# Uradni list C 445/29.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 445 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6429. oktober 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 445

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6429. oktober 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 14.–18. decembra 2020SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 14.–18. decembra 2020SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda, 16. december 2020 |
| 2021/C 445/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o novi strategiji za evropska mala in srednja podjetja (2020/2131(INI)) | 2 |
| | četrtek, 17. december 2020 |
| 2021/C 445/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027, medinstitucionalnem sporazumu, instrumentu EU za okrevanje in uredbi o pravni državi (2020/2923(RSP)) | 15 |
| 2021/C 445/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o izvajanju uredbe Dublin III (2019/2206(INI)) | 18 |
| 2021/C 445/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o izvajanju direktive o vračanju (2019/2208(INI)) | 28 |
| 2021/C 445/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069145/02 – 2020/2891(RSP)) | 36 |
| 2021/C 445/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069146/02 – 2020/2892(RSP)) | 43 |
| 2021/C 445/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069147/02 – 2020/2893(RSP)) | 49 |
| 2021/C 445/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069148/02 – 2020/2894(RSP)) | 56 |
| 2021/C 445/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069149/02 – 2020/2895(RSP)) | 63 |
| 2021/C 445/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o evropski državljanski pobudi Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope (2020/2846(RSP)) | 70 |
| 2021/C 445/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (2020/2084(INI)) | 75 |
| 2021/C 445/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o trajnostnem upravljanju podjetij (2020/2137(INI)) | 94 |
| 2021/C 445/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o priporočilu Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (2020/2767(RSP)) | 102 |
| 2021/C 445/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o prisilnem delu in položaju Ujgurov v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang (2020/2913(RSP)) | 114 |
| 2021/C 445/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o Iranu, zlasti primeru dobitnice nagrade Saharova leta 2012 Nasrin Sotudeh (2020/2914(RSP)) | 121 |
| 2021/C 445/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o izvajanju zakonodaje EU o vodah (2020/2613(RSP)) | 126 |
| 2021/C 445/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za varnostno unijo (2020/2791(RSP)) | 140 |
| 2021/C 445/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o potrebi po namenski sestavi Sveta za enakost spolov (2020/2896(RSP)) | 150 |
| 2021/C 445/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (2020/2532(RSP)) | 156 |
| 2021/C 445/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o izidu razprav v Odboru za peticije v letu 2019 (2020/2044(INI)) | 168 |
| | petek, 18. december 2020 |
| 2021/C 445/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o zaostritvi razmer na področju človekovih pravic v Egiptu, zlasti primer aktivistov Egiptovske pobude za osebne pravice (2020/2912(RSP)) | 176 |
| | MNENJA |
| | Evropski parlament |
| | torek, 15. december 2020 |
| 2021/C 445/22 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede skupine snovi 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran (zajema natančno opredeljene snovi in snovi z neznano ali spremenljivo sestavo, kompleksne reakcijske produkte ali biološke materiale, polimere in homologe) (D070073/02 – 2020/2898(RPS)) | 182 |
| 2021/C 445/23 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 39 in mednarodnih standardov računovodskega poročanja 4, 7, 9 in 16 (D069602/01 – 2020/2851(RPS)) | 184 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda, 16. december 2020

2021/C 445/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o novi strategiji za evropska mala in srednja podjetja (2020/2131(INI))

2

četrtek, 17. december 2020

2021/C 445/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027, medinstitucionalnem sporazumu, instrumentu EU za okrevanje in uredbi o pravni državi (2020/2923(RSP))

15

2021/C 445/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o izvajanju uredbe Dublin III (2019/2206(INI))

18

2021/C 445/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o izvajanju direktive o vračanju (2019/2208(INI))

28

2021/C 445/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069145/02 – 2020/2891(RSP))

36

2021/C 445/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069146/02 – 2020/2892(RSP))

43

2021/C 445/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069147/02 – 2020/2893(RSP))

49

2021/C 445/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069148/02 – 2020/2894(RSP))

56

2021/C 445/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

63

2021/C 445/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o evropski državljanski pobudi Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope (2020/2846(RSP))

70

2021/C 445/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (2020/2084(INI))

75

2021/C 445/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o trajnostnem upravljanju podjetij (2020/2137(INI))

94

2021/C 445/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o priporočilu Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (2020/2767(RSP))

102

2021/C 445/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o prisilnem delu in položaju Ujgurov v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang (2020/2913(RSP))

114

2021/C 445/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o Iranu, zlasti primeru dobitnice nagrade Saharova leta 2012 Nasrin Sotudeh (2020/2914(RSP))

121

2021/C 445/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o izvajanju zakonodaje EU o vodah (2020/2613(RSP))

126

2021/C 445/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za varnostno unijo (2020/2791(RSP))

140

2021/C 445/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o potrebi po namenski sestavi Sveta za enakost spolov (2020/2896(RSP))

150

2021/C 445/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (2020/2532(RSP))

156

2021/C 445/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o izidu razprav v Odboru za peticije v letu 2019 (2020/2044(INI))

168

petek, 18. december 2020

2021/C 445/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o zaostritvi razmer na področju človekovih pravic v Egiptu, zlasti primer aktivistov Egiptovske pobude za osebne pravice (2020/2912(RSP))

176

MNENJA

Evropski parlament

torek, 15. december 2020

2021/C 445/22

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede skupine snovi 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran (zajema natančno opredeljene snovi in snovi z neznano ali spremenljivo sestavo, kompleksne reakcijske produkte ali biološke materiale, polimere in homologe) (D070073/02 – 2020/2898(RPS))

182

2021/C 445/23

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 39 in mednarodnih standardov računovodskega poročanja 4, 7, 9 in 16 (D069602/01 – 2020/2851(RPS))

184

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda, 16. december 2020 |
| 2021/C 445/24 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (2018/2070(ACI)) | 186 |
| | četrtek, 17. december 2020 |
| 2021/C 445/25 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o spremembah Poslovnika, s katerimi se želi zagotoviti delovanje Parlamenta v izrednih razmerah (2020/2098(REG)) | 206 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

sreda, 16. december 2020

2021/C 445/24

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (2018/2070(ACI))

186

četrtek, 17. december 2020

2021/C 445/25

Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o spremembah Poslovnika, s katerimi se želi zagotoviti delovanje Parlamenta v izrednih razmerah (2020/2098(REG))

206

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | ponedeljek, 14. december 2020 |
| 2021/C 445/26 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za sanacijo in reševanje centralnih nasprotnih strank ter spremembi uredb (EU) št. 1095/2010, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014, (EU) št. 806/2014 in (EU) 2015/2365 ter direktiv 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EU in (EU) 2017/1132 (09644/1/2020 – C9-0376/2020 – 2016/0365(COD)) | 213 |
| | torek, 15. december 2020 |
| 2021/C 445/27 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o imenovanju Mareka Opiole za člana Računskega sodišča (C9-0350/2020 – 2020/0806(NLE)) | 214 |
| 2021/C 445/28 | P9_TA(2020)0340Upravljalni, ohranitveni in nadzorni ukrepi, ki se uporabljajo na območju Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007 (COM(2020)0308 – C9-0203/2020 – 2020/0139(COD))P9_TC1-COD(2020)0139Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007 | 215 |
| 2021/C 445/29 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in Japonsko (09292/2020 – C9-0205/2020 – 2019/0275(NLE)) | 216 |
| 2021/C 445/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki preneha veljati 15. novembra 2020 (11260/20 – C9-0372/2020 – 2020/0274(NLE)) | 217 |
| 2021/C 445/31 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov o podaljšanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov (11262/20 – C9-0368/2020 – 2020/0275(NLE)) | 218 |
| 2021/C 445/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev) (06230/3/2020 – C9-0354/2020 – 2017/0332(COD)) | 219 |
| 2021/C 445/33 | P9_TA(2020)0345Evropsko leto železnic (2021) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu železnic (2021) (COM(2020)0078 – C9-0076/2020 – 2020/0035(COD))P9_TC1-COD(2020)0035Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu železnic (2021) | 221 |
| 2021/C 445/34 | P9_TA(2020)0346Pooblastitev Komisije, da glasuje za povečanje kapitala Evropskega investicijskega sklada ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Komisije, da glasuje za povečanje kapitala Evropskega investicijskega sklada (COM(2020)0774 – C9-0378/2020 – 2020/0343(COD))P9_TC1-COD(2020)0343Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Komisije, da glasuje za povečanje odobrenega kapitala Evropskega investicijskega sklada | 222 |
| 2021/C 445/35 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 10/2020 za proračunsko leto 2020: Povečanje odobritev plačil skladno s posodobljenimi napovedmi odhodkov ter druge prilagoditve odhodkov in prihodkov (13643/2020 – C9-0395/2020 – 2020/0298(BUD)) | 223 |
| 2021/C 445/36 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 29. oktobra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2019/2124 glede uradnega nadzora na mejni kontrolni točki, na kateri blago zapusti Unijo, ter nekaterih določb o tranzitu in pretovarjanju (C(2020)07418 – 2020/2855(DEA)) | 225 |
| 2021/C 445/37 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 7. decembra 2020 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede identifikacijske oznake, ki jo je treba uporabiti za nekatere proizvode živalskega izvora v Združenem kraljestvu v zvezi s Severno Irsko (C(2020)08765 – 2020/2907(DEA)) | 227 |
| 2021/C 445/38 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 20. novembra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 glede rokov za vložitev vstopnih skupnih deklaracij in predodhodnih deklaracij pri prevozu po morju iz Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, Kanalskih otokov in otoka Man ter na ta območja (C(2020)08072 – 2020/2890(DEA)) | 229 |
| 2021/C 445/39 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 6. novembra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2019/815 v zvezi s posodobitvijo taksonomije, določene v regulativnih tehničnih standardih o enotni elektronski obliki poročanja, za leto 2020 (C(2020)7523 – 2020/2865(DEA)) | 231 |
| | sreda, 16. december 2020 |
| 2021/C 445/40 | P9_TA(2020)0354Prehodne določbe za podporo iz EKSRP in EKJS v letih 2021 in 2022 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih prehodnih določbah za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letu 2021, o spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 229/2013 in (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in njihove razdelitve v letu 2021 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede njihovih sredstev in uporabe v letu 2021 (COM(2019)0581 – C9-0162/2019 – 2019/0254(COD))P9_TC1-COD(2019)0254Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi nekaterih prehodnih določb za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letih 2021 in 2022 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede sredstev in uporabe v letih 2021 in 2022 ter Uredbe (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in razdelitve take podpore v letih 2021 in 2022 | 233 |
| 2021/C 445/41 | P9_TA(2020)0355Dodatni viri v okviru pandemije COVID-19: REACT-EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva izredne dodatne vire in ureditev izvrševanja v okviru cilja naložbe za rast in delovna mesta, da se zagotovi pomoč spodbujanju odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in pripravi zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva (REACT-EU) (COM(2020)0451 – C9-0149/2020 – 2020/0101(COD))P9_TC1-COD(2020)0101Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) | 237 |
| 2021/C 445/42 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnemu režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (09980/1/2020 – C9-0407/2020 – 2018/0136(COD)) | 238 |
| 2021/C 445/43 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o osnutku uredbe Sveta o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (09970/2020 – C9-0409/2020 – 2018/0166(APP)) | 240 |
| | četrtek, 17. december 2020 |
| 2021/C 445/44 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 v zvezi s sodelovanjem z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitostjo preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (10008/1/2020 – C9-0393/2020 – 2018/0170(COD)) | 256 |
| 2021/C 445/45 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. decembra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085 – C8-0034/2017 – 2017/0035(COD)) | 257 |
| 2021/C 445/46 | P9_TA(2020)0374Aktivnost Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 (COM(2020)0384 – C9-0275/2020 – 2020/0179(COD))P9_TC1-COD(2020)0179Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. decembra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 | 267 |
| 2021/C 445/47 | P9_TA(2020)0381Nekateri vidiki varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s predorom pod Rokavskim prelivom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom (COM(2020)0782 – C9-0379/2020 – 2020/0347(COD))P9_TC1-COD(2020)0347Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom | 268 |
| 2021/C 445/48 | P9_TA(2020)0389Dovoljenja za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije (COM(2020)0830 – C9-0396/2020 – 2020/0366(COD))P9_TC1-COD(2020)0366Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije | 269 |
| | petek, 18. december 2020 |
| 2021/C 445/49 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o stališču Sveta o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 (13892/2020 – C9-0408/2020 – 2020/0371(BUD)) | 270 |
| 2021/C 445/50 | P9_TA(2020)0386Osnovna povezljivost cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja pri izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja iz Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (COM(2020)0826 – C9-0399/2020 – 2020/0362(COD))P9_TC1-COD(2020)0362Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo | 294 |
| 2021/C 445/51 | P9_TA(2020)0387Letalska povezljivost po koncu prehodnega obdobja pri izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne letalske povezljivosti po koncu prehodnega obdobja iz Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (COM(2020)0827 – C9-0398/2020 – 2020/0363(COD))P9_TC1-COD(2020)0363Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti po koncu prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo | 295 |
| 2021/C 445/52 | P9_TA(2020)0388Varnost v letalstvu ob koncu prehodnega obdobja pri izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi s koncem prehodnega obdobja, navedenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (COM(2020)0828 – C9-0397/2020 – 2020/0364(COD))P9_TC1-COD(2020)0364Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi s koncem prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo | 296 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

ponedeljek, 14. december 2020

2021/C 445/26

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za sanacijo in reševanje centralnih nasprotnih strank ter spremembi uredb (EU) št. 1095/2010, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014, (EU) št. 806/2014 in (EU) 2015/2365 ter direktiv 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EU in (EU) 2017/1132 (09644/1/2020 – C9-0376/2020 – 2016/0365(COD))

213

torek, 15. december 2020

2021/C 445/27

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o imenovanju Mareka Opiole za člana Računskega sodišča (C9-0350/2020 – 2020/0806(NLE))

214

2021/C 445/28

P9_TA(2020)0340Upravljalni, ohranitveni in nadzorni ukrepi, ki se uporabljajo na območju Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007 (COM(2020)0308 – C9-0203/2020 – 2020/0139(COD))P9_TC1-COD(2020)0139Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007

215

2021/C 445/29

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in Japonsko (09292/2020 – C9-0205/2020 – 2019/0275(NLE))

216

2021/C 445/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki preneha veljati 15. novembra 2020 (11260/20 – C9-0372/2020 – 2020/0274(NLE))

217

2021/C 445/31

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov o podaljšanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov (11262/20 – C9-0368/2020 – 2020/0275(NLE))

218

2021/C 445/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev) (06230/3/2020 – C9-0354/2020 – 2017/0332(COD))

219

2021/C 445/33

P9_TA(2020)0345Evropsko leto železnic (2021) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu železnic (2021) (COM(2020)0078 – C9-0076/2020 – 2020/0035(COD))P9_TC1-COD(2020)0035Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu železnic (2021)

221

2021/C 445/34

P9_TA(2020)0346Pooblastitev Komisije, da glasuje za povečanje kapitala Evropskega investicijskega sklada ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Komisije, da glasuje za povečanje kapitala Evropskega investicijskega sklada (COM(2020)0774 – C9-0378/2020 – 2020/0343(COD))P9_TC1-COD(2020)0343Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Komisije, da glasuje za povečanje odobrenega kapitala Evropskega investicijskega sklada

222

2021/C 445/35

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 10/2020 za proračunsko leto 2020: Povečanje odobritev plačil skladno s posodobljenimi napovedmi odhodkov ter druge prilagoditve odhodkov in prihodkov (13643/2020 – C9-0395/2020 – 2020/0298(BUD))

223

2021/C 445/36

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 29. oktobra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2019/2124 glede uradnega nadzora na mejni kontrolni točki, na kateri blago zapusti Unijo, ter nekaterih določb o tranzitu in pretovarjanju (C(2020)07418 – 2020/2855(DEA))

225

2021/C 445/37

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 7. decembra 2020 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede identifikacijske oznake, ki jo je treba uporabiti za nekatere proizvode živalskega izvora v Združenem kraljestvu v zvezi s Severno Irsko (C(2020)08765 – 2020/2907(DEA))

227

2021/C 445/38

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 20. novembra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 glede rokov za vložitev vstopnih skupnih deklaracij in predodhodnih deklaracij pri prevozu po morju iz Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, Kanalskih otokov in otoka Man ter na ta območja (C(2020)08072 – 2020/2890(DEA))

229

2021/C 445/39

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 6. novembra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2019/815 v zvezi s posodobitvijo taksonomije, določene v regulativnih tehničnih standardih o enotni elektronski obliki poročanja, za leto 2020 (C(2020)7523 – 2020/2865(DEA))

231

sreda, 16. december 2020

2021/C 445/40

P9_TA(2020)0354Prehodne določbe za podporo iz EKSRP in EKJS v letih 2021 in 2022 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih prehodnih določbah za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letu 2021, o spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 229/2013 in (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in njihove razdelitve v letu 2021 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede njihovih sredstev in uporabe v letu 2021 (COM(2019)0581 – C9-0162/2019 – 2019/0254(COD))P9_TC1-COD(2019)0254Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi nekaterih prehodnih določb za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letih 2021 in 2022 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede sredstev in uporabe v letih 2021 in 2022 ter Uredbe (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in razdelitve take podpore v letih 2021 in 2022

233

2021/C 445/41

P9_TA(2020)0355Dodatni viri v okviru pandemije COVID-19: REACT-EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva izredne dodatne vire in ureditev izvrševanja v okviru cilja naložbe za rast in delovna mesta, da se zagotovi pomoč spodbujanju odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in pripravi zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva (REACT-EU) (COM(2020)0451 – C9-0149/2020 – 2020/0101(COD))P9_TC1-COD(2020)0101Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU)

237

2021/C 445/42

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnemu režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (09980/1/2020 – C9-0407/2020 – 2018/0136(COD))

238

2021/C 445/43

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o osnutku uredbe Sveta o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (09970/2020 – C9-0409/2020 – 2018/0166(APP))

240

četrtek, 17. december 2020

2021/C 445/44

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 v zvezi s sodelovanjem z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitostjo preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (10008/1/2020 – C9-0393/2020 – 2018/0170(COD))

256

2021/C 445/45

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. decembra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085 – C8-0034/2017 – 2017/0035(COD))

257

2021/C 445/46

P9_TA(2020)0374Aktivnost Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 (COM(2020)0384 – C9-0275/2020 – 2020/0179(COD))P9_TC1-COD(2020)0179Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. decembra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033

267

2021/C 445/47

P9_TA(2020)0381Nekateri vidiki varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s predorom pod Rokavskim prelivom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom (COM(2020)0782 – C9-0379/2020 – 2020/0347(COD))P9_TC1-COD(2020)0347Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom

268

2021/C 445/48

P9_TA(2020)0389Dovoljenja za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije (COM(2020)0830 – C9-0396/2020 – 2020/0366(COD))P9_TC1-COD(2020)0366Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije

269

petek, 18. december 2020

2021/C 445/49

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o stališču Sveta o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 (13892/2020 – C9-0408/2020 – 2020/0371(BUD))

270

2021/C 445/50

P9_TA(2020)0386Osnovna povezljivost cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja pri izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja iz Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (COM(2020)0826 – C9-0399/2020 – 2020/0362(COD))P9_TC1-COD(2020)0362Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

294

2021/C 445/51

P9_TA(2020)0387Letalska povezljivost po koncu prehodnega obdobja pri izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne letalske povezljivosti po koncu prehodnega obdobja iz Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (COM(2020)0827 – C9-0398/2020 – 2020/0363(COD))P9_TC1-COD(2020)0363Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti po koncu prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

295

2021/C 445/52

P9_TA(2020)0388Varnost v letalstvu ob koncu prehodnega obdobja pri izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi s koncem prehodnega obdobja, navedenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (COM(2020)0828 – C9-0397/2020 – 2020/0364(COD))P9_TC1-COD(2020)0364Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi s koncem prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

296

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

29.10.2021

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2020–2021

Seje: 14.–18. decembra 2020

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda, 16. december 2020

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/2

---

P9_TA(2020)0359

Nova strategija za evropska mala in srednja podjetja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o novi strategiji za evropska mala in srednja podjetja (2020/2131(INI))

(2021/C 445/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki se nanaša na notranji trg, trajnostni razvoj in socialno tržno gospodarstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, ki se nanaša na notranji trg, trajnostni razvoj in socialno tržno gospodarstvo,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije 2003/361/EC z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro-, malih in srednjih podjetij (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije 2003/361/EC z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro-, malih in srednjih podjetij (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (direktiva o zamudah pri plačilih) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (direktiva o zamudah pri plačilih) (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) (2014–2020) in o razveljavitvi Sklepa št. 1639/2006/ES (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o malih in srednjih podjetjih (MSP): konkurenčnost in poslovne priložnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2012 o malih in srednjih podjetjih (MSP): konkurenčnost in poslovne priložnosti (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o družinskih podjetjih v Evropi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o družinskih podjetjih v Evropi (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom Pregled „Akta za mala podjetja“ za Evropo (COM(2011)0078) in s tem povezane resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2011 z naslovom Pregled „Akta za mala podjetja“ za Evropo (COM(2011)0078) in s tem povezane resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2011 (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2011 z naslovom Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2011 z naslovom Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP (COM(2011)0870),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. marca 2013 z naslovom Pametna pravna ureditev – odziv na potrebe malih in srednjih podjetij (COM(2013)0122), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. marca 2013 z naslovom Pametna pravna ureditev – odziv na potrebe malih in srednjih podjetij (COM(2013)0122),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Naslednji na čelu Evrope: pobuda za zagon in razširitev podjetij (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Naslednji na čelu Evrope: pobuda za zagon in razširitev podjetij (COM(2016)0733),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Prilagojeni delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Prilagojeni delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274),

| — | ob upoštevanju letnega poročila o evropskih malih in srednjih podjetjih 2018/2019, objavljenega novembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o evropskih malih in srednjih podjetjih 2018/2019, objavljenega novembra 2019,

| — | ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije iz spomladi 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije iz spomladi 2020,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 02/2020 z dne 22. januarja 2020 z naslovom Instrument za mala in srednja podjetja v praksi: uspešen in inovativen program z izzivi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 02/2020 z dne 22. januarja 2020 z naslovom Instrument za mala in srednja podjetja v praksi: uspešen in inovativen program z izzivi,

| — | ob upoštevanju ugotovitev indeksa digitalnega gospodarstva in družbe za leto 2020, ki je bil objavljen 11. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev indeksa digitalnega gospodarstva in družbe za leto 2020, ki je bil objavljen 11. junija 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne banke o svetovnih gospodarskih obetih (Global Economic Prospects Report) iz junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne banke o svetovnih gospodarskih obetih (Global Economic Prospects Report) iz junija 2020,

| — | ob upoštevanju poročila OECD z dne 10. decembra 2019 z naslovom Manjkajoči podjetniki 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD z dne 10. decembra 2019 z naslovom Manjkajoči podjetniki 2019,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0237/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0237/2020),

| A. | ker je bilo sporočilo Komisije z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo objavljeno 10. marca 2020, Svetovna zdravstvena organizacija pa je 11. marca 2020 razglasila pandemijo COVID-19 (10), kar je močno vplivalo na gospodarsko, socialno in politično okolje, v katerem poslujejo MSP, in zaradi česar je potrebna revizija strategije, saj so nastopile številne spremembe gospodarskih, socialnih in političnih razmer; ker strategija, ki jo je Komisija predstavila marca 2020, še vedno predlaga rešitve za odzivanje na strukturne gospodarske, socialne in okoljske izzive, s katerimi so se MSP soočala pred krizo zaradi COVID-19, pa tudi prihodnje izzive, povezane z digitalnim in zelenim prehodom; ker bi morala Komisija predstaviti posodobljeno različico svojega sporočila o strategiji za mala in srednja, ki bi odražala vidike, izpostavljene v tej resoluciji; ker evropska konkurenčnost zaostaja za konkurenčnostjo drugih razvitih gospodarstev, kar ogroža potencial Evrope za ustvarjanje bogastva in blaginje; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo sporočilo Komisije z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo objavljeno 10. marca 2020, Svetovna zdravstvena organizacija pa je 11. marca 2020 razglasila pandemijo COVID-19 (10), kar je močno vplivalo na gospodarsko, socialno in politično okolje, v katerem poslujejo MSP, in zaradi česar je potrebna revizija strategije, saj so nastopile številne spremembe gospodarskih, socialnih in političnih razmer; ker strategija, ki jo je Komisija predstavila marca 2020, še vedno predlaga rešitve za odzivanje na strukturne gospodarske, socialne in okoljske izzive, s katerimi so se MSP soočala pred krizo zaradi COVID-19, pa tudi prihodnje izzive, povezane z digitalnim in zelenim prehodom; ker bi morala Komisija predstaviti posodobljeno različico svojega sporočila o strategiji za mala in srednja, ki bi odražala vidike, izpostavljene v tej resoluciji; ker evropska konkurenčnost zaostaja za konkurenčnostjo drugih razvitih gospodarstev, kar ogroža potencial Evrope za ustvarjanje bogastva in blaginje;

| B. | ker 24 milijonov MSP v EU-27 predstavlja hrbtenico gospodarstva, pred pandemijo pa so ustvarila več kot polovico BDP EU in zaposlovala približno 100 milijonov delavcev; ker je 98,9 % podjetij v gospodarstvu EU (brez finančnega sektorja) malih podjetij z manj kot 49 zaposlenimi (11); ker so mikro, mala in srednja podjetja (MMSP) tako na nacionalni ravni kot na ravni EU zelo zapletena in heterogena glede, saj so različnih velikosti in poslujejo v zelo raznolikih sektorjih dejavnosti; ker so mala in srednja podjetja bistvenega pomena za razvoj in odpornost evropskih industrijskih vrednostnih verig ter bistveno prispevajo k lokalnemu, regionalnemu in nacionalnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

B.

ker 24 milijonov MSP v EU-27 predstavlja hrbtenico gospodarstva, pred pandemijo pa so ustvarila več kot polovico BDP EU in zaposlovala približno 100 milijonov delavcev; ker je 98,9 % podjetij v gospodarstvu EU (brez finančnega sektorja) malih podjetij z manj kot 49 zaposlenimi (11); ker so mikro, mala in srednja podjetja (MMSP) tako na nacionalni ravni kot na ravni EU zelo zapletena in heterogena glede, saj so različnih velikosti in poslujejo v zelo raznolikih sektorjih dejavnosti; ker so mala in srednja podjetja bistvenega pomena za razvoj in odpornost evropskih industrijskih vrednostnih verig ter bistveno prispevajo k lokalnemu, regionalnemu in nacionalnemu gospodarstvu;

| C. | ker bi morala biti MSP v središču evropskega zelenega dogovora in digitalne strategije ter bi jih bilo treba ustrezno podpreti s prilagojenimi finančnimi instrumenti in zakonodajnim okoljem, ki je naklonjeno MSP, da bi lahko odigrala pomembno vlogo pri rasti evropskega gospodarstva, pa tudi pri širših strateških ciljih Unije, vključno z okoljskimi cilji do leta 2050; ker je Parlament v svoji resoluciji o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami poudaril, da bi morala evropski zeleni dogovor in digitalna preobrazba podpirati strategije za okrevanje in obnovo po pandemiji COVID-19; ker je treba MSP dejavno vključiti v digitalno strategijo EU in evropski zeleni dogovor ter jih v teh okvirih podpirati, da bi izboljšali njihovo konkurenčnost in izkoristil njihov potencial za digitalizacijo, uvajanje inovativnih rešitev ter spoprijemanje s perečimi okoljskimi in družbenimi vprašanji; ker bo prispevek MSP bistven za uspeh teh strategij; |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti MSP v središču evropskega zelenega dogovora in digitalne strategije ter bi jih bilo treba ustrezno podpreti s prilagojenimi finančnimi instrumenti in zakonodajnim okoljem, ki je naklonjeno MSP, da bi lahko odigrala pomembno vlogo pri rasti evropskega gospodarstva, pa tudi pri širših strateških ciljih Unije, vključno z okoljskimi cilji do leta 2050; ker je Parlament v svoji resoluciji o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami poudaril, da bi morala evropski zeleni dogovor in digitalna preobrazba podpirati strategije za okrevanje in obnovo po pandemiji COVID-19; ker je treba MSP dejavno vključiti v digitalno strategijo EU in evropski zeleni dogovor ter jih v teh okvirih podpirati, da bi izboljšali njihovo konkurenčnost in izkoristil njihov potencial za digitalizacijo, uvajanje inovativnih rešitev ter spoprijemanje s perečimi okoljskimi in družbenimi vprašanji; ker bo prispevek MSP bistven za uspeh teh strategij;

| D. | ker se je zaradi gospodarske krize in slabih gospodarskih obetov, ki jih je povzročila pandemija, veliko, a še neugotovljeno število MSP znašlo na robu stečaja; ker je v letu 2018 samo 40 % podjetij pravočasno prejelo plačila; ker likvidnostni krč, v katerem so se znašla številna mala in srednja podjetja, ne bo negativno vplival le na njihovo vsakodnevno poslovanje, temveč tudi na njihove obete za rast in jim preprečil ustrezno načrtovanje dolgoročnih naložb; |
| --- | --- |

D.

ker se je zaradi gospodarske krize in slabih gospodarskih obetov, ki jih je povzročila pandemija, veliko, a še neugotovljeno število MSP znašlo na robu stečaja; ker je v letu 2018 samo 40 % podjetij pravočasno prejelo plačila; ker likvidnostni krč, v katerem so se znašla številna mala in srednja podjetja, ne bo negativno vplival le na njihovo vsakodnevno poslovanje, temveč tudi na njihove obete za rast in jim preprečil ustrezno načrtovanje dolgoročnih naložb;

| E. | ker izredni ukrepi odkupa vrednostnih papirjev, ki jih je v odziv na gospodarsko krizo zaradi pandemije opravila Evropska centralna banka (ECB), pretežno pomagajo večjim podjetjem, saj se bolj opirajo na trg poslovnih dolgov, ne izboljšujejo pa finančnih pogojev za MSP; ker bi morale EU in države članice ukrepati odločno in hitro, da bi čim bolj zmanjšale gospodarska, socialna in strateška tveganja, povezana z izginjanjem teh podjetij; priznava, da so bančna posojila tradicionalno glavni zunanji vir financiranja za MSP v Uniji, saj prispevajo več kot tri četrtine finančnih sredstev za MSP, zaradi česar so ta podjetja še zlasti občutljiva na krčenje bančnih posojil; ker MSP nimajo orodij za spopadanje z dolgotrajno krizo in ker nacionalni ukrepi ne bi smeli negativno vplivati na notranji trg EU; |
| --- | --- |

E.

ker izredni ukrepi odkupa vrednostnih papirjev, ki jih je v odziv na gospodarsko krizo zaradi pandemije opravila Evropska centralna banka (ECB), pretežno pomagajo večjim podjetjem, saj se bolj opirajo na trg poslovnih dolgov, ne izboljšujejo pa finančnih pogojev za MSP; ker bi morale EU in države članice ukrepati odločno in hitro, da bi čim bolj zmanjšale gospodarska, socialna in strateška tveganja, povezana z izginjanjem teh podjetij; priznava, da so bančna posojila tradicionalno glavni zunanji vir financiranja za MSP v Uniji, saj prispevajo več kot tri četrtine finančnih sredstev za MSP, zaradi česar so ta podjetja še zlasti občutljiva na krčenje bančnih posojil; ker MSP nimajo orodij za spopadanje z dolgotrajno krizo in ker nacionalni ukrepi ne bi smeli negativno vplivati na notranji trg EU;

| F. | ker se bodo učinki primanjkljaja kapitala zaradi pandemije COVID-19 razlikovali glede na sektorje, vrste podjetij in države članice, kar bo privedlo do razlik na notranjem trgu; ker je pomembno ohraniti enake konkurenčne pogoje, da bi čim bolj zmanjšali izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, razlika v uspešnosti rasti med državami članicami pa je eden od vzrokov za neenakomeren gospodarski razvoj v EU; ker MSP še bolj občutijo izjemno in pogosto deregulirano globalno konkurenco; |
| --- | --- |

F.

ker se bodo učinki primanjkljaja kapitala zaradi pandemije COVID-19 razlikovali glede na sektorje, vrste podjetij in države članice, kar bo privedlo do razlik na notranjem trgu; ker je pomembno ohraniti enake konkurenčne pogoje, da bi čim bolj zmanjšali izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, razlika v uspešnosti rasti med državami članicami pa je eden od vzrokov za neenakomeren gospodarski razvoj v EU; ker MSP še bolj občutijo izjemno in pogosto deregulirano globalno konkurenco;

| G. | ker OECD v svojih gospodarskih napovedih ne izključuje, da bi bila izguba dohodka do konca leta 2021 v primeru še enega resnega vala COVID-19 večja od katere koli poprejšnje recesije v zadnjih 100 letih (12); ker državna pomoč po pandemiji COVID-19 ne bi smela povzročati izkrivljanja konkurence med MSP iz različnih držav na notranjem trgu; ker je pandemija pokazala, da je digitalni prehod izjemno pomemben, in izpostavila potrebo po digitalizaciji gospodarstva, da bi zagotovili večjo odpornost v prihodnosti, okoljski izzivi pa bodo ostali in jih bo treba obravnavati; ker se EU sooča s hudo konkurenco svetovnih akterjev; ker so inovacije učinkovit način za dolgoročno in trajnostno rast malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

G.

ker OECD v svojih gospodarskih napovedih ne izključuje, da bi bila izguba dohodka do konca leta 2021 v primeru še enega resnega vala COVID-19 večja od katere koli poprejšnje recesije v zadnjih 100 letih (12); ker državna pomoč po pandemiji COVID-19 ne bi smela povzročati izkrivljanja konkurence med MSP iz različnih držav na notranjem trgu; ker je pandemija pokazala, da je digitalni prehod izjemno pomemben, in izpostavila potrebo po digitalizaciji gospodarstva, da bi zagotovili večjo odpornost v prihodnosti, okoljski izzivi pa bodo ostali in jih bo treba obravnavati; ker se EU sooča s hudo konkurenco svetovnih akterjev; ker so inovacije učinkovit način za dolgoročno in trajnostno rast malih in srednjih podjetij;

| H. | ker se pričakuje, da bo uvedba okoljsko trajnostnih praks, inovacij in tehnologij ustvarila nova delovna mesta in ponudila poslovne priložnosti za MSP, hkrati pa izboljšala njihovo konkurenčnost in zmanjšala stroške, pod pogojem, da se vzpostavijo ustrezne upravne, regulativne in tehnične razmere; ker želijo številna MSP izboljšati svojo okoljsko učinkovitost, učinkovito rabo virov in energijsko učinkovitost, uporabo digitalnih tehnologij in uvajanje inovativnih rešitev, vse to pa bo ključno za podpiranje njihove dolgoročne in trajnostne rasti in konkurenčnosti ter pri omogočanju, da odigrajo ključno vlogo pri neposrednem zagotavljanju ekoloških inovacij; ker bi bilo treba zato zagotoviti boljši dostop do financiranja in tehnične podpore; |
| --- | --- |

H.

ker se pričakuje, da bo uvedba okoljsko trajnostnih praks, inovacij in tehnologij ustvarila nova delovna mesta in ponudila poslovne priložnosti za MSP, hkrati pa izboljšala njihovo konkurenčnost in zmanjšala stroške, pod pogojem, da se vzpostavijo ustrezne upravne, regulativne in tehnične razmere; ker želijo številna MSP izboljšati svojo okoljsko učinkovitost, učinkovito rabo virov in energijsko učinkovitost, uporabo digitalnih tehnologij in uvajanje inovativnih rešitev, vse to pa bo ključno za podpiranje njihove dolgoročne in trajnostne rasti in konkurenčnosti ter pri omogočanju, da odigrajo ključno vlogo pri neposrednem zagotavljanju ekoloških inovacij; ker bi bilo treba zato zagotoviti boljši dostop do financiranja in tehnične podpore;

| I. | ker po podatkih, ki jih Komisija navaja v indeksu digitalnega gospodarstva in družbe za leto 2020 (13), digitalizacija številnim MSP še vedno ni popolnoma dostopna in ker ta podjetja za velikimi podjetji zaostajajo tako v smislu digitalnih znanj in spretnosti kot digitalizacije poslovanja, deloma zaradi nelojalne konkurence večnacionalnih družb; ker bi se morala enaka pravila uporabljati na enotnem digitalnem in nedigitalnem trgu, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje in obenem preprečili negativne učinke na pravice delavcev in socialne pravice; ker lahko uporaba podatkov prinese konkurenčno prednost in MSP omogoči, da izkoristijo prednosti digitalnega prehoda, obenem pa bi bilo treba osredotočanje na digitalno pismenost ter znanja in spretnosti pospremiti s povečanjem naložb EU v digitalno infrastrukturo ter z izboljšanjem dostopa MSP do podatkov in s poštenimi komercialnimi in regulativnimi okviri v vseh tržnih okoljih, npr. med podjetji samimi, med podjetji in potrošniki ter med podjetji in državno upravo; |
| --- | --- |

I.

ker po podatkih, ki jih Komisija navaja v indeksu digitalnega gospodarstva in družbe za leto 2020 (13), digitalizacija številnim MSP še vedno ni popolnoma dostopna in ker ta podjetja za velikimi podjetji zaostajajo tako v smislu digitalnih znanj in spretnosti kot digitalizacije poslovanja, deloma zaradi nelojalne konkurence večnacionalnih družb; ker bi se morala enaka pravila uporabljati na enotnem digitalnem in nedigitalnem trgu, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje in obenem preprečili negativne učinke na pravice delavcev in socialne pravice; ker lahko uporaba podatkov prinese konkurenčno prednost in MSP omogoči, da izkoristijo prednosti digitalnega prehoda, obenem pa bi bilo treba osredotočanje na digitalno pismenost ter znanja in spretnosti pospremiti s povečanjem naložb EU v digitalno infrastrukturo ter z izboljšanjem dostopa MSP do podatkov in s poštenimi komercialnimi in regulativnimi okviri v vseh tržnih okoljih, npr. med podjetji samimi, med podjetji in potrošniki ter med podjetji in državno upravo;

| J. | ker je eden od glavnih izzivov pri izkoriščanju potenciala digitalizacije iskanje usposobljenih delavcev; ker bi morale Komisija, države članice in lokalne vlade ukrepati za izboljšanje poslovnega okolja, da bi zagotovile konkurenčnost MSP ter trajnostno in dolgoročno gospodarsko rast Unije; ker strategija Unije za MSP predstavlja priložnost, da se spodbuja podjetniška kultura v nezadostno zastopanih skupinah in da se jim omogoči, da v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih nudita digitalni in zeleni prehod; |
| --- | --- |

J.

ker je eden od glavnih izzivov pri izkoriščanju potenciala digitalizacije iskanje usposobljenih delavcev; ker bi morale Komisija, države članice in lokalne vlade ukrepati za izboljšanje poslovnega okolja, da bi zagotovile konkurenčnost MSP ter trajnostno in dolgoročno gospodarsko rast Unije; ker strategija Unije za MSP predstavlja priložnost, da se spodbuja podjetniška kultura v nezadostno zastopanih skupinah in da se jim omogoči, da v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih nudita digitalni in zeleni prehod;

| K. | ker lahko krepitev podjetniške kulture MSP omogoči, da v celoti prispevajo k dvojnemu prehodu in ga izkoristijo, ter poveča ustvarjanje delovnih mest in s tem učinek MSP na trgu dela; ker ženske predstavljajo 52 % prebivalstva EU, a le 34,4 % samozaposlenih in 30 % zagonskih podjetnikov v EU (14); ker ostaja ustvarjalni in podjetniški potencial žensk neizkoriščen in bi ga bilo treba nadalje razvijati; |
| --- | --- |

K.

ker lahko krepitev podjetniške kulture MSP omogoči, da v celoti prispevajo k dvojnemu prehodu in ga izkoristijo, ter poveča ustvarjanje delovnih mest in s tem učinek MSP na trgu dela; ker ženske predstavljajo 52 % prebivalstva EU, a le 34,4 % samozaposlenih in 30 % zagonskih podjetnikov v EU (14); ker ostaja ustvarjalni in podjetniški potencial žensk neizkoriščen in bi ga bilo treba nadalje razvijati;

| L. | ker bi bilo treba zmanjšati regulativna bremena, kot so finančni stroški in stroški zaradi „nevšečnosti“, ki nastanejo z upoštevanjem pretiranega pravnega urejanja in preveč zapletenih upravnih postopkov, vključno z izzivi, povezanimi s patentnimi spori, na primer na področju varstva intelektualne lastnine, pa tudi kar zadeva priložnosti za financiranje; ker inovacije niso povezane s pravnim urejanjem, temveč jih žene sodelovanje, v katerem se podjetja povezujejo, da bi izmenjevala znanje in informacije ter združevala zamisli in financiranje s partnerji v okviru širših inovacijskih sistemov; ker so MSP oziroma dejavnostim, v katere so ta podjetja navadno vključena, nepovratna sredstva običajno dostopnejša od davčnih dobropisov; |
| --- | --- |

L.

ker bi bilo treba zmanjšati regulativna bremena, kot so finančni stroški in stroški zaradi „nevšečnosti“, ki nastanejo z upoštevanjem pretiranega pravnega urejanja in preveč zapletenih upravnih postopkov, vključno z izzivi, povezanimi s patentnimi spori, na primer na področju varstva intelektualne lastnine, pa tudi kar zadeva priložnosti za financiranje; ker inovacije niso povezane s pravnim urejanjem, temveč jih žene sodelovanje, v katerem se podjetja povezujejo, da bi izmenjevala znanje in informacije ter združevala zamisli in financiranje s partnerji v okviru širših inovacijskih sistemov; ker so MSP oziroma dejavnostim, v katere so ta podjetja navadno vključena, nepovratna sredstva običajno dostopnejša od davčnih dobropisov;

| M. | ker se na opredelitev MSP, ki jo je določila EU, sklicuje več kot 100 pravnih aktov EU, ki urejajo širok nabor politik; ker bo Komisija nadalje proučila sedanjo opredelitev in poročala o posebnih vprašanjih, izpostavljenih v najnovejšem javnem posvetovanju, kot so kompleksne lastniške strukture ali morebitni „učinki ujetosti“; ker Komisija še vedno ni izvršila sodbe Sodišča Evropske unije z dne 15. septembra 2016 o pojasnitvi meril „neodvisnosti“ in „avtonomije“; |
| --- | --- |

M.

ker se na opredelitev MSP, ki jo je določila EU, sklicuje več kot 100 pravnih aktov EU, ki urejajo širok nabor politik; ker bo Komisija nadalje proučila sedanjo opredelitev in poročala o posebnih vprašanjih, izpostavljenih v najnovejšem javnem posvetovanju, kot so kompleksne lastniške strukture ali morebitni „učinki ujetosti“; ker Komisija še vedno ni izvršila sodbe Sodišča Evropske unije z dne 15. septembra 2016 o pojasnitvi meril „neodvisnosti“ in „avtonomije“;

| N. | ker mikropodjetja predstavljajo velik delež evropskih MSP ter imajo zelo pogosto težave pri dostopu do finančnih sredstev in pri seznanjanju s priložnostmi, ki so na voljo na evropski in nacionalni ravni; ker je kriza zaradi COVID-19 močno prizadela tudi to kategorijo podjetij, ki si zasluži več pomoči in jo je treba bolje spodbujati, ne da bi pri tem posegali v sedanjo opredelitev MSP; |
| --- | --- |

N.

ker mikropodjetja predstavljajo velik delež evropskih MSP ter imajo zelo pogosto težave pri dostopu do finančnih sredstev in pri seznanjanju s priložnostmi, ki so na voljo na evropski in nacionalni ravni; ker je kriza zaradi COVID-19 močno prizadela tudi to kategorijo podjetij, ki si zasluži več pomoči in jo je treba bolje spodbujati, ne da bi pri tem posegali v sedanjo opredelitev MSP;

| O. | ker podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo znatno prispevajo k zaposlovanju in rasti, zlasti v nekaterih državah članicah; ker bi morala Komisija v okviru pobude REFIT oceniti potrebo po ločeni opredelitvi podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, da bi omogočila ciljno ukrepanje in hkrati zagotovila, da se s tem ne razširi obstoječa opredelitev MSP in na noben način ne ogrozi podpora za MSP; |
| --- | --- |

O.

ker podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo znatno prispevajo k zaposlovanju in rasti, zlasti v nekaterih državah članicah; ker bi morala Komisija v okviru pobude REFIT oceniti potrebo po ločeni opredelitvi podjetij s srednje veliko tržno kapitalizacijo, da bi omogočila ciljno ukrepanje in hkrati zagotovila, da se s tem ne razširi obstoječa opredelitev MSP in na noben način ne ogrozi podpora za MSP;

Strukturni izzivi pred krizo zaradi COVID-19

| 1. | pozdravlja strategijo Komisije za MSP in se strinja z njo, da so mala in srednja podjetja bistvena za evropsko gospodarstvo; poudarja, da je treba glede na krizo zaradi COVID-19 posodobiti strategijo za MSP, pri tem pa se še naprej osredotočati na spodbujanje prehoda na socialno, gospodarsko in okoljsko odporno družbo ter konkurenčno gospodarstvo, zato poziva, naj se strategija za MSP uskladi z industrijsko strategijo, evropsko podatkovno strategijo (15) in evropskim zelenim dogovorom, da bi vsa mala in srednja podjetja dejavno vključili v dvojni prehod in jih podprli, da bi izboljšali konkurenčnost, dosegli dolgoročno rast in večjo odpornost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poleg tega poziva k ukrepom za izboljšanje okolja za ustanavljanje podjetij in krepitev podjetniškega duha, vključno z zmanjšanjem upravnih bremen za mala in srednja podjetja; v zvezi s tem poziva k sprejetju akcijskega načrta za MSP z jasnimi cilji, mejniki in roki ter rednemu spremljanju, poročanju in ocenjevanju; v zvezi s tem poudarja, da je treba okrepiti podjetniški duh v Uniji in ustvariti pogoje, ki bodo novim podjetjem ter obstoječim malim in srednjim podjetjem omogočili, da bodo uspešna in ustvarjala inovacije ter s tem prispevala h gospodarski, socialni in okoljski trajnosti ter gospodarski konkurenčnosti Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da lahko preveliko število upravnih in regulativnih bremen oslabi prizadevanja MSP, saj nimajo ustreznih virov za izpolnjevanje zapletenih birokratskih zahtev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zato pozdravlja zavezo Komisije, da bo uvedla načelo „za enega sprejetega se eden odpravi“, vendar opozarja, da to zgolj ohranja sedanje stanje v zakonodaji, kar ni dovolj ambiciozno, in poudarja, da se morajo države kot prvi korak za obvladovanje količine novih predpisov članice izogibati čezmernemu prenašanju zakonodaje; želi spomniti, da ima javna uprava tako na evropski kot na nacionalni ravni ključno vlogo pri poenostavljanju poslovanja in, na primer, pri spodbujanju naložb, namenjenih izboljšanju gospodarske konkurenčnosti, in varovanju najvišjih standardov preglednosti, zdravja, pravic in varnosti delavcev ter varovanja okolja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zato poziva države članice in Komisijo, naj priznajo potrebo po boljši zakonodaji in poenostavitvi ter sprejmejo časovni načrt s konkretnimi in zavezujočimi cilji in kazalniki kot pomemben pogoj za okrevanje našega gospodarstva in njegovo sposobnost za inovacije ter za zaščito konkurenčnosti podjetij EU; ugotavlja, da je več držav članic določilo količinske cilje do 30 % (16) za zmanjšanje upravnega bremena, in poziva Komisijo, naj določi ambiciozne in zavezujoče količinske in kakovostne cilje na ravni EU za zmanjšanje upravnega bremena, in sicer čim prej po izvedbi ocene učinka, v vsakem primeru pa najpozneje do junija 2021 in pred objavo sporočila Komisije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da bi bilo treba v tem časovnem načrtu opredeliti področja, na katerih bi bilo treba znatno zmanjšati upravno in regulativno breme za mala in srednja podjetja, da bi zmanjšali stroške izpolnjevanja obveznosti, vključno z birokracijo, in podpreti države članice pri hitrem zmanjšanju števila predpisov ob hkratnem zagotavljanju pravic delavcev, socialnih in zdravstvenih standardov ter varstva okolja; poudarja, da je treba zaradi spremljanja učinkovitosti zmanjšanja birokracije te ukrepe tudi naknadno oceniti s stališča malih in srednjih podjetij ter ob spoštovanju pravic delavcev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva k boljšemu usklajevanju predpisov, ki ga bodo spremljali pametna digitalizacija, večja prijaznost do uporabnikov, bolj poenostavljeni postopki ter varnejši in zasebni postopki za zbiranje podatkov; v zvezi s tem zahteva večjo in bolj ciljno usmerjeno tehnično in upravno pomoč na nacionalni ravni in ravni EU, izmenjavo primerov dobre prakse in priložnosti za usposabljanje za MSP; poziva Komisijo, naj upravlja resnično enotno digitalno vstopno točko za vse poizvedbe o možnostih financiranja iz sredstev EU za mala in srednja podjetja ter zagotovi, da bodo podporne sheme EU, vključno s tistimi, ki obravnavajo posledice COVID-19, imele močno komponento MSP; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja dosedanje rezultate uporabe načel boljšega pravnega urejanja; ugotavlja, da je treba doseči nadaljnji napredek, zlasti na področju poenostavitve in standardizacije obrazcev in postopkov, ob dosledni uporabi načel „samo enkrat“ in „privzeto digitalno“ tako na ravni EU kot na ravni držav članic, ter zmanjšanje upravnih bremen na splošno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj skrbno analizira gospodarske in socialne učinke krize zaradi COVID-19 na mala in srednja podjetja ter naj pri izvedbi ocene učinka upošteva njihove pomisleke, ki izhajajo iz te krize, preden bo predlagala zakonodajo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zato poziva k izvedbi zavezujočega preskusa, s katerim bo mogoče v zvezi z MSP oceniti stroške in koristi zakonodajnih predlogov, vključno z njihovim gospodarskim učinkom in posledicami za zaposlene v teh podjetjih; pričakuje, da bodo rezultati preskusa za MSP v celoti upoštevani v vseh zakonodajnih predlogih in da bodo jasno pokazali, kako doseči poenostavitev, ter da bodo po možnosti oblikovana dodatna priporočila, da bi se izognili nepotrebnemu upravnemu ali regulativnemu bremenu za mala in srednja podjetja; opozarja, da bi se bilo treba v zakonodajnem postopku EU osredotočiti predvsem na kakovost ocen učinka in ne na hitrost dokončanja pobud; poziva države članice, naj zbirajo in spodbujajo primere dobre prakse ter razvijejo smernice za sistematično izvajanje preskusov za MSP na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo Odbor za regulativni nadzor učinkovito in dobro deloval, tako da zagotovi, da ga večinoma sestavljajo zunanji strokovnjaki in da ima podporo Skupnega raziskovalnega središča; ponovno poudarja, da je treba varovati neodvisnost, preglednost in objektivnost Odbora za regulativni nadzor ter da se nad člani odbora nikakor ne bi smel izvrševati politični nadzor in da ne bi smeli biti v nasprotju interesov ali pristranski; poziva Komisijo, naj zagotovi uravnoteženo zastopanost velikih in malih podjetij v vseh ustreznih organih in odborih, povezanih z oblikovanjem politik EU, tudi v Odboru za regulativni nadzor; meni, da je sedanja zahteva po samo enem predstavniku MSP v Odboru za regulativni nadzor, ki bi zastopal vsa mala in srednja podjetja v vseh sektorjih, nezadostna glede na veliko raznolikost malih in srednjih podjetij v Evropi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva k oživitvi izvajanja zakona o malih podjetjih (SBA); poudarja potrebo po dosledni uporabi načela „najprej pomisli na male“ in krepitvi načela „veliki pri velikih zadevah, majhne pri manjših zadevah“, da bodo v zakonodaji EU in nacionalni zakonodaji ustrezno upoštevane potrebe MSP in da bodo podlaga za novo medinstitucionalno zavezo za zmanjšanje upravnih bremen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | se seznanja z načrtom Komisije, da imenuje posebnega odposlanca EU za MSP, ki bo zagotavljal, da bodo vprašanja, povezana z MSP, bolj prepoznavna, in poziva Komisijo, naj odposlanca za mala in srednja podjetja umesti kot osrednjo enoto pod predsednikom Komisije, da bi imel pregled nad vprašanji v zvezi z malimi in srednjimi podjetji v vseh generalnih direktoratih; poziva Komisijo, naj se opre na obstoječi postopek pregleda uspešnosti MSP in naj se udeleži letne razprave o stanju malih in srednjih podjetij v Uniji v okviru plenarnega zasedanja Parlamenta; opozarja na priložnost, da se okrepi sodelovanje med mrežo odposlancev za MSP ter nacionalnimi in lokalnimi organizacijami, ki zastopajo mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi bilo treba za cilje EU na področju trajnosti in digitalizacije nameniti dovolj finančnih in drugih sredstev, s katerimi bi države članice spodbujale prehod MSP na obeh področjih, kar je še posebej pomembno v manj razvitih regijah; poudarja, da ti cilji ne smejo biti protislovni, temveč da se morajo medsebojno krepiti, spremljati pa jih morajo ukrepi za ohranjanje zaposlitev s pravicami in izboljšanje delovnih pogojev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje, da imajo MSP pri dostopu do finančnih sredstev več težav kot večja podjetja, med drugim zaradi različnih monetarnih ukrepov in regulativnega okvira; v zvezi s tem predlaga, da se sprejmejo ukrepi za izboljšanje dostopa do posojil za mala in srednja podjetja, vključno z mikropodjetji in zagonskimi podjetji; opozarja, da MSP navadno nimajo zadostnih finančnih sredstev in človeških virov, da bi lahko v postopku dostopanja do finančnih instrumentov sodelovala pod enakimi pogoji kot drugi deležniki, zlasti multinacionalna podjetja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je zaskrbljen, ker se večina MSP, zlasti podjetja z omejeno kapitalizacijo, spoprijema s težavami pri dostopanju do sredstev EIB, in poziva, naj se pri pogojih za dostop upošteva potreba po večjem vključevanju teh podjetij; obžaluje, da številna MSP, vključno z mikropodjetji in zagonskimi podjetji, nimajo dostopa do sredstev EU, ker zanje ne vedo, pa tudi, ker so zadevni postopki prepočasni, merila za upravičenost pa preveč zapletena; poziva Komisijo, naj odpravi te težave, tako da poenostavi postopke, zagotovi spletni dostop do informacij in še naprej podpira prilagojene pobude za mala in srednja podjetja ter mikropodjetja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | v zvezi s tem države članice in Komisijo opozarja, da je treba nemudoma obnoviti likvidnost malih in srednjih podjetij, da bi zagotovili njihovo osnovno delovanje, in opozarja, da bo preživetje malih in srednjih podjetij, zlasti mikropodjetij, po COVID-19 glede na njihove strukturne pomanjkljivosti v primerjavi z večjimi podjetji odvisno od tega, ali se bodo odločitve sprejemale hitro, in hitrega zagotavljanja likvidnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spodbuja Komisijo in države članice, naj čim bolje izkoristijo prihodnje instrumente EU v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira v skladu s posebnimi potrebami lokalnih skupnosti in ob upoštevanju obstoječih sektorskih in nacionalnih posebnosti, kadar je to mogoče; opozarja, da se od njih med drugim pričakuje, da bodo spodbudile naložbe v mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje, da se v načrtu za okrevanje malim in srednjim podjetjem namenja le malo pozornosti, in poziva, naj se sprejmejo ukrepi, s katerimi bodo vključeni vanj; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj bolje prilagodi finančna sredstva EU, da bi pritegnila več udeležencev iz nedigitalnih, visokotehnoloških in inovativnih MSP, ter poziva, naj se pri oblikovanju novih instrumentov EU upošteva, ali lahko ta podjetja dejansko uporabijo finančna sredstva in ali ustrezajo njihovim potrebam, ter zagotovi, da bodo mala in srednja podjetja imela enake koristi kot vsi drugi partnerji, vključeni v vrednostno verigo, kar bo koristilo svetovni konkurenčnosti Evrope; opozarja, da je za pomoč zagonskim podjetjem bistveno zagotoviti „potrpežljivi kapital“, katerega cilj je zajeti koristi dolgoročnih naložb in kjer vlagatelji lahko ohranijo svoje naložbe tudi v primeru, ko so pogoji kratkoročno neugodni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da morajo organi EU dejavno pristopiti k mrežam in organizacijam MSP na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, da bi zagotovili pravočasne informacije in smernice za uporabo razpoložljivih in načrtovanih možnosti financiranja EU; želi spomniti Komisijo, naj uporabi vsa sredstva za komunikacijo, ki jih ima na voljo, pa tudi tekmovanja za učence in mlade podjetnike; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice, naj MSP, tudi tistim, katerih poslovni model se osredotoča na neopredmetena sredstva, zagotovijo nediskriminatoren dostop do bančnih posojil; opozarja, da je dostop do financiranja ključni dejavnik rasti, trajnostne preobrazbe in inovacij, ter poziva k nadaljnji podpori za inovativne poslovne modele; obžaluje razlike med pogoji kreditiranja za MSP v različnih državah EU ter poziva države članice, naj sodelujejo s finančnim in bančnim sektorjem glede obveznosti zagotovitve popolnega in pravičnega dostopa do bančnih posojil za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da zgolj financiranje prek kapitalskih trgov ne bo zadoščalo za zagotovitev primernih rešitev za MSP in meni, da mora biti sektor finančnih storitev stabilen ter malim in srednjim podjetjem, mikropodjetjem in samozaposlenim podjetnikom na stroškovno učinkovit način ponuditi široko paleto prilagojenih možnosti financiranja; v zvezi s tem poudarja pomen tradicionalnih bančnih modelov, vključno z malimi regionalnimi bankami in hranilnimi zadrugami; poziva EIB, naj tesneje sodeluje s svojimi finančnimi posredniki v državah članicah pri razširjanju ustreznih informacij malim in srednjim podjetjem, da bi izboljšali njihov dostop do financiranja; |
| --- | --- |

23.

Nove težave, ki jih prinaša pandemija COVID-19

| 24. | opozarja, da je treba MSP hitro zagotoviti likvidnost, hkrati pa bi bilo treba okrepiti tudi ukrepe za njihovo dokapitalizacijo; poziva države članice in Komisijo, naj obravnavajo problem zamud pri plačilih, ki še vedno povzročajo velike likvidnostne izzive za mala in srednja podjetja, ter poziva države članice, ki tega še niso storile, naj izvajajo direktivo o zamudah pri plačilih, zlasti v zvezi z javnimi upravami in odnosi med podjetji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj okrepi spremljanje in izvrševanje direktive o zamudah pri plačilih ter oceni, ali je potrebna njena revizija, da bi zagotovila, da bodo hitra plačila postala standard na notranjem trgu tako za transakcije med podjetji, zlasti od večjih k manjšim podjetjem, kot za transakcije upravnih organov podjetjem; poziva organe na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, naj bodo za zgled, tako da malim in srednjim podjetjem vedno plačajo pravočasno, ter v zvezi s tem spodbuja dejavno uporabo postopkov za ugotavljanje kršitev v primerih neustreznega izvajanja direktive; |
| --- | --- |

25.

| 26. | priznava, da je treba začasno omiliti pravila o državni pomoči in da so ta privedla do neenakomernega izvajanja ukrepov po vsej Uniji; poziva Komisijo in Svet, naj hitro ukrepata, da bi zagotovila enake konkurenčne pogoje za vse države članice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da bi bilo treba pri vsaki prihodnji oceni in reviziji pravil o državni pomoči ustrezno upoštevati posebnosti in geografsko prikrajšanost MSP, ki se nahajajo na najbolj obrobnih območjih, vključno z otoki, najbolj oddaljenimi regijami in gorskimi območji, pa tudi na drugih območjih, vključno z neobrobnimi območji, ki so jih prizadele naravne nesreče brez primere; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je globoko zaskrbljen, ker je kriza zaradi COVID-19 najbolj prizadela sektorje, kot so turizem, gostinstvo, kultura, ustvarjalni sektor, promet, trgovinski sejmi in dogodki, ki jih večinoma sestavljajo MSP; poudarja, kako pomembno je nenehno in hitro izvajati ukrepe za obnovitev in ohranitev zaupanja med potniki ter izvajalci dejavnosti; poudarja, da je treba te sektorje razbremeniti upravnih bremen in predpisov, ki povzročajo stroške, opredeliti nadaljnje ukrepe za okrevanje sektorja in zagotoviti varstvo pravic delavcev v prizadetih sektorjih; opozarja, kako pomembno je izboljšati dostop malih in srednjih podjetij v kulturnem in ustvarjalnem sektorju do digitalnih tehnologij in podpornih programov, saj je kriza zaradi COVID-19 pokazala, da ima ta sektor ključno vlogo za naše gospodarstvo in družabno življenje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | države članice poziva, naj zaščito zaposlitev ter preživetje malih in srednjih ter zagonskih podjetij priznajo kot glavno politično prednostno nalogo, tako da predložijo konkretne ukrepe za podporo gospodarsko uspešnim MSP in zagonskim podjetjem, ki jim grozi insolventnost, zlasti ob upoštevanju ukinitve instrumenta za podporo plačilni sposobnosti, ki jo je predlagal Evropski svet; pozdravlja Evropski instrument za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE), katerega namen je pokriti stroške nacionalnih shem skrajšanega delovnega časa; poziva Komisijo, naj dejavno podpre države članice pri prenosu direktive o prestrukturiranju in insolventnosti (17), da bi malim in srednjim podjetjem v težavah zagotovili dejansko drugo priložnost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da je kriza zaradi COVID-19 mala in srednja podjetja prisilila k temu, da so prešla na inovativne tehnologije, nove načine organizacije dela in digitalne poslovne modele, kot so e-trgovanje, ekonomija delitve in delo na daljavo; poudarja, da so se številna MSP s težavo prilagodila novim okoliščinam, in v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo naložbe v raziskave in inovacije usmerjene v udeležbo MSP, hkrati pa naj vzpostavi ravnovesje med uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine in spodbujanjem inovacij; poziva tudi k spoštovanju pravic delavcev v celotnem procesu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da so inovacije v MSP ključni dejavnik produktivnosti in trajnostne rasti, ker lahko pomagajo rešiti svetovne in družbene izzive in zagotoviti boljše delovne pogoje; opozarja, da tehnološki razvoj in digitalizacija povečujeta priložnosti MSP za inovacije in uspeh, pospešujeta širjenje znanja in pojavljanje novih poslovnih modelov ter krepita njihovo zmogljivost, da se hitreje širijo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da bi naložbe v inovacije morale biti prednostno usmerjene v ekosisteme, ki vključujejo MSP in krepijo soustvarjanje, dozorevanje in prenos odličnih tehnologij v industrijo ter tudi uvajanje novih tehnologij; zato poudarja pomen ciljno usmerjenih javnih politik v podporo horizontalnim potrebam, povezanim s procesi digitalne preobrazbe v mikropodjetjih ter malih in srednjih podjetjih, kot je poenostavitev obveznosti poročanja, in poziva države članice, naj razvijejo pilotne pobude za pospešitev uvajanja e-trgovanja v MSP, na primer z dejavnostmi usposabljanja in svetovanja, tehnično pomočjo, dobrimi praksami ali povezovanjem v okviru trikotnika znanja (izobraževanje, raziskave in inovacije) ter vključevanjem vseh ustreznih deležnikov in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja vključitev MSP v evropske vesoljske programe, vključno z razvojem številnih storitev in aplikacij za uporabnike; priznava ključno vlogo, ki jo imajo MSP v dobavnih verigah na področju obrambe v Evropi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja obljubo Komisije glede uvedbe intenzivnega usposabljanja v obliki hitrih tečajev digitalnih spretnosti, namenjenih usposabljanju zaposlenih v mikropodjetjih ter malih in srednjih podjetjih na področjih, kot so umetna inteligenca, kibernetska varnost in tehnologija distribuirane knjige transakcij; poudarja, da bi bilo treba pred intenzivnimi tečaji digitalnih spretnosti v okviru programa za digitalno Evropo izvesti subvencionirane programe, ki bi lastnikom in vodjem MSP omogočili, da opredelijo svoje potrebe in priložnosti na področju digitalizacije; poudarja, da je usposobljena delovna sila bistvena za uspeh MSP ter njihovo uspešno soočanje z okoljskim in digitalnim prehodom, pa tudi z običajnimi izzivi, s katerimi se ta podjetja spopadajo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obžaluje, da je doslej le 17 % MSP v svoja podjetja uspešno vključilo digitalno tehnologijo; poziva k okrepitvi ukrepov za odpravljanje neskladja med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem po njih ter k temu, da MSP pridobijo digitalno pismenost in spretnosti ter se izpopolnijo na področju javnih naročil in financ ter spretnosti, povezanih z upravljanjem posojil in dobavnih verig za hitro spreminjajoče se trge dela, tudi glede na intenzivnejše razmere, ki so posledica krize zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da je treba spodbujati naložbe v nadaljnje poklicno usposabljanje in programe vajeništva v malih in srednjih podjetjih; v zvezi s tem poziva k razvoju prilagojenega pristopa glede digitalnih znanj in spretnosti za mikropodjetja; poudarja vlogo, ki jo lahko ima pri tem program znanj in spretnosti Komisije, in poudarja, da bi bilo treba za premostitev vrzeli na področju digitalizacije in inovacij povečati delež diplomantov na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter odpraviti vrzel, s katero se na obeh področjih srečujejo ženske; v zvezi s tem pozdravlja program znanj in spretnosti za Evropo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | se seznanja z belo knjigo Komisije o umetni inteligenci (COM(2020)0065) in njenim stališčem, da bi morala vsaka država članica imeti vsaj eno vozlišče za digitalne inovacije z visoko stopnjo specializacije na področju umetne inteligence; |
| --- | --- |

37.

| 38. | spodbuja Komisijo, naj podpre prizadevanja MSP, med drugim za posodobitev zastarele opreme, okrepitev prenosa znanja in opredelitev najučinkovitejše uporabe tehnologij, kot je industrijska umetna inteligenca, za izpopolnjevanje delovne sile z nujno potrebnimi veščinami za omogočanje nadzora sredstev na daljavo, spremljanje proizvodnje in sodelovanje zaposlenih, ter za okoljsko trajnostne poslovne modele, pristope krožnega gospodarstva, energijsko učinkovitost in učinkovito rabo virov, kjer so znanja in spretnosti pogosto ključnega pomena ter malim in srednjim podjetjem omogočajo, da ostanejo konkurenčna; poziva Komisijo, naj razmisli tudi o oblikovanju programa vavčerjev za MSP, da podpre njihova prizadevanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva k odpravi vrzeli v znanju in spretnostih MSP v zvezi z okoljsko trajnostnimi tehnologijami, praksami in poslovnimi modeli, zlasti v sektorjih, v katerih je treba korenito spremeniti cilje EU na področju trajnostne energije in okolja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja pomen instrumentov, kot so Evropska podjetniška mreža in evropska vozlišča za digitalne inovacije, ki lahko spodbujajo internacionalizacijo, digitalizacijo in prizadevanja MSP za inovacije na lokalni ravni, tudi na okoljskem področju, ter pomagajo zagotoviti, da ustrezajo svojemu namenu; poziva Komisijo, naj opravi temeljito vmesno in naknadno ocenjevanje teh instrumentov, tako da se v celotnem postopku ocenjevanja posvetuje s predstavniki MSP, da bi zagotovila, da jih bodo te mreže resnično dosegle; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da imajo neosebni podatki in prenos tehnologije iz akademskih krogov v MSP ključno vlogo in poudarja, kako pomembna je vzpostavitev evropskih podatkovnih prostorov za nediskriminatorno, zaupanja vredno in varno izmenjavo neosebnih podatkov, da bi se povečal pretok podatkov med podjetji in z vladami z uporabo modela odprtih podatkov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva k sprejetju vzporedne in močnejše politike za izboljšanje internetne infrastrukture in pogojev povezljivosti v korist MSP na oddaljenih območjih, kar je osnovni pogoj za izboljšanje digitalizacije in uresničitev uspešne preobrazbe; poziva Komisijo, naj razmisli o določitvi zavezujočih ciljev glede povezljivosti; |
| --- | --- |

42.

Strategija okrevanja

| 43. | vztraja, da je treba program Obzorje Evropa obravnavati prednostno in da ga je treba ustrezno financirati; poziva, naj se velik del sredstev nameni MSP, tudi za komponente MSP Evropskega sveta za inovacije, ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da kadar je mogoče, instrumenti raziskav in inovacij, kot je pospeševalec Evropskega sveta za inovacije, nudijo hitre priložnosti malim in srednjim ter zagonskim podjetjem, ki razvijajo inovativne tehnologije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva, naj bodo vseprisotne raziskovalne in inovacijske politike in instrumenti EU čimbolj sektorsko nevtralni in naj se zagotovi več podpore ne le tistim MSP in mikropodjetjem, ki so že dejavna v prizadevanjih na področju inovacij, temveč naj se v skladu z njihovimi potrebami podpirajo tudi podjetja, ki zaostajajo, zlasti tista v tradicionalnih sektorjih; poziva, naj se na evropski ravni nameni več sredstev za raziskave in inovacije nedigitalnim MSP ter MSP, ki želijo izboljšati svojo okoljsko učinkovitost in učinkovito rabo virov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je sodelovanje ključna razsežnost za izboljšanje uspešnosti malih in srednjih podjetij; v zvezi s tem ugotavlja, da je treba grozde in partnerstva z vsemi akterji trikotnika znanja (izobraževanje, raziskave in inovacije) bolj promovirati in spodbujati, tako da se zmanjša upravno breme, poenostavijo postopki in vzpostavijo skupne storitve za sodelovanje malih in srednjih podjetij v grozdih; poleg tega poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo partnerstva in misije programa Obzorje Evropa pregledni in vključujoči ves čas njihovega izvajanja, zlasti glede sodelovanja malih in srednjih podjetij in določanja njihove strateške raziskovalne agende in letnih delovnih programov; poleg tega poudarja, da je treba zagotoviti pravično ureditev za izmenjavo ugotovitev in končnih rezultatov v skladu z načelom, da mora biti „odprto, kolikor je mogoče, zaprto, kolikor je potrebno“; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja tudi potencial Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo ter njegovih skupnosti znanja in inovacij, saj so učinkovit način za okrepitev sodelovanja med MSP, raziskovalnimi središči in univerzami s spodbujanjem lokalnega podjetništva in obravnavanjem najpomembnejših družbenih izzivov sodobnega časa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj med drugim vlagajo v podatkovno gospodarstvo, umetno inteligenco, pametno proizvodnjo, internet stvari in kvantno računalništvo ter naj zagotovijo močno komponento MSP na teh področjih; obžaluje, da večina MSP nima dostopa do podatkov, ki jih ustvarjajo; v zvezi s tem pozdravlja evropsko strategijo za podatke, namenjeno oblikovanju pravega podatkovnega trga, na katerem bodo lahko MSP enostavno dostopala do podatkov in jih enostavno uporabljala v vseh tržnih okoljih, npr. med podjetji in potrošniki, med podjetji samimi ter med podjetji in državnimi organi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice, naj podprejo inovacijske priložnosti za MSP ter povečajo sinergije s podobnimi programi EU v svojih nacionalnih strategijah na področju inovacij; v zvezi s tem poudarja vlogo inovativnih MSP, specializiranih za pionirske tehnologije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je treba povečati ozaveščenost med lastniki, vodji in zvezami MSP ter podpornimi organizacijami o možnostih financiranja za tehnologije z boljšo okoljsko učinkovitostjo, o naročanju storitev (na primer posvetovanja, usmerjanja in usposabljanja), povezanih z okoljsko primerno zasnovo ter učinkovito rabo virov in upravljanjem z njimi, ter o zelenem podjetništvu in zelenih tehnologijah, proizvodih ter storitvah; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da lahko naložbe v nove in okolju prijazne tehnologije evropski zeleni dogovor spremenijo v novo strategijo rasti, prek katere lahko MSP izkoristijo in okrepijo svoj inovacijski potencial; |
| --- | --- |

50.

| 51. | priznava, da so številna MSP sicer pripravljena vlagati v energijsko učinkovite, krožne in okolju prijazne procese, proizvode in storitve, a jim to preprečujejo precejšnje ovire, zlasti finančne; poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo te ovire in hkrati zmanjšajo regulativno breme, tako da vzpostavijo ustrezen regulativni okvir ter sheme tehnične in finančne podpore, tudi z zasebnimi naložbami, da bi MSP omogočili uspešno in hitro uporabo zelenih praks, proizvodov, postopkov in storitev; meni, da bo okrepljena ciljno usmerjena tehnična in finančna podpora bistvena za spodbujanje zelenih priložnosti med temi malimi in srednjimi podjetji, vključno z mikropodjetji; poudarja, da bi morala ta pomoč malim in srednjim podjetjem ter mikropodjetjem omogočiti, da v celoti izkoristijo priložnosti, ki izhajajo iz zelenega dogovora, pri tem pa upoštevati njihovo strukturo, poslovni model in splošneje njihove potrebe, saj ni enotnega pristopa za vse; v zvezi s tem poudarja, da je treba aktivno vključiti predstavnike organizacij malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja pobude, ki MSP nudijo največ priložnosti za zaposlovanje in konkurenčnost, kot so izvajanje akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, se katerim se ustvarjajo lokalna delovna mesta ter zagotavljajo pomembne poslovne in inovacijske priložnosti za MSP; je seznanjen s priložnostmi, ki jih nudijo pobude tako imenovanega „vala prenove“, vključno s projekti oživljanja mest; poudarja, da pravica do popravila, ki sicer koristi potrošnikom, lahko tudi prisili MSP, da vstopijo na tržni segment popravil, in da lahko ukrepi, ki so namenjeni izboljšanju energetske učinkovitosti stavb, ne koristijo samo MSP v gradbenem sektorju, temveč vsem MSP, ker spodbujajo energijsko učinkovitost ter tako prispevajo k zmanjšanju njihovih operativnih stroškov; poziva k razvoju bolj konkurenčnega trga podjetij za energetske storitve; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da so javna naročila strateško orodje, ki spodbuja trajnostne vzorce proizvodnje in potrošnje; meni, da bi lahko s tem orodjem s primerno podporo in pomočjo zagotovili tudi odlične priložnosti za lokalna, inovativna mala in srednja podjetja; ugotavlja, da imajo zelena in krožna javna naročila podobno vloge ter v zvezi s tem opozarja, da bi morala njihovo izvajanje na nacionalni ravni spremljati usposabljanje in podpora za javne organe ter mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ugotavlja, da je uravnotežen okvir pravic intelektualne lastnine že dolgo znan kot pomemben korak k izboljšanju delovanja notranjega trga; zato poziva Komisijo, naj da prednost napovedanemu akcijskemu načrtu za intelektualno lastnino, da se zagotovi zaščita avtorskega blaga in patentiranih izumov na ravni EU ter okrepi sposobnost evropskih podjetij, zlasti malih in srednjih, za inovacije na podlagi močnih in uravnoteženih ureditev intelektualne lastnine, kar bo koristilo svetovni konkurenčnosti inovativnih MSP ter zmanjšalo stroške in zapletenost upravnih postopkov, hkrati pa bodo s tem obravnavani izzivi v zvezi s patentnimi spori ter zagotovljeni odprtokodni in odprti podatkovni modeli za prihodnje inovacije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opozarja na vlogo poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja, ki sta bistvena za odpravljanje neusklajenosti med povpraševanjem po usposobljeni delovni sili in njeno ponudbo, spodbuja vključevanje podjetniških spretnosti v zgodnji fazi izobraževanja ter prekvalificiranje in izpopolnjevanje brezposelnih delavcev, da se omogoči njihova vključitev na trg dela in zagotovi, da lahko mala in srednja podjetja računajo na ustrezno usposobljeno osebje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo izvajanje in razširijo obseg pobud za opredelitev potreb po znanjih in spretnostih ter obravnavo vrzeli na trgu dela v obliki izobraževanja, strategij za strokovno usposabljanje in programov za razvoj znanj in spretnosti, namenjenih MSP, ter obžaluje, da še vedno obstajajo razlike med spoloma v podjetništvu in pri dostopu do financ za mikro-, mala in srednja podjetja, ki jih vodijo ženske; poziva države članice, naj ocenijo ovire, ki ženskam še vedno preprečujejo, da bi postale ustanoviteljice podjetij in menedžerke; poudarja, da bo uporaba podatkov, razčlenjenih po spolu, pripomogla k večji temeljitosti te ocene in izboljšala vsesplošno kakovost postopka odločanja; poziva k pobudam za izobraževanje in izpopolnjevanje za ženske, da bi jim pomagali izboljšati podjetniške spretnosti in dvigniti samozavest; poleg tega meni, da bi bilo treba v javnem sektorju spodbujati orodja e-uprave in digitalne spretnosti, da bi javno upravo naredili bolj prijazno podjetjem in državljanom, ter poziva države članice, naj zagotovijo izmenjavo nacionalnih in regionalnih primerov dobre prakse na tem področju, tudi v zvezi s sodelovanjem med javno upravo in zasebnim sektorjem, da bi povečali gospodarsko konkurenčnost; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opozarja, da mora strategija za MSP vključevati MSP različnih velikosti in vrst, ne glede na to, ali delujejo v tradicionalnih, socialnih in visokotehnoloških sektorjih; meni, da so MSP na področju tradicionalne obrti, turizma, kulture in ustvarjalnega sektorja ter socialnega gospodarstva še posebej ranljiva skupina v mreži malih in srednjih podjetij; priznava njihovo zgodovinsko, kulturno, gospodarsko in socialno vrednost ter poziva države članice, naj zagotovijo konkurenčnost teh sektorjev, tudi s spodbujanjem generacijskega prehoda in samozaposlovanja, s spodbujanjem dostopa do informacij o inovacijskih priložnostih ter s podpiranjem zaščite in krepitve teh sektorjev; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj v okviru podpornih programov EU za MSP, zlasti programa za enotni trg, nameni posebno pozornost tudi podjetjem socialnega gospodarstva, saj imajo lokalne korenine, zagotavljajo široko paleto proizvodov in storitev na enotnem trgu EU ter ustvarjajo visokokakovostna delovna mesta in spodbujajo socialne inovacije; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo, naj predstavi časovni načrt za zmanjšanje upravnih bremen in za izvajanje strategije za MSP, ki bo predstavljen na letni razpravi o stanju malih in srednjih podjetij v Uniji, vključno s časovnim okvirom za ukrepe in vmesnimi preverjanji, ter se mu zaveže; ugotavlja, da so bila, odkar je Svetovna zdravstvena organizacija razglasila pandemijo in se je začelo izvajanje ukrepov za zajezitev širjenja COVID-19, številna evropska podjetja prisiljena ustaviti ali upočasniti proizvodnjo zaradi trgovinskih omejitev, motenj v dobavni verigi ter pomanjkanja surovin in sestavnih delov iz tretjih držav, kar znova dokazuje, da mora evropska industrija pridobiti strateško avtonomijo in zmanjšati svojo odvisnost od tretjih držav ter zagotoviti, da je ključne dele strateških vrednostnih verig, tudi v predelovalni industriji, bolje locirati znotraj meja EU; poleg tega poziva Komisijo, naj zagotovi, da se podjetja, ki dobavljajo medicinsko opremo, ne bodo ponovno srečala z istimi težavami, ki so se pojavile na notranjem trgu, in naj se uči iz težav, ki so se pojavile v zgodnjih fazah krize zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva k zaostritvi pravil konkurence, da bi izboljšali konkurenčnost MSP in jih zaščitili pred nepoštenimi praksami, ki bi lahko povzročile socialni damping in deregulacijo trga dela; poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito izvrševanje konkurenčnega prava Unije brez poseganja v pravice delavcev; v zvezi s tem opozarja, da je pomembno spodbujati socialni dialog pri oblikovanju in izvajanju politik za MSP ter zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za MSP, da se zagotovi, da bodo imela koristi od notranjega trga na pravični podlagi in da bodo lahko izkoristila priložnosti za širitev; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo MSP uspešna v ekosistemih, ki zagotavljajo vključujoč pristop in povezujejo vse akterje, ki so del vrednostne verige, da bi spodbudili evropski vodilni položaj v strateških sektorjih in konkurenčnost na svetovni ravni; |
| --- | --- |

61.

| 62. | meni, da bi bilo treba v strategiji EU za MSP vedno v celoti upoštevati njihove nacionalne posebnosti in tako zagotoviti ustrezno spoštovanje visoke ravni nacionalne avtonomije držav članic v splošnem okviru Unije; |
| --- | --- |

62.

| 63. | obžaluje, da trenutno izven EU izvaža samo 600 000 malih in srednjih podjetij; opozarja, da bodo MSP, ki želijo dostopati do svetovnega trga, izboljšala svojo konkurenčnost le, če jih bomo na lokalni in mednarodni ravni podprli s predvidljivim zakonodajnim in omogočitvenim okvirom, strukturiranimi omrežji, zanesljivimi viri informacij ter dostopom do naložbenih priložnosti in usposobljene delovne sile; poudarja, da je treba izboljšati ozaveščenost MSP o notranjem trgu in mednarodnih trgih ter njihovih pravilih in orodjih, tudi s poenostavitvijo referenčnega okvira in boljšim obveščanjem o prilagojenih priložnostih; v zvezi s tem opozarja na vlogo predstavniških organizacij in mrež malih in srednjih podjetij ter gospodarskih zbornic v državah članicah in na mednarodni ravni, pa tudi delegacij EU; |
| --- | --- |

63.

| 64. | zato poziva Komisijo, naj uvede orodja, kot je enotna digitalna kontaktna točka, da bi zlahka prepoznali priložnosti za mala in srednja podjetja, ki izhajajo iz mednarodnih trgovinskih sporazumov; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev novega portala Komisije z naslovom Access2Markets o carinskih postopkih in formalnostih ter poziva Komisijo, naj zagotovi večjezični dostop do tega orodja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opozarja, da je treba MSP dejavno vključiti v mednarodne trgovinske sporazume in si prizadevati za vzajemnost, da se jim zagotovi dostop do javnih naročil v tretjih državah; zato poziva, naj se v trgovinske sporazume vključi samostojno poglavje za MSP, v katerem bodo sklici na določbe, prijazne do mikro-, malih in srednjih podjetij, in ki bo tem omogočilo hitro prepoznavanje pomembnih in koristih vidikov sporazuma; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za enake konkurenčne pogoje in regulativno okolje, v katerem bodo MSP lahko uspešna in konkurenčna na svetovni ravni, ter razmisli o uporabi instrumentov trgovinske zaščite, da bi zmanjšali nelojalno konkurenco, ki je posledica nezakonitih ali nepoštenih trgovinskih praks tretjih držav, vključno z ukrepi trgovinske zaščite, ki podjetjem EU neupravičeno preprečujejo prost dostop do njihovih trgov; |
| --- | --- |

66.

| 67. | meni, da bi morale biti nacionalne in evropske javne uprave zgled ter olajšati in povečati udeležbo malih in srednjih podjetij ter mikropodjetij v javnih naročilih, tako da bi poenostavile dostop do informacij o javnih razpisih in postopkih, pri čemer bi se morale izogibati nesorazmernim zahtevam in diskriminatornim praksam, kot so razpisna merila, ki določajo zahteve ali kvalifikacije, ki presegajo osnovne značilnosti kupljenih storitev ali blaga, ter tako prispevati k skrajšanju in diverzifikaciji dobavnih verig; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva, naj se za javne organe ter mala in srednja podjetja v ta namen pripravijo dodatne smernice o obstoječih možnostih prilagajanja ter se v ta namen prilagodijo predpisi o javnem naročanju; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ugotavlja, da bi lahko razdelitev večjih naročil na manjše sklope prispevala k skrajšanju in diverzifikaciji dobavnih verig, saj bi lokalnim malim in srednjim podjetjem nudila boljše spodbude, tudi tako, da se jim omogoči sodelovanje v javnih naročilih na področju inovacij in predkomercialnih naročilih, ki so običajno dostopna samo večjim družbam; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva k dajanju prednosti „pogodbam brez kilometrine“, tako da se določijo prednostna merila za lokalna podjetja, pri čemer so lahko zgled evropska zakonodaja o kmetijstvu in kratke dobavne verige; poziva, naj se političnim akterjem omogoči, da v določenem obsegu dajo prednost pogodbam z lokalnimi MSP; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja pomen partnerstev z nacionalnimi upravami, da bi ustvarili trg javnih naročil, ki bo temeljil na zmerno velikih razpisih, na katerih bodo MSP lahko sodelovala v postopku javnega naročanja, tudi z razdelitvijo večjih naročil na manjše sklope, in na katerem bo lahko med udeleženci na trgu prava in poštena konkurenca, ter poudarja, da mora enotni evropski dokument v zvezi z oddajo javnega naročila MSP postati dostopnejši; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

(2)  UL L 48, 23.2.2011, str. 1.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 33.

(4)  UL C 68 E, 7.3.2014, str. 40.

(5)  UL C 316, 22.9.2017, str. 57.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0124.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0206.

(9)  UL C 377 E, 7.12.2012, str. 102.

(10)  Uvodni nagovor generalnega direktorja Svetovne zdravstvene organizacije na informativnem srečanju z mediji o COVID-19, 11. marec 2020.

(11)  https://ec.europa.eu/growth/smes_sl

(12)  OECD Economic Outlook, letnik 2020, zvezek I.

(13)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi

(14)  Poročilo, ki ga je pripravil oddelek za svetovanje o financiranju inovacij (Innovation Finance Advisory) za Evropsko komisijo in Evropsko investicijsko banko, Funding women entrepreneurs – How to empower growth (Financiranje podjetnic – Kako opolnomočiti rast), junij 2020.

(15)  Sporočilo Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066).

(16)  Poročilo za nemško ministrstvo za gospodarstvo in energijo, ki ga je predstavil Center za evropske politične študije, z naslovom Feasibility Study: Introducing „one-in-one-out“ in the European Commission (Študija izvedljivosti: uvedba načela „za eno sprejeto se eno odpravi“ v Evropski komisiji), 5. december 2019.

(17)  Direktiva (EU) 2019/1023 z dne 20. junija 2019 o okvirih preventivnega prestrukturiranja, odpustu dolgov in prepovedih opravljanja dejavnosti ter ukrepih za povečanje učinkovitosti postopkov glede prestrukturiranja, insolventnosti in odpusta dolgov ter spremembi Direktive (EU) 2017/1132 (UL L 172, 26.6.2019, str. 18).

---

četrtek, 17. december 2020

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/15

---

P9_TA(2020)0360

Večletni finančni okvir, pogojenost v zvezi s pravno državo in lastna sredstva

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027, medinstitucionalnem sporazumu, instrumentu EU za okrevanje in uredbi o pravni državi (2020/2923(RSP))

(2021/C 445/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 14, 15, 16 in 17 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 295, 310, 311, 312 in 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 14, 15, 16 in 17 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 295, 310, 311, 312 in 322 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju političnega dogovora z dne 5. novembra 2020 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (v nadaljnjem besedilu: uredba o pravni državi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega dogovora z dne 5. novembra 2020 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (v nadaljnjem besedilu: uredba o pravni državi),

| — | ob upoštevanju političnih dogovorov, vključno s skupnimi in enostranskimi izjavami, ki so bili 10. novembra 2020 doseženi o večletnem finančnem okviru 2021–2027, Medinstitucionalnem sporazumu med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter o novih lastnih sredstvih, vključno z načrtom za uvedbo novih lastnih sredstev (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum) in instrumentom Evropske unije za okrevanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih dogovorov, vključno s skupnimi in enostranskimi izjavami, ki so bili 10. novembra 2020 doseženi o večletnem finančnem okviru 2021–2027, Medinstitucionalnem sporazumu med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter o novih lastnih sredstvih, vključno z načrtom za uvedbo novih lastnih sredstev (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum) in instrumentom Evropske unije za okrevanje,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 21. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 21. julija 2020,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. julija 2020,

| — | ob upoštevanju pisma Evropskega parlamenta z dne 26. avgusta 2020 o pravni državi, ki so ga predsedniki političnih skupin poslali kanclerki Zvezne republike Nemčije Angeli Merkel, predsedstvu Sveta EU in predsednici Evropske komisije Ursuli von der Leyen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Evropskega parlamenta z dne 26. avgusta 2020 o pravni državi, ki so ga predsedniki političnih skupin poslali kanclerki Zvezne republike Nemčije Angeli Merkel, predsedstvu Sveta EU in predsednici Evropske komisije Ursuli von der Leyen,

| — | ob upoštevanju izjave konference predsednikov Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2020 o dolgoročnem proračunu EU in pravni državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave konference predsednikov Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 2020 o dolgoročnem proračunu EU in pravni državi,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 11. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 11. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je Evropska unija unija vrednot, kot so zapisane v členu 2 PEU; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija unija vrednot, kot so zapisane v členu 2 PEU;

| B. | ker je pandemija COVID-19 v Evropi in po svetu terjala na tisoče življenj in povzročila krizo izjemnih razsežnosti, ki ima uničujoče posledice za ljudi, delavce in podjetja, zato so tudi pri odzivanju nanjo potrebna izjemna prizadevanja, zlasti po drugem valu pandemije in dokler se ta dejansko ne konča; |
| --- | --- |

B.

ker je pandemija COVID-19 v Evropi in po svetu terjala na tisoče življenj in povzročila krizo izjemnih razsežnosti, ki ima uničujoče posledice za ljudi, delavce in podjetja, zato so tudi pri odzivanju nanjo potrebna izjemna prizadevanja, zlasti po drugem valu pandemije in dokler se ta dejansko ne konča;

| C. | ker se je zaradi politične razprave v Evropskem svetu ves proces zakasnil in je prišlo do zamude pri pogajanjih o večletnem finančnem okviru, medinstitucionalnem sporazumu, instrumentu Evropske unije za okrevanje in uredbi o pravni državi ter pri njihovem sprejetju in izvajanju; |
| --- | --- |

C.

ker se je zaradi politične razprave v Evropskem svetu ves proces zakasnil in je prišlo do zamude pri pogajanjih o večletnem finančnem okviru, medinstitucionalnem sporazumu, instrumentu Evropske unije za okrevanje in uredbi o pravni državi ter pri njihovem sprejetju in izvajanju;

| D. | ker sta bila sprejetje učinkovite uredbe o pravni državi in uvedba novih lastnih sredstev osnovna pogoja za to, da je Evropski parlament soglašal s svežnjem večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

D.

ker sta bila sprejetje učinkovite uredbe o pravni državi in uvedba novih lastnih sredstev osnovna pogoja za to, da je Evropski parlament soglašal s svežnjem večletnega finančnega okvira;

| E. | ker je sozakonodajalcema Unije v letu 2020 uspelo doseči nekaj izjemnih dogovorov; |
| --- | --- |

E.

ker je sozakonodajalcema Unije v letu 2020 uspelo doseči nekaj izjemnih dogovorov;

| 1. | pozdravlja politične dogovore, vključno s skupnimi in enostranskimi izjavami o uredbi o pravni državi, ki sta jih sozakonodajalca dosegla 5. novembra 2020, ter o večletnem finančnem okviru, medinstitucionalnem sporazumu in instrumentu Evropske unije za okrevanje, ki sta jih dosegla 10. novembra 2020; poudarja, da ti politični dogovori med drugim vključujejo naslednje:






  — | izjemno obsežen sveženj v vrednosti 1,8 bilijona EUR, ki ga sestavljata večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 (postopoma od 1 074 milijard EUR do 1 085 milijard EUR) in instrument za okrevanje (750 milijard EUR); |
| --- | --- | --- |

1.

—

izjemno obsežen sveženj v vrednosti 1,8 bilijona EUR, ki ga sestavljata večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 (postopoma od 1 074 milijard EUR do 1 085 milijard EUR) in instrument za okrevanje (750 milijard EUR);

| — | dopolnitev večletnega finančnega okvira 2021–2027 v vrednosti 16 milijard EUR, namenjenih za vodilne programe EU, ki jih je določil Evropski parlament (Program EU za zdravje, Obzorje Evropa, Erasmus+, Sklad za integrirano upravljanje meja, Frontex, InvestEU, program za pravice in vrednote, Ustvarjalna Evropa, humanitarna pomoč in instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje), in za odzivanje na nepredvidene dogodke; |
| --- | --- |

—

dopolnitev večletnega finančnega okvira 2021–2027 v vrednosti 16 milijard EUR, namenjenih za vodilne programe EU, ki jih je določil Evropski parlament (Program EU za zdravje, Obzorje Evropa, Erasmus+, Sklad za integrirano upravljanje meja, Frontex, InvestEU, program za pravice in vrednote, Ustvarjalna Evropa, humanitarna pomoč in instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje), in za odzivanje na nepredvidene dogodke;

| — | pravno zavezujoč časovni načrt za uvedbo novih lastnih sredstev v naslednjem večletnem finančnem okviru, ki naj bi zadoščal vsaj za kritje prihodnjih stroškov vračila (glavnice in obresti) instrumenta EU za okrevanje; |
| --- | --- |

—

pravno zavezujoč časovni načrt za uvedbo novih lastnih sredstev v naslednjem večletnem finančnem okviru, ki naj bi zadoščal vsaj za kritje prihodnjih stroškov vračila (glavnice in obresti) instrumenta EU za okrevanje;

| — | pravno zavezujoč minimalni delež odhodkov, povezanih s podnebnimi spremembami, v višini vsaj 30 % sredstev večletnega finančnega okvira in instrumenta za okrevanje, pa tudi pravno zavezujoč minimalni delež odhodkov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, ki naj bi leta 2024 znašal 7,5 % sredstev večletnega finančnega okvira, od leta 2026 dalje pa 10 % sredstev večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

—

pravno zavezujoč minimalni delež odhodkov, povezanih s podnebnimi spremembami, v višini vsaj 30 % sredstev večletnega finančnega okvira in instrumenta za okrevanje, pa tudi pravno zavezujoč minimalni delež odhodkov, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, ki naj bi leta 2024 znašal 7,5 % sredstev večletnega finančnega okvira, od leta 2026 dalje pa 10 % sredstev večletnega finančnega okvira;

| — | elemente za spremljanje odhodkov na področju enakosti spolov in vključevanja načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

—

elemente za spremljanje odhodkov na področju enakosti spolov in vključevanja načela enakosti spolov;

| — | okrepljeno vlogo Evropskega parlamenta kot proračunskega organa pri upravljanju instrumenta EU za okrevanje in zunanjih namenskih prejemkov ter pri oblikovanju prihodnjih instrumentov za izredne razmere, ki bodo temeljili na členu 122 PDEU; |
| --- | --- |

—

okrepljeno vlogo Evropskega parlamenta kot proračunskega organa pri upravljanju instrumenta EU za okrevanje in zunanjih namenskih prejemkov ter pri oblikovanju prihodnjih instrumentov za izredne razmere, ki bodo temeljili na členu 122 PDEU;

| — | učinkovito pogojevanje v zvezi s pravno državo; |
| --- | --- |

—

učinkovito pogojevanje v zvezi s pravno državo;

| 2. | poudarja, da je sveženj zgodovinskega pomena in da omogoča hitro okrevanje po pandemiji COVID-19 in njenih socialno-ekonomskih posledicah ter spoprijemanje z izzivi Unije v naslednjih sedmih letih, vključno z izvajanjem zelenega dogovora, digitalnim prehodom, varovanjem vrednot Unije in zaščito denarja njenih davkoplačevalcev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja, da je Evropski svet na zasedanju 10. in 11. decembra 2020 potrdil zgoraj navedene politične dogovore; pozdravlja, da so se voditelji držav in vlad dogovorili, da bodo večletni finančni okvir, medinstitucionalni sporazum, instrument EU za okrevanje in uredba o pravni državi začeli veljati 1. januarja 2021; pozdravlja, da so pravna besedila ostala nespremenjena; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vseeno močno obžaluje, da je Svet zaradi pravila o soglasju ves sveženj, vključno z novimi programi EU za obdobje 2021–2027, sprejel pozno, to pa je povzročilo neupravičene zamude v celotnem procesu; poudarja, da so sklepi Evropskega sveta o uredbi o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije vsebinsko odvečni; poudarja, da so uporaba, namen in področje uporabe uredbe o pravni državi jasno opredeljeni že v njenem zakonodajnem delu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da Evropski svet v skladu s členom 15(1) PEU ne opravlja zakonodajne funkcije; zato meni, da se nobena politična izjava Evropskega sveta ne more šteti kot razlaga zakonodaje, saj je za njeno razlago pristojno Sodišče; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da Komisijo in njenega predsednika izvoli Evropski parlament; poudarja, da Komisija v skladu s členom 17 PEU skrbi za uporabo primarnih pogodb in vseh ukrepov, ki jih institucije sprejmejo na njuni podlagi; zato potrjuje, da mora Komisija kadar koli in vseh okoliščinah spoštovati pravo, v skladu z načelom dura lex sed lex; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je Komisija v skladu s členom 17(3) PEU popolnoma neodvisna; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je Komisija v skladu s členom 17(8) PEU odgovorna Evropskemu parlamentu; poudarja, da ima Parlament na voljo več pravnih orodij, s katerimi zagotavlja, da Komisija spoštuje pogodbene obveznosti, vključno s postopkom razrešnice, pri katerem preveri pravilno upravljanje sredstev Unije; poleg tega poudarja, da ima Parlament na voljo več pravnih in političnih orodij, s katerimi zagotavlja, da zakonodajo izvajajo vsi, in še zlasti institucije EU; poudarja, da sklepi Evropskega sveta ne morejo biti zavezujoči za Komisijo pri uporabi pravnih aktov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da sta se sozakonodajalca dogovorila, da se bo uredba o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije uporabljala od 1. januarja 2021 in jo bo treba uporabljati za vse obveznosti in plačila; ponovno poudarja, da uporaba te uredbe ne more biti odvisna od sprejetja kakršnih koli smernic, saj je dogovorjeno besedilo dovolj jasno, izvedbeni instrumenti pa niso predvideni; pričakuje, da bo Komisija kot varuhinja Pogodb zagotovila, da se bo uredba v celoti uporabljala od datuma, o katerem sta se dogovorila sozakonodajalca, in ponovno poudarja, da lahko uredbo ali njen del razglasi za nična le Sodišče; potrjuje, da bo Parlament v primeru, če bo katera od držav članic zahtevala razglasitev ničnosti uredbe ali njenih delov, pred Sodiščem zagovarjal njeno polno veljavnost in celovitost, in pričakuje, da bo Komisija podprla stališče Parlamenta; poudarja, da bo Parlament v tem primeru Sodišče zaprosil za obravnavo po hitrem postopku; želi spomniti na člen 265 PDEU in poudarja, da ga je pripravljen uporabiti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je treba opozoriti, da mora biti Parlament polno vključen v delovanje instrumenta za okrevanje; poudarja, da je treba v zvezi s tem v okviru potekajočega trialoga doseči zadovoljiv dogovor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da bi morali na prihodnji konferenci o prihodnosti Evrope obravnavati tudi vprašanje, kako premostiti ovire, povezane s pogojem, da lahko Svet samo soglasno sprejme večletni finančni okvir in sklep o lastnih sredstvih, poleg nekaterih drugih aktov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Evropskemu svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

12.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/18

---

P9_TA(2020)0361

Izvajanje uredbe Dublin III

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o izvajanju uredbe Dublin III (2019/2206(INI))

(2021/C 445/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 78(2)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78(2)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 80 PDEU o načelu solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, tudi na finančnem področju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 80 PDEU o načelu solidarnosti in pravične delitve odgovornosti med državami članicami, tudi na finančnem področju,

| — | ob upoštevanju členov 1, 2, 3, 4, 18, 19 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 1, 2, 3, 4, 18, 19 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju 2., 3., 5., 8. in 13. člena Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 2., 3., 5., 8. in 13. člena Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP),

| — | ob upoštevanju 14. člena Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 14. člena Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela leta 1948,

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora OZN o beguncih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora OZN o beguncih,

| — | ob upoštevanju konvencije iz leta 1951 in protokola iz leta 1967 o statusu beguncev (Ženevska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije iz leta 1951 in protokola iz leta 1967 o statusu beguncev (Ženevska konvencija),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev), znane kot uredba Dublin III (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev), znane kot uredba Dublin III (1),

| — | ob upoštevanju Sklepov Sveta (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015 (2) in (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 (3), ki uvajata začasne ukrepe na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepov Sveta (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015 (2) in (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 (3), ki uvajata začasne ukrepe na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0270) za reformo uredbe Dublin III, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0270) za reformo uredbe Dublin III,

| — | ob upoštevanju pogajalskega mandata, ki ga je 19. oktobra 2017 sprejel Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in je bil potrjen na plenarnem zasedanju 16. novembra 2017, dne 17. oktobra 2019 pa ga je potrdila konferenca predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskega mandata, ki ga je 19. oktobra 2017 sprejel Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in je bil potrjen na plenarnem zasedanju 16. novembra 2017, dne 17. oktobra 2019 pa ga je potrdila konferenca predsednikov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (4),

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije v zvezi z Uredbo (EU) št. 604/2013, zlasti C-695/15 PPU Mirza (ECLI:EU: C:2016:188), C-63/15 Ghezelbash (veliki senat) (*) (ECLI:EU:C:2016:409), C-155/15, Karim (ECLI:EU:C:2016:410), C-578/16 PPU C. K. in drugi (*) (ECLI:EU:C:2017:127), C-528/15 Al Chodor (ECLI:EU:C:2017:213), C-36/17 Ahmed (sklep) (ECLI:EU:C:2017:273), C-490/16 A. S. (veliki senat) (ECLI:EU:C:2017:585), C-646/16 Jafari (veliki senat) (*) (ECLI:EU:C:207:586), C-670/16 Mengesteab (veliki senat) (ECLI:EU:C:2017:587), C-60/16 Khir Amayri, ECLI:EU:C:2017:675, C-201/16 Shiri, (ECLI:EU:C:2017:805), C-360/16 Hasan (ECLI:EU:C:2018:35), C-647/16 Hassan (ECLI:EU:C:2018:368), C-213/17 X (ECLI:EU:C:2018:538), C-56/17 Fathi (ECLI:EU:C:2018:803), C-47/17 X (veliki senat) (ECLI:EU:C:2018:900), C-661/17 M. A. in drugi (veliki senat) (*) (ECLI:EU:C:2019:53), C-163/17 Jawo (veliki senat) (*) (ECLI:EU:C:2019:218), C-582/17 H. (veliki senat) (*) ECLI:EU:C:2019:280 ter C-715/17, C-718/17 in C-719/17 Komisija proti Poljski, Madžarski in Češki republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije v zvezi z Uredbo (EU) št. 604/2013, zlasti C-695/15 PPU Mirza (ECLI:EU: C:2016:188), C-63/15 Ghezelbash (veliki senat) (*) (ECLI:EU:C:2016:409), C-155/15, Karim (ECLI:EU:C:2016:410), C-578/16 PPU C. K. in drugi (*) (ECLI:EU:C:2017:127), C-528/15 Al Chodor (ECLI:EU:C:2017:213), C-36/17 Ahmed (sklep) (ECLI:EU:C:2017:273), C-490/16 A. S. (veliki senat) (ECLI:EU:C:2017:585), C-646/16 Jafari (veliki senat) (*) (ECLI:EU:C:207:586), C-670/16 Mengesteab (veliki senat) (ECLI:EU:C:2017:587), C-60/16 Khir Amayri, ECLI:EU:C:2017:675, C-201/16 Shiri, (ECLI:EU:C:2017:805), C-360/16 Hasan (ECLI:EU:C:2018:35), C-647/16 Hassan (ECLI:EU:C:2018:368), C-213/17 X (ECLI:EU:C:2018:538), C-56/17 Fathi (ECLI:EU:C:2018:803), C-47/17 X (veliki senat) (ECLI:EU:C:2018:900), C-661/17 M. A. in drugi (veliki senat) (*) (ECLI:EU:C:2019:53), C-163/17 Jawo (veliki senat) (*) (ECLI:EU:C:2019:218), C-582/17 H. (veliki senat) (*) ECLI:EU:C:2019:280 ter C-715/17, C-718/17 in C-719/17 Komisija proti Poljski, Madžarski in Češki republiki,

| — | ob upoštevanju sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi z Uredbo (EU) št. 604/2013, zlasti Sharifi proti Avstriji z dne 5. decembra 2013 (sodba senata), Mohammadi proti Avstriji z dne 3. julija 2014 (sodba senata), Sharifi in drugi proti Italiji in Grčiji z dne 21. oktobra 2014 (sodba senata) ter Tarakhel proti Švici z dne 4. novembra 2014 (sodba velikega senata), in sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 21. novembra 2011 v zvezi z Uredbo (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 (Dublin II), M. S. S. proti Belgiji in Grčiji, vloga št. 30696/09, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi z Uredbo (EU) št. 604/2013, zlasti Sharifi proti Avstriji z dne 5. decembra 2013 (sodba senata), Mohammadi proti Avstriji z dne 3. julija 2014 (sodba senata), Sharifi in drugi proti Italiji in Grčiji z dne 21. oktobra 2014 (sodba senata) ter Tarakhel proti Švici z dne 4. novembra 2014 (sodba velikega senata), in sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 21. novembra 2011 v zvezi z Uredbo (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 (Dublin II), M. S. S. proti Belgiji in Grčiji, vloga št. 30696/09,

| — | ob upoštevanju Evropske agende o migracijah, ki jo je Komisija objavila 13. maja 2015 (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske agende o migracijah, ki jo je Komisija objavila 13. maja 2015 (COM(2015)0240),

| — | ob upoštevanju tako imenovane izjave iz Malte iz septembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tako imenovane izjave iz Malte iz septembra 2019,

| — | ob upoštevanju študije visokega komisarja Združenih narodov za begunce iz avgusta 2017 z naslovom „Left in limbo“ (V negotovem položaju) o izvajanju uredbe Dublin III, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije visokega komisarja Združenih narodov za begunce iz avgusta 2017 z naslovom „Left in limbo“ (V negotovem položaju) o izvajanju uredbe Dublin III,

| — | ob upoštevanju ocene uredbe Dublin III iz leta 2015 in ocene izvajanja uredbe Dublin III iz leta 2016, ki jo je v imenu Komisije opravilo podjetje ICF International, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene uredbe Dublin III iz leta 2015 in ocene izvajanja uredbe Dublin III iz leta 2016, ki jo je v imenu Komisije opravilo podjetje ICF International,

| — | ob upoštevanju Posebnega poročila št. 24/2019 Evropskega računskega sodišča iz novembra 2019 z naslovom Azil, premestitev in vračanje migrantov: čas za okrepitev ukrepov za odpravo razlik med cilji in rezultati, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Posebnega poročila št. 24/2019 Evropskega računskega sodišča iz novembra 2019 z naslovom Azil, premestitev in vračanje migrantov: čas za okrepitev ukrepov za odpravo razlik med cilji in rezultati,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom COVID-19: Smernice za izvajanje zadevnih določb EU na področju azila in vračanja ter za preselitve (2020/C 126/02), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom COVID-19: Smernice za izvajanje zadevnih določb EU na področju azila in vračanja ter za preselitve (2020/C 126/02),

| — | ob upoštevanju poročila EASO z dne 2. junija 2020 o nujnih ukrepih zaradi pandemije COVID-19 v azilnih in sprejemnih sistemih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EASO z dne 2. junija 2020 o nujnih ukrepih zaradi pandemije COVID-19 v azilnih in sprejemnih sistemih,

| — | ob upoštevanju poročila EASO z naslovom Letno poročilo o razmerah na področju azila v Evropski uniji iz junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EASO z naslovom Letno poročilo o razmerah na področju azila v Evropski uniji iz junija 2020,

| — | ob upoštevanju ocene izvajanja uredbe Dublin iz januarja 2019, ki jo je izvedla služba Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS), pripravili pa sta jo dr. Amandine Scherrer iz oddelka za naknadno oceno direktorata Parlamenta za oceno učinka in evropsko dodano vrednost (prvi del) ter raziskovalna skupina Evropskega sveta za begunce in izgnance (ECRE) na prošnjo oddelka za naknadno oceno (drugi del), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene izvajanja uredbe Dublin iz januarja 2019, ki jo je izvedla služba Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS), pripravili pa sta jo dr. Amandine Scherrer iz oddelka za naknadno oceno direktorata Parlamenta za oceno učinka in evropsko dodano vrednost (prvi del) ter raziskovalna skupina Evropskega sveta za begunce in izgnance (ECRE) na prošnjo oddelka za naknadno oceno (drugi del),

| — | ob upoštevanju drugih študij, ki jih je naročil Evropski parlament, zlasti ocene izvajanja dublinske uredbe in azilnih postopkov v Evropi Službe Evropskega parlamenta za raziskave avtorjev Gertrud Malmersjo in Milana Remáča iz leta 2016, študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve (GD za notranjo politiko) o reformi uredbe Dublin III avtorja Francesca Maianija iz junija 2016, študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom The Cost of Non-Europe in Asylum Policy (Stroški neukrepanja na ravni EU v azilni politiki) avtorjev Wouterja van Ballegooija in Cecilije Navarra iz oktobra 2018 in študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave o reformi dublinskega sistema avtorice Anje Radjenovic iz marca 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugih študij, ki jih je naročil Evropski parlament, zlasti ocene izvajanja dublinske uredbe in azilnih postopkov v Evropi Službe Evropskega parlamenta za raziskave avtorjev Gertrud Malmersjo in Milana Remáča iz leta 2016, študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve (GD za notranjo politiko) o reformi uredbe Dublin III avtorja Francesca Maianija iz junija 2016, študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom The Cost of Non-Europe in Asylum Policy (Stroški neukrepanja na ravni EU v azilni politiki) avtorjev Wouterja van Ballegooija in Cecilije Navarra iz oktobra 2018 in študije Službe Evropskega parlamenta za raziskave o reformi dublinskega sistema avtorice Anje Radjenovic iz marca 2019,

| — | ob upoštevanju predstavitve Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) z dne 19. februarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) z dne 19. februarja 2020,

| — | ob upoštevanju odgovorov parlamentov držav članic o njihovem delu v zvezi z uredbo Dublin III, zagotovljenih prek avtomatiziranega sistema Evropskega centra za parlamentarne raziskave in dokumentacijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovorov parlamentov držav članic o njihovem delu v zvezi z uredbo Dublin III, zagotovljenih prek avtomatiziranega sistema Evropskega centra za parlamentarne raziskave in dokumentacijo,

| — | ob upoštevanju odgovora Nemčije na pet vprašanj, ki sta jih predsednik odbora LIBE in poročevalec poslala vsem nacionalnim organom, vključenim v dublinski sistem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovora Nemčije na pet vprašanj, ki sta jih predsednik odbora LIBE in poročevalec poslala vsem nacionalnim organom, vključenim v dublinski sistem,

| — | ob upoštevanju potovanj poročevalca za zbiranje informacij v mesta Bochum (Nemčija), Ter Apel (Nizozemska), Bukarešta (Romunija) in Lampedusa (Italija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju potovanj poročevalca za zbiranje informacij v mesta Bochum (Nemčija), Ter Apel (Nizozemska), Bukarešta (Romunija) in Lampedusa (Italija),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) in priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) in priloge 3 sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku pridobitve dovoljenja za pripravo samoiniciativnih poročil,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0245/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0245/2020),

| A. | ker je za mednarodno zaščito v državah EU+ leta 2015 zaprosilo 1 393 920 prosilcev za azil, leta 2016 pa 1 292 740, kar je štirikrat več kot leta 2012 (373 375) in 2013 (464 515); ker se je število prošenj za mednarodno zaščito v državah EU+ ponovno povečalo med letoma 2018 (665 920) in 2019 (738 425) v odstotku 0,13 % celotnega prebivalstva EU v letu 2019; |
| --- | --- |

A.

ker je za mednarodno zaščito v državah EU+ leta 2015 zaprosilo 1 393 920 prosilcev za azil, leta 2016 pa 1 292 740, kar je štirikrat več kot leta 2012 (373 375) in 2013 (464 515); ker se je število prošenj za mednarodno zaščito v državah EU+ ponovno povečalo med letoma 2018 (665 920) in 2019 (738 425) v odstotku 0,13 % celotnega prebivalstva EU v letu 2019;

| B. | ker se skoraj polovica prošenj za azil, vloženih v EU, nanaša na otroke in ker je leta 2019 prošnjo za mednarodno zaščito vložilo okrog 17 700 mladoletnikov brez spremstva; ker je bilo od tega 86 % fantov, 90 % pa je bilo starih med 14 in 18 let; |
| --- | --- |

B.

ker se skoraj polovica prošenj za azil, vloženih v EU, nanaša na otroke in ker je leta 2019 prošnjo za mednarodno zaščito vložilo okrog 17 700 mladoletnikov brez spremstva; ker je bilo od tega 86 % fantov, 90 % pa je bilo starih med 14 in 18 let;

| C. | ker je država članica, ki izda vizum državljanu tretje države, odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito v skladu s členom 12 uredbe Dublin III; ker v skladu s členom 14 uredbe Dublin III prošnjo državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, ki je vstopila na ozemlje države članice, ki odobri izvzetje iz vizumske obveznosti, obravnava ta država članica; |
| --- | --- |

C.

ker je država članica, ki izda vizum državljanu tretje države, odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito v skladu s členom 12 uredbe Dublin III; ker v skladu s členom 14 uredbe Dublin III prošnjo državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, ki je vstopila na ozemlje države članice, ki odobri izvzetje iz vizumske obveznosti, obravnava ta država članica;

| D. | ker je bilo leta 2019 izdanih 145 000 sklepov v zvezi z zahtevami na podlagi dublinske uredbe; ker je bila leta 2019 stopnja sprejema za sklepe na podlagi dublinske uredbe 62-odstotna; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo leta 2019 izdanih 145 000 sklepov v zvezi z zahtevami na podlagi dublinske uredbe; ker je bila leta 2019 stopnja sprejema za sklepe na podlagi dublinske uredbe 62-odstotna;

| E. | ker je v obdobju od 2008 do 2017 tretjina držav gostila 90 % prosilcev za azil; |
| --- | --- |

E.

ker je v obdobju od 2008 do 2017 tretjina držav gostila 90 % prosilcev za azil;

| F. | ker merila za določitev odgovornosti države članice za prošnjo za azil po hierarhičnem vrstnem redu vključujejo enotnost družine, izdajo dovoljenj za prebivanje ali vizumov, nezakonit vstop ali bivanje in vstop brez vizumske obveznosti; ker je v primeru, da se ne uporablja nobeno od teh meril, kot odgovorna država članica v skladu s členom 3(2) določena država članica, v kateri je bila prvič vložena prošnja za azil; ker zaradi nesorazmerne uporabe člena 13, ki določa, da je za obravnavanje prošnje za azil odgovorna država članica prvega nezakonitega vstopa, odgovornosti niso pravično razdeljene med državami članicami; ker je bil velik delež prvih prošenj, zlasti med krizo v letih 2015 in 2016, vložen v državah članicah prvega vstopa v Sredozemlju, in sicer Grčiji, Italiji, Malti, Cipru in Španiji; |
| --- | --- |

F.

ker merila za določitev odgovornosti države članice za prošnjo za azil po hierarhičnem vrstnem redu vključujejo enotnost družine, izdajo dovoljenj za prebivanje ali vizumov, nezakonit vstop ali bivanje in vstop brez vizumske obveznosti; ker je v primeru, da se ne uporablja nobeno od teh meril, kot odgovorna država članica v skladu s členom 3(2) določena država članica, v kateri je bila prvič vložena prošnja za azil; ker zaradi nesorazmerne uporabe člena 13, ki določa, da je za obravnavanje prošnje za azil odgovorna država članica prvega nezakonitega vstopa, odgovornosti niso pravično razdeljene med državami članicami; ker je bil velik delež prvih prošenj, zlasti med krizo v letih 2015 in 2016, vložen v državah članicah prvega vstopa v Sredozemlju, in sicer Grčiji, Italiji, Malti, Cipru in Španiji;

| G. | ker je Nemčija (82,8 milijona prebivalcev, 18,6 % celotnega prebivalstva EU) zabeležila največje število prošenj (184 180 ali 28 % vseh prošenj, kar ustreza 0,22 % njenega prebivalstva), sledile pa so ji Francija (66,9 milijona prebivalcev, 15 % celotnega prebivalstva EU) s 120 425 prošnjami (19 % vseh prošenj, kar ustreza 0,18 % njenega prebivalstva), Grčija (10,74 milijona prebivalcev, 2,4 % celotnega prebivalstva EU) s 66 695 prošnjami (11 % vseh prošenj, 0,62 % njenega prebivalstva), Italija (60,48 milijona prebivalcev, 13,6 % celotnega prebivalstva EU) z 59 950 prošnjami (10 % vseh prošenj, 0,01 % njenega prebivalstva) in Španija (46,66 milijona prebivalcev, 10,49 % celotnega prebivalstva EU) z 52 700 prošnjami (9 % vseh prošenj in 0,11 % njenega prebivalstva); |
| --- | --- |

G.

ker je Nemčija (82,8 milijona prebivalcev, 18,6 % celotnega prebivalstva EU) zabeležila največje število prošenj (184 180 ali 28 % vseh prošenj, kar ustreza 0,22 % njenega prebivalstva), sledile pa so ji Francija (66,9 milijona prebivalcev, 15 % celotnega prebivalstva EU) s 120 425 prošnjami (19 % vseh prošenj, kar ustreza 0,18 % njenega prebivalstva), Grčija (10,74 milijona prebivalcev, 2,4 % celotnega prebivalstva EU) s 66 695 prošnjami (11 % vseh prošenj, 0,62 % njenega prebivalstva), Italija (60,48 milijona prebivalcev, 13,6 % celotnega prebivalstva EU) z 59 950 prošnjami (10 % vseh prošenj, 0,01 % njenega prebivalstva) in Španija (46,66 milijona prebivalcev, 10,49 % celotnega prebivalstva EU) z 52 700 prošnjami (9 % vseh prošenj in 0,11 % njenega prebivalstva);

| H. | ker sta v obdobju 2016–2019 Nemčija in Francija izdali največ zahtev na podlagi dublinske uredbe (68 % vseh v EU), Španija, Estonija, Litva, Latvija, Slovaška, Bolgarija, Poljska in Češka republika pa so jih izdale le malo; ker Španija kljub velikemu in naraščajočemu številu prošenj za azil ni izdala skoraj nobene zahteve na podlagi dublinske uredbe; ker so med državami bistvene razlike, saj je bilo v obdobju 2016–2019 54,6 % premestitev izvedenih iz Grčije, 42,2 % iz Švedske, 11,2 % iz Nemčije, 6,7 % iz Francije in 1,6 % iz Italije; ker za številne države obstajajo znatne informacijske vrzeli; |
| --- | --- |

H.

ker sta v obdobju 2016–2019 Nemčija in Francija izdali največ zahtev na podlagi dublinske uredbe (68 % vseh v EU), Španija, Estonija, Litva, Latvija, Slovaška, Bolgarija, Poljska in Češka republika pa so jih izdale le malo; ker Španija kljub velikemu in naraščajočemu številu prošenj za azil ni izdala skoraj nobene zahteve na podlagi dublinske uredbe; ker so med državami bistvene razlike, saj je bilo v obdobju 2016–2019 54,6 % premestitev izvedenih iz Grčije, 42,2 % iz Švedske, 11,2 % iz Nemčije, 6,7 % iz Francije in 1,6 % iz Italije; ker za številne države obstajajo znatne informacijske vrzeli;

| I. | ker dublinska uredba temelji na osrednji predpostavki, da imajo prosilci za azil v vseh državah članicah enake pravice in da se vsak zahtevek, ne glede na to, kje v EU je vložen, pravično obravnava; ker je resnično stanje precej drugačno; |
| --- | --- |

I.

ker dublinska uredba temelji na osrednji predpostavki, da imajo prosilci za azil v vseh državah članicah enake pravice in da se vsak zahtevek, ne glede na to, kje v EU je vložen, pravično obravnava; ker je resnično stanje precej drugačno;

| J. | ker so države članice le malo uporabljale klavzulo o vzdrževanih osebah (člen 16) ali humanitarno in diskrecijsko klavzulo (člen 17) v uredbi; ker te klavzule zagotavljajo razumne rešitve za združitev družine ali premestitve, tudi po izkrcanju; |
| --- | --- |

J.

ker so države članice le malo uporabljale klavzulo o vzdrževanih osebah (člen 16) ali humanitarno in diskrecijsko klavzulo (člen 17) v uredbi; ker te klavzule zagotavljajo razumne rešitve za združitev družine ali premestitve, tudi po izkrcanju;

| K. | ker se pri večini dublinskih postopkov določbe o hierarhiji meril in določeni postopkovni roki ne izvajajo pravilno, premestitve pa se sploh se ne izvajajo; ker v okoliščinah, ki vključujejo otroke in družine, te pomanjkljivosti še zlasti ogrožajo korist otroka in pravico prosilcev za azil do združitve družine; |
| --- | --- |

K.

ker se pri večini dublinskih postopkov določbe o hierarhiji meril in določeni postopkovni roki ne izvajajo pravilno, premestitve pa se sploh se ne izvajajo; ker v okoliščinah, ki vključujejo otroke in družine, te pomanjkljivosti še zlasti ogrožajo korist otroka in pravico prosilcev za azil do združitve družine;

| L. | ker so podatki in študije o izvajanju uredbe Dublin III pokazali rutinsko neupoštevanje določb o družini in nepravilno uporabo načela koristi otroka; ker se je na primer merilo enotnosti družine leta 2018 v Franciji uporabilo pri samo 5 % zahtev za prevzem (od 12 000) in v Nemčiji pri 3,7 % (od 17 500), v Belgiji, na Švedskem in v Švici pa so bile te številke še nižje; poudarja, da je Grčija po drugi strani leta 2018 izdala 79,3 % zahtev za prevzem na podlagi merila enotnosti družine; ker se prošnje za ponovno združitev družine odobrijo manj pogosto (48 % primerov) v primerjavi s povprečno stopnjo odobritve vseh postopkov (67,6 %); ker bi z učinkovitim izvajanjem členov 16 in 17 uredbe lahko zagotovili učinkovitost pravice prosilcev za azil do družinskega življenja in enotnosti družine; |
| --- | --- |

L.

ker so podatki in študije o izvajanju uredbe Dublin III pokazali rutinsko neupoštevanje določb o družini in nepravilno uporabo načela koristi otroka; ker se je na primer merilo enotnosti družine leta 2018 v Franciji uporabilo pri samo 5 % zahtev za prevzem (od 12 000) in v Nemčiji pri 3,7 % (od 17 500), v Belgiji, na Švedskem in v Švici pa so bile te številke še nižje; poudarja, da je Grčija po drugi strani leta 2018 izdala 79,3 % zahtev za prevzem na podlagi merila enotnosti družine; ker se prošnje za ponovno združitev družine odobrijo manj pogosto (48 % primerov) v primerjavi s povprečno stopnjo odobritve vseh postopkov (67,6 %); ker bi z učinkovitim izvajanjem členov 16 in 17 uredbe lahko zagotovili učinkovitost pravice prosilcev za azil do družinskega življenja in enotnosti družine;

| M. | ker je bilo izvajanje uredbe Dublin III tudi v času velikega števila prihodov leta 2015 in med pandemijo COVID-19 precej pomanjkljivo, kar ogroža zaupanje med državami članicami in pravico do mednarodne zaščite in vodi v kršitve temeljnih pravic; ker se je izkazalo, da pravila uredbe Dublin III niso primerna za obvladovanje velikega pritoka migrantov, kar je privedlo do sistema, ki nekaterim državam članicam nalaga preveliko odgovornost in bremena; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo izvajanje uredbe Dublin III tudi v času velikega števila prihodov leta 2015 in med pandemijo COVID-19 precej pomanjkljivo, kar ogroža zaupanje med državami članicami in pravico do mednarodne zaščite in vodi v kršitve temeljnih pravic; ker se je izkazalo, da pravila uredbe Dublin III niso primerna za obvladovanje velikega pritoka migrantov, kar je privedlo do sistema, ki nekaterim državam članicam nalaga preveliko odgovornost in bremena;

| N. | ker je začasni solidarnostni mehanizem za iskanje in reševanje v Sredozemlju, ki je bil dogovorjen z izjavo z Malte in so ga 23. septembra 2019 podpisale Nemčija, Francija, Italija in Malta, veljal za obdobje najmanj šestih mesecev; ker se temu ad hoc sporazumu ni pridružila nobena druga država članica; |
| --- | --- |

N.

ker je začasni solidarnostni mehanizem za iskanje in reševanje v Sredozemlju, ki je bil dogovorjen z izjavo z Malte in so ga 23. septembra 2019 podpisale Nemčija, Francija, Italija in Malta, veljal za obdobje najmanj šestih mesecev; ker se temu ad hoc sporazumu ni pridružila nobena druga država članica;

| O. | ker se določba o preventivnem ukrepanju (člen 33) ni nikoli uporabila; |
| --- | --- |

O.

ker se določba o preventivnem ukrepanju (člen 33) ni nikoli uporabila;

| P. | ker člen 28 dublinske uredbe pridržanje dovoljuje kot izreden ukrep, da se omogoči „izvedb[a] postopkov za predajo v skladu s to uredbo“, „[k]adar obstaja znatna nevarnost, da bo oseba pobegnila“; ker je ta opredelitev še vedno nejasna, njena razlaga pa se med državami članicami razlikuje; |
| --- | --- |

P.

ker člen 28 dublinske uredbe pridržanje dovoljuje kot izreden ukrep, da se omogoči „izvedb[a] postopkov za predajo v skladu s to uredbo“, „[k]adar obstaja znatna nevarnost, da bo oseba pobegnila“; ker je ta opredelitev še vedno nejasna, njena razlaga pa se med državami članicami razlikuje;

| Q. | ker se postopkovna jamstva in zaščitni ukrepi za prosilce za azil, zlasti otroke, ne spoštujejo; ker trajanje postopkov in nepredvidljivost izidov skupaj s slabimi pogoji za sprejem in socialno negotovostjo vplivata na dobrobit prosilcev za azil, ki so v domovini in/ali na poti v EU v številnih primerih prestali pretresljive izkušnje; |
| --- | --- |

Q.

ker se postopkovna jamstva in zaščitni ukrepi za prosilce za azil, zlasti otroke, ne spoštujejo; ker trajanje postopkov in nepredvidljivost izidov skupaj s slabimi pogoji za sprejem in socialno negotovostjo vplivata na dobrobit prosilcev za azil, ki so v domovini in/ali na poti v EU v številnih primerih prestali pretresljive izkušnje;

| R. | ker je izvajanje dublinske uredbe tesno povezano z izvajanjem drugih dokumentov evropske azilne in migracijske politike; ker so na izvajanje dublinske uredbe vplivale predvsem pomanjkljivosti pri izvajanju prenovljene direktive o azilnih postopkih (2013/32/EU), prenovljene direktive o pogojih za sprejem (2013/33/EU) in prenovljene direktive o pogojih za azil (2011/95/EU); ker bi morala Evropska komisija storiti več za zagotovitev, da države članice spoštujejo te direktive, tudi s postopki za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

R.

ker je izvajanje dublinske uredbe tesno povezano z izvajanjem drugih dokumentov evropske azilne in migracijske politike; ker so na izvajanje dublinske uredbe vplivale predvsem pomanjkljivosti pri izvajanju prenovljene direktive o azilnih postopkih (2013/32/EU), prenovljene direktive o pogojih za sprejem (2013/33/EU) in prenovljene direktive o pogojih za azil (2011/95/EU); ker bi morala Evropska komisija storiti več za zagotovitev, da države članice spoštujejo te direktive, tudi s postopki za ugotavljanje kršitev;

| S. | ker so nekatere od teh pomanjkljivosti tesno povezane z zasnovo dublinske uredbe in jih ni mogoče odpraviti le z boljšim izvajanjem; |
| --- | --- |

S.

ker so nekatere od teh pomanjkljivosti tesno povezane z zasnovo dublinske uredbe in jih ni mogoče odpraviti le z boljšim izvajanjem;

| T. | ker informacijske vrzeli onemogočajo celovito oceno izvajanja dublinske uredbe; ker države članice statističnih informacij ne zagotavljajo sistematično in dosledno ter te niso enako podrobne ali pogoste; ker se glavne informacijske vrzeli nanašajo na razloge za zahteve, trajanje postopkov, sredstva, umaknjene prošnje, neuspele premestitve, pritožbe, procese in pridržanje; |
| --- | --- |

T.

ker informacijske vrzeli onemogočajo celovito oceno izvajanja dublinske uredbe; ker države članice statističnih informacij ne zagotavljajo sistematično in dosledno ter te niso enako podrobne ali pogoste; ker se glavne informacijske vrzeli nanašajo na razloge za zahteve, trajanje postopkov, sredstva, umaknjene prošnje, neuspele premestitve, pritožbe, procese in pridržanje;

| U. | ker je Parlament 6. novembra 2017 z dvotretjinsko večino sprejel zakonodajno resolucijo o predlogu prenovitve uredbe Dublin IV; |
| --- | --- |

U.

ker je Parlament 6. novembra 2017 z dvotretjinsko večino sprejel zakonodajno resolucijo o predlogu prenovitve uredbe Dublin IV;

Vključitev načela solidarnosti v skupni evropski azilni sistem

| 1. | meni, da sedanja uredba Dublin III manjšini držav članic nalaga nesorazmerno odgovornost, zlasti v primeru množičnih prihodov ljudi; meni, da zaradi geografske lokacije merilo države prvega vstopa in uredbe Dublin III državam na prvi črti nalaga nesorazmerno breme brez primere v povezavi s prijavo vstopa in sprejemom prosilcev za azil; poudarja, da uredba Dublin III, kot je bila zasnovana in se izvaja, ni zagotovila svojega glavnega cilja, in sicer hitrega določanja države članice, odgovorne za prošnjo za azil, s čimer bi zagotovili pravično porazdelitev odgovornosti med državami članicami ter učinkovit in hiter dostop do azilnih postopkov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je bila uvedba žariščnih točk skupaj z mehanizmom začasnih premestitev, ki ga je Komisija predlagala leta 2015, namenjena olajšanju upravljanja prošenj za azil, ko prosilci vstopijo na ozemlje EU, in je bil pragmatičen pristop, ki odpravlja pomanjkljivosti v uredbi Dublin III, ki so se takrat pokazale; poleg tega opozarja na prispevek agencij EU, kot sta EASO in Frontex, k podpori državam članicam, ki se soočajo s prevelikim bremenom pri izvajanju pravnega reda na področju azila, in poudarja, da je treba izboljšati sodelovanje med temi agencijami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je neustrezna uporaba hierarhije meril, zlasti prekomerna uporaba merila prve države vstopa in neučinkovito izvrševanje premestitev, povečala nesorazmerno odgovornost nekaterih držav članic, zlasti držav članic na prvi črti; meni, da EU zato potrebuje trajnosten solidarnostni mehanizem, ki bo določal pravična pravila za porazdelitev odgovornosti med državami članicami v skladu s členom 80 PDEU ter ob polnem spoštovanju temeljne pravice do varnosti in zaščite prosilcev za azil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je bistveno zagotoviti več virov in zmogljivosti državam članicam na prvi črti, na primer prek EASO, dokler dublinska uredba ne bo reformirana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi spomniti, da je pravica do azila ena temeljnih pravic; poudarja, da je azilni postopek namenjen obravnavi prošenj in zagotavljanju mednarodne zaščite prosilcem, ki izpolnjujejo pogoje, hkrati pa zagotavlja hitro in pravično odločitev za tiste, ki pogojev ne izpolnjujejo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen, da lahko države članice v skladu s členom 24(4) uredbe Dublin III zahtevajo ponovni sprejem osebe ali izvedejo postopek vračanja v primeru oseb, katerih prošnja za mednarodno zaščito je bila zavrnjena s pravnomočno odločbo v državi članici; poudarja, da bi v okviru uporabe člena 24(4), lahko vračanje oseb, ki ne izpolnjujejo pogojev za mednarodno zaščito, zlasti na podlagi prostovoljnega spoštovanja predpisov, pripomoglo k delovanju migracijskih politik EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja sklepa Sveta o premestitvah iz let 2015 in 2016, ki sta bila sprejeta kot nujna solidarnostna ukrepa; izraža razočaranje nad neizpolnjenimi zavezami držav članic glede solidarnosti in delitve odgovornosti, hkrati pa priznava pozitiven prispevek nekaterih držav članic; želi spomniti, da se Evropska komisija ni odzvala na poziv Parlamenta iz njegove resolucije z dne 18. maja 2017, naj predlaga podaljšanje ukrepov premestitve do sprejetja reforme uredbe Dublin III; poudarja, da priložnostni sporazumi o premestitvi ne morejo nadomestiti usklajenega in trajnostnega skupnega evropskega azilnega sistema (CEAS); |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da Svet – za razliko od Parlamenta – ni sprejel stališča o predlogu prenovitve uredbe Dublin IV in je zato prišlo do zastoja pri reformi uredbe Dublin III, kljub njenim dobro dokumentiranim pomanjkljivostim; meni, da se lahko ta zastoj razlaga kot kršitev načela lojalnega sodelovanja med institucijami EU iz člena 13(2) PEU, tudi glede na to, da si je Svet vedno prizadeval za soglasno podporo, čeprav Pogodbi predpisujeta kvalificirano večino; meni, da je še posebej obžalovanja vredno, da ima Unija še vedno enak sklop pravil, ki so se izkazala za neučinkovita pri upravljanju velikega števila prihodov; poziva k hitri reformi CEAS; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da mehanizem za zgodnje opozarjanje, pripravljenost in krizno upravljanje iz člena 33 do zdaj še ni bil uporabljen, niti med velikim številom prihodov v obdobju 2015–16; prav tako ugotavlja, da se tudi določbe direktive o začasni zaščiti, ki so namenjene obravnavi začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb, ki se ne morejo vrniti v svojo državo izvora, še niso uporabile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi bilo treba v EU vzpostaviti mehanizem na podlagi solidarnosti, s katerim bi zagotovili kontinuiteto temeljne pravice do azila v EU, da bi zagotovili dostop do azila in delitev odgovornosti med državami članicami; poudarja, da bi moralo varstvo temeljnih pravic prosilcev za azil vedno ostati v središču tega mehanizma; meni, da bi moral tak mehanizem omogočati sodelovanje organizacij civilne družbe, ki ljudem, ki potrebujejo mednarodno zaščito, nudijo strokovno pomoč, zlasti kadar je ta pravne narave; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da se diskrecijska klavzula iz člena 17, ki državi članici omogoča, da prevzame odgovornost za prošnjo za azil, čeprav ni bila opredeljena kot odgovorna država članica v skladu z uredbo Dublin III, uporablja različno, redko in le v nekaj državah članicah; ugotavlja, da so jo leta 2018 največkrat uporabile Nemčija, Nizozemska in Francija; poziva vse države članice, naj zaradi odsotnosti stalnega solidarnostnega mehanizma bolje izkoristijo diskrecijsko klavzulo iz člena 17 za spopadanje z zahtevnimi razmerami in humanitarnimi izrednimi razmerami; meni, da bi bilo treba diskrecijske klavzule iz člena 17 uporabiti kot solidarnostno orodje za delitev odgovornosti, zlasti v primerih velikega števila prihodov po kopnem in morju, ali za premestitev prosilcev za azil, ki trenutno živijo na žariščnih točkah v nečloveških, ponižujočih, nesanitarnih in nevarnih razmerah ter brez zadostnega dostopa do podpore za telesno in duševno zdravje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi bilo treba dejansko izvajati določbe o enotnosti družine, ki so prve v hierarhiji meril za določitev odgovornosti, ter da bi se morale za podporo enotnosti družine širše uporabljati določbe o vzdrževanih osebah (člen 16) in diskrecijske klavzule (člen 17); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja številne izzive, povezane z izvajanjem uredbe Dublin III; je seznanjen s pomembno operativno in tehnično podporo, ki jo urad EASO zagotavlja organom držav članic pri izvajanju dublinskih postopkov, zlasti na žariščnih točkah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo delo uslužbencev EASO in omogočijo, da pogovori s prosilci za azil potekajo v jeziku, ki ni jezik države, v kateri potekajo, ter zagotovijo, da bo prosilcu na voljo tolmačenje v jeziku, ki ga razume; poudarja, da mora EASO pri svojem operativnem delu izpolnjevati najvišje standarde in v ospredje postaviti interese prosilcev, ki potrebujejo mednarodno zaščito, vključno s koristjo otroka; poziva k ustanovitvi evropske agencije za azil, podprte z ustreznimi finančnimi in človeškimi viri, za podporo državam članicam pri dublinskih postopkih; poziva k ustrezni organizaciji in osebju evropskih dublinskih enot, da bi racionalizirali in pospešili izpolnjevanje postopkov, povezanih z dublinsko uredbo, in zlasti zagotovili pravilno uporabo poglavja III uredbe Dublin III, ki prosilca za azil povezuje z določeno državo članico; |
| --- | --- |

14.

Varstvo temeljnih pravic

| 15. | poudarja, da mora biti varstvo temeljnih pravic, vključno z zaščito otrok, žrtev trgovine z ljudmi, oseb LGBTI in drugih ranljivih oseb, v središču ukrepov, sprejetih za izvajanje uredbe Dublin III; opozarja na človeške stroške, ki jih imajo zaradi pomanjkljivosti CEAS prosilci za azil, katerih duševno zdravje že slabijo travme, ki so jih doživeli v svoji državi izvora in morebiti vzdolž migracijskih poti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | želi spomniti, da imajo prosilci za azil pravico, da se jih v celoti seznani s postopki; obžaluje, da se med državami članicami močno razlikuje raven informacij, ki se zagotovijo prosilcem za azil; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo mladoletniki deležni prilagojenih, otrokom prijaznih informacij in posebne podpore; poudarja, da je nudenje pravne pomoči in tolmačenja ključno za zagotavljanje pravice prosilcev do obveščenosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da lahko premestitve prosilcev za azil ter zlasti ranljivih ljudi, mladoletnikov in družin vodijo v kršitve njihovih človekovih pravic; ponovno poudarja, da so načelo nevračanja in kršitve človekovih pravic zadostni razlogi za ustavitev premestitve, tudi če v namembni državi ni sistemskih pomanjkljivosti; poziva države članice, naj ustrezno ocenijo tveganja, ki bi jim bili prosilci izpostavljeni v namembnih državah članicah; zlasti poudarja, da je treba premestitve izvajati tako, da posamezniki pod nobenim pogojem ne bodo izpostavljeni tveganju vrnitve; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da se v skladu s členom 28 pridržanje prosilcev za azil v okviru dublinskega sistema lahko izvede le kot skrajni ukrep in le, če je pridržanje v skladu z načelom sorazmernosti in če ni mogoče učinkovito uporabiti nobenega drugega in manj prisilnega ukrepa za zagotovitev postopkov premestitve, v primerih, ko obstaja znatna nevarnost pobega; poziva države članice, naj si konkretno prizadevajo poiskati ustrezne alternative pridržanju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da mora tako pridržanje trajati čim manj časa in ne sme trajati dlje, kot je razumno potrebno za izvedbo potrebnih upravnih postopkov s primerno skrbnostjo, vse do izvršitve premestitve v skladu s to uredbo; poudarja, da ni usklajenih meril za določanje nevarnosti pobega, zato so države članice sprejele različna in včasih sporna merila; poziva države članice in Komisijo, naj pojasnijo „znatno nevarnost pobega“; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice in Komisijo, naj jasno navedejo, da pridržanje nikoli ni v otrokovo korist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | želi spomniti, da je po mnenju Evropskega sodišča za človekove pravice (5) nezakonito, da se mladoletniku naloži ukrep pridržanja, ne da bi se pri tem upoštevala njegova največja korist, njegov individualni položaj kot mladoletnik brez spremstva, če je ustrezno, ali brez ocene sorazmernosti ali če niso na voljo alternative pridržanju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da mora končni namen zaščite otrok, na primer pred trgovino z otroki, vedno prevladati, da se zagotovi, da bodo imeli otroci v migraciji hiter dostop do izobraževanja, zdravstvenega varstva in ustrezne nastanitve; poudarja, da bi morali biti otroci brez spremstva upravičeni do ustreznih zaščitnih ukrepov, kot je učinkovito skrbništvo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja na številne in sistematične pomanjkljivosti pri skladnosti s hierarhijo meril; poudarja, da se merilo enotnosti družine še zdaleč ne uporablja kot najpogostejše merilo, čeprav je na vrhu hierarhije v poglavju III uredbe; meni, da bi morale države članice na podlagi načela vzajemnega sodelovanja pristojnim organom in državljanom tretjih držav pomagati izboljšati določitev obstoječih dokazanih družinskih vezi v postopku določanja odgovornih držav članic; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo v celoti spoštovala hierarhija meril; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da je treba pojasniti pogoje za uporabo merila združitve družine ter v skladu s členom 7(3) uredbe dati prednost uporabi členov 8, 10 in 16 kot glavnih meril za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, da se zagotovi učinkovitost pravice do enotnosti družine in hitrejše izvajanje odločb o združitvi družine; poziva Komisijo in države članice, naj uskladijo dokazni standard, ki se zahteva za združitev družine, v smeri bolj dosegljivih standardov in zahtev; poudarja, da se opredelitev družine med državami članicami razlikuje, kar prispeva k neupoštevanju hierarhije meril in nefunkcionalnosti sistema; zato poziva Komisijo, naj pozorno spremlja pravilno uporabo opredelitev, povezanih z družino, v državah članicah, kot je opredeljeno v členu 3 uredbe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da iz uredbe izhaja, da bi se morala pri vseh dublinskih postopkih in odločitvah v zvezi z otroki prednostno upoštevati korist otroka; obžaluje, da države članice korist otroka razlagajo različno; |
| --- | --- |

25.

| 26. | obžaluje, da se položaj mladoletnikov pogosto še poslabša zaradi neustreznih mehanizmov ugotavljanja istovetnosti in občasno napačnih metod za oceno starosti, kar vodi v zamude ali negativno vpliva na rezultat dublinskih postopkov; ugotavlja, da so se v nekaterih državah članicah razvile dobre prakse, kot je uporaba specializiranega osebja za mladoletnike brez spremstva ali večdisciplinarni pristop k ugotavljanju starosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je resno zaskrbljen, da je v številnih državah članicah zaradi praktičnih izzivov imenovanje zastopnika za pomoč mladoletnikom brez spremstva v dublinskih postopkih pogosto odloženo ali ni zagotovljeno; ugotavlja tudi, da v nekaterih državah ti zastopniki niso dovolj seznanjeni z dublinskimi postopki in da mladoletniki brez spremstva nimajo na voljo otrokom prijazne podpore; |
| --- | --- |

27.

Poenostavitev postopkov, znatno skrajšanje časa obravnave in ohranitev pravice do učinkovitih pravnih mehanizmov

| 28. | poudarja, da se je število postopkov premestitve v obdobju 2016–17 znatno povečalo, kar je terjalo visok človeški davek ter materialne in finančne stroške; vendar obžaluje, da so bile predaje izvedene le v 11 % primerov, kar je dodaten dejavnik pogostih preobremenitev azilnih sistemov, kar jasno kaže na neučinkovitost uredbe; meni, da so bistvena prizadevanja za zagotavljanje dostopa do informacij in hitrih postopkov za združitev družine in premestitve prosilcev za azil; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da so bili s pomembno sodno prakso ESČP in Sodišča EU v zadnjih letih pojasnjeni dopustni razlogi za preprečitev predaj v skladu z dublinsko uredbo, zlasti vsakršno tveganje za posameznika; je zlasti seznanjen z vedno večjim številom odločitev evropskih in nacionalnih sodišč o ustavitvi premestitev v države članice, kjer bi bila prosilcem za azil nepravično zavrnjena mednarodna zaščita (primeri posrednega vračanja) ali bi jim bile v okviru dublinskega sistema kratene pravice; obžaluje, da so prosilci za azil v nekaterih državah članicah žrtve nečloveške ali ponižujoče obravnave; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da so pomanjkljivosti na področju strukturne organizacije in delovanja nacionalnih organov za azil skupaj s pomanjkanjem sredstev prispevale k zamudam pri dublinskih postopkih in ovirale izvajanje uredbe; ugotavlja, da je večina držav določila en specializiran organ za azil, nekatere države članice pa so se odločile, da bodo to odgovornost razdelile med različne organe, zato v nekaterih primerih prihaja do praktične zapletenosti za prosilce za azil in razlik pri izvajanju uredbe; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je učinkovitost dublinskega sistema odvisna tudi od kakovosti in števila osebja posameznega nacionalnega organa za presojo; je seznanjen s pomembnimi vrzelmi med organi za presojo v številu osebja na prosilca za azil; poudarja, da so nacionalne dublinske enote kadrovsko podhranjene in se soočajo z znatnim naraščanjem obsega dela; poziva države članice, naj povečajo sredstva, potrebna za operativnost uredbe Dublin III, zlasti število uradnikov za azil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da države članice premalo sodelujejo in si izmenjujejo informacije, kar konkretno ogroža načelo solidarnosti EU in neposredno prispeva k preobremenitvi sistemov v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da se s prekomerno in deloma neprimerno uporabo merila nezakonitega vstopa nalaga nesorazmerno breme državam prvega vstopa, ki pogosto nimajo dovolj sredstev in zmogljivosti za gostitev in registracijo prosilcev za azil; ugotavlja, da so zahteve za ponovni sprejem prevladujoča oblika dublinskega sistema, ki se uporablja v zadnjih letih, kar pomeni, da je večina oseb, nameščenih v skladu z dublinskim sistemom, pred tem že vložila prošnjo za azil v drugi državi članici; ugotavlja, da bi morali za države članice schengenskega območja in tudi za tiste zunaj njega veljati ustrezni ukrepi za preprečevanje sekundarnega gibanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | želi spomniti, da je namen rokov na vsaki stopnji dublinskega sistema kratko trajanje postopkov in omogočanje hitrega dostopa do azilnega postopka; ugotavlja, da so med državami članicami še vedno nejasnosti in razlike v izračunu rokov in časa, ko se začne posamezen postopek; predlaga pojasnitev in uskladitev pogojev, ki sprožijo postopke premestitve; |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da pravila o prenosu odgovornosti v skladu z dublinsko uredbo III v nekaterih primerih ogrožajo učinkovitost azilnih postopkov in izvajanje premestitev, saj povečujejo nevarnost pobega; obžaluje, da države članice premestitve pogosto neutemeljeno zavrnejo; meni, da so ti dejavniki med drugim prispevali k povečanju števila sekundarnih gibanj s spodbujanjem prosilcev za azil, naj ostanejo zunaj sistema; poziva Komisijo, naj revidira pravila, da bi izboljšala izvrševanje premestitev in odpravila prenos odgovornosti v primerih, ko prosilec za azil pobegne, da bi spodbudila zaupanje med državami članicami, spremljala razmere in po potrebi naložila kazni državam članicam, ki zavračajo premestitve; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je seznanjen, da nepravilna uporaba pravil o hierarhiji meril, zlasti glede združitve družine in položaja otrok brez spremstva, ter nesorazmerna uporaba merila prve države nezakonitega vstopa prav tako spodkopavata azilne postopke; ugotavlja, da lahko te vrzeli pri izvajanju spodbudijo prosilce za azil, da ostanejo zunaj sistema; poudarja, da je bistveno nadalje uskladiti azilne sisteme držav članic, da bi uredba Dublin III delovala in da bi preprečili sekundarna gibanja; poziva Komisijo, naj predlaga sistem, ki bo ustrezno upošteval dokazane pomembne povezave prosilcev za azil z državo članico, kot so predhodna potrdila o zakonitem prebivanju ali izobraževanju, in ki bo zagotavljal, da bo obravnava prosilcev za azil po vsej EU v relativnem smislu enaka; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da je zagotavljanje pravne pomoči prosilcem za azil za dublinske postopke, zlasti na žariščnih točkah, bistveno za zagotovitev, da bodo prosilci med dublinskim postopkom obveščeni o svojih pravicah in obveznostih; poudarja, da bi to okrepilo postopke, skladne s pravicami, poenostavilo dublinske postopke in izboljšalo odločanje; ugotavlja, da lahko pravni zastopnik zagotovi, da je vsak spis popoln in natančen ter prispeva k zmanjšanju stopnje pritožb in k varstvu pravice do nevračanja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da na nacionalni ravni ostajajo nerešena nekatera specifična vprašanja, kot so omejen dostop do pravnih zastopnikov v oddaljenih azilnih centrih, nizke stopnje finančnega nadomestila za pravno pomoč, pomanjkanje ustreznih prostorov za pripravljalne in zasebne pogovore ter neustrezno zagotavljanje pravne pomoči prosilcem v centrih za pridržanje; poziva države članice in Evropsko komisijo, naj povečajo sredstva, ki so na voljo za zagotavljanje pravne pomoči med dublinskim postopkom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da kakovost in količina informacij, ki se zagotovijo prosilcem v okviru dublinskega sistema, še zdaleč nista zadovoljivi ter se med državami in v nekaterih primerih znotraj držav znatno razlikujeta; ugotavlja, da na spoštovanje pravice do obveščenosti vplivajo različni dejavniki, kot so kakovost in jasnost informacij, dostop do tolmača, razpoložljivost prevedenih dokumentov, pravočasen dostop do informacij; želi spomniti, da je pravica do obveščenosti iz člena 4 uredbe bistvena zaradi zapletene narave dublinskih postopkov in za zagotavljanje dostopa do pravične obravnave prošnje za azil v EU; poudarja, da je mogoče vrzeli na tem področju pripisati pomanjkanju sredstev, v nekaterih državah, v katerih je bilo imenovanih zelo malo pravnih zastopnikov, pa izvirajo iz namernih političnih odločitev; poziva države članice, naj ob podpori Komisije in EASO izboljšajo informacije, ki so prosilcem za azil na voljo v zvezi z zapletenimi dublinskimi postopki, da bi zagotovili, da bodo jasne in dostopne vsakomur, zlasti kar zadeva združitev družine, v skladu s členoma 4 in 26 uredbe, ter dostop do učinkovitega pravnih mehanizmov in pravne pomoči, v skladu s členom 27; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj oceni splošno izvajanje CEAS ter morebitne vrzeli in pomanjkljivosti v uredbi Dublin III, ki povzročajo nesorazmerno breme odgovornosti za države na zunanjih mejah EU; |
| --- | --- |

39.

Enotno in na pravice osredotočeno izvajanje dublinske ureditve v azilnih zadevah po vsej EU

| 40. | poudarja, da načela samo ene prošnje za azil v EU ni mogoče spoštovati, saj je dejansko stanje v nasprotju s samim namenom uredbe Dublin III; ugotavlja, da izvajanje tega načela ovirajo različni dejavniki, kar pomeni, da obstajajo številni razlogi za vložitev naknadnih prošenj za azil; meni, da bi morali pristojni nacionalni organi ob spoštovanju varstva osebnih podatkov izmenjevati ustrezne informacije, zlasti v zvezi z odobritvijo ali zavrnitvijo prošenj za azil, prek evropske baze podatkov, kot je Eurodac, da bi pospešili postopke in preprečili večkratne prošnje za azil; meni, da je prednostna naloga registracija vseh prosilcev in migrantov, ki nezakonito prečkajo meje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da se med državami članicami obseg zaščite prosilcev za azil za nekatere narodnosti zelo razlikuje in da lahko to prispeva k nadaljnjemu gibanju; meni, da bi upoštevanje individualnih potreb prosilcev v dublinskih postopkih zmanjšalo sekundarna gibanja; meni, da je upoštevanje „dokazanih pomembnih povezav“ z določeno državo članico učinkovit pristop k zmanjšanju sekundarnih gibanj, in poziva, naj se to vključi kot merilo za premestitev; |
| --- | --- |

41.

Krepitev upravljanja in konvergence med državami članicami

| 42. | poudarja, da se je mreža Komisije dublinskih enot držav članic srečevala le enkrat ali dvakrat letno in ni imela operativne vloge; meni, da uredba Dublin III zaradi neusklajene uporabe mreže dublinskih enot EASO ne deluje učinkovito; ugotavlja, da je dublinska mreža EASO dejavnejša in da je EASO izvedel številne koristne misije v podporo državam članicam pri izvajanju uredbe Dublin III, kot so priprava smernic in analiz, organizacija usposabljanj ali napotitev uslužbencev; poziva k tesnejšemu sodelovanju med nacionalnimi azilnimi organi, da bi si izmenjevali informacije, spodbudili razvoj enotnih in najboljših praks, racionalizirali premestitve in prispevali k preprečevanju primerov večkratnih prošenj; predlaga, naj se EASO pooblasti za vzpostavitev okrepljenega upravljanja uporabe uredbe Dublin III, vključno z mesečnim operativnim dialogom med nacionalnimi organi ter platformo za izmenjavo in deljenje informacij in dobre prakse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj med vire, ki se uporabljajo za spremljanje izvajanja uredbe, vključijo zanesljive in posodobljene informacije nedržavnih akterjev, zlasti mednarodnih in nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

43.

| 44. | je seznanjen, da so med letoma 2008 in 2017 znatno število prošenj za azil vložili državljani tretjih držav, ki so za vstop v schengensko območje potovali brez vizuma ali z vizumom za kratkoročno bivanje (6); poleg tega ugotavlja, da so bile nekatere od teh vlog vložene v državi članici, ki ni država članica, za katero je bil vizum izdan; poudarja, da je bilo za poznejše dublinske postopke dokazano, da pravila iz členov 12 in 14 niso dovolj jasna, kar ovira določitev odgovorne države članice; poziva Komisijo, naj pojasni, kako bi bilo treba uporabiti člena 12 in 14 uredbe pri določanju, katera država članica bi morala biti odgovorna za prošnjo za azil; predlaga, naj se kot eno od hierarhije meril opravi ocena morebitnega vpliva vlog za vstop brez vizumske obveznosti na pravilno delovanje dublinskega sistema; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da so bili med državami članicami sklenjeni dvostranski sporazumi za povečanje učinkovitosti dublinskih postopkov ali zagotavljanje premestitve prosilcev za azil; vendar poudarja, da so se tudi izkazali kot škodljivi, saj v nekaterih primerih slabijo doseganje ciljev uredbe na evropski ravni; poziva Komisijo in vse države članice, naj namesto tega preučijo dejavnike, ki prispevajo k večji učinkovitosti, sprejmejo skupne in usklajene ukrepe za čim boljše učinkovito izvajanje uredbe Dublin III ter si prizadevajo za uskladitev izvajanja te uredbe; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je seznanjen, da lahko države članice v skladu s členom 33 ob podpori Komisije in v sodelovanju z njo pripravijo preventivne akcijske načrte, kadar bi lahko bila uporaba uredbe ogrožena zaradi utemeljenega tveganja posebnega pritiska na azilne sisteme držav članic in/ali težav pri delovanju njihovih azilnih sistemov; ugotavlja, da lahko ti preventivni ukrepi upoštevajo informacije Komisije in EASO ter lahko privedejo do resnične in praktične solidarnosti v skladu s členom 80 PDEU z državami članicami, ki se soočajo s posebnimi pritiski na svoje azilne sisteme na splošno, tudi zaradi mešanih migracijskih tokov, in s prosilci, kar bi omogočilo boljšo pripravljenost v primeru morebitne krize na področju azila; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da izvajanje uredbe Dublin III ni učinkovito, saj niso doseženi njeni glavni cilji, in sicer hitra in pravična določitev države članice, odgovorne za prošnjo za mednarodno zaščito; želi spomniti, da so bile ugotovljene precejšnje vrzeli pri izvajanju številnih dublinskih določb; poudarja, da je izvajanje uredbe zelo neučinkovito glede na prizadevanja, človeške vire in osebje, ki so ji namenjeni v državah članicah; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Svet, naj pri reformi uredbe Dublin III in pri odločanju v zvezi s členom 78(2) PDEU uporabi glasovanje s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

48.

| 49. | obžaluje, da Komisija še vedno ni objavila poročila o oceni iz člena 46; poziva jo, naj zagotovi, da se bo uredba Dublin III izvajala učinkoviteje; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  UL L 180, 29.6.2013, str. 31.

(2)  UL L 239, 15.9.2015, str. 146.

(3)  UL L 248, 24.9.2015, str. 80.

(4)  UL C 58, 15.2.2018, str. 9.

(5)  EDAL, ESČP – Rahimi proti Grčija, vloga št. 8687/08, sodba z dne 5. julija 2011: https://www.asylumlawdatabase.eu/en/content/ecthr-rahimi-v-greece-application-no-868708-1.

(6)  Evropska komisija, Evropska migracijska mreža, Impact of Visa Liberalisation on Countries of Destination (Učinek liberalizacije vizumskega režima na namembne države), marec 2019: https://ec.europa.eu/home-affairs/system/files/2019-03/00_eu_visa_liberalisation_2019_synthesis_report_en_0_0.pdf.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/28

---

P9_TA(2020)0362

Izvajanje direktive o vračanju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o izvajanju direktive o vračanju (2019/2208(INI))

(2021/C 445/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije iz leta 1951 in Protokola iz leta 1967 o statusu beguncev (Ženevska konvencija), zlasti pravice do nevračanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije iz leta 1951 in Protokola iz leta 1967 o statusu beguncev (Ženevska konvencija), zlasti pravice do nevračanja,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 3, 4, 6, 7, 18, 19, 20 in 47, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 3, 4, 6, 7, 18, 19, 20 in 47,

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah, ki ga je 19. decembra 2018 sprejela generalna skupščina OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah, ki ga je 19. decembra 2018 sprejela generalna skupščina OZN,

| — | ob upoštevanju dvajsetih smernic o prisilnem vračanju, ki jih je 4. maja 2005 sprejel Odbor ministrov Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dvajsetih smernic o prisilnem vračanju, ki jih je 4. maja 2005 sprejel Odbor ministrov Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (1) (direktiva o vračanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (1) (direktiva o vračanju),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1860 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (2) (uredba o uporabi sistema SIS za vračanje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1860 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. novembra 2018 o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (2) (uredba o uporabi sistema SIS za vračanje),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/851 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 862/2007 o statistiki Skupnosti o migracijah in mednarodni zaščiti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/851 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 862/2007 o statistiki Skupnosti o migracijah in mednarodni zaščiti (3),

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije v zvezi z Direktivo 2008/115/ES, vključno s zadevami C-357/09, Kadzoev (4), C-61/11, El Dridi (5), C-534/11, Arslan (6), C-146/14, Mahdi (7), C-554/13, Z. Zh. (8), C-47/15, Sélina Affum (9), C-82/16, K. A. in drugi (10) ter C-181/16, Gnandi (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije v zvezi z Direktivo 2008/115/ES, vključno s zadevami C-357/09, Kadzoev (4), C-61/11, El Dridi (5), C-534/11, Arslan (6), C-146/14, Mahdi (7), C-554/13, Z. Zh. (8), C-47/15, Sélina Affum (9), C-82/16, K. A. in drugi (10) ter C-181/16, Gnandi (11),

| — | ob upoštevanju sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi z Direktivo 2008/115/ES, med drugim sodb v zadevah Amie in drugi proti Bolgariji (pritožba št. 58149/08), N.D. in N.T. proti Španiji (pritožbi št. 8675/15 in 8697/15) in Haghilo proti Cipru (pritožba št. 47920/12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi z Direktivo 2008/115/ES, med drugim sodb v zadevah Amie in drugi proti Bolgariji (pritožba št. 58149/08), N.D. in N.T. proti Španiji (pritožbi št. 8675/15 in 8697/15) in Haghilo proti Cipru (pritožba št. 47920/12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. marca 2014 o politiki vračanja EU (COM(2014)0199), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. marca 2014 o politiki vračanja EU (COM(2014)0199),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2015 o evropski agendi o migracijah (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2015 o evropski agendi o migracijah (COM(2015)0240),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta iz oktobra 2016 in junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta iz oktobra 2016 in junija 2018,

| — | ob upoštevanju nezavezujočih skupnih standardov Sveta z dne 11. maja 2016 za programe za pomoč pri prostovoljnem vračanju (in ponovnem vključevanju), ki jih uveljavljajo države članice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nezavezujočih skupnih standardov Sveta z dne 11. maja 2016 za programe za pomoč pri prostovoljnem vračanju (in ponovnem vključevanju), ki jih uveljavljajo države članice,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. marca 2017 o učinkovitejši politiki vračanja v Evropski uniji – prenovljen akcijski načrt (COM(2017)0200), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. marca 2017 o učinkovitejši politiki vračanja v Evropski uniji – prenovljen akcijski načrt (COM(2017)0200),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2017/432 z dne 7. marca 2017 o povečanju učinkovitosti vrnitev pri izvajanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2017/432 z dne 7. marca 2017 o povečanju učinkovitosti vrnitev pri izvajanju Direktive 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2017/2338 z dne 16. novembra 2017 o skupnem „Priročniku o vračanju“, ki ga uporabljajo pristojni organi držav članic pri izvajanju nalog v zvezi z vračanjem (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2017/2338 z dne 16. novembra 2017 o skupnem „Priročniku o vračanju“, ki ga uporabljajo pristojni organi držav članic pri izvajanju nalog v zvezi z vračanjem (13),

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila Evropske migracijske mreže za leto 2017 z naslovom The effectiveness of return in EU Member States: challenges and good practices linked to EU rules and standards (Uspešnost vračanja v državah članicah EU: izzivi in dobra praksa v zvezi s pravili in standardi EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila Evropske migracijske mreže za leto 2017 z naslovom The effectiveness of return in EU Member States: challenges and good practices linked to EU rules and standards (Uspešnost vračanja v državah članicah EU: izzivi in dobra praksa v zvezi s pravili in standardi EU),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (prenovitev) (COM(2018)0634), ki ga je 12. septembra 2018 podala Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (prenovitev) (COM(2018)0634), ki ga je 12. septembra 2018 podala Komisija,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. decembra 2018 o upravljanju vseh vidikov migracij: napredek v okviru evropske agende o migracijah (COM(2018)0798), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. decembra 2018 o upravljanju vseh vidikov migracij: napredek v okviru evropske agende o migracijah (COM(2018)0798),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2020 z naslovom COVID-19: Smernice za izvajanje zadevnih določb EU na področju azila in vračanja ter preselitve (C(2020)2516), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. aprila 2020 z naslovom COVID-19: Smernice za izvajanje zadevnih določb EU na področju azila in vračanja ter preselitve (C(2020)2516),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2017 o obravnavanju tokov beguncev in migrantov: vloga zunanjega delovanja EU (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2017 o obravnavanju tokov beguncev in migrantov: vloga zunanjega delovanja EU (15),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil in migracije (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 13. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Sklada za azil in migracije (16),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 24/2019 iz novembra 2019 z naslovom Azil, premestitev in vračanje migrantov: čas za okrepitev ukrepov za odpravo razlik med cilji in rezultati, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 24/2019 iz novembra 2019 z naslovom Azil, premestitev in vračanje migrantov: čas za okrepitev ukrepov za odpravo razlik med cilji in rezultati,

| — | ob upoštevanju nadomestne ocene učinka službe Evropskega parlamenta za raziskave iz marca 2019 o predlagani prenovitvi direktive o vračanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nadomestne ocene učinka službe Evropskega parlamenta za raziskave iz marca 2019 o predlagani prenovitvi direktive o vračanju,

| — | ob upoštevanju evropske ocene službe Evropskega parlamenta za raziskave iz junija 2020, ki vključuje oceno izvajanja direktive o vračanju in njenih zunanjih razsežnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske ocene službe Evropskega parlamenta za raziskave iz junija 2020, ki vključuje oceno izvajanja direktive o vračanju in njenih zunanjih razsežnosti,

| — | ob upoštevanju ocenjevalnega poročila agencije Frontex z dne 15. junija 2020 o operacijah vračanja v drugi polovici leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalnega poročila agencije Frontex z dne 15. junija 2020 o operacijah vračanja v drugi polovici leta 2019,

| — | ob upoštevanju 4. letnega poročila Evropskega centra Europola za boj proti tihotapljenju migrantov z dne 15. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 4. letnega poročila Evropskega centra Europola za boj proti tihotapljenju migrantov z dne 15. maja 2020,

| — | ob upoštevanju poročil o uporabi schengenskega pravnega reda na področju vračanja, pripravljenih v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013 z dne 7. oktobra 2013 o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Sklepa Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora o ocenjevanju in izvajanju Schengenskega sporazuma (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o uporabi schengenskega pravnega reda na področju vračanja, pripravljenih v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1053/2013 z dne 7. oktobra 2013 o vzpostavitvi ocenjevalnega in spremljevalnega mehanizma za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda in razveljavitvi Sklepa Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora o ocenjevanju in izvajanju Schengenskega sporazuma (17),

| — | ob upoštevanju priročnika Sveta Evrope z dne 17. septembra 2019 z naslovom Practical Guidance on Alternatives to Immigration Detention: Fostering Effective Results (Praktične smernice v zvezi z alternativami pridržanju priseljencev: spodbujanje dejanskih rezultatov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika Sveta Evrope z dne 17. septembra 2019 z naslovom Practical Guidance on Alternatives to Immigration Detention: Fostering Effective Results (Praktične smernice v zvezi z alternativami pridržanju priseljencev: spodbujanje dejanskih rezultatov),

| — | ob upoštevanju analize pravnih in praktičnih vidikov učinkovitih alternativ pridržanju v kontekstu migracij z dne 7. decembra 2017, ki jo je izvedel Usmerjevalni odbor za človekove pravice (CDDH) pri Svetu Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analize pravnih in praktičnih vidikov učinkovitih alternativ pridržanju v kontekstu migracij z dne 7. decembra 2017, ki jo je izvedel Usmerjevalni odbor za človekove pravice (CDDH) pri Svetu Evrope,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (18),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 30. maja 2018 o razlagi in izvajanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 30. maja 2018 o razlagi in izvajanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (19),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0238/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0238/2020),

| A. | ker je Komisija izvajanje direktive o vračanju ocenila le enkrat doslej (leta 2014), čeprav naj bi od leta 2013 v skladu s pravno obveznostjo iz člena 19 te direktive o tem poročala vsaka tri leta; ker je Komisija leta 2015 objavila sporočilo o akcijskem načrtu o vračanju; ker je leta 2017 izdala priporočilo o povečanju učinkovitosti vrnitev pri izvajanju direktive o vračanju in objavila priročnik o vračanju; ker je septembra 2018 predstavila predlog za prenovitev direktive o vračanju z namenom vzpostavitve učinkovitejše in skladnejše politike vračanja, ne da bi izvedla oceno učinka; ker je Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) pooblastil službo, da pripravi nadomestno oceno učinka predlagane prenovitve; ker ta ocena kaže na pomanjkanje dokazov, da bi se vračanje na podlagi predloga za prenovitev izboljšalo; |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija izvajanje direktive o vračanju ocenila le enkrat doslej (leta 2014), čeprav naj bi od leta 2013 v skladu s pravno obveznostjo iz člena 19 te direktive o tem poročala vsaka tri leta; ker je Komisija leta 2015 objavila sporočilo o akcijskem načrtu o vračanju; ker je leta 2017 izdala priporočilo o povečanju učinkovitosti vrnitev pri izvajanju direktive o vračanju in objavila priročnik o vračanju; ker je septembra 2018 predstavila predlog za prenovitev direktive o vračanju z namenom vzpostavitve učinkovitejše in skladnejše politike vračanja, ne da bi izvedla oceno učinka; ker je Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) pooblastil službo, da pripravi nadomestno oceno učinka predlagane prenovitve; ker ta ocena kaže na pomanjkanje dokazov, da bi se vračanje na podlagi predloga za prenovitev izboljšalo;

| B. | ker je dvojni cilj direktive o vračanju uvedba skupnih pravil za učinkovito vračanje v skladu s temeljnimi pravicami in načelom sorazmernosti; ker se Komisija v svojem priporočilu o povečanju učinkovitosti vračanja osredotoča na stopnjo vračanja kot glavni kazalnik učinkovitosti direktive o vračanju ter priporoča ukrepe, s katerimi se utegnejo nehote zmanjšati nekateri varovalni ukrepi te direktive, kot je pravica do pritožbe, in daljše pridržanje; ker sta trajnost vrnitev in uspešnost ponovnega vključevanja pomembna kazalnika v oceni učinkovitosti vračanja; ker trenutno spremljanje po vrnitvi ni dovolj izčrpno in natančno; ker kaže, da niso vse vrnitve trajne, zlasti v primeru mladoletnikov brez spremstva, saj ni individualnega načrta za ponovno vključevanje ali nimajo podpore ob vrnitvi; |
| --- | --- |

B.

ker je dvojni cilj direktive o vračanju uvedba skupnih pravil za učinkovito vračanje v skladu s temeljnimi pravicami in načelom sorazmernosti; ker se Komisija v svojem priporočilu o povečanju učinkovitosti vračanja osredotoča na stopnjo vračanja kot glavni kazalnik učinkovitosti direktive o vračanju ter priporoča ukrepe, s katerimi se utegnejo nehote zmanjšati nekateri varovalni ukrepi te direktive, kot je pravica do pritožbe, in daljše pridržanje; ker sta trajnost vrnitev in uspešnost ponovnega vključevanja pomembna kazalnika v oceni učinkovitosti vračanja; ker trenutno spremljanje po vrnitvi ni dovolj izčrpno in natančno; ker kaže, da niso vse vrnitve trajne, zlasti v primeru mladoletnikov brez spremstva, saj ni individualnega načrta za ponovno vključevanje ali nimajo podpore ob vrnitvi;

| C. | ker je Komisija ugotovila, da se države članice soočajo s številnimi postopkovnimi, tehničnimi in operativnimi ovirami za učinkovito vračanje, med drugim raven sodelovanja med vsemi vključenimi deležniki, tudi tretjimi državami; ker je ugotovila tudi, da sta glavna razloga za nevračanje ugotavljanje istovetnosti, oseb v postopku vračanja, in dejstvo, da je treba pridobiti potrebno dokumentacijo iz tretjih držav; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija ugotovila, da se države članice soočajo s številnimi postopkovnimi, tehničnimi in operativnimi ovirami za učinkovito vračanje, med drugim raven sodelovanja med vsemi vključenimi deležniki, tudi tretjimi državami; ker je ugotovila tudi, da sta glavna razloga za nevračanje ugotavljanje istovetnosti, oseb v postopku vračanja, in dejstvo, da je treba pridobiti potrebno dokumentacijo iz tretjih držav;

| D. | ker na prakso držav članic na področju vračanja močno vpliva neusklajenost; ker je bilo na podlagi ocen, ki jih je Komisija izvedla za objavo priporočila o povečanju učinkovitosti vrnitev, ugotovljeno, da direktiva o vračanju državam članicam prepušča nekaj manevrskega prostora, zato so jo države članice neusklajeno prenesle v nacionalno zakonodajo, kar je negativno vplivalo na učinkovitost politike Unije na področju vračanja, in da bi se z učinkovitejšim izvajanjem te direktive zmanjšale možnosti za zlorabo postopkov in odpravile pomanjkljivosti, hkrati pa bi se zagotovilo varstvo temeljnih pravic iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

D.

ker na prakso držav članic na področju vračanja močno vpliva neusklajenost; ker je bilo na podlagi ocen, ki jih je Komisija izvedla za objavo priporočila o povečanju učinkovitosti vrnitev, ugotovljeno, da direktiva o vračanju državam članicam prepušča nekaj manevrskega prostora, zato so jo države članice neusklajeno prenesle v nacionalno zakonodajo, kar je negativno vplivalo na učinkovitost politike Unije na področju vračanja, in da bi se z učinkovitejšim izvajanjem te direktive zmanjšale možnosti za zlorabo postopkov in odpravile pomanjkljivosti, hkrati pa bi se zagotovilo varstvo temeljnih pravic iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| E. | ker je Komisija v svojem akcijskem načrtu o vračanju, objavljenem leta 2015, navedla, da je prostovoljno vračanje, kadar je le možno, najprimernejša možnost, in da naj bi bilo leta 2013 približno 40 % vrnitev prostovoljnih, kar je več kot leta 2009, ko je bilo teh vrnitev 14 %; ker Komisija ocenjuje, da letno 300 000 oseb ni mogoče vrniti zaradi upravnih ovir, zdravstvenih težav ali tveganja za zavrnitev in ponovno vrnitev; ker je treba obravnavati njihov položaj, tudi s podeljevanjem pravnega statusa iz humanitarnih razlogov; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija v svojem akcijskem načrtu o vračanju, objavljenem leta 2015, navedla, da je prostovoljno vračanje, kadar je le možno, najprimernejša možnost, in da naj bi bilo leta 2013 približno 40 % vrnitev prostovoljnih, kar je več kot leta 2009, ko je bilo teh vrnitev 14 %; ker Komisija ocenjuje, da letno 300 000 oseb ni mogoče vrniti zaradi upravnih ovir, zdravstvenih težav ali tveganja za zavrnitev in ponovno vrnitev; ker je treba obravnavati njihov položaj, tudi s podeljevanjem pravnega statusa iz humanitarnih razlogov;

| F. | ker so podatki o izvajanju direktive o vračanju sicer javno dostopni prek Eurostata, vendar niso vedno razčlenjeni in primerljivi; ker bo morda z izvajanjem Uredbe (EU) 2018/1860 o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (uredba o uporabi sistema SIS za vračanje) in z Uredbo (EU) 2020/851 o spremembi Uredbe (ES) št. 862/2007 o statistiki Skupnosti o migracijah in mednarodni zaščiti na voljo več informacij; |
| --- | --- |

F.

ker so podatki o izvajanju direktive o vračanju sicer javno dostopni prek Eurostata, vendar niso vedno razčlenjeni in primerljivi; ker bo morda z izvajanjem Uredbe (EU) 2018/1860 o uporabi schengenskega informacijskega sistema za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (uredba o uporabi sistema SIS za vračanje) in z Uredbo (EU) 2020/851 o spremembi Uredbe (ES) št. 862/2007 o statistiki Skupnosti o migracijah in mednarodni zaščiti na voljo več informacij;

| G. | ker se je med letoma 2014 in 2018 število nedovoljenih prehodov meje z 1,82 milijona zmanjšalo na 142 000; ker so države članice leta 2019 izdale približno tri milijone prvih dovoljenj za prebivanje; ker se je število prošenj za azil z 1,29 milijona leta 2015 zmanjšalo na 698 000 leta 2019; ker so države članice leta 2018 izdale 283 880 odločb o vrnitvi, na podlagi katerih se je vrnilo 147 815 ljudi; |
| --- | --- |

G.

ker se je med letoma 2014 in 2018 število nedovoljenih prehodov meje z 1,82 milijona zmanjšalo na 142 000; ker so države članice leta 2019 izdale približno tri milijone prvih dovoljenj za prebivanje; ker se je število prošenj za azil z 1,29 milijona leta 2015 zmanjšalo na 698 000 leta 2019; ker so države članice leta 2018 izdale 283 880 odločb o vrnitvi, na podlagi katerih se je vrnilo 147 815 ljudi;

| H. | ker si države članice informacij o izdanih odločbah o vrnitvi ali prepovedih vstopa ne izmenjujejo sistematično, kar v praksi onemogoča vzajemno priznavanje odločb o vrnitvi, ki jih izdajo države članice, in njihovo izvrševanje po vsej Uniji; ker bi bilo treba za večjo učinkovitost ponovnega sprejema in za zagotovitev usklajenosti vračanja na evropski ravni sprejeti formalne sporazume EU, ki bi morali imeti prednost pred dvostranskimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami; |
| --- | --- |

H.

ker si države članice informacij o izdanih odločbah o vrnitvi ali prepovedih vstopa ne izmenjujejo sistematično, kar v praksi onemogoča vzajemno priznavanje odločb o vrnitvi, ki jih izdajo države članice, in njihovo izvrševanje po vsej Uniji; ker bi bilo treba za večjo učinkovitost ponovnega sprejema in za zagotovitev usklajenosti vračanja na evropski ravni sprejeti formalne sporazume EU, ki bi morali imeti prednost pred dvostranskimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami;

Splošne ugotovitve

| 1. | ugotavlja, da Komisija ni izvedla ocene izvajanja, in jo poziva, naj to stori, saj bi jo morala v skladu z členom 19 direktive o vračanju in načelom boljšega pravnega urejanja pripraviti že leta 2017; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno poudarja pomen na dokazih temelječega skupnega pristopa za vodenje skladnega oblikovanja politike in dobro obveščene javne razprave ter poziva Komisijo, naj države članice pozove k zbiranju in objavi kvalitativnih in kvantitativnih podatkov o izvajanju direktive o vračanju, zlasti o prepovedi vstopa in pridržanju, saj teh podatkov Eurostat ne zbira, ter jim pri tem pomaga, pri tem pa naj zlasti izkoristi nove razpoložljive instrumente, kot sta uredba o uporabi sistema SIS za vračanje in Uredba (EU) 2020/851 o spremembi Uredbe (ES) št. 862/2007 o statistiki Skupnosti o migracijah in mednarodni zaščiti; poziva države članice, naj na podlagi Uredbe (EU) 2020/851 čim prej zberejo statistične podatke in sodelujejo v povezanih pilotnih študijah; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni na voljo podatkov o izvajanju direktive o vračanju, vključno s podatki, razčlenjenimi po starosti in spolu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zaskrbljen, ker se število izvršenih odločb o vrnitvi od leta 2015 zmanjšuje, in ugotavlja, da ni nujno, da to število ustreza povečanju ali zmanjšanju števila nedovoljenih vstopov; poudarja, da je učinkovita politika vračanja eden od ključnih elementov dobro delujoče azilne in migracijske politike EU; na podlagi izjave Komisije ugotavlja, da se je stopnja vračanja zmanjšala s 46 % v letu 2016 na 37 % v letu 2017 in da ta podatek morda ne prikazuje celotne slike, saj imajo države članice nekaj polja proste presoje pri izvajanju direktive o vračanju, in sicer ne upošteva težav pri sodelovanju s tretjimi državami, dejstva, da nekatere države članice eni osebi izdajo več kot eno odločbo o vrnitvi, da se odločba ne umakne, če se vrnitev ne izvede iz humanitarnih razlogov, da nekaterih oseb ni mogoče vrniti, saj bi to pomenilo kršitev načela nevračanja, ali da se nekatere osebe prostovoljno vrnejo, njihova vrnitev pa se ne registrira; poudarja, da zaradi praktičnih in pravnih ovir vsaki odločbi o vrnitvi ne sledi hiter postopek vrnitve in ponovnega sprejema, ter zaskrbljeno ugotavlja, da to lahko pomeni veliko breme za zadevne lokalne centre in ljudi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podpira cilj Komisije o učinkovitejšem izvajanju direktive o vračanju in učinkovitejših postopkih vračanja v državah članicah; poziva Komisijo, naj sproži postopke za ugotavljanje kršitev, kjer so utemeljeni; poudarja, da bi bilo treba učinkovitost direktive o vračanju meriti glede na stopnjo vračanja, pa tudi glede na trajnost vračanja in izvajanje varovalnih ukrepov za temeljne pravice, spoštovanje postopkovnih jamstev in učinkovitost prostovoljnih vrnitev; poudarja, da je treba za večjo preglednost in primerljivost podatkov dodatno izboljšati in poenostaviti merjenje učinkovitosti izvajanja direktive o vračanju v državah članicah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | upošteva izjavo Komisije, da je eden glavnih razlogov za nevračanje pomanjkljivo ugotavljanje istovetnosti in ponovno sprejemanje oseb v postopku vračanja v tretjih državah; poudarja, da je treba s konstruktivnim dialogom o migracijah izboljšati odnose s tretjimi državami in zagotoviti vzajemno koristno sodelovanje, da bodo vrnitve učinkovite in trajne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje, da je sodelovanje s tretjimi državami neformalno; poziva države članice, naj Komisijo podprejo pri sklepanju uradnih sporazumov EU o ponovnem sprejemu, pri katerih sta zagotovljena parlamentarni in sodni nadzor na ravni EU; poudarja, da je treba za lajšanje sodelovanja zagotoviti spodbude; ugotavlja, da dvostranski sporazumi o ponovnem sprejemu, ki se uporabljajo v skladu s členom 6(3) direktive o vračanju, ne zagotavljajo zadostnih postopkovnih varovalnih ukrepov, vključno z obveščanjem zadevnih oseb o posameznem ukrepu ter o razpoložljivih in učinkovitih pravnih sredstvih za pritožbo; ugotavlja, da se države članice v operacijah vračanja s čarterskimi leti, ki jih usklajuje Frontex, soočajo s težavami pri rednem zapolnjevanju mest, ki so osebam v postopku vračanja na voljo; ugotavlja, da v nekaterih primerih dvostranski sporazumi med državami članicami organizatorkami ali sodelujočimi državami članicami in ciljnimi državami, ki niso članice EU, izključujejo možnost izvajanja skupnih operacij vračanja v okviru agencije Frontex; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da morajo države članice bolj sodelovati med seboj na področju vračanja, vključno z izmenjevanjem informacij in uporabo Direktive 2001/40/ES o medsebojnem priznavanju odločb o izgonu državljanov tretjih držav, v skladu z jamstvi glede temeljnih pravic; izpostavlja potrebo po podpori, tudi operativni, ki bi jo zagotavljale ustrezne agencije Unije; poudarja, da morajo države članice in agencija Frontex tesneje sodelovati med seboj; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj organom, pristojnim za sprejemanje in izvrševanje odločb o vrnitvi, namenijo ustrezne vire, vključno s človeškimi viri in ustreznim usposabljanjem, ter tako vlagajo kakovost njihovega dela; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja pomen pravičnih, hitrih in učinkovitih postopkov za vračanje državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo na ozemlju Unije, tudi tistih, katerih prošnje so bile zavrnjene, pri katerem se spoštujejo temeljne pravice teh oseb. |
| --- | --- |

9.

Odločbe o vrnitvi in prostovoljni odhod

| 10. | poudarja, da je treba v direktivi o vračanju zagotoviti, da bodo migranti ravnali v skladu z odločbami o vrnitvi, in opozarja na ključno načelo v tej direktivi, da je treba dati prednost prostovoljnim vrnitvam pred prisilnimi vrnitvami, če ni utemeljenega suma, da bi to spodkopalo namen postopka vračanja, saj so prostovoljne vrnitve običajno trajnejše, cenejše in bolj praktične za države ter primernejše v smislu spoštovanja temeljnih pravic zadevnih oseb; poziva Komisijo, naj še naprej daje prednost prostovoljnim vrnitvam pred prisilnimi vrnitvami in naj države članice spodbudi k oblikovanju učinkovitega okvira za dostop do programov prostovoljnega vračanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj še naprej zagotavlja financiranje in poveča sredstva, ki so na voljo za programe pomoči pri prostovoljnem vračanju, da se navsezadnje zagotovita trajno vračanje in ponovno vključevanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da se v skladu s členom 7 direktive o vračanju v odločbi o vrnitvi praviloma določi ustrezno obdobje za prostovoljni odhod, in sicer od sedem do trideset dni, ki ga države članice po potrebi podaljšajo, ob upoštevanju posebnih okoliščin posameznega primera; opozarja na izjeme, določene v členu 7(4) direktive o vračanju; ugotavlja, da so obseg in sredstva v okviru nacionalnih programov držav članic za pomoč pri prostovoljnem odhodu včasih nezadostni; opozarja, da morajo države članice, ki to obdobje za prostovoljni odhod omogočijo le na podlagi prošnje, zadevne državljane tretjih držav obvestiti o možnosti, da zanj zaprosijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja določbe več držav članic, ki omogočajo ustrezno upoštevanje posameznih okoliščin in odobritev podaljšanja obdobja za prostovoljni odhod; opozarja, da morajo države članice na podlagi člena 14(2) direktive o vračanju v primerih, ko morajo na podlagi direktive o vračanju odložiti odstranitev, če bi se denimo z odstranitvijo kršilo načelo nevračanja, zadevnim osebam izročiti pisno potrdilo, da se odločba o vrnitvi začasno ne izvrši; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da lahko široka opredelitev nevarnosti pobega privede do tega, da države članice ne bodo odobrile obdobja za prostovoljni odhod; opozarja, da bi odprava obdobja prostovoljnega odhoda privedla tudi do uvedbe prepovedi vstopa, kar bi lahko še dodatno ogrozilo prostovoljni odhod; poudarja, da je treba bolje izvajati veljavni pravni okvir, da bo več uspešnih prostovoljnih vrnitev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice in agencijo Frontex, naj si izmenjujejo informacije in zglede dobre prakse na področju uspešnih in dostojnih prostovoljnih vrnitev ter naj si države članice na zahtevo med seboj operativno pomagajo, da bi povečale in izboljšale operativno učinkovitost prostovoljnih vrnitev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja pomen zagotavljanja individualne obravnave primerov in pomoči, prilagojenih posameznim okoliščinam in možnostim osebe v postopku vračanja, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti mladoletnikom brez spremstva; |
| --- | --- |

16.

Postopkovni varovalni ukrepi

| 17. | poudarja, da morajo biti odločbe o vrnitvi in prepovedi vstopa ter o odstranitvi v skladu z direktivo o vračanju individualizirane, jasno utemeljene s pravnimi in dejanskimi razlogi, izdane v pisni obliki ter vsebovati informacije o razpoložljivih pravnih sredstvih; poudarja, da se morajo te informacije zagotoviti v jeziku, ki ga oseba razume; je zaskrbljen, ker v odločbah o vrnitvi ni dovolj natančnih podatkov in utemeljitev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da otrok brez spremstva ne bi smeli vračati, razen če se lahko dokaže, da je to v njihovi koristi, ter da je treba otroke o njihovih pravicah in pravnih sredstvih, ki so jim na voljo, obveščati na njim prijazen način in v jeziku, ki ga razumejo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da je načelo nevračanja zavezujoče za vse države članice v vseh okoliščinah, tudi pri postopkih vračanja, ki ne sodijo na področje uporabe direktive o vračanju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da obstajajo pomembne razlike med državami članicami pri pravici do pritožbe, zlasti glede vrste pritožbenega organa in pritožbenih rokov; poudarja, da je treba zagotoviti pravico do učinkovitega pravnega sredstva, vključno z zagotavljanjem ustreznih in dostopnih informacij in pravne pomoči ter ustreznimi sredstvi za zagotavljanje pravne pomoči; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da lahko uporaba neobvezne klavzule iz člena 2(2)(a) privede do tega, da se bodo varovalni ukrepi na meji izvajali v manjši meri kot v rednem postopku vračanja; zato poziva države članice, naj zagotovijo postopkovne varovalne ukrepe in spoštovanje človekovih pravic ter direktivo o vračanju uporabljajo pri postopkih na meji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da direktiva o vračanju dopušča začasno odložitev izvršitve odstranitve, dokler se ne pregleda odločitev o vrnitvi; poudarja, da je treba omogočiti to odložitev v primerih, pri katerih obstaja tveganje zavrnitve vstopa in vrnitve; ugotavlja, da v večini držav pritožba proti vrnitvi nima samodejnega suspenzivnega učinka, kar lahko zmanjša varstvo; poudarja, da bi samodejno suspenzivno pravno sredstvo zagotovilo, da se osebe ne bi vračale, dokler se ne bi sprejela končna odločitev o postopku vračanja; poudarja, da je treba pri vseh odločitvah glede otrok, vključno z neizvršenimi odločbami o vrnitvi, upoštevati otrokovo korist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, da lahko države članice v skladu s členom 6(4) direktive o vračanju državljanu tretje države, ki nezakonito prebiva na njihovem ozemlju, iz sočutja, humanitarnih ali drugih razlogov izdajo nevezano dovoljenje za prebivanje; poudarja, da je treba dobro izkoristiti možnosti, predvidene v direktivi o vračanju, za izvrševanje odločb o vrnitvi s poudarkom na prostovoljni vrnitvi; ugotavlja, da se člen 6(4) direktive o vračanju malo uporablja, in spodbuja države članice, naj to določbo v večji meri uporabljajo; je zaskrbljen, ker države članice ne izdajajo dovoljenj za začasno prebivanje, kadar se izkaže, da vrnitev ni mogoča, zaradi česar migranti, ki jih ni mogoče vrniti, pogosto ne morejo uveljavljati temeljnih pravic; poudarja, da bi lahko s podeljevanjem dovoljenj za prebivanje posameznikom, ki se ne morejo vrniti v državo izvora, pripomogli k preprečevanju dolgotrajnega nezakonitega prebivanja in zmanjšanju njihove ranljivosti za izkoriščanje za delo in bi lahko olajšali vključevanje teh posameznikov v družbo in njihov prispevek k družbi; ugotavlja, da se bodo tako ljudje tudi lažje rešili iz negotovega upravnega položaja, v katerem so se morda znašli; hkrati poudarja, da je nujno usklajevanje znotraj Unije, da se prepreči nadaljnje nedovoljeno gibanje oseb, katerim je bila izdana odločba o vrnitvi; |
| --- | --- |

23.

Prepoved vstopa

| 24. | z zaskrbljenostjo opaža razširjeno samodejno uvedbo prepovedi vstopa, ki se v nekaterih državah članicah izvaja vzporedno s prostovoljnim odhodom; poudarja, da lahko ta pristop zmanjša spodbudo za prostovoljno vrnitev; poziva države članice, naj izpolnijo obveznost iz direktive o vračanju ter preučijo možnost preklica ali začasnega odloga prepovedi, če lahko državljan tretje države dokaže, da je zapustil ozemlje države članice; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da se lahko položaj osebe v obdobju, ki ga nalaga prepoved vstopa, spremeni in lahko osebi grozi pregon v državi, v katero je bila vrnjena; poziva države članice, naj v teh primerih iz humanitarnih razlogov umaknejo prepoved vstopa; ponavlja, da se prepoved vstopa ne bi smela odrejati samodejno, temveč na podlagi individualne ocene; poziva države članice, naj vzpostavijo učinkovite postopke za vlaganje prošenj za odpravo prepovedi vstopa, v katerih se bo zagotavljala individualna presoja ter se bo v prvi vrsti upoštevala otrokova korist in se spoštovali pravica do družinskega življenja, pravica do združitve družine in načelo sorazmernosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da lahko grožnja uvedbe prepovedi vstopa sicer deluje kot spodbuda za izstop iz države v obdobju prostovoljnega odhoda, ko pa se ta prepoved enkrat uvede, lahko zmanjša motiviranost za izpolnitev odločbe o vrnitvi in poveča nevarnost pobega; poziva države članice, naj razmislijo o uvedbi prepovedi vstopa v ustreznem trenutku, da bi uspešno izvršile odločbo o vrnitvi; poudarja, da direktiva o vračanju vsebuje pravila, ki omogočajo odpravo prepovedi vstopa, in poziva države članice, naj jih po potrebi izkoristijo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da lahko imajo prepovedi vstopa nesorazmerne posledice, zlasti za družine in otroke; pozdravlja možnost, ki so jo uvedle nekatere države članice in so otroke oprostile prepovedi vstopa, vendar poudarja, da bi bilo treba pri odločanju o (odpravi) prepovedi vstopa za njihove starše upoštevati tudi koristi otrok; poziva države članice, naj zagotovijo združitev družine in spoštujejo pravico do družinskega življenja, tudi tako, da na podlagi tega ne uvedejo prepovedi vstopa; |
| --- | --- |

27.

Pridržanje in nevarnost pobega

| 28. | želi spomniti, da je v členu 3(7) direktive o vračanju navedeno, da „nevarnost pobega“ pomeni, da v posameznem primeru obstajajo razlogi na podlagi objektivnih meril, opredeljenih z zakonom, zaradi katerih se domneva, da bi državljan tretje države, ki je v postopku vrnitve, lahko pobegnil; opozarja na razlike pri prenosu opredelitve nevarnosti pobega v nacionalne zakonodaje; poudarja, da je treba za zagotavljanje skladnosti s členom 3(7) direktive o vračanju pri ugotavljanju nevarnosti pobega ustrezno upoštevati individualne okoliščine osebe, da se upraviči pridržanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je zaskrbljen, ker zakonodaja več držav članic vključuje obsežne in včasih različne sezname t. i. objektivnih meril za opredelitev nevarnosti pobega, med katerimi so tudi splošna merila, kot je pomanjkanje denarja; je zaskrbljen, ker lahko različne opredelitve objektivnih meril za presojo nevarnosti pobega v nacionalnih zakonodajah držav članic povzročijo nedosledno izvajanje pridržanja v Uniji; obžaluje, da se ta merila pogosto uporabljajo bolj ali manj samodejno, medtem ko se individualne okoliščine zelo malo upoštevajo; poudarja, da je to v številnih državah članicah privedlo do sistematičnega odrejanja pridržanja; poudarja, da je treba uskladiti opredelitev in izvajanje objektivnih meril Unije za določitev nevarnosti pobeg; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da mora biti pridržanje v skladu z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic še vedno ukrep v skrajni sili, ki je predpisan z zakonom ter potreben, smiseln in sorazmeren s cilji, ki jih je treba doseči, ter mora trajati najkrajši možni čas, odločitev za uvedbo tega ukrepa pa mora vedno temeljiti na presoji individualnih okoliščin, pri čemer je treba upoštevati koristi posameznika, na katerega se ukrep nanaša; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponavlja, da daljše pridržanje samodejno ne poveča verjetnosti vrnitve in je na splošno dražje od alternativ pridržanju, ter dodaja, da države ne bi smele samodejno uporabljati najdaljšega dovoljenega obdobja iz direktive o vračanju in bi morale zagotoviti, da se v celotnem obdobju pridržanja izpolnjujejo vsi pogoji za zakonito pridržanje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da direktiva o vračanju določa, v katerih okoliščinah se lahko osebe v postopku vračanja pridržijo; opozarja, da je pridržanje možno le, če v posameznem primeru ni mogoče učinkovito uporabiti drugih zadostnih, vendar manj prisilnih ukrepov; obžaluje, da države članice v praksi oblikujejo in uporabljajo zelo malo izvedljivih alternativ pridržanju; poziva države članice, naj čim prej ponudijo izvedljive alternative pridržanju, ki bodo temeljile na skupnosti in bodo imele manj negativnih posledic za migrante, zlasti otroke in ranljive osebe; poziva države članice, naj poročajo o ukrepih, ki jih sprejmejo kot alternativo pridržanju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da bi morale države članice spoštovati pooblastila ustreznih pristojnih nacionalnih in mednarodnih organov, kot so nacionalne institucije za človekove pravice, institucije varuha človekovih pravic in nacionalni preventivni mehanizmi, ki izvajajo neodvisen nadzor nad razmerami v zaporih; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da se v Evropski uniji v okviru postopkov vračanja še vedno pridrži veliko otrok, in se strinja s pojasnilom odbora OZN za pravice otrok, da se otroci nikoli ne smejo pridržati za namene priseljevanja in da njihovega pridržanja nikoli ni mogoče upravičiti z otrokovo koristjo, kar je tudi v skladu z Newyorško deklaracijo za begunce in migrante z dne 19. septembra 2016; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezne in humane alternative pridržanju, ki ne vključujejo odvzema prostosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imele države članice in Frontex nadzorne organe z ustreznimi mandati, zmogljivostjo in pristojnostmi, visoko ravnjo neodvisnosti in strokovnega znanja ter pregledne postopke; poudarja, da mora spremljanje vračanja obsegati vse faze operacij vračanja z ustreznimi viri; poziva Komisijo in države članice, naj se oprejo na obstoječe neodvisne nadzorne organe, kot so nacionalne in mednarodne organizacije ter nacionalne institucije za človekove pravice, in naj z njimi sodelujejo ali jih imenujejo kot sisteme za spremljanje prisilnega vračanja; poziva Komisijo, naj zagotovi vzpostavitev mehanizma za spremljanje po vrnitvi, da bomo seznanjeni z usodo vrnjenih oseb, kadar je to mogoče s pravnega in praktičnega vidika, s posebnim poudarkom na ranljivih skupinah, kot so mladoletniki brez spremstva in družine; poziva države članice, naj poskrbijo za ustrezno predajo storitev za zaščito otrok med nacionalnimi organi, da zagotovijo oskrbo vrnjenih otrok in jim omogočijo dostop do nacionalnih storitev za zaščito otrok; poudarja, da je treba spremljati izpolnjevanje načrtov za ponovno vključitev oseb v postopku vračanja, da se bodo ti načrti učinkovito izvajali; poziva Komisijo, naj omogoči izmenjavo dobre prakse med državami članicami glede spremljanja po vrnitvi ter za ta namen dodeli dovolj sredstev; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno izvajanje vseh vidikov direktive o vračanju; poziva Komisijo, naj še naprej spremlja njeno izvajanje in v primeru neskladnosti ukrepa; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  UL L 348, 24.12.2008, str. 98.

(2)  UL L 312, 7.12.2018, str. 1.

(3)  UL L 198, 22.6.2020, str. 1.

(4)  ECLI:EU:C:2009:741.

(5)  ECLI:EU:C:2011:268.

(6)  ECLI:EU:C:2013:343.

(7)  ECLI:EU:C:2014:1320.

(8)  ECLI:EU:C:2015:377.

(9)  ECLI:EU:C:2016:408.

(10)  ECLI:EU:C:2018:308.

(11)  ECLI:EU:C:2018:465.

(12)  UL L 66, 11.3.2017, str. 15.

(13)  UL L 339, 19.12.2017, str. 83.

(14)  UL C 58, 15.2.2018, str. 9.

(15)  UL C 298, 23.8.2018, str. 39.

(16)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0175.

(17)  UL L 295, 6.11.2013, str. 27.

(18)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(19)  UL C 76, 9.3.2020, str. 86.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/36

---

P9_TA(2020)0365

Gensko spremenjena soja MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069145/02 – 2020/2891(RSP))

(2021/C 445/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069145/02, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069145/02,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 7(3) in 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 7(3) in 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 25. septembra 2019 in je bilo objavljeno 11. novembra 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 25. septembra 2019 in je bilo objavljeno 11. novembra 2019 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je družba Monsanto Europe S.A/N.V. 17. decembra 2015 v imenu družbe Monsanto, Združene države Amerike pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo (v nadaljevanju: vloga) za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788; ker vloga zajema tudi dajanje proizvodov na trg, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 (zložena gensko spremenjena soja) ali so iz nje sestavljeni, in so razen za hrano in krmo namenjeni za uporabo kot vsa druga soja, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Monsanto Europe S.A/N.V. 17. decembra 2015 v imenu družbe Monsanto, Združene države Amerike pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo (v nadaljevanju: vloga) za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788; ker vloga zajema tudi dajanje proizvodov na trg, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 (zložena gensko spremenjena soja) ali so iz nje sestavljeni, in so razen za hrano in krmo namenjeni za uporabo kot vsa druga soja, z izjemo gojenja;

| B. | ker je zložena gensko spremenjena soja pridobljena s križanjem štirih dogodkov gensko spremenjene soje (MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788), povzroča odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat, glufosinat in dikambo, ter proizvaja tri insekticidne beljakovine (Cry1A.105, Cry2Ab2 in Cry1Ac) (znane kot toksini Bt), ki so toksične za nekatere ličinke metuljev in vešč (5); |
| --- | --- |

B.

ker je zložena gensko spremenjena soja pridobljena s križanjem štirih dogodkov gensko spremenjene soje (MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788), povzroča odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat, glufosinat in dikambo, ter proizvaja tri insekticidne beljakovine (Cry1A.105, Cry2Ab2 in Cry1Ac) (znane kot toksini Bt), ki so toksične za nekatere ličinke metuljev in vešč (5);

| C. | ker so bile prejšnje ocene štirih posameznih dogodkov zložene gensko spremenjene soje, ki so že bile odobrene, uporabljene kot podlaga za oceno štirikratne zložene gensko spremenjene soje (6); |
| --- | --- |

C.

ker so bile prejšnje ocene štirih posameznih dogodkov zložene gensko spremenjene soje, ki so že bile odobrene, uporabljene kot podlaga za oceno štirikratne zložene gensko spremenjene soje (6);

| D. | ker je agencija EFSA 25. septembra 2019 sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 11. novembra 2019 (7); |
| --- | --- |

D.

ker je agencija EFSA 25. septembra 2019 sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 11. novembra 2019 (7);

Pripombe držav članic in dodatne točke

| E. | ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložili številne ključne pripombe (8); ker te kritične pripombe vključujejo pomisleke, da ni bila opravljena analiza ostankov glifosata ali metabolitov glifosata na zloženi gensko spremenjeni soji, da niso bili preskušeni morebitni sinergijski ali antagonistični učinki toksin Bt z ostanki herbicidov, da vprašanja o varnosti zložene gensko spremenjene soje ter pridobljenih živil in krme ostajajo nerešena, da morebitni dolgoročni učinki na razmnoževanje ali razvoj, ki jih ima živilo ali krma, niso bili ocenjeni in da zaradi manjkajočih informacij ni mogoče v celoti oceniti varnosti zložene gensko spremenjene soje; |
| --- | --- |

E.

ker so pristojni organi držav članic v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložili številne ključne pripombe (8); ker te kritične pripombe vključujejo pomisleke, da ni bila opravljena analiza ostankov glifosata ali metabolitov glifosata na zloženi gensko spremenjeni soji, da niso bili preskušeni morebitni sinergijski ali antagonistični učinki toksin Bt z ostanki herbicidov, da vprašanja o varnosti zložene gensko spremenjene soje ter pridobljenih živil in krme ostajajo nerešena, da morebitni dolgoročni učinki na razmnoževanje ali razvoj, ki jih ima živilo ali krma, niso bili ocenjeni in da zaradi manjkajočih informacij ni mogoče v celoti oceniti varnosti zložene gensko spremenjene soje;

| F. | ker je neodvisna znanstvena analiza pokazala, da med drugim ni mogoče sprejeti nobenega končnega sklepa glede varnosti zložene gensko spremenjene soje, da sta toksikološka ocena in ocena tveganja za okolje nesprejemljivi in da ocena tveganja ne izpolnjuje zahtev za oceno tveganja za imunski sistem (9); |
| --- | --- |

F.

ker je neodvisna znanstvena analiza pokazala, da med drugim ni mogoče sprejeti nobenega končnega sklepa glede varnosti zložene gensko spremenjene soje, da sta toksikološka ocena in ocena tveganja za okolje nesprejemljivi in da ocena tveganja ne izpolnjuje zahtev za oceno tveganja za imunski sistem (9);

Komplementarni herbicidi

| G. | ker se pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, dokazano porabi več herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (10); ker se zato lahko pričakuje, da bodo posevki zložene gensko spremenjene soje izpostavljeni tako višjim kot večkratnim dozam komplementarnih herbicidov (glufosinat, dikamba in glifosat), kar bo potencialno privedlo do večje količine ostankov v pridelku; |
| --- | --- |

G.

ker se pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, dokazano porabi več herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (10); ker se zato lahko pričakuje, da bodo posevki zložene gensko spremenjene soje izpostavljeni tako višjim kot večkratnim dozam komplementarnih herbicidov (glufosinat, dikamba in glifosat), kar bo potencialno privedlo do večje količine ostankov v pridelku;

| H. | ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in zato izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (11); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (12); |
| --- | --- |

H.

ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje iz skupine 1B in zato izpolnjuje merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (11); ker je veljavnost odobritve glufosinata za uporabo v Uniji potekla 31. julija 2018 (12);

| I. | ker je bilo v strokovno pregledani študiji ugotovljeno, da se glifosat kopiči v gensko spremenjeni soji, kar ima ustrezen negativen vpliv na prehransko sestavo v primerjavi z gensko nespremenjeno sojo (13); ker je bila pri pilotnem projektu v Argentini v gensko spremenjeni soji ugotovljena presenetljivo visoka koncentracija ostankov glifosata (14); |
| --- | --- |

I.

ker je bilo v strokovno pregledani študiji ugotovljeno, da se glifosat kopiči v gensko spremenjeni soji, kar ima ustrezen negativen vpliv na prehransko sestavo v primerjavi z gensko nespremenjeno sojo (13); ker je bila pri pilotnem projektu v Argentini v gensko spremenjeni soji ugotovljena presenetljivo visoka koncentracija ostankov glifosata (14);

| J. | ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije (ECHA) pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; ker več najnovejših strokovno pregledanih znanstvenih študij potrjuje rakotvorni potencial glifosata (15); |
| --- | --- |

J.

ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije (ECHA) pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; ker več najnovejših strokovno pregledanih znanstvenih študij potrjuje rakotvorni potencial glifosata (15);

| K. | ker je znanstvena študija, objavljena avgusta 2020, pokazala, da lahko uporaba dikambe poveča tveganje za nastanek raka jeter in intrahepatične žolčne vode (16); |
| --- | --- |

K.

ker je znanstvena študija, objavljena avgusta 2020, pokazala, da lahko uporaba dikambe poveča tveganje za nastanek raka jeter in intrahepatične žolčne vode (16);

| L. | ker je lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe (17); |
| --- | --- |

L.

ker je lahko način, kako se v gensko spremenjenih rastlinah komplementarni herbicidi razgradijo, ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe (17);

| M. | ker kljub temu, da agencija v svojem mnenju navaja, da je njen oddelek za pesticide preveril oceno ostankov herbicidov, ki so relevantni za to vlogo, to samo po sebi ne zadošča, saj nista bili upoštevani kombinirana toksičnost komplementarnih herbicidov in razgradnih produktov ter morebitna interakcija s samo zloženo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127; |
| --- | --- |

M.

ker kljub temu, da agencija v svojem mnenju navaja, da je njen oddelek za pesticide preveril oceno ostankov herbicidov, ki so relevantni za to vlogo, to samo po sebi ne zadošča, saj nista bili upoštevani kombinirana toksičnost komplementarnih herbicidov in razgradnih produktov ter morebitna interakcija s samo zloženo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127;

| N. | ker so številni pristojni organi držav članic v pripombah na oceno tveganja Evropske agencije za varnost hrane opozorili, da je pomanjkanje analize vplivov ostankov herbicidov na gensko spremenjene poljščine in morebitnih zdravstvenih tveganj skrb vzbujajoče; |
| --- | --- |

N.

ker so številni pristojni organi držav članic v pripombah na oceno tveganja Evropske agencije za varnost hrane opozorili, da je pomanjkanje analize vplivov ostankov herbicidov na gensko spremenjene poljščine in morebitnih zdravstvenih tveganj skrb vzbujajoče;

Odsotnost mejnih vrednosti ostankov in s tem povezanih kontrol

| O. | ker bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (18), ki je namenjena zagotovitvi visoke ravni varstva potrošnikov, kar zadeva mejne vrednosti ostankov, pazljivo nadzorovati in spremljati ostanke aktivnih substanc, ki niso odobrene za uporabo v Uniji, kot je glufosinat, na uvoženih poljščinah (19); |
| --- | --- |

O.

ker bi bilo treba v skladu z Uredbo (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (18), ki je namenjena zagotovitvi visoke ravni varstva potrošnikov, kar zadeva mejne vrednosti ostankov, pazljivo nadzorovati in spremljati ostanke aktivnih substanc, ki niso odobrene za uporabo v Uniji, kot je glufosinat, na uvoženih poljščinah (19);

| P. | ker v okviru zadnjega usklajenega večletnega nadzornega programa Unije (za leta 2020, 2021 in 2022) države članice niso dolžne meriti ostankov glufosinata na nobenem proizvodu, vključno s sojo (20); |
| --- | --- |

P.

ker v okviru zadnjega usklajenega večletnega nadzornega programa Unije (za leta 2020, 2021 in 2022) države članice niso dolžne meriti ostankov glufosinata na nobenem proizvodu, vključno s sojo (20);

Beljakovine Bt

| Q. | ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti beljakovinam Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti (21), kar pomeni, da lahko okrepijo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

Q.

ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti beljakovinam Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti (21), kar pomeni, da lahko okrepijo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| R. | ker je član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme med postopkom ocenjevanja zložene gensko spremenjene koruze in podkombinacij sprejel manjšinsko mnenje, v katerem je zatrdil, da pri vrstah uporabe, pri katerih se izražajo beljakovine Bt, niso bili ugotovljeni neželeni učinki na imunski sistem, vendar jih v toksikoloških študijah, ki jih trenutno priporoča in uporablja agencija EFSA za oceno varnosti gensko spremenjenih rastlin, niti ni mogoče ugotoviti, saj te študije ne vključujejo ustreznih testov v ta namen (22); |
| --- | --- |

R.

ker je član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme med postopkom ocenjevanja zložene gensko spremenjene koruze in podkombinacij sprejel manjšinsko mnenje, v katerem je zatrdil, da pri vrstah uporabe, pri katerih se izražajo beljakovine Bt, niso bili ugotovljeni neželeni učinki na imunski sistem, vendar jih v toksikoloških študijah, ki jih trenutno priporoča in uporablja agencija EFSA za oceno varnosti gensko spremenjenih rastlin, niti ni mogoče ugotoviti, saj te študije ne vključujejo ustreznih testov v ta namen (22);

| S. | ker ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene soje varno za zdravje ljudi in živali; |
| --- | --- |

S.

ker ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene soje varno za zdravje ljudi in živali;

Nedemokratično odločanje

| T. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

T.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| U. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

U.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

| V. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je Parlament v svojem devetem mandatu nasprotoval že enajstim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer priznava demokratične pomanjkljivosti, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej daje dovoljenja za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

V.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je Parlament v svojem devetem mandatu nasprotoval že enajstim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer priznava demokratične pomanjkljivosti, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej daje dovoljenja za gensko spremenjene organizme;

| W. | ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (23); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje; |
| --- | --- |

W.

ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (23); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje;

Spoštovanje mednarodnih obveznosti Unije

| X. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti legitimni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- |

X.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; ker bi morali ti legitimni dejavniki vključevati obveznosti Unije na podlagi ciljev trajnostnega razvoja OZN, Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti;

| Y. | ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v najnovejšem poročilu ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (24); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (25); |
| --- | --- |

Y.

ker posebna poročevalka OZN o pravici do hrane v najnovejšem poročilu ugotavlja, da imajo nevarni pesticidi katastrofalne posledice za zdravje, zlasti v državah v razvoju (24); ker je cilj trajnostnega razvoja 3.9 do leta 2030 občutno zmanjšati število primerov smrti in bolezni zaradi izpostavljenosti nevarnim kemikalijam ter onesnaženosti zraka, vode in tal (25);

| Z. | ker je agencija EFSA ugotovila, da ocenjena izpostavljenost izvajalca varstva rastlin glufosinatu, ki je razvrščen med snovi, strupene za razmnoževanje, pri zatiranju plevela pri gensko spremenjeni koruzi preseže sprejemljivo izpostavljenost, tudi če izvajalec uporabi osebno zaščitno opremo (26); ker je tveganje večje izpostavljenosti izvajalca še posebej problematično pri gensko spremenjenih poljščinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicida; |
| --- | --- |

Z.

ker je agencija EFSA ugotovila, da ocenjena izpostavljenost izvajalca varstva rastlin glufosinatu, ki je razvrščen med snovi, strupene za razmnoževanje, pri zatiranju plevela pri gensko spremenjeni koruzi preseže sprejemljivo izpostavljenost, tudi če izvajalec uporabi osebno zaščitno opremo (26); ker je tveganje večje izpostavljenosti izvajalca še posebej problematično pri gensko spremenjenih poljščinah, odpornih proti herbicidom, saj se pri njih uporabijo večje količine herbicida;

| AA. | ker je krčenje gozdov glavni vzrok za zmanjševanje biotske raznovrstnosti; ker so emisije, ki izhajajo iz rabe zemljišč in sprememb rabe zemljišč, zlasti zaradi krčenja gozdov, drugi največji vzrok podnebnih sprememb za izgorevanjem fosilnih goriv (27); ker se v okviru Pariškega sporazuma, strateškega načrta za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011–2020, sprejetega na podlagi Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, ter ciljev o biotski raznovrstnosti iz Aičija spodbujajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, njihovo varstvo in prizadevanja za njihovo obnovo (28); ker naj bi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 15 do leta 2020 ustavili krčenje gozdov (29); ker gozdovi opravljajo večnamensko vlogo in s tem podpirajo uresničevanje večine ciljev trajnostnega razvoja (30); |
| --- | --- |

AA.

ker je krčenje gozdov glavni vzrok za zmanjševanje biotske raznovrstnosti; ker so emisije, ki izhajajo iz rabe zemljišč in sprememb rabe zemljišč, zlasti zaradi krčenja gozdov, drugi največji vzrok podnebnih sprememb za izgorevanjem fosilnih goriv (27); ker se v okviru Pariškega sporazuma, strateškega načrta za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011–2020, sprejetega na podlagi Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, ter ciljev o biotski raznovrstnosti iz Aičija spodbujajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, njihovo varstvo in prizadevanja za njihovo obnovo (28); ker naj bi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 15 do leta 2020 ustavili krčenje gozdov (29); ker gozdovi opravljajo večnamensko vlogo in s tem podpirajo uresničevanje večine ciljev trajnostnega razvoja (30);

| AB. | ker je pridelava soje ključno gonilo krčenja gozdov na območjih Amazonke, Cerrada in Gran Chaca v Južni Ameriki; ker je 97 % soje, pridelane v Braziliji, oziroma 100 % soje, pridelane v Argentini, gensko spremenjene (31); |
| --- | --- |

AB.

ker je pridelava soje ključno gonilo krčenja gozdov na območjih Amazonke, Cerrada in Gran Chaca v Južni Ameriki; ker je 97 % soje, pridelane v Braziliji, oziroma 100 % soje, pridelane v Argentini, gensko spremenjene (31);

| AC. | ker je večino gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, že dovoljeno uvažati v Unijo (32); ker je bilo v Braziliji že odobreno gojenje gensko spremenjene soje (33); |
| --- | --- |

AC.

ker je večino gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, že dovoljeno uvažati v Unijo (32); ker je bilo v Braziliji že odobreno gojenje gensko spremenjene soje (33);

| AD. | ker je Komisija v analizi ugotovila, da je soja skozi zgodovino predstavljala največji prispevek Unije h krčenju gozdov po svetu in s tem povezanim emisijam, saj je nanjo odpadla skoraj polovica krčenja gozdov, zajetega v vsem uvozu Unije (34); |
| --- | --- |

AD.

ker je Komisija v analizi ugotovila, da je soja skozi zgodovino predstavljala največji prispevek Unije h krčenju gozdov po svetu in s tem povezanim emisijam, saj je nanjo odpadla skoraj polovica krčenja gozdov, zajetega v vsem uvozu Unije (34);

| AE. | ker v nedavni strokovno pregledani znanstveni študiji ugotavljajo, da ima Unija kot regija v zvezi z uvozom soje iz Brazilije zaradi večjega deleža emisij iz krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo, največji ogljični odtis na svetu, ki je za 13,8 % večji od odtisa Kitajske, največje uvoznice soje (35); ker so v drugi nedavni študiji ugotavljali, da je verjetno petina soje, ki se izvozi v Unijo iz brazilskih regij Amazonije in Cerrada in je namenjena pretežno živalski krmi, zaznamovana z nezakonitim krčenjem gozdov (36); |
| --- | --- |

AE.

ker v nedavni strokovno pregledani znanstveni študiji ugotavljajo, da ima Unija kot regija v zvezi z uvozom soje iz Brazilije zaradi večjega deleža emisij iz krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo, največji ogljični odtis na svetu, ki je za 13,8 % večji od odtisa Kitajske, največje uvoznice soje (35); ker so v drugi nedavni študiji ugotavljali, da je verjetno petina soje, ki se izvozi v Unijo iz brazilskih regij Amazonije in Cerrada in je namenjena pretežno živalski krmi, zaznamovana z nezakonitim krčenjem gozdov (36);

| AF. | ker so gozdni požari v Amazoniji posledica visoke stopnje krčenja gozdov; ker je Komisija v sporočilu iz leta 2019 izrazila zavezo zaščiti in obnovi svetovnih gozdov (37); ker je varstvo biotske raznovrstnosti na svetovni ravni, vključno z gozdovi, ključni cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost, ki jo je pred nedavnim objavila Komisija (38); |
| --- | --- |

AF.

ker so gozdni požari v Amazoniji posledica visoke stopnje krčenja gozdov; ker je Komisija v sporočilu iz leta 2019 izrazila zavezo zaščiti in obnovi svetovnih gozdov (37); ker je varstvo biotske raznovrstnosti na svetovni ravni, vključno z gozdovi, ključni cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost, ki jo je pred nedavnim objavila Komisija (38);

| 1. | meni da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (39) dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo, ob tem pa zagotavljati učinkovito delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnostnost (40); vendar je globoko razočaran, da je Komisija 28. septembra 2020 kljub nasprotovanju Parlamenta in večine držav članic dovolila uvoz še ene vrste gensko spremenjene soje (41); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje s pripravo meril o trajnosti ter vanjo v celoti vključi Parlament; jo poziva, naj zagotovi informacije o tem, kako bo ta proces izvajala in v kakšnem časovnem okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri več gensko spremenjenih organizmov za gojenje ali za živila in krmo, kadar države članice ne podajo mnenja odboru za pritožbe, kar je v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri gensko spremenjenih poljščin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, docela raziskana za vsak posamezni primer, kar zahteva celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih kmetijskih rastlin s komplementarnimi herbicidi ter oceno razgradnih produktov herbicidov in morebitnih kombiniranih učinkov, vključno s samo gensko spremenjeno rastlino; |
| --- | --- |

8.

| 9. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri uvoza gensko spremenjenih rastlin, namenjenih za živila ali krmo, odpornih proti aktivni snovi herbicida, katerega uporaba v Uniji ni dovoljena; |
| --- | --- |

9.

| 10. | znova poziva agencijo EFSA, naj še naprej razvija in sistematično uporablja metode, ki omogočajo odkrivanje neželenih učinkov zložb genskih transformacijskih dogodkov, na primer v zvezi z adjuvantnimi lastnostmi toksinov Bt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi velike odvisnosti Unije od uvoza živalske krme v obliki soje, ki povzroča krčenje gozdov v tretjih državah (42); |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja napoved zakonodajnega predloga Komisije o ukrepih za preprečevanje ali zmanjšanje dajanja proizvodov, povezanih s krčenjem ali propadanjem gozdov, na trg EU, ki naj bi bil objavljen do junija 2021; ker pa je nujno treba prenehati krčiti gozdove v Amazoniji, Cerradu in Gran Chacu in ker povpraševanje Unije po gensko spremenjeni soji prispeva h krčenju gozdov v tej regiji, Komisijo medtem ponovno poziva, naj nemudoma ustavi uvoz gensko spremenjene soje, pridelane v Braziliji in Argentini, pri tem pa po potrebi uporabi člen 53 Uredbe (ES) št. 178/2002, dokler ne bodo vzpostavljeni učinkoviti pravno zavezujoči mehanizmi, s katerimi bo mogoče preprečiti, da bi v Uniji dajali na trg proizvode, povezane s krčenjem gozdov in posledičnimi kršitvami človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje odbora EFSA o oceni gensko spremenjene soje MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2016-128), EFSA Journal 2019; 17(11):5847, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5847.

(4)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293).

(5)  Mnenje EFSA, str. 11, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5847.

(6)  Mnenje EFSA, str. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5847.

(7)  Prav tam.

(8)  Pripombe držav članic:

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00009

(9)  Pripomba inštituta Testbiotech na oceno agencije EFSA o gensko spremenjeni soji MON87751 x MON87701 x MON87708 x MON89788 za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2016), ki jo je decembra 2019 vložilo podjetje Bayer/Monsanto, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_MON87427%20x%20MON89034%20x%20MIR%20162%20x%20MON87411.pdf.

(10)  Gl. npr. Bonny, S. „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“(Gensko spremenjene poljščine, odporne na herbicide, plevel in herbicidi: pregled in učinek), Environmental Management, januar 2016; 57(1), str. 31–48,

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 v Benbrook, C. M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Učinek gensko spremenjenih poljščin na pesticide v ZDA – prvih šestnajst let), Environmental Sciences Europe, 24, 24(2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, v Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants“, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017),

https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y.

(11)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/index.cfm?event=as.details&as_id=79

(13)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/24491722

(14)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT_Background_ Glyphosate_Argentina_0.pdf

(15)  Gl. na primer https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887;

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 in

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(16)  https://academic.oup.com/ije/advance-article-abstract/doi/10.1093/ije/dyaa066/5827818?redirectedFrom=fulltext

(17)  To velja za glifosat, kot je navedeno v Pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, ki ga je opravila agencija EFSA, Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(5):5263, str. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263.

(18)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1).

(19)  Gl. uvodno izjavo 8 Uredbe (ES) št. 396/2005.

(20)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/533 z dne 28. marca 2019 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2020, 2021 in 2022 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v ali na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (UL L 88, 29.3.2019, str. 28).

(21)  Za pregled glej Rubio-Infante, N. & Morno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Pregled varnosti in bioloških učinkov toksinov Bacillus thuringiensis Cry na sesalce), Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5): str. 630-648http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(22)  Manjšinsko mnenje, Wal, J.M., član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme, za vlogo EFSA-GMO-DE-2010-86 (koruza Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 in tri podkombinacije neodvisno od njihovega izvora), Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(7):5309, str. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309.

(23)  Komisija „lahko“ nadaljuje z odobritvijo, če v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011, vendar to ni nujno.

(24)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(25)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(26)  Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo glufosinat, Znanstveno poročilo EFSA (2015) 27, 1-81, str. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r.

(27)  Sporočilo Komisije z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov COM(2019)0352, str. 1.

(28)  Prav tam, str. 2.

(29)  Gl. cilj 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(30)  Sporočilo Komisije z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov COM(2019)0352, str. 2.

(31)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications (2017) Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years (Stanje prodaje biotehničnih/gensko spremenjenih poljščin v letu 2017: v 22 letih uporabe biotehniških pridelkov je ta naraščala skupaj z gospodarskimi koristmi); poročilo št. 53 (2017), str. 16 in 21, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(32)  Z navzkrižnim preverjanjem dveh podatkovnih zbirk oktobra 2020 (register Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo (https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/index_en.cfm) in podatkov o odobritvah gensko spremenjenih rastlin iz zbirke organizacije ISAA (http://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/)) se lahko izračuna, koliko gensko spremenjene soje, ki jo je dovoljeno gojiti v Braziliji in Argentini, že dovoljeno uvažati v Unijo. Za Brazilijo: od 17 vrst gensko spremenjene soje, ki jih je dovoljeno gojiti, jih je trenutno 12 dovoljeno uvoziti v Unijo, dovoljenje za uvoz treh vrst gensko spremenjene soje pa se še obravnava. Za Argentino: od skupno 15 vrst gensko spremenjene soje, ki jih je dovoljeno gojiti, jih je trenutno 10 dovoljeno uvoziti v Unijo, dovoljenje za uvoz treh vrst gensko spremenjene soje pa se še obravnava.

(33)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default. asp?EventID=438&Event=MON87751%20x%20MON87701%20x%20MON87708%20x%20MON89788

(34)  Tehnično poročilo Komisije – 2013 – 063 The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation (Vpliv porabe EU na krčenje gozdov: celovita analiza učinka porabe EU na krčenje gozdov); študija, ki jo je financiral GD ENV Evropske komisije, izvedli pa so jo inštituti VITO, IIASA in HIVA ter IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, str. 23–24 Med letoma 1990 in 2008 je Unija uvozila toliko poljedelskih in živinorejskih proizvodov, da je bilo izkrčenih 90 000 km2 gozdov. Od tega je bilo zaradi poljedelskih proizvodov izkrčenih 74 000 km2 gozdov (82 %), in sicer največ za pridelavo oljnic (52 000 km2). Soja in sojina pogača sta predstavljali 82-odstotni delež tega krčenja (42 600 km2), kar je 47 % vsega krčenja gozdov zaradi proizvodov, uvoženih v Unijo.

(35)  Escobar, N., Tizado, E.J., zu Ermgassen, E.K.,Löfgren, P., Börner, J., & Godar, J.,Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil's soy exports, (Vidni odtis kmetijskih dobrin v okolju: evidentiranje ogljičnega odtisa, povezanega z izvozom brazilske soje), Global Environmental Change, zvezek 62, 102067,

https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623.

(36)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., „The rotten apples of Brazil’s agribusiness“ (Gnila jabolka brazilskega kmetijskega podjetništva), Science 17. julij 2020, zvezek 369, izdaja 6501, str. 246-248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(37)  Sporočilo EU o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0352&from=EN.

(38)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja, maj 2020 https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0380&from=EN.

(39)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1):

(40)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(41)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.

(42)  Prav tam.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/43

---

P9_TA(2020)0366

Gensko spremenjena koruza MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjena koruza s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069146/02 – 2020/2892(RSP))

(2021/C 445/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069146/02, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069146/02,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 7(3) in 19(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti členov 7(3) in 19(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 26. septembra 2019 in objavila 7. novembra 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 26. septembra 2019 in objavila 7. novembra 2019 (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (GSO) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (GSO) (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je družba Monsanto Europe N.V. 24. maja 2017 v imenu družbe Monsanto, Združene države Amerike, pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo (v nadaljevanju: vloga) za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 (v nadaljevanju: zložena gensko spremenjena koruza), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo zloženo gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni tudi za drugačno uporabo, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Monsanto Europe N.V. 24. maja 2017 v imenu družbe Monsanto, Združene države Amerike, pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo (v nadaljevanju: vloga) za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 (v nadaljevanju: zložena gensko spremenjena koruza), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni; ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo zloženo gensko spremenjeno koruzo ali so iz nje sestavljeni in so razen za hrano in krmo namenjeni tudi za drugačno uporabo, z izjemo gojenja;

| B. | ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo 10 podkombinacij koruze s transformacijami iz zložene gensko spremenjene koruze, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni; |
| --- | --- |

B.

ker vloga zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo 10 podkombinacij koruze s transformacijami iz zložene gensko spremenjene koruze, so iz njih sestavljeni ali proizvedeni;

| C. | ker so bile štiri podkombinacije zložene gensko spremenjene koruze že odobrene; ker se osnutek izvedbenega sklepa Komisije nanaša na preostalih šest podkombinacij; |
| --- | --- |

C.

ker so bile štiri podkombinacije zložene gensko spremenjene koruze že odobrene; ker se osnutek izvedbenega sklepa Komisije nanaša na preostalih šest podkombinacij;

| D. | ker je zložena gensko spremenjena koruza pridobljena s križanjem štirih transformacij gensko spremenjene koruze (MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411), povzroča odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat, in proizvaja štiri insekticidne beljakovine (Cry1A.105, Cry2Ab2, Vip3Aa20 in Cry3Bb1), imenovane tudi beljakovine Bt, ki so toksične za nekatere metulje, vešče in hrošče (5); |
| --- | --- |

D.

ker je zložena gensko spremenjena koruza pridobljena s križanjem štirih transformacij gensko spremenjene koruze (MON 87427, MON 89034, MIR162 in MON 87411), povzroča odpornost proti herbicidom, ki vsebujejo glifosat, in proizvaja štiri insekticidne beljakovine (Cry1A.105, Cry2Ab2, Vip3Aa20 in Cry3Bb1), imenovane tudi beljakovine Bt, ki so toksične za nekatere metulje, vešče in hrošče (5);

| E. | ker so bile prejšnje ocene štirih transformacij in štirih podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze, ki so že bile odobrene, uporabljene kot podlaga za oceno štirikratne zložene gensko spremenjene koruze in preostalih šestih podkombinacij; |
| --- | --- |

E.

ker so bile prejšnje ocene štirih transformacij in štirih podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze, ki so že bile odobrene, uporabljene kot podlaga za oceno štirikratne zložene gensko spremenjene koruze in preostalih šestih podkombinacij;

| F. | ker je agencija EFSA 26. septembra 2019 o vlogi sprejela pozitivno mnenje, ki je bilo objavljeno 7. novembra 2019; |
| --- | --- |

F.

ker je agencija EFSA 26. septembra 2019 o vlogi sprejela pozitivno mnenje, ki je bilo objavljeno 7. novembra 2019;

| G. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; |
| --- | --- |

G.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo;

Pripombe držav članic in pomanjkanje eksperimentalnih podatkov o podkombinacijah

| H. | ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (6); ker te kritične pripombe vključujejo pomisleke, da ni bila opravljena analiza ostankov glifosata ali metabolitov glifosata na zloženi gensko spremenjeni koruzi, da niso bili preskušeni morebitni sinergijski ali antagonistični učinki beljakovin Bt ter ostankov herbicidov, da vprašanja o varnosti zložene gensko spremenjene koruze ter pridobljenih živil in krme ostajajo nerešena, da morebitni dolgoročni učinki na razmnoževanje ali razvoj, ki jih ima živilo ali krma, niso bili ocenjeni in da zaradi manjkajočih informacij ni mogoče v celoti oceniti varnosti zložene gensko spremenjene koruze; |
| --- | --- |

H.

ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju agenciji EFSA predložile številne kritične pripombe (6); ker te kritične pripombe vključujejo pomisleke, da ni bila opravljena analiza ostankov glifosata ali metabolitov glifosata na zloženi gensko spremenjeni koruzi, da niso bili preskušeni morebitni sinergijski ali antagonistični učinki beljakovin Bt ter ostankov herbicidov, da vprašanja o varnosti zložene gensko spremenjene koruze ter pridobljenih živil in krme ostajajo nerešena, da morebitni dolgoročni učinki na razmnoževanje ali razvoj, ki jih ima živilo ali krma, niso bili ocenjeni in da zaradi manjkajočih informacij ni mogoče v celoti oceniti varnosti zložene gensko spremenjene koruze;

| I. | ker je neodvisna znanstvena analiza pokazala, da med drugim ni mogoče sprejeti nobenega končnega sklepa glede varnosti zložene gensko spremenjene koruze, da sta toksikološka ocena in ocena tveganja za okolje nesprejemljivi in da ocena tveganja ne izpolnjuje zahtev za oceno tveganja za imunski sistem (7); |
| --- | --- |

I.

ker je neodvisna znanstvena analiza pokazala, da med drugim ni mogoče sprejeti nobenega končnega sklepa glede varnosti zložene gensko spremenjene koruze, da sta toksikološka ocena in ocena tveganja za okolje nesprejemljivi in da ocena tveganja ne izpolnjuje zahtev za oceno tveganja za imunski sistem (7);

| J. | ker vlagatelj ni predložil podatkov o poskusih za šest še neodobrenih podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze (8); |
| --- | --- |

J.

ker vlagatelj ni predložil podatkov o poskusih za šest še neodobrenih podkombinacij zložene gensko spremenjene koruze (8);

Neocenjevanje ostankov herbicidov in razgradnih produktov

| K. | ker številne študije kažejo na to, da je uporaba „komplementarnih“ herbicidov pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, višja, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (9); ker je treba zato pričakovati, da bo zložena gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glifosata, posledica tega pa so lahko večje količine ostankov v pridelku; ker zložena gensko spremenjena koruza izraža dve beljakovini, odporni proti glifosatu, zaradi česar je še bolj odporna na večje odmerke in večkratno škropljenje; |
| --- | --- |

K.

ker številne študije kažejo na to, da je uporaba „komplementarnih“ herbicidov pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, višja, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (9); ker je treba zato pričakovati, da bo zložena gensko spremenjena koruza izpostavljena večjemu in večkratnemu odmerku glifosata, posledica tega pa so lahko večje količine ostankov v pridelku; ker zložena gensko spremenjena koruza izraža dve beljakovini, odporni proti glifosatu, zaradi česar je še bolj odporna na večje odmerke in večkratno škropljenje;

| L. | ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 ugotovila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; |
| --- | --- |

L.

ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 ugotovila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh;

| M. | ker je odbor EFSA za gensko spremenjene organizme (odbor EFSA za GSO) v svojem znanstvenem mnenju z dne 26. septembra 2019 navedel, da je oddelek EFSA za pesticide preveril oceno ostankov herbicidov v posevkih koruze, odpornih na herbicide, ki so relevantni za to vlogo (10); ker pa po mnenju oddelka EFSA za pesticide podatki o ostankih glifosata na gensko spremenjeni koruzi z modifikacijami EPSPS (11) ne zadoščajo, da bi bilo mogoče določiti najvišjo mejno vrednost ostankov in vrednosti za oceno tveganja (12); |
| --- | --- |

M.

ker je odbor EFSA za gensko spremenjene organizme (odbor EFSA za GSO) v svojem znanstvenem mnenju z dne 26. septembra 2019 navedel, da je oddelek EFSA za pesticide preveril oceno ostankov herbicidov v posevkih koruze, odpornih na herbicide, ki so relevantni za to vlogo (10); ker pa po mnenju oddelka EFSA za pesticide podatki o ostankih glifosata na gensko spremenjeni koruzi z modifikacijami EPSPS (11) ne zadoščajo, da bi bilo mogoče določiti najvišjo mejno vrednost ostankov in vrednosti za oceno tveganja (12);

| N. | ker, ponovno po mnenju oddelka EFSA za pesticide, manjkajo toksikološki podatki, potrebni za oceno tveganja za potrošnike v zvezi s številnimi razgradnimi produkti glifosata, ki so pomembni za gensko spremenjene poljščine, ki so odporne na glifosat (13); |
| --- | --- |

N.

ker, ponovno po mnenju oddelka EFSA za pesticide, manjkajo toksikološki podatki, potrebni za oceno tveganja za potrošnike v zvezi s številnimi razgradnimi produkti glifosata, ki so pomembni za gensko spremenjene poljščine, ki so odporne na glifosat (13);

| O. | ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah, pa tudi njihova morebitna interakcija z beljakovinami Bt, ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj so lahko način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe (14); |
| --- | --- |

O.

ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah, pa tudi njihova morebitna interakcija z beljakovinami Bt, ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj so lahko način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe (14);

Beljakovine Bt

| P. | ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti beljakovinam Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti (15), kar pomeni, da lahko okrepijo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

P.

ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti beljakovinam Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti (15), kar pomeni, da lahko okrepijo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| Q. | ker je član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme med ocenjevanjem druge zložene gensko spremenjene koruze in podkombinacij v manjšinskem mnenju ugotovil, da pri vrstah uporabe, pri katerih se izražajo beljakovine Bt, niso bili ugotovljeni neželeni učinki na imunski sistem, vendar jih v toksikoloških študijah, ki jih trenutno priporoča in uporablja agencija EFSA za oceno varnosti gensko spremenjenih rastlin, niti ni mogoče ugotoviti, saj te študije ne vključujejo ustreznih testov v ta namen (16); |
| --- | --- |

Q.

ker je član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme med ocenjevanjem druge zložene gensko spremenjene koruze in podkombinacij v manjšinskem mnenju ugotovil, da pri vrstah uporabe, pri katerih se izražajo beljakovine Bt, niso bili ugotovljeni neželeni učinki na imunski sistem, vendar jih v toksikoloških študijah, ki jih trenutno priporoča in uporablja agencija EFSA za oceno varnosti gensko spremenjenih rastlin, niti ni mogoče ugotoviti, saj te študije ne vključujejo ustreznih testov v ta namen (16);

| R. | ker ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene koruze ali njenih podkombinacij varno za zdravje ljudi in živali; |
| --- | --- |

R.

ker ni mogoče sklepati, da je uživanje zložene gensko spremenjene koruze ali njenih podkombinacij varno za zdravje ljudi in živali;

Nedemokratično odločanje

| S. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

S.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| T. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

T.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

| U. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je Parlament v devetem zakonodajnem obdobju nasprotoval že enajstim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer priznava demokratične pomanjkljivosti, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej daje dovoljenja za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

U.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je Parlament v devetem zakonodajnem obdobju nasprotoval že enajstim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer priznava demokratične pomanjkljivosti, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej daje dovoljenja za gensko spremenjene organizme;

| V. | ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (17); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje; |
| --- | --- |

V.

ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (17); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, tj. v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (18) dati osnovo za zagotavljanje visoke ravni varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo, ob tem pa zagotavljati učinkovito delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnost (19); vendar je globoko razočaran, da je Komisija 28. septembra 2020 kljub nasprotovanju Parlamenta in glasovanju večine držav članic dovolila uvoz še ene vrste gensko spremenjene soje (20); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje pripravo meril o trajnosti ter vanjo v celoti vključi Parlament; jo poziva, naj zagotovi informacije, kako bo ta proces izvajala in v kakšnem časovnem okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri več gensko spremenjenih organizmov za gojenje ali za živila in krmo, kadar države članice ne podajo mnenja odboru za pritožbe, kar je v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri gensko spremenjenih poljščin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, docela raziskana za vsak posamezni primer, kar zahteva celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih poljščin s komplementarnimi herbicidi ter oceno razgradnih produktov herbicidov in morebitnih kombiniranih učinkov, vključno s samo gensko spremenjeno rastlino; |
| --- | --- |

8.

| 9. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri podkombinacij iz zložb genskih transformacijskih dogodkov, razen če jih je agencija EFSA temeljito ocenila na podlagi popolnih podatkov, ki jih je predložil vlagatelj; |
| --- | --- |

9.

| 10. | natančneje meni, da je odobritev sort, za katere niso bili predloženi nobeni varnostni podatki in ki še niso bile preskušene ali celo niti ustvarjene, v nasprotju z načeli splošne živilske zakonodaje, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 178/2002; |
| --- | --- |

10.

| 11. | znova poziva agencijo EFSA, naj še naprej razvija in sistematično uporablja metode, ki omogočajo odkrivanje neželenih učinkov zložb genskih transformacijskih dogodkov, na primer v zvezi z adjuvantnimi lastnostmi beljakovin Bt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje odbora EFSA o oceni gensko spremenjene koruze MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in podkombinacij za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2017-144), Strokovno glasilo EFSA 2019; 17(11):5848, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5848.

(4)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293).

(5)  Mnenje EFSA, str. 11.

(6)  Pripombe držav članic: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2017-00442.

(7)  Pripomba inštituta Testbiotech na oceno agencije EFSA o gensko spremenjeni koruze MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 in podkombinacijah za uporabo v živilih in krmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-NL-2017-144), ki jo je decembra 2019 vložilo podjetje Bayer/Monsanto, https://www.testbiotech.org/en/content/testbiotech-comment-maize-mon-7427-x-mon89034-x-mir162-x-mon87411.

(8)  Mnenje EFSA, str. 26.

(9)  Gl. npr. Bonny, S. „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact’, Environmental Management, januar 2016, 57(1), str. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, Benbrook, C.M.,“Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years’, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24 in Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants“, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://link.springer.com/article/10.1186/s12302-016-0100-y.

(10)  Mnenje EFSA, str. 8.

(11)  Zložena gensko spremenjena koruza vsebuje modifikacijo EPSPS.

(12)  Pregled EFSA o obstoječih najvišjih mejnih vrednostih ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005 – spremenjena različica, v kateri se upoštevajo manjkajoči podatki, Strokovno glasilo EFSA 2019; 17(10):5862, str. 4, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862.

(13)  Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo glifosat, Strokovno glasilo EFSA 2015; 13(11):4302, str. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(14)  To velja za glifosat, kot je navedeno v Pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, ki ga je opravila agencija EFSA, Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(5):5263, str. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263.

(15)  Za pregled gl. Rubio-Infante, N., Morno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5): str. 630–648. http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(16)  Manjšinsko mnenje, Wal, J.M., član odbora EFSA za gensko spremenjene organizme, za vlogo EFSA-GMO-DE-2010-86 (koruza Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 in tri podkombinacije neodvisno od njihovega izvora), Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(7):5309, str. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309.

(17)  Komisija „lahko“ nadaljuje z odobritvijo, če v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011, vendar to ni nujno.

(18)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1):

(19)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(20)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/49

---

P9_TA(2020)0367

Gensko spremenjena koruza MIR604 (SYN-IR6Ø4-5)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069147/02 – 2020/2893(RSP))

(2021/C 445/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069147/02, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069147/02,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti člena 11(3) in člena 23(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti člena 11(3) in člena 23(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 2. julija 2009 in objavila 21. julija 2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 2. julija 2009 in objavila 21. julija 2009 (3),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je agencija EFSA sprejela 25. septembra 2019 in objavila 7. novembra 2019 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je agencija EFSA sprejela 25. septembra 2019 in objavila 7. novembra 2019 (4),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (5),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je bilo z Odločbo Komisije 2009/866/ES (6) odobreno dajanje živil in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker se odobritev nanaša tudi na dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 ali so iz nje sestavljeni, na trg za druge namene, z izjemo gojenja; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo z Odločbo Komisije 2009/866/ES (6) odobreno dajanje živil in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker se odobritev nanaša tudi na dajanje proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 ali so iz nje sestavljeni, na trg za druge namene, z izjemo gojenja;

| B. | ker je imetnik dovoljenja Syngenta Crop Protection NV/SA v imenu družbe Syngenta Crop Protection AG 26. julija 2018 v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri Komisiji vložil vlogo za obnovitev odobritve; |
| --- | --- |

B.

ker je imetnik dovoljenja Syngenta Crop Protection NV/SA v imenu družbe Syngenta Crop Protection AG 26. julija 2018 v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri Komisiji vložil vlogo za obnovitev odobritve;

| C. | ker je agencija EFSA 2. julija 2009 o prvotni vlogi za odobritev sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 21. julija 2009; |
| --- | --- |

C.

ker je agencija EFSA 2. julija 2009 o prvotni vlogi za odobritev sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 21. julija 2009;

| D. | ker je agencija EFSA 25. septembra 2019 sprejela tudi pozitivno mnenje o vlogi za obnovitev in ga objavila 7. novembra 2019; |
| --- | --- |

D.

ker je agencija EFSA 25. septembra 2019 sprejela tudi pozitivno mnenje o vlogi za obnovitev in ga objavila 7. novembra 2019;

| E. | ker je gensko spremenjeno koruzo MIR604 mogoče uporabiti tudi pri proizvodnji krme in živil, kot so škrob, sirupi in olja (7); |
| --- | --- |

E.

ker je gensko spremenjeno koruzo MIR604 mogoče uporabiti tudi pri proizvodnji krme in živil, kot so škrob, sirupi in olja (7);

| F. | ker je bila koruza MIR604 gensko spremenjena tako, da proizvaja mCry3A, sintetično insekticidno beljakovino (tudi toksin Bt) s povečano toksičnostjo (v primerjavi z naravnimi bakterijami, iz katerih izvira), za zatiranje koruznega hrošča (Diabrotica virgifera virgifera) in drugih sorodnih koruznih škodljivcev (Diabrotica longicornis); ker je bila povrhu tega koruza MIR604 gensko spremenjena s fosfomanozno izomeraznim genom bakterije Escherichia coli (E. coli), ki encim fosfomanozno izomerazo (PMI) kodira kot izbirni označevalec; |
| --- | --- |

F.

ker je bila koruza MIR604 gensko spremenjena tako, da proizvaja mCry3A, sintetično insekticidno beljakovino (tudi toksin Bt) s povečano toksičnostjo (v primerjavi z naravnimi bakterijami, iz katerih izvira), za zatiranje koruznega hrošča (Diabrotica virgifera virgifera) in drugih sorodnih koruznih škodljivcev (Diabrotica longicornis); ker je bila povrhu tega koruza MIR604 gensko spremenjena s fosfomanozno izomeraznim genom bakterije Escherichia coli (E. coli), ki encim fosfomanozno izomerazo (PMI) kodira kot izbirni označevalec;

| G. | ker je bila kombinacija dveh genskih konstruktov ustvarjena z zlaganjem, ocena za posamezne matične rastline pa ni bila opravljena, kar je v nasprotju z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 503/2013 (8); |
| --- | --- |

G.

ker je bila kombinacija dveh genskih konstruktov ustvarjena z zlaganjem, ocena za posamezne matične rastline pa ni bila opravljena, kar je v nasprotju z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 503/2013 (8);

| H. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; |
| --- | --- |

H.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo;

Pomisleki držav članic glede mnenj agencije EFSA

| I. | ker so države članice v posvetovalnem obdobju v zvezi s prvotno vlogo za odobritev predložile številne kritične pripombe na osnutek mnenja agencije EFSA (9); ker so imele pomisleke predvsem zato, ker zaradi beljakovine mCry3A v hrani in krmi iz gensko spremenjene koruze MIR604 ni mogoče izključiti večjega tveganja za alergije, ker podatki iz terenskih poskusov ne zadostujejo za dajanje na trg, ker pri toksikoloških študijah niso bile upoštevane smernice OECD za testiranje, kot priporoča EFSA, in ker pri študiji, s katero naj bi dokazali toksikološko varnost in v kateri je bila za krmo podgan in perutnine uporabljena celotna rastlina gensko spremenjene koruze MIR604, niso bile uporabljene toksikološke končne točke; |
| --- | --- |

I.

ker so države članice v posvetovalnem obdobju v zvezi s prvotno vlogo za odobritev predložile številne kritične pripombe na osnutek mnenja agencije EFSA (9); ker so imele pomisleke predvsem zato, ker zaradi beljakovine mCry3A v hrani in krmi iz gensko spremenjene koruze MIR604 ni mogoče izključiti večjega tveganja za alergije, ker podatki iz terenskih poskusov ne zadostujejo za dajanje na trg, ker pri toksikoloških študijah niso bile upoštevane smernice OECD za testiranje, kot priporoča EFSA, in ker pri študiji, s katero naj bi dokazali toksikološko varnost in v kateri je bila za krmo podgan in perutnine uporabljena celotna rastlina gensko spremenjene koruze MIR604, niso bile uporabljene toksikološke končne točke;

| J. | ker so države članice v posvetovalnem obdobju v zvezi z vlogo za obnovitev ponovno predložile številne kritične pripombe na osnutek mnenja agencije EFSA (10); ker so izrazile pomisleke predvsem v zvezi s tem, da pristop vložnika k spremljanju ni povsem v skladu z zahtevami iz priloge VII Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter s priporočili EFSA, da trditev, da je gensko spremenjena koruza MIR604 enako varna kot običajna koruza, ni bila utemeljena in da predlagani splošni nadzor nad predvidenimi škodljivimi učinki ni dovolj dodelan, pripomnile pa so tudi, da je Unija ratificirala konvencijo OZN o biološki raznovrstnosti, zaradi česar imajo tako države izvoznice kot države uvoznice jasno mednarodno odgovornost glede biološke raznovrstnosti; |
| --- | --- |

J.

ker so države članice v posvetovalnem obdobju v zvezi z vlogo za obnovitev ponovno predložile številne kritične pripombe na osnutek mnenja agencije EFSA (10); ker so izrazile pomisleke predvsem v zvezi s tem, da pristop vložnika k spremljanju ni povsem v skladu z zahtevami iz priloge VII Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter s priporočili EFSA, da trditev, da je gensko spremenjena koruza MIR604 enako varna kot običajna koruza, ni bila utemeljena in da predlagani splošni nadzor nad predvidenimi škodljivimi učinki ni dovolj dodelan, pripomnile pa so tudi, da je Unija ratificirala konvencijo OZN o biološki raznovrstnosti, zaradi česar imajo tako države izvoznice kot države uvoznice jasno mednarodno odgovornost glede biološke raznovrstnosti;

Neveljavne študije toksičnosti

| K. | ker so bile za študije o akutni toksičnosti in razkroju v prebavnih sokovih uporabljene beljakovine mCry3A in PMI, proizvedene v rekombinantnem sevu bakterije E. coli; ker se tako beljakovina mCry3A kot beljakovina PMI, proizvedeni v bakteriji E. coli, razlikujeta od beljakovin, ki ju proizvaja gensko spremenjena rastlina (12), kar poraja dvome o veljavnosti teh študij toksičnosti; ker je ta pomislek izrazilo več držav članic (13); |
| --- | --- |

K.

ker so bile za študije o akutni toksičnosti in razkroju v prebavnih sokovih uporabljene beljakovine mCry3A in PMI, proizvedene v rekombinantnem sevu bakterije E. coli; ker se tako beljakovina mCry3A kot beljakovina PMI, proizvedeni v bakteriji E. coli, razlikujeta od beljakovin, ki ju proizvaja gensko spremenjena rastlina (12), kar poraja dvome o veljavnosti teh študij toksičnosti; ker je ta pomislek izrazilo več držav članic (13);

| L. | ker se toksikološkim testom, ki so izvedeni z izoliranimi beljakovinami, na splošno ne pripisuje velikega pomena, saj se učinki beljakovin v kombinaciji s samo rastlino ne upoštevajo; |
| --- | --- |

L.

ker se toksikološkim testom, ki so izvedeni z izoliranimi beljakovinami, na splošno ne pripisuje velikega pomena, saj se učinki beljakovin v kombinaciji s samo rastlino ne upoštevajo;

| M. | ker na primer nekatere rastline, tudi koruza, naravno proizvajajo proteinazne inhibitorje (PI), ki dokazano upočasnjujejo razgradnjo toksinov Bt; ker je toksičnost toksina Bt, zaužitega skupaj z rastlinskim tkivom, zaradi tega veliko večja, kot če se zaužije samo toksin; ker je študija iz leta 1990, ki so jo izvedli znanstveniki pri podjetju Monsanto, pokazala, da je insekticidna aktivnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno nizkih ravni PI do 20-krat višja (14); ker Evropska agencija za varnost hrane v ocenah tveganja gensko spremenjenih rastlin Bt nikoli ni ocenila niti omenila tega učinka; |
| --- | --- |

M.

ker na primer nekatere rastline, tudi koruza, naravno proizvajajo proteinazne inhibitorje (PI), ki dokazano upočasnjujejo razgradnjo toksinov Bt; ker je toksičnost toksina Bt, zaužitega skupaj z rastlinskim tkivom, zaradi tega veliko večja, kot če se zaužije samo toksin; ker je študija iz leta 1990, ki so jo izvedli znanstveniki pri podjetju Monsanto, pokazala, da je insekticidna aktivnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno nizkih ravni PI do 20-krat višja (14); ker Evropska agencija za varnost hrane v ocenah tveganja gensko spremenjenih rastlin Bt nikoli ni ocenila niti omenila tega učinka;

| N. | ker je bilo dokazano, da lahko dejavniki, ki povečujejo toksičnost beljakovin Bt, vplivajo tudi na njihovo selektivnost (15): če se poveča učinkovitost delovanja toksina Bt na ciljne organizme, se lahko tudi zmanjša njegova selektivnost, tako da za učinke toksina Bt postane dovzeten širši razpon neciljnih organizmov; ker več študij kaže na učinkovanje PI v kombinaciji s toksini Bt na neciljne žuželke, čeprav ni bila doslej opravljena še nobena sistematična raziskava (16); |
| --- | --- |

N.

ker je bilo dokazano, da lahko dejavniki, ki povečujejo toksičnost beljakovin Bt, vplivajo tudi na njihovo selektivnost (15): če se poveča učinkovitost delovanja toksina Bt na ciljne organizme, se lahko tudi zmanjša njegova selektivnost, tako da za učinke toksina Bt postane dovzeten širši razpon neciljnih organizmov; ker več študij kaže na učinkovanje PI v kombinaciji s toksini Bt na neciljne žuželke, čeprav ni bila doslej opravljena še nobena sistematična raziskava (16);

| O. | ker tveganje večje toksičnosti za ljudi in sesalce zaradi interakcije med PI in toksini Bt v gensko spremenjenih rastlinah ni znano; |
| --- | --- |

O.

ker tveganje večje toksičnosti za ljudi in sesalce zaradi interakcije med PI in toksini Bt v gensko spremenjenih rastlinah ni znano;

Vprašanja glede sposobnosti povečanja imunskega odziva z beljakovinami Bt

| P. | ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti beljakovinam Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti (17), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

P.

ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti beljakovinam Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekatere beljakovine Bt adjuvantne lastnosti (17), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| Q. | ker EFSA sicer priznava, da je bilo dokazano, da beljakovina Cry1Ac (18) povečuje sposobnost imunskega odziva, vendar ugotavlja, da koruza ni pogosto alergeno živilo ter da učinek beljakovin Cry na imunski odziv, ugotovljen pri visokem intragastričnem ali intranazalnem odmerku, verjetno ni tvegan z vidika alergenosti (19); ker EFSA na drugi strani ne upošteva dejstva, da koruza proizvaja PI (20), zato je treba domnevati, da se toksini Bt razgradijo veliko počasneje, če se zaužijejo z rastlinskim materialom, v primerjavi z zaužitjem izoliranega toksina; ker je lahko ta razlika povezana s sposobnostjo povečanja imunskega odziva, zaradi česar so študije z uporabo izoliranih beljakovin neveljavne; ker ni bila izvedena nobena empirična študija, s katero bi raziskali dejansko imunogenost toksina Bt, ki ga proizvaja gensko spremenjena rastlina; ker je bila razgradnja v prebavnih sokovih preizkušena z izoliranim toksinom Bt; |
| --- | --- |

Q.

ker EFSA sicer priznava, da je bilo dokazano, da beljakovina Cry1Ac (18) povečuje sposobnost imunskega odziva, vendar ugotavlja, da koruza ni pogosto alergeno živilo ter da učinek beljakovin Cry na imunski odziv, ugotovljen pri visokem intragastričnem ali intranazalnem odmerku, verjetno ni tvegan z vidika alergenosti (19); ker EFSA na drugi strani ne upošteva dejstva, da koruza proizvaja PI (20), zato je treba domnevati, da se toksini Bt razgradijo veliko počasneje, če se zaužijejo z rastlinskim materialom, v primerjavi z zaužitjem izoliranega toksina; ker je lahko ta razlika povezana s sposobnostjo povečanja imunskega odziva, zaradi česar so študije z uporabo izoliranih beljakovin neveljavne; ker ni bila izvedena nobena empirična študija, s katero bi raziskali dejansko imunogenost toksina Bt, ki ga proizvaja gensko spremenjena rastlina; ker je bila razgradnja v prebavnih sokovih preizkušena z izoliranim toksinom Bt;

Kmetijske rastline z genom Bt: učinki na neciljne organizme in povečana odpornost

| R. | ker v nasprotju z uporabo insekticidov, pri katerih gre za izpostavljenost med škropljenjem in v omejenem obdobju po njem, uporaba gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti škodljivcem, pomeni stalno izpostavljenost ciljnih in neciljnih organizmov toksinom Bt; ker so beljakovine mCry3A navzoče v vseh delih gensko spremenjene koruze MIR604, z izjemo cvetnega prahu (21); |
| --- | --- |

R.

ker v nasprotju z uporabo insekticidov, pri katerih gre za izpostavljenost med škropljenjem in v omejenem obdobju po njem, uporaba gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti škodljivcem, pomeni stalno izpostavljenost ciljnih in neciljnih organizmov toksinom Bt; ker so beljakovine mCry3A navzoče v vseh delih gensko spremenjene koruze MIR604, z izjemo cvetnega prahu (21);

| S. | ker je bil gen mCry3A, izražen v gensko spremenjeni koruzi MIR604, spremenjen, da bi se povečala toksičnost za ciljne žuželke (22), vendar pri oceni tveganja niso bili preučeni učinki na neciljne organizme; ker je ena od držav članic komentirala, da naravni toksin Cry3A učinkuje zoper družino hroščev Chrysomelidae (23), zato bi bilo treba zahtevati vsaj to, da se pri oceni tveganja preučijo škodljivi učinki na neciljne hrošče iz te družine, in da pri uvozu, transportu in obdelavi koruze MIR604 lahko pride do nenamernega uhajanja te koruze v okolje, zato je treba obravnavati tudi morebitne škodljive posledice za neciljne organizme (24); |
| --- | --- |

S.

ker je bil gen mCry3A, izražen v gensko spremenjeni koruzi MIR604, spremenjen, da bi se povečala toksičnost za ciljne žuželke (22), vendar pri oceni tveganja niso bili preučeni učinki na neciljne organizme; ker je ena od držav članic komentirala, da naravni toksin Cry3A učinkuje zoper družino hroščev Chrysomelidae (23), zato bi bilo treba zahtevati vsaj to, da se pri oceni tveganja preučijo škodljivi učinki na neciljne hrošče iz te družine, in da pri uvozu, transportu in obdelavi koruze MIR604 lahko pride do nenamernega uhajanja te koruze v okolje, zato je treba obravnavati tudi morebitne škodljive posledice za neciljne organizme (24);

| T. | ker se domneva, da toksini Bt kažejo en sam ciljni način delovanja, ne more več šteti za pravilno in ker učinkov na neciljne organizme ni mogoče izključiti (25); ker je vse več dokazov o raznolikih učinkih na neciljne organizme; ker je v nedavnem pregledu omenjenih 39 strokovno pregledanih publikacij, v katerih so ugotovljeni znatni škodljivi učinki toksinov Bt na številne vrste zunaj predvidenega področja učinkovanja (26); |
| --- | --- |

T.

ker se domneva, da toksini Bt kažejo en sam ciljni način delovanja, ne more več šteti za pravilno in ker učinkov na neciljne organizme ni mogoče izključiti (25); ker je vse več dokazov o raznolikih učinkih na neciljne organizme; ker je v nedavnem pregledu omenjenih 39 strokovno pregledanih publikacij, v katerih so ugotovljeni znatni škodljivi učinki toksinov Bt na številne vrste zunaj predvidenega področja učinkovanja (26);

| U. | ker lahko kombinirani učinki, kot je kombinacija s PI, bistveno prispevajo k toksičnosti toksinov Bt; ker je vprašanje selektivnosti zlasti pomembno pri sintetičnih toksinih Bt, kot je mCry3A, ki lahko kažejo nižjo selektivnost v kombinaciji z višjo toksičnostjo; ker agencija EFSA še vedno meni, da toksini Bt vplivajo le na ozek razpon neciljnih organizmov, in ne upošteva morebitnih kombiniranih učinkov; ker bi lahko bilo z razlitji, odpadki in gnojem toksinom Bt izpostavljenih več neciljnih organizmov; |
| --- | --- |

U.

ker lahko kombinirani učinki, kot je kombinacija s PI, bistveno prispevajo k toksičnosti toksinov Bt; ker je vprašanje selektivnosti zlasti pomembno pri sintetičnih toksinih Bt, kot je mCry3A, ki lahko kažejo nižjo selektivnost v kombinaciji z višjo toksičnostjo; ker agencija EFSA še vedno meni, da toksini Bt vplivajo le na ozek razpon neciljnih organizmov, in ne upošteva morebitnih kombiniranih učinkov; ker bi lahko bilo z razlitji, odpadki in gnojem toksinom Bt izpostavljenih več neciljnih organizmov;

| V. | ker v oceni tveganj ni bil upoštevan razvoj odpornosti ciljnih škodljivcev na beljakovino mCry3A, kar bi lahko privedlo do uporabe manj okoljsko varnih pesticidov ali povečanih odmerkov in pogostosti uporabe pesticidov na gensko spremenjenih rastlinah v državi pridelave; ker agencija ZDA za varstvo okolja v naslednjih treh do petih letih predlaga postopno odpravo številnih sedanjih križancev koruze Bt in nekaterih sort bombaža Bt, in sicer zaradi povečanja odpornosti žuželk na te rastline (27); |
| --- | --- |

V.

ker v oceni tveganj ni bil upoštevan razvoj odpornosti ciljnih škodljivcev na beljakovino mCry3A, kar bi lahko privedlo do uporabe manj okoljsko varnih pesticidov ali povečanih odmerkov in pogostosti uporabe pesticidov na gensko spremenjenih rastlinah v državi pridelave; ker agencija ZDA za varstvo okolja v naslednjih treh do petih letih predlaga postopno odpravo številnih sedanjih križancev koruze Bt in nekaterih sort bombaža Bt, in sicer zaradi povečanja odpornosti žuželk na te rastline (27);

| W. | ker naj bi se zaradi rastlin z genom Bt domnevno zmanjšala uporaba insekticidov, vendar je bilo v nedavni študiji, objavljeni v Združenih državah Amerike (28), ugotovljeno, da pri več analizah vpliva rastlin z genom Bt na vzorce uporabe pesticidov ni bilo upoštevano tretiranje semen, zaradi česar je bilo zmanjšanje uporabe insekticidov zaradi rastlin z genom Bt morda precenjeno (zlasti očitno pri podatku o škropljenih površinah); ker ista študija ugotavlja, da se tretiranje semen z neonikotinoidi pogosto uporablja skupaj s koruzo in sojo z genom Bt, da ima lahko ta vzorec uporabe neželene posledice, in sicer odpornost pri ciljnih škodljivcih, izbruhe neciljnih škodljivcev in onesnaževanje s škodljivimi posledicami za prostoživeče živali in rastline, ter da so se nekateri od teh učinkov že pojavili; ker je Unija prepovedala uporabo treh neonikotinoidov na prostem, vključno s premazi za semena, zaradi njihovega vpliva na medonosne čebele in druge opraševalce (29); |
| --- | --- |

W.

ker naj bi se zaradi rastlin z genom Bt domnevno zmanjšala uporaba insekticidov, vendar je bilo v nedavni študiji, objavljeni v Združenih državah Amerike (28), ugotovljeno, da pri več analizah vpliva rastlin z genom Bt na vzorce uporabe pesticidov ni bilo upoštevano tretiranje semen, zaradi česar je bilo zmanjšanje uporabe insekticidov zaradi rastlin z genom Bt morda precenjeno (zlasti očitno pri podatku o škropljenih površinah); ker ista študija ugotavlja, da se tretiranje semen z neonikotinoidi pogosto uporablja skupaj s koruzo in sojo z genom Bt, da ima lahko ta vzorec uporabe neželene posledice, in sicer odpornost pri ciljnih škodljivcih, izbruhe neciljnih škodljivcev in onesnaževanje s škodljivimi posledicami za prostoživeče živali in rastline, ter da so se nekateri od teh učinkov že pojavili; ker je Unija prepovedala uporabo treh neonikotinoidov na prostem, vključno s premazi za semena, zaradi njihovega vpliva na medonosne čebele in druge opraševalce (29);

Nedemokratično odločanje

| X. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

X.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| Y. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

Y.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

| Z. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v svojem devetem mandatu nasprotoval že enajstim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer priznava demokratične pomanjkljivosti, premajhno podporo držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej daje dovoljenja za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

Z.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v svojem devetem mandatu nasprotoval že enajstim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer priznava demokratične pomanjkljivosti, premajhno podporo držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej daje dovoljenja za gensko spremenjene organizme;

| AA. | ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (30); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje; |
| --- | --- |

AA.

ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (30); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, namreč da se v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (31) omogoči visoka raven varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo, ob tem pa zagotovi učinkovito delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnostnost (32); vendar je globoko razočaran, da je Komisija 28. septembra 2020 kljub nasprotovanju Parlamenta in glasovanju večine držav članic dovolila uvoz še ene vrste gensko spremenjene soje (33); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje pripravo meril o trajnostnosti ter vanjo v celoti vključi Parlament; jo poziva, naj zagotovi informacije o tem, kako bo ta proces izvajala in v kakšnem časovnem okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri več gensko spremenjenih organizmov za gojenje ali za živila in krmo, kadar države članice ne podajo mnenja odboru za pritožbe, kar je v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva agencijo EFSA, naj končno prizna, da obstajajo precejšnje razlike med naravnimi beljakovinami Bt in tistimi, ki se tvorijo pod vplivom sintetičnih transgenov v gensko spremenjenih pridelkih, ter naj razširi oceno tveganja, da bo upoštevala vse interakcije in kombinatorne učinke med toksini Bt, gensko spremenjenimi rastlinami in njihovimi sestavnimi deli, ostanki škropljenja s komplementarnimi herbicidi, okoljem ter posledicami za zdravje in varnost hrane; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva agencijo EFSA, naj ne sprejema več študij toksičnosti, pri katerih so bile uporabljene izolirane beljakovine, saj se te po sestavi in bioloških učinkih najverjetneje razlikujejo od tistih, ki jih rastlina proizvede sama, zahteva pa naj tudi, da se vsi testi izvedejo s tkivom gensko spremenjene rastline; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva agencijo EFSA, naj zagotovi, da se bodo podatki iz terenskih poskusov oziroma rastlinjakov nanašali na dovolj širok razpon kmetijskih in okoljskih pogojev, da bo mogoče oceniti vse stresne dejavnike, ki bi lahko po pričakovanjih med pridelavo vplivali na izražanje genov in sestavo rastline; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva agencijo EFSA, naj poskrbi, da se bodo podatki iz terenskih poskusov oziroma rastlinjakov nanašali na dovolj širok razpon različnih sort, da bo mogoče oceniti vpliv različnih genskih podlag na izražanje genov in sestavo rastline; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva agencijo EFSA, naj zahteva podatke o posledicah uživanja hrane in krme iz gensko spremenjenih rastlin za črevesno floro; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Znanstveno mnenje odbora EFSA o gensko spremenjenih organizmih v zvezi z vlogo (sklic EFSA-GMO-UK-2005-11) za dajanje na trg proti insektom odporne gensko spremenjene koruze MIR604 za uporabo v živilih in krmi ter uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, ki jo je v imenu družbe Syngenta Crop Protection AG oddala družba Syngenta Seeds S.A.S., strokovno glasilo agencije EFSA (7)7, leto 2009, 1193, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1193.

(4)  Znanstveno mnenje odbora EFSA o gensko spremenjenih organizmih o oceni gensko spremenjene koruze MIR604 za obnovitev odobritve v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-RX-013), strokovno glasilo agencije EFSA 17(11), leto 2019, 5846, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5846.

(5)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293).

(6)  Odločba Komisije 2009/866/ES z dne 30. novembra 2009 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 314, 1.12.2009, str. 102).

(7)  Mnenje EFSA iz leta 2009, str. 11.

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 z dne 3. aprila 2013 o vlogah za odobritev gensko spremenjenih živil in krme v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi uredb Komisije (ES) št. 641/2004 in (ES) št. 1981/2006 (UL L 157, 8.6.2013, str. 1).

(9)  Pripombe držav članic: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046.

(10)  Pripombe držav članic: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00644.

(11)  Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (UL L 106, 17.4.2001, str. 1).

(12)  Mnenje EFSA iz leta 2009, str. 12.

(13)  Pripombe države članice, str. 8 in 14. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046.

(14)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors (Povečanje insekticidnega delovanja bakterije Bacillus thuringiensis z inhibitorji serinskih proteaz), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990, št. 38, str. 1145–1152.

(15)  Glej na primer Then, C., Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity (Ocena tveganja toksinov bakterije Bacillus thuringiensis: sinergizmi, učinkovitost in selektivnost), Environmental Science Pollution Research, 2010, št. 17, str. 791–797, https://doi.org/10.1007/s11356-009-0208-3.

(16)  Glej na primer Han, P., Niu, C. Y., Lei, C. L., Cui, J. J., Desneux, N., Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L. (Kvantifikacija toksinov v gojeni sorti bombaža Cry1Ac + CpTI in potencialni učinki na domačo čebelo), Ecotoxicology 19, str. 1452–1459, https://doi.org/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N. M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E., Bigler, F., Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees (Vpliv zaužitja Bt-transgenega peloda, toksinov Bt in proteaznih inhibitorjev na razvoj krmilne žleze pri čebelah), Apidologie 2005, št. 36(4), str. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049; Liu, X. D., Zhai, B. P., Zhang, X. dX., Zong, J. M., Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover (Učinek transgenih bombažnih rastlin na neciljno vrsto bombažne listne uši), Ecological Entomology, št. 30(3), str. 307–315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(17)  Za pregled glej Rubio-Infante, N. Morno-Fierros, L., An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals (Pregled varnosti in bioloških učinkov toksinov Cry bakterije Bacillus thuringiensis na sesalce), Journal of Applied Toxicology, 2016, št. 36(5): str. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18)  Cry1Ac je eden od peščice toksinov Bt, ki jih je EFSA podrobno preučila.

(19)  Mnenje EFSA iz leta 2009, str. 16.

(20)  Glej uvodno izjavo M.

(21)  Mnenje EFSA iz leta 2009, str. 8.

(22)  Mnenje EFSA iz leta 2009, str. 7.

(23)  Družina hroščev z domačim imenom lepenci.

(24)  Glej pripombe države članice, str. 24: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(25)  Glej na primer Hilbeck, A. in Otto, M., Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment (Specifičnost in kombinirani učinki toksinov Cry bakterije Bacillus thuringiensis v oceni tveganja gensko spremenjenih organizmov), Frontiers in Environmental Science, 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071.

(26)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., Insecticidal Bt crops – EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design (Insekticidne rastline Bt – pristop agencije EFSA k oceni tveganja za gensko spremenjene rastline Bt je v zasnovi neuspešen, RAGES 2020, str. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(27)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(28)  Douglas, M. R., Tooker, J. F., Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops (Široka uporaba tretiranih semen je povzročila hitro rast uporabe neonikotinoidskih insekticidov in preventivnega zatiranja škodljivcev pri poljščinah v ZDA), Environmental Science and Technology, 2015, št. 49(8), str. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(29)  Neonikotinoidi, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(30)  Komisija vlogo „lahko“ odobri, če v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011, vendar to ni nujno.

(31)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(32)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(33)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/56

---

P9_TA(2020)0368

Gensko spremenjena koruza MON 88017 (MON-88Ø17-3)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069148/02 – 2020/2894(RSP))

(2021/C 445/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069148/02, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069148/02,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti člena 11(3) in člena 23(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti člena 11(3) in člena 23(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 21. aprila 2009 in objavila 6. maja 2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 21. aprila 2009 in objavila 6. maja 2009 (3),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je agencija EFSA sprejela 29. januarja 2020 in objavila 11. marca 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je agencija EFSA sprejela 29. januarja 2020 in objavila 11. marca 2020 (4),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (5),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je bilo z Odločbo Komisije 2009/814/ES (6) odobreno dajanje živil in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker področje uporabe navedene odobritve zajema tudi dajanje proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 ali so iz nje sestavljeni, na trg za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo z Odločbo Komisije 2009/814/ES (6) odobreno dajanje živil in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker področje uporabe navedene odobritve zajema tudi dajanje proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 ali so iz nje sestavljeni, na trg za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje;

| B. | ker je Monsanto Europe N.V. v imenu imetnika dovoljenja Monsanto Company, Združene države Amerike, 10. julija 2018 v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri Komisiji vložil vlogo za obnovitev odobritve; |
| --- | --- |

B.

ker je Monsanto Europe N.V. v imenu imetnika dovoljenja Monsanto Company, Združene države Amerike, 10. julija 2018 v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri Komisiji vložil vlogo za obnovitev odobritve;

| C. | ker je agencija EFSA 21. aprila 2009 o prvotni vlogi za odobritev sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 6. maja 2009; |
| --- | --- |

C.

ker je agencija EFSA 21. aprila 2009 o prvotni vlogi za odobritev sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 6. maja 2009;

| D. | ker je agencija EFSA 29. januarja 2020 o vlogi za obnovitev sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 11. marca 2020; |
| --- | --- |

D.

ker je agencija EFSA 29. januarja 2020 o vlogi za obnovitev sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 11. marca 2020;

| E. | ker je bila koruza MON 88017 gensko spremenjena tako, da proizvaja Cry3Bb1, sintetično insekticidno beljakovino (znano tudi kot toksin Bt) s povečano toksičnostjo (v primerjavi z naravnimi bakterijami, iz katerih izvira), za zatiranje škodljivih vrst hroščev in beljakovino CP4 EPSPS, ki zagotavlja odpornost proti glifosatu (7); |
| --- | --- |

E.

ker je bila koruza MON 88017 gensko spremenjena tako, da proizvaja Cry3Bb1, sintetično insekticidno beljakovino (znano tudi kot toksin Bt) s povečano toksičnostjo (v primerjavi z naravnimi bakterijami, iz katerih izvira), za zatiranje škodljivih vrst hroščev in beljakovino CP4 EPSPS, ki zagotavlja odpornost proti glifosatu (7);

| F. | ker je bila kombinacija dveh genskih konstruktov ustvarjena z zlaganjem, ocena za posamezne starševske rastline pa ni bila opravljena, kar je v nasprotju z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 503/2013 (8); |
| --- | --- |

F.

ker je bila kombinacija dveh genskih konstruktov ustvarjena z zlaganjem, ocena za posamezne starševske rastline pa ni bila opravljena, kar je v nasprotju z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 503/2013 (8);

| G. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; |
| --- | --- |

G.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo;

Pomisleki držav članic glede mnenj agencije EFSA

| H. | ker so države članice v posvetovalnem obdobju v zvezi s prvotno vlogo za odobritev predložile številne kritične pripombe na osnutek mnenja agencije EFSA (9); ker te kritične pripombe vključujejo ugotovitve, da se akutnim toksikološkim testom, ki so izvedeni z izoliranimi beljakovinami (tj. ne s celotno gensko spremenjeno rastlino), ne pripisuje velikega pomena, da je predlagano poprodajno okoljsko spremljanje preveč nenatančno za načrt nadzora neželenih učinkov na zdravje ljudi ali živali in okolje, da testiranje nadomestnih bakterijskih beljakovin ne bi smelo nadomestiti testiranja rastlinskih beljakovin, da število terenskih sezon in lokacij ni primerno glede na komercialno uporabo gensko spremenjenih organizmov, da potrebujemo dodatne informacije za zaključek ocene tveganja in da zaradi beljakovine mCry3Bb1 v hrani in krmi iz gensko spremenjene koruze MON 88017 ni mogoče izključiti večjega tveganje za alergije; ker je poleg tega ena država članica podvomila v neodvisnost študij, izvedenih za namene ocene tveganja, saj jih je izvedel vlagatelj Monsanto; |
| --- | --- |

H.

ker so države članice v posvetovalnem obdobju v zvezi s prvotno vlogo za odobritev predložile številne kritične pripombe na osnutek mnenja agencije EFSA (9); ker te kritične pripombe vključujejo ugotovitve, da se akutnim toksikološkim testom, ki so izvedeni z izoliranimi beljakovinami (tj. ne s celotno gensko spremenjeno rastlino), ne pripisuje velikega pomena, da je predlagano poprodajno okoljsko spremljanje preveč nenatančno za načrt nadzora neželenih učinkov na zdravje ljudi ali živali in okolje, da testiranje nadomestnih bakterijskih beljakovin ne bi smelo nadomestiti testiranja rastlinskih beljakovin, da število terenskih sezon in lokacij ni primerno glede na komercialno uporabo gensko spremenjenih organizmov, da potrebujemo dodatne informacije za zaključek ocene tveganja in da zaradi beljakovine mCry3Bb1 v hrani in krmi iz gensko spremenjene koruze MON 88017 ni mogoče izključiti večjega tveganje za alergije; ker je poleg tega ena država članica podvomila v neodvisnost študij, izvedenih za namene ocene tveganja, saj jih je izvedel vlagatelj Monsanto;

| I. | ker so države članice v posvetovalnem obdobju v zvezi z vlogo za obnovitev ponovno predložile številne kritične pripombe na osnutek mnenja agencije EFSA (10); ker te kritične pripombe vključujejo ugotovitev, da načrt spremljanja, ki temelji na odobritvi iz Odločbe 2009/814/ES, in poročila o spremljanju vsebujejo bistvene pomanjkljivosti in niso v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) oziroma ustreznimi smernicami agencije EFSA, da študije niso zadostne in da so potrebni nadaljnji poskusi za določitev izpostavljenosti in posledičnih učinkov in tveganj za neciljne organizme zaradi izpostavljenosti beljakovinam Bt z gnojem ali odplakami, ter da zaradi manjkajočih informacij ni mogoče v celoti oceniti okoljske varnosti gensko spremenjene koruze MON 88017; |
| --- | --- |

I.

ker so države članice v posvetovalnem obdobju v zvezi z vlogo za obnovitev ponovno predložile številne kritične pripombe na osnutek mnenja agencije EFSA (10); ker te kritične pripombe vključujejo ugotovitev, da načrt spremljanja, ki temelji na odobritvi iz Odločbe 2009/814/ES, in poročila o spremljanju vsebujejo bistvene pomanjkljivosti in niso v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) oziroma ustreznimi smernicami agencije EFSA, da študije niso zadostne in da so potrebni nadaljnji poskusi za določitev izpostavljenosti in posledičnih učinkov in tveganj za neciljne organizme zaradi izpostavljenosti beljakovinam Bt z gnojem ali odplakami, ter da zaradi manjkajočih informacij ni mogoče v celoti oceniti okoljske varnosti gensko spremenjene koruze MON 88017;

Komplementarni herbicidi in pomanjkanje analiz ostankov

| J. | ker se pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, dokazano porabi več herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (12); ker se zato lahko pričakuje, da bodo posevki gensko spremenjene koruze izpostavljeni tako višjim kot večkratnim dozam glifosata, kar bo potencialno privedlo do večje količine ostankov v pridelku; |
| --- | --- |

J.

ker se pri gojenju gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti herbicidom, dokazano porabi več herbicidov, zlasti zaradi pojava plevela, odpornega proti herbicidom (12); ker se zato lahko pričakuje, da bodo posevki gensko spremenjene koruze izpostavljeni tako višjim kot večkratnim dozam glifosata, kar bo potencialno privedlo do večje količine ostankov v pridelku;

| K. | ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija za raziskovanje raka pri Svetovni zdravstveni organizaciji, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; ker več najnovejših strokovno pregledanih znanstvenih študij potrjuje rakotvorni potencial glifosata (13); |
| --- | --- |

K.

ker še vedno obstajajo pomisleki glede rakotvornosti glifosata; ker je agencija EFSA novembra 2015 sklenila, da glifosat verjetno ni rakotvoren, Evropska agencija za kemikalije pa je marca 2017 sklenila, da njegova razvrstitev med rakotvorne snovi ni utemeljena; ker je po drugi strani Mednarodna agencija za raziskave raka, specializirana agencija za raziskovanje raka pri Svetovni zdravstveni organizaciji, leta 2015 glifosat razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh; ker več najnovejših strokovno pregledanih znanstvenih študij potrjuje rakotvorni potencial glifosata (13);

| L. | ker pa po mnenju oddelka EFSA za pesticide podatki o ostankih glifosata na gensko spremenjeni koruzi z modifikacijami EPSPS (14) ne zadoščajo, da bi bilo mogoče določiti najvišje mejne vrednosti ostankov in vrednosti ocene tveganja (15); |
| --- | --- |

L.

ker pa po mnenju oddelka EFSA za pesticide podatki o ostankih glifosata na gensko spremenjeni koruzi z modifikacijami EPSPS (14) ne zadoščajo, da bi bilo mogoče določiti najvišje mejne vrednosti ostankov in vrednosti ocene tveganja (15);

| M. | ker, ponovno po mnenju oddelka EFSA za pesticide, manjkajo toksikološki podatki, potrebni za oceno tveganja za potrošnike v zvezi s številnimi razgradnimi produkti glifosata, ki so pomembni za gensko spremenjene poljščine, ki so odporne na glifosat (16); |
| --- | --- |

M.

ker, ponovno po mnenju oddelka EFSA za pesticide, manjkajo toksikološki podatki, potrebni za oceno tveganja za potrošnike v zvezi s številnimi razgradnimi produkti glifosata, ki so pomembni za gensko spremenjene poljščine, ki so odporne na glifosat (16);

| N. | ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah, pa tudi njihova interakcija s toksini Bt, ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj so lahko način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe (17); |
| --- | --- |

N.

ker se šteje, da ocenjevanje ostankov herbicidov in njihovih razgradnih produktov na gensko spremenjenih rastlinah, pa tudi njihova interakcija s toksini Bt, ne sodi na področje pristojnosti odbora EFSA za gensko spremenjene organizme in se zato ne izvaja v okviru procesa odobritve gensko spremenjenih organizmov; ker je to problematično, saj so lahko način razgradnje komplementarnih herbicidov v gensko spremenjenih rastlinah ter sestava in s tem toksičnost razgradnih produktov („metaboliti“) posledica same genske spremembe (17);

Neveljavne študije toksičnosti

| O. | ker so bile za študije o akutni toksičnosti in razkroju v prebavnih sokovih uporabljene beljakovine Cry3Bb1 in CP4 EPSPS, proizvedene v rekombinantnem sevu bakterije E. coli; |
| --- | --- |

O.

ker so bile za študije o akutni toksičnosti in razkroju v prebavnih sokovih uporabljene beljakovine Cry3Bb1 in CP4 EPSPS, proizvedene v rekombinantnem sevu bakterije E. coli;

| P. | ker se toksikološkim testom, ki so izvedeni z izoliranimi beljakovinami, na splošno ne pripisuje velikega pomena, saj se učinki beljakovin v kombinaciji s samo rastlino ne upoštevajo; |
| --- | --- |

P.

ker se toksikološkim testom, ki so izvedeni z izoliranimi beljakovinami, na splošno ne pripisuje velikega pomena, saj se učinki beljakovin v kombinaciji s samo rastlino ne upoštevajo;

| Q. | ker na primer nekatere rastline, tudi koruza, naravno proizvajajo proteinazne inhibitorje (PI), ki dokazano upočasnjujejo razgradnjo toksinov Bt; ker je toksičnost toksina Bt, zaužitega skupaj z rastlinskim tkivom, zaradi tega veliko višja, kot če se zaužije samo toksin; ker je študija iz leta 1990, ki so jo izvedli znanstveniki pri podjetju Monsanto, pokazala, da je insekticidna aktivnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno nizkih ravni PI do 20-krat višja (18); ker agencija EFSA v svojih ocenah tveganja gensko spremenjenih rastlin Bt nikoli ni ocenila oziroma omenila tega učinka; |
| --- | --- |

Q.

ker na primer nekatere rastline, tudi koruza, naravno proizvajajo proteinazne inhibitorje (PI), ki dokazano upočasnjujejo razgradnjo toksinov Bt; ker je toksičnost toksina Bt, zaužitega skupaj z rastlinskim tkivom, zaradi tega veliko višja, kot če se zaužije samo toksin; ker je študija iz leta 1990, ki so jo izvedli znanstveniki pri podjetju Monsanto, pokazala, da je insekticidna aktivnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno nizkih ravni PI do 20-krat višja (18); ker agencija EFSA v svojih ocenah tveganja gensko spremenjenih rastlin Bt nikoli ni ocenila oziroma omenila tega učinka;

| R. | ker je bilo dokazano, da lahko dejavniki, ki povečujejo toksičnost toksinov Bt, vplivajo tudi na njihovo selektivnost (19): če se poveča učinkovitost delovanja toksina Bt na ciljne organizme, se lahko tudi zmanjša njegova selektivnost, tako da za učinke toksina Bt postane dovzeten širši razpon neciljnih organizmov; ker več študij kaže na učinkovanje PI v kombinaciji s toksini Bt na neciljne žuželke, čeprav ni bila doslej opravljena še nobena sistematična raziskava (20); |
| --- | --- |

R.

ker je bilo dokazano, da lahko dejavniki, ki povečujejo toksičnost toksinov Bt, vplivajo tudi na njihovo selektivnost (19): če se poveča učinkovitost delovanja toksina Bt na ciljne organizme, se lahko tudi zmanjša njegova selektivnost, tako da za učinke toksina Bt postane dovzeten širši razpon neciljnih organizmov; ker več študij kaže na učinkovanje PI v kombinaciji s toksini Bt na neciljne žuželke, čeprav ni bila doslej opravljena še nobena sistematična raziskava (20);

| S. | ker tveganje večje toksičnosti za ljudi in sesalce zaradi interakcije med PI in toksini Bt v gensko spremenjenih rastlinah ni znano; |
| --- | --- |

S.

ker tveganje večje toksičnosti za ljudi in sesalce zaradi interakcije med PI in toksini Bt v gensko spremenjenih rastlinah ni znano;

Vprašanja glede sposobnosti povečanja imunskega odziva z beljakovinami Bt

| T. | ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (21), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

T.

ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (21), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| U. | ker ocena tveganja, ki jo je opravila agencija EFSA, ne upošteva dejstva, da koruza proizvaja PI (22), zato je treba domnevati, da se toksin Bt razgradi veliko počasneje, če se zaužije z rastlinskim materialom, v primerjavi z zaužitjem samega toksina; ker je lahko ta razlika povezana s sposobnostjo povečanja imunskega odziva, zaradi česar so študije z uporabo izoliranih beljakovin neuporabne; ker ni bila izvedena nobena empirična študija, s katero bi raziskali dejansko imunogenost toksina Bt, ki ga proizvaja gensko spremenjena rastlina; ker je bila razgradnja v prebavnih sokovih, ki je lahko pomembna za toksičnost in sposobnost povečanja imunskega odziva, preskušena z izoliranim toksinom Bt; |
| --- | --- |

U.

ker ocena tveganja, ki jo je opravila agencija EFSA, ne upošteva dejstva, da koruza proizvaja PI (22), zato je treba domnevati, da se toksin Bt razgradi veliko počasneje, če se zaužije z rastlinskim materialom, v primerjavi z zaužitjem samega toksina; ker je lahko ta razlika povezana s sposobnostjo povečanja imunskega odziva, zaradi česar so študije z uporabo izoliranih beljakovin neuporabne; ker ni bila izvedena nobena empirična študija, s katero bi raziskali dejansko imunogenost toksina Bt, ki ga proizvaja gensko spremenjena rastlina; ker je bila razgradnja v prebavnih sokovih, ki je lahko pomembna za toksičnost in sposobnost povečanja imunskega odziva, preskušena z izoliranim toksinom Bt;

Kmetijske rastline z genom Bt: učinki na neciljne organizme in povečana odpornost

| V. | ker v nasprotju z uporabo insekticidov, pri katerih gre za izpostavljenost med škropljenjem in v omejenem obdobju po njem, uporaba rastlin z genom Bt pomeni stalno izpostavljenost ciljnih in neciljnih organizmov toksinom Bt; |
| --- | --- |

V.

ker v nasprotju z uporabo insekticidov, pri katerih gre za izpostavljenost med škropljenjem in v omejenem obdobju po njem, uporaba rastlin z genom Bt pomeni stalno izpostavljenost ciljnih in neciljnih organizmov toksinom Bt;

| W. | ker se domneva, da toksini Bt kažejo en sam ciljni način delovanja, ne more več šteti za pravilno in ker učinkov na neciljne organizme ni mogoče izključiti (23); ker je vse več dokazov o raznolikih učinkih na neciljne organizme; ker je v nedavnem pregledu omenjenih 39 strokovno pregledanih publikacij, v katerih so ugotovljeni znatni škodljivi učinki toksinov Bt na številne vrste zunaj predvidenega področja učinkovanja (24); |
| --- | --- |

W.

ker se domneva, da toksini Bt kažejo en sam ciljni način delovanja, ne more več šteti za pravilno in ker učinkov na neciljne organizme ni mogoče izključiti (23); ker je vse več dokazov o raznolikih učinkih na neciljne organizme; ker je v nedavnem pregledu omenjenih 39 strokovno pregledanih publikacij, v katerih so ugotovljeni znatni škodljivi učinki toksinov Bt na številne vrste zunaj predvidenega področja učinkovanja (24);

| X. | ker lahko kombinirani učinki, kot je kombinacija s PI, bistveno prispevajo k toksičnosti toksinov Bt; ker je vprašanje selektivnosti zlasti pomembno pri sintetičnih toksinih Bt, kot je Cry3Bb1, ki lahko kažejo nižjo selektivnost v kombinaciji z višjo toksičnostjo; ker agencija EFSA še vedno meni, da toksini Bt vplivajo le na ozek razpon neciljnih organizmov, in ne upošteva morebitnih kombiniranih učinkov; ker bi lahko bilo z razlitji, odpadki in gnojem toksinom Bt izpostavljenih več neciljnih organizmov; |
| --- | --- |

X.

ker lahko kombinirani učinki, kot je kombinacija s PI, bistveno prispevajo k toksičnosti toksinov Bt; ker je vprašanje selektivnosti zlasti pomembno pri sintetičnih toksinih Bt, kot je Cry3Bb1, ki lahko kažejo nižjo selektivnost v kombinaciji z višjo toksičnostjo; ker agencija EFSA še vedno meni, da toksini Bt vplivajo le na ozek razpon neciljnih organizmov, in ne upošteva morebitnih kombiniranih učinkov; ker bi lahko bilo z razlitji, odpadki in gnojem toksinom Bt izpostavljenih več neciljnih organizmov;

| Y. | ker v oceni tveganj ni bil upoštevan razvoj odpornosti ciljnih škodljivcev na toksine Bt, kar bi lahko privedlo do uporabe manj okoljsko varnih pesticidov ali povečanih odmerkov in pogostosti uporabe pesticidov na gensko spremenjenih rastlinah v državi pridelave; ker agencija ZDA za varstvo okolja v naslednjih treh do petih letih predlaga postopno odpravo številnih sedanjih križancev koruze Bt in nekaterih sort bombaža Bt, in sicer zaradi povečanja odpornosti žuželk na te rastline (25); |
| --- | --- |

Y.

ker v oceni tveganj ni bil upoštevan razvoj odpornosti ciljnih škodljivcev na toksine Bt, kar bi lahko privedlo do uporabe manj okoljsko varnih pesticidov ali povečanih odmerkov in pogostosti uporabe pesticidov na gensko spremenjenih rastlinah v državi pridelave; ker agencija ZDA za varstvo okolja v naslednjih treh do petih letih predlaga postopno odpravo številnih sedanjih križancev koruze Bt in nekaterih sort bombaža Bt, in sicer zaradi povečanja odpornosti žuželk na te rastline (25);

| Z. | ker naj bi se zaradi rastlin z genom Bt domnevno zmanjšala uporaba insekticidov, vendar je bilo v nedavni študiji, objavljeni v Združenih državah Amerike (26), ugotovljeno, da pri več analizah vpliva rastlin z genom Bt na vzorce uporabe pesticidov ni bilo upoštevano tretiranje semen, zaradi česar je bilo zmanjšanje uporabe insekticidov zaradi rastlin z genom Bt morda precenjeno (zlasti očitno pri podatku o škropljenih površinah); ker ista študija ugotavlja, da se tretiranje semen z neonikotinoidi pogosto uporablja skupaj s koruzo in sojo z genom Bt, da ima lahko ta vzorec uporabe neželene posledice, in sicer odpornost pri ciljnih škodljivcih, izbruhe neciljnih škodljivcev in onesnaževanje s škodljivimi posledicami za prostoživeče živali in rastline; študija je pokazala tudi, da so se nekateri od teh učinkov že pojavili; ker je Unija prepovedala uporabo treh neonikotinoidov na prostem, vključno s premazi za semena, zaradi njihovega vpliva na medonosne čebele in druge opraševalce (27); |
| --- | --- |

Z.

ker naj bi se zaradi rastlin z genom Bt domnevno zmanjšala uporaba insekticidov, vendar je bilo v nedavni študiji, objavljeni v Združenih državah Amerike (26), ugotovljeno, da pri več analizah vpliva rastlin z genom Bt na vzorce uporabe pesticidov ni bilo upoštevano tretiranje semen, zaradi česar je bilo zmanjšanje uporabe insekticidov zaradi rastlin z genom Bt morda precenjeno (zlasti očitno pri podatku o škropljenih površinah); ker ista študija ugotavlja, da se tretiranje semen z neonikotinoidi pogosto uporablja skupaj s koruzo in sojo z genom Bt, da ima lahko ta vzorec uporabe neželene posledice, in sicer odpornost pri ciljnih škodljivcih, izbruhe neciljnih škodljivcev in onesnaževanje s škodljivimi posledicami za prostoživeče živali in rastline; študija je pokazala tudi, da so se nekateri od teh učinkov že pojavili; ker je Unija prepovedala uporabo treh neonikotinoidov na prostem, vključno s premazi za semena, zaradi njihovega vpliva na medonosne čebele in druge opraševalce (27);

| AA. | ker je Unija pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, ki od držav uvoznic in držav izvoznic zahteva, da upoštevajo biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

AA.

ker je Unija pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, ki od držav uvoznic in držav izvoznic zahteva, da upoštevajo biotsko raznovrstnost;

Nedemokratično odločanje

| AB. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

AB.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| AC. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati odločitve o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

AC.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati odločitve o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

| AD. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v svojem devetem mandatu nasprotoval že enajstim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer priznava demokratične pomanjkljivosti, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej daje dovoljenja za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

AD.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel skupno 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v svojem devetem mandatu nasprotoval že enajstim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker Komisija sicer priznava demokratične pomanjkljivosti, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej daje dovoljenja za gensko spremenjene organizme;

| AE. | ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (28); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje; |
| --- | --- |

AE.

ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (28); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, namreč da se v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (29) omogoči visoka raven varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo, ob tem pa zagotovi učinkovito delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnost (30); vendar je globoko razočaran, da je Komisija 28. septembra 2020 kljub nasprotovanju Parlamenta in glasovanju večine držav članic dovolila uvoz še ene vrste gensko spremenjene soje (31); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje z izdelavo meril o trajnosti ter vanjo v celoti vključi Parlament; poziva jo tudi, naj zagotovi informacije o tem, kako bo ta proces izvajala in v kakšnem časovnem okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poziva Komisijo, naj v postopku odobritve upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, Konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri več gensko spremenjenih organizmov za gojenje ali za živila in krmo, kadar države članice ne podajo mnenja odboru za pritožbe, kar je v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011; |
| --- | --- |

7.

| 8. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri gensko spremenjenih rastlin, ki so odporne proti herbicidom, dokler ne bodo zdravstvena tveganja, povezana z ostanki, docela raziskana za vsak posamezni primer, kar zahteva celovito oceno ostankov škropljenja gensko spremenjenih kmetijskih rastlin s komplementarnimi herbicidi ter oceno razgradnih produktov herbicidov in morebitnih kombiniranih učinkov, vključno s samo gensko spremenjeno rastlino; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva agencijo EFSA, naj končno prizna, da obstajajo precejšnje razlike med naravnimi toksini Bt in tistimi, ki se tvorijo pod vplivom sintetičnih transgenov v gensko spremenjenih pridelkih, ter naj razširi oceno tveganja, da bo popolnoma upoštevala vse interakcije in kombinatorne učinke med toksini Bt, gensko spremenjenimi rastlinami in njihovimi sestavnimi deli, ostanki škropljenja s komplementarnimi herbicidi, okoljem ter posledicami za zdravje in varnost hrane; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva agencijo EFSA, naj ne sprejema več študij toksičnosti, pri katerih so bile uporabljene izolirane beljakovine, saj se te po sestavi in bioloških učinkih najverjetneje razlikujejo od tistih, ki jih rastlina proizvede sama, zahteva pa naj tudi, da se vsi testi izvedejo s tkivom gensko spremenjene rastline; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva agencijo EFSA, naj zagotovi, da se bodo podatki iz terenskih poskusov oziroma rastlinjakov nanašali na dovolj širok razpon kmetijskih in okoljskih pogojev, da bo mogoče oceniti vse stresne dejavnike, ki bi lahko po pričakovanjih med pridelavo vplivali na izražanje genov in sestavo rastline; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva agencijo EFSA, naj poskrbi, da se bodo podatki iz terenskih poskusov oziroma rastlinjakov nanašali na dovolj širok razpon različnih sort, da bo mogoče oceniti vpliv različnih genskih podlag na izražanje genov in sestavo rastline; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva agencijo EFSA, naj zahteva podatke o posledicah uživanja hrane in krme iz gensko spremenjenih rastlin za črevesni mikrobiom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075

(4)  Znanstveno mnenje odbora EFSA za gensko spremenjene organizme o oceni gensko spremenjene koruze MON 88017 za obnovitev odobritve v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-RX-014). Strokovno glasilo EFSA 2020; 18(3):6008, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6008.

(5)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293).

(6)  Odločba Komisije 2009/814/ES z dne 30. oktobra 2009 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 88017 (MON-88Ø17-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 289, 5.11.2009, str. 25).

(7)  Mnenje EFSA, str. 7 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075.

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 z dne 3. aprila 2013 o vlogah za odobritev gensko spremenjenih živil in krme v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi uredb Komisije (ES) št. 641/2004 in (ES) št. 1981/2006 (UL L 157, 8.6.2013, str. 1).

(9)  Prvi sklop pripomb držav članic: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280.

(10)  Drugi sklop pripomb držav članic: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00672.

(11)  Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS – Izjava Komisije (UL L 106, 17.4.2001, str. 1).

(12)  Gl. npr. Bonny, S. „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, (Gensko spremenjene poljščine, odporne na herbicide, plevel in herbicidi: pregled in učinek), Environmental Management, januar 2016; 57(1), str. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 in Benbrook, C. M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Učinek gensko spremenjenih poljščin na pesticide v ZDA – prvih šestnajst let), Environmental Sciences Europe, 24, 24(2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, in Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Herbicide resistance and biodiversity:
  agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants“ (Odpornost na herbicide in biotska raznovrstnost: agronomski in okoljski vidiki gensko spremenjenih rastlin, odpornih na herbicide), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y.

(13)  Glej na primer https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, in https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(14)  Zložena gensko spremenjena koruza vsebuje modifikacijo EPSPS.

(15)  Pregled EFSA o obstoječih najvišjih mejnih vrednostih ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005 – spremenjena različica, v kateri se upoštevajo manjkajoči podatki, Strokovno glasilo EFSA 2019; 17(10):5862, str. 4, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5862

(16)  Sklep agencije EFSA o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo glifosat, Strokovno glasilo EFSA 2015; 13(11):4302, str. 3 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(17)  To velja za glifosat, kot je navedeno v Pregledu obstoječih mejnih vrednosti ostankov za glifosat v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 396/2005, ki ga je opravila agencija EFSA, Strokovno glasilo EFSA 2018; 16(5):5263, str. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263.

(18)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L. „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“ (Povečanje insekticidnega delovanja bakterije Bacillus thuringiensis z inhibitorji serinskih proteaz), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990, 38: str. 1145–1152.

(19)  Glej na primer Then, C. „Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity (Ocena tveganja toksinov bakterije Bacillus thuringiensis: sinergizmi, učinkovitost in selektivnost), Environ Sci Pollut Res Int, 2010, 17, str. 791–797.

(20)  Glej na primer Han, P., Niu, C. Y., Lei, C. L., Cui, J. J., Desneux, N., „Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L“. (Kvantifikacija toksinov v gojeni sorti bombaža Cry1Ac + CpTI in potencialni učinki na domačo čebelo), Ecotoxicology 2010, 19, str. 1452–1459. Https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z Babendreier, D., Kalberer, N. M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E. in Bigler, F., „Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees“ (Vpliv zaužitja Bt-transgenega peloda, toksinov Bt in proteaznih inhibitorjev (SBTI) na razvoj krmilne žleze pri čebelah), Apidologie 2005, 36 4, str. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049, in Liu, X.D., Zhai, B. P., Zhang, X. X., Zong, J. M.; „Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover“ (Učinek transgenih bombažnih rastlin na neciljno vrsto bombažne listne uši), Ecological Entomology, 30(3), str. 307–315.

https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(21)  Za pregled glej Rubio-Infante, N., Morno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Pregled varnosti in bioloških učinkov toksinov Cry bakterije Bacillus thuringiensis na sesalce), Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5): str. 630–648. http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(22)  Glej uvodno izjavo Q.

(23)  Glej na primer Hilbeck, A. in Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment“ (Specifičnost in kombinirani učinki toksinov Cry bakterije Bacillus thuringiensis v oceni tveganja gensko spremenjenih organizmov), Frontiers Environmental Science 2015, 3:71.

(24)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“ (Insekticidne rastline Bt – pristop agencije EFSA k oceni tveganja za gensko spremenjene rastline Bt je v zasnovi neuspešen), RAGES 2020, str. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(25)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(26)  Douglas, M. R., Tooker, J. F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Široka uporaba tretiranih semen je povzročila hitro rast uporabe neonikotinoidskih insekticidov in preventivnega zatiranja škodljivcev pri poljščinah v ZDA), Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, str. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(27)  Neonikotinoidi, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(28)  Komisija „lahko“ nadaljuje z odobritvijo, če v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011, vendar to ni nujno.

(29)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(30)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(31)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/63

---

P9_TA(2020)0369

Gensko spremenjena koruza MON 89034 (MON-89Ø34-3)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

(2021/C 445/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069149/02, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D069149/02,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti člena 11(3) in člena 23(3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1), zlasti člena 11(3) in člena 23(3),

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 3. decembra 2008 in objavila 18. decembra 2008 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 3. decembra 2008 in objavila 18. decembra 2008 (3),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je agencija EFSA sprejela 25. septembra 2019 in objavila 7. novembra 2019 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je agencija EFSA sprejela 25. septembra 2019 in objavila 7. novembra 2019 (4),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, v katerih je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (5),

| — | ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2) in (3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je bilo z Odločbo Komisije 2009/813/ES (6) odobreno dajanje živil in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker področje uporabe navedene odobritve zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo z Odločbo Komisije 2009/813/ES (6) odobreno dajanje živil in krme, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker področje uporabe navedene odobritve zajema tudi dajanje na trg proizvodov, ki niso živila in krma ter vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 ali so iz nje sestavljeni, za enako uporabo kot katera koli druga koruza, razen za gojenje;

| B. | ker je Monsanto Europe N.V. v imenu Monsanto Company, Združene države Amerike, 3. avgusta 2018 v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri Komisiji vložil vlogo za obnovitev odobritve; |
| --- | --- |

B.

ker je Monsanto Europe N.V. v imenu Monsanto Company, Združene države Amerike, 3. avgusta 2018 v skladu s členoma 11 in 23 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri Komisiji vložil vlogo za obnovitev odobritve;

| C. | ker je agencija EFSA 3. decembra 2008 o prvotni vlogi za odobritev sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 18. decembra 2008; |
| --- | --- |

C.

ker je agencija EFSA 3. decembra 2008 o prvotni vlogi za odobritev sprejela pozitivno mnenje in ga objavila 18. decembra 2008;

| D. | ker je agencija EFSA 25. septembra 2019 sprejela tudi pozitivno mnenje o vlogi za obnovitev in ga objavila 7. novembra 2019; |
| --- | --- |

D.

ker je agencija EFSA 25. septembra 2019 sprejela tudi pozitivno mnenje o vlogi za obnovitev in ga objavila 7. novembra 2019;

| E. | ker je bila koruza MON 89034 gensko spremenjena tako, da proizvaja beljakovini Cry1A.105 in Cry2Ab2 – sintetični insekticidni beljakovini (znani tudi kot Bt toksina) s povečano toksičnostjo (v primerjavi z naravnimi bakterijami, iz katerih izvirata), za zatiranje določenih škodljivih vrst metuljev (7); |
| --- | --- |

E.

ker je bila koruza MON 89034 gensko spremenjena tako, da proizvaja beljakovini Cry1A.105 in Cry2Ab2 – sintetični insekticidni beljakovini (znani tudi kot Bt toksina) s povečano toksičnostjo (v primerjavi z naravnimi bakterijami, iz katerih izvirata), za zatiranje določenih škodljivih vrst metuljev (7);

| F. | ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo; |
| --- | --- |

F.

ker Uredba (ES) št. 1829/2003 določa, da gensko spremenjena živila in krma ne smejo imeti škodljivih učinkov na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje in da mora Komisija pri pripravi osnutka sklepa upoštevati vse ustrezne določbe prava Unije in druge legitimne dejavnike, pomembne za obravnavano zadevo;

Pomisleki držav članic glede mnenj agencije EFSA

| G. | ker so države članice v posvetovalnem obdobju v zvezi s prvotno vlogo za odobritev predložile številne kritične pripombe na osnutek mnenja agencije EFSA (8); ker te kritične pripombe vključujejo pomisleke, da študija o krmljenju brojlerjev ni primerna za oceno toksikološke varnosti, ker ne upošteva toksikoloških končnih točk, da predlog vlagatelja za načrt okoljskega spremljanja ne izpolnjuje ciljev iz Priloge VII k Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), da kombinirani učinki obeh toksinov niso bili proučeni, da ni mogoče izključiti višje alergenosti zaradi beljakovin Cry1A.105 in Cry2Ab2 v hrani in krmi iz gensko spremenjene koruze MON 89034 ter da je preuranjeno sklepati, da sta koruza MON 89034 in običajna koruza v bistvu enakovredni; |
| --- | --- |

G.

ker so države članice v posvetovalnem obdobju v zvezi s prvotno vlogo za odobritev predložile številne kritične pripombe na osnutek mnenja agencije EFSA (8); ker te kritične pripombe vključujejo pomisleke, da študija o krmljenju brojlerjev ni primerna za oceno toksikološke varnosti, ker ne upošteva toksikoloških končnih točk, da predlog vlagatelja za načrt okoljskega spremljanja ne izpolnjuje ciljev iz Priloge VII k Direktivi 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), da kombinirani učinki obeh toksinov niso bili proučeni, da ni mogoče izključiti višje alergenosti zaradi beljakovin Cry1A.105 in Cry2Ab2 v hrani in krmi iz gensko spremenjene koruze MON 89034 ter da je preuranjeno sklepati, da sta koruza MON 89034 in običajna koruza v bistvu enakovredni;

| H. | ker so države članice v posvetovalnem obdobju v zvezi z vlogo za obnovitev ponovno predložile številne kritične pripombe na osnutek mnenja agencije EFSA (10); ker te kritične pripombe vključujejo ugotovitev, da v zadnjih letnih poročilih o spremljanju ni omenjeno, da so bile v Evropi (v Franciji) nedavno odkrite prostoživeče populacije teozinta, ki se lahko križajo s koruzo, in da načrt spremljanja, ki temelji na soglasju iz Odločbe Komisije 2005/635/ES (11), in poročila o spremljanju (2010–2018) vsebujejo številne pomanjkljivosti ter niso v skladu niti z Direktivo 2001/18/ES in ustreznimi smernicami, niti s smernicami agencije EFSA o okoljskem spremljanju po dajanju na trg; poleg tega so številne države članice ponovno izrazile zaskrbljenost glede začetne ocene tveganja, ki jo je opravila EFSA (12); |
| --- | --- |

H.

ker so države članice v posvetovalnem obdobju v zvezi z vlogo za obnovitev ponovno predložile številne kritične pripombe na osnutek mnenja agencije EFSA (10); ker te kritične pripombe vključujejo ugotovitev, da v zadnjih letnih poročilih o spremljanju ni omenjeno, da so bile v Evropi (v Franciji) nedavno odkrite prostoživeče populacije teozinta, ki se lahko križajo s koruzo, in da načrt spremljanja, ki temelji na soglasju iz Odločbe Komisije 2005/635/ES (11), in poročila o spremljanju (2010–2018) vsebujejo številne pomanjkljivosti ter niso v skladu niti z Direktivo 2001/18/ES in ustreznimi smernicami, niti s smernicami agencije EFSA o okoljskem spremljanju po dajanju na trg; poleg tega so številne države članice ponovno izrazile zaskrbljenost glede začetne ocene tveganja, ki jo je opravila EFSA (12);

Neveljavne študije toksičnosti

| I. | ker so bile varnostne študije o akutni toksičnosti in razkroju v prebavnih sokovih izvedene z beljakovinama Cry1A.105 in Cry2Ab2, ki nastajata v sevu bakterije E. coli; ker je pristojni organ ene od držav članic izrazil zaskrbljenost zaradi neenakovrednosti beljakovin, ki se tvorijo v bakteriji E. coli in koruzi MON 89034 (13), kar vzbuja dvome o veljavnosti teh študij o toksičnosti; |
| --- | --- |

I.

ker so bile varnostne študije o akutni toksičnosti in razkroju v prebavnih sokovih izvedene z beljakovinama Cry1A.105 in Cry2Ab2, ki nastajata v sevu bakterije E. coli; ker je pristojni organ ene od držav članic izrazil zaskrbljenost zaradi neenakovrednosti beljakovin, ki se tvorijo v bakteriji E. coli in koruzi MON 89034 (13), kar vzbuja dvome o veljavnosti teh študij o toksičnosti;

| J. | ker toksikološkim testom, ki so izvedeni z izoliranimi beljakovinami, na splošno ni mogoče pripisati velikega pomena, saj se učinki beljakovin v kombinaciji s samo rastlino ne upoštevajo; |
| --- | --- |

J.

ker toksikološkim testom, ki so izvedeni z izoliranimi beljakovinami, na splošno ni mogoče pripisati velikega pomena, saj se učinki beljakovin v kombinaciji s samo rastlino ne upoštevajo;

| K. | ker na primer nekatere rastline, tudi koruza, naravno proizvajajo proteinazne inhibitorje (PI), ki dokazano upočasnjujejo razgradnjo toksinov Bt; ker je toksičnost toksina Bt, zaužitega skupaj z rastlinskim tkivom, zaradi tega veliko višja, kot če se zaužije samo toksin; ker je študija iz leta 1990, ki so jo izvedli znanstveniki pri podjetju Monsanto, pokazala, da je insekticidna aktivnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno nizkih ravni PI do 20-krat višja (14); ker Evropska agencija za varnost hrane v svojih ocenah tveganja gensko spremenjenih rastlin Bt nikoli ni ocenila niti omenila tega učinka; |
| --- | --- |

K.

ker na primer nekatere rastline, tudi koruza, naravno proizvajajo proteinazne inhibitorje (PI), ki dokazano upočasnjujejo razgradnjo toksinov Bt; ker je toksičnost toksina Bt, zaužitega skupaj z rastlinskim tkivom, zaradi tega veliko višja, kot če se zaužije samo toksin; ker je študija iz leta 1990, ki so jo izvedli znanstveniki pri podjetju Monsanto, pokazala, da je insekticidna aktivnost toksinov Bt celo ob prisotnosti izjemno nizkih ravni PI do 20-krat višja (14); ker Evropska agencija za varnost hrane v svojih ocenah tveganja gensko spremenjenih rastlin Bt nikoli ni ocenila niti omenila tega učinka;

| L. | ker je bilo dokazano, da lahko dejavniki, ki povečujejo toksičnost toksinov Bt, vplivajo tudi na njihovo selektivnost (15): če se poveča učinkovitost delovanja toksina Bt na ciljne organizme, se lahko tudi zmanjša njegova selektivnost, tako da za učinke toksina Bt postane dovzeten širši razpon neciljnih organizmov; ker več študij kaže na učinkovanje PI v kombinaciji s toksini Bt na neciljne žuželke (16), čeprav ni bila doslej opravljena še nobena sistematična raziskava; |
| --- | --- |

L.

ker je bilo dokazano, da lahko dejavniki, ki povečujejo toksičnost toksinov Bt, vplivajo tudi na njihovo selektivnost (15): če se poveča učinkovitost delovanja toksina Bt na ciljne organizme, se lahko tudi zmanjša njegova selektivnost, tako da za učinke toksina Bt postane dovzeten širši razpon neciljnih organizmov; ker več študij kaže na učinkovanje PI v kombinaciji s toksini Bt na neciljne žuželke (16), čeprav ni bila doslej opravljena še nobena sistematična raziskava;

| M. | ker tveganje večje toksičnosti za ljudi in sesalce zaradi interakcije med PI in toksini Bt v gensko spremenjenih rastlinah ni znano; |
| --- | --- |

M.

ker tveganje večje toksičnosti za ljudi in sesalce zaradi interakcije med PI in toksini Bt v gensko spremenjenih rastlinah ni znano;

Vprašanja glede sposobnosti povečanja imunskega odziva s pomočjo Bt

| N. | ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (17), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik; |
| --- | --- |

N.

ker številne študije ugotavljajo, da so bili opaženi stranski učinki izpostavljenosti toksinom Bt, ki lahko vplivajo na imunski sistem, ter da imajo lahko nekateri toksini Bt adjuvantne lastnosti (17), kar pomeni, da lahko povečajo alergenost drugih beljakovin, s katerimi pridejo v stik;

| O. | ker EFSA sicer priznava, da je bilo dokazano, da beljakovina Cry1Ac (18) povečuje sposobnost imunskega odziva, vendar ugotavlja, da koruza ni pogosto alergeno živilo ter da učinek beljakovin Cry na imunski odziv, ugotovljen pri visokem intragastričnem ali intranazalnem odmerku, verjetno ni tvegan z vidika alergenosti (19); ker EFSA na drugi strani ne upošteva dejstva, da koruza proizvaja PI (20), zato je treba domnevati, da se toksini Bt razgradijo veliko počasneje, če se zaužijejo z rastlinskim materialom, v primerjavi z zaužitjem samega toksina; ker je lahko ta razlika povezana s sposobnostjo povečanja imunskega odziva, zaradi česar so študije z uporabo izoliranih beljakovin neuporabne; ker ni bila izvedena nobena empirična študija, s katero bi raziskali dejansko imunogenost toksina Bt, ki ga proizvaja gensko spremenjena rastlina; ker je bila razgradnja beljakovin v prebavnih tekočinah, ki je pomembna tudi za oceno morebitne alergenosti, preizkušena z uporabo izoliranih beljakovin, proizvedenih v bakteriji E.coli; |
| --- | --- |

O.

ker EFSA sicer priznava, da je bilo dokazano, da beljakovina Cry1Ac (18) povečuje sposobnost imunskega odziva, vendar ugotavlja, da koruza ni pogosto alergeno živilo ter da učinek beljakovin Cry na imunski odziv, ugotovljen pri visokem intragastričnem ali intranazalnem odmerku, verjetno ni tvegan z vidika alergenosti (19); ker EFSA na drugi strani ne upošteva dejstva, da koruza proizvaja PI (20), zato je treba domnevati, da se toksini Bt razgradijo veliko počasneje, če se zaužijejo z rastlinskim materialom, v primerjavi z zaužitjem samega toksina; ker je lahko ta razlika povezana s sposobnostjo povečanja imunskega odziva, zaradi česar so študije z uporabo izoliranih beljakovin neuporabne; ker ni bila izvedena nobena empirična študija, s katero bi raziskali dejansko imunogenost toksina Bt, ki ga proizvaja gensko spremenjena rastlina; ker je bila razgradnja beljakovin v prebavnih tekočinah, ki je pomembna tudi za oceno morebitne alergenosti, preizkušena z uporabo izoliranih beljakovin, proizvedenih v bakteriji E.coli;

Kmetijske rastline z genom Bt: učinki na neciljne organizme in povečana odpornost

| P. | ker v nasprotju z uporabo insekticidov pri katerih gre za izpostavljenost v času škropljenja in v omejenem času po škropljenju, uporaba gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti škodljivcem, pomeni stalno izpostavljenost ciljnih in neciljnih organizmov toksinom Bt; |
| --- | --- |

P.

ker v nasprotju z uporabo insekticidov pri katerih gre za izpostavljenost v času škropljenja in v omejenem času po škropljenju, uporaba gensko spremenjenih rastlin, odpornih proti škodljivcem, pomeni stalno izpostavljenost ciljnih in neciljnih organizmov toksinom Bt;

| Q. | ker se domneva, da toksini Bt kažejo en sam ciljni način delovanja, ne more več šteti za pravilno in ker učinkov na neciljne organizme ni mogoče izključiti (21); ker je vse več dokazov o raznolikih učinkih na neciljne organizme; ker je v nedavnem pregledu navedenih 39 strokovno pregledanih publikacij, v katerih so ugotovljeni znatni škodljivi učinki toksinov Bt na številne vrste zunaj predvidenega področja učinkovanja (22); |
| --- | --- |

Q.

ker se domneva, da toksini Bt kažejo en sam ciljni način delovanja, ne more več šteti za pravilno in ker učinkov na neciljne organizme ni mogoče izključiti (21); ker je vse več dokazov o raznolikih učinkih na neciljne organizme; ker je v nedavnem pregledu navedenih 39 strokovno pregledanih publikacij, v katerih so ugotovljeni znatni škodljivi učinki toksinov Bt na številne vrste zunaj predvidenega področja učinkovanja (22);

| R. | ker lahko kombinirani učinki, kot je kombinacija s PI, bistveno prispevajo k toksičnosti toksinov Bt; ker je vprašanje selektivnosti zlasti pomembno pri sintetičnih toksinih Bt, kot sta Cry1A.105 in Cry2Ab2, ki lahko kažejo nižjo selektivnost v kombinaciji z višjo toksičnostjo; ker EFSA še vedno meni, da toksini Bt vplivajo le na ozek razpon neciljnih organizmov, in ne upošteva morebitnih kombiniranih učinkov; ker bi lahko bilo z razlitji, odpadki in gnojem toksinom Bt izpostavljenih več neciljnih organizmov; |
| --- | --- |

R.

ker lahko kombinirani učinki, kot je kombinacija s PI, bistveno prispevajo k toksičnosti toksinov Bt; ker je vprašanje selektivnosti zlasti pomembno pri sintetičnih toksinih Bt, kot sta Cry1A.105 in Cry2Ab2, ki lahko kažejo nižjo selektivnost v kombinaciji z višjo toksičnostjo; ker EFSA še vedno meni, da toksini Bt vplivajo le na ozek razpon neciljnih organizmov, in ne upošteva morebitnih kombiniranih učinkov; ker bi lahko bilo z razlitji, odpadki in gnojem toksinom Bt izpostavljenih več neciljnih organizmov;

| S. | ker v oceni tveganja niso bili ocenjeni nobeni učinki na neciljne organizme; ker pristojni organ ene od držav članic navaja, da študije ne zadostujejo za sklep, da bodo izpostavljenost okolja in s tem učinki na neciljne organizme zanemarljivi in da eksperimentalni dokazi iz maloštevilnih razpoložljivih študij kažejo, da bodo toksini Bt prisotni v fekalijah živine, krmljenih z rastlinami z genom Bt, in zato bi bilo treba pred vsako tržno uporabo teh rastlin izvesti preizkuse, da se ugotovijo poznejši učinki in tveganja za neciljne organizme (23); |
| --- | --- |

S.

ker v oceni tveganja niso bili ocenjeni nobeni učinki na neciljne organizme; ker pristojni organ ene od držav članic navaja, da študije ne zadostujejo za sklep, da bodo izpostavljenost okolja in s tem učinki na neciljne organizme zanemarljivi in da eksperimentalni dokazi iz maloštevilnih razpoložljivih študij kažejo, da bodo toksini Bt prisotni v fekalijah živine, krmljenih z rastlinami z genom Bt, in zato bi bilo treba pred vsako tržno uporabo teh rastlin izvesti preizkuse, da se ugotovijo poznejši učinki in tveganja za neciljne organizme (23);

| T. | ker v oceni tveganj ni bil upoštevan razvoj odpornosti ciljnih škodljivcev na toksine Bt, kar bi lahko privedlo do uporabe manj okoljsko varnih pesticidov ali povečanih odmerkov in števila uporab pesticidov na gensko spremenjenih rastlinah v državi pridelave; ker agencija ZDA za varstvo okolja v naslednjih treh do petih letih predlaga postopno ukinitev številnih sedanjih križancev koruze Bt in nekaterih sort bombaža Bt, in sicer zaradi povečanja odpornosti žuželk na te rastline (24); |
| --- | --- |

T.

ker v oceni tveganj ni bil upoštevan razvoj odpornosti ciljnih škodljivcev na toksine Bt, kar bi lahko privedlo do uporabe manj okoljsko varnih pesticidov ali povečanih odmerkov in števila uporab pesticidov na gensko spremenjenih rastlinah v državi pridelave; ker agencija ZDA za varstvo okolja v naslednjih treh do petih letih predlaga postopno ukinitev številnih sedanjih križancev koruze Bt in nekaterih sort bombaža Bt, in sicer zaradi povečanja odpornosti žuželk na te rastline (24);

| U. | ker se trditve, da naj bi uporaba rastlin z genom Bt vodila k zmanjšanju uporabe insekticidov, ne ujemajo z nedavno študijo, objavljeno v Združenih državah Amerike (25), v kateri je bilo ugotovljeno, da več analiz vpliva rastlin z genom Bt na vzorce uporabe pesticidov ni upoštevalo tretiranja semen, zaradi česar je bilo zmanjšanje uporabe insekticidov, povezanih z rastlinami z genom Bt, morda precenjeno (zlasti očitno pri podatku o škropljenih površinah); ker ista študija ugotavlja, da se tretiranje semen z neonikotinoidi pogosto uporablja skupaj s koruzo in sojo z genom Bt, da ima lahko ta vzorec uporabe neželene posledice, in sicer odpornost pri ciljnih škodljivcih, izbruhe neciljnih škodljivcev in onesnaževanje s škodljivimi posledicami za prostoživeče živali in rastline, ter da so se nekateri od teh učinkov že pojavili; ker je Unija prepovedala uporabo treh neonikotinoidov na prostem, vključno s premazi za semena, zaradi njihovega vpliva na medonosne čebele in druge opraševalce (26); |
| --- | --- |

U.

ker se trditve, da naj bi uporaba rastlin z genom Bt vodila k zmanjšanju uporabe insekticidov, ne ujemajo z nedavno študijo, objavljeno v Združenih državah Amerike (25), v kateri je bilo ugotovljeno, da več analiz vpliva rastlin z genom Bt na vzorce uporabe pesticidov ni upoštevalo tretiranja semen, zaradi česar je bilo zmanjšanje uporabe insekticidov, povezanih z rastlinami z genom Bt, morda precenjeno (zlasti očitno pri podatku o škropljenih površinah); ker ista študija ugotavlja, da se tretiranje semen z neonikotinoidi pogosto uporablja skupaj s koruzo in sojo z genom Bt, da ima lahko ta vzorec uporabe neželene posledice, in sicer odpornost pri ciljnih škodljivcih, izbruhe neciljnih škodljivcev in onesnaževanje s škodljivimi posledicami za prostoživeče živali in rastline, ter da so se nekateri od teh učinkov že pojavili; ker je Unija prepovedala uporabo treh neonikotinoidov na prostem, vključno s premazi za semena, zaradi njihovega vpliva na medonosne čebele in druge opraševalce (26);

| V. | ker je Unija pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, v kateri je jasno zapisano, da imajo tako države izvoznice kot države uvoznice jasno mednarodno odgovornost glede biološke raznovrstnosti; |
| --- | --- |

V.

ker je Unija pogodbenica Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti, v kateri je jasno zapisano, da imajo tako države izvoznice kot države uvoznice jasno mednarodno odgovornost glede biološke raznovrstnosti;

Pregled strokovne literature

| W. | ker Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 (27) od vložnika zahteva, da za postopek podaljšanja opravi pregled strokovne literature; ker je bilo z iskanjem literature najdenih 285 publikacij, vendar je vlagatelj po uporabi lastnih meril za upravičenost/vključitev le pet publikacij ocenil kot pomembne za oceno varnosti hrane in krme ali molekularno karakterizacijo; ker je pristojni organ ene države članice pripomnil, da iskanje literature ni ustrezno obravnavalo morebitnih škodljivih učinkov na zdravje ljudi in živali, saj v iskanje niso bili vključeni naslednji iskalni izrazi: „toksičnost“, „toksičen“, „raziskave na živalih“, „toksični učinki“, „škodljivi učinki“ in „vpliv na zdravje“ (28); ker pregledi literature, ki jih izvajajo prosilci za podaljšanje odobritev GSO, na splošno niso zelo kakovostni; |
| --- | --- |

W.

ker Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 (27) od vložnika zahteva, da za postopek podaljšanja opravi pregled strokovne literature; ker je bilo z iskanjem literature najdenih 285 publikacij, vendar je vlagatelj po uporabi lastnih meril za upravičenost/vključitev le pet publikacij ocenil kot pomembne za oceno varnosti hrane in krme ali molekularno karakterizacijo; ker je pristojni organ ene države članice pripomnil, da iskanje literature ni ustrezno obravnavalo morebitnih škodljivih učinkov na zdravje ljudi in živali, saj v iskanje niso bili vključeni naslednji iskalni izrazi: „toksičnost“, „toksičen“, „raziskave na živalih“, „toksični učinki“, „škodljivi učinki“ in „vpliv na zdravje“ (28); ker pregledi literature, ki jih izvajajo prosilci za podaljšanje odobritev GSO, na splošno niso zelo kakovostni;

Nedemokratično odločanje

| X. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino; |
| --- | --- |

X.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 26. oktobra 2020, ni bilo sprejeto mnenje, kar pomeni, da države članice odobritve niso podprle s kvalificirano večino;

| Y. | ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

Y.

ker Komisija priznava, da je problematično, da mora še vedno sprejemati sklepe o odobritvah gensko spremenjenih organizmov, ki jih ne podpira kvalificirana večina držav članic, kar bi morala biti kvečjemu izjema, vendar je zdaj to postalo že pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme;

| Z. | ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v svojem devetem mandatu nasprotoval že enajstim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker je Komisija sama priznala demokratični primanjkljaj, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme; |
| --- | --- |

Z.

ker je Evropski parlament v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, v katerih nasprotuje temu, da bi gensko spremenjene organizme, namenjene za živila in krmo, dali na trg (33 resolucij) ter da bi te organizme gojili v Uniji (tri resolucije); ker je v svojem devetem mandatu nasprotoval že enajstim tovrstnim odobritvam; ker niti ene odobritve teh gensko spremenjenih organizmov ni podprla kvalificirana večina držav članic; ker je Komisija sama priznala demokratični primanjkljaj, odsotnost podpore držav članic in nasprotovanje Parlamenta, a vseeno še naprej sprejema odobritve za gensko spremenjene organizme;

| AA. | ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (29); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje; |
| --- | --- |

AA.

ker lahko Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 sklene, da ne bo odobrila gensko spremenjenega organizma, če tega ne podpre kvalificirana večina držav članic v odboru za pritožbe (29); ker za to ni treba spreminjati zakonodaje;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, namreč da se v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (30) omogoči visoka raven varstva življenja in zdravja ljudi, zdravja in zaščite živali ter okoljskih interesov in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjenimi živili in krmo, ob tem pa zagotovi učinkovito delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je Komisija v pismu z dne 11. septembra 2020 poslancem končno priznala, da je treba pri odločitvah o odobritvi gensko spremenjenih organizmov upoštevati trajnostnost (31); vendar je globoko razočaran, da je Komisija 28. septembra 2020 kljub nasprotovanju Parlamenta in večine držav članic dovolila uvoz še ene vrste gensko spremenjene soje (32); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj čim prej nadaljuje pripravo meril o trajnostnosti ter vanjo v celoti vključi Parlament; jo poziva, naj zagotovi informacije o tem, kako bo ta proces izvajala in v kakšnem časovnem okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poziva Komisijo, naj upošteva obveznosti, ki jih ima Unija po mednarodnih sporazumih, kot so Pariški sporazum o podnebnih spremembah, konvencija OZN o biološki raznovrstnosti in cilji OZN za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | znova poziva Komisijo, naj ne odobri več gensko spremenjenih organizmov za gojenje ali za živila in krmo, kadar države članice ne podajo mnenja odboru za pritožbe, kar je v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva agencijo EFSA, naj končno prizna, da obstajajo precejšnje razlike med naravnimi beljakovinami Bt in tistimi, ki se tvorijo pod vplivom sintetičnih transgenov v gensko spremenjenih pridelkih, ter naj razširi oceno tveganja, da bo upoštevala vse interakcije in kombinirane učinke med toksini Bt, gensko spremenjenimi rastlinami in njihovimi sestavnimi deli, ostanki škropljenja s komplementarnimi herbicidi, okoljem ter posledicami za zdravje in varnost hrane; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva agencijo EFSA, naj ne sprejema več študij toksičnosti, pri katerih so bile uporabljene izolirane beljakovine, saj se te po sestavi in bioloških učinkih najverjetneje razlikujejo od tistih, ki jih rastlina proizvede sama, zahteva pa naj tudi, da se vsi testi izvedejo s tkivom gensko spremenjene rastline; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva agencijo EFSA, naj zagotovi, da se bodo podatki iz terenskih poskusov oziroma rastlinjakov nanašali na dovolj širok razpon kmetijskih in okoljskih pogojev, da bo mogoče oceniti vse stresne dejavnike, ki bi lahko po pričakovanjih med pridelavo vplivali na izražanje genov in sestavo rastline; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva agencijo EFSA, naj poskrbi, da se bodo podatki iz terenskih poskusov oziroma rastlinjakov nanašali na dovolj širok razpon različnih sort, da bo mogoče oceniti vpliv različnih genskih podlag na izražanje genov in sestavo rastline; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva agencijo EFSA, naj zahteva podatke o posledicah uživanja hrane in krme iz gensko spremenjenih rastlin za črevesno floro; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Mnenje odbora EFSA o gensko spremenjenih organizmih v zvezi z vlogo (sklic EFSA-GMO-NL-2007-37) za dajanje na trg proti insektom odporne gensko spremenjene soje MON89034 za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, ki jo je oddala družba Monsanto, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909

(4)  Znanstveno mnenje odbora EFSA o gensko spremenjenih organizmih o oceni gensko spremenjene koruze MON 89034 za obnovitev odobritve v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 (vloga EFSA-GMO-RX-015), strokovno glasilo agencije EFSA 17(11), leto 2019, 5845, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845

(5)  Evropski parlament je v osmem zakonodajnem obdobju sprejel 36 resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov. Poleg tega je v devetem zakonodajnem obdobju sprejel naslednje resolucije:

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0028).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0029).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 in DAS-40278-9, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0030).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0054).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055), |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 89788 (MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v promet v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0055),

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja v promet za proizvode, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in podkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 in NK603 × DAS-40278-9 ali so iz njih sestavljeni ali narejeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0056).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2019 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh, štirih ali petih genskih transformacijskih dogodkov Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Svet (Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0057).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (sprejeta besedila, P9_TA(2020)0069).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij MON 87427, MON 89034, MIR162 in NK603, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in razveljavitvi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2018/1111 v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0291).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0292).

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2020 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacij MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 in NK603, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0293).

(6)  Odločba Komisije 2009/813/ES z dne 30. oktobra 2009 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MON 89034 (MON-89Ø34-3), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 289, 5.11.2009, str. 21).

(7)  Prvo mnenje agencije EFSA, str. 21, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(8)  Pripombe držav članic: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042.

(9)  Direktiva 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS – Izjava Komisije (UL L 106, 17.4.2001, str. 1).

(10)  Pripombe držav članic: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(11)  Odločba Komisije 2005/635/ES z dne 31. avgusta 2005 o dajanju na trg, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta, proizvod iz oljne repice (Brassica napus L., sorta GT73), gensko spremenjen za odpornost na herbicid glifosat (UL L 228, 3.9.2005, str. 11).

(12)  Glej uvodno izjavo G.

(13)  Glej pripombe države članice, str. 7: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.1193 in pripombe države članice, str. 27: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(14)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“ (Potenciacija insecticidne aktivnosti bakterije Bacillus thuringiensis z inhibitorji serinskih proteaz), Journal of Agricultural and Food Chemistry 1990, 38, str. 1145–1152.

(15)  Glej na primer Then, C., „Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity“ (Ocena tveganja toksinov bakterije Bacillus thuringiensis: sinergizmi, učinkovitost in selektivnost), Environmental Science Pollution Research 2010, 17, str. 791–797.

(16)  Glej na primer Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., „Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.“ (Kvantifikacija toksinov v gojeni sorti bombaža Cry1Ac + CpTI in potencialni učinki na domačo čebelo), Ecotoxicology 2010,19, str. 1452–1459, https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E. and Bigler, F., „Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees“ (Vpliv zaužitja Bt-transgenega peloda, toksinov Bt in proteaznih inhibitorjev na razvoj krmilne žleze pri čebelah), Apidologie 2005, 36(4), str. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049; Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., „Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover“ (Učinek transgenih bombažnih rastlin na neciljno vrsto bombažne listne uši). Ecological Entomology, 30(3), str. 307–315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(17)  Za pregled glej Rubio-Infante, N. & Morno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Pregled varnosti in bioloških učinkov toksinov Bacillus thuringiensis Cry na sesalce), Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5): str. 630-648http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18)  Cry1Ac je eden od peščice toksinov Bt, ki jih je EFSA podrobno preučila.

(19)  Prvo mnenje EFSA, str. 16, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(20)  Glej uvodno izjavo K.

(21)  Glej na primer Hilbeck, A. in Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment“ (Specifičnost in kombinirani učinki toksinov Bacillus thuringiensis Cry v oceni tveganja gensko spremenjenih organizmov), Frontiers Environmental Science 2015, 3:71.

(22)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“ (Insekticidne rastline Bt – pristop agencije EFSA k oceni tveganja za gensko spremenjene rastline Bt je v zasnovi neuspešen), RAGES 2020, str. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(23)  Pripombe držav članic, str. 16: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(24)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(25)  Douglas, M. R., Tooker, J. F., Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops (Široka uporaba tretiranih semen je povzročila hitro rast uporabe neonikotinoidskih insekticidov in preventivnega zatiranja škodljivcev pri poljščinah v ZDA), Environmental Science and Technology, 2015, št. 49(8), str. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(26)  Neonikotinoidi, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(27)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 503/2013 z dne 3. aprila 2013 o vlogah za odobritev gensko spremenjenih živil in krme v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi uredb Komisije (ES) št. 641/2004 in (ES) št. 1981/2006 (UL L 157, 8.6.2013, str. 1).

(28)  Pripombe držav članic, str. 1: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(29)  Komisija vlogo „lahko“ odobri, če v odboru za pritožbe ni kvalificirane večine držav članic v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) št. 182/2011, vendar to ni nujno.

(30)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(31)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(32)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/70 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/70

---

P9_TA(2020)0370

Evropska državljanska pobuda – Zaščita manjšin

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o evropski državljanski pobudi Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope (2020/2846(RSP))

(2021/C 445/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju evropske državljanske pobude Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope (ECIXXXX), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske državljanske pobude Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope (ECIXXXX),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 2, člena 3(3) in člena 11(4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 2, člena 3(3) in člena 11(4),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 19, člena 24, člena 53(1), člena 63, člena 79(2), člena 107(3)(e), člena 108(4), člena 109, člena 118, člena 165(4), člena 167(5), člena 173(3), člena 177, člena 178 in člena 182(1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 19, člena 24, člena 53(1), člena 63, člena 79(2), člena 107(3)(e), člena 108(4), člena 109, člena 118, člena 165(4), člena 167(5), člena 173(3), člena 177, člena 178 in člena 182(1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o evropski državljanski pobudi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o evropski državljanski pobudi (1),

| — | ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti členov 10, 21, 22 in 51 (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti členov 10, 21, 22 in 51 (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z 21. in 22. junija 1993, s katerimi so bile določene zahteve, ki jih mora država izpolniti, da se lahko pridruži Evropski uniji (københavnska merila); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z 21. in 22. junija 1993, s katerimi so bile določene zahteve, ki jih mora država izpolniti, da se lahko pridruži Evropski uniji (københavnska merila);

| — | ob upoštevanju člena 27 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki ju je Generalna skupščina OZN sprejela 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 27 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki ju je Generalna skupščina OZN sprejela 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin in Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih ter mnenj ustreznih organov za spremljanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin in Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih ter mnenj ustreznih organov za spremljanje,

| — | ob upoštevanju københavnskega dokumenta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), podpisanega leta 1990, ter številnih tematskih priporočil in smernic o pravicah manjšin, ki sta jih izdala Visoki komisar OVSE za narodne manjšine in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju københavnskega dokumenta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), podpisanega leta 1990, ter številnih tematskih priporočil in smernic o pravicah manjšin, ki sta jih izdala Visoki komisar OVSE za narodne manjšine in Urad OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2018 o minimalnih standardih za manjšine v Evropski uniji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2018 o minimalnih standardih za manjšine v Evropski uniji (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2018 o varstvu in nediskriminaciji manjšin v državah članicah EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2018 o varstvu in nediskriminaciji manjšin v državah članicah EU (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o enakopravnosti jezikov v digitalni dobi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o enakopravnosti jezikov v digitalni dobi (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2013 o ogroženih evropskih jezikih in jezikovni raznolikosti v Evropski uniji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2013 o ogroženih evropskih jezikih in jezikovni raznolikosti v Evropski uniji (5),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2019 o celovitem pristopu k poučevanju in učenju jezikov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. maja 2019 o celovitem pristopu k poučevanju in učenju jezikov (6),

| — | ob upoštevanju sodb on sodne prakse Sodišča Evropske unije (SEU), zlasti zadeve T-646/13 (Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope proti Komisiji) (7) in zadeve T-391/17 (Romunija proti Komisiji) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb on sodne prakse Sodišča Evropske unije (SEU), zlasti zadeve T-646/13 (Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope proti Komisiji) (7) in zadeve T-391/17 (Romunija proti Komisiji) (8),

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije (EU) 2017/652 z dne 29. marca 2017 o predlagani državljanski pobudi z naslovom Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije (EU) 2017/652 z dne 29. marca 2017 o predlagani državljanski pobudi z naslovom Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope (9),

| — | ob upoštevanju javne predstavitve o evropski državljanski pobudi Zaščita manjšin, ki so jo 15. oktobra 2020 organizirali Odbor za kulturo in izobraževanje, Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbor za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne predstavitve o evropski državljanski pobudi Zaščita manjšin, ki so jo 15. oktobra 2020 organizirali Odbor za kulturo in izobraževanje, Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbor za peticije,

| — | ob upoštevanju predlogov v evropski državljanski pobudi Zaščita manjšin v zvezi z zakonodajnimi akti, ki naj bi jih na pripravila Komisija na podlagi te pobude, ki je bila po tem, ko so bili zbrani podpisi, posredovana Komisiji in na javni predstavitvi predstavljena Evropskemu parlamentu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov v evropski državljanski pobudi Zaščita manjšin v zvezi z zakonodajnimi akti, ki naj bi jih na pripravila Komisija na podlagi te pobude, ki je bila po tem, ko so bili zbrani podpisi, posredovana Komisiji in na javni predstavitvi predstavljena Evropskemu parlamentu,

| — | ob upoštevanju člena 222(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 222(8) Poslovnika,

| A. | ker v skladu s členom 2 PEU Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin; |
| --- | --- |

A.

ker v skladu s členom 2 PEU Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin;

| B. | ker člen 3(3) PEU določa, da Unija spodbuja ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter solidarnost med državami članicami, poleg tega pa spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine; |
| --- | --- |

B.

ker člen 3(3) PEU določa, da Unija spodbuja ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter solidarnost med državami članicami, poleg tega pa spoštuje svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbi za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine;

| C. | ker člen 6 PDEU določa, da je EU pristojna za izvajanje ukrepov za podporo, uskladitev ali dopolnitev ukrepov držav članic na področju kulture in izobraževanja; ker bi morala Komisija aktivno sodelovati z državami članicami na teh področjih, ki so zelo pomembna za pripadnike manjšin; |
| --- | --- |

C.

ker člen 6 PDEU določa, da je EU pristojna za izvajanje ukrepov za podporo, uskladitev ali dopolnitev ukrepov držav članic na področju kulture in izobraževanja; ker bi morala Komisija aktivno sodelovati z državami članicami na teh področjih, ki so zelo pomembna za pripadnike manjšin;

| D. | ker si mora Unija v skladu s členom 10 PDEU pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadevati za boj proti diskriminaciji, med drugim na podlagi rase ali narodnosti; |
| --- | --- |

D.

ker si mora Unija v skladu s členom 10 PDEU pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadevati za boj proti diskriminaciji, med drugim na podlagi rase ali narodnosti;

| E. | ker člen 21(1) Listine določa, da je prepovedana vsakršna diskriminacija na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

E.

ker člen 21(1) Listine določa, da je prepovedana vsakršna diskriminacija na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| F. | ker člen 22 Listine določa, da Unija spoštuje kulturno, versko in jezikovno raznolikost; |
| --- | --- |

F.

ker člen 22 Listine določa, da Unija spoštuje kulturno, versko in jezikovno raznolikost;

| G. | ker člen 167 PDEU zagotavlja spoštovanje kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

G.

ker člen 167 PDEU zagotavlja spoštovanje kulturne raznolikosti;

| H. | ker približno 8 % državljanov EU pripada narodni manjšini, približno 10 % pa jih govori regionalni ali manjšinski jezik; ker ti državljani s svojim edinstvenim jezikom in kulturo bistveno prispevajo h kulturnemu bogastvu Unije; |
| --- | --- |

H.

ker približno 8 % državljanov EU pripada narodni manjšini, približno 10 % pa jih govori regionalni ali manjšinski jezik; ker ti državljani s svojim edinstvenim jezikom in kulturo bistveno prispevajo h kulturnemu bogastvu Unije;

| I. | ker je splošni pojem manjšin v Evropi zajet v vrsti pravnih in akademskih strokovnih izrazov; ker se za te socialne skupine pogosto uporabljajo zamenljivi izrazi, kot so nacionalne manjšine, etnične skupine, tradicionalne ali avtohtone manjšine, narodnosti, prebivalci konstitutivnih regij, jezikovne manjšine, skupine, ki govorijo manj razširjene jezike, jezikovne skupine itd.; ker Svet Evrope v Okvirni konvenciji za varstvo narodnih manjšin, ki je še vedno najvišji mednarodni standard za varstvo manjšin v Evropi, uporablja izraz „narodna manjšina“, da bi se izognil težavam pri uporabi različnih izrazov, ki se uporabljajo po Evropi; ker evropska državljanska pobuda Zaščita manjšin za te manjšinske skupine uporablja izraz „narodne in jezikovne manjšine“; |
| --- | --- |

I.

ker je splošni pojem manjšin v Evropi zajet v vrsti pravnih in akademskih strokovnih izrazov; ker se za te socialne skupine pogosto uporabljajo zamenljivi izrazi, kot so nacionalne manjšine, etnične skupine, tradicionalne ali avtohtone manjšine, narodnosti, prebivalci konstitutivnih regij, jezikovne manjšine, skupine, ki govorijo manj razširjene jezike, jezikovne skupine itd.; ker Svet Evrope v Okvirni konvenciji za varstvo narodnih manjšin, ki je še vedno najvišji mednarodni standard za varstvo manjšin v Evropi, uporablja izraz „narodna manjšina“, da bi se izognil težavam pri uporabi različnih izrazov, ki se uporabljajo po Evropi; ker evropska državljanska pobuda Zaščita manjšin za te manjšinske skupine uporablja izraz „narodne in jezikovne manjšine“;

| J. | ker se večina narodnih in jezikovnih manjšin sooča z vse hitrejšo asimilacijo in izgubo jezika, kar vodi k jezikovnem in kulturnem osiromašenju in izgubi raznolikosti EU, to pa bi morala EU v okviru Pogodb preprečevati; ker je izobraževanje glavno orodje za ponovno oživitev in ohranitev manjšinskih jezikov; |
| --- | --- |

J.

ker se večina narodnih in jezikovnih manjšin sooča z vse hitrejšo asimilacijo in izgubo jezika, kar vodi k jezikovnem in kulturnem osiromašenju in izgubi raznolikosti EU, to pa bi morala EU v okviru Pogodb preprečevati; ker je izobraževanje glavno orodje za ponovno oživitev in ohranitev manjšinskih jezikov;

| K. | ker Unescov Atlas ogroženih jezikov navaja, da je 186 jezikov iz držav EU ranljivih ali jim grozi izumrtje, trije pa so že izumrli; |
| --- | --- |

K.

ker Unescov Atlas ogroženih jezikov navaja, da je 186 jezikov iz držav EU ranljivih ali jim grozi izumrtje, trije pa so že izumrli;

| L. | ker je bila 15. julija 2013 Evropski komisiji predložena evropska državljanska pobuda Zaščita manjšin, s katero so podpisniki pozvali k ukrepanju EU v podporo narodnim in jezikovnim manjšinam na 11 področjih; |
| --- | --- |

L.

ker je bila 15. julija 2013 Evropski komisiji predložena evropska državljanska pobuda Zaščita manjšin, s katero so podpisniki pozvali k ukrepanju EU v podporo narodnim in jezikovnim manjšinam na 11 področjih;

| M. | ker je 13. septembra 2013 Komisija ocenila, da pobuda ni ustrezno utemeljena, zato je ni registrirala; ker so organizatorji pobude vložili pritožbo pri Sodišču Evropske unije, Splošno sodišče EU pa je 3. februarja 2017 izdalo sodbo in razveljavilo sklep Komisije, s katerim je bila prijava pobude zavrnjena; |
| --- | --- |

M.

ker je 13. septembra 2013 Komisija ocenila, da pobuda ni ustrezno utemeljena, zato je ni registrirala; ker so organizatorji pobude vložili pritožbo pri Sodišču Evropske unije, Splošno sodišče EU pa je 3. februarja 2017 izdalo sodbo in razveljavilo sklep Komisije, s katerim je bila prijava pobude zavrnjena;

| N. | ker je Komisija ravnala v skladu s sodbo Splošnega sodišča in sprejela potrebne ukrepe ter je pobudo po ponovnem pregledu njene pravne dopustnosti in s sprejetjem Sklepa (EU) 2017/652 registrirala na podlagi devetih od prvotnih 11 predlogov; |
| --- | --- |

N.

ker je Komisija ravnala v skladu s sodbo Splošnega sodišča in sprejela potrebne ukrepe ter je pobudo po ponovnem pregledu njene pravne dopustnosti in s sprejetjem Sklepa (EU) 2017/652 registrirala na podlagi devetih od prvotnih 11 predlogov;

| O. | ker Komisija v skladu s členom 15 uredbe o evropski državljanski pobudi najprej preveri, ali je pobuda pravno dopustna, nato pa jo po uspešnem zbiranju podpisov vsebinsko preuči; ker Komisija pravne in politične ugotovitve o pobudi sprejme na podlagi Pogodb EU; |
| --- | --- |

O.

ker Komisija v skladu s členom 15 uredbe o evropski državljanski pobudi najprej preveri, ali je pobuda pravno dopustna, nato pa jo po uspešnem zbiranju podpisov vsebinsko preuči; ker Komisija pravne in politične ugotovitve o pobudi sprejme na podlagi Pogodb EU;

| P. | ker je Splošno sodišče Evropske unije v sodbi z dne 24. septembra 2019 v zadevi T-391/17 potrdilo odločitev Komisije, da registrira evropsko državljansko pobudo Zaščita manjšin; |
| --- | --- |

P.

ker je Splošno sodišče Evropske unije v sodbi z dne 24. septembra 2019 v zadevi T-391/17 potrdilo odločitev Komisije, da registrira evropsko državljansko pobudo Zaščita manjšin;

| Q. | ker je bilo od 3. aprila 2017 do 3. aprila 2018 v EU zbranih 1 123 422 potrjenih podpisov, pri čemer je bil minimalni nacionalni prag dosežen v 11 državah članicah; |
| --- | --- |

Q.

ker je bilo od 3. aprila 2017 do 3. aprila 2018 v EU zbranih 1 123 422 potrjenih podpisov, pri čemer je bil minimalni nacionalni prag dosežen v 11 državah članicah;

| R. | ker je evropska državljanska pobuda prvi instrument za nadnacionalno participativno demokracijo na svetu in državljanom omogoča, da neposredno sodelujejo z institucijami EU; |
| --- | --- |

R.

ker je evropska državljanska pobuda prvi instrument za nadnacionalno participativno demokracijo na svetu in državljanom omogoča, da neposredno sodelujejo z institucijami EU;

| S. | ker je pobuda o zaščiti manjšin peta uspešna evropska državljanska pobuda od skupaj šestih; |
| --- | --- |

S.

ker je pobuda o zaščiti manjšin peta uspešna evropska državljanska pobuda od skupaj šestih;

| T. | ker mora Evropski parlament v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/788 po javni predstavitvi oceniti politično podporo evropski državljanski pobudi; ker je Parlament v skladu s členom 222 Poslovnika 15. oktobra 2020 organiziral javno predstavitev; |
| --- | --- |

T.

ker mora Evropski parlament v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/788 po javni predstavitvi oceniti politično podporo evropski državljanski pobudi; ker je Parlament v skladu s členom 222 Poslovnika 15. oktobra 2020 organiziral javno predstavitev;

| 1. | ponavlja svojo odločno podporo instrumentu evropske državljanske pobude in poziva, naj se izkoristi ves njegov potencial; poudarja, da evropska državljanska pobuda državljanom omogoča, da opredelijo in izrazijo svoje želje ter EU pozovejo k ukrepanju; poudarja, da je omogočanje državljanom, da dejavno sodelujejo v političnih procesih, ki nanje vplivajo, bistvenega pomena, da bi jim lahko približali projekt evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da je nova uredba o evropski državljanski pobudi začela veljati 1. januarja 2020 in da je bistvenega pomena, da EU in nacionalne institucije naredijo vse v njihovi moči, da bo ponovni zagon tega instrumenta udeležbe uspešen; poudarja, da bi morala Komisija ustrezno upoštevati zahteve, ki jih je več ko 1,1 milijona državljanov EU izrazilo v evropski državljanski pobudi za zaščito manjšin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti, da je spoštovanje pripadnikov manjšin poleg demokracije, načela pravne države in spoštovanja človekovih pravic temeljna vrednota EU, kot je določeno v členu 2 PEU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | želi spomniti, da je v členu 3(3) PEU navedeno, da mora Unija spoštovati svojo bogato kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbeti za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine; poudarja, da so manjšinski jeziki in kulture sestavni in neodtujljiv del kulture in dediščine Unije; poudarja, da bi morala Unija spodbujati dejavnosti držav članic za zagotavljanje varstva pravic pripadnikov manjšin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | znova poziva Komisijo (10), naj v skladu z načelom subsidiarnosti pripravi skupni okvir za minimalne standarde EU za varstvo pravic pripadnikov manjšin, ki so močno vključene v pravni okvir, ki zagotavlja demokracijo, pravno državo in temeljne pravice po EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj sprejmejo vse ustrezne ukrepe, spoštujejo pravice pripadnikov manjšin in zagotovijo, da se te pravice v celoti spoštujejo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je treba spoštovati jezikovne pravice v skupnostih z več kot enim uradnim jezikom, ne da bi pri tem omejevali pravice ene skupnosti v primerjavi z drugo, v skladu z ustavnim redom vsake države članice in njenim nacionalnim pravom; meni, da bi morali pri spodbujanju regionalnih jezikov in varstvu jezikovnih skupnosti spoštovati temeljne pravice vseh ljudi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da bi morala EU še naprej ozaveščati o večjezičnosti po Evropi prek programov EU in dejavno promovirati prednosti večjezičnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | želi spomniti, da ni splošne opredelitve tega, kdo šteje za pripadnika narodnostne ali jezikovne manjšine v EU; poudarja, da je treba varovati vse manjšine, ne glede na opredelitev, ter poudarja, da bi opredelitve morali uporabljati prožno, pri tem pa spoštovati načela subsidiarnosti, sorazmernosti in nediskriminacije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva, naj EU in Svet Evrope tesneje sodelujeta na področju varstva pravic narodnostnih in jezikovnih manjšin; opozarja, da bi lahko EU s takšnim sodelovanjem gradila na dosežkih in izkušnjah Sveta Evrope, ta pa bi lahko učinkoviteje izvajal svoja priporočila v zvezi z Okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin in Evropsko listino o regionalnih in manjšinskih jezikih; spodbuja države članice, naj ratificirajo in izvajajo Okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin in Evropsko listino o regionalnih ali manjšinskih jezikih; |
| --- | --- |

10.

O devetih predlogih evropske državljanske pobude

| 11. | priznava, da so za varstvo narodnostnih in jezikovnih manjšin predvsem pristojni organi držav članic; vendar poudarja, da mora Unija pri tem odločno podpirati organe držav članic; opozarja, da je več držav članic uspešen zgled spoštljivega in harmoničnega sobivanja različnih skupnosti, tudi na področju jezikovne politike in politike kulturne revitalizacije; poziva države članice, naj si izmenjujejo primere dobre prakse o varstvu in podpori pravic pripadnikov manjšin, ter poziva EU, naj olajša tovrstne izmenjave; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da se je treba pri ukrepih za ohranjanje kulturne in jezikovne identitete v korist narodnostnih in jezikovnih manjšin osredotočiti na pozitivne ukrepe, tudi na področju izobraževanja, kulture in javnih storitev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zaskrbljen zaradi skrb vzbujajočega naraščanja kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora, ki jim botrujejo rasizem, ksenofobija ali nestrpnost do narodnih in jezikovnih manjšin v Evropi; poziva Komisijo in države članice, naj organizirajo kampanje proti sovražnem govoru in se bojujejo proti rasizmu in ksenofobiji do pripadnikov narodnostnih in jezikovnih manjšin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priznava prispevek narodnih in jezikovnih manjšin h kulturni dediščini EU in poudarja vlogo medijev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da je jezikovna raznolikost dragocen sestavni del kulturnega bogastva Evrope, ki bi ga bilo treba zaščititi, da se bodo lahko regionalni ali manjšinski jeziki prenašali iz roda v rod; je močno zaskrbljen, ker nekaterim regionalnim ali manjšinskim jezikom grozi izumrtje; poudarja, da so na tem področju potrebni dodatni ukrepi; zato poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo učenje jezikov po EU, tudi učenje manjšinskih jezikov; ugotavlja, da evropska državljanska pobuda poziva k vzpostavitvi evropskega centra za raznolikost jezikov, ki bi varoval bogato raznolikost evropskih jezikov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU in države članice, naj pri pripravi programov financiranja upoštevajo potrebe narodnostnih in jezikovnih manjšin; meni, da je varstvo večjezičnosti in kulturne raznolikosti gonilo regionalnega razvoja in inovacij ter da bi evropski strukturni in investicijski skladi morali upoštevati to dejstvo; meni, da bi lahko financiranje iz programa Obzorje Evropa za preučevanje kulturne in jezikovne raznolikosti in njenega učinka na gospodarski razvoj regij EU omogočilo boljšo usmerjenost javnih politik v narodne in jezikovne manjšine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priznava vlogo jezika v kulturi; je zaskrbljen, ker se lahko nekateri kulturni subjekti, dejavni na področju regionalnih ali manjšinskih jezikov, soočajo z dodatnimi izzivi pri doseganju širšega občinstva in pri dostopu do finančnih in upravnih virov; poziva države članice, naj upoštevajo regionalne razmere in pripravijo ukrepe, s katerimi bodo kulturnim subjektom pomagale izražati svobodo kulture, ne glede na njihove jezikovne ali druge posebnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi moral imeti vsak državljan EU pravico do kulture in razvedrila v svojem jeziku; opozarja, da so jezikovne manjšine pogosto premajhne ali nimajo institucionalne podpore, da bi razvile celovit sistem lastnih medijskih storitev; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj opravi oceno in sprejme najprimernejše ukrepe, da bi podprla razvoj tovrstnih medijskih storitev; opozarja, da sta sozakonodajalca od predložitve evropske državljanske pobude za zaščito manjšin Komisiji leta 2013 že sprejela bistvene predloge v zvezi s storitvami na področju avtorskih pravicam in avdiovizualnih medijev; je seznanjen z nedavno sprejetim sporočilom Komisije o kratkoročnem pregledu uredbe o geografskem blokiranju (COM(2020)0766), v katerem Komisija predlaga podroben pregled stanja v letu 2022, ko bodo vsi učinki uredbe jasni; pozdravlja namero Komisije, da bo v okviru akcijskega načrta za medijski in avdiovizualni sektor vzpostavila dialog z deležniki glede avdiovizualnih vsebin; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo pomisleki manjšinskih jezikov upoštevani v prihodnjih uredbah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da veliko oseb brez državljanstva v Evropski uniji pripade narodnim in jezikovnim manjšinam; meni, da bi lahko ob ustreznem upoštevanju suverenosti in pristojnosti držav članic sprejeli pozitivne ukrepe, nekateri pozitivni ukrepi pa se v zvezi s to zadevo že izvajajo; opozarja, da je podelitev in odvzem državljanstva v pristojnosti posameznih držav; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izraža svojo podporo evropski državljanski pobudi Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope; poziva Komisijo, naj se nanjo odzove in predlaga pravne akte na podlagi Pogodb in uredbe o evropski državljanski pobudi ter v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; opozarja, da se v pobudi, ki jo je registrirala Komisija, poziva k zakonodajnim predlogom na devetih različnih področjih, in ponavlja poziv, da se v skladu s pobudo preveri in oceni vsak predlog posebej; |
| --- | --- |

20.

o

o o

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Agenciji Evropske unije za temeljne pravice ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  UL L 130, 17.5.2019, str. 55.

(2)  UL C 363, 28.10.2020, str. 13.

(3)  UL C 463, 21.12.2018, str. 21.

(4)  UL C 433, 23.12.2019, str. 42.

(5)  UL C 93, 9.3.2016, str. 52.

(6)  UL C 189, 5.6.2019, str. 15.

(7)  ECLI:EU:T:2017:59.

(8)  ECLI:EU:T:2019:672.

(9)  UL L 92, 6.4.2017, str. 100.

(10)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2018 o minimalnih standardih za manjšine v EU (UL C 363, 28.10.2020, str. 13).

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/75 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/75

---

P9_TA(2020)0371

Močna socialna Evropa za pravičen prehod

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (2020/2084(INI))

(2021/C 445/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 3 in 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3 in 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 9, 151, 152, 153, 156, 157, 162 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9, 151, 152, 153, 156, 157, 162 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 1, 8 in 28 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 1, 8 in 28 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti naslova IV (Solidarnost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti naslova IV (Solidarnost),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Evropski svet, Evropski parlament in Evropska komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Evropski svet, Evropski parlament in Evropska komisija,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, ki je bil sprejet na konferenci COP21 leta 2015, in zlasti preambule, ki vsebuje poziv pogodbenicam, naj pri izvajanju svojih politik in ukrepov spodbujajo pravičen prehod delovne sile ter ustvarjanje dostojnega dela in kakovostnih delovnih mest v skladu z nacionalno opredeljenimi razvojnimi prednostnimi nalogami in strategijami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, ki je bil sprejet na konferenci COP21 leta 2015, in zlasti preambule, ki vsebuje poziv pogodbenicam, naj pri izvajanju svojih politik in ukrepov spodbujajo pravičen prehod delovne sile ter ustvarjanje dostojnega dela in kakovostnih delovnih mest v skladu z nacionalno opredeljenimi razvojnimi prednostnimi nalogami in strategijami,

| — | ob upoštevanju konvencij in priporočil Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti Konvencije o inšpekciji dela iz leta 1947 (št. 81), deklaracije za prihodnost dela ob stoletnici MOD (2019) in smernic MOD iz februarja 2016 za pravičen prehod v okoljsko vzdržne družbe in gospodarstva za vse, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij in priporočil Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti Konvencije o inšpekciji dela iz leta 1947 (št. 81), deklaracije za prihodnost dela ob stoletnici MOD (2019) in smernic MOD iz februarja 2016 za pravičen prehod v okoljsko vzdržne družbe in gospodarstva za vse,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti ciljev 1, 3, 4, 5, 8, 10 in 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti ciljev 1, 3, 4, 5, 8, 10 in 13,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov (UNCRPD), ki je začela v EU veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov (UNCRPD), ki je začela v EU veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (1) (direktiva o enakosti pri zaposlovanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (1) (direktiva o enakosti pri zaposlovanju),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (2),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o njem z dne 2. aprila 2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426) ter stališča Parlamenta o njem z dne 2. aprila 2009 (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (COM(2020)0014),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Proračun EU kot gonilo načrta okrevanja za Evropo (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Proračun EU kot gonilo načrta okrevanja za Evropo (COM(2020)0442),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Prilagojeni delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Prilagojeni delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 28. maja 2020 za uredbo Sveta o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0441), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 28. maja 2020 za uredbo Sveta o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0441),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (4),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. junija 2020 o vplivu demografskih sprememb (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. junija 2020 o vplivu demografskih sprememb (COM(2020)0241),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 18. januarja 2017 o odzivu EU na demografske izzive (2017/C017/08), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 18. januarja 2017 o odzivu EU na demografske izzive (2017/C017/08),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 1. julija 2020 za priporočilo Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0275), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 1. julija 2020 za priporočilo Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0275),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 1. julija 2020, priloženega predlogu priporočila Sveta z naslovom Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade (SWD(2020)0124), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 1. julija 2020, priloženega predlogu priporočila Sveta z naslovom Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade (SWD(2020)0124),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 10. julija 2020 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 10. julija 2020 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (5),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 8. julija 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede virov za posebno dodelitev za pobudo za zaposlovanje mladih (6); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 8. julija 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede virov za posebno dodelitev za pobudo za zaposlovanje mladih (6);

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (7),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. aprila 2019 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 4. aprila 2019 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (8),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o evropskem semestru za usklajevanje gospodarske politike: vidiki zaposlovanja in socialni vidiki v letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o evropskem semestru za usklajevanje gospodarske politike: vidiki zaposlovanja in socialni vidiki v letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2019 o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020 (COM(2019)0650), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2019 o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020 (COM(2019)0650),

| — | ob upoštevanju predloga skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju z dne 17. decembra 2019 k sporočilu o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju z dne 17. decembra 2019 k sporočilu o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/1181 z dne 8. julija 2019 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/1181 z dne 8. julija 2019 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2019 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2019 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2019 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2019 (10),

| — | ob upoštevanju političnih usmeritev naslednje Evropske komisije za obdobje 2019–2024 – „Bolj ambiciozna Unija“, ki jih je predstavila predsednica Komisije Ursula von der Leyen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih usmeritev naslednje Evropske komisije za obdobje 2019–2024 – „Bolj ambiciozna Unija“, ki jih je predstavila predsednica Komisije Ursula von der Leyen,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. januarja 2019 z naslovom Socialni dialog za inovacije v digitalnem gospodarstvu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. januarja 2019 z naslovom Socialni dialog za inovacije v digitalnem gospodarstvu (11),

| — | ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije iz pomladi 2020, objavljene 6. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije iz pomladi 2020, objavljene 6. maja 2020,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomskega in socialnega odbora z dne 18. septembra 2020 o dostojnih minimalnih plačah v vsej Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomskega in socialnega odbora z dne 18. septembra 2020 o dostojnih minimalnih plačah v vsej Evropi,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. julija 2020 z naslovom Načrt okrevanja za Evropo in večletni finančni okvir 2021–2027, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. julija 2020 z naslovom Načrt okrevanja za Evropo in večletni finančni okvir 2021–2027,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2019 z naslovom Skupni minimalni standardi na področju zavarovanja za primer brezposelnosti v državah članicah EU – konkreten korak za učinkovito izvajanje evropskega stebra socialnih pravic (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2019 z naslovom Skupni minimalni standardi na področju zavarovanja za primer brezposelnosti v državah članicah EU – konkreten korak za učinkovito izvajanje evropskega stebra socialnih pravic (12),

| — | ob upoštevanju študije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) o covidu-19 in političnih ukrepih po vsej Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) o covidu-19 in političnih ukrepih po vsej Evropi,

| — | ob upoštevanju tehničnega poročila Skupnega raziskovalnega središča o ukrepih za zajezitev COVID-19 in trgih dela v EU, objavljenega leta 2020, in zlasti vanj vključene analize najnovejših razpoložljivih dokazov o vzorcih dela na daljavo v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnega poročila Skupnega raziskovalnega središča o ukrepih za zajezitev COVID-19 in trgih dela v EU, objavljenega leta 2020, in zlasti vanj vključene analize najnovejših razpoložljivih dokazov o vzorcih dela na daljavo v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine in torinskega procesa, ki se je začel izvajati leta 2014 in je namenjen okrepitvi sistema pogodb v okviru Evropske socialne listine v Svetu Evrope in odnosa tega sistema z zakonodajo Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine in torinskega procesa, ki se je začel izvajati leta 2014 in je namenjen okrepitvi sistema pogodb v okviru Evropske socialne listine v Svetu Evrope in odnosa tega sistema z zakonodajo Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika;

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0233/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0233/2020),

| A. | ker je trajnostni razvoj eden od temeljnih ciljev Evropske unije; ker socialno tržno gospodarstvo temelji na dveh dopolnjujočih se stebrih, in sicer uveljavljanju konkurence in trdnih ukrepih socialne politike, ki naj bi privedli do polne zaposlenosti in socialnega napredka; ker so trije stebri trajnostnega razvoja gospodarski, socialni in okoljski steber; ker trajnostni razvoj med drugim temelji na polni zaposlenosti in družbenem napredku; ker je to temeljni cilj Evropske unije, določen v členu 3(3) PEU; ker sta bili doslej prednostni nalogi gospodarska in okoljska trajnost; |
| --- | --- |

A.

ker je trajnostni razvoj eden od temeljnih ciljev Evropske unije; ker socialno tržno gospodarstvo temelji na dveh dopolnjujočih se stebrih, in sicer uveljavljanju konkurence in trdnih ukrepih socialne politike, ki naj bi privedli do polne zaposlenosti in socialnega napredka; ker so trije stebri trajnostnega razvoja gospodarski, socialni in okoljski steber; ker trajnostni razvoj med drugim temelji na polni zaposlenosti in družbenem napredku; ker je to temeljni cilj Evropske unije, določen v členu 3(3) PEU; ker sta bili doslej prednostni nalogi gospodarska in okoljska trajnost;

| B. | ker se Evropa spoprijema z novo nastajajočimi izzivi, kot so naraščajoče neenakosti med generacijami, manjši obseg socialnih, zdravstvenih, gospodarskih in okoljskih priložnosti in virov, teritorialne razlike ter neenak dostop do temeljnih socialnih in zdravstvenih storitev, delovnih mest in poslovnih priložnosti ter socialne infrastrukture; ker je zmanjšanje neenakosti skupna odgovornost EU in držav članic; ker so se po gospodarski krizi leta 2008 v večini držav članic povečale neenakosti (na področju dohodkov in priložnosti), kar je ogrozilo trajnost in vključujočo naravo rasti ter socialne kohezije, in ker je bilo v teh razmerah težko doseči napredek pri doseganju ciljev EU za leto 2020; |
| --- | --- |

B.

ker se Evropa spoprijema z novo nastajajočimi izzivi, kot so naraščajoče neenakosti med generacijami, manjši obseg socialnih, zdravstvenih, gospodarskih in okoljskih priložnosti in virov, teritorialne razlike ter neenak dostop do temeljnih socialnih in zdravstvenih storitev, delovnih mest in poslovnih priložnosti ter socialne infrastrukture; ker je zmanjšanje neenakosti skupna odgovornost EU in držav članic; ker so se po gospodarski krizi leta 2008 v večini držav članic povečale neenakosti (na področju dohodkov in priložnosti), kar je ogrozilo trajnost in vključujočo naravo rasti ter socialne kohezije, in ker je bilo v teh razmerah težko doseči napredek pri doseganju ciljev EU za leto 2020;

| C. | ker v Evropi in po vsem svetu nedvomno obstaja velika potreba po prehodu na trajnostno izkoriščanje virov, zmanjšanju emisij CO2 in močnem varovanju okolja, da bi zaščitili preživetje, varnost, zdravje in blaginjo prihodnjih generacij; vendar pa bo prehod na stabilno in trajnostno zeleno in okolju prijazno gospodarstvo s socialno razsežnostjo zahteval sodelovanje med javnimi in zasebnimi akterji in ga bo treba pospremiti s procesom ponovne industrializacije, modernizacijo industrijske baze in krepitvijo notranjega trga; ker zeleni, digitalni in demografski prehod na različne načine načine vpliva na evropske regije, delavce in skupine prebivalstva in ker bodo ti prehodi zahtevali obsežno preusposabljanje in prerazporeditev delovne sile, da bi preprečili izgubo delovnih mest v prizadetih sektorjih; |
| --- | --- |

C.

ker v Evropi in po vsem svetu nedvomno obstaja velika potreba po prehodu na trajnostno izkoriščanje virov, zmanjšanju emisij CO2 in močnem varovanju okolja, da bi zaščitili preživetje, varnost, zdravje in blaginjo prihodnjih generacij; vendar pa bo prehod na stabilno in trajnostno zeleno in okolju prijazno gospodarstvo s socialno razsežnostjo zahteval sodelovanje med javnimi in zasebnimi akterji in ga bo treba pospremiti s procesom ponovne industrializacije, modernizacijo industrijske baze in krepitvijo notranjega trga; ker zeleni, digitalni in demografski prehod na različne načine načine vpliva na evropske regije, delavce in skupine prebivalstva in ker bodo ti prehodi zahtevali obsežno preusposabljanje in prerazporeditev delovne sile, da bi preprečili izgubo delovnih mest v prizadetih sektorjih;

| D. | ker imajo evropske regije, v katerih obstaja največja potreba po trajnostnem prehodu, ponavadi tudi visoko stopnjo revščine in izključenosti; ker so za hitro okrevanje potrebni odločni ukrepi in naložbe, ki bi se morali osredotočati na blaženje ekonomskih in socialnih posledic pandemije, ponoven zagon gospodarske dejavnosti, spodbujanje trajnostnega razvoja, zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter izvajanje načel evropskega stebra socialnih pravic, da bi vzpostavili učinkovitejše in trdnejše socialne države; ker mora mednarodno konkurenčna Evropa temeljiti na močni socialni Evropi, če želimo zagotoviti trajnostno rast, kakovostna delovna mesta in trdne sisteme socialnega varstva za vse; |
| --- | --- |

D.

ker imajo evropske regije, v katerih obstaja največja potreba po trajnostnem prehodu, ponavadi tudi visoko stopnjo revščine in izključenosti; ker so za hitro okrevanje potrebni odločni ukrepi in naložbe, ki bi se morali osredotočati na blaženje ekonomskih in socialnih posledic pandemije, ponoven zagon gospodarske dejavnosti, spodbujanje trajnostnega razvoja, zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter izvajanje načel evropskega stebra socialnih pravic, da bi vzpostavili učinkovitejše in trdnejše socialne države; ker mora mednarodno konkurenčna Evropa temeljiti na močni socialni Evropi, če želimo zagotoviti trajnostno rast, kakovostna delovna mesta in trdne sisteme socialnega varstva za vse;

| E. | ker raziskava Eurofounda razkriva zapletenost socialne razsežnosti Evropske unije in predlaga dopolnitev pregleda socialnih kazalnikov, ki spremlja evropski steber socialnih pravic, z dodatnimi kazalniki, ki bi zajemali kakovost delovnih mest, socialno pravičnost in enake možnosti ter močne sisteme socialnega varstva in pravično mobilnost; |
| --- | --- |

E.

ker raziskava Eurofounda razkriva zapletenost socialne razsežnosti Evropske unije in predlaga dopolnitev pregleda socialnih kazalnikov, ki spremlja evropski steber socialnih pravic, z dodatnimi kazalniki, ki bi zajemali kakovost delovnih mest, socialno pravičnost in enake možnosti ter močne sisteme socialnega varstva in pravično mobilnost;

| F. | ker se je strategija Evropa 2020 začela izvajati leta 2010 z namenom spodbujati pametno, trajnostno in vključujočo rast; ker bi morali pri izvajanju lizbonske strategije dati prednost trajnosti in vključenosti pred rastjo; |
| --- | --- |

F.

ker se je strategija Evropa 2020 začela izvajati leta 2010 z namenom spodbujati pametno, trajnostno in vključujočo rast; ker bi morali pri izvajanju lizbonske strategije dati prednost trajnosti in vključenosti pred rastjo;

| G. | ker si, kot je navedeno v členu 151 PDEU, Unija in države članice ob upoštevanju temeljnih socialnih pravic, kakor so določene v Evropski socialni listini, podpisani v Torinu 18. oktobra 1961, in v Listini Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev iz leta 1989, prizadevajo za naslednje cilje: spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranjanju izboljšav omogoči njihova harmonizacija, ter ustrezno socialno zaščito, dialog med socialnimi partnerji, razvoj človeških virov za trajno visoko zaposlenost in boj proti izključenosti; ker so pobude, ki izvirajo iz evropskega stebra socialnih pravic, skupna odgovornost EU in držav članic, ki imajo različne socialne sisteme in tradicije; ker bi morali zato s takšnimi pobudami zaščititi nacionalne sisteme kolektivnih pogajanj in s tem zagotoviti višjo raven varstva; ker so temeljne pravice, sorazmernost, pravna varnost, enakost pred zakonom in subsidiarnost splošna načela prava EU in jih je zato treba spoštovati; |
| --- | --- |

G.

ker si, kot je navedeno v členu 151 PDEU, Unija in države članice ob upoštevanju temeljnih socialnih pravic, kakor so določene v Evropski socialni listini, podpisani v Torinu 18. oktobra 1961, in v Listini Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev iz leta 1989, prizadevajo za naslednje cilje: spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranjanju izboljšav omogoči njihova harmonizacija, ter ustrezno socialno zaščito, dialog med socialnimi partnerji, razvoj človeških virov za trajno visoko zaposlenost in boj proti izključenosti; ker so pobude, ki izvirajo iz evropskega stebra socialnih pravic, skupna odgovornost EU in držav članic, ki imajo različne socialne sisteme in tradicije; ker bi morali zato s takšnimi pobudami zaščititi nacionalne sisteme kolektivnih pogajanj in s tem zagotoviti višjo raven varstva; ker so temeljne pravice, sorazmernost, pravna varnost, enakost pred zakonom in subsidiarnost splošna načela prava EU in jih je zato treba spoštovati;

| H. | ker so ženske premalo zastopane na vodilnih gospodarskih in političnih položajih, na katerih se odloča o odzivih politike na COVID-19; ker bi morale biti ženske vključene v postopek odločanja, saj bi doprinesle več vidikov, znanja in izkušenj, ki bi prispevali k uspešnejši politiki; |
| --- | --- |

H.

ker so ženske premalo zastopane na vodilnih gospodarskih in političnih položajih, na katerih se odloča o odzivih politike na COVID-19; ker bi morale biti ženske vključene v postopek odločanja, saj bi doprinesle več vidikov, znanja in izkušenj, ki bi prispevali k uspešnejši politiki;

| I. | ker sistemi socialnega varstva prispevajo k zagotavljanju dostojnega življenja; ker ti sistemi vključujejo socialno varnost, zdravstveno varstvo, izobraževanje, stanovanja, zaposlitev, pravosodje in socialne storitve za prikrajšane skupine ter imajo ključno vlogo pri doseganju socialnega trajnostnega razvoja, spodbujanju enakosti in socialne pravičnosti ter zagotavljanju pravice do socialne zaščite iz Splošne deklaracije o človekovih pravicah (1948); ker so politike socialne zaščite bistveni elementi nacionalnih razvojnih strategij za zmanjšanje revščine in ranljivosti v vseh življenjskih obdobjih ter podpiranje vključujoče in trajnostne rasti; |
| --- | --- |

I.

ker sistemi socialnega varstva prispevajo k zagotavljanju dostojnega življenja; ker ti sistemi vključujejo socialno varnost, zdravstveno varstvo, izobraževanje, stanovanja, zaposlitev, pravosodje in socialne storitve za prikrajšane skupine ter imajo ključno vlogo pri doseganju socialnega trajnostnega razvoja, spodbujanju enakosti in socialne pravičnosti ter zagotavljanju pravice do socialne zaščite iz Splošne deklaracije o človekovih pravicah (1948); ker so politike socialne zaščite bistveni elementi nacionalnih razvojnih strategij za zmanjšanje revščine in ranljivosti v vseh življenjskih obdobjih ter podpiranje vključujoče in trajnostne rasti;

| J. | ker so za delodajalce in sindikate pri zagotavljanju pravičnih plač in delovnih pogojev ključnega pomena socialni dialog in kolektivna pogajanja ter ker močni sistemi kolektivnih pogajanj krepijo odpornost držav članic v gospodarskih krizah; ker so družbe z močnimi sistemi kolektivnih pogajanj ponavadi bogatejše in bolj enakovredne; ker je pravica do kolektivnih pogajanj vprašanje, ki zadeva vse evropske delavce ter močno vpliva na demokracijo in pravno državo, vključno s spoštovanjem temeljnih socialnih pravic; ker so kolektivna pogajanja temeljna evropska pravica, ki so jo institucije EU v skladu s členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah dolžne spoštovati; ker imajo v zvezi s tem politike, ki spoštujejo, spodbujajo in krepijo kolektivna pogajanja in položaj delavcev v sistemu določanja plač, bistveno vlogo pri doseganju visokih standardov glede delovnih pogojev; |
| --- | --- |

J.

ker so za delodajalce in sindikate pri zagotavljanju pravičnih plač in delovnih pogojev ključnega pomena socialni dialog in kolektivna pogajanja ter ker močni sistemi kolektivnih pogajanj krepijo odpornost držav članic v gospodarskih krizah; ker so družbe z močnimi sistemi kolektivnih pogajanj ponavadi bogatejše in bolj enakovredne; ker je pravica do kolektivnih pogajanj vprašanje, ki zadeva vse evropske delavce ter močno vpliva na demokracijo in pravno državo, vključno s spoštovanjem temeljnih socialnih pravic; ker so kolektivna pogajanja temeljna evropska pravica, ki so jo institucije EU v skladu s členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah dolžne spoštovati; ker imajo v zvezi s tem politike, ki spoštujejo, spodbujajo in krepijo kolektivna pogajanja in položaj delavcev v sistemu določanja plač, bistveno vlogo pri doseganju visokih standardov glede delovnih pogojev;

| K. | ker so kolektivna pogajanja ključen instrument za spodbujanje pravic pri delu; ker sta se po podatkih OECD v zadnjih desetletjih zmanjšala tako sindikalna gostota kot tudi obseg kolektivnih pogajanj; ker se obseg kolektivnih pogajanj od leta 2000 zmanjšuje v 22 od 27 držav članic EU; ker je kakovost dela in delovnega okolja v povprečju višja v državah z dobro organiziranimi socialnimi partnerji in velikim obsegom kolektivnih pogodb; ker kolektivna pogajanja, ki so obsežna in dobro usklajena, spodbujajo dobre rezultate na trgu dela; |
| --- | --- |

K.

ker so kolektivna pogajanja ključen instrument za spodbujanje pravic pri delu; ker sta se po podatkih OECD v zadnjih desetletjih zmanjšala tako sindikalna gostota kot tudi obseg kolektivnih pogajanj; ker se obseg kolektivnih pogajanj od leta 2000 zmanjšuje v 22 od 27 držav članic EU; ker je kakovost dela in delovnega okolja v povprečju višja v državah z dobro organiziranimi socialnimi partnerji in velikim obsegom kolektivnih pogodb; ker kolektivna pogajanja, ki so obsežna in dobro usklajena, spodbujajo dobre rezultate na trgu dela;

| L. | ker so po podatkih Eurofounda kolektivna pogajanja ogrožena, recesija leta 2008 pa je povzročila njihovo decentralizacijo; ker je sicer po ocenah vsak šesti delavec v EU zajet v kolektivni pogodbi o plačah, vendar je težko pridobiti zanesljive dokaze v obliki podrobnejših podatkov o obsegu pogajanj in kolektivnih pogodbah po vsej EU; ker je po podatkih Evropskega sindikalnega inštituta povprečna stopnja članstva v sindikatu v EU približno 23 %, pri čemer se stopnje med državami članicami zelo razlikujejo in segajo od 74 % do zgolj 8 %; ker se tudi članstvo v organizacijah delodajalcev in deleži trgov, ki jih predstavljajo, močno razlikujejo; |
| --- | --- |

L.

ker so po podatkih Eurofounda kolektivna pogajanja ogrožena, recesija leta 2008 pa je povzročila njihovo decentralizacijo; ker je sicer po ocenah vsak šesti delavec v EU zajet v kolektivni pogodbi o plačah, vendar je težko pridobiti zanesljive dokaze v obliki podrobnejših podatkov o obsegu pogajanj in kolektivnih pogodbah po vsej EU; ker je po podatkih Evropskega sindikalnega inštituta povprečna stopnja članstva v sindikatu v EU približno 23 %, pri čemer se stopnje med državami članicami zelo razlikujejo in segajo od 74 % do zgolj 8 %; ker se tudi članstvo v organizacijah delodajalcev in deleži trgov, ki jih predstavljajo, močno razlikujejo;

| M. | ker so socialne naložbe namenjene ljudem, ki z njimi lahko izboljšajo življenjske pogoje; ker so ključna področja za socialne naložbe socialna varnost, zdravstvo, dolgotrajna oskrba, izobraževanje, stanovanja, zaposlovanje, pravosodje in socialne storitve za prikrajšane skupine; ker dobro zasnovane socialne politike močno prispevajo k trajnostnemu razvoju in rasti ter k zaščiti ljudi pred revščino in delujejo kot gospodarski stabilizatorji; |
| --- | --- |

M.

ker so socialne naložbe namenjene ljudem, ki z njimi lahko izboljšajo življenjske pogoje; ker so ključna področja za socialne naložbe socialna varnost, zdravstvo, dolgotrajna oskrba, izobraževanje, stanovanja, zaposlovanje, pravosodje in socialne storitve za prikrajšane skupine; ker dobro zasnovane socialne politike močno prispevajo k trajnostnemu razvoju in rasti ter k zaščiti ljudi pred revščino in delujejo kot gospodarski stabilizatorji;

| N. | ker naj bi se stopnja revščine povečala kot eden od učinkov pandemije COVID-19; ker ti dogodki bolj ogrožajo ženske, mlade, starejše, invalide in velike družine; ker se povečuje število enočlanskih gospodinjstev in starejših, ki živijo sami; ker so enočlanska gospodinjstva bolj izpostavljena tveganju revščine in socialne izključenosti, pri čemer so starejše ženske, če živijo same, bolj izpostavljene tveganju revščine kot starejši moški; ker so enostarševska gospodinjstva bolj izpostavljena revščini in pomanjkanju ter imajo težave pri razporejanju sredstev zaradi zgolj enega dohodka in nižjih stopenj zaposlenosti; ker se zdaj vse večje število mladih odraslih zanaša na dom staršev, da jih zaščiti pred revščino, vendar je 29 % gospodinjstev s tremi generacijami izpostavljenih revščini, 13 % pa jih je močno prikrajšanih; |
| --- | --- |

N.

ker naj bi se stopnja revščine povečala kot eden od učinkov pandemije COVID-19; ker ti dogodki bolj ogrožajo ženske, mlade, starejše, invalide in velike družine; ker se povečuje število enočlanskih gospodinjstev in starejših, ki živijo sami; ker so enočlanska gospodinjstva bolj izpostavljena tveganju revščine in socialne izključenosti, pri čemer so starejše ženske, če živijo same, bolj izpostavljene tveganju revščine kot starejši moški; ker so enostarševska gospodinjstva bolj izpostavljena revščini in pomanjkanju ter imajo težave pri razporejanju sredstev zaradi zgolj enega dohodka in nižjih stopenj zaposlenosti; ker se zdaj vse večje število mladih odraslih zanaša na dom staršev, da jih zaščiti pred revščino, vendar je 29 % gospodinjstev s tremi generacijami izpostavljenih revščini, 13 % pa jih je močno prikrajšanih;

| O. | ker lahko spolna diskriminacija doma in na trgu dela vodi v neenako porazdelitev virov, zato so ženske bolj izpostavljene revščini in socialni izključenosti kot moški; ker imajo ženske manj možnosti, da se rešijo revščine, če zapadejo vanjo; |
| --- | --- |

O.

ker lahko spolna diskriminacija doma in na trgu dela vodi v neenako porazdelitev virov, zato so ženske bolj izpostavljene revščini in socialni izključenosti kot moški; ker imajo ženske manj možnosti, da se rešijo revščine, če zapadejo vanjo;

| P. | ker je horizontalna in vertikalna segregacija na trgu dela v EU še vedno močna, pri čemer so ženske nesorazmerno zastopane v manj dobičkonosnih sektorjih; ker je pandemija COVID-19 prizadela zlasti ženske, ki imajo prekarno pogodbo, saj so prve izgubile zaposlitev, kar je imelo finančne posledice za njihovo družino in ekonomsko neodvisnost, hkrati pa zaradi tega niso deležne zadostne socialne varnosti v času krize; |
| --- | --- |

P.

ker je horizontalna in vertikalna segregacija na trgu dela v EU še vedno močna, pri čemer so ženske nesorazmerno zastopane v manj dobičkonosnih sektorjih; ker je pandemija COVID-19 prizadela zlasti ženske, ki imajo prekarno pogodbo, saj so prve izgubile zaposlitev, kar je imelo finančne posledice za njihovo družino in ekonomsko neodvisnost, hkrati pa zaradi tega niso deležne zadostne socialne varnosti v času krize;

| Q. | ker je bilo leta 2018 v državah EU-27 skoraj 109 milijonov oseb izpostavljenih tveganju revščine ali socialne izključenosti, kar je 21,7 % celotnega prebivalstva, od tega pa je bilo 23 milijonov otrok (13); ker EU ni dosegla svojega cilja, da bo do leta 2020 vsaj za 20 milijonov zmanjšala število oseb, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost; ker se bo število ljudi, ki jim grozi tveganje revščine ali socialne izključenost, zaradi krize zaradi COVID-19 v Uniji verjetno povečalo; ker se je brezdomstvo v zadnjem desetletju v večini držav članic dosledno povečalo za 70 %, vsako noč pa je v EU brez zatočišča najmanj 700 000 ljudi; ker se je zaradi COVID-19 pokazalo, da gre pri brezdomstvu tako za socialno krizo kot tudi za krizo javnega zdravja (14); ker približno petini ljudi v EU grozi močna prezadolženost in mnogi ne prejemajo socialnih prejemkov, do katerih so upravičeni v okviru svojih nacionalnih sistemov; |
| --- | --- |

Q.

ker je bilo leta 2018 v državah EU-27 skoraj 109 milijonov oseb izpostavljenih tveganju revščine ali socialne izključenosti, kar je 21,7 % celotnega prebivalstva, od tega pa je bilo 23 milijonov otrok (13); ker EU ni dosegla svojega cilja, da bo do leta 2020 vsaj za 20 milijonov zmanjšala število oseb, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost; ker se bo število ljudi, ki jim grozi tveganje revščine ali socialne izključenost, zaradi krize zaradi COVID-19 v Uniji verjetno povečalo; ker se je brezdomstvo v zadnjem desetletju v večini držav članic dosledno povečalo za 70 %, vsako noč pa je v EU brez zatočišča najmanj 700 000 ljudi; ker se je zaradi COVID-19 pokazalo, da gre pri brezdomstvu tako za socialno krizo kot tudi za krizo javnega zdravja (14); ker približno petini ljudi v EU grozi močna prezadolženost in mnogi ne prejemajo socialnih prejemkov, do katerih so upravičeni v okviru svojih nacionalnih sistemov;

| R. | ker ima vsak peti delavec v EU nekakovostno delovno mesto; ker naj bi se v naslednjem desetletju še naprej stopnjevala polarizacija delovnih mest in širile nestandardne oblike zaposlitve, obenem pa naj bi se povečalo število delovnih mest za višje in nižje kvalificirane delavce (15); ker bi tehnološke spremembe in uporaba umetne inteligence lahko bistveno spremenile trg dela; ker se zaradi tega poglabljajo razlike v prihodkih; ker je bilo povpraševanje po delovni sili vedno najšibkejše na sredini lestvice plač, kar je bilo najbolj opazno v obdobjih recesije in krčenja zaposlovanja med letoma 2008 in 2013, deloma zaradi preusmeritve zaposlovanja iz proizvodnega in gradbenega sektorja v storitve; ker se bo ta trend verjetno dodatno okrepil zaradi pandemije; ker bodo delovna mesta za nizkokvalificirano delo vedno bistvena za družbo ter morajo zagotavljati dostojno plačilo in pogoje; ker lahko digitalizacija ustvari možnosti in priložnosti za strokovno izpopolnjevanje, ni pa nujno, da izboljša delovne pogoje ali ustvari nova kakovostna delovna mesta za vse; |
| --- | --- |

R.

ker ima vsak peti delavec v EU nekakovostno delovno mesto; ker naj bi se v naslednjem desetletju še naprej stopnjevala polarizacija delovnih mest in širile nestandardne oblike zaposlitve, obenem pa naj bi se povečalo število delovnih mest za višje in nižje kvalificirane delavce (15); ker bi tehnološke spremembe in uporaba umetne inteligence lahko bistveno spremenile trg dela; ker se zaradi tega poglabljajo razlike v prihodkih; ker je bilo povpraševanje po delovni sili vedno najšibkejše na sredini lestvice plač, kar je bilo najbolj opazno v obdobjih recesije in krčenja zaposlovanja med letoma 2008 in 2013, deloma zaradi preusmeritve zaposlovanja iz proizvodnega in gradbenega sektorja v storitve; ker se bo ta trend verjetno dodatno okrepil zaradi pandemije; ker bodo delovna mesta za nizkokvalificirano delo vedno bistvena za družbo ter morajo zagotavljati dostojno plačilo in pogoje; ker lahko digitalizacija ustvari možnosti in priložnosti za strokovno izpopolnjevanje, ni pa nujno, da izboljša delovne pogoje ali ustvari nova kakovostna delovna mesta za vse;

| S. | ker skoraj ni prehoda s pogodb o zaposlitvi za določen čas na pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas; ker je 60 % delavcev neprostovoljno ujetih v zaposlitev za določen čas; ker so stopnje prehoda posebno nizke v državah z visoko stopnjo zaposlitev za določen čas; ker se celo javne uprave prepogosto zanašajo na začasne delavce z bolj prekarnimi delovnimi pogoji, s katerimi nadomestijo javne uslužbence; |
| --- | --- |

S.

ker skoraj ni prehoda s pogodb o zaposlitvi za določen čas na pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas; ker je 60 % delavcev neprostovoljno ujetih v zaposlitev za določen čas; ker so stopnje prehoda posebno nizke v državah z visoko stopnjo zaposlitev za določen čas; ker se celo javne uprave prepogosto zanašajo na začasne delavce z bolj prekarnimi delovnimi pogoji, s katerimi nadomestijo javne uslužbence;

| T. | ker raziskave Eurofounda o novih oblikah zaposlitve kažejo, da so nastajajoče in vse pomembnejše oblike zaposlitve, ki odstopajo od tradicionalnega odnosa delodajalec – zaposleni in/ali so značilne za netradicionalno organizacijo in vzorce dela, običajno manj zajete v socialni zaščiti, socialnem dialogu in kolektivnih pogajanjih; ker se takšne oblike zaposlitve tudi intenzivneje uporabljajo v težkih časih za gospodarstvo in bi bilo treba preučiti ukrepe za preprečitev pričakovane krize na trgu dela kot posledice pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

T.

ker raziskave Eurofounda o novih oblikah zaposlitve kažejo, da so nastajajoče in vse pomembnejše oblike zaposlitve, ki odstopajo od tradicionalnega odnosa delodajalec – zaposleni in/ali so značilne za netradicionalno organizacijo in vzorce dela, običajno manj zajete v socialni zaščiti, socialnem dialogu in kolektivnih pogajanjih; ker se takšne oblike zaposlitve tudi intenzivneje uporabljajo v težkih časih za gospodarstvo in bi bilo treba preučiti ukrepe za preprečitev pričakovane krize na trgu dela kot posledice pandemije COVID-19;

| U. | ker je stopnja brezposelnosti več kot 7-odstotna, pri čemer se je stopnja brezposelnosti mladih povečala na 17 %, zaradi pandemije COVID-19 (16) pa naj bi se še bolj, predvsem pri ženskah in nizkokvalificiranih delavcih; ker se pričakuje, da se bo stopnja brezposelnosti v euroobmočju povečala z 8,3 % v letu 2020 na približno 9,3 % v letu 2021, pri čemer bodo med državami članicami velike razlike (17); ker je lahko stopnja brezposelnosti posebnih skupin, kot so invalidi, etnične manjšine, kot so Romi, mladi in starejši, še veliko višja; ker je po podatkih iz raziskave Eurofounda z naslovom „Življenje, delo in COVID-19“ kriza zaradi COVID-19 povzročila pretres na trgu dela, saj je od začetka pandemije 8 % zaposlenih in 13 % samostojnih podjetnikov postalo brezposelnih; ker je kriza prizadela tudi tiste, ki so ostali na trgu dela z znatno manjšim številom delovnih ur, kar se je odrazilo v izgubi dohodka ter zaskrbljenosti glede prihodnje udeležbe na trgu dela in finančne negotovosti; |
| --- | --- |

U.

ker je stopnja brezposelnosti več kot 7-odstotna, pri čemer se je stopnja brezposelnosti mladih povečala na 17 %, zaradi pandemije COVID-19 (16) pa naj bi se še bolj, predvsem pri ženskah in nizkokvalificiranih delavcih; ker se pričakuje, da se bo stopnja brezposelnosti v euroobmočju povečala z 8,3 % v letu 2020 na približno 9,3 % v letu 2021, pri čemer bodo med državami članicami velike razlike (17); ker je lahko stopnja brezposelnosti posebnih skupin, kot so invalidi, etnične manjšine, kot so Romi, mladi in starejši, še veliko višja; ker je po podatkih iz raziskave Eurofounda z naslovom „Življenje, delo in COVID-19“ kriza zaradi COVID-19 povzročila pretres na trgu dela, saj je od začetka pandemije 8 % zaposlenih in 13 % samostojnih podjetnikov postalo brezposelnih; ker je kriza prizadela tudi tiste, ki so ostali na trgu dela z znatno manjšim številom delovnih ur, kar se je odrazilo v izgubi dohodka ter zaskrbljenosti glede prihodnje udeležbe na trgu dela in finančne negotovosti;

| V. | ker je bilo po podatkih Eurostata v EU-28 leta 2018 8,3 milijona podzaposlenih delavcev, zaposlenih s krajšim delovnim časom, 7,6 milijona ljudi, ki so bili na razpolago za delo, a niso aktivno iskali zaposlitve, in še 2,2 milijona iskalcev zaposlitve, ki niso mogli začeti delati v kratkem roku; ker je imelo leta 2018 v EU-28 18,1 milijona ljudi status, podoben brezposelnosti; |
| --- | --- |

V.

ker je bilo po podatkih Eurostata v EU-28 leta 2018 8,3 milijona podzaposlenih delavcev, zaposlenih s krajšim delovnim časom, 7,6 milijona ljudi, ki so bili na razpolago za delo, a niso aktivno iskali zaposlitve, in še 2,2 milijona iskalcev zaposlitve, ki niso mogli začeti delati v kratkem roku; ker je imelo leta 2018 v EU-28 18,1 milijona ljudi status, podoben brezposelnosti;

| W. | ker je boj proti brezposelnosti med mladimi in starejšimi še vedno eden od največjih izzivov EU na regionalni ravni; |
| --- | --- |

W.

ker je boj proti brezposelnosti med mladimi in starejšimi še vedno eden od največjih izzivov EU na regionalni ravni;

| X. | ker je kriza zaradi COVID-19 razkrila zlorabe pravic čezmejnih, obmejnih in sezonskih delavcev ter negotovost njihovega položaja z nizko stopnjo socialne zaščite in usklajevanja sistemov socialne varnosti; ker je zato potrebna strožja ureditev, učinkovitejše spremljanje in učinkovito zagotavljanje dostojnih delovnih in stanovanjskih pogojev ter zdravja in varnosti pri delu; ker je treba v zvezi s tem izboljšati direktivo o agencijah za začasno delo; |
| --- | --- |

X.

ker je kriza zaradi COVID-19 razkrila zlorabe pravic čezmejnih, obmejnih in sezonskih delavcev ter negotovost njihovega položaja z nizko stopnjo socialne zaščite in usklajevanja sistemov socialne varnosti; ker je zato potrebna strožja ureditev, učinkovitejše spremljanje in učinkovito zagotavljanje dostojnih delovnih in stanovanjskih pogojev ter zdravja in varnosti pri delu; ker je treba v zvezi s tem izboljšati direktivo o agencijah za začasno delo;

| Y. | ker je bila vrzel v zaposlenosti moških in žensk leta 2019 11,7-odstotna; ker ta razlika EU povzroča velike gospodarske stroške, ki znašajo 320 milijard EUR na leto ali 2,37 % BDP EU; ker kriza zaradi COVID-19 nesorazmerno vpliva na delovne in socialne razmere žensk, saj je 26,5 % žensk zaposlenih na negotovih delovnih mestih, kar predstavlja 60 % delavcev s krajšim delovnim: ker so težave zaradi pandemije COVID-19 bolj prizadele ženske kot moške zaradi zaposlitvenih sektorjev, v katerih so v večini, ter zaradi oskrbe starejših in otrok, kar jih še vedno posebno močno obremenjuje; |
| --- | --- |

Y.

ker je bila vrzel v zaposlenosti moških in žensk leta 2019 11,7-odstotna; ker ta razlika EU povzroča velike gospodarske stroške, ki znašajo 320 milijard EUR na leto ali 2,37 % BDP EU; ker kriza zaradi COVID-19 nesorazmerno vpliva na delovne in socialne razmere žensk, saj je 26,5 % žensk zaposlenih na negotovih delovnih mestih, kar predstavlja 60 % delavcev s krajšim delovnim: ker so težave zaradi pandemije COVID-19 bolj prizadele ženske kot moške zaradi zaposlitvenih sektorjev, v katerih so v večini, ter zaradi oskrbe starejših in otrok, kar jih še vedno posebno močno obremenjuje;

| Z. | ker so v krizi zaradi COVID-19 še posebej izpostavljeni invalidi in starejši; ker bodo verjetno nesorazmerno prizadeti in ker imajo posebne potrebe po podpori, ki jih je treba že od vsega začetka upoštevati pri odzivu na pandemijo, in ker raziskave kažejo, da so te skupine zelo izpostavljene težavam z duševnim zdravjem; |
| --- | --- |

Z.

ker so v krizi zaradi COVID-19 še posebej izpostavljeni invalidi in starejši; ker bodo verjetno nesorazmerno prizadeti in ker imajo posebne potrebe po podpori, ki jih je treba že od vsega začetka upoštevati pri odzivu na pandemijo, in ker raziskave kažejo, da so te skupine zelo izpostavljene težavam z duševnim zdravjem;

| AA. | ker se evropske regije soočajo z dolgoročnimi demografskimi trendi, od daljše pričakovane življenjske dobe do nižjih stopenj rodnosti, staranja družbe, zmanjševanja delovne sile, manjših gospodinjstev in vse večje urbanizacije; ker bo zmanjševanje evropskega deleža svetovnega prebivalstva, ki naj bi do leta 2070 predstavljalo manj kot 4 %, prineslo izzive; ker demografske spremembe močno vplivajo na podeželje in obrobna območja; |
| --- | --- |

AA.

ker se evropske regije soočajo z dolgoročnimi demografskimi trendi, od daljše pričakovane življenjske dobe do nižjih stopenj rodnosti, staranja družbe, zmanjševanja delovne sile, manjših gospodinjstev in vse večje urbanizacije; ker bo zmanjševanje evropskega deleža svetovnega prebivalstva, ki naj bi do leta 2070 predstavljalo manj kot 4 %, prineslo izzive; ker demografske spremembe močno vplivajo na podeželje in obrobna območja;

| AB. | ker je pandemija zlasti prizadela starejše in v nekaterih primerih poslabšala položaj tistih, ki so izolirani; ker so starejši v največji nevarnosti, da ne bodo imeli dostopa do interneta in sodobnih tehnologij in so zato bolj izpostavljeni izključenosti, tudi digitalni; |
| --- | --- |

AB.

ker je pandemija zlasti prizadela starejše in v nekaterih primerih poslabšala položaj tistih, ki so izolirani; ker so starejši v največji nevarnosti, da ne bodo imeli dostopa do interneta in sodobnih tehnologij in so zato bolj izpostavljeni izključenosti, tudi digitalni;

| AC. | ker kriza povzroča vse večjo revščino v mestih, vpliva na gospodinjstva s srednjim dohodkom, ustvarja nove skupine ljudi, ki jim grozi revščina, poglablja teritorialne neenakosti, povečuje socialno prikrajšanost na zapostavljenih mestnih območjih in neenak dostop do javnih storitev, zaradi česar se močno povečuje povpraševanje po socialnih storitvah in socialni infrastrukturi na lokalni ravni v času, ko so lokalni proračuni preobremenjeni; |
| --- | --- |

AC.

ker kriza povzroča vse večjo revščino v mestih, vpliva na gospodinjstva s srednjim dohodkom, ustvarja nove skupine ljudi, ki jim grozi revščina, poglablja teritorialne neenakosti, povečuje socialno prikrajšanost na zapostavljenih mestnih območjih in neenak dostop do javnih storitev, zaradi česar se močno povečuje povpraševanje po socialnih storitvah in socialni infrastrukturi na lokalni ravni v času, ko so lokalni proračuni preobremenjeni;

| AD. | ker raziskava, ki temelji na raziskavi o evropskih delovnih razmerah iz leta 2015, kaže, da dvakrat več delavcev, ki redno delajo na daljavo, poroča, da delajo več kot 48 ur, določenih v pravu EU, in počivajo manj kot 11 ur med delovniki, v primerjavi z delavci, ki delajo v prostorih delodajalca; ker skoraj 30 % takih delavcev, ki delajo na daljavo, poroča, da vsak dan ali večkrat tedensko delajo v svojem prostem času, v primerjavi z manj kot 5 % delavcev, ki delajo v pisarni; ker delavci, ki redno delajo na daljavo, tudi pogosteje poročajo o težavah zaradi stresa na delovnem mestu, motnjah spanja in problemih pri usklajevanju poklicnih in družinskih obveznosti; |
| --- | --- |

AD.

ker raziskava, ki temelji na raziskavi o evropskih delovnih razmerah iz leta 2015, kaže, da dvakrat več delavcev, ki redno delajo na daljavo, poroča, da delajo več kot 48 ur, določenih v pravu EU, in počivajo manj kot 11 ur med delovniki, v primerjavi z delavci, ki delajo v prostorih delodajalca; ker skoraj 30 % takih delavcev, ki delajo na daljavo, poroča, da vsak dan ali večkrat tedensko delajo v svojem prostem času, v primerjavi z manj kot 5 % delavcev, ki delajo v pisarni; ker delavci, ki redno delajo na daljavo, tudi pogosteje poročajo o težavah zaradi stresa na delovnem mestu, motnjah spanja in problemih pri usklajevanju poklicnih in družinskih obveznosti;

| AE. | ker so zaradi COVID-19 in ukrepov za boj proti njemu, in sicer omejitev gibanja in dela na daljavo, ženske v nasilnem razmerju postale stalno izpostavljene nasilju, zato se je število primerov nasilja nad ženskami povečalo; ker je ena od posledic omejitev gibanja v nekaterih evropskih državah izredno povečanje nasilja na podlagi spola in nasilja v družini, in sicer za približno 30 %; ker je skupaj več kot 243 milijonov žensk po vsem svetu, starih od 15 do 49 let, v zadnjih 12 mesecih izkusilo spolno in/ali fizično nasilje; |
| --- | --- |

AE.

ker so zaradi COVID-19 in ukrepov za boj proti njemu, in sicer omejitev gibanja in dela na daljavo, ženske v nasilnem razmerju postale stalno izpostavljene nasilju, zato se je število primerov nasilja nad ženskami povečalo; ker je ena od posledic omejitev gibanja v nekaterih evropskih državah izredno povečanje nasilja na podlagi spola in nasilja v družini, in sicer za približno 30 %; ker je skupaj več kot 243 milijonov žensk po vsem svetu, starih od 15 do 49 let, v zadnjih 12 mesecih izkusilo spolno in/ali fizično nasilje;

| AF. | ker se je pritisk na ženske še povečal; ker so uvedene nove oblike dela, ki jih je mogoče podaljšati in ki škodijo ločevanju poklicnega in zasebnega življenja, med omejitvijo gibanja povzročile pravo eksplozijo novih oblik psihološkega in spolnega nadlegovanja na spletu in drugje; ker večina podjetij in vlad ni sprejela ukrepov za boj proti temu pojavu; |
| --- | --- |

AF.

ker se je pritisk na ženske še povečal; ker so uvedene nove oblike dela, ki jih je mogoče podaljšati in ki škodijo ločevanju poklicnega in zasebnega življenja, med omejitvijo gibanja povzročile pravo eksplozijo novih oblik psihološkega in spolnega nadlegovanja na spletu in drugje; ker večina podjetij in vlad ni sprejela ukrepov za boj proti temu pojavu;

1.

poudarja, da je EU začela prehod na nizkoogljično, podnebno nevtralno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo, ki mora zagotoviti čim višjo raven socialne pravičnosti, krepiti blaginjo, družbeni napredek, varnost, enakosti in vključevanje, pri tem pa ne sme biti nihče zapostavljen; meni, da je trajnostni razvoj globoko zakoreninjen v evropskih projektih in evropskih vrednotah, socialna trajnost pa je temeljni pogoj za pravičen in vključujoč zeleni, digitalni in demografski prehod; vztraja, da je treba za zmanjšanje obstoječih neenakosti te procese vključiti v prehod, ki bo zagotovil socialne priložnosti in prispeval k socialni blaginji; poudarja, da so socialna pravičnost, dostojno delo z zajamčenimi plačami, enake možnosti, pravična mobilnost in močni sistemi socialnega varstva bistveni elementi pravičnega prehoda v trajnostno in socialno Evropo;

2.

meni, da mora v tem obdobju okrevanja priti do reform, ki bodo v celoti skladne z izvajanjem agende Organizacije združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih 17 razvojnih ciljev ter temeljile na solidarnosti, povezovanju, socialni pravičnosti, pravični porazdelitvi bogastva, enakosti spolov, visokokakovostnih javnih sistemih socialnega varstva, kakovostnih delovnih mestih in trajnostni rasti – modelu, ki zagotavlja enakost in socialno zaščito, upošteva potrebe ranljivih skupin, spodbuja udeležbo in državljanstvo ter izboljšuje življenjski standard vseh; meni, da je to najboljši način za zagotovitev, da bo EU po koncu te krize bolj trajnostna, odpornejša in pravičnejša za naslednjo generacijo;

3.

poudarja, da zagotavljanje trajnostne, pravične in vključujoče socialne Evrope zahteva močno skupno zavezanost napredku agende za trajnostni razvoj do leta 2030 ter izvajanju in uresničevanju načel in pravic iz evropskega stebra socialnih pravic; poudarja, da je potreben ambiciozno zastavljen politični program z opredeljivimi, izvedljivimi, trajnostnimi, jasnimi in zavezujočimi cilji in kazalniki glede socialne trajnosti; poudarja, da bi bil naslednji socialni vrh EU, ki naj bi potekal maja 2021 v Portu, odlična priložnost za to, da voditelji 27 držav članic ter Evropskega sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije ta program sprejmejo na najvišji politični ravni; poziva, naj se v proces na vseh stopnjah vključijo tudi socialni partnerji;

Okvir upravljanja za doseganje socialnega napredka

Okvir upravljanja za doseganje socialnega napredka

| 4. | meni, da bi morala agenda iz Porta temeljiti na dvojnem pristopu, in sicer bi se morala osredotočiti na socialno trajnost v okviru agende EU za trajnostni razvoj do leta 2030, obenem pa bi morala tudi omogočiti dejansko izvajanje načel evropskega stebra socialnih pravic s sprejetjem akcijskega načrta, prav tako pa bi morala nadaljevati lizbonsko strategijo ter vzpostaviti ambiciozne obvezne cilje in instrumente kot načrt za doseganje socialnega napredka in trajnosti; meni, da bi lahko ta agenda vsebovala strateški okvir za trajnostno, pravično in vključujočo socialno Evropo do leta 2030; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morala agenda iz Porta temeljiti na dvojnem pristopu, in sicer bi se morala osredotočiti na socialno trajnost v okviru agende EU za trajnostni razvoj do leta 2030, obenem pa bi morala tudi omogočiti dejansko izvajanje načel evropskega stebra socialnih pravic s sprejetjem akcijskega načrta, prav tako pa bi morala nadaljevati lizbonsko strategijo ter vzpostaviti ambiciozne obvezne cilje in instrumente kot načrt za doseganje socialnega napredka in trajnosti; meni, da bi lahko ta agenda vsebovala strateški okvir za trajnostno, pravično in vključujočo socialno Evropo do leta 2030;

| 5. | meni, da je treba cilje nove agende za močno socialno Evropo osredotočiti na zaščito vseh, zlasti pa najranljivejših, ter na krepitev vključevanja in socialne pravičnosti, obenem pa je treba te cilje okrepiti, tako da postanejo obvezni, pri čemer se upoštevajo nacionalne značilnosti in potrebe ter odražajo gospodarske in okoljske obveznosti, katerih spoštovanje je pogoj za črpanje evropskih sredstev; meni, da bi morali biti v zvezi s tem ukrepi politik, programi in reforme EU in držav članic oblikovani tako, da bi prispevali k doseganju teh zavezujočih ciljev, pravno varstvo pa bi moralo pomeniti, da bi bilo treba preprečiti ukrepe, politike, programe ali reforme, ki bi lahko imeli negativne posledice ali ovirali napredek pri doseganju teh ciljev; |
| --- | --- |

5.

meni, da je treba cilje nove agende za močno socialno Evropo osredotočiti na zaščito vseh, zlasti pa najranljivejših, ter na krepitev vključevanja in socialne pravičnosti, obenem pa je treba te cilje okrepiti, tako da postanejo obvezni, pri čemer se upoštevajo nacionalne značilnosti in potrebe ter odražajo gospodarske in okoljske obveznosti, katerih spoštovanje je pogoj za črpanje evropskih sredstev; meni, da bi morali biti v zvezi s tem ukrepi politik, programi in reforme EU in držav članic oblikovani tako, da bi prispevali k doseganju teh zavezujočih ciljev, pravno varstvo pa bi moralo pomeniti, da bi bilo treba preprečiti ukrepe, politike, programe ali reforme, ki bi lahko imeli negativne posledice ali ovirali napredek pri doseganju teh ciljev;

| 6. | meni, da bi moral okvir upravljanja za socialno in trajnostno Evropo temeljiti na naslednjih reformah: vključitev evropskega stebra socialnih pravic in protokola o socialnem napredku v Pogodbi, varstvo socialnih pravic na enotnem trgu v enaki meri kot ekonomskih svoboščin ter sprejetje pakta o trajnostnem razvoju in socialnem napredku, da bi postali socialni in trajnostni cilji obvezni ter da bi dosegli cilje OZN glede trajnostnega razvoja; meni tudi, da bi se morala v procesu semestra uporabljati metoda Skupnosti ter da bi moral biti dogovorjen med Svetom in Evropskim parlamentom, medtem ko bi moralo več področij socialne politike spadati v postopek odločanja s kvalificirano večino, zlasti nediskriminacija, socialna zaščita delavcev (razen v čezmejnih primerih), zaščita delavcev v primeru prekinitve njihove pogodbe o zaposlitvi, zastopanje in kolektivna obramba interesov delavcev in delodajalcev ter pogoji zaposlitve za državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi moral okvir upravljanja za socialno in trajnostno Evropo temeljiti na naslednjih reformah: vključitev evropskega stebra socialnih pravic in protokola o socialnem napredku v Pogodbi, varstvo socialnih pravic na enotnem trgu v enaki meri kot ekonomskih svoboščin ter sprejetje pakta o trajnostnem razvoju in socialnem napredku, da bi postali socialni in trajnostni cilji obvezni ter da bi dosegli cilje OZN glede trajnostnega razvoja; meni tudi, da bi se morala v procesu semestra uporabljati metoda Skupnosti ter da bi moral biti dogovorjen med Svetom in Evropskim parlamentom, medtem ko bi moralo več področij socialne politike spadati v postopek odločanja s kvalificirano večino, zlasti nediskriminacija, socialna zaščita delavcev (razen v čezmejnih primerih), zaščita delavcev v primeru prekinitve njihove pogodbe o zaposlitvi, zastopanje in kolektivna obramba interesov delavcev in delodajalcev ter pogoji zaposlitve za državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU;

Finančna sredstva za močno socialno in trajnostno Evropo

Finančna sredstva za močno socialno in trajnostno Evropo

| 7. | poziva države članice, naj v celoti izkoristijo prožnost pri uporabi pravil EU o javnih financah in fiskalnih politikah zaradi upoštevanja izredne porabe, da bi preprečile in ublažile socialne posledice pandemije COVID-19, okrepile sisteme socialnega varstva in finančno podprle kakovostna delovna mesta, javne storitve, boj proti revščini ter zeleni in digitalni prehod; pozdravlja instrument EU za okrevanje NextGenerationEU; poudarja, da je pravičen zeleni in digitalni prehod mogoče doseči le z ustreznim podpiranjem izobraževanja, socialne oskrbe in zdravstvene infrastrukture, s čimer bi zagotovili socialno pravičnost, socialno kohezijo in blaginjo za vse; je zaskrbljen, da so sistemi socialnega varstva v tej krizi pod največjim pritiskom doslej in da se bodo z njimi povezani javnofinančni odhodki eksponentno povečali; poudarja, da odhodki za krizne ukrepe ne bi smeli iti na račun najrevnejših, ampak bi morali biti izvedeni pravično; zato poudarja, da morajo imeti naložbena prizadevanja EU v okviru načrta za okrevanje, da bi spodbudili okrevanje, močno socialno razsežnost za okrepitev sistemov socialnega varstva ter naložbe v socialno varnost, dostop do zdravstvenega varstva in izobraževanja, cenovno dostopna stanovanja, zaposlovanje, pravosodje in socialne storitve za ranljive skupine, da bi se borili proti socialnim posledicam krize; meni, da so naložbe v izobraževanje, dobro zasnovani napredni davčni sistemi in sistemi socialnih prejemkov, socialne naložbe ter zagotavljanje kakovostnih javnih in socialnih storitev ključni vzvodi za preprečevanje prenosa prikrajšanosti iz ene generacije v naslednjo; poudarja, da je treba evropski steber socialnih pravic v okviru evropskega načrta za okrevanje ter mehanizma za okrevanje in odpornost izvajati na enaki ravni kot zeleni dogovor in digitalni prehod; zato poziva, naj se s prihodnjimi reformami, povezanimi s svežnjem za gospodarsko okrevanje, navzgor usmerjena konvergenca uvrsti med poglavitne cilje nacionalnih programov reform, tudi z vidika finančne podpore; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba v okviru instrumenta za gospodarsko okrevanje skupaj z gospodarskimi in okoljskimi cilji podpirati izvajanje novih ciljev agende iz Porta za leto 2030; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj v celoti izkoristijo prožnost pri uporabi pravil EU o javnih financah in fiskalnih politikah zaradi upoštevanja izredne porabe, da bi preprečile in ublažile socialne posledice pandemije COVID-19, okrepile sisteme socialnega varstva in finančno podprle kakovostna delovna mesta, javne storitve, boj proti revščini ter zeleni in digitalni prehod; pozdravlja instrument EU za okrevanje NextGenerationEU; poudarja, da je pravičen zeleni in digitalni prehod mogoče doseči le z ustreznim podpiranjem izobraževanja, socialne oskrbe in zdravstvene infrastrukture, s čimer bi zagotovili socialno pravičnost, socialno kohezijo in blaginjo za vse; je zaskrbljen, da so sistemi socialnega varstva v tej krizi pod največjim pritiskom doslej in da se bodo z njimi povezani javnofinančni odhodki eksponentno povečali; poudarja, da odhodki za krizne ukrepe ne bi smeli iti na račun najrevnejših, ampak bi morali biti izvedeni pravično; zato poudarja, da morajo imeti naložbena prizadevanja EU v okviru načrta za okrevanje, da bi spodbudili okrevanje, močno socialno razsežnost za okrepitev sistemov socialnega varstva ter naložbe v socialno varnost, dostop do zdravstvenega varstva in izobraževanja, cenovno dostopna stanovanja, zaposlovanje, pravosodje in socialne storitve za ranljive skupine, da bi se borili proti socialnim posledicam krize; meni, da so naložbe v izobraževanje, dobro zasnovani napredni davčni sistemi in sistemi socialnih prejemkov, socialne naložbe ter zagotavljanje kakovostnih javnih in socialnih storitev ključni vzvodi za preprečevanje prenosa prikrajšanosti iz ene generacije v naslednjo; poudarja, da je treba evropski steber socialnih pravic v okviru evropskega načrta za okrevanje ter mehanizma za okrevanje in odpornost izvajati na enaki ravni kot zeleni dogovor in digitalni prehod; zato poziva, naj se s prihodnjimi reformami, povezanimi s svežnjem za gospodarsko okrevanje, navzgor usmerjena konvergenca uvrsti med poglavitne cilje nacionalnih programov reform, tudi z vidika finančne podpore; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba v okviru instrumenta za gospodarsko okrevanje skupaj z gospodarskimi in okoljskimi cilji podpirati izvajanje novih ciljev agende iz Porta za leto 2030;

| 8. | poudarja, da bi morale biti socialne naložbe v svežnju za oživitev gospodarstva ambiciozno usklajene s cilji iz agende iz Porta, da se zagotovi tudi potrebna finančna podpora; meni, da bi moralo biti v posameznih načrtih za socialni napredek opisano, kako se bodo izvajali cilji agende iz Porta in načela evropskega stebra socialnih pravic, obseg socialnih naložb, zadevna področja in rezultati napredka, ki naj bi se dosegli; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi morale biti socialne naložbe v svežnju za oživitev gospodarstva ambiciozno usklajene s cilji iz agende iz Porta, da se zagotovi tudi potrebna finančna podpora; meni, da bi moralo biti v posameznih načrtih za socialni napredek opisano, kako se bodo izvajali cilji agende iz Porta in načela evropskega stebra socialnih pravic, obseg socialnih naložb, zadevna področja in rezultati napredka, ki naj bi se dosegli;

| 9. | meni, da se lahko med gospodarsko krizo s skrajšanjem delovnega časa učinkovito zaščitijo delovna mesta; pozdravlja vzpostavitev instrumenta za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) kot nujni ukrep za podpiranje shem skrajšanega delovnega časa držav članic med krizo zaradi COVID-19; poudarja, da je to ključni instrument za podporo nacionalnim shemam skrajšanega delovnega časa, s čimer bo mogoče ohraniti delovna mesta in spretnosti ter velik delež plač in prihodkov; poziva Komisijo, naj pozorno oceni učinkovitost tega začasnega instrumenta ter prouči možnost uvedbe tovrstnega stalnega instrumenta, ki bo na prošnjo držav članic aktiviran v primeru morebitne krize, ki bi povzročila stalno naraščanje odhodkov za sheme skrajšanega delovnega časa in podobne ukrepe; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo finančno pomoč prejela le podjetja, ki niso registrirana v državah z enotnega seznama EU jurisdikcijami tretjih držav v davčne namene ali iz Priloge 1 sklepov Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da upravičenci spoštujejo temeljne vrednote, določene v pogodbah, in da podjetja, ki prejmejo javno finančno podporo, ščitijo delavce, zagotavljajo dostojne delovne pogoje, spoštujejo sindikate in veljavne kolektivne pogodbe, plačujejo svoj delež davkov in ne izvajajo ponovnega odkupa delnic oziroma delničarjem ne izplačujejo dividend, vodstvenim delavcem pa ne premij; poudarja, da je treba združevati programe skrajšanega delovnega časa z izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem prizadetih delavcev; |
| --- | --- |

9.

meni, da se lahko med gospodarsko krizo s skrajšanjem delovnega časa učinkovito zaščitijo delovna mesta; pozdravlja vzpostavitev instrumenta za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) kot nujni ukrep za podpiranje shem skrajšanega delovnega časa držav članic med krizo zaradi COVID-19; poudarja, da je to ključni instrument za podporo nacionalnim shemam skrajšanega delovnega časa, s čimer bo mogoče ohraniti delovna mesta in spretnosti ter velik delež plač in prihodkov; poziva Komisijo, naj pozorno oceni učinkovitost tega začasnega instrumenta ter prouči možnost uvedbe tovrstnega stalnega instrumenta, ki bo na prošnjo držav članic aktiviran v primeru morebitne krize, ki bi povzročila stalno naraščanje odhodkov za sheme skrajšanega delovnega časa in podobne ukrepe; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo finančno pomoč prejela le podjetja, ki niso registrirana v državah z enotnega seznama EU jurisdikcijami tretjih držav v davčne namene ali iz Priloge 1 sklepov Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da upravičenci spoštujejo temeljne vrednote, določene v pogodbah, in da podjetja, ki prejmejo javno finančno podporo, ščitijo delavce, zagotavljajo dostojne delovne pogoje, spoštujejo sindikate in veljavne kolektivne pogodbe, plačujejo svoj delež davkov in ne izvajajo ponovnega odkupa delnic oziroma delničarjem ne izplačujejo dividend, vodstvenim delavcem pa ne premij; poudarja, da je treba združevati programe skrajšanega delovnega časa z izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem prizadetih delavcev;

| 10. | pozdravlja napoved predsednice Evropske komisije, da bo predlagala sistem pozavarovanja za primer brezposelnosti v EU, ter Komisijo odločno poziva, naj ta predlog predstavi; poziva, nas se s tem instrumentom zaščitijo vse kategorije delavcev, zmanjša pritisk zaradi zunanjih pretresov na javne finance in zaščitijo nacionalni sistemi socialnih prejemkov za brezposelnost med krizami, ki povzročajo nenadno povečanje odhodkov; poziva, naj se v predlog vključijo države EMU z možnostjo pridružitve držav, ki niso članice EMU; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja napoved predsednice Evropske komisije, da bo predlagala sistem pozavarovanja za primer brezposelnosti v EU, ter Komisijo odločno poziva, naj ta predlog predstavi; poziva, nas se s tem instrumentom zaščitijo vse kategorije delavcev, zmanjša pritisk zaradi zunanjih pretresov na javne finance in zaščitijo nacionalni sistemi socialnih prejemkov za brezposelnost med krizami, ki povzročajo nenadno povečanje odhodkov; poziva, naj se v predlog vključijo države EMU z možnostjo pridružitve držav, ki niso članice EMU;

| 11. | pozdravlja vzpostavitev Sklada za pravični prehod; poudarja, da je široka družbena sprejemljivost ukrepov za varstvo okolja in podnebnih ukrepov bistvena za njihovo učinkovito izvajanje; poziva države članice, naj socialne partnerje, regionalne in lokalne organe ter civilno družbo učinkovito vključijo v pripravo območnih načrtov za pravični prehod; opozarja, da številne evropske regije in njihovi prebivalci že občutijo posledice podnebnih sprememb in z njim povezanih strukturnih sprememb; poudarja, da je ustvarjanje zelenih in dostojnih delovnih mest bistveno za doseganje vključujočega in uravnoteženega trga dela, ki bo spremljal ustrezen in pravičen prehod na z viri zelo gospodarno in energetsko učinkovito, krožno in ogljično nevtralno gospodarstvo, ki bo temeljilo na energiji iz obnovljivih virov, ter za zagotovitev, da nihče ne bo prezrt; poudarja, da je treba povečati sredstva za Sklad za pravični prehod, ki ga je maja 2020 Komisija predlagala v svojem spremenjenem predlogu; poziva, naj se skladu namenijo zadostna finančna sredstva za podporo regijam v prehodu in za ustvarjanje novih kakovostnih delovnih mest, vodilno načelo pri zagotavljanju podpore iz sklada pa mora biti socialna kohezija; poudarja, da je prenovljen Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ključen pri podpiranju socialnih načrtov za delavce, ki jih je prizadelo prestrukturiranje, ter poziva Komisijo in države članice, naj se dogovorijo o znatno večjih proračunskih sredstvih za ta instrument v okviru širše evropske finančne podpore za pravičen prehod; poziva k trajnostni in velikopotezni uporabi razpoložljivih sredstev za podporo najbolj ranljivim regijam in tistim, ki zaostajajo, pri čemer je treba potrebi uporabiti prehodne ukrepe; poudarja, da morajo biti upravičeni projekti skladni s ciljem glede doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050, njegovimi vmesnimi koraki do leta 2030 in evropskim stebrom socialnih pravic; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja vzpostavitev Sklada za pravični prehod; poudarja, da je široka družbena sprejemljivost ukrepov za varstvo okolja in podnebnih ukrepov bistvena za njihovo učinkovito izvajanje; poziva države članice, naj socialne partnerje, regionalne in lokalne organe ter civilno družbo učinkovito vključijo v pripravo območnih načrtov za pravični prehod; opozarja, da številne evropske regije in njihovi prebivalci že občutijo posledice podnebnih sprememb in z njim povezanih strukturnih sprememb; poudarja, da je ustvarjanje zelenih in dostojnih delovnih mest bistveno za doseganje vključujočega in uravnoteženega trga dela, ki bo spremljal ustrezen in pravičen prehod na z viri zelo gospodarno in energetsko učinkovito, krožno in ogljično nevtralno gospodarstvo, ki bo temeljilo na energiji iz obnovljivih virov, ter za zagotovitev, da nihče ne bo prezrt; poudarja, da je treba povečati sredstva za Sklad za pravični prehod, ki ga je maja 2020 Komisija predlagala v svojem spremenjenem predlogu; poziva, naj se skladu namenijo zadostna finančna sredstva za podporo regijam v prehodu in za ustvarjanje novih kakovostnih delovnih mest, vodilno načelo pri zagotavljanju podpore iz sklada pa mora biti socialna kohezija; poudarja, da je prenovljen Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ključen pri podpiranju socialnih načrtov za delavce, ki jih je prizadelo prestrukturiranje, ter poziva Komisijo in države članice, naj se dogovorijo o znatno večjih proračunskih sredstvih za ta instrument v okviru širše evropske finančne podpore za pravičen prehod; poziva k trajnostni in velikopotezni uporabi razpoložljivih sredstev za podporo najbolj ranljivim regijam in tistim, ki zaostajajo, pri čemer je treba potrebi uporabiti prehodne ukrepe; poudarja, da morajo biti upravičeni projekti skladni s ciljem glede doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050, njegovimi vmesnimi koraki do leta 2030 in evropskim stebrom socialnih pravic;

| 12. | poudarja, kakšne spremembe pravičen prehod prinaša za trg dela in porazdelitev novih zelenih delovnih mest; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo strategije, s katerimi bodo ženskam zagotovile dostop do novih zelenih delovnih mest in zmanjšale razlike med moškimi in ženskami v stopnji zaposlenosti v sektorju obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

12.

poudarja, kakšne spremembe pravičen prehod prinaša za trg dela in porazdelitev novih zelenih delovnih mest; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo strategije, s katerimi bodo ženskam zagotovile dostop do novih zelenih delovnih mest in zmanjšale razlike med moškimi in ženskami v stopnji zaposlenosti v sektorju obnovljivih virov energije;

| 13. | opozarja, da se je pred pandemijo COVID-19 več kot 100 milijonov Evropejcev vsakodnevno borilo z revščino in materialno prikrajšanostjo ter da se bo stanje zaradi krize še poslabšalo; priznava ključno vlogo vseh evropskih skladov in programov na socialnem področju ter še pomembnejšo vlogo, ki jo bosta v naslednjih sedmih letih imela prihodnja sklada ESS+ in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG); poudarja, da bi morala prizadevanja za okrevanje spodbujati ustvarjanje delovnih mest in rast ter odpornost in pravičnost naših družb, dopolnjevati pa bi jih morala močna socialna razsežnost, ki bi obravnavala socialne in ekonomske neenakosti ter potrebe tistih, ki jih je kriza najbolj prizadela, zlasti ranljivih in prikrajšanih skupin, kot so tisti, ki živijo v revščini, brezposelni, starejši, mladi, invalidi, starši samohranilci, mobilni delavci in migranti; pozdravlja napoved Komisije, da bo sredstva iz ESPG namenila za odpravljanje posledic krize zaradi COVID-19 na socialni in gospodarski ravni, ter poudarja, da bo razširitev področja uporabe ESPG na digitalni in zeleni prehod v prihodnjih letih zahtevala zadostno financiranje; poziva države članice, naj v celoti izkoristijo sredstva iz tega sklada za pomoč razseljenim delavcem pri teh prehodih; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da se je pred pandemijo COVID-19 več kot 100 milijonov Evropejcev vsakodnevno borilo z revščino in materialno prikrajšanostjo ter da se bo stanje zaradi krize še poslabšalo; priznava ključno vlogo vseh evropskih skladov in programov na socialnem področju ter še pomembnejšo vlogo, ki jo bosta v naslednjih sedmih letih imela prihodnja sklada ESS+ in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG); poudarja, da bi morala prizadevanja za okrevanje spodbujati ustvarjanje delovnih mest in rast ter odpornost in pravičnost naših družb, dopolnjevati pa bi jih morala močna socialna razsežnost, ki bi obravnavala socialne in ekonomske neenakosti ter potrebe tistih, ki jih je kriza najbolj prizadela, zlasti ranljivih in prikrajšanih skupin, kot so tisti, ki živijo v revščini, brezposelni, starejši, mladi, invalidi, starši samohranilci, mobilni delavci in migranti; pozdravlja napoved Komisije, da bo sredstva iz ESPG namenila za odpravljanje posledic krize zaradi COVID-19 na socialni in gospodarski ravni, ter poudarja, da bo razširitev področja uporabe ESPG na digitalni in zeleni prehod v prihodnjih letih zahtevala zadostno financiranje; poziva države članice, naj v celoti izkoristijo sredstva iz tega sklada za pomoč razseljenim delavcem pri teh prehodih;

| 14. | je zaskrbljen, da se bo treba v prihodnjih letih v okviru okrevanja po pandemiji COVID-19 nujno soočiti z revščino, vključno z revščino otrok; poudarja, da bi morale države članice vsaj 5 % sredstev iz Evropskega socialnega sklada (ESS+) v okviru deljenega upravljanja nameniti podpori dejavnosti v sklopu evropskega jamstva za otroke; poudarja, da je bistveno ustvariti ločen proračun v višini treh milijard EUR za prvo leto njegovega izvajanja, saj EU trpi zaradi posledic pandemije COVID-19, ki bo imela še večje posledice za otroke kot najranljivejšo skupino med najbolj prikrajšanimi, in naj se evropskemu jamstvu za otroke v obdobju 2021–2027 nameni skupno vsaj 20 milijard EUR; odločno poziva, naj se to dopolni s celovito strategijo za boj proti revščini, vključno z ukrepi za zagotovitev dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj ter odpravo brezdomstva; opozarja, da mora vsaka strategija za izkoreninjenje revščine otrok upoštevati razmere samohranilstva in družin z velikim številom otrok, saj enostarševska gospodinjstva in tista, v katerih živi veliko otrok, spadajo med ranljive skupine v družbi; poleg tega poudarja, da bi morale države članice vsaj 3 % sredstev iz ESS+ v okviru deljenega upravljanja nameniti boju proti pomanjkanju hrane in materialni prikrajšanosti ter podpori socialnemu vključevanju najbolj zapostavljenih; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen, da se bo treba v prihodnjih letih v okviru okrevanja po pandemiji COVID-19 nujno soočiti z revščino, vključno z revščino otrok; poudarja, da bi morale države članice vsaj 5 % sredstev iz Evropskega socialnega sklada (ESS+) v okviru deljenega upravljanja nameniti podpori dejavnosti v sklopu evropskega jamstva za otroke; poudarja, da je bistveno ustvariti ločen proračun v višini treh milijard EUR za prvo leto njegovega izvajanja, saj EU trpi zaradi posledic pandemije COVID-19, ki bo imela še večje posledice za otroke kot najranljivejšo skupino med najbolj prikrajšanimi, in naj se evropskemu jamstvu za otroke v obdobju 2021–2027 nameni skupno vsaj 20 milijard EUR; odločno poziva, naj se to dopolni s celovito strategijo za boj proti revščini, vključno z ukrepi za zagotovitev dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj ter odpravo brezdomstva; opozarja, da mora vsaka strategija za izkoreninjenje revščine otrok upoštevati razmere samohranilstva in družin z velikim številom otrok, saj enostarševska gospodinjstva in tista, v katerih živi veliko otrok, spadajo med ranljive skupine v družbi; poleg tega poudarja, da bi morale države članice vsaj 3 % sredstev iz ESS+ v okviru deljenega upravljanja nameniti boju proti pomanjkanju hrane in materialni prikrajšanosti ter podpori socialnemu vključevanju najbolj zapostavljenih;

| 15. | poudarja, da je v času krize zaradi COVID-19 delo že izgubilo veliko število ljudi, zlasti mladih, ki se pogosteje znajdejo v prekarnem delovnem razmerju; v zvezi s tem pozdravlja načrte Komisije za okrepitev evropskega jamstva za mlade ter poziva Komisijo in države članice, naj boj proti brezposelnosti mladih opredelijo kot prednostno nalogo; poudarja, da morajo države članice še naprej dovolj sredstev iz ESS+ vlagati v ukrepe za zagotavljanje podpore pri zaposlovanju mladih, in sicer vsaj 15 % sredstev iz ESS+ nameniti ciljno usmerjenim ukrepom in strukturnim reformam za zagotavljanje podpore pri kakovostnih zaposlitvah mladih; opozarja na potrebo po zavezujočem, učinkovitejšem in vključujočem jamstvu za mlade, ki bo zagotavljalo plačano pripravništvo, vajeništvo ali praktično usposabljanje za vse skupine ljudi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, znotraj jasnega okvira meril kakovosti, ki ureja jamstvo za mlade; obsoja prakso neplačanega praktičnega usposabljanja, ki ni povezano s pridobitvijo izobraževalnih kvalifikacij, saj gre pri tem za izkoriščanje dela mladih delavcev in kršenje njihovih pravic; poziva Komisijo, naj predloži pravni okvir za učinkovito in izvršljivo prepoved neplačanega praktičnega usposabljanja, pripravništva in vajeništva; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je v času krize zaradi COVID-19 delo že izgubilo veliko število ljudi, zlasti mladih, ki se pogosteje znajdejo v prekarnem delovnem razmerju; v zvezi s tem pozdravlja načrte Komisije za okrepitev evropskega jamstva za mlade ter poziva Komisijo in države članice, naj boj proti brezposelnosti mladih opredelijo kot prednostno nalogo; poudarja, da morajo države članice še naprej dovolj sredstev iz ESS+ vlagati v ukrepe za zagotavljanje podpore pri zaposlovanju mladih, in sicer vsaj 15 % sredstev iz ESS+ nameniti ciljno usmerjenim ukrepom in strukturnim reformam za zagotavljanje podpore pri kakovostnih zaposlitvah mladih; opozarja na potrebo po zavezujočem, učinkovitejšem in vključujočem jamstvu za mlade, ki bo zagotavljalo plačano pripravništvo, vajeništvo ali praktično usposabljanje za vse skupine ljudi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, znotraj jasnega okvira meril kakovosti, ki ureja jamstvo za mlade; obsoja prakso neplačanega praktičnega usposabljanja, ki ni povezano s pridobitvijo izobraževalnih kvalifikacij, saj gre pri tem za izkoriščanje dela mladih delavcev in kršenje njihovih pravic; poziva Komisijo, naj predloži pravni okvir za učinkovito in izvršljivo prepoved neplačanega praktičnega usposabljanja, pripravništva in vajeništva;

Agenda iz Porta: cilji in predlogi

Agenda iz Porta: cilji in predlogi

| 16. | meni, da bi morala agenda iz Porta kot močna socialna agenda za trajnostni razvoj vsebovati gospodarske, socialne in okoljske kazalnike blaginje ter zajemati naslednja področja: dostojno delo, socialna pravičnost in enake možnosti, vzdržni sistemi socialnega varstva in pravična mobilnost; meni, da bi morala ta nova agenda za doseganje vidnejših rezultatov združevati kvantitativne in kvalitativne cilje ter biti osnovana na pristopu, ki temelji na pravicah; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi morala agenda iz Porta kot močna socialna agenda za trajnostni razvoj vsebovati gospodarske, socialne in okoljske kazalnike blaginje ter zajemati naslednja področja: dostojno delo, socialna pravičnost in enake možnosti, vzdržni sistemi socialnega varstva in pravična mobilnost; meni, da bi morala ta nova agenda za doseganje vidnejših rezultatov združevati kvantitativne in kvalitativne cilje ter biti osnovana na pristopu, ki temelji na pravicah;

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj dejavno preprečujejo digitalni razkorak pri dostopu do javnih storitev, ki so bile med pandemijo COVID-19 v velikem obsegu digitalizirane, tako da se zagotovi finančna podpora EU za socialne inovacije na lokalni ravni za lažji dostop do javnih storitev, vključno s krepitvijo zmogljivosti ter nadgradnjo inovativnih pobud „od spodaj navzgor“ za e-vključenost in podatkovno pismenost, da bi imeli vsi državljani zagotovljen dostop do visokokakovostnih in uporabniku prijaznih storitev splošnega interesa; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in države članice, naj dejavno preprečujejo digitalni razkorak pri dostopu do javnih storitev, ki so bile med pandemijo COVID-19 v velikem obsegu digitalizirane, tako da se zagotovi finančna podpora EU za socialne inovacije na lokalni ravni za lažji dostop do javnih storitev, vključno s krepitvijo zmogljivosti ter nadgradnjo inovativnih pobud „od spodaj navzgor“ za e-vključenost in podatkovno pismenost, da bi imeli vsi državljani zagotovljen dostop do visokokakovostnih in uporabniku prijaznih storitev splošnega interesa;

1.   
  Dostojno delo ter trajnostni in vključujoči trgi dela

Dostojno delo ter trajnostni in vključujoči trgi dela

| 18. | ugotavlja, da so dostojne plače ključni element poštenih delovnih pogojev in uspešnega socialnega tržnega gospodarstva, da bi morale plače delavcem omogočiti zadovoljevanje njihovih in družinskih potreb; meni, da bi moral vsak delavec v EU prejemati plačo, ki bi zagotavljala vsaj dostojen življenjski standard; meni, da so izboljšana kolektivna pogajanja najboljši način za spodbujanje dostojnih plač v EU; poziva Komisijo, naj ugotovi, kaj v EU ovira kolektivna pogajanja, in je seznanjen s predlogom direktive o minimalnih plačah in kolektivnih pogajanjih; poudarja, da bi morala ta direktiva v skladu z nacionalnimi tradicijami ter ob ustreznem upoštevanju avtonomije nacionalnih socialnih partnerjev in dobro delujočih modelov kolektivnih pogajanj prispevati k odpravi revščine zaposlenih in spodbujati kolektivna pogajanja; jo znova poziva, naj izvede študijo o indeksu zajamčenih plač, ki bi lahko bil referenčno orodje za socialne partnerje, da se ocenijo življenjski stroški in približen dohodek, potreben za zadovoljitev osnovnih potreb gospodinjstev za posamezne države članice in regije; vztraja, naj se zakonsko določene minimalne plače določijo na ravni, ki je višja od praga dostojnosti, s polno vključenostjo socialnih partnerjev, saj to prispeva k odpravljanju revščine zaposlenih in vsakemu delavcu zagotavlja dohodek nad pragom revščine, pri čemer se upoštevajo različni življenjski stroški v državah članicah; poziva k usklajenemu pristopu na ravni EU, da bi dosegli realno rast plač, preprečili začaran krog škodljive konkurence na področju stroškov dela in povečali navzgor usmerjeno socialno konvergenco za vse; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da so dostojne plače ključni element poštenih delovnih pogojev in uspešnega socialnega tržnega gospodarstva, da bi morale plače delavcem omogočiti zadovoljevanje njihovih in družinskih potreb; meni, da bi moral vsak delavec v EU prejemati plačo, ki bi zagotavljala vsaj dostojen življenjski standard; meni, da so izboljšana kolektivna pogajanja najboljši način za spodbujanje dostojnih plač v EU; poziva Komisijo, naj ugotovi, kaj v EU ovira kolektivna pogajanja, in je seznanjen s predlogom direktive o minimalnih plačah in kolektivnih pogajanjih; poudarja, da bi morala ta direktiva v skladu z nacionalnimi tradicijami ter ob ustreznem upoštevanju avtonomije nacionalnih socialnih partnerjev in dobro delujočih modelov kolektivnih pogajanj prispevati k odpravi revščine zaposlenih in spodbujati kolektivna pogajanja; jo znova poziva, naj izvede študijo o indeksu zajamčenih plač, ki bi lahko bil referenčno orodje za socialne partnerje, da se ocenijo življenjski stroški in približen dohodek, potreben za zadovoljitev osnovnih potreb gospodinjstev za posamezne države članice in regije; vztraja, naj se zakonsko določene minimalne plače določijo na ravni, ki je višja od praga dostojnosti, s polno vključenostjo socialnih partnerjev, saj to prispeva k odpravljanju revščine zaposlenih in vsakemu delavcu zagotavlja dohodek nad pragom revščine, pri čemer se upoštevajo različni življenjski stroški v državah članicah; poziva k usklajenemu pristopu na ravni EU, da bi dosegli realno rast plač, preprečili začaran krog škodljive konkurence na področju stroškov dela in povečali navzgor usmerjeno socialno konvergenco za vse;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj se skupaj s socialnimi partnerji zavežejo, da bodo pokritost s kolektivnimi pogajanji v sistemih, ki združujejo zakonsko ureditev zaposlovanja in delovnih pogojev ter ureditev zaposlovanja in delovnih pogojev socialnih partnerjev, povečale na 90 % do leta 2030; poudarja, da kolektivna pogajanja prispevajo k socialnemu tržnemu gospodarstvu, za katerega si prizadeva Lizbonska pogodba; ponovno poudarja, da je treba zaščititi evropske pogodbe, ki izrecno ščitijo avtonomijo socialnih partnerjev, in regulativne sisteme v nekaterih državah članicah, da bi lahko socialni partnerji še naprej delovali neodvisno, s tem pa se zagotovita visoka raven legitimnosti in napredek pri vključevanju v kolektivne pogodbe; poziva države članice, naj odpravijo vsako nacionalno zakonodajo, ki ovira kolektivna pogajanja, tudi tako, da zagotovijo dostop sindikatov do delovnih mest za namen organizacije; poudarja, da reforme v državah članicah ne bi smele negativno vplivati na kolektivna pogajanja in da jih je treba spodbujati na sektorski ravni, med drugim s podpiranjem krepitve zmogljivosti socialnih partnerjev; poziva Komisijo in države članice, naj socialne partnerje v celoti vključijo v oblikovanje evropske politike, tudi v proces evropskega semestra; meni, da bi predlagani cilji prispevali k izkoreninjenju revščine zaposlenih in zagotovitvi pravičnih plač za evropske delavce; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj se skupaj s socialnimi partnerji zavežejo, da bodo pokritost s kolektivnimi pogajanji v sistemih, ki združujejo zakonsko ureditev zaposlovanja in delovnih pogojev ter ureditev zaposlovanja in delovnih pogojev socialnih partnerjev, povečale na 90 % do leta 2030; poudarja, da kolektivna pogajanja prispevajo k socialnemu tržnemu gospodarstvu, za katerega si prizadeva Lizbonska pogodba; ponovno poudarja, da je treba zaščititi evropske pogodbe, ki izrecno ščitijo avtonomijo socialnih partnerjev, in regulativne sisteme v nekaterih državah članicah, da bi lahko socialni partnerji še naprej delovali neodvisno, s tem pa se zagotovita visoka raven legitimnosti in napredek pri vključevanju v kolektivne pogodbe; poziva države članice, naj odpravijo vsako nacionalno zakonodajo, ki ovira kolektivna pogajanja, tudi tako, da zagotovijo dostop sindikatov do delovnih mest za namen organizacije; poudarja, da reforme v državah članicah ne bi smele negativno vplivati na kolektivna pogajanja in da jih je treba spodbujati na sektorski ravni, med drugim s podpiranjem krepitve zmogljivosti socialnih partnerjev; poziva Komisijo in države članice, naj socialne partnerje v celoti vključijo v oblikovanje evropske politike, tudi v proces evropskega semestra; meni, da bi predlagani cilji prispevali k izkoreninjenju revščine zaposlenih in zagotovitvi pravičnih plač za evropske delavce;

| 20. | poziva Komisijo, naj prenovi evropsko direktivo o javnih naročilih, da bi vzpostavila prednostno obravnavo podjetij, ki spoštujejo kolektivne pogodbe; poziva jo tudi, naj okrepi socialno klavzulo in iz postopkov za dodelitev javnih naročil izključi podjetja, ki so vpletena v kazniva dejanja, preprečevanje organiziranja delavcev v sindikate ali zavračajo sodelovanje v kolektivnih pogajanjih, ter s tem zagotovi, da se javni denar uporablja za naložbe v tiste, ki sodelujejo pri pravičnem prehodu, s namenom spodbujati kolektivna pogajanja in povečati sindikalno gostoto; poleg tega meni, da bi morala biti celotna finančna podpora EU pogojena z izpolnjevanjem veljavnih delovnih in zaposlitvenih pogojev in/ali obveznosti delodajalcev, ki izhajajo iz ustreznih kolektivnih pogajanj; odločno poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za to, da bodo javne službe, ki so pod zasebno ali javno upravo, svojim zaposlenim zagotovile dostojne delovne pogoje, zlasti svobodo pogajanja in sklepanja kolektivnih sektorskih ali podjetniških pogodb in pravico do ustrezne plače; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj prenovi evropsko direktivo o javnih naročilih, da bi vzpostavila prednostno obravnavo podjetij, ki spoštujejo kolektivne pogodbe; poziva jo tudi, naj okrepi socialno klavzulo in iz postopkov za dodelitev javnih naročil izključi podjetja, ki so vpletena v kazniva dejanja, preprečevanje organiziranja delavcev v sindikate ali zavračajo sodelovanje v kolektivnih pogajanjih, ter s tem zagotovi, da se javni denar uporablja za naložbe v tiste, ki sodelujejo pri pravičnem prehodu, s namenom spodbujati kolektivna pogajanja in povečati sindikalno gostoto; poleg tega meni, da bi morala biti celotna finančna podpora EU pogojena z izpolnjevanjem veljavnih delovnih in zaposlitvenih pogojev in/ali obveznosti delodajalcev, ki izhajajo iz ustreznih kolektivnih pogajanj; odločno poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za to, da bodo javne službe, ki so pod zasebno ali javno upravo, svojim zaposlenim zagotovile dostojne delovne pogoje, zlasti svobodo pogajanja in sklepanja kolektivnih sektorskih ali podjetniških pogodb in pravico do ustrezne plače;

| 21. | je zelo zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti mladih v več državah članicah in nestabilnosti pogodb o zaposlitvi mladih delavcev, zlasti v sektorjih, ki so močno prizadeti zaradi COVID-19; poziva k okrepitvi jamstva za mlade, da bi se dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih do leta 2030 zmanjšala za vsaj 50 %, vključevati pa mora merila za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 8 iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; meni, da mora jamstvo za mlade postati zavezujoče za vse države članice in vključujoče, vključno z aktivnimi ukrepi za mlade, ki dlje časa niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ter socialno in ekonomsko prikrajšane mlade, kot so mladi invalidi in mladi Romi; |
| --- | --- |

21.

je zelo zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti mladih v več državah članicah in nestabilnosti pogodb o zaposlitvi mladih delavcev, zlasti v sektorjih, ki so močno prizadeti zaradi COVID-19; poziva k okrepitvi jamstva za mlade, da bi se dolgotrajna brezposelnost in brezposelnost mladih do leta 2030 zmanjšala za vsaj 50 %, vključevati pa mora merila za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 8 iz agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030; meni, da mora jamstvo za mlade postati zavezujoče za vse države članice in vključujoče, vključno z aktivnimi ukrepi za mlade, ki dlje časa niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, ter socialno in ekonomsko prikrajšane mlade, kot so mladi invalidi in mladi Romi;

| 22. | poudarja, da pri evropski agendi za kakovostna delovna mesta ne gre le za vprašanje dostojnosti, ampak je koristna tudi za gospodarstvo, saj povečuje produktivnost in spodbuja domače povpraševanje; meni, da morajo kakovostna delovna mesta zagotavljati zajamčeno plačo, varnost dela in dostop do socialnega varstva, priložnosti za vseživljenjsko učenje, dobre delovne pogoje v varnem in zdravem delovnem okolju, razumen delovni čas z dobrim usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja ter pravice do sindikalnega zastopanja in kolektivnih pogajanj; poziva Komisijo, naj v proces evropskega semestra in pregled socialnih kazalnikov vključi skupni cilj glede dviga kakovosti dela na evropski ravni, da bi usmerila in ocenila, kako politike zaposlovanja v državah članicah prispevajo k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja in stebra socialnih pravic; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo priporočilom za posamezne države na socialnem področju in področju zaposlovanja, zlasti tistim, podanim po krizi zaradi COVID-19, pripisan enak pomen kot gospodarskim in proračunskim priporočilom; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da pri evropski agendi za kakovostna delovna mesta ne gre le za vprašanje dostojnosti, ampak je koristna tudi za gospodarstvo, saj povečuje produktivnost in spodbuja domače povpraševanje; meni, da morajo kakovostna delovna mesta zagotavljati zajamčeno plačo, varnost dela in dostop do socialnega varstva, priložnosti za vseživljenjsko učenje, dobre delovne pogoje v varnem in zdravem delovnem okolju, razumen delovni čas z dobrim usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja ter pravice do sindikalnega zastopanja in kolektivnih pogajanj; poziva Komisijo, naj v proces evropskega semestra in pregled socialnih kazalnikov vključi skupni cilj glede dviga kakovosti dela na evropski ravni, da bi usmerila in ocenila, kako politike zaposlovanja v državah članicah prispevajo k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja in stebra socialnih pravic; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo priporočilom za posamezne države na socialnem področju in področju zaposlovanja, zlasti tistim, podanim po krizi zaradi COVID-19, pripisan enak pomen kot gospodarskim in proračunskim priporočilom;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj najpozneje eno leto po sprejetju smernic EU za zaposlovanje leta 2020 zagotovijo njihov ponovni pregled, da bi upoštevali krizo zaradi COVID-19 ter njene socialne posledice in posledice za zaposlovanje ter se bolje odzvali na podobne krize v prihodnosti; poudarja, da mora pri oblikovanju integriranih smernic za rast in delovna mesta poleg Sveta na enakopravni ravni sodelovati tudi Evropski parlament, da se zagotovi bolj demokratično odločanje; poziva Eurofound, naj prispeva k merjenju kakovosti delovnih mest v različnih pogodbenih in zaposlitvenih razmerjih ter zagotovi za politiko pomembne analize, ki bodo prispevale k izboljšanju kakovosti delovnih mest in zagotovile trajnostno delo; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj najpozneje eno leto po sprejetju smernic EU za zaposlovanje leta 2020 zagotovijo njihov ponovni pregled, da bi upoštevali krizo zaradi COVID-19 ter njene socialne posledice in posledice za zaposlovanje ter se bolje odzvali na podobne krize v prihodnosti; poudarja, da mora pri oblikovanju integriranih smernic za rast in delovna mesta poleg Sveta na enakopravni ravni sodelovati tudi Evropski parlament, da se zagotovi bolj demokratično odločanje; poziva Eurofound, naj prispeva k merjenju kakovosti delovnih mest v različnih pogodbenih in zaposlitvenih razmerjih ter zagotovi za politiko pomembne analize, ki bodo prispevale k izboljšanju kakovosti delovnih mest in zagotovile trajnostno delo;

| 24. | je zaskrbljen zaradi povečanja števila delavcev v prekarnih in nestandardnih oblikah zaposlitve, navidezno samozaposlenih in delavcev s pogodbami brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti, tudi v državnih javnih službah; poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za odpravo neprostovoljne začasne zaposlitve in zaposlitve za določen čas do leta 2030, da bo 80 % ustvarjenih delovnih mest v kategorijah srednje in dobro plačanih delovnih mest ter predvsem v trajnostnih sektorjih; poziva jih tudi, naj odpravijo uporabo pogodb brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti in navidezno samozaposlitev; |
| --- | --- |

24.

je zaskrbljen zaradi povečanja števila delavcev v prekarnih in nestandardnih oblikah zaposlitve, navidezno samozaposlenih in delavcev s pogodbami brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti, tudi v državnih javnih službah; poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za odpravo neprostovoljne začasne zaposlitve in zaposlitve za določen čas do leta 2030, da bo 80 % ustvarjenih delovnih mest v kategorijah srednje in dobro plačanih delovnih mest ter predvsem v trajnostnih sektorjih; poziva jih tudi, naj odpravijo uporabo pogodb brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti in navidezno samozaposlitev;

| 25. | poziva države članice, naj se zavežejo, da bodo do leta 2030 odpravile smrti in zmanjšale bolezni, povezane z delom, Komisijo pa, naj v ta namen pripravi novo strategijo za zdravje in varnost pri delu, ki bo obravnavala telesno in duševno zdravje delavcev; meni, da mora ta strategija vključevati ponovni pregled okvirne direktive o zdravju in varnosti pri delu, da bi zaščitili delavce v izrednih razmerah, kot so pandemije, pa tudi velikopotezne zakonodajne predloge o kostno-mišičnih obolenjih in motnjah, povezanih s stresom, v sodelovanju s socialnimi partnerji; poziva Komisijo, naj še naprej posodablja direktivo o rakotvornih in mutagenih snoveh ter do leta 2024 predlaga zavezujoče mejne vrednosti glede poklicne izpostavljenosti za vsaj 50 novih snovi ter v direktivo vključi snovi, ki škodljivo vplivajo na reproduktivni sistem, in uvede strožje mejne vrednosti za škodljive snovi, kot so rakotvorne in mutagene snovi; poudarja, da mora EU spremljati evropski okvir za ukrepanje na področju duševnega zdravja; ugotavlja, da je eden od ciljev tudi preprečevanje raka, saj naj bi bilo 40 % rakavih obolenj mogoče preprečiti; poziva Komisijo, naj predloži ambiciozen načrt za boj proti raku, da bi pripomogla k zmanjšanju trpljenja, ki ga povzroča ta bolezen; poziva k okrepitvi vloge Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu pri spodbujanju zdravih in varnih delovnih mest v Uniji ter nadaljnjem razvoju pobud za izboljšanje preventivnih ukrepov na delovnem mestu v vseh gospodarskih sektorjih; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj se zavežejo, da bodo do leta 2030 odpravile smrti in zmanjšale bolezni, povezane z delom, Komisijo pa, naj v ta namen pripravi novo strategijo za zdravje in varnost pri delu, ki bo obravnavala telesno in duševno zdravje delavcev; meni, da mora ta strategija vključevati ponovni pregled okvirne direktive o zdravju in varnosti pri delu, da bi zaščitili delavce v izrednih razmerah, kot so pandemije, pa tudi velikopotezne zakonodajne predloge o kostno-mišičnih obolenjih in motnjah, povezanih s stresom, v sodelovanju s socialnimi partnerji; poziva Komisijo, naj še naprej posodablja direktivo o rakotvornih in mutagenih snoveh ter do leta 2024 predlaga zavezujoče mejne vrednosti glede poklicne izpostavljenosti za vsaj 50 novih snovi ter v direktivo vključi snovi, ki škodljivo vplivajo na reproduktivni sistem, in uvede strožje mejne vrednosti za škodljive snovi, kot so rakotvorne in mutagene snovi; poudarja, da mora EU spremljati evropski okvir za ukrepanje na področju duševnega zdravja; ugotavlja, da je eden od ciljev tudi preprečevanje raka, saj naj bi bilo 40 % rakavih obolenj mogoče preprečiti; poziva Komisijo, naj predloži ambiciozen načrt za boj proti raku, da bi pripomogla k zmanjšanju trpljenja, ki ga povzroča ta bolezen; poziva k okrepitvi vloge Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu pri spodbujanju zdravih in varnih delovnih mest v Uniji ter nadaljnjem razvoju pobud za izboljšanje preventivnih ukrepov na delovnem mestu v vseh gospodarskih sektorjih;

| 26. | poziva Komisijo, naj predstavi strateški načrt EU na področju oskrbe kot dodaten korak h kvalitativnemu opolnomočenju zdravstvenega sektorja v EU, tudi delavcev na področju osebnih in gospodinjskih storitev; ponavlja, da mora načrt na področju oskrbe odražati tudi razmere 100 milijonov neformalnih oskrbovalcev v EU, ki zagotavljajo 80 % dolgotrajne oskrbe, vendar se jim to večinoma ne priznava; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami razvije regulativni okvir, ki bo zagotavljal kakovostne storitve oskrbe, vključno z oceno novih priložnosti v zdravstvenem sektorju v korist potrošnikov in pacientov, pri čemer je treba spoštovati vlogo javnih in zasebnih institucij pri zagotavljanju storitev za državljane in zagotavljati dostojne delovne pogoje za negovalce; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj predstavi strateški načrt EU na področju oskrbe kot dodaten korak h kvalitativnemu opolnomočenju zdravstvenega sektorja v EU, tudi delavcev na področju osebnih in gospodinjskih storitev; ponavlja, da mora načrt na področju oskrbe odražati tudi razmere 100 milijonov neformalnih oskrbovalcev v EU, ki zagotavljajo 80 % dolgotrajne oskrbe, vendar se jim to večinoma ne priznava; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami razvije regulativni okvir, ki bo zagotavljal kakovostne storitve oskrbe, vključno z oceno novih priložnosti v zdravstvenem sektorju v korist potrošnikov in pacientov, pri čemer je treba spoštovati vlogo javnih in zasebnih institucij pri zagotavljanju storitev za državljane in zagotavljati dostojne delovne pogoje za negovalce;

| 27. | potrjuje, da sta pravično, socialno trajnostno delo in dejansko soodločanje delavcev pri oblikovanju delovnih pogojev na digitalnih platformah in v vseh drugih sektorjih v pomembnejša kot kdaj koli prej ter da morajo imeti delavci demokratični vpliv na upravljanje dela; poudarja, da je treba koristi digitalizacije obširno in pravično deliti ter da morajo imeti delavci v digitalnem sektorju enake pravice in delovne pogoje kot delavci v drugih sektorjih; poziva Komisijo, naj predlaga direktivo o dostojnih delovnih pogojih in pravicah v digitalnem gospodarstvu, ki bo zajemala vse delavce, tudi nestandardno zaposlene delavce z atipično pogodbo, delavce spletnih platform in samozaposlene; poziva Komisijo, naj v okviru te direktive zagotovi, da bodo platformna podjetja skladna z veljavno nacionalno in evropsko zakonodajo, natančno opredeli zaposlitveni status platformnih delavcev z izpodbojno domnevo delovnega razmerja in zaščiti njihove delovne pogoje, socialno zaščito ter zdravje in varnost, pa tudi njihovo pravico do sindikalnega organiziranja in zastopanja in pogajanj o kolektivnih pogodbah, tudi za samozaposlene osebe; poziva Komisijo, naj pripravi ciljno usmerjeno revizijo konkurenčnega prava EU, da bi omogočila kolektivno oblikovanje cen za samozaposlene kot prekarne delavce in tako zagotovila večje ravnovesje v pogajalski moči in pravičnejši notranji trg; |
| --- | --- |

27.

potrjuje, da sta pravično, socialno trajnostno delo in dejansko soodločanje delavcev pri oblikovanju delovnih pogojev na digitalnih platformah in v vseh drugih sektorjih v pomembnejša kot kdaj koli prej ter da morajo imeti delavci demokratični vpliv na upravljanje dela; poudarja, da je treba koristi digitalizacije obširno in pravično deliti ter da morajo imeti delavci v digitalnem sektorju enake pravice in delovne pogoje kot delavci v drugih sektorjih; poziva Komisijo, naj predlaga direktivo o dostojnih delovnih pogojih in pravicah v digitalnem gospodarstvu, ki bo zajemala vse delavce, tudi nestandardno zaposlene delavce z atipično pogodbo, delavce spletnih platform in samozaposlene; poziva Komisijo, naj v okviru te direktive zagotovi, da bodo platformna podjetja skladna z veljavno nacionalno in evropsko zakonodajo, natančno opredeli zaposlitveni status platformnih delavcev z izpodbojno domnevo delovnega razmerja in zaščiti njihove delovne pogoje, socialno zaščito ter zdravje in varnost, pa tudi njihovo pravico do sindikalnega organiziranja in zastopanja in pogajanj o kolektivnih pogodbah, tudi za samozaposlene osebe; poziva Komisijo, naj pripravi ciljno usmerjeno revizijo konkurenčnega prava EU, da bi omogočila kolektivno oblikovanje cen za samozaposlene kot prekarne delavce in tako zagotovila večje ravnovesje v pogajalski moči in pravičnejši notranji trg;

| 28. | poudarja, da je v času pandemije COVID-19 izpostavljen pomen digitalnih rešitev, zlasti dela na daljavo; poziva Komisijo, naj v skladu z okvirnim sporazumom evropskih socialnih partnerjev o digitalizaciji predstavi direktivo o minimalnih standardih in pogojih za pravično delo na daljavo, da bi zaščitila zdravje in varnost zaposlenih ter zagotovila dostojne delovne pogoje, med drugim opravljanje dela na prostovoljni ravni, spoštovanje delovnega časa, dela prostih dni, usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja ter drugih digitalnih pravic pri delu, na primer pravice do odklopa, varstva zasebnosti delavcev, vključno pred spremljanjem na daljavo ali drugimi oblikami sledenja, ter prepovedi namestitve mikročipa delavcem in uporabe umetne inteligence v postopkih zaposlovanja; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je v času pandemije COVID-19 izpostavljen pomen digitalnih rešitev, zlasti dela na daljavo; poziva Komisijo, naj v skladu z okvirnim sporazumom evropskih socialnih partnerjev o digitalizaciji predstavi direktivo o minimalnih standardih in pogojih za pravično delo na daljavo, da bi zaščitila zdravje in varnost zaposlenih ter zagotovila dostojne delovne pogoje, med drugim opravljanje dela na prostovoljni ravni, spoštovanje delovnega časa, dela prostih dni, usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja ter drugih digitalnih pravic pri delu, na primer pravice do odklopa, varstva zasebnosti delavcev, vključno pred spremljanjem na daljavo ali drugimi oblikami sledenja, ter prepovedi namestitve mikročipa delavcem in uporabe umetne inteligence v postopkih zaposlovanja;

| 29. | poziva Komisijo, naj uvede novo okvirno direktivo o obveščanju in udeležbi delavcev ter posvetovanju z njimi za oblike evropskih podjetij, vključno s podizvajalskimi verigami in franšizami, in za podjetja, ki uporabljajo instrumente za mobilnost evropskih podjetij, da bi vzpostavila minimalne standarde, med drugim za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje, zlasti na ravni podjetja; poziva tudi k ponovnem pregledu direktive o evropskem svetu delavcev, da bi med drugim zagotovili ustrezno izvrševanje, dostop do pravnega varstva in učinkovite sankcije v primeru kršitev pravil ter učinkovitejše delovanje posebnega pogajalskega organa, vključno z uvedbo nadnacionalnega postopka za obveščanje in posvetovanje, ki ga je treba ustrezno izvesti in zaključiti pred sprejetjem kakršnih koli odločitev; poziva Komisijo, naj spodbuja delničarstvo zaposlenih kot orodje za krepitev vključevanja delavcev, in sicer z izboljšanjem demokracije pri delu ter zmanjšanjem neenakosti in tveganja izgube delovnih mest med recesijo; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj uvede novo okvirno direktivo o obveščanju in udeležbi delavcev ter posvetovanju z njimi za oblike evropskih podjetij, vključno s podizvajalskimi verigami in franšizami, in za podjetja, ki uporabljajo instrumente za mobilnost evropskih podjetij, da bi vzpostavila minimalne standarde, med drugim za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje, zlasti na ravni podjetja; poziva tudi k ponovnem pregledu direktive o evropskem svetu delavcev, da bi med drugim zagotovili ustrezno izvrševanje, dostop do pravnega varstva in učinkovite sankcije v primeru kršitev pravil ter učinkovitejše delovanje posebnega pogajalskega organa, vključno z uvedbo nadnacionalnega postopka za obveščanje in posvetovanje, ki ga je treba ustrezno izvesti in zaključiti pred sprejetjem kakršnih koli odločitev; poziva Komisijo, naj spodbuja delničarstvo zaposlenih kot orodje za krepitev vključevanja delavcev, in sicer z izboljšanjem demokracije pri delu ter zmanjšanjem neenakosti in tveganja izgube delovnih mest med recesijo;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo ustrezne pogoje in zahteve, da bo do leta 2030 vsaj 80 % gospodarskih družb vključenih v sporazume o trajnostnem upravljanju podjetij, v katerih bodo v dogovoru z delavci opredeljene strategije, da bi z upravljavskimi praksami in prisotnostjo na trgu pozitivno vplivali na okoljski, socialni in gospodarski razvoj, krepili odgovornost direktorjev glede vključevanja trajnosti v sprejemanje odločitev podjetij in spodbujali upravljavske prakse podjetij, ki prispevajo k trajnosti podjetij, med drugim s poročanjem podjetij, prejemki uprave, največjim razponom razlik v plačah, sestavo uprave in vključevanjem deležnikov; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo ustrezne pogoje in zahteve, da bo do leta 2030 vsaj 80 % gospodarskih družb vključenih v sporazume o trajnostnem upravljanju podjetij, v katerih bodo v dogovoru z delavci opredeljene strategije, da bi z upravljavskimi praksami in prisotnostjo na trgu pozitivno vplivali na okoljski, socialni in gospodarski razvoj, krepili odgovornost direktorjev glede vključevanja trajnosti v sprejemanje odločitev podjetij in spodbujali upravljavske prakse podjetij, ki prispevajo k trajnosti podjetij, med drugim s poročanjem podjetij, prejemki uprave, največjim razponom razlik v plačah, sestavo uprave in vključevanjem deležnikov;

| 31. | poziva k sprejetju direktive o zavezujoči potrebni skrbnosti na področju človekovih pravic in odgovornem poslovnem ravnanju, vključno s pravicami delavcev, kot so pravica do združevanja in pravica do kolektivnih pogajanj, pa tudi pravica do zdravja in varnosti, socialnega varstva in ustreznih delovnih pogojev, ki bo vzpostavila obvezno potrebno skrbnost za dejavnosti podjetij in njihove poslovne odnose, tudi za dobavne in podizvajalske verige; poudarja, da bi morala ta direktiva zagotoviti polno vključenost sindikatov in predstavnikov delavcev v celotnem postopku potrebne skrbnosti ter pravico do kolektivnih pogajanj na ustreznih ravneh o politiki potrebne skrbnosti; poudarja, da morajo imeti nacionalni inšpektorati za delo in Evropski organ za delo (ELA) možnost, da za vsa podjetja v EU in podjetja, ki želijo dostopati do notranjega trga, izvajajo skupne inšpekcijske preglede v celotni verigi, sprejemati pritožbe in zagotavljati pomoč pri doseganju skladnosti; poziva Komisijo, naj vztraja, da vsi trgovinski partnerji EU ratificirajo konvenciji MOD št. 81 (inšpekcija dela) in št. 129 (inšpekcija dela v kmetijskem sektorju); |
| --- | --- |

31.

poziva k sprejetju direktive o zavezujoči potrebni skrbnosti na področju človekovih pravic in odgovornem poslovnem ravnanju, vključno s pravicami delavcev, kot so pravica do združevanja in pravica do kolektivnih pogajanj, pa tudi pravica do zdravja in varnosti, socialnega varstva in ustreznih delovnih pogojev, ki bo vzpostavila obvezno potrebno skrbnost za dejavnosti podjetij in njihove poslovne odnose, tudi za dobavne in podizvajalske verige; poudarja, da bi morala ta direktiva zagotoviti polno vključenost sindikatov in predstavnikov delavcev v celotnem postopku potrebne skrbnosti ter pravico do kolektivnih pogajanj na ustreznih ravneh o politiki potrebne skrbnosti; poudarja, da morajo imeti nacionalni inšpektorati za delo in Evropski organ za delo (ELA) možnost, da za vsa podjetja v EU in podjetja, ki želijo dostopati do notranjega trga, izvajajo skupne inšpekcijske preglede v celotni verigi, sprejemati pritožbe in zagotavljati pomoč pri doseganju skladnosti; poziva Komisijo, naj vztraja, da vsi trgovinski partnerji EU ratificirajo konvenciji MOD št. 81 (inšpekcija dela) in št. 129 (inšpekcija dela v kmetijskem sektorju);

| 32. | spodbuja Komisijo, naj upošteva posebnost podjetij socialnega gospodarstva, ki so se med pandemijo izkazala za zelo pomembna za družbo, in oceni razvoj posebnih programov in finančnih instrumentov; poziva Komisijo, naj posodobi svoj okvir za vzpostavitev in razvoj zadrug in socialnih podjetij, ki po svoji naravi namenjajo večji poudarek pravičnim delovnim pogojem in večji vlogi delavcev; |
| --- | --- |

32.

spodbuja Komisijo, naj upošteva posebnost podjetij socialnega gospodarstva, ki so se med pandemijo izkazala za zelo pomembna za družbo, in oceni razvoj posebnih programov in finančnih instrumentov; poziva Komisijo, naj posodobi svoj okvir za vzpostavitev in razvoj zadrug in socialnih podjetij, ki po svoji naravi namenjajo večji poudarek pravičnim delovnim pogojem in večji vlogi delavcev;

| 33. | poudarja, da je učinkovito izvrševanje bistveno za varstvo delavcev in uveljavljanje socialnih pravic; obžaluje, da večina držav članic glede števila delovnih inšpektorjev ne izpolnjuje svoje obveznosti iz konvencije MOD o inšpekciji dela; vztraja, da morajo države članice povečati svoje zmogljivosti izvrševanja, da bodo najpozneje do leta 2030 dosegle razmerje vsaj enega inšpektorja za delo na 10 000 zaposlenih; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je učinkovito izvrševanje bistveno za varstvo delavcev in uveljavljanje socialnih pravic; obžaluje, da večina držav članic glede števila delovnih inšpektorjev ne izpolnjuje svoje obveznosti iz konvencije MOD o inšpekciji dela; vztraja, da morajo države članice povečati svoje zmogljivosti izvrševanja, da bodo najpozneje do leta 2030 dosegle razmerje vsaj enega inšpektorja za delo na 10 000 zaposlenih;

2.   
  Socialna pravičnost in enake možnosti

Socialna pravičnost in enake možnosti

| 34. | poudarja, da morata biti odprava revščine otrok in zagotavljanje blaginje in enakih možnosti za otroke v Evropi med najpomembnejšimi prednostnimi nalogami; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo sprejetje in izvajanje evropskega jamstva za otroke, da bo do leta 2030 vsak otrok v EU imel poln dostop do kakovostnega in brezplačnega zdravstvenega varstva, izobraževanja in varstva otrok, da bo imel dostojne bivalne razmere in da se bo ustrezno prehranjeval; ugotavlja, da je treba to politiko povezati z drugimi ukrepi, namenjenimi odpravi revščine in družinski politiki, da bi to omogočilo zaokrožene cikle politike, ki bodo lahko otrokom in njihovim družinam zagotovili priložnosti za socialno vključevanje, vključno z nacionalnimi in lokalnimi strategijami za boj proti revščini otrok, ter pri tem upoštevati posebne izzive, s katerimi se na lokalni ravni spoprijemajo različne skupine otrok v stiski; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da morata biti odprava revščine otrok in zagotavljanje blaginje in enakih možnosti za otroke v Evropi med najpomembnejšimi prednostnimi nalogami; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo sprejetje in izvajanje evropskega jamstva za otroke, da bo do leta 2030 vsak otrok v EU imel poln dostop do kakovostnega in brezplačnega zdravstvenega varstva, izobraževanja in varstva otrok, da bo imel dostojne bivalne razmere in da se bo ustrezno prehranjeval; ugotavlja, da je treba to politiko povezati z drugimi ukrepi, namenjenimi odpravi revščine in družinski politiki, da bi to omogočilo zaokrožene cikle politike, ki bodo lahko otrokom in njihovim družinam zagotovili priložnosti za socialno vključevanje, vključno z nacionalnimi in lokalnimi strategijami za boj proti revščini otrok, ter pri tem upoštevati posebne izzive, s katerimi se na lokalni ravni spoprijemajo različne skupine otrok v stiski;

| 35. | obžaluje, da nekatere vlade pandemijo izkoriščajo kot izgovor za nazadovanje v nekaterih temeljnih pravicah delavcev in žensk; opozarja, da je dostop do zdravstvene oskrbe neodtujljiva pravica, tako kot tudi pravica do odločanja o lastnem telesu; zato poudarja, da je treba zagotavljati pravico do reproduktivnega zdravstvenega varstva, kontracepcije in splava, tudi s podaljšanjem zakonskega roka za splav; |
| --- | --- |

35.

obžaluje, da nekatere vlade pandemijo izkoriščajo kot izgovor za nazadovanje v nekaterih temeljnih pravicah delavcev in žensk; opozarja, da je dostop do zdravstvene oskrbe neodtujljiva pravica, tako kot tudi pravica do odločanja o lastnem telesu; zato poudarja, da je treba zagotavljati pravico do reproduktivnega zdravstvenega varstva, kontracepcije in splava, tudi s podaljšanjem zakonskega roka za splav;

| 36. | pozdravlja sklepe Sveta o krepitvi zaščite minimalnega dohodka za boj proti revščini in socialni izključenosti; poziva Komisijo, naj te sklepe dodatno razvije in predlaga okvir za sisteme minimalnega dohodka, da bi zaščitili pravico do dostojnega življenja, odpravili revščino ter obravnavali vprašanja ustreznosti in pokritosti, vključno s klavzulo o prepovedi zniževanja standardov; poudarja, da bi morali sistemi minimalnega dohodka veljati za vse v Evropi, pokojnine pa bi morale zagotavljati prihodek nad pragom revščine; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja sklepe Sveta o krepitvi zaščite minimalnega dohodka za boj proti revščini in socialni izključenosti; poziva Komisijo, naj te sklepe dodatno razvije in predlaga okvir za sisteme minimalnega dohodka, da bi zaščitili pravico do dostojnega življenja, odpravili revščino ter obravnavali vprašanja ustreznosti in pokritosti, vključno s klavzulo o prepovedi zniževanja standardov; poudarja, da bi morali sistemi minimalnega dohodka veljati za vse v Evropi, pokojnine pa bi morale zagotavljati prihodek nad pragom revščine;

| 37. | poziva države članice in Komisijo, naj se zavežejo, da bodo do leta 2030 popolnoma odpravile razliko med plačami (in pokojninami) moških in žensk, ki trenutno znaša 16 %, v ta namen pa je treba podpirati načelo enakega plačila za enako delo; poziva Komisijo, naj nujno predloži pravni okvir o preglednosti plač, kot je na začetku obljubila, da bo to storila v roku 100 dni, vključno s poročanjem o preglednosti plač in informacijami o višini plač; ponovno izjavlja, da je razlika med pokojninami moških in žensk tudi posledica neustreznih pokojninskih sistemov, ki ne upoštevajo ustrezno porodniškega dopusta in dopusta za varstvo in nego otrok; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo dolgoročne ukrepe za zmanjšanje visokih stopenj brezposelnosti med ženskami in zagotovi udeležbo žensk na trgu dela, zagotovijo enako udeležbo in priložnosti za moške in ženske na trgu dela in uvedejo pobude za spodbujanje dostopa žensk do finančnih sredstev in podjetništva med ženskami ter njihove finančne neodvisnosti; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice in Komisijo, naj se zavežejo, da bodo do leta 2030 popolnoma odpravile razliko med plačami (in pokojninami) moških in žensk, ki trenutno znaša 16 %, v ta namen pa je treba podpirati načelo enakega plačila za enako delo; poziva Komisijo, naj nujno predloži pravni okvir o preglednosti plač, kot je na začetku obljubila, da bo to storila v roku 100 dni, vključno s poročanjem o preglednosti plač in informacijami o višini plač; ponovno izjavlja, da je razlika med pokojninami moških in žensk tudi posledica neustreznih pokojninskih sistemov, ki ne upoštevajo ustrezno porodniškega dopusta in dopusta za varstvo in nego otrok; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo dolgoročne ukrepe za zmanjšanje visokih stopenj brezposelnosti med ženskami in zagotovi udeležbo žensk na trgu dela, zagotovijo enako udeležbo in priložnosti za moške in ženske na trgu dela in uvedejo pobude za spodbujanje dostopa žensk do finančnih sredstev in podjetništva med ženskami ter njihove finančne neodvisnosti;

| 38. | poziva Komisijo, naj uvede konkretne ukrepe za javni in zasebni sektor in naj pri tem ustrezno upošteva posebnosti malih in srednjih podjetij, kot so jasna opredelitev meril za določitev vrednosti dela, sistemi ocenjevanja in razvrščanja delovnih mest, ki bodo nepristranski z vidika spola, revizije plač in poročila glede na spol, da se zagotovi enakost plačil, pravica delavcev, da zahtevajo celovite informacije o plačah, in pravica do pritožbe ter jasni cilji za uspešnost podjetij na področju enakosti; poziva tudi k boljšemu dostopu do pravnega varstva in uvedbi strožjih postopkovnih pravic za odpravo diskriminacije pri plačah; poziva Komisijo, naj v prihodnji zakonodaji o preglednosti plač spodbuja vlogo socialnih partnerjev in kolektivnih pogajanj na vseh ravneh (nacionalni, sektorski in lokalni ravni ter na ravni podjetij); poziva Komisijo, naj vključi stroge izvršilne ukrepe za tiste, ki ne bodo izpolnjevali zahtev, na primer kazni in sankcije za delodajalce, ki bodo kršili pravico do enakega plačila; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj uvede konkretne ukrepe za javni in zasebni sektor in naj pri tem ustrezno upošteva posebnosti malih in srednjih podjetij, kot so jasna opredelitev meril za določitev vrednosti dela, sistemi ocenjevanja in razvrščanja delovnih mest, ki bodo nepristranski z vidika spola, revizije plač in poročila glede na spol, da se zagotovi enakost plačil, pravica delavcev, da zahtevajo celovite informacije o plačah, in pravica do pritožbe ter jasni cilji za uspešnost podjetij na področju enakosti; poziva tudi k boljšemu dostopu do pravnega varstva in uvedbi strožjih postopkovnih pravic za odpravo diskriminacije pri plačah; poziva Komisijo, naj v prihodnji zakonodaji o preglednosti plač spodbuja vlogo socialnih partnerjev in kolektivnih pogajanj na vseh ravneh (nacionalni, sektorski in lokalni ravni ter na ravni podjetij); poziva Komisijo, naj vključi stroge izvršilne ukrepe za tiste, ki ne bodo izpolnjevali zahtev, na primer kazni in sankcije za delodajalce, ki bodo kršili pravico do enakega plačila;

| 39. | poziva države članice, naj ne blokirajo več direktive o ženskah v upravnih odborih, ter v Svetu sprejmejo velikopotezno stališče, da se odpravi znatno neravnovesje med ženskami in moškimi pri sprejemanju odločitev na najvišji ravni; poziva Komisijo in države članice, naj se zavežejo, da bodo odpravile učinek steklenega stropa v upravnih odborih družb, ki kotirajo na borzi, in sicer z uvedbo cilja, da ženske zasedajo vsaj 40 % višjih vodstvenih položajev; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj ne blokirajo več direktive o ženskah v upravnih odborih, ter v Svetu sprejmejo velikopotezno stališče, da se odpravi znatno neravnovesje med ženskami in moškimi pri sprejemanju odločitev na najvišji ravni; poziva Komisijo in države članice, naj se zavežejo, da bodo odpravile učinek steklenega stropa v upravnih odborih družb, ki kotirajo na borzi, in sicer z uvedbo cilja, da ženske zasedajo vsaj 40 % višjih vodstvenih položajev;

| 40. | poziva Komisijo, naj predloži evropsko strategijo o invalidnosti za obdobje po letu 2020, ki bo zajemala vse določbe Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov in bo vsebovala ambiciozne, jasne in merljive cilje, načrtovane ukrepe z jasnimi časovnimi okviri in namenskimi viri ter bo podprta z ustreznim in zadostnim mehanizmom spremljanja z jasnimi merili in kazalniki, ki bodo poudarjali tudi potrebo po doseganju popolne dostopnosti blaga in storitev, vključno z grajenim okoljem, vključujočim izobraževanjem in trgom dela ter uporabo umetne inteligence, da bi invalidom omogočili, da v celoti sodelujejo v procesu dokončanja institucionalne oskrbe; poziva države članice, naj uporabijo razpoložljiva sredstva iz Kohezijskega sklada, ESRR in zlasti ESS, da bi izboljšale dostopnost javnih prostorov za osebe s posebnimi potrebami, tudi invalide, osebe z otroki in starejše, ki se še vedno spoprijemajo s problemom socialne izključenosti; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj predloži evropsko strategijo o invalidnosti za obdobje po letu 2020, ki bo zajemala vse določbe Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov in bo vsebovala ambiciozne, jasne in merljive cilje, načrtovane ukrepe z jasnimi časovnimi okviri in namenskimi viri ter bo podprta z ustreznim in zadostnim mehanizmom spremljanja z jasnimi merili in kazalniki, ki bodo poudarjali tudi potrebo po doseganju popolne dostopnosti blaga in storitev, vključno z grajenim okoljem, vključujočim izobraževanjem in trgom dela ter uporabo umetne inteligence, da bi invalidom omogočili, da v celoti sodelujejo v procesu dokončanja institucionalne oskrbe; poziva države članice, naj uporabijo razpoložljiva sredstva iz Kohezijskega sklada, ESRR in zlasti ESS, da bi izboljšale dostopnost javnih prostorov za osebe s posebnimi potrebami, tudi invalide, osebe z otroki in starejše, ki se še vedno spoprijemajo s problemom socialne izključenosti;

| 41. | poziva, naj se vidik spola vključi v prihodnjo strategijo o enakosti invalidov in enakosti 2021, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti izboljšanju dostopa do trga dela s ciljno usmerjenimi ukrepi; |
| --- | --- |

41.

poziva, naj se vidik spola vključi v prihodnjo strategijo o enakosti invalidov in enakosti 2021, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti izboljšanju dostopa do trga dela s ciljno usmerjenimi ukrepi;

| 42. | podpira spodbujanje vključujočega in dostopnega izobraževanja, tudi širokopasovnega dostopa do interneta, ter poklicnega in digitalnega usposabljanja, tudi za ranljive skupine in invalide, da bi se še posebej nizkokvalificiranim in starejšim delavcem omogočilo preusposabljanje ter pridobivanje novih znanj in spretnosti; podpira vzpostavitev možnosti pripravništva v vsej EU; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za nadaljnje vključevanje invalidov na trg dela, tako da s priložnostmi, ki jih za vključevanje invalidov ponuja digitalno delo, odpravijo ovire ter pripravijo spodbude za njihovo zaposlovanje; želi spomniti, da ima po podatkih Eurofounda samo vsak tretji delavec z omejujočo kronično in redko boleznijo ustrezno prilagojeno delovno mesto; poziva Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za spodbujanje zaposlovanja invalidov in oseb s kroničnimi boleznimi, ohranjanja teh oseb na delovnih mestih in njihovega vključevanja na trg dela v Evropi; |
| --- | --- |

42.

podpira spodbujanje vključujočega in dostopnega izobraževanja, tudi širokopasovnega dostopa do interneta, ter poklicnega in digitalnega usposabljanja, tudi za ranljive skupine in invalide, da bi se še posebej nizkokvalificiranim in starejšim delavcem omogočilo preusposabljanje ter pridobivanje novih znanj in spretnosti; podpira vzpostavitev možnosti pripravništva v vsej EU; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za nadaljnje vključevanje invalidov na trg dela, tako da s priložnostmi, ki jih za vključevanje invalidov ponuja digitalno delo, odpravijo ovire ter pripravijo spodbude za njihovo zaposlovanje; želi spomniti, da ima po podatkih Eurofounda samo vsak tretji delavec z omejujočo kronično in redko boleznijo ustrezno prilagojeno delovno mesto; poziva Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za spodbujanje zaposlovanja invalidov in oseb s kroničnimi boleznimi, ohranjanja teh oseb na delovnih mestih in njihovega vključevanja na trg dela v Evropi;

| 43. | pozdravlja novi program znanj in spretnosti za EU; poudarja pomen dostopa do usposabljanja in preusposabljanja delavcev v industrijah in sektorjih, ki jih je treba v okviru zelenega in digitalnega prehoda korenito spremeniti; poudarja, da se s kvalifikacijami in uradnimi kompetencami poveča dodana vrednost delavca, zato se njegov položaj na trgu dela izboljša, poleg tega pa jih je pri prehodih na trgu dela mogoče prenesti; poziva, naj bo javna politika o znanjih in spretnostih usmerjena v potrjevanje in vrednotenje kvalifikacij in kompetenc; poudarja, da bi morala podjetja, ki imajo za izpopolnjevanje delavcev dostop do javnih sredstev, v dogovoru s predstavniki delavcev vzpostaviti sisteme nadomestil na podlagi znanj in spretnosti, saj bi s tem zagotovili donos od teh javnih naložb; poudarja, da mora evropska strategija znanj in spretnosti za trajnostno konkurenčnost, socialno enakost in odpornost zagotoviti splošno pravico do vseživljenjskega učenja na vseh področjih; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja novi program znanj in spretnosti za EU; poudarja pomen dostopa do usposabljanja in preusposabljanja delavcev v industrijah in sektorjih, ki jih je treba v okviru zelenega in digitalnega prehoda korenito spremeniti; poudarja, da se s kvalifikacijami in uradnimi kompetencami poveča dodana vrednost delavca, zato se njegov položaj na trgu dela izboljša, poleg tega pa jih je pri prehodih na trgu dela mogoče prenesti; poziva, naj bo javna politika o znanjih in spretnostih usmerjena v potrjevanje in vrednotenje kvalifikacij in kompetenc; poudarja, da bi morala podjetja, ki imajo za izpopolnjevanje delavcev dostop do javnih sredstev, v dogovoru s predstavniki delavcev vzpostaviti sisteme nadomestil na podlagi znanj in spretnosti, saj bi s tem zagotovili donos od teh javnih naložb; poudarja, da mora evropska strategija znanj in spretnosti za trajnostno konkurenčnost, socialno enakost in odpornost zagotoviti splošno pravico do vseživljenjskega učenja na vseh področjih;

3.   
  Stabilni sistemi socialnega varstva

Stabilni sistemi socialnega varstva

| 44. | ugotavlja, da so sedanje naložbe v socialno infrastrukturo v EU ocenjene na približno 170 milijard EUR na leto in da Komisija potrebe po naložbah ocenjuje na 192 milijard EUR, pri čemer jih je 62 % potrebnih na področju zdravstvene in dolgotrajne oskrbe (cenovno dostopna stanovanja, 57 milijard EUR; zdravje, 70 milijard EUR; dolgotrajna oskrba, 50 milijard EUR; izobraževanje in vseživljenjsko učenje, 15 milijard EUR); poziva Komisijo in države članice, naj za izvajanje načel evropskega stebra socialnih pravic namenijo delež sredstev iz instrumenta za okrevanje in odpornost, ki bo enakovreden naložbam v okoljske in digitalne prednostne naloge; vztraja, da je treba pri dodeljevanju sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost upoštevati enakost spolov; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da so sedanje naložbe v socialno infrastrukturo v EU ocenjene na približno 170 milijard EUR na leto in da Komisija potrebe po naložbah ocenjuje na 192 milijard EUR, pri čemer jih je 62 % potrebnih na področju zdravstvene in dolgotrajne oskrbe (cenovno dostopna stanovanja, 57 milijard EUR; zdravje, 70 milijard EUR; dolgotrajna oskrba, 50 milijard EUR; izobraževanje in vseživljenjsko učenje, 15 milijard EUR); poziva Komisijo in države članice, naj za izvajanje načel evropskega stebra socialnih pravic namenijo delež sredstev iz instrumenta za okrevanje in odpornost, ki bo enakovreden naložbam v okoljske in digitalne prednostne naloge; vztraja, da je treba pri dodeljevanju sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost upoštevati enakost spolov;

| 45. | poziva Komisijo, naj spremlja evropsko strategijo za enakost spolov (2020–2025), in poziva države članice, naj sprejmejo nacionalne strategije za enakost spolov, ki bodo temeljile na evropski strategiji, kot pomemben sestavni del socialno-ekonomskih ukrepov, sprejetih po koncu krize zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj spremlja evropsko strategijo za enakost spolov (2020–2025), in poziva države članice, naj sprejmejo nacionalne strategije za enakost spolov, ki bodo temeljile na evropski strategiji, kot pomemben sestavni del socialno-ekonomskih ukrepov, sprejetih po koncu krize zaradi COVID-19;

| 46. | poleg tega poudarja, da morajo Komisija in države članice pridobiti boljše in bolj usklajene podatke o številu brezdomcev v Evropi, saj je to podlaga za učinkovito javno politiko; |
| --- | --- |

46.

poleg tega poudarja, da morajo Komisija in države članice pridobiti boljše in bolj usklajene podatke o številu brezdomcev v Evropi, saj je to podlaga za učinkovito javno politiko;

| 47. | poudarja, da so EU in njene države članice dolžne zagotoviti splošen dostop do dostojnih, varnih in cenovno dostopnih stanovanj v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti s ciljem 11, in s temeljnimi pravicami, kot so določene v členih 16, 30 in 31 Evropske socialne listine ter evropskem stebru socialnih pravic; v zvezi s tem poziva vse države članice, naj ratificirajo spremenjeno Evropsko socialno listino; poudarja, da so naložbe v socialna, dostojna in cenovno dostopna stanovanja ključne za zagotovitev in izboljšanje kakovosti življenja za vse; poziva Komisijo in države članice, naj si čim bolj prizadevajo za naložbe v cenovno dostopna stanovanja, da bi zadostile potrebe skupin z nizkimi in srednjimi dohodki (spodnji trije kvintili) po stanovanjih, naj zagotovijo, da bo vsaj 30 % novozgrajenih hiš cenovno dostopnih za omenjene skupine, ter naj odpravijo energijsko revščino do leta 2030 s podpiranjem naložb gospodinjstev z nizkimi dohodki v energijsko učinkovitost; poziva države članice, naj v svojih načrtih za okrevanje in odpornost dajo prednost prenovi; poziva Komisijo, naj predlaga ambiciozen akcijski načrt, da bi do leta 2030 postopno izkoreninili brezdomstvo, vključno z vseevropskim pristopom „bivališče na prvem mestu“; jo poziva, naj predlaga okvir EU za nacionalne strategije za brezdomstvo; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo minimalne standarde za kakovostna stanovanja za čezmejne in sezonske delavce, ki ne bi smela biti vezana na prejemke, in jim zagotovijo dostojne prostore, zasebnost najemnikov in pisne najemne pogodbe, nad čemer naj bdijo inšpektorati za delo, ter naj določijo standarde v zvezi s tem; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da so EU in njene države članice dolžne zagotoviti splošen dostop do dostojnih, varnih in cenovno dostopnih stanovanj v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti s ciljem 11, in s temeljnimi pravicami, kot so določene v členih 16, 30 in 31 Evropske socialne listine ter evropskem stebru socialnih pravic; v zvezi s tem poziva vse države članice, naj ratificirajo spremenjeno Evropsko socialno listino; poudarja, da so naložbe v socialna, dostojna in cenovno dostopna stanovanja ključne za zagotovitev in izboljšanje kakovosti življenja za vse; poziva Komisijo in države članice, naj si čim bolj prizadevajo za naložbe v cenovno dostopna stanovanja, da bi zadostile potrebe skupin z nizkimi in srednjimi dohodki (spodnji trije kvintili) po stanovanjih, naj zagotovijo, da bo vsaj 30 % novozgrajenih hiš cenovno dostopnih za omenjene skupine, ter naj odpravijo energijsko revščino do leta 2030 s podpiranjem naložb gospodinjstev z nizkimi dohodki v energijsko učinkovitost; poziva države članice, naj v svojih načrtih za okrevanje in odpornost dajo prednost prenovi; poziva Komisijo, naj predlaga ambiciozen akcijski načrt, da bi do leta 2030 postopno izkoreninili brezdomstvo, vključno z vseevropskim pristopom „bivališče na prvem mestu“; jo poziva, naj predlaga okvir EU za nacionalne strategije za brezdomstvo; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo minimalne standarde za kakovostna stanovanja za čezmejne in sezonske delavce, ki ne bi smela biti vezana na prejemke, in jim zagotovijo dostojne prostore, zasebnost najemnikov in pisne najemne pogodbe, nad čemer naj bdijo inšpektorati za delo, ter naj določijo standarde v zvezi s tem;

| 48. | vztraja, da je treba delavce vključiti v sistem socialnega varstva in da morajo imeti pravico do nadomestil za brezposelnost, plačanega bolniškega, porodniškega in očetovskega dopusta ter dopusta za nego in varstvo otrok, nezgodnega zavarovanja in varstva pred nezakonito odpovedjo; |
| --- | --- |

48.

vztraja, da je treba delavce vključiti v sistem socialnega varstva in da morajo imeti pravico do nadomestil za brezposelnost, plačanega bolniškega, porodniškega in očetovskega dopusta ter dopusta za nego in varstvo otrok, nezgodnega zavarovanja in varstva pred nezakonito odpovedjo;

| 49. | je zaskrbljen zaradi neenake kakovosti in dostopa do zdravstvenega varstva v EU, kar je izpostavila kriza zaradi COVID-19; želi opomniti, da revnejši ljudje v povprečju živijo 6 let manj od bogatih ter da se invalidi pogosto spoprijemajo s težavami pri dostopu do zdravstva; poudarja, da je treba obravnavati socialne, ekonomske in okoljske dejavnike zdravja, da bi odpravili te neenakosti na področju zdravja; poziva Komisijo, naj pripravi skupne kazalnike in metodologije za spremljanje zdravja in uspešnosti ter dostopnosti sistemov zdravstvenega varstva z namenom zmanjšanja neenakosti ter prepoznavanja in prednostne obravnave področij, na katerih so potrebne izboljšave in večje financiranje; poziva Komisijo, naj prouči, kako različni nacionalni sistemi socialnega varstva v času sedanje krize pokrivajo potrebe po socialnem varstvu, da bi opredelili prednosti in slabosti pri dostopanju do storitev in socialne zaščite ter njihovem zagotavljanju, ter naj zagotovi mehanizem za spremljanje in ocenjevanje sistemov socialnega varstva v Evropi, da bi opredelili njihovo stopnjo odpornosti v primeru različnih pretresov in preučili, kako bi bilo mogoče povečati njihovo odpornost na morebitne nove krize; |
| --- | --- |

49.

je zaskrbljen zaradi neenake kakovosti in dostopa do zdravstvenega varstva v EU, kar je izpostavila kriza zaradi COVID-19; želi opomniti, da revnejši ljudje v povprečju živijo 6 let manj od bogatih ter da se invalidi pogosto spoprijemajo s težavami pri dostopu do zdravstva; poudarja, da je treba obravnavati socialne, ekonomske in okoljske dejavnike zdravja, da bi odpravili te neenakosti na področju zdravja; poziva Komisijo, naj pripravi skupne kazalnike in metodologije za spremljanje zdravja in uspešnosti ter dostopnosti sistemov zdravstvenega varstva z namenom zmanjšanja neenakosti ter prepoznavanja in prednostne obravnave področij, na katerih so potrebne izboljšave in večje financiranje; poziva Komisijo, naj prouči, kako različni nacionalni sistemi socialnega varstva v času sedanje krize pokrivajo potrebe po socialnem varstvu, da bi opredelili prednosti in slabosti pri dostopanju do storitev in socialne zaščite ter njihovem zagotavljanju, ter naj zagotovi mehanizem za spremljanje in ocenjevanje sistemov socialnega varstva v Evropi, da bi opredelili njihovo stopnjo odpornosti v primeru različnih pretresov in preučili, kako bi bilo mogoče povečati njihovo odpornost na morebitne nove krize;

| 50. | poudarja, da je treba vsem zagotoviti univerzalni dostop do javne, na solidarnosti temelječe in ustrezne starostne pokojnine; se zaveda, da se države članice soočajo z izzivi pri krepitvi vzdržnosti pokojninskih sistemov, vendar poudarja, da je pomembno ohraniti solidarnost v pokojninskih sistemih z okrepitvijo prihodkov; poudarja pomen javnih in poklicnih pokojninskih sistemov, ki zagotavljajo ustrezno pokojnino nad pragom revščine in upokojencem omogočajo, da ohranijo svoj življenjski standard; meni, da so zvišanje ravni zaposlenosti in ustvarjanje več kakovostnih delovnih mest v vseh starostnih skupinah, izboljšanje delovnih in zaposlitvenih pogojev ter dodelitev potrebnih javnih sredstev najboljši načini za zagotavljanje vzdržnih, varnih in ustreznih pokojnin za ženske in moške; meni, da bi se morale reforme pokojninskega sistema med drugim osredotočati na dejansko upokojitveno starost in odražati trende na trgih dela, rodnost, razmere na zdravstvenem področju in glede bogastva, delovne pogoje in stopnjo ekonomske odvisnosti; meni, da bi bilo treba pri teh reformah upoštevati tudi razmere milijonov delavcev v Evropi, zlasti žensk, mladih in samozaposlenih, ki so se zaradi negotovosti in prekarnosti zaposlitve, neželene brezposelnosti in skrajšanega delovnega časa znašli v težkem položaju; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo poseben položaj starejših delavcev na trgu dela in si bolj prizadevajo za aktivno in zdravo staranje, in sicer s preprečevanjem diskriminacije starejših pri zaposlovanju in z razvojem programov za vključevanje na trg dela po 55. letu, pri čemer je ključna prednostna naloga vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je treba vsem zagotoviti univerzalni dostop do javne, na solidarnosti temelječe in ustrezne starostne pokojnine; se zaveda, da se države članice soočajo z izzivi pri krepitvi vzdržnosti pokojninskih sistemov, vendar poudarja, da je pomembno ohraniti solidarnost v pokojninskih sistemih z okrepitvijo prihodkov; poudarja pomen javnih in poklicnih pokojninskih sistemov, ki zagotavljajo ustrezno pokojnino nad pragom revščine in upokojencem omogočajo, da ohranijo svoj življenjski standard; meni, da so zvišanje ravni zaposlenosti in ustvarjanje več kakovostnih delovnih mest v vseh starostnih skupinah, izboljšanje delovnih in zaposlitvenih pogojev ter dodelitev potrebnih javnih sredstev najboljši načini za zagotavljanje vzdržnih, varnih in ustreznih pokojnin za ženske in moške; meni, da bi se morale reforme pokojninskega sistema med drugim osredotočati na dejansko upokojitveno starost in odražati trende na trgih dela, rodnost, razmere na zdravstvenem področju in glede bogastva, delovne pogoje in stopnjo ekonomske odvisnosti; meni, da bi bilo treba pri teh reformah upoštevati tudi razmere milijonov delavcev v Evropi, zlasti žensk, mladih in samozaposlenih, ki so se zaradi negotovosti in prekarnosti zaposlitve, neželene brezposelnosti in skrajšanega delovnega časa znašli v težkem položaju; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo poseben položaj starejših delavcev na trgu dela in si bolj prizadevajo za aktivno in zdravo staranje, in sicer s preprečevanjem diskriminacije starejših pri zaposlovanju in z razvojem programov za vključevanje na trg dela po 55. letu, pri čemer je ključna prednostna naloga vseživljenjsko učenje;

| 51. | je zaskrbljen, ker so zaradi pandemije COVID-19 starejši še bolj ranljivi, izolirani ter izpostavljeni revščini in socialni izključenosti; poudarja, da je v času pandemije postalo jasno, da EU potrebuje model, ki bo spodbujal in ščitil dostojanstvo in temeljne pravice starejših; poziva Komisijo, naj predloži načrt za zagotavljanje duševnega zdravja, dostojanstva in dobrobiti ljudi, tudi starejših, s podpiranjem ustreznih kakovostnih storitev zdravstvenega varstva in oskrbe, naložbami v storitve v skupnosti, zdravstveno preventivo in spodbujanje zdravja, socialno zaščito ter dostojna in cenovno dostopna stanovanja in infrastrukturo, pa tudi s podpiranjem projektov socialnega gospodarstva, vključno s sobivanjskimi skupnostmi in zadružnimi stanovanji, programi za zdravje in dobro počutje, dnevno in dolgotrajno oskrbo starejših ter varstvom vloge in delovnih pogojev oskrbovalcev, ter spodbujanjem medgeneracijske solidarnosti; poziva države članice, naj zagotovijo enak dostop do kakovostnega cenovno dostopnega, preventivnega in kurativnega zdravstvenega varstva v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic, vključno z zdravstvenimi storitvami in storitvami oskrbe ter ustanovami, ki ne diskriminirajo na podlagi starosti; |
| --- | --- |

51.

je zaskrbljen, ker so zaradi pandemije COVID-19 starejši še bolj ranljivi, izolirani ter izpostavljeni revščini in socialni izključenosti; poudarja, da je v času pandemije postalo jasno, da EU potrebuje model, ki bo spodbujal in ščitil dostojanstvo in temeljne pravice starejših; poziva Komisijo, naj predloži načrt za zagotavljanje duševnega zdravja, dostojanstva in dobrobiti ljudi, tudi starejših, s podpiranjem ustreznih kakovostnih storitev zdravstvenega varstva in oskrbe, naložbami v storitve v skupnosti, zdravstveno preventivo in spodbujanje zdravja, socialno zaščito ter dostojna in cenovno dostopna stanovanja in infrastrukturo, pa tudi s podpiranjem projektov socialnega gospodarstva, vključno s sobivanjskimi skupnostmi in zadružnimi stanovanji, programi za zdravje in dobro počutje, dnevno in dolgotrajno oskrbo starejših ter varstvom vloge in delovnih pogojev oskrbovalcev, ter spodbujanjem medgeneracijske solidarnosti; poziva države članice, naj zagotovijo enak dostop do kakovostnega cenovno dostopnega, preventivnega in kurativnega zdravstvenega varstva v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic, vključno z zdravstvenimi storitvami in storitvami oskrbe ter ustanovami, ki ne diskriminirajo na podlagi starosti;

| 52. | pozdravlja najnovejše poročilo Komisije o vplivu demografskih sprememb na različne skupine v družbi ter na nesorazmerno prizadeta območja in regije v Evropi; poziva Komisijo in države članice, naj več sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj namenijo za izboljšanje prometne in telekomunikacijske infrastrukture na območjih z visoko stopnjo staranja prebivalstva, zlasti na podeželju in območjih depopulacije; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja najnovejše poročilo Komisije o vplivu demografskih sprememb na različne skupine v družbi ter na nesorazmerno prizadeta območja in regije v Evropi; poziva Komisijo in države članice, naj več sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj namenijo za izboljšanje prometne in telekomunikacijske infrastrukture na območjih z visoko stopnjo staranja prebivalstva, zlasti na podeželju in območjih depopulacije;

4.   
  Pravična mobilnost

Pravična mobilnost

| 53. | poziva Komisijo, naj pregleda direktivo o agencijah za začasno delo, da bi vzpostavila pravni okvir, s katerim bi zagotovili dostojne delovne pogoje in enako obravnavo sezonskih delavcev znotraj EU in mobilnih delavcev, ki imajo sklenjene pogodbe za določen čas z agencijami za začasno delo in drugimi oblikami posrednikov na trgu dela, vključno z agencijami za zaposlovanje; poziva države članice, naj okrepijo izvrševanje in boj proti praksam zlonamernih agencij za začasno delo; poudarja, da bi ta pravni okvir lahko vključeval: prepoved posrednikov na trgu dela, ki delujejo na enotnem trgu in ne spoštujejo direktive o agencijah za začasno delo, zajamčeno minimalno plačo po kolektivni pogodbi ali po zakonu, zajamčeno minimalno število delovnih ur na teden/mesec, ki jih delodajalec v nobeni postavki ne more odšteti od minimalne plače ali plač, ki jih določajo kolektivne pogodbe, prepoved odbitkov od plače pri pogodbah za krajši delovni čas, zajamčeno enako obravnavo za vsako osebo, ki je v zadevni državi članici zaščitena kot delavec, ki dela v istem podjetju/sektorju, obveznost, da se vse agencije za začasno delo, ki obratujejo na enotnem trgu, prijavijo v evropski register in pridobijo certifikat za delovanje na enotnem trgu, sankcije za podjetja, ki uporabljajo goljufive politike zaposlovanja in trgovine z ljudmi za izkoriščanje delovne sile ter dostop do informacij o pogodbah o zaposlitvi in pravicah delavcev v jeziku, ki ga delavec razume; poziva Komisijo in države članice, naj ustavijo neposredna plačila v okviru skupne kmetijske politike upravičencem, ki ne upoštevajo nacionalnega in evropskega delovnega prava, konvencij Mednarodne organizacije dela in veljavnih kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj pregleda direktivo o agencijah za začasno delo, da bi vzpostavila pravni okvir, s katerim bi zagotovili dostojne delovne pogoje in enako obravnavo sezonskih delavcev znotraj EU in mobilnih delavcev, ki imajo sklenjene pogodbe za določen čas z agencijami za začasno delo in drugimi oblikami posrednikov na trgu dela, vključno z agencijami za zaposlovanje; poziva države članice, naj okrepijo izvrševanje in boj proti praksam zlonamernih agencij za začasno delo; poudarja, da bi ta pravni okvir lahko vključeval: prepoved posrednikov na trgu dela, ki delujejo na enotnem trgu in ne spoštujejo direktive o agencijah za začasno delo, zajamčeno minimalno plačo po kolektivni pogodbi ali po zakonu, zajamčeno minimalno število delovnih ur na teden/mesec, ki jih delodajalec v nobeni postavki ne more odšteti od minimalne plače ali plač, ki jih določajo kolektivne pogodbe, prepoved odbitkov od plače pri pogodbah za krajši delovni čas, zajamčeno enako obravnavo za vsako osebo, ki je v zadevni državi članici zaščitena kot delavec, ki dela v istem podjetju/sektorju, obveznost, da se vse agencije za začasno delo, ki obratujejo na enotnem trgu, prijavijo v evropski register in pridobijo certifikat za delovanje na enotnem trgu, sankcije za podjetja, ki uporabljajo goljufive politike zaposlovanja in trgovine z ljudmi za izkoriščanje delovne sile ter dostop do informacij o pogodbah o zaposlitvi in pravicah delavcev v jeziku, ki ga delavec razume; poziva Komisijo in države članice, naj ustavijo neposredna plačila v okviru skupne kmetijske politike upravičencem, ki ne upoštevajo nacionalnega in evropskega delovnega prava, konvencij Mednarodne organizacije dela in veljavnih kolektivnih pogodb;

| 54. | poudarja, da je prosto gibanje delavcev v EU temeljna svoboščina in sestavni del uspeha notranjega trga; meni, da mora biti prosti pretok storitev zagotovljen brez kršenja delavskih in socialnih pravic; meni, da prosti pretok storitev samodejno pomeni tudi prosto in pošteno gibanje delavcev in da je tudi za notranji trg koristno, kadar so izpolnjena pravila o delovnih pogojih ter zagotovljena zdravje in varnost mobilnih delavcev; ugotavlja, da za delavce, ki uveljavljajo to pravico v prekarnih pogojih in pogosto prek goljufivih agencij za zaposlovanje in posrednikov na trgu dela, obstajajo siva območja in pravne vrzeli; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dostojne delovne pogoje in enako obravnavo vsem mobilnim delavcem v EU; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je prosto gibanje delavcev v EU temeljna svoboščina in sestavni del uspeha notranjega trga; meni, da mora biti prosti pretok storitev zagotovljen brez kršenja delavskih in socialnih pravic; meni, da prosti pretok storitev samodejno pomeni tudi prosto in pošteno gibanje delavcev in da je tudi za notranji trg koristno, kadar so izpolnjena pravila o delovnih pogojih ter zagotovljena zdravje in varnost mobilnih delavcev; ugotavlja, da za delavce, ki uveljavljajo to pravico v prekarnih pogojih in pogosto prek goljufivih agencij za zaposlovanje in posrednikov na trgu dela, obstajajo siva območja in pravne vrzeli; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dostojne delovne pogoje in enako obravnavo vsem mobilnim delavcem v EU;

| 55. | poziva k pristopu EU, s katerim bi preprečili škodljivo konkurenco na področju stroškov dela in povečali navzgor usmerjeno socialno konvergenco za vse; poziva Komisijo in države članice, naj mobilnim, čezmejnim in sezonskim delavcem v EU zagotovijo poštene in dostojne delovne pogoje ter enak dostop do zaposlitve in možnosti v drugih državah članicah ter enake ravni socialne zaščite, kot je določeno v členu 45(2) PDEU; poziva, naj se upoštevajo tudi prakse v zvezi z napotenimi delavci; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno usklajevanje socialne varnosti, vključno s pregledom Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (18), pa tudi s krepitvijo prenosljivosti pravic; poziva k nadaljnjemu spodbujanju digitalizacije sistemov socialne varnosti; poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo zaščito vseh prizadetih delavcev v primeru prenosa podjetij in ocenijo, ali je potreben pregled direktive o prenosu podjetij; |
| --- | --- |

55.

poziva k pristopu EU, s katerim bi preprečili škodljivo konkurenco na področju stroškov dela in povečali navzgor usmerjeno socialno konvergenco za vse; poziva Komisijo in države članice, naj mobilnim, čezmejnim in sezonskim delavcem v EU zagotovijo poštene in dostojne delovne pogoje ter enak dostop do zaposlitve in možnosti v drugih državah članicah ter enake ravni socialne zaščite, kot je določeno v členu 45(2) PDEU; poziva, naj se upoštevajo tudi prakse v zvezi z napotenimi delavci; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno usklajevanje socialne varnosti, vključno s pregledom Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (18

| 56. | poudarja, da praksa ustanavljanja hčerinskih družb ali oblikovanja podizvajalskih verig, s katerimi se zmanjšuje socialna varnost, delodajalci pa se izogibajo obveznostim in prispevkom, ne da bi pri tem zagotovili učinkovito kritje socialnega zavarovanja v praksi, škoduje zaščiti delavcev in vzdržnosti sistemov socialnega varstva ter da jo morajo Komisija in države članice obravnavati; poziva Komisijo in države članice, naj zaradi pravičnosti na notranjem trgu sprejmejo zakonodajne ukrepe, s katerimi bodo odpravile zlorabe pri najemanju podizvajalcev ter zagotovile splošno solidarno odgovornost vzdolž celotne podizvajalske verige, da bi zavarovale pravice delavcev in njihove zahtevke v primerih, kot so zaostanki pri izplačevanju plač, neplačevanje socialnih prispevkov, stečaj, izginotje podjetja ter slamnati podizvajalci, ki ne plačujejo, kot je bilo dogovorjeno; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da praksa ustanavljanja hčerinskih družb ali oblikovanja podizvajalskih verig, s katerimi se zmanjšuje socialna varnost, delodajalci pa se izogibajo obveznostim in prispevkom, ne da bi pri tem zagotovili učinkovito kritje socialnega zavarovanja v praksi, škoduje zaščiti delavcev in vzdržnosti sistemov socialnega varstva ter da jo morajo Komisija in države članice obravnavati; poziva Komisijo in države članice, naj zaradi pravičnosti na notranjem trgu sprejmejo zakonodajne ukrepe, s katerimi bodo odpravile zlorabe pri najemanju podizvajalcev ter zagotovile splošno solidarno odgovornost vzdolž celotne podizvajalske verige, da bi zavarovale pravice delavcev in njihove zahtevke v primerih, kot so zaostanki pri izplačevanju plač, neplačevanje socialnih prispevkov, stečaj, izginotje podjetja ter slamnati podizvajalci, ki ne plačujejo, kot je bilo dogovorjeno;

| 57. | poziva Komisijo, naj dosledno izvršujejo socialno klavzulo obstoječe direktive EU o javnem naročanju in prouči, ali je potrebna revizija te direktive, da bi okrepili socialne klavzule v javnih naročilih, ki bi od gospodarskih subjektov in podizvajalcev zahtevala, da v celoti spoštujejo pravico delavcev do kolektivnih pogajanj in določijo pogoje za polno izvajanje veljavnih sektorskih kolektivnih pogodb in tukaj opisanih delovnih pogojev, hkrati pa spoštujejo nacionalne tradicije in modele trga dela; poziva, naj se pri tem pregledu izvzamejo vse socialne storitve in storitve socialnega varstva iz obveznosti naročanja ter vzpostavi evropski mehanizem izključevanja za izključitev primarnih izvajalcev in podizvajalcev, ki so večkrat vpleteni v nelojalno konkurenco in davčne goljufije; države članice poziva, naj zagotavljajo njihovo spoštovanje, preverjanje in izvrševanje; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj dosledno izvršujejo socialno klavzulo obstoječe direktive EU o javnem naročanju in prouči, ali je potrebna revizija te direktive, da bi okrepili socialne klavzule v javnih naročilih, ki bi od gospodarskih subjektov in podizvajalcev zahtevala, da v celoti spoštujejo pravico delavcev do kolektivnih pogajanj in določijo pogoje za polno izvajanje veljavnih sektorskih kolektivnih pogodb in tukaj opisanih delovnih pogojev, hkrati pa spoštujejo nacionalne tradicije in modele trga dela; poziva, naj se pri tem pregledu izvzamejo vse socialne storitve in storitve socialnega varstva iz obveznosti naročanja ter vzpostavi evropski mehanizem izključevanja za izključitev primarnih izvajalcev in podizvajalcev, ki so večkrat vpleteni v nelojalno konkurenco in davčne goljufije; države članice poziva, naj zagotavljajo njihovo spoštovanje, preverjanje in izvrševanje;

| 58. | je zaskrbljen zaradi visokih zneskov davčnih prihodkov, ki so izpadli zaradi obsežnega izogibanja davkom; poziva Svet, naj pospeši pogajanja o zakonodaji v zvezi z javnim poročanjem po državah in skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb ter pregleda merila Skupine za kodeks ravnanja pri obdavčitvi podjetij in merila za seznam EU z nekooperativnimi jurisdikcijami; |
| --- | --- |

58.

je zaskrbljen zaradi visokih zneskov davčnih prihodkov, ki so izpadli zaradi obsežnega izogibanja davkom; poziva Svet, naj pospeši pogajanja o zakonodaji v zvezi z javnim poročanjem po državah in skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb ter pregleda merila Skupine za kodeks ravnanja pri obdavčitvi podjetij in merila za seznam EU z nekooperativnimi jurisdikcijami;

| 59. | pozdravlja ustanovitev Evropskega organa za delo; poziva, naj Evropski organ za delo čim prej začne v celoti delovati; ga poziva, naj redno izmenjuje informacije o dobrih praksah z ustreznimi organi za delo v državah članicah in izvaja preizkusne inšpekcijske preglede; poudarja, da mora imeti Evropski organ za delo možnost izvajanja inšpekcijskega nadzora in nalaganja kazni podjetjem, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti, da se bo lahko učinkovito boril proti nezakonitim praksam ter izkoriščanju in zlorabljanju delavcev; poudarja, da je zaradi tega treba tudi razširiti mandat tega organa, da bo zajemal zakonodajne akte EU, kot so direktive 2008/104/ES (19), 2014/36/EU (20) in 2009/52/ES (21) Evropskega parlamenta in Sveta, ter tudi ustrezna zakonodaja o varnosti in zdravju pri delu; meni, da bi bilo treba od Evropskega organa za delo in nacionalnih inšpektoratov zahtevati, da izvedejo skupen ali usklajen inšpekcijski pregled, kadar ga nacionalni socialni partner opozori na primere zlorabe; zato poziva Komisijo, naj te vidike vključi v oceno mandata Evropskega organa za delo, predvidene za leto 2024, in naj v delo in ocenjevanje Evropskega organa za delo vključi deležnike s poglobljenim znanjem o različnih modelih trga dela; meni tudi, da bi moralo upravljanje Evropskega organa za delo imeti enako tristransko strukturo kot druge agencije in omogočati večje zastopanje socialnih partnerjev v upravnem odboru, vključno s pravicami do glasovanja; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja ustanovitev Evropskega organa za delo; poziva, naj Evropski organ za delo čim prej začne v celoti delovati; ga poziva, naj redno izmenjuje informacije o dobrih praksah z ustreznimi organi za delo v državah članicah in izvaja preizkusne inšpekcijske preglede; poudarja, da mora imeti Evropski organ za delo možnost izvajanja inšpekcijskega nadzora in nalaganja kazni podjetjem, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti, da se bo lahko učinkovito boril proti nezakonitim praksam ter izkoriščanju in zlorabljanju delavcev; poudarja, da je zaradi tega treba tudi razširiti mandat tega organa, da bo zajemal zakonodajne akte EU, kot so direktive 2008/104/ES (19

20

21

| 60. | poziva Komisijo, naj po ustrezni oceni učinka pripravi predlog za digitalno evropsko številko socialnega zavarovanja, ki jo je napovedala leta 2018, za spodbujanje in varstvo mobilnosti delavcev, s katero bi lahko vzpostavili tudi nadzorni mehanizem za posameznike in ustrezne organe, na primer osebno delovno izkaznico, za zagotavljanje, da so delavci socialno zavarovani in socialni prispevki plačani v skladu z obveznostmi ter da se pravično in učinkovito izvršujejo pravila EU o mobilnosti delovne sile in usklajevanju socialne varnosti; poleg tega meni, da morajo imeti delavci in njihovi predstavniki ter inšpektorati dostop do ažurnih informacij o svojih delodajalcih in njihovih pravicah iz naslova plač ter delavskih in socialnih pravicah v skladu s sektorsko kolektivno pogodbo ali nacionalno zakonodajo, kjer je to ustrezno, in v skladu z merili o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj po ustrezni oceni učinka pripravi predlog za digitalno evropsko številko socialnega zavarovanja, ki jo je napovedala leta 2018, za spodbujanje in varstvo mobilnosti delavcev, s katero bi lahko vzpostavili tudi nadzorni mehanizem za posameznike in ustrezne organe, na primer osebno delovno izkaznico, za zagotavljanje, da so delavci socialno zavarovani in socialni prispevki plačani v skladu z obveznostmi ter da se pravično in učinkovito izvršujejo pravila EU o mobilnosti delovne sile in usklajevanju socialne varnosti; poleg tega meni, da morajo imeti delavci in njihovi predstavniki ter inšpektorati dostop do ažurnih informacij o svojih delodajalcih in njihovih pravicah iz naslova plač ter delavskih in socialnih pravicah v skladu s sektorsko kolektivno pogodbo ali nacionalno zakonodajo, kjer je to ustrezno, in v skladu z merili o varstvu podatkov;

| 61. | poziva Komisijo, naj prouči možnosti, da bi delavcem, ki so državljani tretjih držav, omogočili pridobitev delovnih dovoljenj v EU, pod pogojem, da vsi zaščitni ukrepi v nacionalnem delovnem pravu in delovnem pravu EU zagotavljajo učinkovito zaščito in dostojne delovne pogoje tudi za državljane tretjih držav ter da to ne bo povzročilo izkrivljanja trga dela; poziva Komisijo, naj izvede obsežno preiskavo trendov v zvezi z delovnimi pogoji napotenih državljanov tretjih držav, in poudarja, da bodo glede na rezultate preiskave morda potrebni ukrepi politike na ravni EU ali nacionalni ravni; je resno zaskrbljen zaradi trenutnega povečanja državljanov tretjih držav v sektorjih, ki so poznani po prekarnih delovnih pogojih in primerih zlorabe; poudarja, da so državljani tretjih držav pogosto ranljivejši za izkoriščanje in jih je zato treba zaščititi; poudarja, da to vključuje zlorabe, kot so navidezna napotitev, navidezna samozaposlitev, goljufive agencije za podizvajanje in zaposlovanje, slamnata podjetja in neprijavljeno delo; poziva Komisijo in države članice, naj pri obravnavi državljanov tretjih držav zagotovijo, se upoštevajo veljavni zakoni in pravila o pogojih zaposlovanja, da bi odpravili zlorabe, ter poziva države članice, naj izvajajo zaščitne elemente Direktive 2009/52/ES ter zagotovijo dostopne in učinkovite pritožbene mehanizme, ki bodo omogočili učinkovito izterjanje neizplačanih plač in prispevkov za socialno varnost; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj prouči možnosti, da bi delavcem, ki so državljani tretjih držav, omogočili pridobitev delovnih dovoljenj v EU, pod pogojem, da vsi zaščitni ukrepi v nacionalnem delovnem pravu in delovnem pravu EU zagotavljajo učinkovito zaščito in dostojne delovne pogoje tudi za državljane tretjih držav ter da to ne bo povzročilo izkrivljanja trga dela; poziva Komisijo, naj izvede obsežno preiskavo trendov v zvezi z delovnimi pogoji napotenih državljanov tretjih držav, in poudarja, da bodo glede na rezultate preiskave morda potrebni ukrepi politike na ravni EU ali nacionalni ravni; je resno zaskrbljen zaradi trenutnega povečanja državljanov tretjih držav v sektorjih, ki so poznani po prekarnih delovnih pogojih in primerih zlorabe; poudarja, da so državljani tretjih držav pogosto ranljivejši za izkoriščanje in jih je zato treba zaščititi; poudarja, da to vključuje zlorabe, kot so navidezna napotitev, navidezna samozaposlitev, goljufive agencije za podizvajanje in zaposlovanje, slamnata podjetja in neprijavljeno delo; poziva Komisijo in države članice, naj pri obravnavi državljanov tretjih držav zagotovijo, se upoštevajo veljavni zakoni in pravila o pogojih zaposlovanja, da bi odpravili zlorabe, ter poziva države članice, naj izvajajo zaščitne elemente Direktive 2009/52/ES ter zagotovijo dostopne in učinkovite pritožbene mehanizme, ki bodo omogočili učinkovito izterjanje neizplačanih plač in prispevkov za socialno varnost;

o

o o

| 62. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

62.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

1

(2)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

2

(3)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 68.

3

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0176.

4

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0194.

5

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0180.

6

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0033.

7

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0337.

8

(9)  UL L 185, 11.7.2019, str. 44.

9

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0202.

10

(11)  UL C 159, 10.5.2019, str. 1.

11

(12)  UL C 97, 24.3.2020, str. 32.

12

(13)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10163468/3-16102019-CP-EN.pdf/edc3178f-ae3e-9973-f147-b839ee522578

13

(14)  https://www.feantsa.org/public/user/Resources/ resources/Rapport_Europe_2020_GB.pdf

14

(15)  Eurofound (2018), Navzgor usmerjena konvergenca v EU: koncepti, meritve in kazalniki (Upward convergence in the EU: Concepts, measurements and indicators), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

15

Navzgor usmerjena konvergenca v EU: koncepti, meritve in kazalniki

Eurofound (2017), Šesta evropska raziskava o delovnih pogojih – pregledno poročilo (posodobitev 2017), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

(16)  Statistika brezposelnosti:Eurostat, junij 2020

16

(17)  Evropska gospodarska napoved za jesen 2020, Evropska komisija, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip136_en.pdf.

17

(18)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

18

(19)  Direktiva 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (UL L 327, 5.12.2008, str. 9).

19

(20)  Direktiva 2014/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev (UL L 94, 28.3.2014, str. 375).

20

(21)  Direktiva 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 168, 30.6.2009, str. 24).

21

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/94

---

P9_TA(2020)0372

Trajnostno upravljanje podjetij

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o trajnostnem upravljanju podjetij (2020/2137(INI))

(2021/C 445/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel Organizacije združenih narodov (OZN) o podjetništvu in človekovih pravicah iz leta 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel Organizacije združenih narodov (OZN) o podjetništvu in človekovih pravicah iz leta 2011 (1),

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN (2),

| — | ob upoštevanju smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za večnacionalna podjetja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za večnacionalna podjetja (3),

| — | ob upoštevanju smernic OECD o primerni skrbnosti za odgovorno ravnanje podjetij (4) in za odgovorno poslovno ravnanje institucionalnih vlagateljev (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD o primerni skrbnosti za odgovorno ravnanje podjetij (4) in za odgovorno poslovno ravnanje institucionalnih vlagateljev (5),

| — | ob upoštevanju tristranske deklaracije Mednarodne organizacije dela (MOD) o načelih večnacionalnih podjetij in socialne politike (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tristranske deklaracije Mednarodne organizacije dela (MOD) o načelih večnacionalnih podjetij in socialne politike (6),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega dne 12. decembra 2015 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega dne 12. decembra 2015 (7),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o globalnem segrevanju za 1,5 oC iz leta 2018 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o globalnem segrevanju za 1,5 oC iz leta 2018 (8),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020)0080), ki ga je Komisija podala 4. marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020)0080), ki ga je Komisija podala 4. marca 2020,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 517/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o fluoriranih toplogrednih plinih in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 842/2006 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 517/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o fluoriranih toplogrednih plinih in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 842/2006 (9),

| — | ob upoštevanju Akcijskega načrta: financiranje trajnostne rasti (COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Akcijskega načrta: financiranje trajnostne rasti (COM(2018)0097),

| — | ob upoštevanju Evropskega zelenega dogovora (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega zelenega dogovora (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju prilagojenega delovnega programa Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prilagojenega delovnega programa Komisije za leto 2020 (COM(2020)0440),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (10) (računovodska direktiva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (10) (računovodska direktiva),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (11) (direktiva o nefinančnem poročanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (11) (direktiva o nefinančnem poročanju),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o varstvu nerazkritega strokovnega znanja in izkušenj ter poslovnih informacij (poslovnih skrivnosti) pred njihovo protipravno pridobitvijo, uporabo in razkritjem (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o varstvu nerazkritega strokovnega znanja in izkušenj ter poslovnih informacij (poslovnih skrivnosti) pred njihovo protipravno pridobitvijo, uporabo in razkritjem (12),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/828 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o spremembi Direktive 2007/36/ES glede spodbujanja dolgoročnega sodelovanja delničarjev (13) (direktiva o pravicah delničarjev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/828 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o spremembi Direktive 2007/36/ES glede spodbujanja dolgoročnega sodelovanja delničarjev (13) (direktiva o pravicah delničarjev),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (14),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (15) (uredba o razkritjih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (15) (uredba o razkritjih),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (16) (uredba o taksonomiji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (16) (uredba o taksonomiji),

| — | ob upoštevanju Smernic Komisije za nefinančno poročanje (metodologija za poročanje o nefinančnih informacijah) (17) in Smernic Komisije za nefinančno poročanje: dopolnilo o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Smernic Komisije za nefinančno poročanje (metodologija za poročanje o nefinančnih informacijah) (17) in Smernic Komisije za nefinančno poročanje: dopolnilo o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem (18),

| — | ob upoštevanju končnega poročila foruma na visoki ravni o uniji kapitalskih trgov o novi viziji za evropske kapitalske trge (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila foruma na visoki ravni o uniji kapitalskih trgov o novi viziji za evropske kapitalske trge (19),

| — | ob upoštevanju študije o dolžnostih upravnega odbora in trajnostnem upravljanju podjetij iz julija 2020, ki jo je naročila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o dolžnostih upravnega odbora in trajnostnem upravljanju podjetij iz julija 2020, ki jo je naročila Komisija,

| — | ob upoštevanju okvira OZN za „varovanje, spoštovanje in pomoč“ iz leta 2008 za podjetništvo in človekove pravice (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira OZN za „varovanje, spoštovanje in pomoč“ iz leta 2008 za podjetništvo in človekove pravice (20),

| — | ob upoštevanju študije Komisije iz maja 2020 z naslovom „Improving financial security in the context of the Environmental Liability Directive“ (Izboljševanje finančnih jamstev v okviru direktive o okoljski odgovornosti) (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije iz maja 2020 z naslovom „Improving financial security in the context of the Environmental Liability Directive“ (Izboljševanje finančnih jamstev v okviru direktive o okoljski odgovornosti) (21),

| — | ob upoštevanju načel iz Osla o globalnih obveznostih za zmanjšanje podnebnih sprememb (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel iz Osla o globalnih obveznostih za zmanjšanje podnebnih sprememb (22),

| — | ob upoštevanju priporočil projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem iz junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem iz junija 2017,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0240/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0240/2020),

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah, navedenih v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, njena okoljska politika pa temelji na previdnostnem načelu iz člena 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah, navedenih v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, njena okoljska politika pa temelji na previdnostnem načelu iz člena 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker v poslovnem okolju trajnostni pristop pomeni, da se v podjetjih ustrezno upoštevajo splošni družbeni in okoljski vidiki, kot so pravice njihovih zaposlenih in spoštovanje omejitev planeta, da bi obravnavali najbolj pereča tveganja, ki jih za omenjene vidike pomenijo dejavnosti podjetij; |
| --- | --- |

B.

ker v poslovnem okolju trajnostni pristop pomeni, da se v podjetjih ustrezno upoštevajo splošni družbeni in okoljski vidiki, kot so pravice njihovih zaposlenih in spoštovanje omejitev planeta, da bi obravnavali najbolj pereča tveganja, ki jih za omenjene vidike pomenijo dejavnosti podjetij;

| C. | ker so številne mednarodne pobude za spodbujanje trajnostnega upravljanja podjetij prostovoljne in del mehkega prava, ki so se večinoma izkazale za neučinkovite pri spreminjanju ravnanja podjetij v smeri trajnostnosti; ker je študija Komisije o dolžnostih upravnega odbora in trajnostnem upravljanju podjetij v skladu z akcijskim načrtom za trajnostno financiranje poudarila, da je zelo koristno pojasniti obveznosti upravnega odbora v zvezi s trajnostnostjo in dolgoročnimi vidiki; opominja na težave, povezane s pretirano kratkoročnostjo, ter opozarja, da morajo podjetja vključiti dolgoročne interese, da bo EU lahko izpolnila svoje zaveze glede trajnostnosti; ker študija jasno kaže, da je treba v zvezi s tem sprejeti zakonodajo EU; |
| --- | --- |

C.

ker so številne mednarodne pobude za spodbujanje trajnostnega upravljanja podjetij prostovoljne in del mehkega prava, ki so se večinoma izkazale za neučinkovite pri spreminjanju ravnanja podjetij v smeri trajnostnosti; ker je študija Komisije o dolžnostih upravnega odbora in trajnostnem upravljanju podjetij v skladu z akcijskim načrtom za trajnostno financiranje poudarila, da je zelo koristno pojasniti obveznosti upravnega odbora v zvezi s trajnostnostjo in dolgoročnimi vidiki; opominja na težave, povezane s pretirano kratkoročnostjo, ter opozarja, da morajo podjetja vključiti dolgoročne interese, da bo EU lahko izpolnila svoje zaveze glede trajnostnosti; ker študija jasno kaže, da je treba v zvezi s tem sprejeti zakonodajo EU;

| D. | ker je EU v prizadevanju za večjo preglednost ter dolgoročnost finančnih ter gospodarskih dejavnosti v zadnjem mandatnem obdobju sprejela več pobud, kot so direktiva o pravicah delničarjev, akcijski načrt za financiranje trajnostne rasti, uredba o razkritjih in uredba o taksonomiji; ker se je ta trend med drugim začel tudi s sprejetjem direktive o nefinančnem poročanju; ker je razkritje nefinančnih informacij potrebno za merjenje, spremljanje in upravljanje uspešnosti podjetij ter njihovega dolgoročnega vpliva na družbo in okolje; |
| --- | --- |

D.

ker je EU v prizadevanju za večjo preglednost ter dolgoročnost finančnih ter gospodarskih dejavnosti v zadnjem mandatnem obdobju sprejela več pobud, kot so direktiva o pravicah delničarjev, akcijski načrt za financiranje trajnostne rasti, uredba o razkritjih in uredba o taksonomiji; ker se je ta trend med drugim začel tudi s sprejetjem direktive o nefinančnem poročanju; ker je razkritje nefinančnih informacij potrebno za merjenje, spremljanje in upravljanje uspešnosti podjetij ter njihovega dolgoročnega vpliva na družbo in okolje;

| E. | ker se direktiva o nefinančnem poročanju zelo navezuje na trajnostno upravljanje podjetij in je pomenila pomemben korak naprej pri spodbujanju nefinančnega poročanja v EU; ker pa kljub temu vsebuje resne pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti, da bi bila direktiva bolj uporabna za vlagatelje in deležnike; |
| --- | --- |

E.

ker se direktiva o nefinančnem poročanju zelo navezuje na trajnostno upravljanje podjetij in je pomenila pomemben korak naprej pri spodbujanju nefinančnega poročanja v EU; ker pa kljub temu vsebuje resne pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti, da bi bila direktiva bolj uporabna za vlagatelje in deležnike;

| F. | ker morajo podjetja in finančne institucije v skladu z evropskim zelenim dogovorom okrepiti razkritja podnebnih in okoljskih podatkov, da bodo vlagatelji v celoti obveščeni o trajnostnosti svojih naložb; ker se je Komisija zavezala, da bo v ta namen pregledala direktivo o nefinančnem poročanju; ker namerava Komisija glede na svoj prilagojeni delovni program za leto 2020 v prvem trimesečju leta 2021 predstaviti predlog za pregled direktive o nefinančnem poročanju; |
| --- | --- |

F.

ker morajo podjetja in finančne institucije v skladu z evropskim zelenim dogovorom okrepiti razkritja podnebnih in okoljskih podatkov, da bodo vlagatelji v celoti obveščeni o trajnostnosti svojih naložb; ker se je Komisija zavezala, da bo v ta namen pregledala direktivo o nefinančnem poročanju; ker namerava Komisija glede na svoj prilagojeni delovni program za leto 2020 v prvem trimesečju leta 2021 predstaviti predlog za pregled direktive o nefinančnem poročanju;

| G. | ker deležniki pogosto opozarjajo, da so nefinančne informacije, ki jih predložijo podjetja v skladu z direktivo o nefinančnem poročanju, pomanjkljive, nezanesljive in neprimerljive; ker so tisti, ki so zadolženi za pripravo teh informacij, zmedeni zaradi preštevilnih okvirov za prostovoljno poročanje ter so pozvali k pravni pojasnitvi in standardizaciji; ker je razkritje popolnejših in zanesljivejših informacij potrebno, da bi zmanjšali morebitne negativne posledice za podnebje, okolje in družbo; ker bi lahko izboljšave pri nefinančnem poročanju povečale odgovornost podjetij in zaupanje vanje; ker te izboljšave ne bi smele privesti do nepravičnih konkurenčnih neravnovesij; ker bi morale obveznosti razkritja zato upoštevati upravne stroške in biti sorazmerne z velikostjo podjetja ter skladne z drugo zakonodajo, ki se uporablja za poslovne dejavnosti, kot recimo spoštovanje poslovnih skrivnosti in zaščita žvižgačev; |
| --- | --- |

G.

ker deležniki pogosto opozarjajo, da so nefinančne informacije, ki jih predložijo podjetja v skladu z direktivo o nefinančnem poročanju, pomanjkljive, nezanesljive in neprimerljive; ker so tisti, ki so zadolženi za pripravo teh informacij, zmedeni zaradi preštevilnih okvirov za prostovoljno poročanje ter so pozvali k pravni pojasnitvi in standardizaciji; ker je razkritje popolnejših in zanesljivejših informacij potrebno, da bi zmanjšali morebitne negativne posledice za podnebje, okolje in družbo; ker bi lahko izboljšave pri nefinančnem poročanju povečale odgovornost podjetij in zaupanje vanje; ker te izboljšave ne bi smele privesti do nepravičnih konkurenčnih neravnovesij; ker bi morale obveznosti razkritja zato upoštevati upravne stroške in biti sorazmerne z velikostjo podjetja ter skladne z drugo zakonodajo, ki se uporablja za poslovne dejavnosti, kot recimo spoštovanje poslovnih skrivnosti in zaščita žvižgačev;

| H. | ker je iz študije Komisije o dolžnostih upravnega odbora in trajnostnem upravljanju podjetij razvidno, da se družbe, ki kotirajo na borzi v EU, čedalje bolj osredotočajo na kratkoročne interese svojih delničarjev; ker je v študiji predlagano več zakonodajnih možnosti na ravni EU, ki bi znatno izboljšale trajnostnost podjetij; ker je treba sprejeti zakonodajni okvir za evropska podjetja, pri tem pa v celoti spoštovati načelo sorazmernosti in preprečiti pretirano upravno breme za evropska podjetja; ker mora ta okvir zagotoviti skladnost z notranjim trgom in izboljšati njegovo pravno varnost ter ne bi smel ustvarjati slabšega konkurenčnega položaja; |
| --- | --- |

H.

ker je iz študije Komisije o dolžnostih upravnega odbora in trajnostnem upravljanju podjetij razvidno, da se družbe, ki kotirajo na borzi v EU, čedalje bolj osredotočajo na kratkoročne interese svojih delničarjev; ker je v študiji predlagano več zakonodajnih možnosti na ravni EU, ki bi znatno izboljšale trajnostnost podjetij; ker je treba sprejeti zakonodajni okvir za evropska podjetja, pri tem pa v celoti spoštovati načelo sorazmernosti in preprečiti pretirano upravno breme za evropska podjetja; ker mora ta okvir zagotoviti skladnost z notranjim trgom in izboljšati njegovo pravno varnost ter ne bi smel ustvarjati slabšega konkurenčnega položaja;

| I. | ker trajnostni pristop k upravljanju podjetij zajema tako človekove pravice kot varstvo okolja; ker bi bilo treba pravno zahtevo po razkritju informacij v zvezi z okoljskimi, družbenimi in kadrovskimi vprašanji, človekovimi pravicami, podkupovanjem in korupcijo obravnavati kot enega od vidikov odgovornosti podjetij, ki jih je treba spoštovati, kot je opredeljeno v vodilnih načelih OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

I.

ker trajnostni pristop k upravljanju podjetij zajema tako človekove pravice kot varstvo okolja; ker bi bilo treba pravno zahtevo po razkritju informacij v zvezi z okoljskimi, družbenimi in kadrovskimi vprašanji, človekovimi pravicami, podkupovanjem in korupcijo obravnavati kot enega od vidikov odgovornosti podjetij, ki jih je treba spoštovati, kot je opredeljeno v vodilnih načelih OZN o podjetništvu in človekovih pravicah;

| J. | ker je cilj Pariškega sporazuma zadržati povišanje povprečne svetovne temperature precej pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi in omejiti dvig temperature na 1,5 oC nad predindustrijskimi ravnmi; |
| --- | --- |

J.

ker je cilj Pariškega sporazuma zadržati povišanje povprečne svetovne temperature precej pod 2 oC nad predindustrijskimi ravnmi in omejiti dvig temperature na 1,5 oC nad predindustrijskimi ravnmi;

| K. | ker zaradi vse večje svetovne tekme za dostop do naravnih virov podjetja pogosto netrajnostno izkoriščajo naravno in človekovo okolje; |
| --- | --- |

K.

ker zaradi vse večje svetovne tekme za dostop do naravnih virov podjetja pogosto netrajnostno izkoriščajo naravno in človekovo okolje;

| L. | ker ima upravljanje podjetij pomembno vlogo pri izpolnjevanju zavez EU glede uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja OZN in izvajanja Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

L.

ker ima upravljanje podjetij pomembno vlogo pri izpolnjevanju zavez EU glede uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja OZN in izvajanja Pariškega sporazuma;

| M. | ker podnebne spremembe resno ogrožajo prehransko varnost, zlasti razpoložljivost, dostopnost in uporabo hrane ter stabilnost prehranskih sistemov; ker kmetice trenutno ustvarijo 45–80 % vse proizvedene hrane v državah v razvoju, ki so nesorazmerno prizadete zaradi podnebnih sprememb in degradacije okolja; |
| --- | --- |

M.

ker podnebne spremembe resno ogrožajo prehransko varnost, zlasti razpoložljivost, dostopnost in uporabo hrane ter stabilnost prehranskih sistemov; ker kmetice trenutno ustvarijo 45–80 % vse proizvedene hrane v državah v razvoju, ki so nesorazmerno prizadete zaradi podnebnih sprememb in degradacije okolja;

| N. | ker je v Aarhuški konvenciji določenih več pravic javnosti in združenj v zvezi z okoljem, med drugim pravica dostopa do okoljskih informacij, pravica udeležbe pri odločanju v okoljskih zadevah in pravica dostopa do pravnega varstva; |
| --- | --- |

N.

ker je v Aarhuški konvenciji določenih več pravic javnosti in združenj v zvezi z okoljem, med drugim pravica dostopa do okoljskih informacij, pravica udeležbe pri odločanju v okoljskih zadevah in pravica dostopa do pravnega varstva;

| O. | ker je Odbor OZN za skladnost z Aarhuško konvencijo leta 2017 ugotovil, da EU krši konvencijo, ker članom javnosti ne omogoča, da bi pri sodiščih EU vložili ugovore zoper odločitve institucij EU; |
| --- | --- |

O.

ker je Odbor OZN za skladnost z Aarhuško konvencijo leta 2017 ugotovil, da EU krši konvencijo, ker članom javnosti ne omogoča, da bi pri sodiščih EU vložili ugovore zoper odločitve institucij EU;

| P. | ker je Evropska komisija za obdobje 2019–2024 zastavila višje cilje z določitvijo agende za evropski zeleni dogovor, pri čemer je potrdila, da mora Evropa „prevzeti vodstvo pri prehodu k zdravemu planetu“; |
| --- | --- |

P.

ker je Evropska komisija za obdobje 2019–2024 zastavila višje cilje z določitvijo agende za evropski zeleni dogovor, pri čemer je potrdila, da mora Evropa „prevzeti vodstvo pri prehodu k zdravemu planetu“;

| Q. | ker imajo direktorji podjetij v skladu z zakoni in drugimi predpisi dolžnost, da delujejo v korist podjetja; ker se je ta dolžnost v različnih jurisdikcijah različno razlagala, interes podjetja pa se pogosto enači s finančnimi interesi delničarjev; ker bi moral interes podjetja vključevati tudi interese ustreznih deležnikov, med njimi zaposlenih, in širše družbene interese; ker ozka razlaga te dolžnosti s prevelikim poudarkom na kratkoročnem povečevanju dobička škoduje dolgoročni uspešnosti in trajnostnosti podjetja ter s tem dolgoročnim interesom delničarjev; |
| --- | --- |

Q.

ker imajo direktorji podjetij v skladu z zakoni in drugimi predpisi dolžnost, da delujejo v korist podjetja; ker se je ta dolžnost v različnih jurisdikcijah različno razlagala, interes podjetja pa se pogosto enači s finančnimi interesi delničarjev; ker bi moral interes podjetja vključevati tudi interese ustreznih deležnikov, med njimi zaposlenih, in širše družbene interese; ker ozka razlaga te dolžnosti s prevelikim poudarkom na kratkoročnem povečevanju dobička škoduje dolgoročni uspešnosti in trajnostnosti podjetja ter s tem dolgoročnim interesom delničarjev;

| R. | ker bi bilo treba zagotoviti usklajenost zakonodaje EU o trajnostnem upravljanju podjetij, in sicer z določitvijo konkretnih obveznosti in spodbud glede ukrepanja in ne samo glede sporočanja informacij; ker je torej potreben dodaten okvir, ki bo določal dolžnosti upravnih odborov podjetij v zvezi s trajnostnostjo; |
| --- | --- |

R.

ker bi bilo treba zagotoviti usklajenost zakonodaje EU o trajnostnem upravljanju podjetij, in sicer z določitvijo konkretnih obveznosti in spodbud glede ukrepanja in ne samo glede sporočanja informacij; ker je torej potreben dodaten okvir, ki bo določal dolžnosti upravnih odborov podjetij v zvezi s trajnostnostjo;

| S. | ker bi morala Komisija, da bi upravljanje podjetij v EU postalo bolj trajnostno, pregledno in odgovorno, poleg predlogov za pregled direktive o nefinančnem poročanju uvesti tudi novo zakonodajo o potrebni skrbnosti in dolžnostih upravnih odborov; ker je treba obveznosti potrebne skrbnosti in dolžnosti upravnih odborov jasno razdeliti na dva dela, če naj bodo zajete v enem samem zakonodajnem instrumentu; ker se te obveznosti in dolžnosti dopolnjujejo, vendar niso medsebojno zamenljive, niti ni ena podrejena drugi; |
| --- | --- |

S.

ker bi morala Komisija, da bi upravljanje podjetij v EU postalo bolj trajnostno, pregledno in odgovorno, poleg predlogov za pregled direktive o nefinančnem poročanju uvesti tudi novo zakonodajo o potrebni skrbnosti in dolžnostih upravnih odborov; ker je treba obveznosti potrebne skrbnosti in dolžnosti upravnih odborov jasno razdeliti na dva dela, če naj bodo zajete v enem samem zakonodajnem instrumentu; ker se te obveznosti in dolžnosti dopolnjujejo, vendar niso medsebojno zamenljive, niti ni ena podrejena drugi;

Obveznosti poročanja o nefinančnih informacijah

| 1. | poziva Komisijo, naj pri predlaganju novih ukrepov na področju prava družb in upravljanja podjetij vzpostavi ustrezno ravnovesje med potrebo po zmanjšanju kratkoročnega pritiska na direktorje podjetij in spodbujanjem vključevanja vprašanj trajnostnosti v odločanje podjetij na eni strani ter potrebo po zadostni prožnosti na drugi strani, pri čemer je treba zagotoviti harmonizacijo; poudarja pomen krepitve vloge upravnega odbora pri uresničevanju dolgoročnih interesov podjetij pri prihodnjem ukrepanju na ravni EU in spodbujanja razvoja kulture v upravnih organih podjetij, ki bo upoštevala in izvajala trajnostno upravljanje podjetij; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja zavezo Komisije glede pregleda direktive o nefinančnem poročanju; poudarja, da bi moral biti ta pregled povsem v skladu z zahtevami iz uredbe o razkritjih in uredbe o taksonomiji; poziva Komisijo, naj upošteva priporočila iz te resolucije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poziva k razširitvi področja uporabe direktive o nefinančnem poročanju, da bi bila vključena vsa velika podjetja, ki kotirajo na borzi, in tista, ki ne kotirajo na borzi, s sedežem na ozemlju EU, kakor so opredeljena v členu 3(4) računovodske direktive; poudarja, da bi morale za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev obveznosti nefinančnega poročanja veljati tudi za podjetja, ki niso iz EU in poslujejo na trgu EU; poziva Komisijo, naj opredeli gospodarske sektorje z visokim tveganjem, ki imajo znaten učinek na zadeve v zvezi s trajnostnostjo, tako da bo mogoče upravičiti vključitev malih in srednjih podjetij iz teh sektorjev na področje uporabe direktive o nefinančnem poročanju; v ta namen meni, da bi se morala Komisija opreti na zunanje neodvisno strokovno znanje, da bi zagotovila okviren, neizčrpen in redno posodobljen seznam konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem ter posebne smernice za mala in srednja podjetja; meni zlasti, da bi se bilo treba posebej osredotočiti na naložbe in sektorje, ki so pogosto povezani z nezakonitimi poslovnimi dejavnostmi, kot so kazniva dejanja zoper okolje, nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami, korupcija ali finančni kriminal; poudarja, da je pregled direktive o nefinančnem poročanju potreben tudi zato, da se udeležencem na finančnem trgu omogoči dostop do ustreznih podatkov, da se izpolnijo obveznosti iz uredbe o razkritju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je trajnostno upravljanje podjetij pomemben steber, ki EU omogoča, da ustvari odporno in trajnostno gospodarstvo, okrepi enake konkurenčne pogoje, da bi ohranili in spodbudili mednarodno konkurenčnost podjetij EU, delavce in podjetja EU pa zaščitili pred nelojalno konkurenco iz tretjih držav, in je zato lahko koristno za trgovinsko in naložbeno politiko EU, če je ustrezno izmerjeno in sorazmerno; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je pandemija COVID-19 razkrila ranljivost svetovnih dobavnih verig in pokazala, da samo prostovoljna pravila niso dovolj, kot se je pokazalo v sektorju oblačil, kjer je bila proizvodnja med krizo motena, kar je negativno vplivalo na celotno dobavno verigo; ugotavlja, da podjetja z boljšo okoljsko, socialno in upravljavsko prakso ter boljšimi postopki za blažitev tveganja krizo prevetrijo lažje; priznava, da je OECD izjavila (23), da bodo podjetja s proaktivnimi ukrepi za obvladovanje tveganj, povezanih s krizo zaradi COVID-19, na način, ki bo ublažil škodljive učinke na delavce in dobavne verige, verjetno ustvarila dolgoročnejšo vrednost in odpornost, kratkoročno pa izboljšala svojo sposobnost preživetja in možnosti za okrevanje v srednje- in dolgoročnem obdobju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da uredba o taksonomiji določa vrsto okoljskih ciljev, in sicer v zvezi s podnebnimi spremembami, uporabo in varstvom vodnih in morskih virov, prehodom na krožno gospodarstvo, preprečevanjem in nadzorovanjem onesnaževanja ter biotsko raznovrstnostjo in ekosistemi; meni, da bi bilo treba pojem okoljskih zadev v direktivi o nefinančnem poročanju razlagati v skladu z uredbo o taksonomiji ter vključiti vse oblike onesnaževanja; poziva Komisijo, naj upošteva priporočila projektne skupine za finančna razkritja v zvezi s podnebjem in spodbuja razvoj inovativnih računovodskih tehnik, ki odražajo vrednost ekosistemov; meni, da je enako pomembno, da se natančno opredelijo tudi druge zadeve v zvezi s trajnostnostjo, na katere se nanaša direktiva o nefinančnem poročanju, kot so socialne in kadrovske zadeve, spoštovanje človekovih pravic ter boj proti korupciji in podkupovanju; meni, da bi lahko kadrovske zadeve zajemale razkritje plačnih politik podjetij, kar bi lahko vključevalo prikaz plač po decilih in razlike v plačah med spoloma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je trajnostno upravljanje podjetij ključnega pomena za dolgoročno usmeritev podjetij k uskladitvi njihovih dejavnosti s splošnimi okoljskimi cilji Unije, kot so določeni v evropskem zelenem dogovoru, pa tudi z zavezo EU, da bo na poti k doseganju cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050 zmanjšala emisije toplogrednih plinov EU; poudarja, da bi morali vsi sektorji prispevati k doseganju teh ciljev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da bi se morala opredelitev pomembnosti nanašati na vse pomembne vplive na okolje, človekove pravice in upravljanje v celotni družbi, in ne le na ustvarjanje vrednosti in na zadeve, povezane samo s finančno uspešnostjo podjetij; poziva k spremembi te opredelitve v skladu z načelom dvojne pomembnosti, ki je bilo uvedeno z direktivo o nefinančnem poročanju in dodatno pojasnjeno v smernicah Komisije o poročanju o informacijah, povezanih s podnebjem; meni, da bi bilo treba pomembnost oceniti v postopku, ki bo vključeval ustrezne deležnike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da direktiva o nefinančnem poročanju podjetjem, ki spadajo na njeno področje uporabe, omogoča precejšnjo prožnost, tako da lahko pomembne informacije razkrijejo na način, ki se jim zdi najbolj uporaben; ugotavlja, da lahko podjetja trenutno po lastni presoji uporabljajo različne okvire; ugotavlja, da še vedno niso prepričana, kako najbolje izpolniti svoje obveznosti razkritja; meni, da je treba ob ustreznem spoštovanju načela sorazmernosti vzpostaviti celovit okvir EU, ki bi vključeval vsa vprašanja glede trajnostnosti, pomembna za celovito nefinančno poročanje; v zvezi s tem poudarja, da bi moral zakonodajni okvir EU zagotoviti, da so razkritja jasna, uravnotežena, razumljiva, primerljiva med podjetji v istem sektorju, preverljiva in objektivna ter da vključujejo časovno omejene trajnostne cilje; poudarja, da bi moral ta okvir vključevati tudi obvezne standarde, tako splošne kot panožne; v zvezi s tem pozdravlja zavezo Komisije, da bo podprla postopek za razvoj standardov EU za nefinančno poročanje; poudarja, da bi bilo treba v pregledu direktive o nefinančnem poročanju določiti posebne zavezujoče obveznosti in standarde poročanja, pri tem pa ustrezno vključiti vse zadevne deležnike, kot so civilna družba, okoljske organizacije in socialni partnerji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi bilo treba izjave o nefinančnem poslovanju navesti v letnem poslovnem poročilu, da bi se izognili dodatnim obremenitvam za podjetja; pozdravlja zavezo Komisije v akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov (COM(2020)0590), da bo do tretjega četrtletja leta 2021 predložila zakonodajni predlog za javno dostopno spletno digitalno platformo po vsej EU, ki bo omogočala prost dostop do finančnih in nefinančnih informacij, ki jih sporočijo podjetja; meni, da bi morala ta platforma uporabnikom omogočati primerjavo podatkov, ki so jih razkrila podjetja, in sicer z vključitvijo kategorij, kot so teme, panoge, države, promet in število zaposlenih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da so v direktivi o nefinančnem poročanju izjave o nefinančnem poslovanju izključene iz zahteve za dajanje zagotovil glede vsebine, ki sicer velja za računovodske izkaze podjetij; meni, da bi morale biti izjave o nefinančnem poslovanju predmet obveznih revizij, odvisno od velikosti in področja delovanja podjetja; meni, da bi moral izvajalec storitev dajanja zagotovil, ki mora biti objektiven in nepristranski, revizijo izvesti v skladu s prihodnjim okvirom EU; glede na navedeno poudarja, da je treba s pregledom direktive o obveznih revizijah obravnavati napačne spodbude, ki so neločljivo povezane z obveznimi revizijami (24); potrjuje, da bi bila to tudi priložnost za obravnavo dejanskega monopola štirih velikih računovodskih družb, ki običajno revidirajo največje družbe, ki kotirajo na borzi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi morali biti predstavniki delavcev vključeni v opredelitev postopka za sporočanje nefinančnih informacij in preverjanje informacij, zlasti v zvezi s cilji socialne trajnostnosti in vprašanji, povezanimi z dobavno verigo, med drugim z zunanjim izvajanjem in sklepanjem pogodb s podizvajalci; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, kako pomembno je, da se uvede obveznost, da morajo nekatera podjetja EU vsako leto predložiti poročilo po državah za vsako državo članico in davčno jurisdikcijo, v kateri poslujejo; poziva Svet, naj čim prej sprejme svoj splošni pristop za začetek pogajanj s Parlamentom o predlogu Komisije za direktivo o spremembi Direktive 2013/34/EU v zvezi z obveznostjo nekaterih podjetij in podružnic glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki (COM(2016)0198); |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi si morala EU čim bolj prizadevati za zagotovitev, da sporazumi o prosti trgovini, o katerih se pogaja, vsebujejo klavzule, ki od partnerskih držav zahtevajo, da določijo primerljive obveznosti za svoja podjetja, da bi se tako izognili novim načinom izkrivljanja konkurence; |
| --- | --- |

14.

Dolžnost upravnih odborov glede skrbnega ravnanja in dodatni ukrepi za spodbujanje bolj trajnostnega upravljanja podjetij

| 15. | poudarja, kako pomembna sta v podjetjih raznolikost in vključevanje, saj vodita k večji poslovni uspešnosti; poziva Svet, naj čim prej sprejme svoj splošni pristop za začetek pogajanj s Parlamentom o predlogu o ženskah v upravnih odborih (25), s katerim naj bi se odpravilo splošno neravnovesje med ženskami in moškimi na najvišjih položajih odločanja v podjetjih; poziva Komisijo, naj preuči dodatne predloge za bolj uravnoteženo zastopanost spolov med višjimi vodstvenimi delavci in delavci na vplivnih položajih v podjetjih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja potrebo po večji udeležbi zaposlenih v postopkih odločanja podjetij, da bi bolje vključili dolgoročne cilje in učinke, ki jih imajo njihova podjetja; poziva Komisijo, naj preuči možnost pregleda direktive o Evropskem svetu delavcev (26) in vzpostavitve novega okvira za obveščanje delavcev, posvetovanje z njimi in njihovo udeležbo v evropskih podjetjih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bosta ekološki prehod in vse večja digitalizacija pustila močne posledice za delovno silo; zato meni, da bi morali pri trajnostnem upravljanju podjetij priznati in učinkovito zagotavljati pravico zaposlenih do nadaljevanja poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega izobraževanja v delovnem času; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da podjetja niso abstraktni subjekti, ki bi bili izključeni iz dandanašnjih okoljskih in družbenih izzivov; meni, da bi morala bolj dejavno prispevati k trajnostnosti, saj so lahko njihova dolgoročna uspešnost, odpornost in celo preživetje odvisni od njihovega ustreznega odziva na okoljske in družbene zadeve; v zvezi s tem poudarja, da je treba dolžnost upravnih odborov glede skrbnega ravnanja, ki jo imajo do podjetja, opredeliti ne samo v povezavi s kratkoročnim ustvarjanjem čim večjega dobička za lastniške deleže, ampak tudi v povezavi z vidiki trajnostnosti; opozarja, da imajo izvršni direktorji pomembno vlogo pri določanju strategije podjetja in nadzoru njegovega delovanja; meni, da bi bilo treba pravne dolžnosti izvršnih direktorjev, da delujejo v interesu svojega podjetja, razumeti kot dolžnost, da v splošno strategijo svojega podjetja vključijo dolgoročne interese in tveganja glede trajnosti, učinke, priložnosti in odvisnosti; poudarja, da bi ta dolžnost določanja prednostnih nalog lahko pomenila premik stran od netrajnostnih naložb in k trajnostnim naložbam; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog, s katerim bo zagotovila, da nalog upravnega odbora ne bo mogoče napačno razumeti, kot da pomenijo le kratkoročnim povečevanjem vrednosti premoženja delničarjev, temveč mora namesto tega vključevati dolgoročne interese podjetja in širše družbene interese, pa tudi interese zaposlenih in drugih ustreznih deležnikov; poleg tega meni, da bi moral tak predlog zagotoviti, da imajo člani upravnih, upravljalnih in nadzornih organov, delujoč v okviru pristojnosti, ki so jim dodeljene v skladu z nacionalno zakonodajo, pravno dolžnost, da določijo, razkrijejo in spremljajo trajnostno strategijo podjetja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glede potekajočega pregleda direktive o okoljski odgovornosti (27) meni, da bi morala podjetja imeti finančne garancije za okoljsko odgovornost za okoljsko škodo, povzročeno posameznikom in ekosistemom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da bi morala podjetja v svojih trajnostnih strategijah v skladu s svojimi obveznostmi glede potrebne skrbnosti opredeliti in obravnavati pomembna vprašanja v skladu z zahtevami glede nefinančnega poročanja, po drugi strani pa pomembne učinke, ki bi jih ta podjetja lahko imela na okoljske, podnebne, družbene in kadrovske zadeve, ter posledice za človekove pravice, podkupovanje in korupcijo, ki izhajajo iz njihovih poslovnih modelov, dejavnosti in dobavnih verig, tudi zunaj EU; meni, da je treba v okviru dolžnosti skrbnega ravnanja, ki jo imajo upravni odbori do svojih podjetij, spoštovati tudi obveznost, da ne poškodujejo ekosistemov in da zaščitijo interese ustreznih deležnikov, tudi zaposlenih, na katere lahko dejavnosti podjetja negativno vplivajo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | verjame, da bi se morala prihodnja zakonodaja uporabljati za vsa velika podjetja, ki kotirajo na borzi, in tista, ki ne kotirajo na borzi, s sedežem na ozemlju EU, kakor so opredeljena v členu 3(4) računovodske direktive; poudarja, da bi morala ta zakonodaja za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev veljati tudi za podjetja, ki niso iz EU in poslujejo na trgu EU; poziva Komisijo, naj opredeli gospodarske panoge z visokim tveganjem, ki imajo znaten učinek na trajnostnost, tako da bo mogoče upravičiti vključitev malih in srednjih podjetij iz teh panog; poleg tega meni, da bi morale po oceni učinka, ki jo trenutno izvaja Komisija, trajnostne strategije vključevati merljive, specifične, časovno omejene in znanstveno utemeljene cilje ter načrte prehoda, usklajene z mednarodnimi zavezami EU na področju okolja in podnebnih sprememb, zlasti Pariškim sporazumom, Konvencijo o biološki raznovrstnosti in mednarodnimi sporazumi, ki obravnavajo krčenje gozdov; meni, da bi strategije lahko vključevale tudi notranjo politiko o pravični plači na podlagi zajamčene plače v posameznih državah, politiko enakosti spolov in politiko, ki zagotavlja boljšo vključenost pravic zaposlenih v poslovne dejavnosti; poudarja, da bi morala vsebino teh notranjih politik določiti podjetja sama, pri tem pa ustrezno upoštevati svoje zaposlene in se z njimi posvetovati; meni, da bi morale te politike upoštevati panožne in/ali geografske posebnosti ter pravice oseb, ki pripadajo posebej ranljivim skupinam ali skupnostim; meni, da bi povezovanje variabilnega dela prejemkov izvršnih direktorjev z doseganjem merljivih ciljev, določenih v strategiji, prispevalo k uskladitvi interesov direktorjev z dolgoročnimi interesi njihovih podjetij; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja takšno ureditev prejemkov za najvišje vodstvene položaje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da so nekatere države članice v svojo zakonodajo uvedle koncept „delnic za dolgotrajno zvestobo“, pri čemer se dolgoročno lastništvo deleža nagrajuje z glasovalnimi pravicami in davčnimi ugodnostmi; poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi novih mehanizmov za spodbujanje trajnostnih donosov in dolgoročne uspešnosti podjetij; poudarja, da se lahko zadržani dobiček uporabi za oblikovanje ustreznih rezerv; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi bilo treba spremeniti tudi direktivo o pravicah delničarjev, da bi spodbudili ravnanje „potrpežljivih“ delničarjev, zlasti z nagrajevanjem dolgoročnega lastništva deležev z glasovalnimi pravicami in davčnimi ugodnostmi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izraža zaskrbljenost, ker je v nekaterih mednarodnih investicijskih sporazumih, kot je Pogodba o energetski listini, finančnim interesom multinacionalnih podjetij dana prednost pred okoljskimi in podnebnimi prednostnimi nalogami; poziva Komisijo, naj hitro ukrepa za popolno skladnost veljavnih in prihodnjih trgovinskih investicijskih sporazumov z okoljskimi in podnebnimi cilji EU ter naj v prihodnji reviziji direktive o nefinančnem poročanju predstavi predloge za boj proti prilaščanju zemljišč s strani podjetij in krčenju gozdov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da bi morala biti podjetja v postopku določanja in spremljanja svojih trajnostnih strategij dolžna obveščati ustrezne deležnike in se z njimi posvetovati; meni, da bi bilo treba pojem deležnika razlagati široko in vključiti vse osebe, na katerih pravice in interese bi odločitve podjetja lahko vplivale, kot so zaposleni, sindikati, lokalne skupnosti, domorodna ljudstva, združenja državljanov, delničarji, civilna družba in okoljske organizacije; poleg tega meni, da se je nujno treba posvetovati z nacionalnimi in lokalnimi javnimi organi, ki se ukvarjajo s trajnostnostjo gospodarskih zadev, zlasti s tistimi, ki so odgovorni za zaposlovalne in okoljske javne politike; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bi moralo to sodelovanje, odvisno od velikosti in področja delovanja podjetja, z izjemo malih in srednjih podjetij, ki ne delujejo v sektorjih z visokim tveganjem, sektorjih, ki bi jih morala opredeliti Komisija, potekati v okviru svetovalnih odborov, v katerih bi sodelovali predstavniki ali zastopniki deležnikov, med drugim zaposlenih, in neodvisni strokovnjaki, ki bodo svetovali o vsebini in izvajanju strategije podjetja za doseganje trajnostnosti; meni, da bi ti svetovalni odbori morali imeti pravico zahtevati neodvisno revizijo, če jo odobri velika večina in če bi se pojavili tehtni pomisleki glede pravilnega izvajanja trajnostne strategije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi si morala podjetja, ki prejemajo državno pomoč, finančna sredstva EU ali druga javna sredstva, ali podjetja, ki izvajajo načrte za odpuščanje delavcev, prizadevati, da obdržijo delavce in jim ponudijo zaščito, ustrezno prilagodijo prejemke svojih direktorjev, plačajo pravičen delež davkov, izvajajo svojo trajnostno strategijo v skladu s ciljem zmanjšanja ogljičnega odtisa ter ne izplačujejo dividend ali ponujajo shem odkupa delnic, namenjenih poplačilu delničarjev; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  https://www.ohchr.org/documents/publications/guidingprinciplesbusinesshr_en.pdf

(2)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(3)  http://mneguidelines.oecd.org/guidelines/

(4)  https://www.oecd.org/investment/due-diligence-guidance-for-responsible-business-conduct.htm

(5)  https://mneguidelines.oecd.org/RBC-for-Institutional-Investors.pdf

(6)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/---multi/documents/publication/wcms_094386.pdf

(7)  https://unfccc.int/files/essential_background/convention/application/pdf/english_paris_agreement.pdf

(8)  https://www.ipcc.ch/2018/10/08/summary-for-policymakers-of-ipcc-special-report-on-global-warming-of-1-5c-approved-by-governments/

(9)  UL L 150, 20.5.2014, str. 195.

(10)  UL L 182, 29.6.2013, str. 19.

(11)  UL L 330, 15.11.2014, str. 1.

(12)  UL L 157, 15.6.2016, str. 1.

(13)  UL L 132, 20.5.2017, str. 1.

(14)  UL L 305, 26.11.2019, str. 17.

(15)  UL L 317, 9.12.2019, str. 1.

(16)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

(17)  UL C 215, 5.7.2017, str. 1.

(18)  UL C 209, 20.6.2019, str. 1.

(19)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/business_economy_euro/growth_and_investment/documents/200610-cmu-high-level-forum-final-report_en.pdf

(20)  http://www.undocs.org/A/HRC/8/5

(21)  https://ec.europa.eu/environment/legal/liability/pdf/Final_report.pdf

(22)  https://climateprinciplesforenterprises.files.wordpress.com/2017/12/osloprincipleswebpdf.pdf

(23)  http://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/covid-19-and-responsible-business-conduct-02150b06/#:~:text=A%20responsible%20business%20conduct%20(RBC,both%20government%20and%20business%20response

(24)  UL L 158, 27.5.2014, str. 196.

(25)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2012 o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih COM(2012)0614.

(26)  UL L 122, 16.5.2009, str. 28.

(27)  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/102

---

P9_TA(2020)0373

Priporočilo Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o priporočilu Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (2020/2767(RSP))

(2021/C 445/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 14 o pravici do izobraževanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 14 o pravici do izobraževanja,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 4, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 4,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Svet, Parlament in Komisija, zlasti njegovih načel 1 o izobraževanju, usposabljanju in vseživljenjskemu učenju ter 4 o aktivni podpori zaposlovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Svet, Parlament in Komisija, zlasti njegovih načel 1 o izobraževanju, usposabljanju in vseživljenjskemu učenju ter 4 o aktivni podpori zaposlovanju,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za priporočilo Sveta z dne 1. julija 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0275) ter delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu priporočilu (SWD(2020)0123), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za priporočilo Sveta z dne 1. julija 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0275) ter delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu priporočilu (SWD(2020)0123),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz oktobra 2017 z naslovom Mapping of VET graduate tracking measures in EU Member States (Pregled ukrepov za spremljanje dijakov po opravljenem poklicnem izobraževanju in usposabljanju v državah članicah EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz oktobra 2017 z naslovom Mapping of VET graduate tracking measures in EU Member States (Pregled ukrepov za spremljanje dijakov po opravljenem poklicnem izobraževanju in usposabljanju v državah članicah EU),

| — | ob upoštevanju Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET) (1),

| — | ob upoštevanju Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. junija 2020 o boju proti krizi zaradi COVID-19 v izobraževanju in usposabljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. junija 2020 o boju proti krizi zaradi COVID-19 v izobraževanju in usposabljanju,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 8. novembra 2019 o nadaljnjem razvoju evropskega izobraževalnega prostora, s katerim bi podprli v prihodnost usmerjene sisteme izobraževanja in usposabljanja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 8. novembra 2019 o nadaljnjem razvoju evropskega izobraževalnega prostora, s katerim bi podprli v prihodnost usmerjene sisteme izobraževanja in usposabljanja (3),

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 o programu znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274) in delovnih dokumentov služb Komisije, ki sta priložena temu sporočilu (SWD(2020)0121) in (SWD(2020)0122), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 o programu znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274) in delovnih dokumentov služb Komisije, ki sta priložena temu sporočilu (SWD(2020)0121) in (SWD(2020)0122),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 o podpiranju zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo (COM(2020)0276), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 o podpiranju zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo (COM(2020)0276),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za priporočilo Sveta z dne 1. julija 2020 z naslovom Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade, ki nadomešča priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade (COM(2020)0277), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za priporočilo Sveta z dne 1. julija 2020 z naslovom Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade, ki nadomešča priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade (COM(2020)0277),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o vzpostavitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020)0625) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2020)0212), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o vzpostavitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020)0625) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2020)0212),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje 2021–2027 in novih temeljih za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (COM(2020)0624) ter delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2020)0209), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje 2021–2027 in novih temeljih za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi (COM(2020)0624) ter delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2020)0209),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2018 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2018 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018)0022),

| — | ob upoštevanju političnega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020),

| — | ob upoštevanju evropskega okvira za osebne, socialne in učne kompetence – ključne kompetence za vseživljenjsko učenje (LifeComp), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega okvira za osebne, socialne in učne kompetence – ključne kompetence za vseživljenjsko učenje (LifeComp),

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) z dne 15. aprila 2020 o tem, kako evropske države v odzivu na krizo zaradi COVID-19 upravljajo vajeništvo („How are European countries managing apprenticeships to respond to the COVID-19 crisis?“), ki temelji na informacijah, ki jih je zbrala skupnost strokovnjakov za vajeništvo v centru Cedefop, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) z dne 15. aprila 2020 o tem, kako evropske države v odzivu na krizo zaradi COVID-19 upravljajo vajeništvo („How are European countries managing apprenticeships to respond to the COVID-19 crisis?“), ki temelji na informacijah, ki jih je zbrala skupnost strokovnjakov za vajeništvo v centru Cedefop,

| — | ob upoštevanju poročila cetra Cedefop iz leta 2020 z naslovom Vocational education and training in Europe, 1995-2035 – Scenarios for European vocational education and training in the 21st century (Poklicno izobraževanje in usposabljanje v Evropi, 1995–2035 – scenariji za evropsko poklicno izobraževanje in usposabljanje v 21. stoletju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila cetra Cedefop iz leta 2020 z naslovom Vocational education and training in Europe, 1995-2035 – Scenarios for European vocational education and training in the 21st century (Poklicno izobraževanje in usposabljanje v Evropi, 1995–2035 – scenariji za evropsko poklicno izobraževanje in usposabljanje v 21. stoletju),

| — | ob upoštevanju zbirke raziskovalnih člankov centra Cedefop o spreminjanju in novi vlogi poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi (The changing nature and role of vocational education and training in Europe), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirke raziskovalnih člankov centra Cedefop o spreminjanju in novi vlogi poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi (The changing nature and role of vocational education and training in Europe),

| — | ob upoštevanju poročila centra Cedefop iz leta 2013 o koristih poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi, 1995–2035 (Benefits of vocational education and training in Europe for people, organisations and countries), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila centra Cedefop iz leta 2013 o koristih poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi, 1995–2035 (Benefits of vocational education and training in Europe for people, organisations and countries),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o jamstvu za mlade (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o jamstvu za mlade (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2018 o posodobitvi izobraževanja v EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2018 o posodobitvi izobraževanja v EU (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o novem programu znanj in spretnosti za Evropo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o novem programu znanj in spretnosti za Evropo (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o politikah za pridobivanje spretnosti v boju proti brezposelnosti mladih (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o politikah za pridobivanje spretnosti v boju proti brezposelnosti mladih (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o programu Erasmus+ in drugih instrumentih za spodbujanje mobilnosti pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju – pristop do vseživljenjskega učenja (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o programu Erasmus+ in drugih instrumentih za spodbujanje mobilnosti pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju – pristop do vseživljenjskega učenja (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o evropskem sodelovanju v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o evropskem sodelovanju v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020 (10),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 20. maja 2008 o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi odločbe Sveta 85/368/EGS o primerljivosti poklicnih kvalifikacij med državami članicami Evropske Skupnosti (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 20. maja 2008 o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi odločbe Sveta 85/368/EGS o primerljivosti poklicnih kvalifikacij med državami članicami Evropske Skupnosti (11),

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 6. maja 2020 z naslovom VET in a time of crisis: Building foundations for resilient vocational education and training systems (Poklicno izobraževanje in usposabljanje v kriznih časih: kako postaviti temelje za odporne sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z dne 6. maja 2020 z naslovom VET in a time of crisis: Building foundations for resilient vocational education and training systems (Poklicno izobraževanje in usposabljanje v kriznih časih: kako postaviti temelje za odporne sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja),

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o priporočilu Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (O-000068/2020 – B9-0027/2020 in O-000069/2020 – B9-0028/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o priporočilu Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (O-000068/2020 – B9-0027/2020 in O-000069/2020 – B9-0028/2020),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| A. | ker je poklicno izobraževanje in usposabljanje eden od bistvenih delov evropskih sistemov za izobraževanje in vseživljenjsko učenje, v katerih lahko mladi in odrasli pridobijo znanje in izkušnje, veščine in kompetence, ki jih potrebujejo za zaposlitev; ker v Evropski uniji poklicno izobraževanje in usposabljanje zaključi približno polovica vseh dijakov, ki končajo srednješolsko izobraževanje; ker bi bilo poklicno izobraževanje in usposabljanje lahko ključno pri spoprijemanju z izzivi, ki jih prinašajo pospešeni makroekonomski trendi in ki jih bodo prinesli prihodnji prehodi, poleg tega pa bi lahko pomembno prispevalo k zapolnitvi vse večje vrzeli v znanju in spretnostih na trgu dela EU; |
| --- | --- |

A.

ker je poklicno izobraževanje in usposabljanje eden od bistvenih delov evropskih sistemov za izobraževanje in vseživljenjsko učenje, v katerih lahko mladi in odrasli pridobijo znanje in izkušnje, veščine in kompetence, ki jih potrebujejo za zaposlitev; ker v Evropski uniji poklicno izobraževanje in usposabljanje zaključi približno polovica vseh dijakov, ki končajo srednješolsko izobraževanje; ker bi bilo poklicno izobraževanje in usposabljanje lahko ključno pri spoprijemanju z izzivi, ki jih prinašajo pospešeni makroekonomski trendi in ki jih bodo prinesli prihodnji prehodi, poleg tega pa bi lahko pomembno prispevalo k zapolnitvi vse večje vrzeli v znanju in spretnostih na trgu dela EU;

| B. | ker po navedbah centra Cedefop približno dve tretjini Evropejcev (68 %) menita, da ima v njihovi državi srednje poklicno izobraževanje pozitiven sloves, malo manj kot četrtina (23 %) pa meni, da ima negativnega (12); |
| --- | --- |

B.

ker po navedbah centra Cedefop približno dve tretjini Evropejcev (68 %) menita, da ima v njihovi državi srednje poklicno izobraževanje pozitiven sloves, malo manj kot četrtina (23 %) pa meni, da ima negativnega (12);

| C. | ker je izobraževanje in usposabljanje izjemno pomembno tudi pri povezovanju ljudi v družbi in spodbujanju njihove udeležbe v političnem procesu, s tem pa prispeva k vključenosti ter demokratičnemu in aktivnemu državljanstvu; |
| --- | --- |

C.

ker je izobraževanje in usposabljanje izjemno pomembno tudi pri povezovanju ljudi v družbi in spodbujanju njihove udeležbe v političnem procesu, s tem pa prispeva k vključenosti ter demokratičnemu in aktivnemu državljanstvu;

| D. | ker lahko poklicno izobraževanje in usposabljanje spodbudi poklicni razvoj dijakov in delavcev, uspešnost podjetij, konkurenčnost, raziskave in inovacije ter je osrednji element uspešne zaposlitvene in socialne politike; |
| --- | --- |

D.

ker lahko poklicno izobraževanje in usposabljanje spodbudi poklicni razvoj dijakov in delavcev, uspešnost podjetij, konkurenčnost, raziskave in inovacije ter je osrednji element uspešne zaposlitvene in socialne politike;

| E. | ker je poklicno izobraževanje in usposabljanje v Evropi zelo raznoliko in ni enako privlačno za vse učence; ker morajo biti nacionalni sistemi in pobude bolj združljivi in medsebojno povezani na ravni EU; ker lahko Komisija in politike EU na ravni EU pomembno podpirajo in usklajujejo ukrepe držav članic na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja; ker so nadnacionalne in nacionalne mreže in partnerstva izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja bistvena za razširjanje političnega programa na tem področju ter dobre prakse v EU; |
| --- | --- |

E.

ker je poklicno izobraževanje in usposabljanje v Evropi zelo raznoliko in ni enako privlačno za vse učence; ker morajo biti nacionalni sistemi in pobude bolj združljivi in medsebojno povezani na ravni EU; ker lahko Komisija in politike EU na ravni EU pomembno podpirajo in usklajujejo ukrepe držav članic na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja; ker so nadnacionalne in nacionalne mreže in partnerstva izvajalcev poklicnega izobraževanja in usposabljanja bistvena za razširjanje političnega programa na tem področju ter dobre prakse v EU;

| F. | ker se začetno poklicno izobraževanje in usposabljanje ne šteje več le za pot do poklica, temveč tudi za alternativno pot do akademskega izobraževanja, saj vsebuje številne elemente tega izobraževanja in lahko vodi tudi v univerzitetno izobraževanje; ker je v državah, kjer je že uveljavljen dualni sistem šolanja, poklicna pot vedno vključevala praktične izkušnje na delovnem mestu in klasični pouk v učilnici; |
| --- | --- |

F.

ker se začetno poklicno izobraževanje in usposabljanje ne šteje več le za pot do poklica, temveč tudi za alternativno pot do akademskega izobraževanja, saj vsebuje številne elemente tega izobraževanja in lahko vodi tudi v univerzitetno izobraževanje; ker je v državah, kjer je že uveljavljen dualni sistem šolanja, poklicna pot vedno vključevala praktične izkušnje na delovnem mestu in klasični pouk v učilnici;

| G. | ker je nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje ključno za doseganje socialnih in gospodarskih ciljev EU; ker se z nadaljnjim poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem odrasli bolj udeležujejo vseživljenjskega učenja in so tako bolj zaposljivi, to pa prispeva k višji zaposlenosti v Evropi; |
| --- | --- |

G.

ker je nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje ključno za doseganje socialnih in gospodarskih ciljev EU; ker se z nadaljnjim poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem odrasli bolj udeležujejo vseživljenjskega učenja in so tako bolj zaposljivi, to pa prispeva k višji zaposlenosti v Evropi;

| H. | ker evropski sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja stojijo pred pomembnimi izzivi; ker morajo biti ti sistemi zmožni prilagajanja pospešenemu zelenemu in digitalnemu prehodu, tehnološkemu razvoju, poklicnim spremembam, prehodu na višje kvalificirana delovna mesta in spreminjajočim se potrebam na trgu dela, poleg tega pa morajo reševati sedanji problem pomanjkanja nekaterih znanj in spretnosti ter preprečiti, da bi jih primanjkovalo v prihodnosti, prilagoditi pa se morajo tudi novim poslovni modelom, novih oblikam organizacije dela, demografskim trendom, problemom kohezije in infrastrukturnim spremembam; ker morajo države članice in institucije EU okrepiti svoja prizadevanja in podporo, da bi za sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja ustvarile čim boljše pogoje, da bi se lahko hitro prilagodili tem izzivom in potrebam po znanjih in spretnostih na trgu dela; |
| --- | --- |

H.

ker evropski sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja stojijo pred pomembnimi izzivi; ker morajo biti ti sistemi zmožni prilagajanja pospešenemu zelenemu in digitalnemu prehodu, tehnološkemu razvoju, poklicnim spremembam, prehodu na višje kvalificirana delovna mesta in spreminjajočim se potrebam na trgu dela, poleg tega pa morajo reševati sedanji problem pomanjkanja nekaterih znanj in spretnosti ter preprečiti, da bi jih primanjkovalo v prihodnosti, prilagoditi pa se morajo tudi novim poslovni modelom, novih oblikam organizacije dela, demografskim trendom, problemom kohezije in infrastrukturnim spremembam; ker morajo države članice in institucije EU okrepiti svoja prizadevanja in podporo, da bi za sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja ustvarile čim boljše pogoje, da bi se lahko hitro prilagodili tem izzivom in potrebam po znanjih in spretnostih na trgu dela;

| I. | ker države z dobro zasnovanimi programi poklicnega usposabljanja tudi v času krize lažje preprečujejo brezposelnost mladih; ker so se po analizi inštituta IZA za ekonomijo dela države z dualnim sistemom poklicnega usposabljanja bolje spoprijele z gospodarsko krizo leta 2008 in njenimi učinki na mlade na trgu dela; ker se je v tistem času stopnja v državah, ki nimajo dualnega sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja, brezposelnost mladih znatno povečala (13); |
| --- | --- |

I.

ker države z dobro zasnovanimi programi poklicnega usposabljanja tudi v času krize lažje preprečujejo brezposelnost mladih; ker so se po analizi inštituta IZA za ekonomijo dela države z dualnim sistemom poklicnega usposabljanja bolje spoprijele z gospodarsko krizo leta 2008 in njenimi učinki na mlade na trgu dela; ker se je v tistem času stopnja v državah, ki nimajo dualnega sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja, brezposelnost mladih znatno povečala (13);

| J. | ker imajo številni mobilni delavci v EU težave pri priznavanju pridobljenih znanj in spretnosti ter usposabljanju in iskanju enakovredne zaposlitve v drugih državah članicah, in sicer kljub prizadevanjem za vzpostavitev usklajenega evropskega okvira kvalifikacij in oblikovanju nacionalnih okvirov kvalifikacij; |
| --- | --- |

J.

ker imajo številni mobilni delavci v EU težave pri priznavanju pridobljenih znanj in spretnosti ter usposabljanju in iskanju enakovredne zaposlitve v drugih državah članicah, in sicer kljub prizadevanjem za vzpostavitev usklajenega evropskega okvira kvalifikacij in oblikovanju nacionalnih okvirov kvalifikacij;

| K. | ker dualni sistem običajno ne omogoča nadaljnjega izobraževanja na vseh stopnjah; ker mora biti dualni sistem prilagodljiv in zmožen odzivanja na spremembe na trgu dela ter na delovna mesta, ki se bodo odpirala v prihodnosti in jih še ne moremo predvideti; |
| --- | --- |

K.

ker dualni sistem običajno ne omogoča nadaljnjega izobraževanja na vseh stopnjah; ker mora biti dualni sistem prilagodljiv in zmožen odzivanja na spremembe na trgu dela ter na delovna mesta, ki se bodo odpirala v prihodnosti in jih še ne moremo predvideti;

| L. | ker pripravništvo in poklicno usposabljanje pri tujih delodajalcih v okviru programa Erasmus+ dijakom in diplomantom poklicnih in tehničnih šol zelo pomagata pri iskanju zaposlitve in razvoju kompetenc, ki se zahtevajo na trgu dela, vključno z znanjem jezika ter poklicnimi in socialnimi veščinami; |
| --- | --- |

L.

ker pripravništvo in poklicno usposabljanje pri tujih delodajalcih v okviru programa Erasmus+ dijakom in diplomantom poklicnih in tehničnih šol zelo pomagata pri iskanju zaposlitve in razvoju kompetenc, ki se zahtevajo na trgu dela, vključno z znanjem jezika ter poklicnimi in socialnimi veščinami;

| M. | ker pandemija COVID-19 močno omejuje dejavnosti v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter izobraževanje nasploh, saj je ovirano učenje tako v šolah kot na delovnem mestu; ker je zaradi pandemije še posebej oteženo učenje na delovnem mestu, vključno z vajeništvom in programi usposabljanja, zato so se udeležba, ponudba in število novih udeležencev pogosto znatno zmanjšali; ker so posledice krize zaradi COVID-19 tudi priložnost za začetek digitalne in tehnološke revolucije v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ki lahko, kjer je to mogoče, odpravi fizične ovire ter znatno poveča njegov doseg in izboljša pričakovane rezultate; |
| --- | --- |

M.

ker pandemija COVID-19 močno omejuje dejavnosti v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter izobraževanje nasploh, saj je ovirano učenje tako v šolah kot na delovnem mestu; ker je zaradi pandemije še posebej oteženo učenje na delovnem mestu, vključno z vajeništvom in programi usposabljanja, zato so se udeležba, ponudba in število novih udeležencev pogosto znatno zmanjšali; ker so posledice krize zaradi COVID-19 tudi priložnost za začetek digitalne in tehnološke revolucije v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ki lahko, kjer je to mogoče, odpravi fizične ovire ter znatno poveča njegov doseg in izboljša pričakovane rezultate;

| N. | ker je vajeniško usposabljanje v številnih sektorjih močno omejeno zaradi zaprtja podjetij in skrajšanega delovnega časa; |
| --- | --- |

N.

ker je vajeniško usposabljanje v številnih sektorjih močno omejeno zaradi zaprtja podjetij in skrajšanega delovnega časa;

| O. | ker se bo zaradi gospodarske krize ob pandemiji COVID-19 brezposelnost mladih verjetno nesorazmerno povečala; ker je stopnja brezposelnosti mladih avgusta 2020, potem ko je v mesecih pred tem hitro naraščala, v EU znašala 17,6 %, v euroobmočju pa 18,1 % (medtem ko je avgusta 2019 znašala v EU 14,1 % in v euroobmočju 15,4 %), in ker se bo po pričakovanjih v bližnji prihodnosti še povečala, številni mladi pa bodo še naprej ujeti v zanko prekarnih in nestandardnih oblik zaposlitve ali neaktivnosti brez zadostne socialne zaščite; ker mora EU brezposelnost mladih in tistih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, uvrstiti med najpomembnejša politična prednostna področja, da zaradi sedanje krize, ki bo negativno vplivala tudi na duševno zdravje in življenje milijonov mladih, ne bi izgubili cele generacije; ker poklicno izobraževanje in usposabljanje učencem bistveno pomaga, da se pripravijo za vključevanje v demokratično družbo ter uspešen vstop in udeležbo na trgu dela; |
| --- | --- |

O.

ker se bo zaradi gospodarske krize ob pandemiji COVID-19 brezposelnost mladih verjetno nesorazmerno povečala; ker je stopnja brezposelnosti mladih avgusta 2020, potem ko je v mesecih pred tem hitro naraščala, v EU znašala 17,6 %, v euroobmočju pa 18,1 % (medtem ko je avgusta 2019 znašala v EU 14,1 % in v euroobmočju 15,4 %), in ker se bo po pričakovanjih v bližnji prihodnosti še povečala, številni mladi pa bodo še naprej ujeti v zanko prekarnih in nestandardnih oblik zaposlitve ali neaktivnosti brez zadostne socialne zaščite; ker mora EU brezposelnost mladih in tistih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, uvrstiti med najpomembnejša politična prednostna področja, da zaradi sedanje krize, ki bo negativno vplivala tudi na duševno zdravje in življenje milijonov mladih, ne bi izgubili cele generacije; ker poklicno izobraževanje in usposabljanje učencem bistveno pomaga, da se pripravijo za vključevanje v demokratično družbo ter uspešen vstop in udeležbo na trgu dela;

| P. | ker se je ob nedavnih socialno-ekonomskih spremembah in krizi zaradi pandemije COVID-19 pokazalo, da morajo sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja postati tako učinkovitejši kot tudi dostopnejši in bolj vključujoči za ranljive skupine ter prebivalce podeželskih in oddaljenih območij; ker so ključnega pomena enake možnosti za vse; ker je dostop do računalnikov, širokopasovne povezave, digitalne podpore in drugih tehničnih orodij za učenje bistvenega pomena ne le za izvajalce poklicnega izobraževanja in usposabljanja, temveč tudi za dijake, da bi preprečili poglabljanje neenakosti in zagotovili, da nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

P.

ker se je ob nedavnih socialno-ekonomskih spremembah in krizi zaradi pandemije COVID-19 pokazalo, da morajo sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja postati tako učinkovitejši kot tudi dostopnejši in bolj vključujoči za ranljive skupine ter prebivalce podeželskih in oddaljenih območij; ker so ključnega pomena enake možnosti za vse; ker je dostop do računalnikov, širokopasovne povezave, digitalne podpore in drugih tehničnih orodij za učenje bistvenega pomena ne le za izvajalce poklicnega izobraževanja in usposabljanja, temveč tudi za dijake, da bi preprečili poglabljanje neenakosti in zagotovili, da nihče ne bo zapostavljen;

| Q. | ker je v EU 60 milijonov odraslih nizkokvalificiranih; ker je po podatkih centra Cedefop v EU 128 milijonov odraslih, ki imajo nizko stopnjo izobrazbe, so manj digitalno pismeni ali imajo skromne kognitivne kompetence ali pa imajo srednjo stopnjo izobrazbe, vendar jim grozi, da bodo svoje znanje in spretnosti izgubili ali da jim bodo zastarali, zato bi se morali izpopolnjevati ali prekvalificirati; ker so dobro zasnovani in vključujoči sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja strateškega pomena za povečanje kompetenc in veščin vseh učečih se ter prispevajo k večjim možnostim za kakovostno zaposlitev; |
| --- | --- |

Q.

ker je v EU 60 milijonov odraslih nizkokvalificiranih; ker je po podatkih centra Cedefop v EU 128 milijonov odraslih, ki imajo nizko stopnjo izobrazbe, so manj digitalno pismeni ali imajo skromne kognitivne kompetence ali pa imajo srednjo stopnjo izobrazbe, vendar jim grozi, da bodo svoje znanje in spretnosti izgubili ali da jim bodo zastarali, zato bi se morali izpopolnjevati ali prekvalificirati; ker so dobro zasnovani in vključujoči sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja strateškega pomena za povečanje kompetenc in veščin vseh učečih se ter prispevajo k večjim možnostim za kakovostno zaposlitev;

| R. | ker se je v EU leta 2017 v poklicne šole vključilo 4,3 % učencev, v poklicnotehniške šole 47,8 %, v višje šole po končani srednji šoli pa 92 %; ker je bilo leta 2017 v EU med diplomanti poklicnotehniških šol 46,7 % žensk (14); |
| --- | --- |

R.

ker se je v EU leta 2017 v poklicne šole vključilo 4,3 % učencev, v poklicnotehniške šole 47,8 %, v višje šole po končani srednji šoli pa 92 %; ker je bilo leta 2017 v EU med diplomanti poklicnotehniških šol 46,7 % žensk (14);

| S. | ker so se ob krizi zaradi COVID-19 v poklicnem izobraževanju in usposabljanju in tudi sicer v izobraževanju pri učenju na daljavo pokazali nekateri izzivi in omejitve tako glede tehničnih kot vsebinskih vidikov; |
| --- | --- |

S.

ker so se ob krizi zaradi COVID-19 v poklicnem izobraževanju in usposabljanju in tudi sicer v izobraževanju pri učenju na daljavo pokazali nekateri izzivi in omejitve tako glede tehničnih kot vsebinskih vidikov;

| T. | ker se lahko zaradi učenja na daljavo poveča osip ranljivih učencev, zato mora še naprej zgolj dopolnjevati konvencionalno učenje, ne pa ga nadomeščati; |
| --- | --- |

T.

ker se lahko zaradi učenja na daljavo poveča osip ranljivih učencev, zato mora še naprej zgolj dopolnjevati konvencionalno učenje, ne pa ga nadomeščati;

| U. | ker v poklicnem izobraževanju in usposabljanju na ravni EU ni niti dogovorjene opredelitve niti skupnega razumevanja mikrokvalifikacij; ker bi bilo treba mikrokvalifikacije zasnovati kot dopolnitev običajnim kvalifikacijam in jih priznati kot dokazilo o smiselnih in kakovostnih dosežkih, temeljiti pa bi morale na standardiziranem načinu poučevanja, postopku ocenjevanja in trajanju; |
| --- | --- |

U.

ker v poklicnem izobraževanju in usposabljanju na ravni EU ni niti dogovorjene opredelitve niti skupnega razumevanja mikrokvalifikacij; ker bi bilo treba mikrokvalifikacije zasnovati kot dopolnitev običajnim kvalifikacijam in jih priznati kot dokazilo o smiselnih in kakovostnih dosežkih, temeljiti pa bi morale na standardiziranem načinu poučevanja, postopku ocenjevanja in trajanju;

| V. | ker je bilo v gospodarstvu EU-28 leta 2015 v skoraj tretjini (30,5 %) vseh podjetij z 10 ali več zaposlenimi organizirano začetno poklicno izobraževanje in usposabljanje, čeprav se je delež med državami članicami zelo razlikoval (15); |
| --- | --- |

V.

ker je bilo v gospodarstvu EU-28 leta 2015 v skoraj tretjini (30,5 %) vseh podjetij z 10 ali več zaposlenimi organizirano začetno poklicno izobraževanje in usposabljanje, čeprav se je delež med državami članicami zelo razlikoval (15);

| W. | ker je v EU-28 leta 2015 kar 72,6 % podjetij, ki zaposlujejo 10 ali več ljudi, za svoje zaposlene organiziralo nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje; ker se je ta delež glede povečal v primerjavi z letom 2005, ko je znašal 59,7 %, in glede na leto 2010, ko je znašal 65,7 % (16); |
| --- | --- |

W.

ker je v EU-28 leta 2015 kar 72,6 % podjetij, ki zaposlujejo 10 ali več ljudi, za svoje zaposlene organiziralo nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje; ker se je ta delež glede povečal v primerjavi z letom 2005, ko je znašal 59,7 %, in glede na leto 2010, ko je znašal 65,7 % (16);

| X. | ker učinek začetnega in nadaljnjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja na rezultate na trgu dela pogosto odraža neposredne ali posredne skupne učinke tega izobraževanja in usposabljanja na posameznikovo produktivnost; ker so glavni rezultati poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki so jih omenile države, večja udeležba na trgu dela, nižja brezposelnost, možnost pridobitve kvalifikacije za vse kategorije, za katere prej to ni bilo mogoče, in možnost napredovanja na višje delovno mesto; ker lahko posamezniki z vseživljenjskim učenjem pridobijo več možnosti pri delu in višjo stopnjo kvalifikacije, kar prinaša tudi višjo plačo ter boljše gospodarske in socialne rezultate, na primer finančno neodvisnost, prispeva pa lahko tudi k boljšemu psihičnemu zdravju (17); |
| --- | --- |

X.

ker učinek začetnega in nadaljnjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja na rezultate na trgu dela pogosto odraža neposredne ali posredne skupne učinke tega izobraževanja in usposabljanja na posameznikovo produktivnost; ker so glavni rezultati poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki so jih omenile države, večja udeležba na trgu dela, nižja brezposelnost, možnost pridobitve kvalifikacije za vse kategorije, za katere prej to ni bilo mogoče, in možnost napredovanja na višje delovno mesto; ker lahko posamezniki z vseživljenjskim učenjem pridobijo več možnosti pri delu in višjo stopnjo kvalifikacije, kar prinaša tudi višjo plačo ter boljše gospodarske in socialne rezultate, na primer finančno neodvisnost, prispeva pa lahko tudi k boljšemu psihičnemu zdravju (17);

| Y. | ker začetno in nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje neposredno vpliva na spremembe med generacijami in položaj družin; |
| --- | --- |

Y.

ker začetno in nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje neposredno vpliva na spremembe med generacijami in položaj družin;

| Z. | ker začetno in nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje prispeva k večji učinkovitosti podjetij in več inovacijam; |
| --- | --- |

Z.

ker začetno in nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje prispeva k večji učinkovitosti podjetij in več inovacijam;

| 1. | poudarja, da ima poklicno izobraževanje in usposabljanje zaradi poudarka na praksi in učenju na delovnem mestu osrednjo vlogo na trgu dela, ki se usmerja proti pravičnemu prehodu in se nenehno spreminja; poudarja, da lahko poklicno izobraževanje in usposabljanje, če je ustrezno kakovostno naravnano, zagotovi ustrezno in visokokakovostno znanje, veščine in kompetence za podjetja vseh velikosti in iz vseh sektorjev ter ljudem, ki se udeležujejo tako začetnega kot tudi izpopolnjevalnega izobraževanja, in se prilagodi njihovim specifičnim potrebam; poudarja, da je poklicno izobraževanje in usposabljanje pomembno, ker pomaga zapolniti primanjkljaj znanj in veščin na trgu dela EU, opremi dijake z vsem potrebnim za zaposlitev ter pomaga dokvalificirati in prekvalificirati delavce, da njihove kompetence ustrezajo potrebam delodajalcev, kar je še posebej pomembno za mala in srednja podjetja in nove naložbe v gospodarstvo; poleg tega poudarja, da je treba posameznike spodbujati k dopolnjevanju znanj in veščin ter jim tako pomagati pri osebnem in poklicnem razvoju, da bodo lahko čim bolje izkoristili svoje darove; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva, naj se poklicno izobraževanje in usposabljanje uskladi s formalnimi in tradicionalnimi izobraževalnimi sistemi in vključi kot področje politike v vse izobraževalne politike na ravni EU in držav članic, ne pa da se potiska v ozadje kot drugorazredno področje; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da se bosta poklicno izobraževanje in usposabljanje in klasično izobraževanje dopolnjevala in da eno ne bo imelo prednosti pred drugim; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti, da je treba k poklicnemu izobraževanju in usposabljanju pristopiti kot k osnovnemu orodju za spodbujanje integracije in vključevanja, da bo naša družba postala bolj povezana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je treba politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja nujno posodobiti in jih precej razširiti, da bodo bolj vključujoče, dostopne, odporne, privlačne in da bodo učinkovito podpirale pravično zaposlovanje, razvoj človeškega kapitala in dejavno udejstvovanje v družbi; meni, da bi morale te politike pomagati opremiti ljudi s trdnimi osnovnimi veščinami in ključnimi kompetencami, da se bodo znali prilagajati sprotnim in prihodnjim okoliščinam v družbi, gospodarstvu in na trgu dela ter se odzivati na priložnosti in izzive digitalnega in zelenega prehoda, demografskih sprememb in drugih večjih trendov, z vsem tem pa bodo pomagale uresničevati cilje evropskega zelenega dogovora; poudarja, da imajo politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja odločilno vlogo pri dokvalificiranju in prekvalificiranju vseh delavcev, zato da bodo znali bolje krmariti med temi pomembnimi prehodi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi spomniti, da poklicno izobraževanje in usposabljanje prispeva h konkurenčnosti in socialni koheziji; poudarja, da je treba povečati naložbe v človeški kapital ter znanja in veščine, zato da bomo ustvarili trdno osnovo znanja, ki bo primerna za vse poklicno življenje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | želi opozoriti, da so ukrepi za zajezitev širjenja pandemije COVID-19 močno obremenili evropske sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja, sploh pa dijake, ki živijo v težjih razmerah; poudarja, da se lahko zaradi motenj v poklicnem izobraževanju in usposabljanju še zaostrijo siceršnje razlike v izobraževanju, saj se krčijo možnosti za najbolj ranljive člane družbe, zato jih je treba podpreti s trajnostnimi naložbami in učinkovitimi nefinančnimi ukrepi na tem področju; glede tega poudarja, da je treba nameniti posebno pozornost zagotavljanju enakega dostopa do visokokakovostnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja tudi na oddaljenih območjih in podeželju, kjer je lahko učenje na daljavo oteženo zaradi preslabe internetne pokritosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je bistveno zagotoviti vsa potrebna finančna sredstva, tehnično pomoč in smernice, da se izvajalcem, učiteljem, vodjem usposabljanja in dijakom v poklicnem izobraževanju in usposabljanju zagotovi dostop do digitalnih naprav in rešitev e-učenja; spodbuja države članice, naj promovirajo prožne izobraževalne modele in naj udeležence izobraževanja na daljavo podprejo z elektronskimi viri in gradivi, brezplačnim spletnim usposabljanjem, predvsem pa z opremo in širokopasovnim internetom za vse šole in gospodinjstva; poudarja, da bi morali javni organi nameniti posebno pozornost rešitvam za gospodinjstva, ki nimajo dostopa do računalnikov in dobre širokopasovne povezave, in jim ponuditi ustrezne spodbude za to, ter tako preprečiti digitalni razkorak in povečevanje razlik v izobraževanju, saj v njem sodelujejo mnogi prikrajšani dijaki; |
| --- | --- |

7.

| 8. | se boji, da se bodo v mnogih sektorjih, ki jih bo prizadela kriza zaradi COVID-19, močno skrčile dejavnosti usposabljanja, zaradi česar utegne prihodnjo jesen zelo upasti število vajeniških mest; poudarja, da utegne zaradi tega zmanjšanja priložnosti za mlade srednjeročno gledano na nekaterih področjih precej primanjkovati usposobljene delovne sile; poziva države članice in regije, naj razmislijo, kako bi lahko smiselno razširili alternativno medpodjetniško usposabljanje, da bi premostili vse večjo vrzel med ponudbo vajeniških mest in povpraševanjem po njih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k zagotavljanju kakovosti, da se bo ljudem, ki bodo končali usposabljanje oziroma izobraževanje med koronavirusno krizo, omogočila dopolnitev manjkajočih delov usposabljanja, na primer (ponovno) opravljanje neopravljene prakse ali vajeništva celo po pridobitvi diplome ali končani praksi ali vajeništvu, ki ga je bilo morda treba odpovedati, preložiti ali kako drugače ne dokončati, ko so veljali ukrepi za preprečevanje širjenja COVID-19; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja predlagano priporočilo Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost; podpira splošne cilje predloga, namenjene posodobitvi politike Unije na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja in potrditvi njegove osrednje vloge v procesu vseživljenjskega učenja ter v sprotnem prilagajanju na hitre spremembe na trgu dela; odobrava prizadevanja za poenostavljeno upravljanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja, za razvoj strategije za internacionalizacijo na tem področju in za zagotovitev tesnejšega evropskega sodelovanja in priložnosti za mobilnost za dijake in učitelje; poudarja, da je v prehodu na zeleno in digitalno gospodarstvo izredno pomembno, da bodo imeli vsi delavci primerna znanja in veščine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja, da so bili v predlog vključeni kvantitativni cilji, ki naj bi bili doseženi do leta 2025, namreč, da bi se moralo zaposliti vsaj 82 % tistih, ki končajo šolanje, medtem ko naj bi se 60 % tistih, ki so šolanje končali pred kratkim, že med poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem omogočilo učenje na delovnem mestu ter 8 % udeležencev v tem izobraževanju omogočila učna mobilnost v tujini; poziva države članice, naj spodbujajo učne poti, ki bi zajemale tudi učenje na delovnem mestu; opozarja, da lahko specifični cilji državam članicam pomagajo pri postavljanju posameznih ciljev in zagotavljanju, da bodo politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja bolj vključujoče in prilagojene potrebam na trgu dela; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu vsakih pet let poroča o izvajanju priporočila; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj razširi programe mobilnosti, ki bi utegnili koristiti vajencem, na primer ErasmusPro, in sicer z večjo sinergijo med Evropskim socialnim skladom plus (ESS+) in programi Erasmus+ ter z zagotovitvijo ustreznih sredstev v programskem obdobju 2021–2027; poziva države članice, naj za dijake poklicnega izobraževanja in usposabljanja postavijo ambicioznejše cilje glede učne mobilnosti v tujini; želi spomniti, da je bil pri podobnih pobudah v strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) in programu Erasmus za leto 2020 postavljen 20-odstotni cilj glede mobilnosti visokošolskih diplomantov; poudarja, da lahko številnejše priložnosti za mobilnost pomagajo vajencem razširiti mrežo osebnih, učnih in poklicnih znanstev, zaradi česar bi lahko poklicno izobraževanje in usposabljanje postalo privlačnejše, se ne bi več dojemalo kot drugorazredna možnost in bi se lahko zato sprostil njegov potencial, saj lahko poklicno izobraževanje in usposabljanje po drugi strani pripomore k uspešnosti prihodnjega programa Erasmus+; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj v pregled socialnih kazalnikov vključi kazalnik o vrzelih v znanjih in spretnostih v skladu s cilji in izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic, kar bi bilo lahko koristno za oblikovalce te politike na nacionalni ravni, da bi lažje opredelili, kje so potrebna večja prizadevanja, in se bolje usklajevali na ravni EU, spremljali napredek in razvoj dogajanja glede vrzeli v znanjih in spretnostih, obenem pa med državami članicami spodbudili konvergenco navzgor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi lahko dobro usmerjene kampanje za ozaveščanje in mladim prijazne komunikacijske poti (na primer v družbenih medijih) imele odločilno vlogo pri privabljanju mladih v poklicno izobraževanje in usposabljanje ter pri povečevanju njegove privlačnosti; poudarja, da imajo pri obveščanju o možnostih poklicnega izobraževanja in usposabljanja pomembno vlogo osnovne šole, ki lahko primerno prikažejo njegovo privlačnost in več učencev usmerijo na poklicno pot; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice in Komisijo, naj skupaj z deležniki zasnujejo spletno platformo EU za poklicno izobraževanje in usposabljanje, kot je v nedavni raziskavi EU (18) pozvalo več izvajalcev s tega področja in oblikovalcev politike, in bi jo morale čim prej uveljaviti; podpira zamisel, da bi lahko platforma ponujala priložnosti za mreženje in izmenjavo dobre prakse ter zagotavljala digitalne rešitve, na primer rešitve za učenje na delovnem mestu, in gradivo za spletno učenje v varnem, zajamčeno kakovostnem in večjezičnem okolju; poudarja, da bi lahko platforma na ravni EU povezovala platforme centrov poklicne odličnosti; predlaga, naj se platforma poveže s spletnim portalom EU o poklicnem izobraževanju in usposabljanju, naj bodo omogočeni prispevki deležnikov, zato da bodo bolj prepoznavne tudi dejavnosti in storitve, ki jih v svojem okolju zagotavljajo centri poklicne odličnosti, da bodo dobro razvidne ponujene priložnosti za dijake in udeležence na nacionalni in evropski ravni ter da se bodo okrepile komunikacijske dejavnosti in povečala privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj razmisli o namenskem spletnem portalu EU za možnosti prakse in vajeništva v EU, kjer bi bile vse podobne pobude EU zbrane bolj prepoznavno, izčrpno in uporabniku prijazno; meni, da bi lahko ta instrument postal osrednja točka za mlade Evropejce, izobraževalne ustanove in podjetja iz vse EU, če bo na primernih mestih in poteh ustrezno oglaševan; meni, da bi morali portal povezati s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, da bi nadarjene mlade usmerili tja, kjer jih trg najbolj potrebuje, in tako povečali mobilnost v EU, reševali problem brezposelnosti mladih ter zapolnili sedanje in prihodnje vrzeli v znanju in veščinah; meni, da bi to pobudo lahko podprli s programoma jamstva za mlade in Erasmus+ in tako povečali tudi njun domet, dopolnili in povezali pa bi jo lahko tudi z drugimi pobudami EU, na primer z evropskim portalom za zaposlitveno mobilnost (EURES), portalom Europass in prihodnjim portalom EU za poklicno izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice in Komisijo, naj analizirajo pozive in zahteve deležnikov iz poklicnega izobraževanja in usposabljanja, izražene v raziskavi EU o izzivih in vplivu pandemije COVID-19 na to področje, ki jo je med marcem in majem 2020 izvedla Komisija, ter naj jim zagotovijo podporo in rešitve; poleg postavitve skupne platforme EU za poklicno izobraževanje in usposabljanje Parlament izrecno podpira oblikovanje simulacijskih sistemov virtualne resničnosti in drugih digitalnih orodij za to vrsto izobraževanja, in sicer ob pomoči raziskovalnih projektov in preskusnih faz, pripravo odprtih spletnih poklicnih tečajev, virtualnih evropskih projektov, na primer virtualnega Erasmusa, splošnega kanala EU na platformi YouTube o poklicno izobraževanju in usposabljanju, evropskih tednov usposabljanja, večje prožnosti Evropskega socialnega sklada in Evropskega socialnega sklada plus v prihodnosti ter možnosti za financiranje učne tehnologije, usposabljanja za učitelje in vodje usposabljanja ter izvajanje e-učenja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da motnje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju zaradi pandemije močno vplivajo na te dijake v pedagoškem in socialnem smislu, zlasti na tiste iz bolj prikrajšanih okolij, poleg tega pa je to velik izziv za dijake, ki se bolje odrežejo pod neposrednim vodstvom in v navzočnosti učitelja; poudarja, da to ni samo problem, temveč prinaša tudi edinstveno priložnost za posodobitev sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja s tehnološkimi inovacijami v različnih sferah, na primer na področju virtualne resničnosti, umetne inteligence, industrije četrte generacije in interneta stvari, ter večjo uporabo spletnega učenja in učenja na daljavo, hibridnega vajeništva in alternativnih načinov ocenjevanja; poudarja, da bi lahko te reforme prispevale k okrepitvi ter večji odzivnosti in odpornosti sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja, kakor je bilo zanj značilno pred krizo zaradi COVID-19, ter bi dijakom in delavcem tako zagotovile znanja in spretnosti za delovna mesta jutrišnjega dne; obenem se zaveda, da morajo tako učitelji in vodje usposabljanja kot tudi dijaki za visokokakovostno spletno učenje obvladati napredne digitalne veščine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba sprejeti vse potrebne ukrepe za zmanjšanje predčasne opustitve šolanja v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, okrepiti njegovo vključevalnost in kakovosti, zagotoviti enak dostop do vajeništva vsem dijakom in odraslim udeležencem ter vsem delavcem v vseh podjetjih, ne glede na velikost in panogo zajamčiti enak dostop in pravico do usposabljanja za delavce, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

19.

| 20. | spodbuja zamisel o razvoju virtualnih priložnosti za mobilnost, da bi premagali omejitve zaradi COVID-19, ter spodbuja države članice in izvajalce poklicnega izobraževanja in usposabljanja, naj zdaj in v prihodnje omogočijo priložnosti za učenje ne glede na lokacijo ter naj dijakom na oddaljenih območjih in podeželju ali v tujini omogočijo dostop do pouka – po vsej EU brez omejitev lokacije, kjer je to izvedljivo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | želi opomniti, da se bo s sodelovanjem vseh ustreznih akterjev pri zasnovi in uveljavljanju politike poklicnega izobraževanja in usposabljanja zagotovilo, da bo zmožno ustrezno zapolniti potrebe trga dela po specifičnih znanjih in veščinah, pa tudi pripomoglo k boljšemu izvajanju te politike; zato poziva države članice, naj tesno sodelujejo z vsemi ustreznimi deležniki, kot so socialni partnerji, podjetja, (tudi mikro, mala in srednja podjetja), podjetja socialnega gospodarstva (kot so zadruge in neprofitne organizacije), izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter njihova združenja, dijaki in dijaške organizacije, raziskovalna središča, organizacije civilne družbe, javne in zasebne službe za zaposlovanje, poklicni svetovalci ter lokalni in regionalni organi, zato da bi se na ravni EU usklajevali za boljše povezave med različnimi sistemi in izmenjavali dobro prakso; poziva, naj se tudi s sodelovanjem zgoraj omenjenih deležnikov postavijo lokalni ekosistemi, s katerimi bi okrepili kakovost, obseg, vključevalnost in ugled poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter ga promovirali kot dobro izbiro; poudarja, da je treba med potencialnimi udeleženci aktivno oglaševati zaposlitvene možnosti poklicnih kvalifikacij, dijake pa napotovati v sektorje, kjer primanjkuje delavcev s poklicno izobrazbo; poudarja, da je izredno pomembna močna povezava med poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter svetom dela; poudarja, da je treba s ponujenim usposabljanjem odgovoriti tudi na lokalne izzive in potrebe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da trdna izobraževalna osnova, ki dijakom zagotavlja široko znanje in osnovno znanje in veščine bralne, matematične in komunikacijske pismenosti ter tudi digitalne spretnosti in „mehke“ veščine, kot so kritično razmišljanje, reševanje problemov in čustvena inteligenca, služi kot izhodišče za nadaljnje učenje in usposabljanje na delovnem mestu ter je ključnega pomena za prihodnost mladih kot delavcev in posameznikov, saj jih nauči prilagajanja spreminjajočim se zahtevam za vse poklicno življenje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je potrebna pregledna skupna opredelitev mikrokvalifikacij; meni, da mikrokvalifikacije lahko zgolj dopolnjujejo običajne kvalifikacije in morajo biti kakovostne, akreditirane in imeti standardiziran način izvajanja, postopek ocenjevanja in trajanje; poudarja, da je izredno pomembno dobro opredeliti kakovostne zahteve za izdajatelje mikrokvalifikacij; |
| --- | --- |

23.

| 24. | želi opomniti, da ima izobraževanje že samo na sebi vrednost in ni zgolj storitveni servis za potrebe trga dela; poziva države članice, naj več pozornosti namenijo vlogi izobraževanja, ki presega zgolj potrebe trga dela, in naj poskrbijo za tak razvoj znanj in spretnosti, da bodo podpirali osebni razvoj, dobro počutje in aktivno državljanstvo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji zasnujejo kakovostne in vključujoče sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter politike izobraževanja odraslih, da bi izboljšali spretnosti in kompetence nizkokvalificiranih zaposlenih in brezposelnih odraslih, saj nujno potrebujejo podporo za dostop do kakovostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podpira vzpostavitev in spodbujanje predstavniških struktur za dijake poklicnega izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh, da bi jim dali besedo pri upravljanju programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da bodo lahko pomagali izboljšati kakovost teh programov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podpira predlagano promoviranje centrov poklicne odličnosti, v katerih sodelujejo najrazličnejši deležniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter lokalni partnerji; poudarja, da so lahko ti centri gonilna sila inovacij, kakovosti in vključevalnosti, spodbujajo izmenjavo dobre prakse in vzajemno učenje ter pomagajo izboljšati kakovost in izvajanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja po vsej EU; poziva države članice, naj zagotovijo dobre naložbe v razvoj teh centrov in vseh ustanov za poklicno izobraževanje in usposabljanje, ter opozarja, da je za podpiranje centrov odličnosti prek programa Erasmus+ potreben ambiciozen proračun programa; poziva države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za povezovanje in vključevanje ustreznih deležnikov, da bi prispevali k povečanju ustreznosti in kakovosti izobraževanja v teh centrih ter bolje uskladili ponudbo in povpraševanje po znanjih in spretnostih ter podprli delodajalce pri iskanju rešitev v okviru poklicnega usposabljanja; poziva države članice, naj centre odličnosti izkoristijo kot gonilno silo za razvoj skupnih evropskih kvalifikacij, učnih načrtov in končnih spričeval na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja; poleg tega poziva države članice, naj spodbujajo strategije regionalnega sodelovanja, da bi nastali čezmejni programi za omogočanje mobilnosti dijakov in delavcev ter za izboljšanje teritorialnega in regionalnega sodelovanja, tudi prek evropskega ogrodja kvalifikacij; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je trdno prepričan, da bi morali imeti vsi učenci dostop do uravnoteženega, strogega in kognitivno zahtevnega učnega načrta, ki bo temeljil na znanju, saj je to najboljša možna priprava tako na poklicno kot akademsko izobraževanje in zagotavlja, da mladi, ki se odločijo za programe poklicnega izobraževanja in usposabljanja, to storijo iz lastne odločitve ali poklicanosti, ne pa zaradi slabšega uspeha ali nezmožnosti, da bi poiskali druge akademske poti; poudarja, da bi bilo treba v učne načrte vključiti digitalne in zelene veščine, saj so to osnovna znanja in spretnosti za vse učence; želi opomniti, da Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) trdi, da je bolje prilagoditi učne načrte in vanje vključiti okoljsko ozaveščanje z razumevanjem trajnostnega razvoja in poslovne učinkovitosti kakor pa razvijati nove programe usposabljanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj poskrbijo za ustrezno financiranje politik poklicnega izobraževanja in usposabljanja na nacionalni in evropski ravni, da bi zagotovile naložbe, s katerimi bi te sisteme posodobile, okrepile njihovo odpornost ter jih napravile privlačnejše in bolj vključevalne; poudarja, da je treba povečati financiranje mobilnosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju za udeležence in učitelje, na primer v programu Erasmus+; poziva države članice, naj zasnujejo spodbude, s katerimi bodo pomagale malim in srednjim podjetjem spodbujati dijake poklicnega izobraževanja in usposabljanja k evropski mobilnosti; poudarja, da je treba centrom za usposabljanje povečati sredstva, da bi jim financirali namenske ekipe, zadolžene za praktično izvedbo mobilnosti; poziva Komisijo, naj organizira vseevropsko kampanjo, namenjeno malim in srednjim podjetjem, da se poudarijo koristi, ki jih poklicna mobilnost prihajajočih in odhajajočih udeležencev pomeni za njihovo blaginjo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je treba razviti več programov, kot sta e-Twining in elektronska platforma za izobraževanje odraslih v Evropi (EPALE), ki bodo namenjeni spodbujanju mreženja in sodelovanja med šolami; želi opomniti, da lahko tovrstni projekti pomagajo pri izvajanju osnovnih učnih načrtov ter k sodelovanju spodbudijo tudi dijake, ki se neradi učijo na daljavo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo stalnemu strokovnemu usposabljanju in razvoju učiteljev in vodij usposabljanja v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, da bodo znali opravljati svojo čedalje bolj raznovrstno vlogo in odgovornost, saj so prav oni osrednja gonilna sila kakovosti in inovacij v izobraževanju; poudarja, da morajo biti ti učitelji visokokakovostno digitalno usposobljeni in imeti na voljo potrebno tehnološko opremo, da lahko zares izkoristijo vse prednosti digitalnega izobraževanja in na svoje učence prenesejo znanja in spretnosti, ki jih od njih zahteva digitalni prehod; poudarja, da morajo biti predstavniki podružnic in podjetij, ki sodelujejo v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, ustrezno pedagoško usposobljeni; poziva države članice in Komisijo, naj bolje razvijejo priložnost za učitelje poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da bodo vso svojo poklicno pot tudi raziskovali, saj bi jim to omogočilo izmenjavo in spodbujanje dobre prakse ter pomagalo uresničiti ves potencial evropskega raziskovalnega prostora; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice, naj spodbujajo dualni model poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki bi lahko mladim olajšal vstop na trg dela, zlasti v primerjavi s splošnim izobraževanjem, saj usposabljanje, ki teorijo združuje s strukturiranim učenjem na delovnem mestu, vodi do potrjenih znanj in spretnosti, ki so pomembni za delodajalce in prenosljivi na trg dela; glede tega poudarja, da imajo velik potencial digitalne rešitve, ki lahko pozitivno prispevajo k učinkovitemu dualnemu sistemu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj pri načrtovanju poklicnega izobraževanja in usposabljanja bolje izkoristijo razvoj sektorja zelenih delovnih mest, ustvarijo visokokvalificirana vajeništva, ki bodo mladim zagotovila specializirano znanje in usposabljanje, ter pomagajo pri odpravljanju visoke stopnje brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj v sisteme usposabljanja in izobraževanja vključijo trajnostni razvoj ter okoljske kompetence, znanja in spretnosti, zlasti z okrepitvijo sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja in tako, da spodbujajo raziskovalna središča k razvijanju tehnologij, projektov in patentov za zelene proizvode v sodelovanju z novimi zelenimi podjetji; spodbuja k izmenjavi zamisli med raziskovalnimi središči ter mrežami podjetij in tehničnih strokovnjakov; opozarja na pomen znanj in spretnosti s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter na to, da je treba zagotoviti, da bo na teh področjih študiralo več žensk; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice, naj izboljšajo sisteme za vnaprejšnje predvidevanje potreb po novih znanjih in spretnostih, da bodo sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja bolj na tekočem z informacijami o potrebnih naložbah v znanja in spretnosti ter se bodo bolje odzivali na spreminjajoče se potrebe trga dela, države članice pa naj poskrbijo, da bo vsakdo imel pravico do izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja; poudarja, da bo poklicno izobraževanje in usposabljanje učinkovitejše, če bo temeljilo na zanesljivih napovedih glede potrebnih znanj in spretnosti, kar bo omogočilo predvidevanje in prepoznavanje vrzeli na tem področju ter pomagalo prilagoditi programe poklicnega in vseživljenjskega usposabljanja trgu dela, usmerjenemu v prihodnost; meni, da bi morali ti programi postati prožnejši in prilagodljivejši, da bi ustrezali nihanjem na trgu dela in jih pomagali izravnati ter da bi omogočili smiselno in namensko usmerjanje dijakov, in sicer tako v začetnem usposabljanju kot pri izpopolnjevanju in prekvalificiranju odraslih, saj bi na ta način zmanjšali neusklajenost med ponudbo znanj in spretnosti ter odpravili problem zastarevanja znanj in kompetenc; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva k oblikovanju politik plačanega študijskega dopusta v skladu s konvencijo Mednarodne organizacije dela o plačanem dopustu za izobraževanje, ki delavcem omogoča, da se programov usposabljanja udeležijo med delovnim časom in brez osebnih stroškov, s čimer bi spodbujali vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice, regionalne vlade in lokalne organe, naj skupaj s socialnimi partnerji in izvajalci usposabljanja sprejmejo in izvajajo strategije za razvoj in predvidevanje znanj in spretnosti ter tako izboljšajo splošna, sektorska in poklicna znanja in spretnosti; ugotavlja, da bi morale te strategije vključevati poglobljeno oceno o vrsti in ravni delovnih mest, ki se bodo odpirala, ter o zahtevanih znanjih in spretnostih, kar bi omogočilo predvidevanje in opredeljevanje manjkajočih znanj in spretnosti ter ciljno usmerjene programe poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja s poudarkom na usklajevanju znanj in spretnosti z delovnimi mesti, da bi povečali zaposlovanje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja priporočilo, naj se izvajalcem poklicnega izobraževanja in usposabljanja zagotovi ustrezna stopnja neodvisnosti, prožnosti, podpore in financiranja; opozarja, da je njihova finančna in strateška neodvisnost pomembna za hitro prilagajanje spreminjajočemu se povpraševanju po znanjih in spretnostih ter izzivom, ki jih prinašata digitalni in zeleni prehod; poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za oblikovanje kvalificiranih programov usposabljanja v sektorjih, kjer primanjkuje ustrezne delovne sile, kot so zdravstvo in nega, kmetijstvo, gradbeništvo, okoljski sektor in krožno gospodarstvo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice, naj več pozornosti namenijo zagotavljanju, da bodo sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja v vsem poklicnem življenju bolj vključujoči in resnično dostopni vsem, vključno z ranljivimi skupinami, kot so invalidi, mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, starejši delavci, dolgotrajno brezposelni, nizkokvalificirani in neustrezno usposobljeni odrasli, presežni delavci, manjšine in etnične skupine, osebe z migrantskim ozadjem, begunci in ljudje, ki imajo manj priložnosti zaradi specifične geografske lokacije; poziva h konkretnim ukrepom, s katerimi bi ljudem iz prikrajšanih socialno-ekonomskih okolij, ki se pogosto znajdejo v začaranem krogu revščine, zagotovili dostop do poklicnega izobraževanja in usposabljanja v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic; spodbuja države članice, ki se spoprijemajo z upadanjem prebivalstva, naj poskrbijo, da bodo lahko mladi izkoristili programe poklicnega izobraževanja in usposabljanja, zlasti kot pot do kakovostne zaposlitve; poudarja, da bi lahko s preventivnimi ukrepi, kot so ocenjevanje znanj in spretnosti ter karierno in poklicno usmerjanje, dolgoročno zmanjšali število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, in odgovorili na potrebe podjetij in sektorjev, ki jim primanjkuje specifičnih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja predlog, da bi morali imeti sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja enako pomembno vlogo tudi za odrasle, ki potrebujejo stalno izpopolnjevanje in prekvalifikacijo; poziva Komisijo, naj na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter izobraževanja odraslih sprejme celosten pristop, ki bo zajemal formalno, neformalno in priložnostno izobraževanje; poziva države članice, naj povečajo privlačnost in dostopnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja za odrasle ter vzpostavijo močnejše povezave in sodelovanje med temi programi in neformalnim izobraževanjem za odrasle, da bi promovirale ključne kompetence, vključno z dobrim osnovnim znanjem ter digitalnimi, prečnimi, zelenimi in drugimi življenjskimi znanji in veščinami, ki so trdna podlaga za odpornost, vseživljenjsko zaposljivost, socialno vključenost, aktivno državljanstvo in osebni razvoj; poudarja, da je treba v prizadevanju za izboljšanje podobe in vključevalnosti programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja tudi skušati okrepiti izobraževalno vrednost teh programov ter povečati kakovost in zagotoviti spoštovanje socialnih in delavskih pravic vajencev; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je treba doseči ljudi na podeželskih in oddaljenih območjih ter poskrbeti za dostopno poklicno izobraževanje in usposabljanje, ki bo ustrezno zasnovano za ljudi, ki so v teh regijah zaposleni v kmetijstvu, ribištvu, gozdarstvu in na drugih delovnih mestih, ter jim zagotoviti zelena, digitalna in vsa druga potrebna znanja in spretnosti, da bodo znali bolje izkoristiti aktualne in prihodnje priložnosti v zelenem in modrem gospodarstvu, ter jim omogočiti čim boljše prispevanje k ohranjanju okolja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da bi morala biti prednostna naloga novega programa Erasmus tudi učenje na delovnem mestu ter spodbujanje in izvajanje dualnega sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice, naj delujejo v skladu s strategijo EU za enakost spolov in še naprej odpravljajo spolno pristranskost in spolno stereotipne odločitve, in sicer tako da bodo zagotavljale in spodbujale enako udeležbo žensk v poklicnem usposabljanju za tradicionalno bolj „moške“ poklice in moške v bolj „ženskih“ poklicih; poziva, naj se v prizadevanjih za posodobitev sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja okrepi vidik spola ter izboljša dostopnost učenja na delovnem mestu in zunaj njega za ženske in tiste, ki morajo skrbeti za družinske člane, zlasti v sektorjih, kjer so ženske premalo zastopane, namreč v digitalnem in zelenem sektorju ter v naravoslovju, tehnologiji, inženirstvu in matematiki, kajti to je dober način za boj proti spolni segregaciji v izobraževanju in zaposlovanju in proti spolnim stereotipom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj pri prehodu na zeleno gospodarstvo upoštevajo potrebe žensk in deklet po boljših priložnostih za vseživljenjsko učenje, zlasti v sektorjih z velikimi možnostmi za ustvarjanje zelenih delovnih mest, kot so znanost, raziskave, inženirstvo ter nove in digitalne tehnologije, zato da bi okrepili položaj žensk v družbi, odpravili stereotipe glede spola in zagotovili delovna mesta, ki bodo popolnoma ustrezala posebnim potrebam ter znanjem in spretnostim žensk; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice, naj spodbujajo udeležbo v poklicnem izobraževanju in usposabljanju s kampanjami, ki bodo poudarjale njegove koristi za posameznika in delodajalca, ter z zagotovitvijo (tudi dolgotrajnih) spodbud za kritje dela stroškov, ki jih imajo delodajalci zaradi vajeništva; priznava pomen pobud, kot so tekmovanja WorldSkills, saj posredujejo pozitivno podobo poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter tako vplivajo na spodbujanje novih delovnih mest in novih znanj in spretnosti, privabljanje mladih v poklicno izobraževanje in usposabljanje, prilagajanje sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja sodobnemu gospodarstvu ter spodbujanje sodelovanja med izobraževanjem, delodajalci in trgom dela; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja cilj evropskega izobraževalnega prostora, da bi nastal pravi evropski učni prostor, v katerem meje ne bodo ovirale visokokakovostnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja; meni da bi moralo priporočilo Sveta izpolniti ta cilj; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja predlog za večjo prožnost programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja, uporabo mikrokvalifikacij in večjo prepustnost z drugimi izobraževalnimi sektorji, saj bo to omogočilo, da bi se programi poklicnega izobraževanja in usposabljanja prilagajali potrebam posameznikov, obenem pa bodo spoštovane običajne kvalifikacije; se zaveda, da ta pobuda omogoča tudi prenašanje priznavanja in zbiranje učnih rezultatov; v zvezi s tem pozdravlja zamisel o evropskih jedrnih poklicnih profilih in povezovanju s platformo Europass, vključno s prihodnjimi individualnimi učnimi računi, ki bi morali olajšati priznavanje kvalifikacij in mobilnost; poudarja, da morajo učni načrti postaviti podlago, ki ljudem omogoči prehajanje med akademsko in poklicno potjo, tudi s pridobljenimi kompetencami; poudarja, da morajo biti kvalifikacije strukturirane tako, da jih bo mogoče primerjati; poudarja, da mora biti v učnih načrtih predvideno, da bo posameznik v prihodnosti zaposljiv, in sicer morajo biti v njih predvidene srednjeročne in dolgoročne potrebe po znanjih in spretnostih; poziva države članice, naj spodbujajo k večji modularnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da bi še premostile razhajanja med posameznimi sistemi; poudarja, kako pomemben je evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET), saj omogoča boljše priznavanje učnih rezultatov, pridobljenih v času mobilnosti; poziva države članice, naj razmislijo o oblikovanju sistema kreditnih točk ECTS za poklicno izobraževanje in usposabljanje; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo lahko poklicni programi višje ravni znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja okvirne določbe evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET) in poziva, naj se ovrednoti, kako se izvajajo; pozdravlja, da je bil okvir vključen v priporočilo, prav tako pa tudi elementi, ki urejajo pomanjkljivosti pri njegovem izvajanju, zlasti v zvezi s standardi kakovosti, in da so bila zajeta poglavitna načela evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET), zato da se bosta podpirali prožnost in mobilnost, kakor je zastavljeno tudi v drugih instrumentih, na primer Erasmusu+; |
| --- | --- |

48.

| 49. | odobrava vse oblike sinergije, ki bodo mogoče, in pozitivno gleda na to, da bo poklicno izobraževanje in usposabljanje dobilo večjo vlogo v jamstvu za mlade, saj zelo učinkovito tlakuje pot na trg dela mladim, ki jih ogrožata brezposelnost in socialna izključenost; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva države članice, naj v sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja okrepijo učenje jezikov, saj je to področje precejšnja ovira za mobilnost, kajti znanje več jezikov je na trgih dela precejšnja dodana vrednost; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je za boljše zapolnjevanje potreb na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja potreben tudi boljše zagotavljanje dostopnih informacij, svetovanja in usmerjanja, tako za učence in dijake kot za odrasle; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je vajeništvo pomemben del programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja; poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za zagotovitev visokokakovostnega, raznovrstnega in potrebam prilagojenega vajeništva, ki bo tudi primerno plačano, usklajeno z načeli evropskega stebra socialnih pravic, zlasti kar zadeva pravico do poštenega in enakega obravnavanja v zvezi z delovnimi pogoji in prilagojeno delovno okolje za invalide ter dostop do socialne zaščite in usposabljanja; glede tega poziva Komisijo, naj pregleda evropski okvir za kakovostna in učinkovita vajeništva; poziva države članice, naj spodbujajo mobilnost v poklicnem izobraževanju in usposabljanju s poenostavitvijo nacionalnih upravnih pogojev za tuje dijake; spodbuja Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za oblikovanje evropskega statuta za vajeništvo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da je pomembno poskrbeti, da bodo cilji priporočila usklajeni s sedanjim političnim in zakonodajnim v sklopu evropskega načrta za okrevanje, zlasti pri naložbah instrumenta za okrevanje in odpornost in pobude za pomoč pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU) v znanja in spretnosti, izobraževanje in usposabljanje, pa tudi v okviru novega programa znanj in spretnosti za Evropo, akcijskega načrta za digitalno izobraževanje, evropskega izobraževalnega prostora, programa Erasmus+ in jamstva za mlade; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je treba izboljšati spremljanje tistih, ki končajo poklicno izobraževanje in usposabljanje, saj je boljše razumevanje njihove uspešnosti na trgu dela poleg napovedi ponudbe in povpraševanja po znanjih in veščinah eden najboljših načinov za oceno in izboljšanje kakovosti in relevantnosti tega izobraževanja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo sredstva, dodeljena za digitalizacijo programov poklicnega izobraževanja in spremljanje tistih, ki končajo šolanje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  UL C 155, 8.7.2009, str. 1.

(2)  UL C 155, 8.7.2009, str. 11.

(3)  UL C 389, 18.11.2019, str. 1.

(4)  UL C 153, 2.5.2018, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0267.

(6)  UL C 28, 27.1.2020, str. 8.

(7)  UL C 337, 20.9.2018, str. 135.

(8)  UL C 11, 12.1.2018, str. 44.

(9)  UL C 58, 15.2.2018, str. 65.

(10)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 67.

(11)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 119.

(12)  Cedefop, European public opinion survey on vocational education and training (Raziskava o evropskem javnem mnenju o poklicnem izobraževanju in usposabljanju), 2017.

(13)  Eichhorst, W., Does vocational training help young people find a (good) job? (Ali poklicno usposabljanje mladim pomaga do (dobre) zaposlitve?), IZA Institute of Labor Economics.

(14)  Eurostat, Statistični podatki o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (podatki so bili pridobljeni septembra 2020).

(15)  Eurostat, Statistični podatki o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (podatki so bili pridobljeni septembra 2020).

(16)  Eurostat, Statistični podatki o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (podatki so bili pridobljeni septembra 2020).

(17)  Cedefop, The benefits of vocational education and training (Prednosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja), 2011.

(18)  Raziskava Komisije ob evropskem tednu poklicnih znanj in spretnosti 2020, 9.–13. novembra 2020.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/114

---

P9_TA(2020)0375

Prisilno delo in položaj Ujgurov v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o prisilnem delu in položaju Ujgurov v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang (2020/2913(RSP))

(2021/C 445/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in poročil o razmerah na Kitajskem, zlasti resolucij z dne 19. decembra 2019 o položaju Ujgurov na Kitajskem (kitajski dokumenti) (1), z dne 18. aprila 2019 o Kitajski, predvsem o položaju verskih in etničnih manjšin (2), z dne 4. oktobra 2018 o množičnih samovoljnih pridržanjih Ujgurov in Kazahov v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang (3), z dne 12. septembra 2018 o stanju odnosov med EU in Kitajsko (4), z dne 15. decembra 2016 o primerih tibetanske budistične akademije Larung Gar in Ilhama Tohtija (5), z dne 10. marca 2011 o razmerah in kulturni dediščini v Kašgaru (avtonomna ujgurska regija Xinjiang na Kitajskem) (6) in z dne 26. novembra 2009 o Kitajski: pravice manjšin in izvajanje smrtne kazni (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in poročil o razmerah na Kitajskem, zlasti resolucij z dne 19. decembra 2019 o položaju Ujgurov na Kitajskem (kitajski dokumenti) (1), z dne 18. aprila 2019 o Kitajski, predvsem o položaju verskih in etničnih manjšin (2), z dne 4. oktobra 2018 o množičnih samovoljnih pridržanjih Ujgurov in Kazahov v avtonomni ujgurski regiji Xinjiang (3), z dne 12. septembra 2018 o stanju odnosov med EU in Kitajsko (4), z dne 15. decembra 2016 o primerih tibetanske budistične akademije Larung Gar in Ilhama Tohtija (5), z dne 10. marca 2011 o razmerah in kulturni dediščini v Kašgaru (avtonomna ujgurska regija Xinjiang na Kitajskem) (6) in z dne 26. novembra 2009 o Kitajski: pravice manjšin in izvajanje smrtne kazni (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o pregledu trgovinske politike EU (8),

| — | ob upoštevanju, da je nagrado Saharova za leto 2019 dobil Ilham Tohti, ujgurski ekonomist, ki se na miren način bori za pravice ujgurske manjšine na Kitajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je nagrado Saharova za leto 2019 dobil Ilham Tohti, ujgurski ekonomist, ki se na miren način bori za pravice ujgurske manjšine na Kitajskem,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 (9) in Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 (9) in Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (10),

| — | ob upoštevanju pripomb podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella po zasedanju Sveta za zunanje zadeve 7. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripomb podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella po zasedanju Sveta za zunanje zadeve 7. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o človekovih pravicah in dostojnemu delu v svetovnih dobavnih verigah z dne 1. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o človekovih pravicah in dostojnemu delu v svetovnih dobavnih verigah z dne 1. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju komentarjev predsednika Sveta Charlesa Michela po srečanju voditeljev EU in Kitajske 14. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju komentarjev predsednika Sveta Charlesa Michela po srečanju voditeljev EU in Kitajske 14. septembra 2020,

| — | ob upoštevanju skupne izjave predsednika Charlesa Michela in predsednice Ursule von der Leyen o zaščiti interesov in vrednot EU v kompleksnem in pomembnem partnerstvu po 22. vrhu EU in Kitajske, ki je potekal 22. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave predsednika Charlesa Michela in predsednice Ursule von der Leyen o zaščiti interesov in vrednot EU v kompleksnem in pomembnem partnerstvu po 22. vrhu EU in Kitajske, ki je potekal 22. junija 2020,

| — | ob upoštevanju poziva strokovnjakov OZN 26. junija 2020 k sprejetju odločnih ukrepov za zaščito temeljnih svoboščin na Kitajskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva strokovnjakov OZN 26. junija 2020 k sprejetju odločnih ukrepov za zaščito temeljnih svoboščin na Kitajskem,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z 21. srečanja na vrhu EU in Kitajske dne 9. aprila 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z 21. srečanja na vrhu EU in Kitajske dne 9. aprila 2019,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 12. marca 2019 o strateških obetih v odnosih med EU in Kitajsko (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 12. marca 2019 o strateških obetih v odnosih med EU in Kitajsko (JOIN(2019)0005),

| — | ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja, ki jih je 24. junija 2013 sprejel Svet za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja, ki jih je 24. junija 2013 sprejel Svet za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 26. oktobra 2018 o razmerah v Xinjiangu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 26. oktobra 2018 o razmerah v Xinjiangu,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 12. marca 2019 o strateških obetih v odnosih med EU in Kitajsko (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 12. marca 2019 o strateških obetih v odnosih med EU in Kitajsko (JOIN(2019)0005),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki določa, da se nikogar ne sme držati v suženjstvu ali podložništvu, ter da se od nikogar se ne sme zahtevati, da opravlja prisilno ali obvezno delo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki določa, da se nikogar ne sme držati v suženjstvu ali podložništvu, ter da se od nikogar se ne sme zahtevati, da opravlja prisilno ali obvezno delo,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo z dne 25. junija 2012, ki postavljata varstvo in spodbujanje človekovih pravic v središče vseh politik EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo z dne 25. junija 2012, ki postavljata varstvo in spodbujanje človekovih pravic v središče vseh politik EU,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju in drugem krutem ravnanju, svobodi izražanja na spletu in zunaj njega ter zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju in drugem krutem ravnanju, svobodi izražanja na spletu in zunaj njega ter zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju 36. člena ustave Ljudske republike Kitajske, ki vsem prebivalcem zagotavlja pravico do svobode veroizpovedi, in 4. člena, ki brani pravice etničnih manjšin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 36. člena ustave Ljudske republike Kitajske, ki vsem prebivalcem zagotavlja pravico do svobode veroizpovedi, in 4. člena, ki brani pravice etničnih manjšin,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, ki ga je Kitajska podpisala leta 1998, a ga ni nikoli ratificirala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, ki ga je Kitajska podpisala leta 1998, a ga ni nikoli ratificirala,

| — | ob upoštevanju protokola iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela (MOD) o prisilnem iz leta 1930, ki ga Kitajska ni podpisala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela (MOD) o prisilnem iz leta 1930, ki ga Kitajska ni podpisala,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah iz leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah iz leta 2011,

| — | ob upoštevanju poročil možganskega trusta Australian Strategic Policy Institute (ASPI) iz leta 2020 Uyghurs for sale – „Re-education“, forced labour and surveillance beyond Xinjiang (Ujguri naprodaj – „prevzgoja“, prisilno delo in nadzor v Xinjiangu in drugod) in Cultural erasure – Tracing the destruction of Uyghur and Islamic spaces in Xinjiang (Kulturni izbris – sledenje uničevanju ujgurskih in islamskih stavb v Xinjiangu) ter njegovega projekta Xinjiang Data Project, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil možganskega trusta Australian Strategic Policy Institute (ASPI) iz leta 2020 Uyghurs for sale – „Re-education“, forced labour and surveillance beyond Xinjiang (Ujguri naprodaj – „prevzgoja“, prisilno delo in nadzor v Xinjiangu in drugod) in Cultural erasure – Tracing the destruction of Uyghur and Islamic spaces in Xinjiang (Kulturni izbris – sledenje uničevanju ujgurskih in islamskih stavb v Xinjiangu) ter njegovega projekta Xinjiang Data Project,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načela pravne države v središču dolgoročnega odnosa med EU in Kitajsko, v skladu z zavezo EU, da pri svojem zunanjem delovanju podpira te vrednote, in izraženim interesom Kitajske, da te vrednote vključi v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

A.

ker bi moralo biti spodbujanje in spoštovanje človekovih pravic, demokracije in načela pravne države v središču dolgoročnega odnosa med EU in Kitajsko, v skladu z zavezo EU, da pri svojem zunanjem delovanju podpira te vrednote, in izraženim interesom Kitajske, da te vrednote vključi v svoj razvoj in mednarodno sodelovanje;

| B. | ker se razmere v Xinjiangu, kjer živi več kot 10 milijonov muslimanskih Ujgurov in Kazahov, nezadržno slabšajo, zlasti od začetka kampanje kitajske vlade za odločen pregon nasilnega terorizma (Strike Hard against Violent Terrorism) leta 2014, in ker so Ujguri, Kazahi in druge, predvsem muslimanske etnične manjšine v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang podvržene samovoljnemu pridržanju, mučenju, nezaslišanim omejitvam verske prakse in kulture, sistem za digitalni nadzor pa je tako razširjen, da spremlja vsak vidik vsakdanjega življenja, in sicer s pomočjo kamer za prepoznavanje obraza, skenerjev na mobilnih telefonih, množičnega in nezakonitega zbiranja, združevanja in obdelave osebnih podatkov ter obsežne in vsiljive policijske prisotnosti; ker se je kitajski režim na splošno okrepil, ravnanje z manjšinami, zlasti Ujguri, Tibetanci in Mongoli, pa zaostrilo, in sicer da bi se jih z vsiljevanjem življenjskega sloga in komunistične ideologije kitajske večine asimiliralo; ker policija obsežno uporablja platforme za napovedano policijsko delo, kot je „integrirana platforma za skupne operacije“, za sledenje sumljivim posameznikom na podlagi vsakodnevnega, zakonitega in nenasilnega vedenja; |
| --- | --- |

B.

ker se razmere v Xinjiangu, kjer živi več kot 10 milijonov muslimanskih Ujgurov in Kazahov, nezadržno slabšajo, zlasti od začetka kampanje kitajske vlade za odločen pregon nasilnega terorizma (Strike Hard against Violent Terrorism) leta 2014, in ker so Ujguri, Kazahi in druge, predvsem muslimanske etnične manjšine v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang podvržene samovoljnemu pridržanju, mučenju, nezaslišanim omejitvam verske prakse in kulture, sistem za digitalni nadzor pa je tako razširjen, da spremlja vsak vidik vsakdanjega življenja, in sicer s pomočjo kamer za prepoznavanje obraza, skenerjev na mobilnih telefonih, množičnega in nezakonitega zbiranja, združevanja in obdelave osebnih podatkov ter obsežne in vsiljive policijske prisotnosti; ker se je kitajski režim na splošno okrepil, ravnanje z manjšinami, zlasti Ujguri, Tibetanci in Mongoli, pa zaostrilo, in sicer da bi se jih z vsiljevanjem življenjskega sloga in komunistične ideologije kitajske večine asimiliralo; ker policija obsežno uporablja platforme za napovedano policijsko delo, kot je „integrirana platforma za skupne operacije“, za sledenje sumljivim posameznikom na podlagi vsakodnevnega, zakonitega in nenasilnega vedenja;

| C. | ker je bilo po verodostojnih poročilih več kot milijon ljudi pridržanih oziroma so še vedno pridržani v tako imenovanih centrih za politično prevzgojo, kar je trenutno največje množično zaprtje pripadnikov etničnih manjšin na svetu; ker se sistem internacijskih taborišč v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang širi, saj je bilo od leta 2017 zgrajenih ali razširjenih več kot 380 domnevnih centrov za pridržanje, vsaj 61 tovrstnih centrov pa je bilo zgrajenih ali razširjenih med julijem 2019 in julijem 2020; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo po verodostojnih poročilih več kot milijon ljudi pridržanih oziroma so še vedno pridržani v tako imenovanih centrih za politično prevzgojo, kar je trenutno največje množično zaprtje pripadnikov etničnih manjšin na svetu; ker se sistem internacijskih taborišč v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang širi, saj je bilo od leta 2017 zgrajenih ali razširjenih več kot 380 domnevnih centrov za pridržanje, vsaj 61 tovrstnih centrov pa je bilo zgrajenih ali razširjenih med julijem 2019 in julijem 2020;

| D. | ker se trpljenje Ujgurov širi tudi na mlajšo generacijo; ker so bili po poročilih majhni otroci poslani v državno vodene sirotišnice, če je vsaj eden od staršev pridržan v internacijskih taboriščih; ker raziskave kažejo, da je bilo do konca leta 2019 več kot 880 000 ujgurskih otrok preseljenih v internate; ker verodostojne raziskave kažejo, da kitajske oblasti izvajajo uradni sistem ukrepov za načrtno preprečevanje rojstev pri Ujgurkah, da bi zmanjšale rodnost Ujgurov; ker kitajske oblasti v okviru tega sistema Ujgurke v rodni dobi sistematično silijo v splave, vsaditev materničnih vložkov in sterilizacijo, saj je bilo kar 80 % vseh novih vsaditev materničnih vložkov na Kitajskem v letu 2018 opravljenih v ujgurski pokrajini, čeprav Ujguri predstavljajo zgolj 1,8 % vseh prebivalcev Kitajske; ker bi lahko tovrstni ukrepi za preprečevanje rojstev med ujgurskim prebivalstvom izpolnjevali merila za uvrstitev med najhujša hudodelstva zoper človečnost; |
| --- | --- |

D.

ker se trpljenje Ujgurov širi tudi na mlajšo generacijo; ker so bili po poročilih majhni otroci poslani v državno vodene sirotišnice, če je vsaj eden od staršev pridržan v internacijskih taboriščih; ker raziskave kažejo, da je bilo do konca leta 2019 več kot 880 000 ujgurskih otrok preseljenih v internate; ker verodostojne raziskave kažejo, da kitajske oblasti izvajajo uradni sistem ukrepov za načrtno preprečevanje rojstev pri Ujgurkah, da bi zmanjšale rodnost Ujgurov; ker kitajske oblasti v okviru tega sistema Ujgurke v rodni dobi sistematično silijo v splave, vsaditev materničnih vložkov in sterilizacijo, saj je bilo kar 80 % vseh novih vsaditev materničnih vložkov na Kitajskem v letu 2018 opravljenih v ujgurski pokrajini, čeprav Ujguri predstavljajo zgolj 1,8 % vseh prebivalcev Kitajske; ker bi lahko tovrstni ukrepi za preprečevanje rojstev med ujgurskim prebivalstvom izpolnjevali merila za uvrstitev med najhujša hudodelstva zoper človečnost;

| E. | ker se je odbor OZN za odpravo rasne diskriminacije avgusta 2018 zoperstavil vladi Ljudske republike Kitajske zaradi zlorab v Xinjiangu, vključno z vzpostavitvijo množičnih samovoljnih taborišč za pridržanje; ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet septembra 2018 med svojim prvim govorom v tej vlogi opozorila na zelo skrb vzbujajoče obtožbe o obsežnih samovoljnih pridržanjih Ujgurov in pripadnikov drugih muslimanskih skupnosti v tako imenovanih prevzgojnih taboriščih v Xinjiangu; |
| --- | --- |

E.

ker se je odbor OZN za odpravo rasne diskriminacije avgusta 2018 zoperstavil vladi Ljudske republike Kitajske zaradi zlorab v Xinjiangu, vključno z vzpostavitvijo množičnih samovoljnih taborišč za pridržanje; ker je visoka komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet septembra 2018 med svojim prvim govorom v tej vlogi opozorila na zelo skrb vzbujajoče obtožbe o obsežnih samovoljnih pridržanjih Ujgurov in pripadnikov drugih muslimanskih skupnosti v tako imenovanih prevzgojnih taboriščih v Xinjiangu;

| F. | ker novi predpisi o verskih zadevah v Kitajski, ki so začeli veljati 1. februarja 2018, bolj omejujejo verske skupine in dejavnosti, ki so se zato prisiljene tesneje usklajevati s strankarsko politiko; ker sta svoboda veroizpovedi in vesti dosegli novo najnižjo raven od začetka gospodarskih reform in odpiranja Kitajske proti koncu 70. let prejšnjega stoletja; ker je Kitajska ena od držav z največjim številom verskih zapornikov; ker verodostojna poročila razkrivajo načrtno in sistemsko uničevanje mošej, cerkev in drugih verskih objektov, predvsem od leta 2017, tako da je njihovo število zdaj najnižje po kulturni revoluciji; |
| --- | --- |

F.

ker novi predpisi o verskih zadevah v Kitajski, ki so začeli veljati 1. februarja 2018, bolj omejujejo verske skupine in dejavnosti, ki so se zato prisiljene tesneje usklajevati s strankarsko politiko; ker sta svoboda veroizpovedi in vesti dosegli novo najnižjo raven od začetka gospodarskih reform in odpiranja Kitajske proti koncu 70. let prejšnjega stoletja; ker je Kitajska ena od držav z največjim številom verskih zapornikov; ker verodostojna poročila razkrivajo načrtno in sistemsko uničevanje mošej, cerkev in drugih verskih objektov, predvsem od leta 2017, tako da je njihovo število zdaj najnižje po kulturni revoluciji;

| G. | ker Kitajska še ni ratificirala štirih od osmih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, in sicer konvencije št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, konvencije št. 98 o pravici do organiziranja in kolektivnega pogajanja, konvencije št. 29 o prisilnem delu ter konvencije št. 105 o odpravi prisilnega dela; ker je Kitajska ratificirala konvencijo št. 111 o diskriminaciji (zaposlovanje in poklici) in konvencijo št. 100 o enakem plačilu moških in žensk; ker sporazumi Svetovne trgovinske organizacije dovoljujejo sprejetje trgovinskih ukrepov, povezanih s proizvodi, ki jih izdelujejo zaporniki; |
| --- | --- |

G.

ker Kitajska še ni ratificirala štirih od osmih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, in sicer konvencije št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, konvencije št. 98 o pravici do organiziranja in kolektivnega pogajanja, konvencije št. 29 o prisilnem delu ter konvencije št. 105 o odpravi prisilnega dela; ker je Kitajska ratificirala konvencijo št. 111 o diskriminaciji (zaposlovanje in poklici) in konvencijo št. 100 o enakem plačilu moških in žensk; ker sporazumi Svetovne trgovinske organizacije dovoljujejo sprejetje trgovinskih ukrepov, povezanih s proizvodi, ki jih izdelujejo zaporniki;

| H. | ker so se vzporedno s kampanjo za odločen pregon nasilnega terorizma od leta 2014 povečali tudi programi za preselitev delovne sile, kar daje slutiti, da so postali politična prednostna naloga kitajske vlade kot orodje za odpravo revščine v ujgurski avtonomni pokrajini Xinjiang; ker obstaja več verodostojnih poročil o prisilnem delu Ujgurov v proizvodnih verigah v tekstilnem tehnološkem in avtomobilskem sektorju, tudi poročilo ASPI iz marca 2020, v katerem je navedenih 27 tovarn v devetih kitajskih pokrajinah, ki uporabljajo delovno silo vsaj 80 000 Ujgurov, ki so bili preseljeni iz pokrajine Xinjiang v obdobju od leta 2017 do leta 2019; ker te tovarne oskrbujejo vsaj 82 svetovnih znamk, med drugim znamke v lasti številnih evropskih multinacionalk; |
| --- | --- |

H.

ker so se vzporedno s kampanjo za odločen pregon nasilnega terorizma od leta 2014 povečali tudi programi za preselitev delovne sile, kar daje slutiti, da so postali politična prednostna naloga kitajske vlade kot orodje za odpravo revščine v ujgurski avtonomni pokrajini Xinjiang; ker obstaja več verodostojnih poročil o prisilnem delu Ujgurov v proizvodnih verigah v tekstilnem tehnološkem in avtomobilskem sektorju, tudi poročilo ASPI iz marca 2020, v katerem je navedenih 27 tovarn v devetih kitajskih pokrajinah, ki uporabljajo delovno silo vsaj 80 000 Ujgurov, ki so bili preseljeni iz pokrajine Xinjiang v obdobju od leta 2017 do leta 2019; ker te tovarne oskrbujejo vsaj 82 svetovnih znamk, med drugim znamke v lasti številnih evropskih multinacionalk;

| I. | ker je Kitajska ena največjih proizvajalk bombaža na svetu, v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang pa se proizvede več kot 20 % vsega bombaža na svetu; ker je Kitajska največja proizvajalka in izvoznica preje, tekstila in oblačil; ker namerava kitajska vlada do leta 2025 podvojiti proizvodne zmogljivosti v ujgurski pokrajini, bistven del tega načrta pa so oblačila in tekstil; ker je bilo v okviru vladnega sistema prisilnega poklicnega preusposabljanja in prenosa delovna sile samo v letu 2018 v treh ujgurskih pokrajinah več kot 570 000 ljudi preusmerjenih v obiranje bombaža; ker je število delavcev pripadnikov etničnih manjšin, ki so bili preusmerjeni v obiranje bombaža, verjetno za več sto tisoč večje, in je prisilno delo zato neločljiv in splošno razširjen pojav pri obiranju bombaža v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang; ker se 84 % kitajskega bombaža proizvede v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang, kar pomeni, da obstaja izjemno velika verjetnost, da so bili preja, tekstil in oblačila, narejeni iz kitajskega bombaža, proizvedenega s prisilnim in zaporniškim delom, ne glede na to, ali so bili proizvedeni v Kitajski ali drugje po svetu; |
| --- | --- |

I.

ker je Kitajska ena največjih proizvajalk bombaža na svetu, v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang pa se proizvede več kot 20 % vsega bombaža na svetu; ker je Kitajska največja proizvajalka in izvoznica preje, tekstila in oblačil; ker namerava kitajska vlada do leta 2025 podvojiti proizvodne zmogljivosti v ujgurski pokrajini, bistven del tega načrta pa so oblačila in tekstil; ker je bilo v okviru vladnega sistema prisilnega poklicnega preusposabljanja in prenosa delovna sile samo v letu 2018 v treh ujgurskih pokrajinah več kot 570 000 ljudi preusmerjenih v obiranje bombaža; ker je število delavcev pripadnikov etničnih manjšin, ki so bili preusmerjeni v obiranje bombaža, verjetno za več sto tisoč večje, in je prisilno delo zato neločljiv in splošno razširjen pojav pri obiranju bombaža v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang; ker se 84 % kitajskega bombaža proizvede v avtonomni ujgurski pokrajini Xinjiang, kar pomeni, da obstaja izjemno velika verjetnost, da so bili preja, tekstil in oblačila, narejeni iz kitajskega bombaža, proizvedenega s prisilnim in zaporniškim delom, ne glede na to, ali so bili proizvedeni v Kitajski ali drugje po svetu;

| J. | ker naj bi več kot 80 mednarodnih korporacij z blagovnimi znamkami domnevno v svojih dobavnih verigah neposredno ali posredno uživalo koristi prisilnega dela Ujgurov; ker trenutne represivne razmere preprečujejo izvajanje neodvisnih preiskav in revizij v ujgurski pokrajini; |
| --- | --- |

J.

ker naj bi več kot 80 mednarodnih korporacij z blagovnimi znamkami domnevno v svojih dobavnih verigah neposredno ali posredno uživalo koristi prisilnega dela Ujgurov; ker trenutne represivne razmere preprečujejo izvajanje neodvisnih preiskav in revizij v ujgurski pokrajini;

| K. | ker podjetja nimajo zanesljivega načina, da bi preverila, ali se na posameznem delovnem mestu v ujgurski avtonomni pokrajini Xinjiang izvaja prisilno delo, ali da bi preprečila uporabo prisilnega dela na teh delovnih mestih v skladu z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter standardi potrebne skrbnosti na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

K.

ker podjetja nimajo zanesljivega načina, da bi preverila, ali se na posameznem delovnem mestu v ujgurski avtonomni pokrajini Xinjiang izvaja prisilno delo, ali da bi preprečila uporabo prisilnega dela na teh delovnih mestih v skladu z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter standardi potrebne skrbnosti na področju človekovih pravic;

| L. | ker podjetja na podlagi veljavne zakonodaje EU (na ravni EU ali na nacionalni ravni) nimajo pravne odgovornosti ukrepanja, da bi preprečila svoj prispevek k zlorabam človekovih pravic v svojih dobavnih verigah; ker direktiva EU o nefinančnem poročanju podjetjem nalaga dolžnost poročanja, vendar jih ne zavezuje, da morajo z ukrepi preprečiti škodo v njihovih dobavnih verigah ali da bi morali za to škodo odgovarjati; |
| --- | --- |

L.

ker podjetja na podlagi veljavne zakonodaje EU (na ravni EU ali na nacionalni ravni) nimajo pravne odgovornosti ukrepanja, da bi preprečila svoj prispevek k zlorabam človekovih pravic v svojih dobavnih verigah; ker direktiva EU o nefinančnem poročanju podjetjem nalaga dolžnost poročanja, vendar jih ne zavezuje, da morajo z ukrepi preprečiti škodo v njihovih dobavnih verigah ali da bi morali za to škodo odgovarjati;

| M. | ker je izvršni podpredsednik Komisije Valdis Dombrovskis med predstavitvijo v Odboru za mednarodno trgovino dejal, da je boj proti prisilnemu delu prednostna naloga za EU in da bodo morale naložbe EU upoštevati vse ustrezne konvencije Mednarodne organizacije dela glede prisilnega dela, tudi v okviru celovitega sporazuma o naložbah med EU in Kitajsko; |
| --- | --- |

M.

ker je izvršni podpredsednik Komisije Valdis Dombrovskis med predstavitvijo v Odboru za mednarodno trgovino dejal, da je boj proti prisilnemu delu prednostna naloga za EU in da bodo morale naložbe EU upoštevati vse ustrezne konvencije Mednarodne organizacije dela glede prisilnega dela, tudi v okviru celovitega sporazuma o naložbah med EU in Kitajsko;

| N. | ker Odbor za pravne zadeve ravno pripravlja pobudo na temo primerne skrbnosti in odgovornosti podjetij; ker je Svet 1. decembra 2020 objavil svoje sklepe glede človekovih pravic in dostojnega dela v svetovnih dobavnih verigah, v katerih poziva Komisijo, naj vloži predlog za pravni okvir EU o trajnostnem upravljanju podjetij, vključno z medsektorskimi obveznostmi glede potrebne skrbnosti podjetij vzdolž svetovnih dobavnih verig; ker je Komisija napovedala, da bo predložila zakonodajni predlog o trajnostnem upravljanju podjetij v drugem četrtletju leta 2021, ki bo obravnaval potrebo po potrebni skrbnosti na področju človekovih pravic v dobavnih verigah; |
| --- | --- |

N.

ker Odbor za pravne zadeve ravno pripravlja pobudo na temo primerne skrbnosti in odgovornosti podjetij; ker je Svet 1. decembra 2020 objavil svoje sklepe glede človekovih pravic in dostojnega dela v svetovnih dobavnih verigah, v katerih poziva Komisijo, naj vloži predlog za pravni okvir EU o trajnostnem upravljanju podjetij, vključno z medsektorskimi obveznostmi glede potrebne skrbnosti podjetij vzdolž svetovnih dobavnih verig; ker je Komisija napovedala, da bo predložila zakonodajni predlog o trajnostnem upravljanju podjetij v drugem četrtletju leta 2021, ki bo obravnaval potrebo po potrebni skrbnosti na področju človekovih pravic v dobavnih verigah;

| O. | ker je Svet sprejel sklep in uredbo o vzpostavitvi globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, ki EU omogoča nalaganje omejevalnih ukrepov izbranim posameznikom, subjektom ali organom, tudi državam in nedržavnim akterjem, ki so odgovorni za resne kršitve in zlorabe človekovih pravic po svetu, tudi suženjstvo, so z njimi povezani ali vanje vpleteni; |
| --- | --- |

O.

ker je Svet sprejel sklep in uredbo o vzpostavitvi globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, ki EU omogoča nalaganje omejevalnih ukrepov izbranim posameznikom, subjektom ali organom, tudi državam in nedržavnim akterjem, ki so odgovorni za resne kršitve in zlorabe človekovih pravic po svetu, tudi suženjstvo, so z njimi povezani ali vanje vpleteni;

| P. | ker je ameriški kongres leta 2019 sprejel zakon o človekovih pravicah Ujgurov; ker je predstavniški dom ZDA 22. septembra 2020 sprejel zakon za preprečevanje prisilnega dela Ujgurov, ki nalaga razne omejitve, povezane z avtonomno ujgursko pokrajino Xinjiang, med drugim tako, da prepoveduje uvoz nekaterih izdelkov iz te pokrajine ter nalaga sankcije posameznikom in subjektom, odgovornim za kršitve človekovih pravic v njej; |
| --- | --- |

P.

ker je ameriški kongres leta 2019 sprejel zakon o človekovih pravicah Ujgurov; ker je predstavniški dom ZDA 22. septembra 2020 sprejel zakon za preprečevanje prisilnega dela Ujgurov, ki nalaga razne omejitve, povezane z avtonomno ujgursko pokrajino Xinjiang, med drugim tako, da prepoveduje uvoz nekaterih izdelkov iz te pokrajine ter nalaga sankcije posameznikom in subjektom, odgovornim za kršitve človekovih pravic v njej;

| Q. | ker je Kitajska napredovala na gospodarskem in socialnem področju, vendar ji nikakor ni uspelo zagotoviti osnovnih mednarodnih standardov človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

Q.

ker je Kitajska napredovala na gospodarskem in socialnem področju, vendar ji nikakor ni uspelo zagotoviti osnovnih mednarodnih standardov človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| R. | ker se je EU v strateškem okviru za človekove pravice in demokracijo zavezala, da si bo še bolj prizadevala spodbujati človekove pravice, demokracijo in pravno državo na vseh področjih svojega zunanjega delovanja ter človekove pravice postaviti v središče svojih odnosov z vsemi tretjimi državami, tudi s strateškimi partnericami; |
| --- | --- |

R.

ker se je EU v strateškem okviru za človekove pravice in demokracijo zavezala, da si bo še bolj prizadevala spodbujati človekove pravice, demokracijo in pravno državo na vseh področjih svojega zunanjega delovanja ter človekove pravice postaviti v središče svojih odnosov z vsemi tretjimi državami, tudi s strateškimi partnericami;

| 1. | odločno obsoja vladno vodeni sistem prisilnega dela, zlasti izkoriščanje Ujgurov, etničnih Kazahov in Kirgizov ter drugih muslimanskih manjšin v tovarnah v internacijskih taboriščih v pokrajini Xinjiang in zunaj njih, pa tudi selitev prisilnih delavcev v druge kitajske upravne enote, in obsoja dejstvo, da poznane evropske blagovne znamke in podjetja uživajo koristi prisilnega dela; poziva akterje iz zasebnega sektorja, naj ocenijo svojo vpletenost v pokrajini Xinjiang, ravnajo v skladu z družbeno odgovornostjo podjetij, v vsej svoji dobavni verigi opravijo neodvisno revizijo skladnosti s človekovimi pravicami ter prekinejo poslovne odnose, če se ugotovi, da prispevajo k kršitvam človekovih pravic, ali če ni mogoče dokazano ugotoviti, ali so te kršitve neposredno ali posredno posledica dejavnosti katerega njihovih dobaviteljev ali poslovnih partnerjev v njihovi verigi ustvarjanja vrednosti na Kitajskem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zelo zaskrbljen zaradi vse bolj represivnega režima, naperjenega zoper številne verske in etnične manjšine, zlasti Ujgure in Kazahe, in ki krši njihovo človeško dostojanstvo ter njihove pravice do svobodnega kulturnega izražanja in verske svobode, svobode govora in izražanja ter do mirnega zbiranja in združevanja; obžaluje vse slabše razmere na področju človekovih pravic v celinski Kitajski in v Hongkongu ter poziva kitajske oblasti, naj spoštujejo temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | globoko obžaluje nenehno preganjanje ter hude in sistematične kršitve človekovih pravic, ki pomenijo hudodelstvo proti človečnosti; poziva kitajsko vlado, naj takoj opusti prakso samovoljnih pridržanj pripadnikov ujgurske in drugih muslimanskih manjšin brez obtožnice, sojenja ali obsodbe zaradi kaznivih dejanj, naj zapre vsa taborišča in centre za pridržanje ter naj pridržane osebe takoj in brezpogojno izpusti; poziva kitajske oblasti, naj prenehajo izvajati programe prisilnega dela in množične sterilizacije, ki jih podpira vlada; poziva kitajske oblasti v ujgurski avtonomni regiji Xinjiang, naj zagotovijo informacije o lokaciji in zdravstvenih razmerah pridržanih in naj jih nemudoma izpustijo, če ni dokazov o dejanski kriminalni dejavnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ostro obsoja obsežno uporabo digitalnih nadzornih tehnologij za spremljanje in nadzor prebivalstva v Xinjiangu in nedavno odkrite teste programske opreme za prepoznavanje obrazov, ki bi vladnim organom lahko pošiljala „opozorila o Ujgurih“, ko bi njeni sistemi kamer identificirali pripadnike ujgurske manjšine; obžaluje, da Kitajska ne izpolnjuje svojih zavez, ki jih je sprejela s spoštovanjem načel Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o umetni inteligenci, osredotočeni na človeka, in s tem, ko podpira izjavo skupine G20 iz junija 2019, ter poziva Komisijo in države članice, naj še naprej pozivajo Kitajsko, naj v zvezi s tem spoštuje lastne zaveze; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva kitajske oblasti, naj omogočijo prost, smiseln in neoviran dostop do province Xinjiang ter neomejen dostop do begunskih taborišč za novinarje in mednarodne opazovalce, tudi za uradnike EU, ki jih je predsednik Xi Jinping povabil na vrhu EU-Kitajska 14. septembra 2020, visoko komisarko OZN za človekove pravice, posebnega predstavnika EU za človekove pravice in nosilce mandata v okviru posebnih postopkov Sveta OZN za človekove pravice; poziva EU in države članice, naj še naprej vztrajajo pri vzpostavitvi misije OZN za ugotavljanje dejstev v Xinjiangu in imenovanju posebnega odposlanca; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Kitajsko, naj dovoli misijo Evropskega parlamenta v Xinjiangu pod pogojem, da bo deležna prostega in neomejenega dostopa, pri čemer je treba lokalnemu prebivalstvu zagotoviti zaupnost in varnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ostro obsoja obsežno kampanjo kitajske komunistične partije za zmanjšanje števila ujgurskih rojstev v Xinjiangu in poziva kitajske oblasti, naj nemudoma prenehajo izvajati vse ukrepe za preprečevanje rojstev ujgurske populacije, vključno s prisilnimi sterilizacijami, splavi ali sankcijami proti kršitvam nadzora rojstev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva kitajsko vlado, naj ratificira in izvaja konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 29 o prisilnem delu, konvencijo št. 105 o odpravi prisilnega dela, konvencijo št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic ter konvencijo št. 98 o pravici do organiziranja in kolektivnega dogovarjanja; poziva Kitajsko, naj ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je zelo zaskrbljen zaradi poročil, da kitajski organi nadlegujejo Ujgure v tujini in jih poskušajo prisiliti, da bi vohunili za drugimi Ujguri, se vrnili v Xinjiang ali da ne bi govorili o tamkajšnjih razmerah, včasih tudi tako, da pridržijo njihove sorodnike; poziva Komisijo in vse države članice EU, naj nemudoma preučijo ta poročila, zagotovijo zaščito pripadnikov diaspore iz Xinjianga in pospešijo prošnje Ujgurov in drugih turško govorečih muslimanov za azil; pozdravlja odločitev Nemčije in Švedske, da začasno ustavita vračanje vseh etničnih Ujgurov, Kazahov ali drugih turško govorečih muslimanov na Kitajsko zaradi tveganja samovoljnega pridržanja, mučenja ali drugih oblik slabega ravnanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj začnejo dialog z državami, v katerih Ujgurom grozi izgon na Kitajsko, da bi preprečili izgon; poziva članice Sveta, naj zamrznejo pogodbe o izročitvi z Ljudsko republiko Kitajsko in preprečijo izročitev Ujgurov, državljanov Hongkonga, Tibetancev ali kitajskih oporečnikov v Evropi, da bi bili podvrženi političnemu sojenju v Ljudski republiki Kitajski; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU, naj si proaktivno prizadeva za neodvisno preiskavo OZN o Kitajski, da bi zagotovili odgovornost za storjena kazniva dejanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi ukrepov kitajske države za zagotovitev „celovitega nadzora“ nad Xinjiangom z namestitvijo elektronskega nadzora Skynet v večjih mestnih območjih in sledilnikov GPS v vsa motorna vozila, uporabo skenerjev za prepoznavanje obrazov na kontrolnih točkah ter na železniških in bencinskih postajah z uporabo programske opreme, ki temelji na sistemih kamer z umetno inteligenco, namenjenih identifikaciji Ujgurov in drugih pripadnikov etničnih manjšin, ter kampanje zbiranja krvi, ki jo izvaja policija v Xinjiangu, da bi še razširila bazo podatkov DNK na Kitajskem; izraža globoko zaskrbljenost zaradi zadnjih razkritij glede seznama s podrobnostmi o več kot 2 000 Ujgurih, ki so bili v prefekturi Aksu pridržani med letoma 2016 in 2018; je zaskrbljen tudi, ker Kitajska tovrstno tehnologijo izvaža avtoritarnim režimom po svetu; poziva EU in države članice, naj spremljajo nakup in razvoj teh tehnologij in dejavnosti njihovih ponudnikov ter naj jim ne omogočijo dostopa do javnih sredstev EU in nacionalnih javnih sredstev ter javnih naročil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kritizira, da sta uprava Parlamenta in Komisija naročila toplotne kamere podjetja Hikvision; vztraja pri uvedbi preudarne politike javnih naročil, kjer bodo ustrezno upoštevani pomisleki glede človekovih pravic; poziva upravo Parlamenta in njegovega predsednika, naj nemudoma prekineta vse neposredne ali posredne poslovne odnose s podjetjem Hikvision in izboljšata preglednost svojih dejavnosti glede naročil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva kitajske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo ujgurskega raziskovalca in dobitnika nagrade Saharova za leto 2019 Ilhama Tohtija in zagotovijo, da bo medtem imel redne in neomejene stike z družino in odvetniki, ki jih bo sam izbral, in da ne bo podvržen mučenju ali drugemu slabemu ravnanju; poziva k takojšnji, učinkoviti in nepristranski preiskavi domnevnega mučenja Ilhama Tohtija in k sojenju odgovornim; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja, da je bila v delovni program Komisije za leto 2021 vključena zakonodajna pobuda za zakonodajo o obvezni primerni skrbnosti v oskrbovalni verigi na področju človekovih pravic; poziva Komisijo, naj najpozneje v drugem četrtletju leta 2021 sprejme ustrezne zakonodajne predloge, kot je bilo načrtovano, in sicer tri ločene predloge, ki pa se vzajemno krepijo, o nalogah direktorjev in trajnostnem upravljanju podjetij, o primerni skrbnosti podjetij na področju človekovih pravic in varstva okolja ter o reformi direktive o nefinančnem poročanju; meni, da bi morala ta zakonodaja za učinkovito obravnavo vprašanja prisilnega dela in drugih kršitev človekovih pravic v dobavnih verigah podjetij vključevati tudi prepoved dajanja s tem povezanega blaga na trg EU; v zvezi s tem želi spomniti na svoje stališče iz svoje nedavne resolucije o pregledu trgovinske politike, v kateri je pozval k dopolnilnim ukrepom, kot je prepoved uvoza izdelkov, povezanih s hudimi kršitvami človekovih pravic, kot sta prisilno delo ali delo otrok; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice, naj v skladu s svojimi pristojnostmi in nacionalnimi okoliščinami pospešijo prizadevanja za učinkovito izvajanje vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, vključno z novimi ali posodobljenimi nacionalnimi akcijskimi načrti s kombinacijo prostovoljnih in obveznih ukrepov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da mora celoviti sporazum o naložbah s Kitajsko vključevati ustrezne zaveze za spoštovanje mednarodnih konvencij o boju proti prisilnemu delu; meni zlasti, da bi morala Kitajska zato ratificirati konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 29 in 105; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja nedavni dogovor sozakonodajalcev o reformi uredbe EU o blagu z dvojno rabo na podlagi nacionalne varnosti in premislekov o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi bodo kitajsko vlado prepričali, naj zapre taborišča in konča vse kršitve človekovih pravic v Xinjiangu in drugje, tudi v Tibetu; poziva EU in države članice, naj to sporočilo ponovno predajo kitajski vladi ob vsaki priložnosti in na najvišjih ravneh; obžaluje, da pristop in orodja, ki jih je doslej uporabila EU, niso privedla do oprijemljivega napredka na področju človekovih pravic na Kitajskem, kjer se stanje na tem področju v zadnjem desetletju le še poslabšuje; poziva Komisijo, naj oblikuje in izvaja celostno strategijo EU, da bi zagotovila dejanski napredek na področju človekovih pravic na Kitajskem; poziva kitajske oblasti, naj nadaljujejo z izvajanjem nacionalnih reform, ki so potrebne za ratifikacijo Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je Kitajska podpisala leta 1998, in naj začnejo izvajati priporočila organov OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja, da je bil 7. decembra 2020 sprejet globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic; poziva države članice in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj hitro ocenijo sprejetje sankcij proti kitajskim uradnikom in subjektom pod državnim vodstvom, kot je Xinjiang Production and Construction Corporation, ki so odgovorni za oblikovanje in izvajanje politike množičnega pridržanja Ujgurov in drugih turško govorečih muslimanov v Xinjiangu, za uporabo prisilnega dela ter za hudo zatiranje verske svobode, svobode gibanja in drugih osnovnih pravic v tej regiji in drugje, tudi v Tibetu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Svet in Komisijo, naj izvedeta sveženj ukrepov, o katerem sta se dogovorila julija, vključno z vzpostavitvijo tako imenovanega „programa rešilnih čolnov“ za zatirane ljudi na Kitajskem, zaradi nadaljnjega poslabšanja stanja na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno izraža podporo prihodnjemu dialogu med EU in ZDA o Kitajski ter poziva, naj bodo človekove pravice v ospredju njegovega programa; poziva k večjemu usklajevanju med demokratičnimi državami pri izvajanju sankcij in drugih ukrepov za obravnavanje kršitev človekovih pravic v celinski Kitajski in Hongkongu ter geopolitičnih izzivov, ki jih predstavlja Ljudska republika Kitajska; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0110.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0422.

(3)  UL C 11, 13.1.2020, str. 25.

(4)  UL C 433, 23.12.2019, str. 103.

(5)  UL C 238, 6.7.2018, str. 108.

(6)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 185.

(7)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 80.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0337.

(9)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 1.

(10)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 13.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/121

---

P9_TA(2020)0376

Iran, zlasti primer dobitnice nagrade Saharova leta 2012 Nasrin Sotudeh

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o Iranu, zlasti primeru dobitnice nagrade Saharova leta 2012 Nasrin Sotudeh (2020/2914(RSP))

(2021/C 445/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih z dne 13. decembra 2018 o Iranu, zlasti primeru Nasrin Sotudeh (1), in z dne 17. septembra 2019 o Iranu, zlasti položaju zagovornikov pravic žensk in zaprtih državljanov EU z dvojnim državljanstvom (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih z dne 13. decembra 2018 o Iranu, zlasti primeru Nasrin Sotudeh (1), in z dne 17. septembra 2019 o Iranu, zlasti položaju zagovornikov pravic žensk in zaprtih državljanov EU z dvojnim državljanstvom (2),

| — | ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice z dne 9. decembra 2020 o Iranu, v kateri zahteva izpustitev Nasrin Sotudeh, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice z dne 9. decembra 2020 o Iranu, v kateri zahteva izpustitev Nasrin Sotudeh,

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) z dne 12. decembra 2020 o usmrtitvi Ruholaha Zama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) z dne 12. decembra 2020 o usmrtitvi Ruholaha Zama,

| — | ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice z dne 25. novembra 2020, v kateri poziva Iran, naj ustavi usmrtitev Ahmadreza Džalalija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice z dne 25. novembra 2020, v kateri poziva Iran, naj ustavi usmrtitev Ahmadreza Džalalija,

| — | ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran z dne 26. oktobra 2020, v kateri poziva k odgovornosti za nasilno zatiranje protestov, in njegovega poročila z dne 21. julija 2020 o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran z dne 26. oktobra 2020, v kateri poziva k odgovornosti za nasilno zatiranje protestov, in njegovega poročila z dne 21. julija 2020 o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran,

| — | ob upoštevanju petega dialoga na visoki ravni med Evropsko unijo in Iranom 9. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega dialoga na visoki ravni med Evropsko unijo in Iranom 9. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju in svobodi izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju in svobodi izražanja,

| — | ob upoštevanju podelitve nagrade Saharova za svobodo misli Nasrin Sotudeh leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podelitve nagrade Saharova za svobodo misli Nasrin Sotudeh leta 2012,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker se iranska odvetnica, aktivistka za človekove pravice in politična zapornica Nasrin Sotudeh, ki je leta 2012 dobila nagrado Saharova za svobodo misli, zadnjih 15 letih bori za pravice žensk, otrok, verskih manjšin, novinarjev in umetnikov, pa tudi tistih, ki jim grozi smrtna kazen, zaradi česar jo iranske oblasti nenehno napadajo in nadlegujejo ter so jo večkrat aretirale in zaprle; ker njen kazenski pregon in obtožbe proti njej pričajo, kako iransko sodstvo v veliki meri kriminalizira aktivizem na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

A.

ker se iranska odvetnica, aktivistka za človekove pravice in politična zapornica Nasrin Sotudeh, ki je leta 2012 dobila nagrado Saharova za svobodo misli, zadnjih 15 letih bori za pravice žensk, otrok, verskih manjšin, novinarjev in umetnikov, pa tudi tistih, ki jim grozi smrtna kazen, zaradi česar jo iranske oblasti nenehno napadajo in nadlegujejo ter so jo večkrat aretirale in zaprle; ker njen kazenski pregon in obtožbe proti njej pričajo, kako iransko sodstvo v veliki meri kriminalizira aktivizem na področju človekovih pravic;

| B. | ker je Nasrin Sotudeh samovoljno pridržana od 13. junija 2018, ker je zastopala ženske, ki so protestirale proti iranskemu zakonu o obvezni nošnji naglavne rute, marca 2019 pa je bila v odsotnosti obsojena na 33 let zapora in 148 udarcev z bičem; ker so strokovnjaki OZN večkrat izrazili resno zaskrbljenost, da je njeno sedanje pridržanje samovoljno, in pozvali k njeni izpustitvi; |
| --- | --- |

B.

ker je Nasrin Sotudeh samovoljno pridržana od 13. junija 2018, ker je zastopala ženske, ki so protestirale proti iranskemu zakonu o obvezni nošnji naglavne rute, marca 2019 pa je bila v odsotnosti obsojena na 33 let zapora in 148 udarcev z bičem; ker so strokovnjaki OZN večkrat izrazili resno zaskrbljenost, da je njeno sedanje pridržanje samovoljno, in pozvali k njeni izpustitvi;

| C. | ker je bila Nasrin Sotudeh 7. novembra 2020 začasno izpuščena, ko je testiranje pokazalo, da je okužena s COVID-19; ker je bilo odrejeno, da se mora 2. decembra 2020 vrniti v zapor Karčak, ki je zavod za prestajanje kazni za ženske, poznan po krutih in nečloveških razmerah; ker ima lahko ta odločitev iranskih oblasti smrtno nevarne posledice zanjo, saj dodatno podaljšuje njeno samovoljno pridržanje, kar je v nasprotju z obveznostmi Irana na podlagi mednarodnega prava o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker je bila Nasrin Sotudeh 7. novembra 2020 začasno izpuščena, ko je testiranje pokazalo, da je okužena s COVID-19; ker je bilo odrejeno, da se mora 2. decembra 2020 vrniti v zapor Karčak, ki je zavod za prestajanje kazni za ženske, poznan po krutih in nečloveških razmerah; ker ima lahko ta odločitev iranskih oblasti smrtno nevarne posledice zanjo, saj dodatno podaljšuje njeno samovoljno pridržanje, kar je v nasprotju z obveznostmi Irana na podlagi mednarodnega prava o človekovih pravicah;

| D. | ker so iranske oblasti napadle družino, sorodnike in prijatelje Nasrin Sotudeh, zlasti njenega moža Rezo Kandana, da bi jih utišale in preprečile vsako kampanjo za izpustitev Nasrin Sotudeh; |
| --- | --- |

D.

ker so iranske oblasti napadle družino, sorodnike in prijatelje Nasrin Sotudeh, zlasti njenega moža Rezo Kandana, da bi jih utišale in preprečile vsako kampanjo za izpustitev Nasrin Sotudeh;

| E. | ker je aretacija Nasrin Sotudeh del ostrejšega zatiranja zagovornikov človekovih pravic v Iranu; ker so bili zagovorniki pravic žensk, ki so dejavno spodbujali krepitev vloge in pravic žensk, žrtve nadlegovanja, samovoljnih aretacij in pridržanja ter kršitev pravice do poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja; |
| --- | --- |

E.

ker je aretacija Nasrin Sotudeh del ostrejšega zatiranja zagovornikov človekovih pravic v Iranu; ker so bili zagovorniki pravic žensk, ki so dejavno spodbujali krepitev vloge in pravic žensk, žrtve nadlegovanja, samovoljnih aretacij in pridržanja ter kršitev pravice do poštenega sojenja in dolžnega pravnega postopanja;

| F. | ker je bil Ahmadreza Džalali, iransko-švedski zdravnik ter akademik in profesor na univerzi VUB v Belgiji in na Univerzi vzhodnega Piemonta v Italiji, ki je bil oktobra 2017 obsojen na smrt na podlagi neutemeljenih obtožb o vohunjenju, pred usmrtitvijo domnevno premeščen v samico, čeprav je bilo potrjeno, da je bilo njegovo sojenje skrajno nepošteno in da je bil obsojen na podlagi prisilnega priznanja, pridobljenega z mučenjem; ker so mu iranski uradniki grozili, da bodo ubili njega in njegovo družino na Švedskem in v Iranu; ker je v pismu iz političnega zapora Evin zapisal, da je bil pridržan zato, ker ni želel vohuniti za Iran v evropskih institucijah; ker je bil dr. Džalali 24. novembra 2020 obveščen, da bo kmalu usmrčen; |
| --- | --- |

F.

ker je bil Ahmadreza Džalali, iransko-švedski zdravnik ter akademik in profesor na univerzi VUB v Belgiji in na Univerzi vzhodnega Piemonta v Italiji, ki je bil oktobra 2017 obsojen na smrt na podlagi neutemeljenih obtožb o vohunjenju, pred usmrtitvijo domnevno premeščen v samico, čeprav je bilo potrjeno, da je bilo njegovo sojenje skrajno nepošteno in da je bil obsojen na podlagi prisilnega priznanja, pridobljenega z mučenjem; ker so mu iranski uradniki grozili, da bodo ubili njega in njegovo družino na Švedskem in v Iranu; ker je v pismu iz političnega zapora Evin zapisal, da je bil pridržan zato, ker ni želel vohuniti za Iran v evropskih institucijah; ker je bil dr. Džalali 24. novembra 2020 obveščen, da bo kmalu usmrčen;

| G. | ker je bil 12. decembra 2020 novinar Ruholah Zam usmrčen z obešanjem po hitri sodbi vrhovnega sodišča z dne 8. decembra 2020, s katero je potrdilo njegovo obsodbo na smrt na podlagi nejasnih obtožb o „korupciji na zemlji“, ki so bile podprte s prisilnimi priznanji; ker so Ruholaha Zama, ki je leta 2009 dobil azil v Franciji ter je urejal priljubljen in do iranskih oblasti kritičen kanal na platformi Telegram, iranske oblasti zvabile v Irak ter ga tam ugrabile in odpeljale v Iran; ker je njegova usmrtitev zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja očitna kršitev mednarodnega prava o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

G.

ker je bil 12. decembra 2020 novinar Ruholah Zam usmrčen z obešanjem po hitri sodbi vrhovnega sodišča z dne 8. decembra 2020, s katero je potrdilo njegovo obsodbo na smrt na podlagi nejasnih obtožb o „korupciji na zemlji“, ki so bile podprte s prisilnimi priznanji; ker so Ruholaha Zama, ki je leta 2009 dobil azil v Franciji ter je urejal priljubljen in do iranskih oblasti kritičen kanal na platformi Telegram, iranske oblasti zvabile v Irak ter ga tam ugrabile in odpeljale v Iran; ker je njegova usmrtitev zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja očitna kršitev mednarodnega prava o človekovih pravicah;

| H. | ker je državljan EU in ugledni francosko-iranski akademik Fariba Adelkhah, ki je raziskovalni direktor na univerzi Sciences Po v Parizu, od junija 2019 samovoljno pridržan v zaporu Evin; |
| --- | --- |

H.

ker je državljan EU in ugledni francosko-iranski akademik Fariba Adelkhah, ki je raziskovalni direktor na univerzi Sciences Po v Parizu, od junija 2019 samovoljno pridržan v zaporu Evin;

| I. | ker so osebe z dvojnim državljanstvom EU in Irana vedno znova aretirane, čemur sledijo podaljšan pripor v samici in zaslišanja, neustrezni pravni postopki, odrekanje poštenega sojenja in dolge zaporne kazni na podlagi nejasnih ali nedoločnih obtožb glede državne varnosti in vohunjenja; ker Iran ne priznava dvojnega državljanstva, s čimer omejuje dostop tujih veleposlaništev do njihovih državljanov z dvojnim državljanstvom, ki so tam pridržani; |
| --- | --- |

I.

ker so osebe z dvojnim državljanstvom EU in Irana vedno znova aretirane, čemur sledijo podaljšan pripor v samici in zaslišanja, neustrezni pravni postopki, odrekanje poštenega sojenja in dolge zaporne kazni na podlagi nejasnih ali nedoločnih obtožb glede državne varnosti in vohunjenja; ker Iran ne priznava dvojnega državljanstva, s čimer omejuje dostop tujih veleposlaništev do njihovih državljanov z dvojnim državljanstvom, ki so tam pridržani;

| J. | ker iranska sodišča ne zagotavljajo ustreznega postopka in poštenega sojenja ter ne dovolijo pravnega svetovanja, zlasti v obdobju preiskave, ter konzularnih obiskov, obiskov OZN in humanitarnih organizacij; ker so sodbe iranskega sodstva pogosto zelo nejasne ali navajajo nedoločene obtožbe o državni varnosti in vohunstvu; ker ni neodvisnih mehanizmov za zagotavljanje odgovornosti v sodstvu in ker še vedno obstajajo resni pomisleki glede spolitiziranosti sodnikov; |
| --- | --- |

J.

ker iranska sodišča ne zagotavljajo ustreznega postopka in poštenega sojenja ter ne dovolijo pravnega svetovanja, zlasti v obdobju preiskave, ter konzularnih obiskov, obiskov OZN in humanitarnih organizacij; ker so sodbe iranskega sodstva pogosto zelo nejasne ali navajajo nedoločene obtožbe o državni varnosti in vohunstvu; ker ni neodvisnih mehanizmov za zagotavljanje odgovornosti v sodstvu in ker še vedno obstajajo resni pomisleki glede spolitiziranosti sodnikov;

| K. | ker se iranske oblasti na proteste civilne družbe proti revščini, inflaciji, korupciji in političnemu avtoritarizmu odzivajo z ostrim zatiranjem; ker je iranska obveščevalna agencija okrepila zatiranje delavcev civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov, okoljskih aktivistov, zagovornikov pravic žensk, študentov, novinarjev, učiteljev, voznikov tovornjakov in miroljubnih aktivistov; |
| --- | --- |

K.

ker se iranske oblasti na proteste civilne družbe proti revščini, inflaciji, korupciji in političnemu avtoritarizmu odzivajo z ostrim zatiranjem; ker je iranska obveščevalna agencija okrepila zatiranje delavcev civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov, okoljskih aktivistov, zagovornikov pravic žensk, študentov, novinarjev, učiteljev, voznikov tovornjakov in miroljubnih aktivistov;

| L. | ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice pozvali Iran, naj zagotovi pravice zagovornikov človekovih pravic in odvetnikov, ki so bili zaprti zaradi javne podpore protestom proti obvezni nošnji hidžaba v Iranu, in ker so ponovno izrazili resno zaskrbljenosti glede nadaljnjih usmrtitev mladoletnih prestopnikov v Iranu; |
| --- | --- |

L.

ker so strokovnjaki OZN za človekove pravice pozvali Iran, naj zagotovi pravice zagovornikov človekovih pravic in odvetnikov, ki so bili zaprti zaradi javne podpore protestom proti obvezni nošnji hidžaba v Iranu, in ker so ponovno izrazili resno zaskrbljenosti glede nadaljnjih usmrtitev mladoletnih prestopnikov v Iranu;

| M. | ker je bilo veliko poročil o nečloveških in ponižujočih razmerah v zaporih in zavračanju ustrezne zdravstvene oskrbe med pridržanjem z namenom ustrahovanja, kaznovanja ali prisile zapornikov, kar je v nasprotju s standardnimi minimalnimi pravili OZN o ravnanju z zaporniki; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo veliko poročil o nečloveških in ponižujočih razmerah v zaporih in zavračanju ustrezne zdravstvene oskrbe med pridržanjem z namenom ustrahovanja, kaznovanja ali prisile zapornikov, kar je v nasprotju s standardnimi minimalnimi pravili OZN o ravnanju z zaporniki;

| N. | ker je na desetine zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, odvetnikov in aktivistov še vedno zaprtih zaradi miroljubnega aktivizma ter niso bili deležni pomilostitev in začasne izpustitve med pandemijo COVID-19, namenjenih zmanjšanju prenatrpanosti zaporov; |
| --- | --- |

N.

ker je na desetine zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, odvetnikov in aktivistov še vedno zaprtih zaradi miroljubnega aktivizma ter niso bili deležni pomilostitev in začasne izpustitve med pandemijo COVID-19, namenjenih zmanjšanju prenatrpanosti zaporov;

| O. | ker je posebni poročevalec OZN za razmere na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran v svojem letnem poročilu, ki ga je 21. julija 2020 predložil Generalni skupščini OZN, izrazil zgroženost nad nadaljnjo uporabo smrtne kazni v Iranu in velikim številom usmrtitev ter potrdil, da prejeta poročila kažejo na nadaljnje omejevanje svobode izražanja in diskriminacijo manjšin in žensk; |
| --- | --- |

O.

ker je posebni poročevalec OZN za razmere na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran v svojem letnem poročilu, ki ga je 21. julija 2020 predložil Generalni skupščini OZN, izrazil zgroženost nad nadaljnjo uporabo smrtne kazni v Iranu in velikim številom usmrtitev ter potrdil, da prejeta poročila kažejo na nadaljnje omejevanje svobode izražanja in diskriminacijo manjšin in žensk;

| P. | ker posebni poročevalec OZN v istem poročilu trdi, da iranske oblasti, kljub jasnim dokazom, da so iranske varnostne sile uporabile prekomerno in smrtonosno silo, zaradi katere je na protestih novembra 2019 umrlo več kot 300 ljudi, tudi žensk in otrok, skoraj leto dni po tem še vedno niso opravile preiskave, ki bi izpolnjevala mednarodne standarde; |
| --- | --- |

P.

ker posebni poročevalec OZN v istem poročilu trdi, da iranske oblasti, kljub jasnim dokazom, da so iranske varnostne sile uporabile prekomerno in smrtonosno silo, zaradi katere je na protestih novembra 2019 umrlo več kot 300 ljudi, tudi žensk in otrok, skoraj leto dni po tem še vedno niso opravile preiskave, ki bi izpolnjevala mednarodne standarde;

| Q. | ker je uporaba smrtne kazni proti protestnikom vse pogostejša, zaznamujejo pa jo tako imenovana priznanja, pridobljena z mučenjem, nakar so protestniki usmrčeni, ne da bi bili o tem obveščeni njihovi odvetniki ali družinski člani, kot v primeru znanega rokoborca Navida Afkarija, ki so ga umorili 12. septembra 2020, ko je bil usmrčen na podlagi obtožb, ki jih je v celoti zanikal; ker sta njegova brata še vedno v zaporu in sta bila obsojena na zelo dolge zaporne kazni zaradi sodelovanja v protivladnih protestih; |
| --- | --- |

Q.

ker je uporaba smrtne kazni proti protestnikom vse pogostejša, zaznamujejo pa jo tako imenovana priznanja, pridobljena z mučenjem, nakar so protestniki usmrčeni, ne da bi bili o tem obveščeni njihovi odvetniki ali družinski člani, kot v primeru znanega rokoborca Navida Afkarija, ki so ga umorili 12. septembra 2020, ko je bil usmrčen na podlagi obtožb, ki jih je v celoti zanikal; ker sta njegova brata še vedno v zaporu in sta bila obsojena na zelo dolge zaporne kazni zaradi sodelovanja v protivladnih protestih;

| R. | ker je Parlament sprejel resolucijo, v kateri je pozval, naj se v okviru ESZD ustanovi oddelek za strateško komuniciranje za Bližnji vzhod, zlasti Iran; |
| --- | --- |

R.

ker je Parlament sprejel resolucijo, v kateri je pozval, naj se v okviru ESZD ustanovi oddelek za strateško komuniciranje za Bližnji vzhod, zlasti Iran;

| S. | ker se za utišanje protestov na spletu in uličnih manifestacij uporabljajo tehnologije za množični nadzor, tudi spletna cenzura; ker se v državnih medijih izvajajo kampanje dezinformiranja proti protestnikom in zagovornikom človekovih pravic, pri katerih sodelujejo vodilne iranske osebnosti, z namenom sprevračanja podobe protestov novembra 2019; |
| --- | --- |

S.

ker se za utišanje protestov na spletu in uličnih manifestacij uporabljajo tehnologije za množični nadzor, tudi spletna cenzura; ker se v državnih medijih izvajajo kampanje dezinformiranja proti protestnikom in zagovornikom človekovih pravic, pri katerih sodelujejo vodilne iranske osebnosti, z namenom sprevračanja podobe protestov novembra 2019;

| 1. | odločno obsoja samovoljno pridržanje, obsodbo in nedavno ponovno aretacijo Nasrin Sotudeh, zagovornice človekovih pravic in odvetnice, ter poziva oblasti Islamske republike Iran, naj jo nemudoma in brezpogojno izpustijo ter dovolijo, da bo deležna potrebnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odločno obsoja usmrtitev Ruholaha Zama, v Franciji živečega novinarja in urednika novičarskega kanala Amad na platformi Telegram, ki se je zgodila 12. decembra 2020, in usmrtitev rokoborca Navida Afkarija 12. septembra 2020; izraža iskreno sožalje njunim družinam, prijateljem in sodelavcem; poziva EU in institucije držav članic, naj iranskim državljanom, ki prebivajo v EU in so tarča nadlegovanja in groženj iranskih obveščevalnih služb, ponudijo učinkovitejšo zaščito; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Iran, naj takoj zadrži usmrtitev švedsko-iranskega akademika Ahmadreze Džalalija, ga izpusti na prostost in mu izplača odškodnino ter preneha groziti njegovim družinskim članom v Iranu in na Švedskem; odločno obsoja njegovo mučenje, samovoljno pridržanje in smrtno obsodbo; je seznanjen, da je bil dr. Džalali 24. novembra 2020 obveščen, da so sodni organi izdali nalog za izvršitev obsodbe, in da je bil premeščen v samico v oddelku 209 zapora Evin; znova poziva k nujnemu posredovanju podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in držav članic EU, da bi preprečili usmrtitev Ahmadreze Džalalija, razveljavili njegovo smrtno obsodbo in zagotovili njegovo takojšnjo izpustitev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vse države članice EU, naj podajo skupno javno izjavo in sprožijo diplomatske pobude za spremljanje nepoštenih sodnih procesov in obiske zaporov, kjer so pridržani zagovorniki človekovih pravic in drugi zaporniki vesti, tudi državljani EU v Iranu, kot je določeno v smernicah EU o zagovornikih človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva iransko vlado, naj nemudoma in brezpogojno izpusti na stotine ljudi, ki so bili pridržani, ker so miroljubno uveljavljali pravico do svobodnega mnenja in izražanja, med drugim protestnike, novinarje, delavce v mediji, politične oporečnike, umetnike, pisatelje in zagovornike človekovih pravic, vključno z odvetniki, borci za pravice žensk, delavcev in manjšin, borci za varstvo okolja, nasprotniki smrtne kazni in drugimi, tudi tistimi, ki so zahtevali resnico, pravico in odškodnino za množične zunajsodne poboje v 80. letih prejšnjega stoletja; poudarja, da morajo iranske oblasti skrbeti za njihovo telesno in duševno zdravje, dokler ne bodo izpuščeni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Iran, naj nemudoma umakne obtožnice in prekliče prepoved potovanja za vse, ki imajo dvojno, evropsko in iransko državljanstvo in ki so bili samovoljno pridržani oziroma so bili tarča drugih omejevalnih ukrepov, kot so na primer Fariba Adelkhah, Nahid Taghavi, Kamil Ahmadi in Nazanin Zaghari-Ratcliffe; znova zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev Kamrana Ghaderija, Masuda Mosaheba in Morada Tahbaza, ki so trenutno pridržani v iranskih zaporih, in znova obsoja prakso zapiranja oseb z dvojnim, evropskim in iranskim državljanstvom po nepoštenem sodnem postopku na iranskih sodiščih ter dejstvo, da se jim odreka konzularna pomoč; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zaskrbljen zaradi fizičnega napada na zagovornico človekovih pravic Golrokh Irai in njene nasilne premestitve v zapor Evin 13. decembra 2020; poziva, naj se njena situacija nemudoma razjasni, in znova zahteva njeno izpustitev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odločno obsoja zatiranje svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja; poziva iranske oblasti, naj poskrbijo za neokrnjeno izvajanje mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerega pogodbenik je Iran, in vsem pridržanim zagotovijo pravico do dolžnega pravnega ravnanja in poštenega sojenja, tudi pravico, da jih zastopa odvetnik, ki ga izberejo sami; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obsoja omejevanje prostora za civilno družbo, izkoriščanje smrtne kazni za zatiranje političnih nasprotnikov, amputacije, bičanje in drugo kruto in nečloveško kaznovanje, ki ga predvideva iranski kazenski zakonik, prav tako pa obsoja krute in nečloveške razmere v priporih, priznanja, pridobljena z mučenjem ali slabim ravnanjem, ter sojenje civilistom pred revolucionarnimi sodišči; obsoja izkoriščanje smrtne kazni kot načina za odvračanje pred mirnimi dejavnostmi za obrambo človekovih pravic in pred uveljavljanjem svobode izražanja; poziva iranske oblasti, naj nemudoma uvedejo moratorij za vse načrtovane usmrtitve s ciljem, da se smrtna kazen povsem odpravi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je seznanjen z napredkom, ki so ga iranske ženske dosegle na področju izobraževanja, znanosti in raziskav, o čemer priča dejstvo, da je večina študentov na iranskih univerzah žensk; poziva Islamsko republiko Iran, naj tako v zakonodaji kot v praksi odpravi vse oblike diskriminacije in drugih kršitev človekovih pravic zoper ženske in deklice; odločno podpira iranske zagovornike pravic žensk in človekovih pravic, ki vztrajajo kljub težavam in osebnim posledicam, s katerimi se soočajo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva iranske oblasti, naj obravnavajo vse oblike diskriminacije zoper pripadnike narodnih in verskih manjšin, vključno s kristjani in bahajci, ter zoper osebe LGBTI, povrhu tega pa naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse, ki so zaprti zaradi uveljavljanja svobode veroizpovedi ali prepričanja oziroma spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva k preiskavi pod vodstvom OZN o kaznivih dejanjih po mednarodnem pravu in o drugih resnih kršitvah človekovih pravic med protesti novembra 2019 in januarja 2020; poziva EU in njene države članice, naj sprejmejo ciljno usmerjene omejevalne ukrepe zoper uradnike, odgovorne za te zlorabe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | odločno podpira težnje iranskega ljudstva, ki želi živeti v svobodni, stabilni, vključujoči in demokratični državi, ki bo spoštovala državne in mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poziva iranske oblasti, naj poskrbijo za neodvisno in nepristransko preiskavo vseh smrti, do katerih je prišlo med temi protesti, vseh, ki so osumljeni kazenske odgovornosti za uboj protestnikov, in vseh žrtev, ki izginile pod prisilo ali so bile zunajsodno pobite; iranske oblasti še poziva, naj posmrtne ostanke žrtev ekshumirajo in vrnejo njihovim družinam, naj identificirajo in sodno preganjajo storilce, žrtvam pa ponudijo ustrezno odškodnino; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja, da je Svet sprejel mehanizem sankcij za kršitve človekovih pravic, tako imenovani zakon Magnickega, saj gre za pomemben instrument EU za kaznovanje kršiteljev človekovih pravic; poziv k ciljno usmerjenim ukrepom zoper iranske uradnike, ki so zagrešili hude kršitve človekovih pravic, med katere sodita nedavna usmrtitev Ruholaha Zama in Navida Afkarija ter samovoljno pridržanje tujih državljanov in ljudi z dvojnim državljanstvom v Iranu, pa tudi zoper tiste, ki so sodelovali pri hudih kršitvah človekovih pravic, na primer sodnike, ki so na smrt obsodili novinarje, zagovornike človekovih pravic, politične oporečnike in aktiviste; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bodo potrebni novi ciljno usmerjeni ukrepi, če iranske oblasti ne bodo izpustile dr. Džalalija, kot so zahtevale EU in države članice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Svet, naj kršitve človekovih pravic postavi v osrčje dvostranskih pogajanj z Iranom, kot je zapisano v skupni izjavi podpredsednika/visokega predstavnika in iranskega zunanjega ministra iz aprila 2016; ESZD poziva, naj vprašanje človekovih pravic, zlasti položaj zagovornikov človekovih pravic, še naprej načenja v dialogu med EU in Iranom na visoki ravni, iranske oblasti pa, naj opustijo ustrahovanje in povračilne ukrepe zoper zagovornike človekovih pravic, zato ker komunicirajo z uradniki EU in OZN; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva ESZD in države članice EU, naj odločno podprejo dobitnike nagrade Saharova prek diplomatskih in konzularnih predstavništev ter z ustanovitvijo interne medinstitucionalne delovne skupine, ki bo podprla ogrožene dobitnike nagrade Saharova; meni, da bi morale delegacije EU dobitnike nagrade Saharova, ki so v nevarnosti, še bolj podpreti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva ESZD, naj naredi več v boju proti iranskemu vmešavanju in dezinformacijam na evropskih tleh; poziva iranske oblasti, naj odpravijo cenzuro spletnih storitev in vsebine ter se vzdržijo blokad interneta, saj niso v skladu z mednarodnimi človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU in države članice, naj glede na večjo izpostavljenost zagovornic človekovih pravic sprejmejo ustrezne zaščitne ukrepe, ki jih bodo zavarovali pred posebnimi in s spolom povezanimi tveganji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva iranske oblasti, naj izdajo stalno povabilo za obisk predstavnikom vseh posebnih postopkov Sveta OZN za človekove pravice in sodelujejo na proaktiven način; poziva jih, naj zlasti zagotovijo, da bo lahko posebni poročevalec OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Islamski republiki Iran vstopil v državo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentom in vladam držav članic, vrhovnemu vodji Islamske republike Iran, predsedniku Islamske republike Iran in poslancem iranske skupščine. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  UL C 388, 13.11.2020, str. 127.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0019.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/126

---

P9_TA(2020)0377

Izvajanje zakonodaje EU o vodah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o izvajanju zakonodaje EU o vodah (2020/2613(RSP))

(2021/C 445/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenega člena 191, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenega člena 191,

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (1) (okvirna direktiva o vodah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (1) (okvirna direktiva o vodah),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (2) (direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (2) (direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (3) (direktiva o podzemni vodi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/118/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem (3) (direktiva o podzemni vodi),

| — | ob upoštevanju Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (4) (poplavna direktiva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (4) (poplavna direktiva),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (5) (direktiva o nitratih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (5) (direktiva o nitratih),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv Sveta 82/176/EGS, 83/513/EGS, 84/156/EGS, 84/491/EGS, 86/280/EGS ter spremembi Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) (direktiva o okoljskih standardih kakovosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv Sveta 82/176/EGS, 83/513/EGS, 84/156/EGS, 84/491/EGS, 86/280/EGS ter spremembi Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) (direktiva o okoljskih standardih kakovosti),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/741 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/741 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (9) (uredba REACH), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (9) (uredba REACH),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (10),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 10. decembra 2019 o preverjanju ustreznosti direktive o vodah in direktive o poplavah ter njegovega povzetka z istega dne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 10. decembra 2019 o preverjanju ustreznosti direktive o vodah in direktive o poplavah ter njegovega povzetka z istega dne,

| — | ob upoštevanju ocene Komisije z dne 13. decembra 2019 Direktive Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode in njenega povzetka z istega dne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene Komisije z dne 13. decembra 2019 Direktive Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode in njenega povzetka z istega dne,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 1. februarja 2018 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev) (COM(2017)0753), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 1. februarja 2018 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev) (COM(2017)0753),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (program EU za zdravje) (COM(2020)0405), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (program EU za zdravje) (COM(2020)0405),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmera (11) h, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmera (11) h,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 4. decembra 2019 z naslovom „The European environment – state and outlook 2020: Knowledge for transition to a sustainable Europe“ (Evropsko okolje – stanje in napovedi 2020: znanje za prehod v trajnostno Evropo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 4. decembra 2019 z naslovom „The European environment – state and outlook 2020: Knowledge for transition to a sustainable Europe“ (Evropsko okolje – stanje in napovedi 2020: znanje za prehod v trajnostno Evropo),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo, zlasti oddelka 2.2 „Industrija, ki tlakuje pot k podnebni nevtralnosti“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Nova industrijska strategija za Evropo, zlasti oddelka 2.2 „Industrija, ki tlakuje pot k podnebni nevtralnosti“ (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (12),

| — | ob upoštevanju strategije od vil do vilic (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije od vil do vilic (13),

| — | ob upoštevanju sedmega okoljskega akcijskega programa (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega okoljskega akcijskega programa (14),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo – Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. januarja 2020 o naložbenem načrtu za trajnostno Evropo – Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor (COM(2020)0021),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2019 z naslovom Strateški pristop Evropske unije k farmacevtskim izdelkom v okolju (COM(2019)0128), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2019 z naslovom Strateški pristop Evropske unije k farmacevtskim izdelkom v okolju (COM(2019)0128),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma,

| — | ob upoštevanju študije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), objavljene maja 2020, z naslovom „Financing Water Supply, Sanitation and Flood Protection – Challenges in EU Member States and Policy Options“ (Financiranje oskrbe z vodo, sanitarne razmere in zaščita pred poplavami – izzivi v državah članicah EU in možnosti politike), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), objavljene maja 2020, z naslovom „Financing Water Supply, Sanitation and Flood Protection – Challenges in EU Member States and Policy Options“ (Financiranje oskrbe z vodo, sanitarne razmere in zaščita pred poplavami – izzivi v državah članicah EU in možnosti politike),

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja št. 6 o čisti vodi in komunalnih storitvah (15) in cilja št. 14 o ohranjanju in izkoriščanju oceanov, morja in morskih virov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja št. 6 o čisti vodi in komunalnih storitvah (15) in cilja št. 14 o ohranjanju in izkoriščanju oceanov, morja in morskih virov,

| — | ob upoštevanju globalnega ocenjevalnega poročila o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, ki ga je maja 2019 pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega ocenjevalnega poročila o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, ki ga je maja 2019 pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz novembra 2019 z naslovom „Evaluation of the Impact of the CAP on Water“ (Ocena učinka skupne kmetijske politike na vodo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz novembra 2019 z naslovom „Evaluation of the Impact of the CAP on Water“ (Ocena učinka skupne kmetijske politike na vodo),

| — | ob upoštevanju resolucije Združenih narodov št. 64/292 z dne 28. julija 2010, v kateri je priznana človekova pravica do vode in komunalne ureditve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Združenih narodov št. 64/292 z dne 28. julija 2010, v kateri je priznana človekova pravica do vode in komunalne ureditve,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 28. maja 2020 v zadevi C-535/18, IL in drugi proti Land Nordrhein-Westfalen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 28. maja 2020 v zadevi C-535/18, IL in drugi proti Land Nordrhein-Westfalen,

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 1. julija 2015 v zadevi C-461/13, Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland e.V./Bundesrepublik Deutschland (zadeva Weser), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 1. julija 2015 v zadevi C-461/13, Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland e.V./Bundesrepublik Deutschland (zadeva Weser),

| — | ob upoštevanju evropske državljanske pobude Right2Water (pravica do vode) in poročila Parlamenta o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske državljanske pobude Right2Water (pravica do vode) in poročila Parlamenta o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 2. julija 2020 o preverjanju ustreznosti okvirne direktive o vodah, in direktive o podtalnici, direktive o okoljskih standardih kakovosti in direktive poplavah (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 2. julija 2020 o preverjanju ustreznosti okvirne direktive o vodah, in direktive o podtalnici, direktive o okoljskih standardih kakovosti in direktive poplavah (16),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (tekoči program) (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. decembra 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (tekoči program) (17),

| — | ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o izvajanju zakonodaje EU o vodah (O-000077/2020 – B9-0077/2020 in O-000078/2020 – B9-0078/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o izvajanju zakonodaje EU o vodah (O-000077/2020 – B9-0077/2020 in O-000078/2020 – B9-0078/2020),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker je voda bistvena za življenje, upravljanje voda pa je ključno za ohranjanje ekosistemskih storitev v EU ter za rabo virov in gospodarsko proizvodnjo; ker mora EU zagotoviti učinkoviti odziv na današnje izzive, povezane z vodo, in učinkovito upravljati obstoječe vodne vire, saj neposredno vplivajo na zdravje ljudi, okolje, njegovo kakovost in ekosisteme, proizvodnjo energije, kmetijstvo in prehransko varnost; |
| --- | --- |

A.

ker je voda bistvena za življenje, upravljanje voda pa je ključno za ohranjanje ekosistemskih storitev v EU ter za rabo virov in gospodarsko proizvodnjo; ker mora EU zagotoviti učinkoviti odziv na današnje izzive, povezane z vodo, in učinkovito upravljati obstoječe vodne vire, saj neposredno vplivajo na zdravje ljudi, okolje, njegovo kakovost in ekosisteme, proizvodnjo energije, kmetijstvo in prehransko varnost;

| B. | ker je voda bistveni element v prehranjevalnem spletu; ker so kakovostne pozemne in površinske vode, na voljo v zadostnih količinah, nujne za doseganje pravičnega, zdravega, okolju prijaznega in trajnostnega prehranskega sistema iz strategije od vil do vilic; ker je čista voda, na voljo v zadostnih količinah, ključni element pri izvajanju in doseganju pravega krožnega gospodarstva v EU; |
| --- | --- |

B.

ker je voda bistveni element v prehranjevalnem spletu; ker so kakovostne pozemne in površinske vode, na voljo v zadostnih količinah, nujne za doseganje pravičnega, zdravega, okolju prijaznega in trajnostnega prehranskega sistema iz strategije od vil do vilic; ker je čista voda, na voljo v zadostnih količinah, ključni element pri izvajanju in doseganju pravega krožnega gospodarstva v EU;

| C. | ker ima voda v gospodarstvu EU veliko vrednost in gospodarski sektorji, ki so odvisni od vode, ustvarjajo 26 % letne bruto dodane vrednosti v EU, zato je ključnega pomena, da se zagotovi stalna razpoložljivost kakovostne vode v zadostnih količinah za vse namene; |
| --- | --- |

C.

ker ima voda v gospodarstvu EU veliko vrednost in gospodarski sektorji, ki so odvisni od vode, ustvarjajo 26 % letne bruto dodane vrednosti v EU, zato je ključnega pomena, da se zagotovi stalna razpoložljivost kakovostne vode v zadostnih količinah za vse namene;

| D. | ker je bil z okvirno direktivo o vodah določen okvir za zaščito 110 000 teles površinskih voda v EU, da bi bile do leta 2015 v „dobrem ekološkem in kemijskem stanju“, in da bi se zagotovila zaščita 13 400 teles podzemnih voda v EU in da bi bile do istega datuma „v dobrem količinskem in kemijskem stanju“, v skladu s členom 7(2) pa naj bi zaščitili tudi vire pitne vode; ker so bile s preverjanjem ustreznosti ugotovljene bistvene pomanjkljivosti pri izvajanju zakonodaje EU o vodah, zato ciljev do konca leta 2027 verjetno ne bo mogoče doseči, če države članice EU ne bodo takoj začele izvajati zahteve in z vodo povezane sektorske politike ne bodo usklajene z zahtevami iz okvirne direktive o vodah; ker bi se morali načrtovanje upravljanja voda in programi ukrepov izvajati tudi po letu 2027, kar bi omogočilo dodatno izboljšanje kakovosti in količine voda; |
| --- | --- |

D.

ker je bil z okvirno direktivo o vodah določen okvir za zaščito 110 000 teles površinskih voda v EU, da bi bile do leta 2015 v „dobrem ekološkem in kemijskem stanju“, in da bi se zagotovila zaščita 13 400 teles podzemnih voda v EU in da bi bile do istega datuma „v dobrem količinskem in kemijskem stanju“, v skladu s členom 7(2) pa naj bi zaščitili tudi vire pitne vode; ker so bile s preverjanjem ustreznosti ugotovljene bistvene pomanjkljivosti pri izvajanju zakonodaje EU o vodah, zato ciljev do konca leta 2027 verjetno ne bo mogoče doseči, če države članice EU ne bodo takoj začele izvajati zahteve in z vodo povezane sektorske politike ne bodo usklajene z zahtevami iz okvirne direktive o vodah; ker bi se morali načrtovanje upravljanja voda in programi ukrepov izvajati tudi po letu 2027, kar bi omogočilo dodatno izboljšanje kakovosti in količine voda;

| E. | ker je 74 % teles podzemne vode v dobrem kemijskem stanju in 89 % v dobrem količinskem stanju; ker se je brutobilanca dušika v EU med letoma 2004 in 2015 zmanjšala za 10 % (18); |
| --- | --- |

E.

ker je 74 % teles podzemne vode v dobrem kemijskem stanju in 89 % v dobrem količinskem stanju; ker se je brutobilanca dušika v EU med letoma 2004 in 2015 zmanjšala za 10 % (18);

| F. | ker je bilo doslej dobro kemijsko stanje doseženo le za 38 % površinskih voda in zgolj 40 % jih je v (potencialno) dobrem ekološkem stanju, pri 16 % površinskih voda pa zaradi pomanjkanja podatkov stanje še vedno ni znano; ker bi 81 % površinske vode doseglo dobro kemijsko stanje, če ne bi bilo onesnaževanja s splošno prisotnimi obstojnimi, bioakumulativnimi in strupenimi snovi, kot je živo srebro; ker je Evropska agencija za okolje med štirimi kazalniki za sladke vode, ki jih je analizirala, samo pri enem ugotovila napredek v zadnjih 10–15 letih (19); |
| --- | --- |

F.

ker je bilo doslej dobro kemijsko stanje doseženo le za 38 % površinskih voda in zgolj 40 % jih je v (potencialno) dobrem ekološkem stanju, pri 16 % površinskih voda pa zaradi pomanjkanja podatkov stanje še vedno ni znano; ker bi 81 % površinske vode doseglo dobro kemijsko stanje, če ne bi bilo onesnaževanja s splošno prisotnimi obstojnimi, bioakumulativnimi in strupenimi snovi, kot je živo srebro; ker je Evropska agencija za okolje med štirimi kazalniki za sladke vode, ki jih je analizirala, samo pri enem ugotovila napredek v zadnjih 10–15 letih (19);

| G. | ker v skladu z načelom „en ven, vsi ven“ (one out, all out) stanje voda šteje za dobro le, če vsi ocenjeni elementi štejejo za dobre, kar ne odraža izboljšanja posameznih dejavnikov v zvezi s kakovostjo vode; ker dobro stanje ni odvisno samo od blažilnih ukrepov za obravnavanje trenutnih pritiskov, temveč tudi od sanacijskih ukrepov za obravnavanje pritiskov iz preteklosti in od pravočasnih preventivnih ukrepov za boj proti novim grožnjam (20); |
| --- | --- |

G.

ker v skladu z načelom „en ven, vsi ven“ (one out, all out) stanje voda šteje za dobro le, če vsi ocenjeni elementi štejejo za dobre, kar ne odraža izboljšanja posameznih dejavnikov v zvezi s kakovostjo vode; ker dobro stanje ni odvisno samo od blažilnih ukrepov za obravnavanje trenutnih pritiskov, temveč tudi od sanacijskih ukrepov za obravnavanje pritiskov iz preteklosti in od pravočasnih preventivnih ukrepov za boj proti novim grožnjam (20);

| H. | ker sta učinkovitost okvirne direktive o vodah in doseganje njenih ciljev odvisna od njenega izvajanja in izvrševanja s strani pristojnih organov v državah članicah, zagotavljanja ustreznega financiranja, tudi prek finančnih instrumentov EU, izvajanja drugih zakonodajnih aktov EU in boljšega vključevanja ciljev v zvezi z vodo v druge politike; ker je za učinkovito izvajanje ključno sodelovanje deležnikov; |
| --- | --- |

H.

ker sta učinkovitost okvirne direktive o vodah in doseganje njenih ciljev odvisna od njenega izvajanja in izvrševanja s strani pristojnih organov v državah članicah, zagotavljanja ustreznega financiranja, tudi prek finančnih instrumentov EU, izvajanja drugih zakonodajnih aktov EU in boljšega vključevanja ciljev v zvezi z vodo v druge politike; ker je za učinkovito izvajanje ključno sodelovanje deležnikov;

| I. | ker člen 7(3) okvirne direktive o vodah določa, da morajo države članice zagotoviti varstvo za vodna telesa, ki se uporabljajo za pitno vodo, da se prepreči poslabšanje njihove kakovosti za proizvodnjo pitne vode; ker je iz preverjanja ustreznosti jasno razvidno, da je bil na zavarovanih območjih za pitno vodo dosežen le majhen napredek; |
| --- | --- |

I.

ker člen 7(3) okvirne direktive o vodah določa, da morajo države članice zagotoviti varstvo za vodna telesa, ki se uporabljajo za pitno vodo, da se prepreči poslabšanje njihove kakovosti za proizvodnjo pitne vode; ker je iz preverjanja ustreznosti jasno razvidno, da je bil na zavarovanih območjih za pitno vodo dosežen le majhen napredek;

| J. | ker je treba problem kemičnega onesnaževanja in drugih virov onesnaževanja površinskih in podzemnih voda prednostno reševati pri viru ter na najbolj trajnosten, učinkovit in tudi stroškovno najučinkovitejši način, pri čemer se upošteva načelo „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

J.

ker je treba problem kemičnega onesnaževanja in drugih virov onesnaževanja površinskih in podzemnih voda prednostno reševati pri viru ter na najbolj trajnosten, učinkovit in tudi stroškovno najučinkovitejši način, pri čemer se upošteva načelo „onesnaževalec plača“;

| K. | ker okvirna direktiva o vodah določa, da je treba varovati vode, ki se uporabljajo za odvzem pitne vode; ker bi moralo biti poskrbljeno, da se lahko izvajalci, pristojni za pitno vodo, zanesejo na visokokakovostne vodne vire, tako da državljanom ni treba plačevati dragih postopkov obdelave; ker je zato nujno treba zmanjšati onesnaževanje pri viru; |
| --- | --- |

K.

ker okvirna direktiva o vodah določa, da je treba varovati vode, ki se uporabljajo za odvzem pitne vode; ker bi moralo biti poskrbljeno, da se lahko izvajalci, pristojni za pitno vodo, zanesejo na visokokakovostne vodne vire, tako da državljanom ni treba plačevati dragih postopkov obdelave; ker je zato nujno treba zmanjšati onesnaževanje pri viru;

| L. | ker je v globalnem ocenjevalnem poročilu o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah IPBES iz leta 2019 navedeno, da onesnaževanje voda močno ogroža svetovno biotsko raznovrstnost; ker je v Evropi med najbolj ogroženimi biotska raznovrstnost sladkih voda in ker onesnaževanje vode negativno vpliva na rastlinstvo in živalstvo; ker so se evropska mokrišča, ki so naravni ponori ogljika, od leta 1970 zmanjšala za 50 %, število sladkovodnih vrst pa je od takrat upadlo za 83 %; |
| --- | --- |

L.

ker je v globalnem ocenjevalnem poročilu o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah IPBES iz leta 2019 navedeno, da onesnaževanje voda močno ogroža svetovno biotsko raznovrstnost; ker je v Evropi med najbolj ogroženimi biotska raznovrstnost sladkih voda in ker onesnaževanje vode negativno vpliva na rastlinstvo in živalstvo; ker so se evropska mokrišča, ki so naravni ponori ogljika, od leta 1970 zmanjšala za 50 %, število sladkovodnih vrst pa je od takrat upadlo za 83 %;

| M. | ker so podnebne spremembe glavna grožnja vodnim virom na svetu, tako v smislu velike kot majhne količine vode; ker so zdravi in odporni sladkovodni ekosistemi bolj zmožni blažiti posledice podnebnih sprememb in se prilagajati nanje; |
| --- | --- |

M.

ker so podnebne spremembe glavna grožnja vodnim virom na svetu, tako v smislu velike kot majhne količine vode; ker so zdravi in odporni sladkovodni ekosistemi bolj zmožni blažiti posledice podnebnih sprememb in se prilagajati nanje;

| N. | ker okvirna direktiva o vodah ne vsebuje posebnih določb za obravnavanje vpliva podnebnih sprememb; ker pa Komisija v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru priznava, da je treba obnoviti naravne funkcije podtalnice in površinskih voda; ker je bilo s preverjanjem ustreznosti ugotovljeno, da ima okvirna direktiva o vodah dovolj predpisov v zvezi z obremenitvami, ki jih je treba obravnavati, hkrati pa je dovolj prožna, da se lahko njeno izvajanje po potrebi okrepi glede na nove izzive, ki v direktivi niso navedeni, kot so podnebne spremembe, pomanjkanje vode in nova onesnaževala; |
| --- | --- |

N.

ker okvirna direktiva o vodah ne vsebuje posebnih določb za obravnavanje vpliva podnebnih sprememb; ker pa Komisija v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru priznava, da je treba obnoviti naravne funkcije podtalnice in površinskih voda; ker je bilo s preverjanjem ustreznosti ugotovljeno, da ima okvirna direktiva o vodah dovolj predpisov v zvezi z obremenitvami, ki jih je treba obravnavati, hkrati pa je dovolj prožna, da se lahko njeno izvajanje po potrebi okrepi glede na nove izzive, ki v direktivi niso navedeni, kot so podnebne spremembe, pomanjkanje vode in nova onesnaževala;

| O. | ker mestna območja nenehno rastejo in povečujejo pritisk na čistilne naprave; ker je glavni in deloma nereguliran vir onesnaževanja voda v EU odvajanje neobdelanih ali neustrezno obdelanih komunalnih in/ali tehnoloških odpadnih voda; ker direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode prvotno ni bila zasnovana, da bi obravnavala sproščanje kemičnih snovi, farmacevtskih ostankov ali mikroplastike v vodna telesa; ker je bila direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode učinkovita pri zmanjševanju ciljnih onesnaževal v vodnih telesih z zmanjšanjem obremenitev biokemijske potrebe po kisiku, dušiku in fosforju v očiščeni odpadni vodi po vsej EU; ker bi bilo treba kljub temu večjo pozornost nameniti obstoječim in novim virom onesnaževanja; ker je še en razpršeni vir onesnaževanja voda kmetijstvo, in sicer zaradi izločanja hranil, pesticidov, antibiotikov in drugih onesnaževal; ker z vodo povezane določbe sedanje skupne kmetijske politike niso bile zadostne, da bi lahko prispevale k doseganju ciljev iz okvirne direktive o vodah; ker razpršeno onesnaževanje ovira izvajanje načela „onesnaževalec plača“; |
| --- | --- |

O.

ker mestna območja nenehno rastejo in povečujejo pritisk na čistilne naprave; ker je glavni in deloma nereguliran vir onesnaževanja voda v EU odvajanje neobdelanih ali neustrezno obdelanih komunalnih in/ali tehnoloških odpadnih voda; ker direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode prvotno ni bila zasnovana, da bi obravnavala sproščanje kemičnih snovi, farmacevtskih ostankov ali mikroplastike v vodna telesa; ker je bila direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode učinkovita pri zmanjševanju ciljnih onesnaževal v vodnih telesih z zmanjšanjem obremenitev biokemijske potrebe po kisiku, dušiku in fosforju v očiščeni odpadni vodi po vsej EU; ker bi bilo treba kljub temu večjo pozornost nameniti obstoječim in novim virom onesnaževanja; ker je še en razpršeni vir onesnaževanja voda kmetijstvo, in sicer zaradi izločanja hranil, pesticidov, antibiotikov in drugih onesnaževal; ker z vodo povezane določbe sedanje skupne kmetijske politike niso bile zadostne, da bi lahko prispevale k doseganju ciljev iz okvirne direktive o vodah; ker razpršeno onesnaževanje ovira izvajanje načela „onesnaževalec plača“;

| P. | ker se tretjina evropskih držav sooča s pomanjkanjem vode, kar pomeni, da je letno na voljo manj kot 5000 m3 vode na prebivalca (21); ker mora biti v primeru sporov glede dodeljevanja vodnih virov poudarek na zaščiti človekove pravice do vode; ker je trinajst držav članic v okviru Konvencije OZN o boju proti dezertifikaciji izjavilo, da jim grozi dezertifikacija (22); |
| --- | --- |

P.

ker se tretjina evropskih držav sooča s pomanjkanjem vode, kar pomeni, da je letno na voljo manj kot 5000 m3 vode na prebivalca (21); ker mora biti v primeru sporov glede dodeljevanja vodnih virov poudarek na zaščiti človekove pravice do vode; ker je trinajst držav članic v okviru Konvencije OZN o boju proti dezertifikaciji izjavilo, da jim grozi dezertifikacija (22);

| Q. | ker so vodni viri v EU zaradi črpanja pod velikim pritiskom; ker se približno četrtina vode v EU, preusmerjene iz naravnega okolja, uporablja v kmetijstvu; ker je bil dosežen sporazum o novi uredbi o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode, ki bo spodbujala uporabo očiščene komunalne odpadne vode za namakanje v kmetijstvu; |
| --- | --- |

Q.

ker so vodni viri v EU zaradi črpanja pod velikim pritiskom; ker se približno četrtina vode v EU, preusmerjene iz naravnega okolja, uporablja v kmetijstvu; ker je bil dosežen sporazum o novi uredbi o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode, ki bo spodbujala uporabo očiščene komunalne odpadne vode za namakanje v kmetijstvu;

| R. | ker se v nekaterih primerih subjekti, ki upravljajo vodna telesa, financirajo iz dejavnosti, ki poslabšujejo njihovo kemijsko in ekološko stanje, s tem pa se ovira doseganje ciljev okvirne direktive o vodah; ker se je v takšnih situacijah težko izogniti nasprotjem interesov, subjekti, ki upravljajo vodna telesa, pa se znajdejo v začaranem krogu, ko so odvisni od dejavnosti, ki slabšajo stanje vodnih teles; |
| --- | --- |

R.

ker se v nekaterih primerih subjekti, ki upravljajo vodna telesa, financirajo iz dejavnosti, ki poslabšujejo njihovo kemijsko in ekološko stanje, s tem pa se ovira doseganje ciljev okvirne direktive o vodah; ker se je v takšnih situacijah težko izogniti nasprotjem interesov, subjekti, ki upravljajo vodna telesa, pa se znajdejo v začaranem krogu, ko so odvisni od dejavnosti, ki slabšajo stanje vodnih teles;

| S. | ker je 60 % povodij v čezmejnih regijah, zato je učinkovito čezmejno sodelovanje ključnega pomena; ker je dvajset evropskih držav odvisnih od drugih držav za več kot 10 % svojih vodnih virov, v petih državah pa 75 % njihovih virov izvira iz rek, ki pritečejo iz druge države; ker se zaradi neupoštevanja direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode v obmejnih regijah slabša stanje čezmejnih vodnih teles iz okvirne direktive o vodah, zaradi česar država članica sprejemnica ne more doseči ciljev iz te direktive; |
| --- | --- |

S.

ker je 60 % povodij v čezmejnih regijah, zato je učinkovito čezmejno sodelovanje ključnega pomena; ker je dvajset evropskih držav odvisnih od drugih držav za več kot 10 % svojih vodnih virov, v petih državah pa 75 % njihovih virov izvira iz rek, ki pritečejo iz druge države; ker se zaradi neupoštevanja direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode v obmejnih regijah slabša stanje čezmejnih vodnih teles iz okvirne direktive o vodah, zaradi česar država članica sprejemnica ne more doseči ciljev iz te direktive;

| T. | ker je povezanost rek, od majhnih potokov do rečnih ustij in delt, nujna za selitvene vrste rib, katerih razvojne stopnje imajo v teh ekosistemih in prehranjevalni verigi ključno vlogo, vse bolj pomembno pa vpliva tudi na družbeno-kulturno vrednost v ribiških skupnostih; |
| --- | --- |

T.

ker je povezanost rek, od majhnih potokov do rečnih ustij in delt, nujna za selitvene vrste rib, katerih razvojne stopnje imajo v teh ekosistemih in prehranjevalni verigi ključno vlogo, vse bolj pomembno pa vpliva tudi na družbeno-kulturno vrednost v ribiških skupnostih;

| U. | ker je skupna poraba energije v sektorju vode v EU precejšnja in bi morala biti učinkovitejša, da bi prispevala k doseganju ciljev Pariškega sporazuma, podnebnih ciljev EU za leto 2030 in njenega cilja, da do leta 2050 doseže ogljično nevtralnost; |
| --- | --- |

U.

ker je skupna poraba energije v sektorju vode v EU precejšnja in bi morala biti učinkovitejša, da bi prispevala k doseganju ciljev Pariškega sporazuma, podnebnih ciljev EU za leto 2030 in njenega cilja, da do leta 2050 doseže ogljično nevtralnost;

| V. | ker lahko vodna energija do neke mere pripomore k razogljičenju proizvodnje električne energije in torej prispeva k doseganju podnebnih in energetskih ciljev EU v skladu s Pariškim sporazumom; ker je treba vodno energijo obravnavati celostno in upoštevati tudi vpliv hidroelektrarn na hidromorfološke razmere in habitate; ker je nestanovitnost pri proizvodnji vodne energije manjša kot pri vetrni in sončni energiji, zato vodna energija zagotavlja stalno oskrbo z električno energijo in stabilnost omrežja; ker črpalne hidroelektrarne predstavljajo več kot 90 % (23) zmogljivosti za shranjevanje energije v EU; ker bi morala Evropska unija države članice podpirati pri izvajanju okolju prijaznih projektov v zvezi z vodno energijo, ki obenem ne ogrožajo zdravja lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

V.

ker lahko vodna energija do neke mere pripomore k razogljičenju proizvodnje električne energije in torej prispeva k doseganju podnebnih in energetskih ciljev EU v skladu s Pariškim sporazumom; ker je treba vodno energijo obravnavati celostno in upoštevati tudi vpliv hidroelektrarn na hidromorfološke razmere in habitate; ker je nestanovitnost pri proizvodnji vodne energije manjša kot pri vetrni in sončni energiji, zato vodna energija zagotavlja stalno oskrbo z električno energijo in stabilnost omrežja; ker črpalne hidroelektrarne predstavljajo več kot 90 % (23) zmogljivosti za shranjevanje energije v EU; ker bi morala Evropska unija države članice podpirati pri izvajanju okolju prijaznih projektov v zvezi z vodno energijo, ki obenem ne ogrožajo zdravja lokalnih skupnosti;

| W. | ker so vodna telesa najbolj pod pritiskom zaradi njihovih strukturnih sprememb (24); ker hidromorfologija prizadene 40 % teles površinskih voda ter jo sestavljajo fizikalne spremembe (26 %), jezovi, pregrade in zapornice (24 %), hidrološke spremembe (7 %) ali druge hidromorfološke spremembe (7 %); ker imamo v Evropi več kot 21 000 hidroelektrarn in ni celovitega ukrepanja na ravni EU za odstranitev zastarelih jezov in pregrad kljub dokazom, da bi usklajevanje v EU na tem področju prineslo dodano vrednost; |
| --- | --- |

W.

ker so vodna telesa najbolj pod pritiskom zaradi njihovih strukturnih sprememb (24); ker hidromorfologija prizadene 40 % teles površinskih voda ter jo sestavljajo fizikalne spremembe (26 %), jezovi, pregrade in zapornice (24 %), hidrološke spremembe (7 %) ali druge hidromorfološke spremembe (7 %); ker imamo v Evropi več kot 21 000 hidroelektrarn in ni celovitega ukrepanja na ravni EU za odstranitev zastarelih jezov in pregrad kljub dokazom, da bi usklajevanje v EU na tem področju prineslo dodano vrednost;

| X. | ker je Generalna skupščina OZN 28. julija 2010 priznala pravico do vode in komunalne ureditve kot človekovo pravico; |
| --- | --- |

X.

ker je Generalna skupščina OZN 28. julija 2010 priznala pravico do vode in komunalne ureditve kot človekovo pravico;

| Y. | ker Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Konvencija o otrokovih pravicah, poleg drugih mednarodnih konvencij in sporazumov, izrecno priznavata pravico do vode in komunalne ureditve ter države pogodbenice obvezujeta, da v zvezi s tem sprejmejo ustrezne ukrepe; |
| --- | --- |

Y.

ker Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Konvencija o otrokovih pravicah, poleg drugih mednarodnih konvencij in sporazumov, izrecno priznavata pravico do vode in komunalne ureditve ter države pogodbenice obvezujeta, da v zvezi s tem sprejmejo ustrezne ukrepe;

| Z. | ker v Evropi en milijon ljudi nima dostopa do vode in 8 milijonov nima komunalne ureditve (25), na svetovni ravni pa 844 milijonov ljudi nima varnega dostopa do varne pitne vode (26) in tretjina svetovnega prebivalstva nima osnovne komunalne ureditve; ker je bilo marca 2014 v okviru evropske državljanske pobude „Pravica do vode“ več kot 1,8 milijona podpisov; ker je organizacija Right2Water pozvala k zagotavljanju vode in sanitarnih storitev za vse v EU in po svetu, boljšemu javnemu dostopu do pitne vode in večji preglednosti kakovosti vode ter vključitvi pravice do vode v zakonodajo EU; ker je Komisija sprejela sporočilo v odgovor na pobudo „Pravica do vode“ (27); ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 8. septembra 2015 o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“, kritiziral Komisijo, ker ni izpolnila zahtev iz pobude, ter jo pozval, naj prizna splošni dostop in človekovo pravico do vode (28); |
| --- | --- |

Z.

ker v Evropi en milijon ljudi nima dostopa do vode in 8 milijonov nima komunalne ureditve (25), na svetovni ravni pa 844 milijonov ljudi nima varnega dostopa do varne pitne vode (26) in tretjina svetovnega prebivalstva nima osnovne komunalne ureditve; ker je bilo marca 2014 v okviru evropske državljanske pobude „Pravica do vode“ več kot 1,8 milijona podpisov; ker je organizacija Right2Water pozvala k zagotavljanju vode in sanitarnih storitev za vse v EU in po svetu, boljšemu javnemu dostopu do pitne vode in večji preglednosti kakovosti vode ter vključitvi pravice do vode v zakonodajo EU; ker je Komisija sprejela sporočilo v odgovor na pobudo „Pravica do vode“ (27); ker je Parlament v svoji resoluciji z dne 8. septembra 2015 o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“, kritiziral Komisijo, ker ni izpolnila zahtev iz pobude, ter jo pozval, naj prizna splošni dostop in človekovo pravico do vode (28);

| AA. | ker študije kažejo, da lahko testiranje odpadne vode deluje kot sistem zgodnjega opozarjanja za napovedovanje ali odkrivanje izbruhov COVID-19 in tako pomembno prispeva k boju proti pandemiji; |
| --- | --- |

AA.

ker študije kažejo, da lahko testiranje odpadne vode deluje kot sistem zgodnjega opozarjanja za napovedovanje ali odkrivanje izbruhov COVID-19 in tako pomembno prispeva k boju proti pandemiji;

| 1. | pozdravlja uspešno vzpostavitev ustreznega okvira za celostno upravljanje voda in uspeh pri izboljšanju kakovosti vode ali v nekaterih primerih vsaj upočasnitvi poslabšanja kakovosti vode v sklopu okvirne direktive o vodah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zavrača vsak poskus, da bi vodo obravnavali kot blago (kot pri trgovanju s standardiziranimi terminskimi pogodbami za vodo na newyorški borzi); obžaluje posledice komodifikacije narave, kjer so osnovne javne dobrine podvržene špekulaciji in se s tem odreka univerzalna pravica do njihove uporabe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja oceno Komisije, da okvirna direktiva o vodah ustreza svojemu namenu, a ugotavlja, da je treba z vključitvijo pristojnih organov iz držav članic in nadaljnjim vključevanjem ciljev okvirne direktive o vodah v sektorske politike, zlasti na področju kmetijstva, prometa in energetike, izboljšati in pospešiti njeno izvajanje, s čimer bi zagotovili, da bodo najpozneje do leta 2027 vsa telesa površinske vode v dobrem stanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da ni potrebna revizija okvirne direktive o vodah; poziva Komisijo, naj razglasi, da okvirna direktiva o vodah ne bo revidirana, da se odpravi pravna negotovost; poziva Komisijo, naj po potrebi še naprej predlaga posodobitve prilog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | močno obžaluje, da polovica vodnih teles v EU še zmeraj ni v dobrem stanju in da cilji okvirne direktive o vodah še niso uresničeni, predvsem zaradi nezadostnega financiranja, zelo počasnega izvajanja, nezadostnega izvrševanja, pomanjkljivega uveljavljanja previdnostnega načela in načela „onesnaževalec plača“ ter široke uporabe izjem, ki jih dopušča direktiva, v številnih državah članicah, prav tako pa obžaluje, da vključevanje okoljskih ciljev v sektorske politike ni bilo zadostno; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba obnoviti in izboljšati kakovost vode; ugotavlja, da je za izboljšanje stanja vodnih teles ključno, da pri vključevanju ciljev iz okvirne direktive o vodah v politiko, zakonodajo in ukrepe okvirne direktive o vodah sodelujejo vse ravni države in vsi organi; opozarja na načelo neposlabševanja stanja, v skladu s katerim morajo države članice izvajati ukrepe, potrebne za preprečevanje poslabšanja stanja vodnih teles; poziva države članice, naj nujno sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bi zagotovile izvajanje in izvrševanje ter skladnost z okvirno direktivo o vodah, med drugim s tretjimi načrti za upravljanje povodij, ki jih bodo države članice sprejele leta 2021; poziva EU in njene države članice ter regionalne organe, naj zagotovijo, da se bodo pravočasno sprejeli naslednji načrti za upravljanje povodij, pri čemer je treba upoštevati zahteve glede javnega posvetovanja; poziva Komisijo, naj poveča razpoložljiva finančna sredstva in državam članicam zagotovi potrebno podporo pri izvajanju okvirne direktive o vodah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja na študijo OECD, ki ocenjuje, da bo treba do leta 2030 vodnemu sektorju EU nameniti dodatnih 253 milijard EUR, da bi ohranili ali dosegli popolno skladnost z ustrezno zakonodajo o vodah (29); poziva Komisijo, Svet, države članice in po potrebi regionalne organe, naj opredelijo in zagotovijo potrebna sredstva in finančne instrumente za infrastrukturo, ki ne škoduje okolju ali negativno vpliva na javno zdravje, prav tako pa naj opredelijo neustrezno infrastrukturo, ki ne deluje in ne dosega standardov, ter obravnavajo vprašanje onesnaževal, ki vzbujajo čedalje večjo zaskrbljenost, in drugih družbenih izzivov; poudarja, da je treba priskrbeti finančno podporo za trajnostne inovativne metode in predvsem rešitve, ki temeljijo na naravi, na primer ogljično nevtralna ali lagunska čistilna infrastruktura, obnova mokrišč in poplavnih območij, obnovitev izsušenih šotišč, pri čemer je treba ustrezno upoštevati javno-zasebna partnerstva; poudarja, da je treba obstoječe tokove financiranja, povezane z upravljanjem voda in drugimi sorodnimi načini rabe zemljišč, na primer kmetijstvom, vključno s subvencijami, preusmeriti od tradicionalnih inženirskih ukrepov k naravnim rešitvam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, vključno z zagotovitvijo potrebnih sredstev in človeških virov, pa tudi potrebnega strokovnega znanja, da bodo čim prej in najpozneje do leta 2027 v celoti spoštovale okvirno direktivo o vodah; poziva Komisijo, naj izda priporočila, s katerimi bi zagotovila, da bodo države članice izpolnile rok do leta 2027; poziva Komisijo, naj podpre države članice pri izvajanju direktiv o vodah ter jim zagotavlja tehnično podporo in ustrezno usposabljanje, in sicer z izmenjavo zgledov dobre prakse in strokovnega znanja, da bi poskrbeli za uresničitev ciljev okvirne direktive o vodah, ter s spodbujanjem programov strokovne izmenjave med državami članicami; poziva Komisijo, naj poda smernice o posledicah sodbe Sodišča v zadevi C-461/13 za izvajanje okvirne direktive o vodah; poziva Komisijo, naj pripravi tudi jasne smernice o uporabi izjem v skladu s členom 4(4)(c) po letu 2027; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj opredelijo izvedbene ukrepe, ki so potrebni, da bi poskrbeli za dobro stanje vodnih teles, in oblikujejo programe ukrepov na podlagi najboljših razpoložljivih dokazov; poziva države članice in Komisijo, naj javno objavijo programe ukrepov držav članic in ustrezne ocene teh programov, da bi izboljšali izmenjavo dobrih praks in strategij ter javni dostop do informacij; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi moralo načelo „en ven, vsi ven“ (one out, all out) ostati nespremenjeno; poziva Komisijo, naj uvede dopolnilne metode poročanja (kot je odstopanje od cilja, sprejeti ukrepi in napredek pri posameznih parametrih kakovosti), ki so priložnost za boljše ocenjevanje napredka pri doseganju dobrega stanja vode; poudarja, da je treba javnosti zagotoviti preglednost in izčrpne informacije o kakovosti in količini vode v EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da se za več kot polovico vodnih teles v EU uporabljajo skopo utemeljene izjeme; poziva Komisijo in države članice, naj posodobijo smernice za uporabo izjem, da bi to prakso omejile zgolj na upravičene primere, tako da se z njo ne bi več preprečevalo doseganja okoljskih ciljev iz okvirne direktive o vodah; poziva Komisijo, naj hitro in sistematično izvede postopke za ugotavljanje kršitev, kadar izjeme niso upravičene; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obžaluje, da je uporaba načela povračila stroškov, ki določa, da vsi uporabniki vode učinkovito in sorazmerno finančno sodelujejo pri povračilu stroškov za vodne storitve, še vedno nizka oziroma je v več državah članicah sploh ni, zlasti v zvezi z gospodinjstvi, industrijo in kmetijstvom; poudarja, da uporaba vode v nekaterih delih EU ogroža količinsko stanje vodnih teles nad ravnjo vzdrževanega ekološkega pretoka; poziva države članice in njihove regionalne organe, naj uvedejo ustrezne ukrepe za določitev cene vode ter v skladu z okvirno direktivo o vodah dosledno izvajajo načelo povračila stroškov za okoljske stroške in stroške virov, prav tako pa naj uporabljajo načelo „onesnaževalec plača“; opozarja, da bi bilo treba uporabiti načelo povračila stroškov glede na njegove družbene, okoljske in gospodarske učinke ter geografske in podnebne razmere v prizadetih regijah; poziva Komisijo, naj izvršuje to načelo; vendar poudarja, da je treba zagotoviti pravico do vode in komunalne ureditve, pri čemer bi moral imeti vsakdo dostop do cenovno sprejemljivih in kakovostnih storitev oskrbe z vodo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj v primeru kršitev držav članic nemudoma sprejme stroge ukrepe, da bi čim prej in najpozneje do leta 2027 zagotovila, da vse države članice v celoti spoštujejo zakonodajo o vodah, zlasti pa okvirno direktivo o vodah; odločno poziva Komisijo, naj prav tako nemudoma sprejme stroge ukrepe, da bi zaključila odprte postopke za ugotavljanje sistemskih kršitev zakonodaje EU o vodah; poziva Komisijo, naj poveča sredstva, ki so v splošnem namenjena postopkom za ugotavljanje kršitev, predvsem v zvezi z okoljsko zakonodajo EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da podnebne spremembe v obliki suš precej negativno vplivajo na sladkovodne vire, a tudi v prihodnje ne bo nič drugače, saj se zaradi njih zmanjšuje rečni pretok in zvišuje koncentracija onesnaževal, zlasti v t. i. zaprtih vodnih območjih, močna deževja pa povzročajo večji odtok v kmetijski in urbani pokrajini; opozarja, da se zaradi vse pogostejših ekstremnih podnebnih pojavov, kot so cikloni in nevihte, povečuje slanost sladkih in obalnih voda; poudarja, da vse višje temperature povzročajo večji vodni stres, kar vpliva na okolje, več gospodarskih sektorjev, ki so odvisni od obsežnega odvzema in uporabe vode, pa tudi na kakovost življenja; poudarja, da bi bilo treba v prihodnji strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam, pa tudi v procesu izvajanja okvirne direktive o vodah, v skladu s členom 2(1)(b) Pariškega sporazuma ustrezno upoštevati vprašanja odpornosti vodnih ekosistemov, poplav in pomanjkanja vode ter njihovega vpliva na proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

14.

| 15. | predlaga Komisiji, naj podpre države članice pri izmenjavi in posredovanju znanja in najboljših praks pri različnih prizadevanjih za prilagajanje podnebnim spremembam na regionalni in lokalni ravni v EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so reke in mokrišča najbolj ogrožena območja, čeprav se štejejo za območja, ki zagotavljajo največ ekosistemskih storitev; opozarja, da imajo mokrišča ter morski in obalni ekosistemi temeljno vlogo pri urejanju voda in podnebja ter zagotavljajo storitve s svojimi naravnimi ekosistemi, viri in razvojem gospodarskih ali kulturnih dejavnosti, ki so vse odvisne od dobrega ekološkega stanja vodnih virov; opozarja, da so mokrišča ponori ogljika in stabilizatorji podnebja v svetovnem merilu, imajo pomembno vlogo pri blažitvi poplav in suš, zagotavljajo čisto vodo, ščitijo obale, polnijo podzemne vodonosnike, ohranjajo veliko geološko raznovrstnost, imajo bistveno vlogo v krajini, družbi pa omogočajo rekreacijske in kulturne storitve; zato poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za zmanjšanje izkoriščanja vodonosnikov, načrtujejo razvoj mest zunaj poplavnih območij in spoštujejo biotsko raznovrstnost, ki je povezana z rekami in mokrišči; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da učinkovita raba vode pomembno prispeva k podnebnim ciljem EU, saj lahko prihrani energijo za črpanje vode, zmanjša količino kemikalij za čiščenje vode in zmanjša vodni stres; ugotavlja, da imajo nekatere države članice visoke stopnje iztekanja iz cevi, kar spričo podnebnih ciljev in prizadevanj za učinkovitost virov ni sprejemljivo; pozdravlja, da bo Komisija v skladu z novo direktivo o pitni vodi ocenila stopnje iztekanja in določila mejne vrednosti, katerih preseganje bo sprožilo ukrepe v zadevnih državah članicah; prav tako pozdravlja novo obveznost velikih dobaviteljev vode, da morajo na pregleden način predstaviti stopnje iztekanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da so vodna telesa, ki se uporabljajo za proizvodnjo pitne vode, po vsej EU podvržena novim in starim pritiskom, zaradi česar se morajo dobavitelji vode vse bolj usmerjati v čiščenje; poziva države članice, naj v celoti izvajajo člen 7(3) okvirne direktive o vodah in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaustavitev poslabšanja vodnih teles za črpanje vode, namenjene za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja dokaze o tem, da se je po zaslugi direktiv zmanjšalo kemično onesnaževanje voda v EU; vseeno meni, da so na področju kemikalij nujne izboljšave; ugotavlja, da je Komisija odkrila nepričakovane razlike med državami članicami, zlasti glede tega, kako posodabljajo seznam prednostnih snovi in kako upoštevajo skupne učinke zmesi; ugotavlja tudi, da direktiva o prednostnih snoveh zaenkrat vključuje zelo malo snovi, relevantnih za zagotavljanje pitne vode; ugotavlja, da je zaradi precejšnjih razlik v pristopih k razvrščanju, ocenjevanju in poročanju težko izvajati primerjave in analize na ravni EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bi dosegla dobro kemijsko stanje, in odločno ukrepa na ravni EU, če države članice ne bodo izpolnile okoljskih standardov kakovosti za prednostne snovi, ki sodijo na področje zakonodaje EU; poudarja, da je treba na seznam prednostnih snovi dodati snovi, relevantne za proizvodnjo pitne vode, kot so per- in polifluoroirane alkilne snovi (PFAS) in ustrezna zdravila; meni, da bi se zaskrbljujoča nova onesnaževala in toksičnost zmesi lahko oziroma morale obravnavati v okvirni direktivi o vodah in posebnih hčerinskih direktivah; poziva Komisijo, naj posodobi prilogi k direktivi o prednostnih snoveh in direktivi o podzemni vodi ter vanju doda ustrezne snovi, da bi bilo mogoče uresničiti cilje iz okvirne direktive o vodah in bolje zaščititi vire pitne vode; poziva Komisijo, naj izvajanje vodne zakonodaje uskladi s trajnostno strategijo za kemikalije in strategijo za biotsko raznovrstnost, da bodo sladkovodna telesa in njihovi ekosistemi ustrezno zaščiteni, naj določi časovni načrt za postopno odpravo vseh nebistvenih načinov uporabe polifluoroiranih alkilnih snovi ter naj spodbudi razvoj varnih in netrajnih alternativ za vse druge načine uporabe teh snovi; poziva Komisijo, naj financira raziskave in razvoj strategij za reševanje splošno prisotnih obstojnih bioakumulativnih in strupenih snovi, da bi izboljšali kakovost vodnih teles in zmanjšali tveganje za zdravje živali in ljudi ter za okolje; priporoča razvoj novih smernic za izboljšanje metod spremljanja zmesi in poročanja o njih, pa tudi poročanja o učinkih „koktajla“; poziva k širši uporabi nadzornega seznama za spremljanje potencialnih onesnaževal v vodi in določanje tveganja, ki ga predstavljajo za vodno okolje; poziva Komisijo, naj pospeši delo na področju razvoja metod za ocenjevanje zmesi in ravnanje z njimi ter ga dopolni z uvedbo faktorja ocenjevanja zmesi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da se mikroplastika v sladki vodi ohrani več stoletij in da trenutne čistilne naprave teh delcev ne filtrirajo v celoti; zato pozdravlja odločitev, da se v revidirani direktivi o pitni vodi razvije metodologija za spremljanje mikroplastike in začne voditi nadzorni seznam; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo ukrepe za nadzor virov, da bi se dosegla nestrupeno okolje in krožno gospodarstvo; poudarja, da bi zmanjšanje emisij pri viru ublažilo pritisk na ekosisteme in zmanjšalo stroške čiščenja vode; poziva k odločnemu ukrepanju na ravni Unije, držav članic in regij, da bi odpravili zaskrbljujoča nova onesnaževala, kot so PFAS, mikroplastika, endokrini motilci in zdravila, z vzporednim pristopom, ki se začne z ukrepi nadzora pri viru in skrajnimi dopolnilnimi rešitvami na koncu proizvodne verige; poziva Komisijo in države članice, naj v celoti uporabljajo pristop življenjskega cikla v zvezi z onesnaževali, pri tem pa izvajajo načelo „onesnaževalec plača“, tudi z inovativnimi instrumenti, kot so sheme razširjene odgovornosti proizvajalca, da bi se tako financirale rešitve za čiščenje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba okrepiti ukrepe za obravnavo problema evtrofikacije sladke in slane vode zaradi dušika in fosforja iz vseh virov, vključno iz kmetijstva ter neobdelane ali neustrezno obdelane odpadne vode; opozarja, da evtrofikacija poslabšuje okoljsko stanje vodnih teles in povečuje njihovo dovzetnost za invazivne tujerodne vrste; poziva vse kmete, naj uporabljajo orodje za trajnostnost kmetij za hranila, ki poenostavlja upravljanje in zmanjšuje uhajanje hranil v podzemno in površinsko vodo; poziva države članice, naj ustrezno opredelijo ranljiva območja za onesnaževanje z nitrati in začnejo v celoti izvajati in uveljavljati ukrepe, sprejete v okviru direktive o nitratih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi morale države članice pri izvajanju vodnih politik v celoti obravnavati trenutno krizo biotske raznovrstnosti, pri čemer bi morale zmanjšati povzročitelje stresa za vodne ekosisteme in obnoviti degradirane ekosisteme; poudarja pomembnost nove strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030; opozarja, da bi bilo treba pri izvajanju okvirne direktive o vodah zagotoviti popolno skladnost z novo strategijo za biotsko raznovrstnost, direktivama o naravi in drugo okoljsko zakonodajo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja predanost Komisije, da bi v okviru strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 odstranila ovire in sanirala poplavna območja ter tako obnovila 25 000 km prosto pretočnih rek v EU, prav tako pa vzpostavila vseevropsko metodologijo in oblikovala določbe, da bi bilo mogoče kartirati in oceniti stanje ekosistemov ter poskrbeti, da bo njihovo stanje dobro; ugotavlja, da je v EU trenutno 21 000 hidroelektrarn ter da vodna energija in majhne hidroelektrarne proizvedejo največji delež energije iz obnovljivih virov v EU; je seznanjen z napredkom na področju hidroelektrarn z majhnim okoljskim vplivom; vendar poudarja, da lahko gradnja jezov negativno vpliva na habitate in ustvari znaten pritisk na površinske vode; opozarja, da okvirna direktiva o vodah določa stroga merila za zaščito hidromorfoloških razmer; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo strogo presojo vpliva sprememb na kakovost in količino vode ter ekosisteme, pa tudi na spoštovanje ciljev iz okvirne direktive o vodah v vseh obstoječih in potencialnih novih hidroelektrarnah; zato odločno poziva Komisijo, naj se pri presoji vpliva hidroelektrarn na okolje posvetuje z vsemi ustreznimi generalnimi direktorati, vključno z generalnim direktoratom za energijo, in upošteva njihova priporočila; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zmanjšanje pritiskov na telesa površinske vode, da bi se obnovile naravne funkcije rek in zaščitili ekosistemi; poziva države članice, naj na zaščitenih območjih ne gradijo hidroelektrarn, preprečijo pa naj tudi izvedbo drugih projektov, ki bi povzročili znatne hidromorfološke pritiske na vodo; meni, da bi bilo treba subvencije EU in javno financiranje za območja, ki niso zaščitena, dodeliti samo novim hidroelektrarnam, pri katerih skupne koristi občutno presegajo splošne negativne vplive; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je zadovoljen z dejstvom, da se je po podatkih iz 10. dvoletnega poročila o izvajanju direktive o čiščenju komunalne odpadne vode (30) v državah članicah v zadnjem desetletju v EU izboljšalo zbiranje in čiščenje komunalne odpadne vode ter da se je z direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode zmanjšala tudi obremenitev zaradi onesnaževanja, kar je prispevalo k izboljšanju kakovosti vode; kljub temu obžaluje, da popolna skladnost s to direktivo še vedno ni bila dosežena, saj so nekatere države članice še zelo daleč od zadanih ciljev; podpira mnenje Komisije, da je treba storiti več za obravnavo preostalega onesnaževanja, zaskrbljujočih novih onesnaževal, porabe energije in rokovanja z blatom, pa tudi glede vprašanj upravljanja; obžaluje tudi, da ocena te direktive ne analizira njene učinkovitosti pri odvajanju tehnoloških odpadnih voda v zbiralnike in naprave za čiščenje komunalne odpadne vode; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj zgoraj navedeno upošteva pri reviziji direktive o čiščenju komunalne odpadne vode; odločno poziva Komisijo, naj podpre države članice pri izvajanju direktive, tako da omogoči trajnostno financiranje vode ter spodbudi razvoj in uporabo inovativnih tehnologij za odpadne vode; poziva Komisijo, naj natančno preuči, kako zahteve iz direktive o čiščenju komunalne vode, ki se nanašajo načrtovanje, gradnjo in širitev naprav za čiščenje komunalne odpadne vode, na vseh stopnjah tehničnega razvoja vzajemno delujejo z zahtevo o neposlabšanju iz okvirne direktive o vodah, da bi se zagotovila skladnost med obema zakonodajnima aktoma in čiščenje komunalne odpadne vode, obenem pa bi se ohranile vse pobude za sprejetje ustreznih tehničnih ukrepov čiščenja; poziva Komisijo, naj po potrebi sprejme zakonodajne ukrepe; poudarja, da so ukrepi, namenjeni predvsem reševanju problema pri izvoru, bistvenega pomena za obravnavanje onesnaževal, ki vzbujajo zaskrbljenost; poudarja, da bi bilo treba pri prihodnji reviziji direktive o čiščenju komunalne odpadne vode upoštevati tudi nove izzive, ki jih predstavljajo takšna onesnaževala; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da v direktivi o čiščenju komunalne odpadne vode in okvirni direktivi o vodah niso ustrezno obravnavane težave, ki so posledica podnebnih sprememb, kot so preplavljanje vode ob neurjih, odtekanje vode v mestih in poplave v strnjenih naseljih, prav tako pa ni obravnavan vpliv nezadostno očiščene odpadne vode na sprejemno vodno telo; meni, da bi morali EU, države članice in regionalni organi bolje obravnavati spremljanje in nadzorovanje učinka čedalje pogostejšega preplavljanja vode ob neurjih in odtekanja vode v mestih, saj se tako bistveno onesnažujejo sprejemna telesa površinskih in podzemnih voda; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vztraja, da je treba vpliv hidroelektrarn na okolje presojati celostno ter upoštevati tudi družbene koristi zagotavljanja električne energije brez emisij in prispevek hidroelektrarn in črpalnih hidroelektrarn k zanesljivi oskrbi energije ter škodljive učinke hidroelektrarn na površinske vode in habitate; želi v zvezi s tem izpostaviti, da lahko električna energija iz hidroelektrarn prispeva k doseganju podnebnih in energetskih ciljev EU ter uresničevanju zavez EU v skladu s Pariškim sporazumom, meni pa, da tega ne bi smeli uresničevati na škodo površinskih voda in zaščite habitatov; priznava, da obstajajo načini in tehnologije za zmanjšanje vpliva na okolje in prostoživeče morske vrste; poudarja, da obstaja velik potencial za povečanje učinkovitosti obstoječih elektrarn na rekah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da bi moral biti prehod s cestnega tovornega prometa na celinske plovne poti povsem skladen z načelom neposlabšanja iz okvirne direktive o vodah, pa tudi z drugo okoljsko zakonodajo, vključno z direktivama o pticah in habitatih, prav tako pa biti tesno povezan s podporo trajnostnim alternativnim gorivom in tehnologiji ter plovbi po celinskih plovnih poteh, kot je oskrba z električno energijo med kopnim in ladjo, da bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov in druga onesnaževala ter preprečili poslabšanje ekološkega in kemičnega stanja vodnih teles, pa tudi kakovosti zraka, obenem pa preprečili stres za vodne ekosisteme, zaščitili biotsko raznovrstnost in stremeli k ničelnemu onesnaževanju okolja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da se v vodnem sektorju porabi veliko energije; poziva Komisijo, naj razmisli o energetsko učinkovitih ukrepih in možnosti uporabe očiščene odpadne vode kot vira obnovljive energije na kraju samem; poziva Komisijo, naj spodbuja energetsko učinkovite izboljšave čistilnih naprav, da bi se prepoznali in izkoristili potencialni prihranki energije v sektorju; poudarja, da po oceni direktive o čiščenju komunalne odpadne vode, ki jo je izvedla Komisija, potencialni prihranki energije znašajo med 5 500 GWh in 13 000 GWh letno; |
| --- | --- |

31.

| 32. | priznava, da se je skupni odvzem vode v Evropi v zadnjih 15 letih zmanjšal za več kot 20 %; kljub temu ugotavlja, da v osmih državah primanjkuje vode (31), kar predstavlja 46 % evropskega prebivalstva, da število držav, v katerih primanjkuje vode, stalno narašča in da se približno četrtina vode, preusmerjene iz naravnega okolja, v EU porabi za kmetijstvo (32); ugotavlja potencial ponovne uporabe vode pri vzpostavitvi krožnega gospodarstva za vodne vire in zmanjšanju neposrednega črpanja iz vodnih teles in podzemne vode; pozdravlja sporazum o novi uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode, ki bo spodbujala uporabo očiščene komunalne odpadne vode za namakanje v kmetijstvu; podpira stalno posodabljanje namakalne infrastrukture z inovacijami in novimi tehnologijami; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, kako pomembno je poiskati sinergije med ocenami poplavne ogroženosti ter načrtovanjem preprečevanja nesreč in pripravljenosti nanje v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite; poziva Komisijo, države članice in po potrebi regionalne organe, naj v okviru načrtov za upravljanje povodij in načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti razvijejo strategije za obvladovanje suše, zlasti da bi zagotovili oskrbo s pitno vodo in proizvodnjo hrane ter vključili digitalizirane sisteme za spremljanje, nadzor in zgodnje opozarjanje na stanje vegetacije in odzivanje na sušo, da bi podprli učinkovite in na podatkih temelječe odločitve o ukrepih za zaščito, odzivanje in obveščanje; poziva Komisijo in države članice, naj ti načrti temeljijo na obnovi poplavnih ravnic in mokrišč ter zaščiti teles podzemnih voda, saj so vodna telesa in ekosistemi v dobrem stanju bistveni za zmanjšanje negativnega vpliva suše in poplav; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da je po mnenju deležnikov okvirna direktiva o vodah na področju obvladovanja posledic suše neučinkovita (33); poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja za obravnavo podnebnih sprememb in novih težav zaradi (prekomernega) odvzema, do katerih utegne priti v povodjih, tudi tistih, kjer takšnih težav običajno ni bilo (34); ugotavlja, da bi celosten pristop k upravljanju voda in prilagajanju podnebnim spremembam lahko povečal učinkovitost odzivanja in zmanjšal vpliv ekstremnih dogodkov; poziva, naj se vidik podnebnih sprememb v celoti vključi v izvajanje direktive, in poudarja, da imajo v zvezi s tem velik potencial rešitve, ki temeljijo na naravi; znova poudarja, da bi bilo treba zagotoviti zadostna javna sredstva za cilje okvirne direktive o vodah in potrebne prilagoditve; |
| --- | --- |

34.

| 35. | predlaga, naj se suše in pomanjkanje vode rešujejo tako, da se daje prednost odvzemu vode za proizvodnjo pitne vode pred drugimi možnostmi uporabe, s čimer bi zagotovili spoštovanje človekove pravice do vode, in da se, kadar je to primerno, izvajajo rešitve za zbiranje deževnice in poplavnih valov za poznejšo uporabo, med drugim tudi tako, da se v načrtovanje stavb in infrastrukture, podzemnih skladiščnih bazenov, dvojnih sistemov za distribucijo vode v domovih in možnosti ponovne uporabe opuščenih kamnolomov vključijo projekti zbiranja deževnice; spodbuja raziskave in naložbe v ukrepe, ki prispevajo k boju proti sušam in pomanjkanju vode; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je treba uskladiti skupno kmetijsko politiko, direktivo o pitni vodi (35), direktivo o nitratih, uredbo o fitofarmacevtskih sredstvih (36), direktivo o čiščenju komunalne vode in uredbo REACH z okvirno direktivo o vodah, saj so potrebni strožji ukrepi za varstvo voda in učinkovita uporaba vode v kmetijstvu; poudarja, da je treba občutno povečati sredstva za okoljske ukrepe in ukrepe na področju boja proti podnebnim spremembam v obeh stebrih skupne kmetijske politike, prav tako pa priskrbeti dodatna sredstva za ciljno usmerjene ekološke ukrepe v okviru revizije skupne kmetijske politike, da bi zagotovili trajnostno gospodarjenje z vodami in izboljšali kakovost tal; poziva države članice, naj v svoje strateške načrte v zvezi s skupno kmetijsko politiko vključijo in izvajajo zmanjšanje uporabe gnojil, pa tudi uporabe pesticidov in z njimi povezanih tveganj, v sisteme pogojevanja pa naj dodajo elemente, povezane z vodo; poziva komisijo, naj v priporočilih državam članicam v zvezi s skupno kmetijsko politiko prednostno obravnava onesnaževanje sladke vode in prekomerno črpanje; nenazadnje poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo okvirna direktiva o vodah izvajala tudi prek kohezijske politike (uredba o skupnih določbah (37), Evropski sklad za regionalni razvoj/Kohezijski sklad (38)) in v skladu s ciljem politike št. 2 v uredbi o skupnih določbah; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja cilja za zmanjšanje uporabe in tveganja pesticidov za 50 % do leta 2030 ter za zmanjšanje izgube hranil iz gnojil, kakor sta določena v strategiji „od vil do vilic“ in strategiji za biotsko raznovrstnost, pa tudi odločitev o reviziji direktive o trajnostni rabi pesticidov ter vključitev izboljšanega upravljanja hranil v cilje novih strateških načrtov SKP in obeh strategij; poziva, naj se zgoraj navedeni cilji ter prihodnji akcijski načrt za ničelno onesnaževanje prenesejo v zakonodajo; poudarja, da je treba nujno zmanjšati vpliv pesticidov na vire pitne vode, pri čemer je treba v celoti obravnavati zaščito teh virov v postopkih (ponovne) odobritve aktivnih snovi in (ponovne) registracije pesticidov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj v direktivi o podzemnih vodah izboljša poenotenje standardov in zmanjša širok nabor pragov v državah članicah; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo sinergijo med vodnimi politikami in politikami za biotsko raznovrstnost in uvedejo ustrezne ukrepe, da bi v okviru upravljanja povodij bolje zaščitili mala vodna telesa in ekosisteme podtalnih voda, vključno z zahtevami glede poročanja, vodenjem in projekti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da bi morale Komisija in države članice direktivo o obvladovanju tveganja poplav bolje vključiti v ukrepe za oblikovanje prioritetnega seznama naravnih rešitev in temu ustrezno prilagoditi financiranje; poudarja pomembnost upravljanja prispevnih območij na celosten način; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo in države članice, naj glede na to, da 97,3 % vodnih virov na Zemlji izvira iz oceanov ter so podzemne, celinske, prehodne, obalne in morske vode med seboj povezane z vodnim ciklom ter povezavo med kopnim in morjem, sprejmejo celosten pristop v zvezi z okvirno direktivo o vodah in okvirno direktivo o morski strategiji; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva k večjemu ukrepanju z zadostnimi sredstvi za izboljšanje selitve rib po vsej EU; poziva, naj se povezanost rek vključi v tehnična merila za pregled, ki so bila razvita v okviru zelene taksonomije EU, kjer je to ustrezno, ter naj se energetski in prometni projekti štejejo za trajnostne le, če vključujejo prehode za ribe, ki so taki kot naravni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ugotavlja, da je trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov eden od šestih okoljskih ciljev taksonomije EU za trajnostno financiranje; zato spodbuja njegovo uporabo za usmerjanje javnih in zasebnih naložb, da bi se zagotovila zaščita vodnih teles; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj v prihodnjem ciklu hidrološkega načrtovanja sprejmejo vse potrebne ukrepe za spodbujanje ohranjanja in obnove vodnih ekosistemov, spodbujajo rešitve, ki izhajajo iz narave, s spodbujanjem trajnostnih naložb pritegnejo k sodelovanju finančni sektor ter spodbudijo usposabljanje in izobraževanje na področju zelene rasti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi pomoč in podporo pri čezmejnem usklajevanju vodnih teles iz okvirne direktive o vodah; poziva države članice, naj dajo v čezmejnih regijah prednost ukrepom iz okvirne direktive o vodah in izvajanju direktive o čiščenju komunalne vode ter izboljšajo sodelovanje v mednarodnih povodjih; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj racionalizira in izboljša sisteme za spremljanje kakovosti vode in onesnaževal okolja, pri čemer naj med drugim zbira podatke o glavnih virih emisij nevarnih snovi, vključno z radioaktivnimi ostanki in ostanki pesticidov ter metaboliti, biocidi, farmacevtskimi ostanki, problematičnimi kemikalijami, kot je PFAS, in mikroplastiko ter drugimi onesnaževali v vodnih telesih EU, ki vzbujajo zaskrbljenost, pri tem pa uporabi najnovejše in najučinkovitejše metode, ki so na voljo; poziva Komisijo, naj sprejme smernice za uskladitev standardov v zvezi z nadzornimi mrežami in sporočanjem podatkov; poziva Komisijo, naj v svojem akcijskem načrtu za ničelno onesnaževanje spodbuja uporabo neinvazivnih metod spremljanja in bioloških indikatorjev, da bi ljudi in prostoživeče vrste čim manj izpostavljali onesnaževalcem v zraku, zemlji in vodi; poziva države članice, naj pri sporočanju podatkov Komisiji uporabijo svoje celovite mreže za spremljanje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, države članice in dobavitelje vode, naj celostno vključijo digitalizacijo in izboljšajo uporabo podatkov upravljanja in merjenja za sprejemanje odločitev na podlagi dokazov tako na regulativni kot na potrošniški ravni; poziva k digitalnim vodnim tehnologijam, da se omogočita spremljanje in poročanje o kakovosti, iztekanju, uporabi vode in vodnih virih na daljavo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ugotavlja potencial digitalizacije in umetne inteligence pri izboljšanju upravljanja in spremljanja vodnih teles, ustvarjanju boljših podatkov in analiziranju dokazov za podporo odločevalcem, saj bi lahko obe znatno prispevali k hitri opredelitvi majhnih sprememb v kakovosti vode, ki bi lahko predstavljale grožnjo vodnim telesom, ter k oceni najboljših praks in določitvi stroškovno najučinkovitejših ukrepov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice, naj vzpostavijo pravne okvire, da bi preprečili stanje, v katerem se subjekti, ki upravljajo vodna telesa, financirajo iz dejavnosti, ki poslabšujejo njihovo kemijsko in ekološko stanje; poziva države članice, naj jasno ločijo subjekte, odgovorne za upravljanje, in subjekte, pristojne za ocenjevanje stanja vodnih teles; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da je treba uskladiti podatke o vodah in oblikovati obvezne standarde poročanja za države članice, da bi se izboljšala preglednost podatkov; poziva Komisijo, naj še naprej izboljšuje WISE (evropski informacijski sistem za vode) v uporabniku prijazno informacijsko orodje za vse državljane EU, ki bo poleg primerjalne analize upravljanja vodnih teles zagotovilo tudi informacije o količini, kakovosti in razpoložljivosti vodnih virov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ugotavlja, da je mogoče glede na poročilo o ustreznosti izboljšati dostopnost informacij o vodnih politikah, pa tudi njihovo kakovost in raven podrobnosti; poziva države članice in Komisijo, naj to uredijo in državljanom EU zagotovijo jasne, izčrpne in enostavno dostopne informacije; prav tako poziva k večji preglednosti in posledično občutni okrepitvi javnega posvetovanja, ozaveščanja javnosti in izobraževanja o vodi ter povezavah med vodo, ekosistemi, sanitarnimi storitvami, zdravjem, varnostjo hrane, varno oskrbo s hrano in preprečevanjem nesreč, k spodbujanju medsektorskega dialoga med gospodarskimi subjekti, dobavitelji vode, splošno javnostjo, organi in organizacijami civilne družbe ter k zagotavljanju dostopa do pravnega varstva v skladu z direktivo o presoji vplivov na okolje in okvirno direktivo o vodah v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja dejstvo, da se je EU v prenovi direktive o pitni vodi, z vključitvijo novega člena o dostopu do vode in večji preglednosti v zvezi s kakovostjo za izboljšanje zdravja in okolja delno odzvala na pobudo Right2Water (pravica do vode); poziva države članice, naj v celoti izvajajo in izvršujejo okvirno direktivo o vodah, da bi vsem zagotovile dostop do vode in se v celoti odzvale na pobudo Right2Water; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice in dobavitelje vode, naj kot sistem zgodnjega opozarjanja sistematično uporabljajo metode testiranja za COVID-19 v odpadnih vodah, da bi podprli boj proti pandemiji; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(2)  UL L 135, 30.5.1991, str. 40.

(3)  UL L 372, 27.12.2006, str. 19.

(4)  UL L 288, 6.11.2007, str. 27.

(5)  UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

(6)  UL L 348, 24.12.2008, str. 84.

(7)  UL L 177, 5.6.2020, str. 32.

(8)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(9)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(10)  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0078.

(12)  Sporočilo Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380).

(13)  Sporočilo Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381).

(14)  Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (UL L 354, 28.12.2013, str. 171).

(15)  Vključen v resolucijo generalne skupščine OZN 70/1 z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030.

(16)  UL C 324, 1.10.2020, str. 28.

(17)  UL C 110, 22.3.2019, str. 94.

(18)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Agri-environmental_indicator_-_gross_nitrogen_balance

(19)  Poročilo Evropske agencije za okolje z dne 4. decembra 2019„Knowledge for transition to a sustainable Europe“ (Evropsko okolje – stanje in napovedi za obdobje do leta 2020: znanje za prehod v trajnostno Evropo).

(20)  Povzetek Komisije z dne 10. decembra 2019 o preverjanju ustreznosti okvirne direktive o vodah in direktive o poplavah.

(21)  https://www.eea.europa.eu/publications/92-9167-025-1/page003.html

(22)  Informativni dokument Evropskega računskega sodišča iz junija 2018 z naslovom „Desertification in the EU“ (Dezertifikacija v EU).

(23)  Študija Komisije iz marca 2020 o shranjevanju energije – Prispevek k zanesljivosti oskrbe z električno energijo, str. 20.

(24)  https://ec.europa.eu/info/news/implementation-report-water-framework-directive-and-floods-directive-questions-and-answers-2019-feb-26_sl

(25)  https://www.right2water.eu/documents

(26)  Svetovna zdravstvena organizacija in Sklad OZN za otroke, „Progress on Drinking Water, Sanitation and Hygiene: 2017 Update and SDG Baselines“ (Spremljanje napredka na področju pitne vode, sanitarne oskrbe in higiene: posodobitev za leto 2017 in stanje glede ciljev trajnostnega razvoja), Ženeva, 2017, str. 3.

(27)  Sporočilo Komisije z dne 19. marca 2014 o evropski državljanski pobudi „Voda in komunalna ureditev sta človekova pravica! Voda je javna dobrina in ne blago!“ (COM(2014)0177).

(28)  UL C 316, 22.9.2017, str. 99.

(29)  http://www.oecd.org/environment/financing-water-supply-sanitation-and-flood-protection-6893cdac-en.htm

(30)  Deseto poročilo Komisije z dne 10. septembra 2020 o stanju izvajanja in programih za izvajanje (COM(2020)0492).

(31)  https://www.eea.europa.eu/archived/archived-content-water-topic/water-resources/water-abstraction

(32)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Archive:Agri-environmental_indicator_-_water_abstraction

(33)  Preverjanje ustreznosti okvirne direktive o vodah in direktive o poplavah, str. 66.

(34)  Preverjanje ustreznosti okvirne direktive o vodah in direktive o poplavah, str. 199.

(35)  Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (UL L 330, 5.12.1998, str. 32).

(36)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

(37)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

(38)  Predlog Komisije z dne 29. maja 2018 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (COM(2018)0372).

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/140 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/140

---

P9_TA(2020)0378

Strategija EU za varnostno unijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za varnostno unijo (2020/2791(RSP))

(2021/C 445/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2 in 3, ter Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 4, 16, 67, 70–72, 75, 82-87 in 88, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2 in 3, ter Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 4, 16, 67, 70–72, 75, 82-87 in 88,

| — | ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 6, 7, 8, 11, 14, 21 in 24, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine EU o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 6, 7, 8, 11, 14, 21 in 24,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o strategiji EU za varnostno unijo (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o strategiji EU za varnostno unijo (COM(2020)0605),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o strategiji EU za učinkovitejši boj proti spolni zlorabi otrok (COM(2020)0607), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o strategiji EU za učinkovitejši boj proti spolni zlorabi otrok (COM(2020)0607),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o akcijskem načrtu EU glede trgovine s strelnim orožjem za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o akcijskem načrtu EU glede trgovine s strelnim orožjem za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0608),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o akcijskem načrtu EU za boj proti drogam za obdobje 2021–2025 (COM(2020)0606), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o akcijskem načrtu EU za boj proti drogam za obdobje 2021–2025 (COM(2020)0606),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom A Counter-Terrorism Agenda for the EU: Anticipate, Prevent, Protect, Respond (Agenda EU za boj proti terorizmu: predvidevanje, preprečevanje, zaščita in odzivanje – še neprevedeno) (COM(2020)0795), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom A Counter-Terrorism Agenda for the EU: Anticipate, Prevent, Protect, Respond (Agenda EU za boj proti terorizmu: predvidevanje, preprečevanje, zaščita in odzivanje – še neprevedeno) (COM(2020)0795),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 2019 o stanju glede izvajanja zakonodaje Unije za preprečevanje pranja denarja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 2019 o stanju glede izvajanja zakonodaje Unije za preprečevanje pranja denarja (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o celoviti politiki Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma – akcijski načrt Komisije in drugi nedavni dogodki (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o celoviti politiki Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma – akcijski načrt Komisije in drugi nedavni dogodki (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o ugotovitvah in priporočilih posebnega odbora o terorizmu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o ugotovitvah in priporočilih posebnega odbora o terorizmu (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 2019 o pomenu evropskega zgodovinskega spomina za prihodnost Evrope (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 2019 o pomenu evropskega zgodovinskega spomina za prihodnost Evrope (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2019 o otrokovih pravicah ob 30. obletnici konvencije OZN o otrokovih pravicah (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2019 o otrokovih pravicah ob 30. obletnici konvencije OZN o otrokovih pravicah (6),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 6. oktobra 2020 v združenih zadevah C-511/18 La Quadrature du Net in drugi, C-512/18 French Data Network in drugi ter C-520/18 Ordre des barreaux francophones et germanophone in drugi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 6. oktobra 2020 v združenih zadevah C-511/18 La Quadrature du Net in drugi, C-512/18 French Data Network in drugi ter C-520/18 Ordre des barreaux francophones et germanophone in drugi,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča o množičnem nadzoru in hrambi podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča o množičnem nadzoru in hrambi podatkov,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 z naslovom Evropa, ki varuje: pobuda za razširitev pristojnosti Evropskega javnega tožilstva na čezmejna teroristična kazniva dejanja (COM(2018)0641), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 z naslovom Evropa, ki varuje: pobuda za razširitev pristojnosti Evropskega javnega tožilstva na čezmejna teroristična kazniva dejanja (COM(2018)0641),

| — | ob upoštevanju nedavnih poročil Europola (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnih poročil Europola (7),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| A. | ker mora varnostna politika Unije še naprej temeljiti na vrednotah, na podlagi katerih je bila ustanovljena EU in ki so zapisane v členu 2 PEU, vključno z načeli demokracije, osebnih svoboščin in pravne države, ter v Listini o temeljnih pravicah; ker se pravica do varnosti iz člena 6 Listine nanaša na varnost pred neupravičenimi aretacijami, preiskavami in drugimi posegi države; ker evropski projekt temelji na ideji odprte družbe; ker mora biti omejitev uveljavljanja teh pravic in svoboščin določena z zakonom ter mora spoštovati bistvo teh pravic in svoboščin; ker je mogoče v skladu z načelom sorazmernosti omejitve določiti samo, če so nujne in se z njimi dejansko izpolnjujejo cilji v splošnem interesu, ki jih priznava Unija, ali če so potrebne zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih; |
| --- | --- |

A.

ker mora varnostna politika Unije še naprej temeljiti na vrednotah, na podlagi katerih je bila ustanovljena EU in ki so zapisane v členu 2 PEU, vključno z načeli demokracije, osebnih svoboščin in pravne države, ter v Listini o temeljnih pravicah; ker se pravica do varnosti iz člena 6 Listine nanaša na varnost pred neupravičenimi aretacijami, preiskavami in drugimi posegi države; ker evropski projekt temelji na ideji odprte družbe; ker mora biti omejitev uveljavljanja teh pravic in svoboščin določena z zakonom ter mora spoštovati bistvo teh pravic in svoboščin; ker je mogoče v skladu z načelom sorazmernosti omejitve določiti samo, če so nujne in se z njimi dejansko izpolnjujejo cilji v splošnem interesu, ki jih priznava Unija, ali če so potrebne zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih;

| B. | ker bi morala nova strategija EU za varnostno unijo zagotoviti ustrezne odzive za učinkovito reševanje obstoječih in nastajajočih izzivov v hitro spreminjajočem se okolju groženj evropski varnosti; ker je Komisija opredelila kibernetsko kriminaliteto, vključno s krajo identitete, kibernetsko varnost, hibridne grožnje, dezinformacije, teroristične napade in organizirani kriminal, ki sega od trgovine z ljudmi do trgovine s strelnim orožjem in nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami ter finančnega, gospodarskega in okoljskega kriminala, kot glavne izzive; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala nova strategija EU za varnostno unijo zagotoviti ustrezne odzive za učinkovito reševanje obstoječih in nastajajočih izzivov v hitro spreminjajočem se okolju groženj evropski varnosti; ker je Komisija opredelila kibernetsko kriminaliteto, vključno s krajo identitete, kibernetsko varnost, hibridne grožnje, dezinformacije, teroristične napade in organizirani kriminal, ki sega od trgovine z ljudmi do trgovine s strelnim orožjem in nedovoljenega prometa s prepovedanimi drogami ter finančnega, gospodarskega in okoljskega kriminala, kot glavne izzive;

| C. | ker se je v letu 2019 število terorističnih napadov v EU zmanjšalo, vendar so se v EU pred kratkim zgodili novi teroristični napadi; ker več napadov, ki so jih storili desničarski skrajneži, uradno ni bilo priznanih kot teroristični napadi (8); ker je nevarnost džihadističnega terorizma še vedno velika ter ker se v zadnjih letih povečuje nevarnost desničarskega terorizma; ker se v nekaterih državah še naprej kaže nevarnost levičarskega terorizma; ker je treba obsoditi in obravnavati terorizem v vseh njegovih oblikah in izrazih; ker je internet eden od instrumentov, ki jih teroristične organizacije najpogosteje uporabljajo za širjenje terorističnih vsebin (9), novačenje novih članov in spodbujanje k nasilju; |
| --- | --- |

C.

ker se je v letu 2019 število terorističnih napadov v EU zmanjšalo, vendar so se v EU pred kratkim zgodili novi teroristični napadi; ker več napadov, ki so jih storili desničarski skrajneži, uradno ni bilo priznanih kot teroristični napadi (8); ker je nevarnost džihadističnega terorizma še vedno velika ter ker se v zadnjih letih povečuje nevarnost desničarskega terorizma; ker se v nekaterih državah še naprej kaže nevarnost levičarskega terorizma; ker je treba obsoditi in obravnavati terorizem v vseh njegovih oblikah in izrazih; ker je internet eden od instrumentov, ki jih teroristične organizacije najpogosteje uporabljajo za širjenje terorističnih vsebin (9), novačenje novih članov in spodbujanje k nasilju;

| D. | ker se je glede na poročilo Komisije, objavljeno 30. septembra 2020 (10), v večini držav članic poročalo o velikih vrzelih pri izvajanju Direktive (EU) 2017/541 (11); |
| --- | --- |

D.

ker se je glede na poročilo Komisije, objavljeno 30. septembra 2020 (10), v večini držav članic poročalo o velikih vrzelih pri izvajanju Direktive (EU) 2017/541 (11);

| E. | ker se v Evropi še naprej pojavljajo nove oblike dejavnosti organiziranega kriminala, ki izkoriščajo spreminjajoče se družbene ranljivosti, pri čemer se večina organiziranih kriminalnih združb ukvarja z več kriminalnimi dejavnostmi; ker se dobiček organiziranih kriminalnih združb v EU ocenjuje na 110 milijard EUR letno, zapleni pa se le približno 1 % tega dobička (12); ker sta organizirani kriminal in korupcija tesno povezana; |
| --- | --- |

E.

ker se v Evropi še naprej pojavljajo nove oblike dejavnosti organiziranega kriminala, ki izkoriščajo spreminjajoče se družbene ranljivosti, pri čemer se večina organiziranih kriminalnih združb ukvarja z več kriminalnimi dejavnostmi; ker se dobiček organiziranih kriminalnih združb v EU ocenjuje na 110 milijard EUR letno, zapleni pa se le približno 1 % tega dobička (12); ker sta organizirani kriminal in korupcija tesno povezana;

| F. | ker je Komisija leta 2019 začela postopke za ugotavljanje kršitev proti 23 državam članicam zaradi nespoštovanja Direktive 2011/93/EU z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji (13); ker so države članice dosegle napredek pri izvajanju te direktive, vendar še naprej ostajajo izzivi, zlasti v zvezi s preprečevanjem, kazenskim pravom ter zagotavljanjem zaščite, podpore in pomoči žrtvam; ker široka razpoložljivost spletnih naprav omogoča spolno prisilo in izsiljevanje otrok na spletu ter spolno izkoriščanje na podlagi eksplicitnega gradiva, ki ga otroci ustvarijo sami; ker vse več otrok in najstnikov postane žrtev spletnega pridobivanja otrok za spolne namene (t. i. grooming); |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija leta 2019 začela postopke za ugotavljanje kršitev proti 23 državam članicam zaradi nespoštovanja Direktive 2011/93/EU z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji (13); ker so države članice dosegle napredek pri izvajanju te direktive, vendar še naprej ostajajo izzivi, zlasti v zvezi s preprečevanjem, kazenskim pravom ter zagotavljanjem zaščite, podpore in pomoči žrtvam; ker široka razpoložljivost spletnih naprav omogoča spolno prisilo in izsiljevanje otrok na spletu ter spolno izkoriščanje na podlagi eksplicitnega gradiva, ki ga otroci ustvarijo sami; ker vse več otrok in najstnikov postane žrtev spletnega pridobivanja otrok za spolne namene (t. i. grooming);

| G. | ker je spolno izkoriščanje še vedno najpogostejši cilj trgovine z ljudmi v EU, več držav članic pa poroča o povečanju trgovine z ljudmi za izkoriščanje delovne sile (14); ker je število obsodb in pregonov glede na prijavljeno število žrtev še naprej majhno; ker so digitalne tehnologije, družbeni mediji in internetne storitve glavna orodja, ki se uporabljajo za novačenje žrtev trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

G.

ker je spolno izkoriščanje še vedno najpogostejši cilj trgovine z ljudmi v EU, več držav članic pa poroča o povečanju trgovine z ljudmi za izkoriščanje delovne sile (14); ker je število obsodb in pregonov glede na prijavljeno število žrtev še naprej majhno; ker so digitalne tehnologije, družbeni mediji in internetne storitve glavna orodja, ki se uporabljajo za novačenje žrtev trgovine z ljudmi;

| H. | ker je glede na poročila Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) in Europola ocenjena maloprodajna vrednost trga prepovedanih drog v EU, ki je vse bolj zapleten, prilagodljiv in inovativen, približno 30 milijard EUR na leto in ker nedovoljen promet s prepovedanimi drogami predstavlja pomemben vir dohodka za organizirane kriminalne združbe, ki so lahko povezane z drugimi nezakonitimi dejanji in terorizmom; ker nedovoljen promet s prepovedanimi drogami prispeva k porastu nasilja in korupcije ter ima lahko obsežne negativne posledice za družbo; ker se zdi, da je število smrtnih primerov, povezanih z drogami, v Evropi ustaljeno, in sicer jih je na leto več kot 9 000 (15), in ker je uporaba drog še vedno pomembno vprašanje javnega zdravja; |
| --- | --- |

H.

ker je glede na poročila Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) in Europola ocenjena maloprodajna vrednost trga prepovedanih drog v EU, ki je vse bolj zapleten, prilagodljiv in inovativen, približno 30 milijard EUR na leto in ker nedovoljen promet s prepovedanimi drogami predstavlja pomemben vir dohodka za organizirane kriminalne združbe, ki so lahko povezane z drugimi nezakonitimi dejanji in terorizmom; ker nedovoljen promet s prepovedanimi drogami prispeva k porastu nasilja in korupcije ter ima lahko obsežne negativne posledice za družbo; ker se zdi, da je število smrtnih primerov, povezanih z drogami, v Evropi ustaljeno, in sicer jih je na leto več kot 9 000 (15), in ker je uporaba drog še vedno pomembno vprašanje javnega zdravja;

| I. | ker je Europol tudi v letu 2019 državam članicam zagotavljal operativne analize in obdelavo prispevkov ter stalno proaktivno podporo za pomembne preiskave na treh področjih, ki nenehno ogrožajo notranjo varnost Unije, in sicer na področju kibernetske kriminalitete, hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala ter terorizma; |
| --- | --- |

I.

ker je Europol tudi v letu 2019 državam članicam zagotavljal operativne analize in obdelavo prispevkov ter stalno proaktivno podporo za pomembne preiskave na treh področjih, ki nenehno ogrožajo notranjo varnost Unije, in sicer na področju kibernetske kriminalitete, hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala ter terorizma;

| J. | ker je imela prümska mreža leta 2019 na voljo več kot 9,2 milijona profilov DNK za primerjavo v vseh podatkovnih zbirkah držav članic, pri čemer je bilo v tem letu opravljenih več kot 2,2 milijona iskanj profila DNK; ker je bilo poleg tega v letu 2019 skoraj 400 000 iskanj prstnih odtisov, od tega 10 000 preverjenih zadetkov, ter več kot 16 milijonov iskanj podatkov iz registrov vozil (16); |
| --- | --- |

J.

ker je imela prümska mreža leta 2019 na voljo več kot 9,2 milijona profilov DNK za primerjavo v vseh podatkovnih zbirkah držav članic, pri čemer je bilo v tem letu opravljenih več kot 2,2 milijona iskanj profila DNK; ker je bilo poleg tega v letu 2019 skoraj 400 000 iskanj prstnih odtisov, od tega 10 000 preverjenih zadetkov, ter več kot 16 milijonov iskanj podatkov iz registrov vozil (16);

| K. | ker je pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah v Uniji eden od temeljev območja svobode, varnosti in pravice v Uniji ter temelji na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb; ker mora vzajemno priznavanje temeljiti na medsebojnem zaupanju med državami članicami; ker so za preiskavo številnih kaznivih dejanj potrebni podatki, ki so shranjeni elektronsko (e-dokazi); ker se pristojni organi pri čezmejnih preiskavah pogosto srečujejo s praktičnimi težavami pri pridobivanju ustreznih podatkov od ponudnikov storitev zaradi neučinkovitosti obstoječih instrumentov, kot so sporazumi o vzajemni pravni pomoči in evropski preiskovalni nalog; ker so lahko obstoječi postopki dolgotrajni in ker so bili ustrezni podatki pogosto izbrisani, preden je ponudnik storitev prejel zahtevek; ker sozakonodajalca zdaj razpravljata o zakonodajnem svežnju o e-dokazih; |
| --- | --- |

K.

ker je pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah v Uniji eden od temeljev območja svobode, varnosti in pravice v Uniji ter temelji na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb; ker mora vzajemno priznavanje temeljiti na medsebojnem zaupanju med državami članicami; ker so za preiskavo številnih kaznivih dejanj potrebni podatki, ki so shranjeni elektronsko (e-dokazi); ker se pristojni organi pri čezmejnih preiskavah pogosto srečujejo s praktičnimi težavami pri pridobivanju ustreznih podatkov od ponudnikov storitev zaradi neučinkovitosti obstoječih instrumentov, kot so sporazumi o vzajemni pravni pomoči in evropski preiskovalni nalog; ker so lahko obstoječi postopki dolgotrajni in ker so bili ustrezni podatki pogosto izbrisani, preden je ponudnik storitev prejel zahtevek; ker sozakonodajalca zdaj razpravljata o zakonodajnem svežnju o e-dokazih;

| L. | ker izvajanje direktive o procesnih jamstvih (17), katere namen je zagotavljanje pravičnosti kazenskih postopkov, ni bilo zadovoljivo, kar škoduje medsebojnemu zaupanju in sodelovanju med pravosodnimi organi; |
| --- | --- |

L.

ker izvajanje direktive o procesnih jamstvih (17), katere namen je zagotavljanje pravičnosti kazenskih postopkov, ni bilo zadovoljivo, kar škoduje medsebojnemu zaupanju in sodelovanju med pravosodnimi organi;

| M. | ker je Sodišče večkrat razsodilo, da splošna hramba podatkov in množični nadzor elektronskih komunikacij ali potovalnih podatkov nista v skladu z Listino o temeljnih pravicah; ker je Sodišče v svoji sodbi v združenih zadevah C-511/18, C-512/18 in C520/18 potrdilo sodno prakso iz zadeve Tele2, da je dovoljena le ciljna hramba podatkov, omejena na določene osebe ali določeno geografsko območje; ker pa je Sodišče tudi določilo, da se lahko naslovi IP, dodeljeni viru komunikacije, ob upoštevanju strogih zaščitnih ukrepov splošno in neselektivno hranijo za namene boja proti hudim kaznivim dejanjem in resnim grožnjam javni varnosti; |
| --- | --- |

M.

ker je Sodišče večkrat razsodilo, da splošna hramba podatkov in množični nadzor elektronskih komunikacij ali potovalnih podatkov nista v skladu z Listino o temeljnih pravicah; ker je Sodišče v svoji sodbi v združenih zadevah C-511/18, C-512/18 in C520/18 potrdilo sodno prakso iz zadeve Tele2, da je dovoljena le ciljna hramba podatkov, omejena na določene osebe ali določeno geografsko območje; ker pa je Sodišče tudi določilo, da se lahko naslovi IP, dodeljeni viru komunikacije, ob upoštevanju strogih zaščitnih ukrepov splošno in neselektivno hranijo za namene boja proti hudim kaznivim dejanjem in resnim grožnjam javni varnosti;

| N. | ker izvajanje direktive o pravicah žrtev (18) ni bilo zadovoljivo, zlasti zaradi nepopolnega in/ali nepravilnega prenosa (19); |
| --- | --- |

N.

ker izvajanje direktive o pravicah žrtev (18) ni bilo zadovoljivo, zlasti zaradi nepopolnega in/ali nepravilnega prenosa (19);

| O. | ker se je med krizo zaradi covida-19 znatno povečalo število nekaterih kaznivih dejanj, kot sta proizvodnja in distribucija gradiva o spolni zlorabi otrok na spletu, pri čemer se v poročilih ocenjuje, da se je v nekaterih državah članicah količina takega gradiva povečala za 25 %; ker od 70 % do 85 % otrok, ki so žrtve zlorabe, pozna osebo, ki jih zlorablja, in ker so večinoma žrtve oseb, ki jim zaupajo; ker so se prijave nasilja v družini, zlasti nad ženskami in otroki, v tem obdobju močno povečale; ker se je izkazalo, da pandemija močno vpliva na razmere na področju hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala v Evropi, in sicer na področjih, kot so kibernetska kriminaliteta, ponarejanje blaga, goljufije in organizirana kazniva dejanja zoper premoženje (20); ker kriza povzroča zamude ter ovira dostop do pravnega varstva, pomoči in podpore, zaradi nje pa se zaostrujejo tudi razmere v zaporih; ker se je zaradi krize poslabšal položaj migrantov, zaradi česar jih storilci kaznivih dejanj lažje izkoriščajo, preusmerile pa so se tudi tihotapske poti; |
| --- | --- |

O.

ker se je med krizo zaradi covida-19 znatno povečalo število nekaterih kaznivih dejanj, kot sta proizvodnja in distribucija gradiva o spolni zlorabi otrok na spletu, pri čemer se v poročilih ocenjuje, da se je v nekaterih državah članicah količina takega gradiva povečala za 25 %; ker od 70 % do 85 % otrok, ki so žrtve zlorabe, pozna osebo, ki jih zlorablja, in ker so večinoma žrtve oseb, ki jim zaupajo; ker so se prijave nasilja v družini, zlasti nad ženskami in otroki, v tem obdobju močno povečale; ker se je izkazalo, da pandemija močno vpliva na razmere na področju hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala v Evropi, in sicer na področjih, kot so kibernetska kriminaliteta, ponarejanje blaga, goljufije in organizirana kazniva dejanja zoper premoženje (20); ker kriza povzroča zamude ter ovira dostop do pravnega varstva, pomoči in podpore, zaradi nje pa se zaostrujejo tudi razmere v zaporih; ker se je zaradi krize poslabšal položaj migrantov, zaradi česar jih storilci kaznivih dejanj lažje izkoriščajo, preusmerile pa so se tudi tihotapske poti;

| 1. | pozdravlja objavo nove strategije EU za varnostno unijo in poudarja potrebo po učinkovitem izvajanju in ocenjevanju obstoječe zakonodaje EU na tem področju; se strinja s Komisijo, da so na področjih, kjer so bile ugotovljene vrzeli v regulativnem okviru in okviru izvrševanja, potrebni nadaljnji ukrepi v obliki zakonodajnih in nezakonodajnih pobud; poleg tega poudarja, da morajo biti ukrepi v okviru strategije za varnostno unijo dovolj prožni, da bi se lahko z njimi odzivali na nenehno spreminjajoče se okoliščine in ravnanje kriminalnih združb, ki spreminjajo svoj način delovanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da mora vsak nov zakonodajni predlog spremljati temeljita in celovita ocena učinka, vključno z učinkom na temeljne pravice in tveganji diskriminacije; poudarja ključno vlogo Agencije EU za temeljne pravice (FRA) pri ocenjevanju spoštovanja temeljnih pravic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da terorizem ne glede na svojo naravo ogroža demokratične družbe v Evropi in evropske vrednote; obžaluje številne žrtve džihadističnih napadov in desničarskega ekstremizma v zadnjih letih; poudarja, kako pomembno je delo organov kazenskega pregona, ki so pomagali preprečiti številne napade; vendar ugotavlja, da je teroristična grožnja v EU še vedno velika; poziva Komisijo, naj zagotovi celovito in hitro izvajanje Direktive (EU) 2017/541 o boju proti terorizmu v vseh državah članicah; pozdravlja novo agendo EU za boj proti terorizmu, ki jo je Komisija predstavila 9. decembra 2020 in ki spodbuja skupni pristop na podlagi obstoječega dela in v njej napovedanih novih pobud za predvidevanje in preprečevanje terorističnih groženj, zaščito pred njimi in odzivanje nanje na podlagi različnih dejavnikov, kot so tisti, ki so omenjeni v poročilih Europola TE-SAT za leto 2020; meni, da bodo ukrepi, vključeni v agendo, zlasti za usklajevanje in okrepljeno sodelovanje na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni ter izmenjavo informacij med pristojnimi organi držav članic o financiranju terorizma, boj proti radikalizaciji na spletu in zunaj njega, preprečevanje in izobraževanje, boj proti sovražnemu govoru, rasizmu in nestrpnosti ter zaščito, pomoč in podporo žrtvam terorizma, v prihodnje prispevali k učinkovitejšemu boju proti grožnjam, ki jih predstavlja terorizem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo celovit pristop k preprečevanju radikalizacije, ki bi moral združevati varnostno, izobraževalno, socialno, kulturno in protidiskriminacijsko politiko ter vključevati vse ustrezne deležnike, vključno z mrežo za ozaveščanje o radikalizaciji (RAN), pobudami lokalnih skupnosti in prizadevanji lokalnih skupnosti, v skupnost usmerjenim policijskim delom, vključevanjem jezikov in vrednot ter vseživljenjskim izobraževanjem; ponovno poziva Komisijo, naj v ta namen učinkoviteje uporabi sredstva EU ter razvije metodologije za oceno učinkovitosti zadevnih programov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je izobraževanje, vključno z razvojem kritičnega razmišljanja, digitalnih kompetenc ter znanj in spretnosti s področja varnosti na spletu, ključnega pomena za srednjeročno in dolgoročno preprečevanje ter zmanjšanje radikalizacije in prikrajšanja, ki vodi do kriminalnih dejavnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poudarja, da so se spletne teroristične vsebine, čeprav niso edini dejavnik, izkazale za katalizator za radikalizacijo posameznikov in zlasti mladih, med katerimi so nekateri storili teroristična kazniva dejanja, kot so opredeljena v Direktivi (EU) 2017/541; meni, da je boj proti socialni neenakosti ključnega pomena za odpravljanje glavnih vzrokov za radikalizacijo; poudarja, da je treba hitro prepoznati in v celoti odstraniti spletne teroristične vsebine na podlagi jasnih pravnih določb, vključno s človeškim pregledom ter primernimi in zanesljivimi zaščitnimi ukrepi za zagotovitev polnega spoštovanja temeljnih pravic in ustavnih standardov; poudarja, da je kljub napredku, ki je bil dosežen na tem področju, potrebno veliko večje vključevanje podjetij v ta proces; poziva, naj se vzpostavijo pregledni mehanizmi, ki bodo omogočali hitro prepoznavanje in poročanje o terorističnih spletnih vsebinah ter državljanom omogočili, da takšno vsebino naznanijo; meni, da je v zvezi s tem predlog uredbe o preprečevanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin (21), o katerem sta se nedavno dogovorila Parlament in Svet, pomemben instrument, in poziva, naj se ob začetku uporabe začne v celoti izvajati; poudarja, da je treba okrepiti zmogljivosti Europolove enote za prijavljanje internetnih vsebin (EU IRU); |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da sta svoboda veroizpovedi in svoboda izražanja temeljni pravici, ki sta določeni v členih 10 in 11 Listine o temeljnih pravicah; poziva EU in njene države članice, naj ob upoštevanju nedavnih versko motiviranih terorističnih napadov podpirajo te temeljne pravice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja načrt za boj proti organiziranemu kriminalu, ki ga je napovedala Komisija; ponovno poziva k reviziji Okvirnega sklepa Sveta 2008/841/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (22) in poudarja, da je treba določiti skupno opredelitev organiziranega kriminala; meni, da bi ta skupna opredelitev morala upoštevati nasilje, korupcijo ali ustrahovanje, ki jih uporabljajo kriminalne združbe, da bi pridobile nadzor nad gospodarskimi dejavnostmi ali javnimi naročili ali vplivale na demokratične procese; meni, da je mogoče organizirane kriminalne združbe učinkoviteje razbiti tako, da se jim odvzame dobiček od kaznivih dejanj; v zvezi s tem poudarja potrebo po nadaljnjih ukrepih za zamrznitev in zaplembo premoženja, vključno s premoženjem brez kazenske obsodbe, in poziva države članice, naj okrepijo sodelovanje in izmenjavo informacij na tem področju; ugotavlja, da ne bi smeli prezreti novih kriminalnih dejavnosti, kot so kazniva dejanja zoper okolje, organizirana kazniva dejanja zoper premoženje ali nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, saj se z njimi pogosto financirajo druge kriminalne dejavnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja sporočilo Komisije z dne 7. maja 2020 o akcijskem načrtu za celovito politiko Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma, ki določa nadaljnje izboljšave pri odzivanju EU na ta kazniva dejanja, zlasti pri izvrševanju in izvajanju obstoječe zakonodaje; ponovno poudarja, da je potrebno boljše sodelovanje med upravnimi in sodnimi organi ter organi kazenskega pregona v EU, zlasti pa med finančnoobveščevalnimi enotami držav članic, tudi prek platforme fiu.net; meni, da bi bilo treba povečati prepoznavnost obstoječih modelov sodelovanja na področju varnosti, kot je Evropska večdisciplinarna platforma proti grožnjam kriminala (EMPACT); meni, da bi EU morala imeti vodilno vlogo pri zelo potrebnih reformah Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF); meni, da je treba izvesti temeljito oceno in po potrebi revizijo direktive o preprečevanju pranja denarja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poziva institucije EU in države članice, naj se odločno borijo proti sistemski korupciji ter naj razvijejo učinkovite instrumente za preprečevanje korupcije, boj proti njej in njeno sankcioniranje ter za boj proti goljufijam, pa tudi za redno preverjanje porabe javnih sredstev; zato poziva Komisijo, naj takoj nadaljuje letno spremljanje boja proti korupciji, ki bi moralo vključevati vse države članice ter institucije, agencije in organe EU, ter poročanje o njem; poudarja, da je treba financiranje EU v novem večletnem finančnem okviru in načrtu za okrevanje učinkovito zaščititi, da se ne bo uporabljalo za korupcijo in goljufije organiziranih kriminalnih združb; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da države članice, ki izvajajo sheme za pridobitev dovoljenja za prebivanje ali državljanstva z naložbami, pogosto spodbujajo korupcijo in pranje denarja ter s tem v Unijo prinašajo varnostna tveganja; pozdravlja postopke za ugotavljanje kršitev, ki jih je v zvezi s tem sprožila Komisija (23); ponovno poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi svojo pravico do zakonodajne pobude in pripravi zakonodajni predlog, s katerim bi te sheme prepovedala ali regulirala; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba nujno okrepiti prizadevanja na ravni Unije in nacionalni ravni za obravnavanje pojava spolne zlorabe otrok, ki se razrašča na spletu in zunaj njega, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in prijavljanjem spolne zlorabe otrok ter odstranjevanjem posnetkov spolnih zlorab otrok na spletu in izboljšanjem preiskovanja in preganjanja s tem povezanih kaznivih dejanj; je seznanjen s Sporočilom Komisije z dne 24. julija 2020 o strategiji EU za učinkovitejši boj proti spolni zlorabi otrok; je poleg tega seznanjen z namero Komisije, da pred junijem 2021 predstavi nov celovit zakonodajni predlog, ki bo ponudnikom storitev naložil obveznost odkrivanja in prijavljanja spolnih zlorab otrok na spletu; pričakuje, da bo predlog povsem v skladu s temeljnimi pravicami in da mu bo priložena temeljita ocena učinka; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je te ukrepe treba dopolniti s kampanjo za ozaveščanje, ki bo zasnovana v sodelovanju z vsemu ustreznimi deležniki, vključno z organizacijami za pravice otrok, s katero bi otroke, njihove starše in učitelje ozaveščali o nevarnostih na spletu; poziva k boljši zaščiti otrok na internetu, vključno z njihovimi osebnimi podatki in zasebnostjo, ter poziva države članice, naj podprejo obstoječa omrežja in kampanje na tem področju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo Direktivo 2011/93/EU in naj čim prej zagotovijo ustrezne človeške in finančne vire za njeno polno uporabo; obžaluje, da kazenski zakonik v več državah članicah predvideva zelo nizke kazni za spolne odnose z otrokom, ki ne pomenijo učinkovitega odvračilnega ukrepa (24); poziva države članice, naj te kazni ponovno ocenijo in uvedejo potrebne zakonodajne spremembe, da bodo svoje zakonike hitro uskladile z določbami Direktive 2011/93/EU; poziva Komisijo, naj oceni, ali je treba to direktivo razširiti in vključiti določbe o zaščiti in podpori za žrtve ter preprečevanju teh kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja Komisijo na njen poziv k imenovanju predstavnika EU za otrokove pravice, ki bi moral delovati kot referenčna točka za vse zadeve in politična področja EU, povezana z otroki; pozdravlja odločitev Komisije, da bo v skladu z zahtevo iz resolucije Parlamenta z dne 26. novembra 2019 o otrokovih pravicah v strategijo EU za učinkovitejši boj proti spolni zlorabi otrok z dne 24. julija 2020 vključila ustanovitev evropskega centra za preprečevanje in boj proti spolni zlorabi otrok kot središča za usklajen evropski pristop z več deležniki, ki bo vključeval kazenski pregon, preprečevanje in pomoč žrtvam spolne zlorabe otrok; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da šifriranje od konca do konca prispeva k zasebnosti državljanov, vključno z zaščito otrok na spletu, in varnosti sistemov IT ter je nepogrešljivo med drugim za preiskovalne novinarje in žvižgače, ki želijo prijaviti kršitve; poudarja, da bi stranska vrata lahko resno ogrozila trdnost in učinkovitost šifriranja in da jih lahko storilci kaznivih dejanj in zunanji državni akterji zunaj EU zlorabijo za destabilizacijo naše družbe; opozarja, da se storilci kaznivih dejanj hitro prilagajajo razvoju in izkoriščajo nove tehnologije za nezakonite namene; zato poziva države članice in Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), naj organom kazenskega pregona zagotovijo visokokakovostno usposabljanje na zadevnih področjih; poziva Komisijo, naj oceni, ali je mogoče najti regulativno rešitev, ki bo organom kazenskega pregona omogočila zakonit in ciljno usmerjen dostop do podatkov, ki bo v skladu s temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da dezinformacije, zlasti kadar jih podpirajo nove tehnologije, kot so umetna inteligenca in globoki ponaredki, ki jih širijo bodisi državni bodisi nedržavni akterji, lahko ogrozijo našo demokracijo in varnost; poziva Komisijo, naj boj proti dezinformacijam vključi v našo strategijo za varnostno unijo, vključno z dodelitvijo ustreznih sredstev; je seznanjen z akcijskim načrtom za evropsko demokracijo, ki obravnava izziv dezinformacij kot možno grožnjo notranji varnosti; poudarja, kako pomembne so kampanje za ozaveščanje državljanov o tehnikah dezinformacij, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | priznava, da sta boj proti hibridnim grožnjam, katerih cilj je oslabiti socialno kohezijo in spodkopati zaupanje v institucije, ter krepitev odpornosti EU pomembna elementa strategije za varnostno unijo; v zvezi s tem poudarja potrebo po tesnejšem sodelovanju med državami članicami in boljšem usklajevanju med vsemi akterji na ravni EU, da bi preprečili te grožnje; pozdravlja ključne ukrepe za boj proti hibridnim grožnjam, ki jih je predstavila Komisija, in poudarja, da je treba hibridne vidike vključiti v širše oblikovanje politike; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da nove in razvijajoče se tehnologije prodirajo v vse vidike varnosti ter ustvarjajo nove varnostne izzive in grožnje; poudarja pomembnost varne kritične infrastrukture, vključno z digitalno in komunikacijsko infrastrukturo; poziva Komisijo, naj proaktivno načrtuje raziskave, razvoj in uvedbo novih tehnologij za zagotavljanje notranje varnosti EU ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in evropskih vrednot; poudarja, da EU ne sme financirati tehnologij, ki posegajo v temeljne pravice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je infrastruktura 5G strateški element prihodnje evropske varnosti in ključni element strateške odpornosti Evrope; poziva Komisijo, naj pripravi načrt za vzpostavitev evropske infrastrukture 5G, vključno s financiranjem njenega razvoja v Evropi, ter načrt za postopno odpravo in nadomestitev tehnologije 5G iz tretjih držav, ki ne spoštujejo temeljnih pravic in evropskih vrednot; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da je organizirano kriminalno tihotapljenje pogosto prepleteno z drugimi oblikami organiziranega kriminala; pričakuje, da bo akcijski načrt EU za boj proti tihotapljenju migrantov za obdobje 2021–2025 predlagal ukrepe za izboljšanje zmogljivosti za preprečevanje, odkrivanje, preiskovanje in pregon mrež za kriminalno tihotapljenje; meni, da bi moral akcijski načrt med svojimi ključnimi vidiki obravnavati uporabo platform družbenih medijev in platform za izmenjavo spletnih sporočil, ki jih tihotapci uporabljajo za oglaševanje storitev in novačenje strank; meni, de je treba posebno pozornost nameniti mladoletnikom brez spremstva, ki so zelo ranljiva skupina ter se na migracijskih poteh proti EU in znotraj nje (25) spopadajo z različnimi tveganji, vključno z nasiljem, zlorabami in izkoriščanjem; je seznanjen z vlogo agencij in organov EU, zlasti Europolovega Evropskega centra za boj proti tihotapljenju migrantov (EMSC); poziva države članice, naj pri obravnavi humanitarne pomoči ljudem v stiski na morju spoštujejo mednarodno pravo v skladu s smernicami Komisije za leto 2020; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja sprejetje akcijskega načrta EU glede trgovine s strelnim orožjem za obdobje 2020–2025, ki vsebuje ustrezne kazalnike in določbe o poročanju ter zajema partnerje iz jugovzhodne Evrope (Zahodni Balkan, Moldavija in Ukrajina), hkrati pa krepi sodelovanje z državami na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki; pozdravlja namero Komisije, da bo uvedla sistematično in usklajeno zbiranje podatkov o zasegih strelnega orožja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k hitremu izvajanju pripravljalnih ukrepov, ki jih je predlagal Parlament za učinkovito spremljanje temnega omrežja na ravni EU, ter poziva države članice in Komisijo, naj proučijo nadaljnje ukrepe za preprečevanje trgovine s strelnim orožjem na temnem omrežju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja predlog Komisije, da se s sprejetjem nove agende EU za boj proti drogam za naslednjih pet let potrdi zavezanost Unije in držav članic varovanju zdravja in varnosti državljanov pred grožnjami, povezanimi z drogami; meni, da bi si morala politika Unije na področju drog še naprej prizadevati za celosten, uravnotežen, multidisciplinaren pristop, ki temelji na dokazih in človekovih pravicah, in biti tesno usklajena z zunanjim delovanjem Unije; vztraja, da bi bilo treba pri ukrepih Unije na področju prepovedanih drog primerljivo pozornost in vire nameniti tako ponudbi kot povpraševanju, ter poziva k večjemu poudarku na rehabilitaciji in preprečevanju v akcijskem načrtu EU, tudi s kampanjami za ozaveščanje, namenjenimi zlasti otrokom in mladim; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podpira sodelovanje civilne družbe in drugih zadevnih deležnikov v tekočih razpravah o sporočilu Komisije o akcijskem načrtu EU za boj proti drogam za obdobje 2021–2025; meni, da bi morale biti v oblikovanje odzivov Unije in držav na izzive v zvezi z drogami kar najširše vključene prizadete osebe, vključno z uživalci drog; poziva k razširitvi mandata centra EMCDDA, tako da bo vključeval več vrst odvisnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je seznanjen z zakonodajnim predlogom Komisije z dne 9. decembra 2020 (26) o okrepitvi mandata Europola v okviru namena in nalog agencije, kot so določeni v Pogodbi, da bi ta lahko bolje izpolnjeval svojo vlogo središča za izmenjavo informacij na področju kazenskega pregona in sodelovanje v boju proti terorizmu ter hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu v EU ter da bi bila Europolu zagotovljena ustrezna orodja za učinkovitejše sodelovanje z vsemi ustreznimi partnerji; poudarja, da bi bilo treba takšne spremembe dopolniti z večjo politično odgovornostjo ter povečanim sodnim in parlamentarnim nadzorom, pri čemer bi moral biti velik poudarek na odgovornosti, preglednosti in spoštovanju temeljnih pravic; poudarja, da bi morala revizija mandata Europola v celoti uskladiti njegov sistem za varstvo podatkov z Uredbo (EU) 2018/1725 (27); zahteva, da se predloži ocena sedanjega pravnega okvira Europolovega mandata, kot je določeno v členu 68 veljavne uredbe o Europolu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je seznanjen z možno posodobitvijo zakonodajnega okvira Prümskih sklepov; priznava pomanjkljivosti in možne izboljšave, ki so jih izpostavili različni strokovnjaki in katerih vzrok je med drugim nezadostna kakovost podatkov; opozarja na pomen javno dostopnih in točnih podatkov v zvezi z uporabo prümskega mehanizma in poziva Komisijo, naj zbere te podatke od vseh sodelujočih držav članic, da bi ustrezno ocenila veljavni prümski okvir in omogočila dejanski demokratični nadzor; zahteva, da vsak tak nov predlog vključuje obveznost držav članic, da zagotovijo te podatke Komisiji, ki jih uporabi za redna javno dostopna poročila o pregledu; nadalje zahteva, da predlog spremlja temeljita ocena učinka, ki bo zajemala posledice za temeljne pravice in ki bi morala pokazati, ali bi samodejna izmenjava podatkov prinesla dodano vrednost ter ali so potrebne dodatne kategorije biometričnih podatkov; poudarja, da mora vsaka nova rešitev spoštovati načeli nujnosti in sorazmernosti, pa tudi pravni red EU o varstvu podatkov, in zagotoviti zanesljive zaščitne ukrepe za varstvo temeljnih pravic; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je direktiva o obveznosti prevoznikov, da sporočajo podatke o potnikih (predhodne informacije o potniku) (28), prispevala k učinkovitejšemu nadzoru meja in prepoznavanju oseb, ki pomenijo varnostna tveganja; je seznanjen z namero Komisije, da bo predlagala novo različico direktive o predhodnih informacijah o potnikih, ki bo skladna z Lizbonsko pogodbo in pravnim redom na področju varstva podatkov; pričakuje, da bo revizijo spremljala temeljita ocena učinka, tudi posledic za temeljne pravice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da so bile v zadnjih letih zaključene pomembne zakonodajne pobude EU, da bi storilce kaznivih dejanj odkrivali na njenih zunanjih mejah ter izboljšali učinkovitost policijskega sodelovanja s ciljem prispevati k višji ravni varnosti na območju svobode, varnosti in pravice v Uniji; poudarja tudi, da te pobude vključujejo novo arhitekturo informacijskih sistemov EU in njihovo interoperabilnost ter da bi se bilo treba zdaj osredotočiti na njihovo pravočasno uvedbo ob polnem spoštovanju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je zadostna zmogljivost organov kazenskega pregona za obdelavo informacij ključni del celotne verige varnostnih prizadevanj v Uniji kot celoti; poudarja, da nezadostne zmogljivosti v eni ali več državah članicah resno slabijo učinkovitost varnostnih politik EU; poziva Komisijo, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila ustrezne zmogljivosti za obdelavo informacij v državah članicah; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priznava vlogo Eurojusta pri podpiranju in usklajevanju dela nacionalnih pravosodnih organov na področju preiskovanja in pregona mednarodnega kriminala; poziva k večjim prizadevanjem za spodbujanje medsebojnega zaupanja med pravosodnimi organi, med drugim tudi z učinkovitim izvajanjem direktiv o načrtu procesnih pravic, ter spodbujanje in pospešitev izmenjave informacij ter komunikacije v pravosodnem sektorju v Evropski uniji; poudarja, da pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah zaostaja na področju digitalizacije; poziva Komisijo in države članice, naj pravosodnim organom zagotovijo finančno podporo, da se zagotovijo ustrezni analitični standardi in ustrezna digitalna orodja, olajša in pospeši njihovo sodelovanje ter omogoči varna izmenjava informacij; pozdravlja sporočilo Komisije z dne 2. decembra 2020 o digitalizaciji pravosodja v EU in predlog uredbe o računalniškem sistemu za komuniciranje v čezmejnih civilnih in kazenskih postopkih (sistem e-CODEX); |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da je treba izboljšati pravosodno sodelovanje med državami članicami in vzajemno priznavanje sodnih odločb in sodb, tudi s pravočasnim in pravilnim izvajanjem instrumentov pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah; poudarja, da nekatere spremembe razmer na področju pravne države v več državah članicah vplivajo na to izmenjavo, pa tudi na policijsko in pravosodno sodelovanje na splošno; v zvezi s tem poudarja, da je vzajemno zaupanje odvisno od skupnega razumevanja vrednot EU, kot so navedene v členu 2 PEU, vključno s pravno državo, katere bistvena elementa sta neodvisnost sodstva in boj proti korupciji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno poziva k dodatnim ukrepom za izboljšanje usposabljanja organov kazenskega pregona o strategijah za preprečevanje rasizma in diskriminacije ter preprečevanje, odkrivanje in prepovedovanje rasnega in etničnega profiliranja in nasilja; poziva države članice, naj vlagajo v to področje ter sodelujejo z agencijo CEPOL in Evropsko mrežo institucij za izobraževanje v pravosodju; poudarja, da je še vedno potrebno usposabljanje o trendih na področjih radikalizacije, terorizma in pranja denarja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja ustanovitev Evropskega javnega tožilstva (EJT); poziva k ohranitvi njegove neodvisnosti in zagotavljanju njegovega učinkovitega delovanja v nacionalnih sodnih postopkih; izraža zaskrbljenost zaradi pomembne vrzeli pri krepitvi naše varnostne unije, in sicer Komisija ni upoštevala vloge EJT v zvezi s tem; poziva k oceni morebitne razširitve pristojnosti EJT v skladu s členom 83 PDEU, ko bo EJT povsem operativno; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice, naj v celoti in pravilno izvajajo direktivo o pravicah žrtev in druge predpise EU o pravicah žrtev; pozdravlja sprejetje strategije za pravice žrtev in uvedbo položaja koordinatorja Komisije za pravice žrtev; ponovno poziva, naj se ranljivim žrtvam nameni posebna pozornost in po možnosti zagotovi odškodnina z uporabo zaseženega premoženja ter premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji; ponovno poziva, naj se zagotovi trajno financiranje za službe, ki pomagajo žrtvam; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno poudarja, da je treba ranljivim žrtvam trgovine z ljudmi zagotoviti učinkovito zaščito in pomoč, tudi pri ponovni vključitvi v družbo, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti mladoletnikom brez spremstva; opozarja, da je treba osebje organov pregona izobraževati o psiholoških vidikih trgovine z ljudmi ter zagotoviti pristop, skladen z zakonodajo o prepovedi diskriminacije, ki spodbuja enakost spolov in je otrokom prijazen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je enakost spolov ključni vidik za boj proti radikalizaciji, zmanjšanje nasilja v družini ter preprečevanje spolne zlorabe in zlorabe otrok; poziva Komisijo, naj vključi ukrepe za podporo enakosti spolov kot pomemben preventivni del svoje varnostne strategije, in poziva Svet, naj aktivira premostitveno klavzulo, tako da soglasno sprejme sklep o opredelitvi nasilja nad ženskami in dekleti (in drugih oblik nasilja na podlagi spola) kot enega od področij kriminala, ki so našteta v členu 83(1) PDEU; poziva Komisijo in države članice, naj prednostno obravnavajo boj proti nasilju v družini, tako da zagotovijo podporne storitve ter ustanovijo specializirane enote organov kazenskega pregona in preganjajo ta kazniva dejanja; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo posodobljene podatke o tem; poziva EU in države članice, naj ratificirajo Istanbulsko konvencijo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | obžaluje, da se varnostni ukrepi EU v državah članicah sistematično ne izvajajo v celoti in pravočasno; meni, da se morajo ukrepi izvajati ne le v skladu s črko zakona, temveč tudi z njegovim duhom; ugotavlja, de bi varnostni ukrepi, če se sistematično ne izvajajo v celoti in pravočasno, lahko postali neučinkoviti in ne bi zagotavljali dodatne varnosti ter zato ne bi več izpolnjevali zahtev nujnosti in sorazmernosti; poziva Komisijo, naj začne postopke za ugotavljanje kršitev takoj po izteku roka za prenos ali po ugotovljeni kršitvi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, kako pomembni so dokazi o učinkovitosti veljavnih varnostnih ukrepov EU; poudarja, da je obseg, v katerem se omejevanje temeljnih pravic lahko šteje za potrebno in sorazmerno, odvisen od učinkovitosti teh politik, ki mora biti dokazana z javno dostopnimi količinskimi in kvalitativnimi dokazi; obžaluje dejstvo, da je Komisija doslej zagotovila le posamične nepotrjene dokaze o varnostnih ukrepih, ne pa tudi količinskih dokazov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj redno ocenjuje sedanje varnostne politike in sporazume ter jih po potrebi uskladi s sodno prakso Sodišča; meni, da je treba nujno spremeniti sporazume o evidenci podatkov o potnikih z ZDA in Avstralijo, tako da bodo skladni s sodno prakso Sodišča, in da zavrnitev Komisije, da to stori, pomeni resno opustitev; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izraža zaskrbljenost, ker so službe kazenskega pregona nekatere dejavnosti predale zasebnemu sektorju v zunanje izvajanje, in poziva k boljšemu nadzoru nad morebitnim javno-zasebnim sodelovanjem na področju varnosti; obžaluje nepreglednost financiranja EU za zasebna podjetja, ki vzpostavljajo varnostne sisteme ali njihove dele; |
| --- | --- |

41.

| 42. | izraža globoko zaskrbljenost, ker je agencijam EU, ki delujejo na področju pravosodja in notranjih zadev (PNZ), dodeljenih premalo virov, da bi lahko v celoti izpolnjevale svoje mandate; poziva Komisijo, naj agencijam in organom EU na področju pravosodja in notranjih zadev zagotovi ustrezne finančne in človeške vire, da bi EU lahko uresničila strategijo za varnostno unijo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0022.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0204.

(3)  UL C 388, 13.11.2020, str. 42.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0021.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0173.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0066.

(7)  Poročilo o stanju in trendih na področju terorizma v Evropski uniji (TE-SAT), objavljeno 23. junija 2020; Ocena ogroženosti zaradi internetnega organiziranega kriminala (IOCTA), objavljena 5. oktobra 2020; „Exploiting isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the Covid-19 pandemic (Izkoriščanje osamitve: Storilci in žrtve spolne zlorabe otrok na spletu med pandemijo covida-19), objavljeno 19. junija 2020.

(8)  Europol, TE-SAT 2020, str. 66.

(9)  Na podlagi Europola, TE-SAT 2020, str. 24.

(10)  Poročilo Komisije z dne 30. septembra 2020 na podlagi člena 29(1) Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu (COM(2020)0619).

(11)  UL L 88, 31.3.2017, str. 6.

(12)  Strategija EU za varnostno unijo, str. 19.

(13)  UL L 335, 17.12.2011, str. 1.

(14)  Delovni dokument služb Komisije, priložen tretjemu poročilu o napredku v boju proti trgovini z ljudmi (2020) v skladu s členom 20 Direktive 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev, str. 3 (SWD(2020)0226).

(15)  EMCDDA, Evropsko poročilo o drogah za leto 2020: Trendi in razvoj, september 2020, str. 66.

(16)  Deloitte Consulting & Advisory CVBA, „Study on the Feasibility of Improving Information Exchange under the Prüm Decisions“ (Študija o izvedljivosti izboljšanja izmenjave informacij v skladu s Prümskimi sklepi), maj 2020, str. 7.

(17)  UL L 132, 21.5.2016, str. 1.

(18)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(19)  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 11. maja 2020 o izvajanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ, str. 9 (COM(2020)0188).

(20)  Europol, „How COVID-19-related crime infected Europe during 2020“ (Kako je kriminaliteta, povezana s pandemijo COVID-19, v letu 2020 vplivala na Evropo), 12. november 2020.

(21)  COM(2018)0640.

(22)  UL L 300, 11.11.2008, str. 42.

(23)  Postopka za ugotavljanje kršitev sta bila 20. oktobra 2020 sprožena zoper Ciper in Malto zaradi njunih shem za pridobitev državljanstva za vlagatelje, ki se pogosto imenujejo tudi programi „zlatih potnih listov“.

(24)  Poročilo Komisije z dne 16. decembra 2016 o oceni, v kolikšni meri so države članice sprejele potrebne ukrepe za izpolnitev določb Direktive 2011/93/EU z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, str. 8 (COM(2016)0871).

(25)  Evropski center za boj proti tihotapljenju migrantov (Europol), 4. letno poročilo o dejavnostih – 2020.

(26)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/794 v zvezi s sodelovanjem Europola z zasebnimi strankami, obdelavo osebnih podatkov s strani Europola pri podpiranju kazenskih preiskav in vlogo Europola pri raziskavah in inovacijah – še ni prevedeno) (COM(2020)0796).

(27)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(28)  Direktiva Sveta 2004/82/ES z dne 29. aprila 2004 o obveznosti prevoznikov, da sporočajo podatke o potnikih (UL L 261, 6.8.2004, str. 24).

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/150 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/150

---

P9_TA(2020)0379

Potrebna je namenska sestava Sveta za enakost spolov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o potrebi po namenski sestavi Sveta za enakost spolov (2020/2896(RSP))

(2021/C 445/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter členov 8, 10, 19, 153(1)(i), 157 in 236 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter členov 8, 10, 19, 153(1)(i), 157 in 236 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 2(1) Poslovnika Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2(1) Poslovnika Sveta,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. julija 2008 za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (direktiva o boju proti diskriminaciji) (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. julija 2008 za direktivo Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (direktiva o boju proti diskriminaciji) (COM(2008)0426),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uporabi načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uporabi načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (1),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. marca 2012 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. marca 2012 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih) (COM(2012)0614),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), ki je začela veljati 1. avgusta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), ki je začela veljati 1. avgusta 2014,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki ga je podala Komisija (COM(2016)0109) z dne 4. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki ga je podala Komisija (COM(2016)0109) z dne 4. marca 2016,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. januarja 2020 o razliki med plačami moških in žensk (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. januarja 2020 o razliki med plačami moških in žensk (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (5),

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov za leto 2020 Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE), objavljenega 28. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov za leto 2020 Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE), objavljenega 28. oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila EIGE z dne 19. novembra 2020 o razlikah med spoloma na področju oskrbe in plač v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EIGE z dne 19. novembra 2020 o razlikah med spoloma na področju oskrbe in plač v EU,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov: nadaljnji ukrepi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov: nadaljnji ukrepi,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 2. decembra 2020 o odpravljanju razlike v plačah med spoloma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 2. decembra 2020 o odpravljanju razlike v plačah med spoloma,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 2, 3, 9 in 15, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 2, 3, 9 in 15,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, sprejetih leta 2015, zlasti ciljev 5 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, sprejetih leta 2015, zlasti ciljev 5 in 8,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. novembra 2020 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov (GAP) III: Ambiciozen načrt za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. novembra 2020 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov (GAP) III: Ambiciozen načrt za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje (COM(2020)0565),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Unija enakosti: strateški okvir EU za Rome za enakost, vključevanje in udeležbo (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom Unija enakosti: strateški okvir EU za Rome za enakost, vključevanje in udeležbo (COM(2020)0620),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je enakost spolov temeljna vrednota in ključni cilj EU; ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah, ter bi ju bilo treba v celoti spoštovati; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost spolov temeljna vrednota in ključni cilj EU; ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah, ter bi ju bilo treba v celoti spoštovati;

| B. | ker člen 8 PDEU določa vključevanje načela enakosti spolov, v skladu s katerim bi si morala Unija pri vseh svojih dejavnostih prizadevati za odpravo neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

B.

ker člen 8 PDEU določa vključevanje načela enakosti spolov, v skladu s katerim bi si morala Unija pri vseh svojih dejavnostih prizadevati za odpravo neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami;

| C. | ker diskriminacijo na podlagi spola in spolne identitete pogosto spremlja diskriminacija iz drugih razlogov, kot do spol, rasa, barva kože, narodnostno ali socialno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vera ali prepričanje, politično ali drugo prepričanje, pripadnost nacionalni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolna usmerjenost, zaradi česar pride do dvoplastne ali večplastne diskriminacije; ker sta pri politikah EU bistvena horizontalni presečni vidik in vključevanje načela enakosti spolov, če želimo zagotoviti enakosti spolov in enakost na splošno; |
| --- | --- |

C.

ker diskriminacijo na podlagi spola in spolne identitete pogosto spremlja diskriminacija iz drugih razlogov, kot do spol, rasa, barva kože, narodnostno ali socialno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vera ali prepričanje, politično ali drugo prepričanje, pripadnost nacionalni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolna usmerjenost, zaradi česar pride do dvoplastne ali večplastne diskriminacije; ker sta pri politikah EU bistvena horizontalni presečni vidik in vključevanje načela enakosti spolov, če želimo zagotoviti enakosti spolov in enakost na splošno;

| D. | ker je horizontalni presečni vidik bistvenega pomena za vsako politiko enakosti spolov, da bi prepoznali in obravnavali te številne grožnje diskriminacije; ker politike EU doslej niso uporabljale presečnega pristopa in so se osredotočale predvsem na individualno razsežnost diskriminacije, ki ne obravnava njene institucionalne, strukturne in zgodovinske razsežnosti; ker presečna analiza omogoča razumevanje strukturnih ovir, hkrati pa zagotavlja dokaze, na podlagi katerih se določijo merila uspešnosti, in usmerja pot k strateškim in učinkovitim politikam v boju proti sistemski diskriminaciji, izključenosti in neenakosti med spoloma; |
| --- | --- |

D.

ker je horizontalni presečni vidik bistvenega pomena za vsako politiko enakosti spolov, da bi prepoznali in obravnavali te številne grožnje diskriminacije; ker politike EU doslej niso uporabljale presečnega pristopa in so se osredotočale predvsem na individualno razsežnost diskriminacije, ki ne obravnava njene institucionalne, strukturne in zgodovinske razsežnosti; ker presečna analiza omogoča razumevanje strukturnih ovir, hkrati pa zagotavlja dokaze, na podlagi katerih se določijo merila uspešnosti, in usmerja pot k strateškim in učinkovitim politikam v boju proti sistemski diskriminaciji, izključenosti in neenakosti med spoloma;

| E. | ker po indeksu EIGE o enakosti spolov doslej v nobeni državi EU ni v celoti dosežena enakost moških in žensk; ker je napredek EU na področju enakosti spolov še vedno počasen, pri čemer se indeks v povprečju izboljša za eno točko vsaki dve leti; ker bo pri tem ritmu EU potrebovala več kot 60 let, da bi dosegla enakost spolov; |
| --- | --- |

E.

ker po indeksu EIGE o enakosti spolov doslej v nobeni državi EU ni v celoti dosežena enakost moških in žensk; ker je napredek EU na področju enakosti spolov še vedno počasen, pri čemer se indeks v povprečju izboljša za eno točko vsaki dve leti; ker bo pri tem ritmu EU potrebovala več kot 60 let, da bi dosegla enakost spolov;

| F. | ker nasilje na podlagi spola v vseh oblikah pomeni diskriminacijo in kršitev človekovih pravic, zakoreninjenih v neenakosti spolov, ki se na ta način ohranja in krepi; ker je nasilje na podlagi spola ena največjih ovir za doseganje enakosti spolov; ker je raziskava Agencije za temeljne pravice iz leta 2014 pokazala, da je vsaka tretja ženska po 15. letu starosti žrtev fizičnega ali spolnega nasilja, da se je 55 % žensk soočilo z eno ali več oblikami spolnega nadlegovanja in da v povprečju vsaka dva dni in pol zaradi nasilja v družini umre ena ženska; ker je življenje brez nasilja pogoj za enakost; ker je v EU vsako leto približno 3 500 femicidov povezanih z nasiljem v družini (6); ker so primerljivi podatki, ki so razčlenjeni po spolu in upoštevajo vidik spola, bistveni, da bi odrazili celoten obseg nasilja na podlagi spola, opozorili na neenakosti in oblikovali ciljno usmerjene politike; ker na različnih področjih politik EU in držav članic še vedno ni podatkov, ki bi bili razčlenjeni po spolu in bi upoštevali vidik spola; |
| --- | --- |

F.

ker nasilje na podlagi spola v vseh oblikah pomeni diskriminacijo in kršitev človekovih pravic, zakoreninjenih v neenakosti spolov, ki se na ta način ohranja in krepi; ker je nasilje na podlagi spola ena največjih ovir za doseganje enakosti spolov; ker je raziskava Agencije za temeljne pravice iz leta 2014 pokazala, da je vsaka tretja ženska po 15. letu starosti žrtev fizičnega ali spolnega nasilja, da se je 55 % žensk soočilo z eno ali več oblikami spolnega nadlegovanja in da v povprečju vsaka dva dni in pol zaradi nasilja v družini umre ena ženska; ker je življenje brez nasilja pogoj za enakost; ker je v EU vsako leto približno 3 500 femicidov povezanih z nasiljem v družini (6); ker so primerljivi podatki, ki so razčlenjeni po spolu in upoštevajo vidik spola, bistveni, da bi odrazili celoten obseg nasilja na podlagi spola, opozorili na neenakosti in oblikovali ciljno usmerjene politike; ker na različnih področjih politik EU in držav članic še vedno ni podatkov, ki bi bili razčlenjeni po spolu in bi upoštevali vidik spola;

| G. | ker po najnovejših podatkih Komisije razlika med spoloma v urnih postavkah znaša 16 %, čeprav se med državami članicami zelo razlikuje; ker se razlika med plačami moških in žensk poveča na 40 %, če se upoštevajo stopnje zaposlenosti in splošna udeležba na trgu dela; ker se razmere še poslabšajo, ko se ženske upokojijo, saj so njihove pokojnine med drugim zaradi razlik med plačami moških in žensk približno 37 % nižje kot pokojnine moških; ker je bila stopnja zaposlenosti v EU, ki se med državami članicami močno razlikuje, leta 2018 še vedno višja pri moških (79 %) kot pri ženskah (67 %); ker je leta 2018 v EU 31,3 % zaposlenih žensk, starih med 20–64 let, delalo s skrajšanim delovnim časom, medtem ko je pri moških ta delež znašal 8,7 %; ker so ženske prekomerno zastopane v neformalnem gospodarstvu, pri neprostovoljnem delu s krajšim delovnim časom ter na prekarnih in slabo plačanih delovnih mestih; |
| --- | --- |

G.

ker po najnovejših podatkih Komisije razlika med spoloma v urnih postavkah znaša 16 %, čeprav se med državami članicami zelo razlikuje; ker se razlika med plačami moških in žensk poveča na 40 %, če se upoštevajo stopnje zaposlenosti in splošna udeležba na trgu dela; ker se razmere še poslabšajo, ko se ženske upokojijo, saj so njihove pokojnine med drugim zaradi razlik med plačami moških in žensk približno 37 % nižje kot pokojnine moških; ker je bila stopnja zaposlenosti v EU, ki se med državami članicami močno razlikuje, leta 2018 še vedno višja pri moških (79 %) kot pri ženskah (67 %); ker je leta 2018 v EU 31,3 % zaposlenih žensk, starih med 20–64 let, delalo s skrajšanim delovnim časom, medtem ko je pri moških ta delež znašal 8,7 %; ker so ženske prekomerno zastopane v neformalnem gospodarstvu, pri neprostovoljnem delu s krajšim delovnim časom ter na prekarnih in slabo plačanih delovnih mestih;

| H. | ker neplačano oskrbo in gospodinjska dela pretežno zagotavljajo in opravijo ženske, kar vpliva na zaposlitev in poklicno napredovanje ter prispeva k plačilni vrzeli in razlikam v zaposlenosti, plačah in pokojninah med spoloma; ker ocene kažejo, da v sektorju oskrbe 80 % storitev opravijo neformalni oskrbovalci, ki so večinoma ženske (75 %), tudi migrantke; |
| --- | --- |

H.

ker neplačano oskrbo in gospodinjska dela pretežno zagotavljajo in opravijo ženske, kar vpliva na zaposlitev in poklicno napredovanje ter prispeva k plačilni vrzeli in razlikam v zaposlenosti, plačah in pokojninah med spoloma; ker ocene kažejo, da v sektorju oskrbe 80 % storitev opravijo neformalni oskrbovalci, ki so večinoma ženske (75 %), tudi migrantke;

| I. | ker so zato ženske še vedno premalo zastopane in se soočajo z različnimi oblikami diskriminacije na trgu dela in ker jim je treba ponuditi enake priložnosti na delovnem mestu, če želimo zmanjšati te vrzeli; |
| --- | --- |

I.

ker so zato ženske še vedno premalo zastopane in se soočajo z različnimi oblikami diskriminacije na trgu dela in ker jim je treba ponuditi enake priložnosti na delovnem mestu, če želimo zmanjšati te vrzeli;

| J. | ker je treba v skladu s sporočilom Komisije z dne 14. januarja 2020 z naslovom Močna socialna Evropa za pravičen prehod (COM(2020)0014) izboljšati storitve otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe, da bi zagotovili enakopravnejšo porazdelitev obveznosti oskrbe med moškimi in ženskami in s tem ženskam omogočili, da so na trgu dela udeležene pod enakimi pogoji kot moški; |
| --- | --- |

J.

ker je treba v skladu s sporočilom Komisije z dne 14. januarja 2020 z naslovom Močna socialna Evropa za pravičen prehod (COM(2020)0014) izboljšati storitve otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe, da bi zagotovili enakopravnejšo porazdelitev obveznosti oskrbe med moškimi in ženskami in s tem ženskam omogočili, da so na trgu dela udeležene pod enakimi pogoji kot moški;

| K. | ker na številnih področjih še vedno obstajajo razlike med spoloma in strukturne ovire, ki ženske in moške omejujejo na njihove tradicionalne vloge, ženskam pa preprečujejo, da bi v celoti izkoristile svojo temeljno pravico do enakosti pri zaposlovanju, delu in plačilu; |
| --- | --- |

K.

ker na številnih področjih še vedno obstajajo razlike med spoloma in strukturne ovire, ki ženske in moške omejujejo na njihove tradicionalne vloge, ženskam pa preprečujejo, da bi v celoti izkoristile svojo temeljno pravico do enakosti pri zaposlovanju, delu in plačilu;

| L. | ker so ženske premalo zastopane na položajih odločanja, tudi v gospodarskem sektorju, enakost spolov v izvoljenih organih pa še zdaleč ni dosežena; ker po podatkih EIGE ženske predstavljajo manj kot tretjino vseh poslancev v EU; ker večina organov odločanja nima dovolj strokovnega znanja na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

L.

ker so ženske premalo zastopane na položajih odločanja, tudi v gospodarskem sektorju, enakost spolov v izvoljenih organih pa še zdaleč ni dosežena; ker po podatkih EIGE ženske predstavljajo manj kot tretjino vseh poslancev v EU; ker večina organov odločanja nima dovolj strokovnega znanja na področju enakosti spolov;

| M. | ker stereotipni pogledi na vloge spolov prispevajo k neenakosti med spoloma in k nasilju na podlagi spola; ker je boj proti neenakosti med spoloma v interesu družbe kot celote in ker je sodelovanje moških pri prizadevanjih za boj proti neenakosti med spoloma in nasilju na podlagi spola ključnega pomena; |
| --- | --- |

M.

ker stereotipni pogledi na vloge spolov prispevajo k neenakosti med spoloma in k nasilju na podlagi spola; ker je boj proti neenakosti med spoloma v interesu družbe kot celote in ker je sodelovanje moških pri prizadevanjih za boj proti neenakosti med spoloma in nasilju na podlagi spola ključnega pomena;

| N. | ker je dostop do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva in pravic bistven za doseganje enakosti spolov; ker je odrekanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic oblika nasilja na podlagi spola; ker Parlament spolno in reproduktivno zdravje in pravice obravnava v svojem Programu EU za zdravje, ki ga je sprejel pred kratkim, da bi zagotovil pravočasen dostop do blaga, ki je potrebno za varno zagotavljanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

N.

ker je dostop do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva in pravic bistven za doseganje enakosti spolov; ker je odrekanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic oblika nasilja na podlagi spola; ker Parlament spolno in reproduktivno zdravje in pravice obravnava v svojem Programu EU za zdravje, ki ga je sprejel pred kratkim, da bi zagotovil pravočasen dostop do blaga, ki je potrebno za varno zagotavljanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic;

| O. | ker je bil v EU dosežen pozitiven napredek, a so še vedno možne izboljšave, saj smo priča resnemu nazadovanju na področju enakosti spolov in pravic žensk, tudi na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; ker se je treba proti temu nazadovanju boriti, enakost spolov in pravice žensk pa zaščititi na najvišji ravni; |
| --- | --- |

O.

ker je bil v EU dosežen pozitiven napredek, a so še vedno možne izboljšave, saj smo priča resnemu nazadovanju na področju enakosti spolov in pravic žensk, tudi na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; ker se je treba proti temu nazadovanju boriti, enakost spolov in pravice žensk pa zaščititi na najvišji ravni;

| P. | ker je pandemija COVID-19 nesorazmerno vplivala na ženske in dekleta zaradi že obstoječih neenakosti, ki so med drugim povzročile eksponentno povečanje nasilja na podlagi spola in večji osip na trgu dela; ker je vključitev vidika spola v vse faze odziva na krizo zaradi COVID-19 bistvenega pomena; |
| --- | --- |

P.

ker je pandemija COVID-19 nesorazmerno vplivala na ženske in dekleta zaradi že obstoječih neenakosti, ki so med drugim povzročile eksponentno povečanje nasilja na podlagi spola in večji osip na trgu dela; ker je vključitev vidika spola v vse faze odziva na krizo zaradi COVID-19 bistvenega pomena;

| Q. | ker ženske zasedajo najbolj prekarna delovna mesta v družbi, jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela s skrajšanim delovnikom, tveganjem izgube zaposlitve in prisilnim delom na daljavo zaradi nezagotovljenega otroškega varstva; ker je bila petina žensk v EU že izpostavljena revščini ali socialni izključenosti (7); ker ženske predstavljajo tudi 85 % enostarševskih družin, ki so še bolj izpostavljene prekarnosti in večji revščini; ker naj bi v prihodnjih mesecih 500 milijonov ljudi (8) na svetu, od tega večina žensk, zapadlo v revščino; ker imata revščina in socialna izključenost strukturne vzroke, ki jih je treba odpraviti in obrniti, zlasti s politikami na področju zaposlovanja, stanovanj, mobilnosti in dostopa do javnih storitev; |
| --- | --- |

Q.

ker ženske zasedajo najbolj prekarna delovna mesta v družbi, jih je pandemija COVID-19 najbolj prizadela s skrajšanim delovnikom, tveganjem izgube zaposlitve in prisilnim delom na daljavo zaradi nezagotovljenega otroškega varstva; ker je bila petina žensk v EU že izpostavljena revščini ali socialni izključenosti (7); ker ženske predstavljajo tudi 85 % enostarševskih družin, ki so še bolj izpostavljene prekarnosti in večji revščini; ker naj bi v prihodnjih mesecih 500 milijonov ljudi (8) na svetu, od tega večina žensk, zapadlo v revščino; ker imata revščina in socialna izključenost strukturne vzroke, ki jih je treba odpraviti in obrniti, zlasti s politikami na področju zaposlovanja, stanovanj, mobilnosti in dostopa do javnih storitev;

| R. | ker je kriza zaradi COVID-19 pokazala pomen integracije EU, krepitve dialoga in sodelovanja med državami članicami, izmenjave rešitev ter ukrepov in usklajenega odziva na ravni EU, tudi na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

R.

ker je kriza zaradi COVID-19 pokazala pomen integracije EU, krepitve dialoga in sodelovanja med državami članicami, izmenjave rešitev ter ukrepov in usklajenega odziva na ravni EU, tudi na področju enakosti spolov;

| S. | ker bo vključevanje načela enakosti spolov po dogovoru med Parlamentom in Svetom prvič horizontalna prednostna naloga v večletnem finančnem okviru 2021–2027 in ga je treba pospremiti z oceno učinka vsakega zakonodajnega predloga in predloga politike ter s spremljanjem in ocenjevanjem programov glede na njihovo upoštevanje vidika spola, vključno s spremljanjem sredstev, ki so namenjena enakosti spolov; ker bi bilo treba tudi vključevanje vidika spola v proračun spremljati na najvišji politični ravni v okviru instrumenta za okrevanje in odpornost ter glavnih programov EU za financiranje; ker sta enakost spolov ter uresničevanje pravic žensk in deklet predpogoja za gospodarsko okrevanje ter vključujoč trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

S.

ker bo vključevanje načela enakosti spolov po dogovoru med Parlamentom in Svetom prvič horizontalna prednostna naloga v večletnem finančnem okviru 2021–2027 in ga je treba pospremiti z oceno učinka vsakega zakonodajnega predloga in predloga politike ter s spremljanjem in ocenjevanjem programov glede na njihovo upoštevanje vidika spola, vključno s spremljanjem sredstev, ki so namenjena enakosti spolov; ker bi bilo treba tudi vključevanje vidika spola v proračun spremljati na najvišji politični ravni v okviru instrumenta za okrevanje in odpornost ter glavnih programov EU za financiranje; ker sta enakost spolov ter uresničevanje pravic žensk in deklet predpogoja za gospodarsko okrevanje ter vključujoč trajnostni razvoj;

| T. | ker je od sprejetja Istanbulske konvencije minilo osem let, a je še vedno niso ratificirale vse države članice in niti EU; ker je Istanbulska konvencija najpomembnejše obstoječe mednarodno orodje za preprečevanje nasilja na podlagi spola in boj proti njemu; |
| --- | --- |

T.

ker je od sprejetja Istanbulske konvencije minilo osem let, a je še vedno niso ratificirale vse države članice in niti EU; ker je Istanbulska konvencija najpomembnejše obstoječe mednarodno orodje za preprečevanje nasilja na podlagi spola in boj proti njemu;

| U. | ker je Parlament v številnih resolucijah, kot je resolucija z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola, Svet pozval, naj aktivira premostitveno klavzulo iz člena 83(1) PDEU, da bi nasilje na podlagi spola vključili na seznam evropskih kaznivih dejanj; ker je Parlament večkrat pozval k sprejetju direktive za preprečevanje nasilja na podlagi spola in boj proti njemu; |
| --- | --- |

U.

ker je Parlament v številnih resolucijah, kot je resolucija z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola, Svet pozval, naj aktivira premostitveno klavzulo iz člena 83(1) PDEU, da bi nasilje na podlagi spola vključili na seznam evropskih kaznivih dejanj; ker je Parlament večkrat pozval k sprejetju direktive za preprečevanje nasilja na podlagi spola in boj proti njemu;

| V. | ker sedem let po tem, ko je Komisija oblikovala predlog in je Parlament sprejel svoje stališče v prvi obravnavi, še ni bil dosežen dogovor o direktivi o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih), predlog pa že ves čas blokira Svet; |
| --- | --- |

V.

ker sedem let po tem, ko je Komisija oblikovala predlog in je Parlament sprejel svoje stališče v prvi obravnavi, še ni bil dosežen dogovor o direktivi o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih), predlog pa že ves čas blokira Svet;

| W. | ker dvanajst let od predloga Komisije še ni bil dosežen dogovor o direktivi o izvajanju načela enake obravnave oseb ne glede na veroizpoved ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, saj predlog blokira Svet; |
| --- | --- |

W.

ker dvanajst let od predloga Komisije še ni bil dosežen dogovor o direktivi o izvajanju načela enake obravnave oseb ne glede na veroizpoved ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, saj predlog blokira Svet;

| X. | ker je Svet v svojih sklepih z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov in nadaljnjih ukrepih poudaril, da stari izzivi ostajajo in da se pojavljajo tudi novi, da zastavljeni cilji glede enakosti spolov niso bili v celoti doseženi in da zato poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo zagotoviti enakost spolov, med drugim z dejavnim spodbujanjem političnega dialoga o enakosti spolov na ravni EU in na najvišji politični ravni; |
| --- | --- |

X.

ker je Svet v svojih sklepih z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov in nadaljnjih ukrepih poudaril, da stari izzivi ostajajo in da se pojavljajo tudi novi, da zastavljeni cilji glede enakosti spolov niso bili v celoti doseženi in da zato poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo zagotoviti enakost spolov, med drugim z dejavnim spodbujanjem političnega dialoga o enakosti spolov na ravni EU in na najvišji politični ravni;

| Y. | ker sta se politični dialog na visoki ravni in dialog na ravni EU izkazala za učinkovita pri zmanjševanju razlik med državami članicami in spodbujanju evropskega povezovanja na večini področij politike; ker je strukturiran dialog na najvišji politični ravni bistvenega pomena za zaščito in spodbujanje pravic žensk in enakosti spolov s sprejetjem zakonodaje Unije, ki bo upoštevala vidik spola; |
| --- | --- |

Y.

ker sta se politični dialog na visoki ravni in dialog na ravni EU izkazala za učinkovita pri zmanjševanju razlik med državami članicami in spodbujanju evropskega povezovanja na večini področij politike; ker je strukturiran dialog na najvišji politični ravni bistvenega pomena za zaščito in spodbujanje pravic žensk in enakosti spolov s sprejetjem zakonodaje Unije, ki bo upoštevala vidik spola;

| Z. | ker je vloga Sveta kot sozakonodajalca EU bistvenega pomena; ker morajo biti sestave Sveta zasnovane tako, da se lahko odzivajo na trenutne politične izzive in prednostne naloge; ker dejstvo, da ne obstaja namenska sestava za zagotavljanje enakosti spolov, povečuje tveganje, da bo sprejeta zakonodaja, ki ne bo upoštevala vidika spola; |
| --- | --- |

Z.

ker je vloga Sveta kot sozakonodajalca EU bistvenega pomena; ker morajo biti sestave Sveta zasnovane tako, da se lahko odzivajo na trenutne politične izzive in prednostne naloge; ker dejstvo, da ne obstaja namenska sestava za zagotavljanje enakosti spolov, povečuje tveganje, da bo sprejeta zakonodaja, ki ne bo upoštevala vidika spola;

| AA. | ker je sedanja Komisija v političnih usmeritvah predsednice in z nadaljnjimi ukrepi pokazala močno zavezanost napredku na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

AA.

ker je sedanja Komisija v političnih usmeritvah predsednice in z nadaljnjimi ukrepi pokazala močno zavezanost napredku na področju enakosti spolov;

| AB. | ker se vprašanja enakosti spolov trenutno obravnavajo v okviru Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, kar ne odraža ustrezno vseh vidikov, ki jih je treba obravnavati; |
| --- | --- |

AB.

ker se vprašanja enakosti spolov trenutno obravnavajo v okviru Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, kar ne odraža ustrezno vseh vidikov, ki jih je treba obravnavati;

| AC. | ker je Parlament že pozval k vzpostavitvi nove sestave Sveta ministrov in državnih sekretarjev, ki so pristojni za enakost spolov; |
| --- | --- |

AC.

ker je Parlament že pozval k vzpostavitvi nove sestave Sveta ministrov in državnih sekretarjev, ki so pristojni za enakost spolov;

| AD. | ker si je več predsedstev Sveta Evropske unije prizadevalo za organizacijo neformalnih sestankov ministrov in državnih sekretarjev, ki so pristojni za področje enakosti spolov, in za uvrstitev vprašanja enakosti spolov na dnevni red programov; ker je treba to prakso institucionalizirati prek stalnega namenskega foruma; |
| --- | --- |

AD.

ker si je več predsedstev Sveta Evropske unije prizadevalo za organizacijo neformalnih sestankov ministrov in državnih sekretarjev, ki so pristojni za področje enakosti spolov, in za uvrstitev vprašanja enakosti spolov na dnevni red programov; ker je treba to prakso institucionalizirati prek stalnega namenskega foruma;

| AE. | ker je enotno ukrepanje bistvenega pomena za navzgor usmerjeno konvergenco in harmonizacijo pravic žensk v Evropi s trdnim paktom med državami članicami, in sicer z izmenjavo in izvajanjem kar najbolj ambiciozne zakonodaje ter z izvajanjem najboljše prakse, ki je trenutno na voljo v EU; |
| --- | --- |

AE.

ker je enotno ukrepanje bistvenega pomena za navzgor usmerjeno konvergenco in harmonizacijo pravic žensk v Evropi s trdnim paktom med državami članicami, in sicer z izmenjavo in izvajanjem kar najbolj ambiciozne zakonodaje ter z izvajanjem najboljše prakse, ki je trenutno na voljo v EU;

| AF. | ker obstaja komisarka, ki je izključno pristojna za enakost, in ima Evropski parlament odbor za pravice žensk in enakost spolov, v okviru Sveta pa ni namenske sestave za to področje, tako da ministri in državni sekretarji, pristojni za enakost spolov, nimajo priložnosti za razprave o teh temah v temu namenjenih formalnih forumih; |
| --- | --- |

AF.

ker obstaja komisarka, ki je izključno pristojna za enakost, in ima Evropski parlament odbor za pravice žensk in enakost spolov, v okviru Sveta pa ni namenske sestave za to področje, tako da ministri in državni sekretarji, pristojni za enakost spolov, nimajo priložnosti za razprave o teh temah v temu namenjenih formalnih forumih;

| AG. | ker ima Evropski svet pravico, da s kvalificirano večino oblikuje (ali spreminja) seznam sestav, v okviru katerih se sestaja Svet, razen sestav Sveta za splošne zadeve in Sveta za zunanje zadeve; |
| --- | --- |

AG.

ker ima Evropski svet pravico, da s kvalificirano večino oblikuje (ali spreminja) seznam sestav, v okviru katerih se sestaja Svet, razen sestav Sveta za splošne zadeve in Sveta za zunanje zadeve;

| 1. | obžaluje, da ministri in državni sekretarji, ki so pristojni za enakost spolov, nimajo namenskega institucionalnega foruma, v okviru katerega bi se predstavniki držav članic redno srečevali, razpravljali, sprejemali zakonodajo in politične odločitve ter izmenjevali primere dobre prakse; poudarja, da bo povezovanje ministrov in državnih sekretarjev, ki so pristojni za enakost spolov, ponudilo bolj osredotočen in učinkovit forum za sodelovanje, večje vključevanje enakosti spolov v strategije in politične postopke EU, dosleden pristop in usklajevanje vseh povezanih politik; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja pomen srečevanja ministrov in državnih sekretarjev, ki so pristojni za enakost spolov, v enem namenskem formalnem forumu, da bi oblikovali skupne in konkretne ukrepe in zakonodajo za obravnavanje izzivov v zvezi s pravicami žensk in enakosti spolov, in z namenom, da se vprašanja enakosti spolov obravnavajo na najvišji politični ravni in ob upoštevanju različnih oblik diskriminacije, s katerimi se soočajo rasno diskriminirane ženske, pripadnice etničnih, verskih in jezikovnih manjšin, starejše ženske, invalidke, Rominje, ženske LBTI, begunke in migrantke ter ženske, ki jim grozi socialna izključenost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja pomen političnega signala, ki je bil izražen z ustanovitvijo sestave Sveta za enakost spolov; potrjuje, da bo posebna sestava Sveta za enakost spolov, v okviru katere se bodo lahko redno srečevali ministri in državni sekretarji, ki so pristojni za enakost spolov, okrepila vključevanje načela enakosti spolov v zakonodajo Unije, izmenjavo primerov dobre prakse in zakonodaje ter zmogljivost skupnega odzivanja na probleme na ravni EU, prav tako pa bo prispevala k zmanjšanju razlik med državami članicami ter k usklajevanju pri zaščiti pravic žensk in enakosti spolov v Evropi s presečnim pristopom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi bila posebna sestava Sveta za enakost spolov bistvenega pomena pri sprostitvi pogajanj o glavnih zadevah v zvezi z enakostjo spolov, in sicer o ratifikaciji Istanbulske konvencije, sprejetju direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji podjetij, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih) ter o direktivi Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (direktiva o boju proti diskriminaciji) ter pri izpostavljanju drugih vprašanj, povezanih z enakostjo spolov, ki bi jih bilo treba obravnavati v prihodnjih letih, kot sta vključitev nasilja na podlagi spola na seznam evropskih kaznivih dejanj in sprejetje direktive o nasilju na podlagi spola; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Svet in Evropski svet, naj vzpostavita sestavo Sveta za enakost spolov, da bi omogočili vključevanje načela enakosti spolov v vse politike in zakonodajo EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Svet, naj s kvalificirano večino ter v skladu s členom 236 PDEU in členom 2(1) Poslovnika Sveta spremeni seznam sestav, v okviru katerih se sestaja Svet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0080.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0025.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0286.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0173.

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/630296/EPRS_BRI (2018)630296_EN.pdf

(7)  Eurostat, 2018,

(8)  Po podatkih nevladnih organizacij (Oxfam) in OZN.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/156 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/156

---

P9_TA(2020)0382

Strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (2020/2532(RSP))

(2021/C 445/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in njenega Kjotskega protokola, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in njenega Kjotskega protokola,

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic UNFCCC (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam iz aprila 2013 in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam iz aprila 2013 in priloženih delovnih dokumentov služb Komisije,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 12. novembra 2018 o izvajanju strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2018)0738), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 12. novembra 2018 o izvajanju strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2018)0738),

| — | ob upoštevanju poročila programa OZN za okolje z naslovom Adaptation Gap Report 2018 (Poročilo o vrzelih pri prilagajanju 2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila programa OZN za okolje z naslovom Adaptation Gap Report 2018 (Poročilo o vrzelih pri prilagajanju 2018),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 4. marca 2020 za uredbo o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 4. marca 2020 za uredbo o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020)0080),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) o globalnem segrevanju za 1,5 oC, njegovega petega ocenjevalnega poročila (AR5) in zbirnega poročila, njegovega posebnega poročila o podnebnih spremembah in zemljiščih ter njegovega posebnega poročila o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) o globalnem segrevanju za 1,5 oC, njegovega petega ocenjevalnega poročila (AR5) in zbirnega poročila, njegovega posebnega poročila o podnebnih spremembah in zemljiščih ter njegovega posebnega poročila o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju,

| — | ob upoštevanju ocenjevalnega poročila o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah Medvladne platforme o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) z dne 31. maja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalnega poročila o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah Medvladne platforme o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) z dne 31. maja 2019,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 33/2018 z naslovom Boj proti dezertifikaciji v EU: vse večja grožnja, v zvezi s katero so potrebni dodatni ukrepi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 33/2018 z naslovom Boj proti dezertifikaciji v EU: vse večja grožnja, v zvezi s katero so potrebni dodatni ukrepi,

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne komisije za prilagajanje iz leta 2019 z naslovom Adapt Now: A Global Call for Leadership on Climate Resilience (Prilagoditi se je treba zdaj: svetovni poziv k vodenju za podnebno odpornost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne komisije za prilagajanje iz leta 2019 z naslovom Adapt Now: A Global Call for Leadership on Climate Resilience (Prilagoditi se je treba zdaj: svetovni poziv k vodenju za podnebno odpornost),

| — | ob upoštevanju sedmega okoljskega akcijskega programa EU do leta 2020 in njegove vizije za leto 2050, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmega okoljskega akcijskega programa EU do leta 2020 in njegove vizije za leto 2050,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP 15) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP 15) (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (3),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje (EEA), pripravljenega na podlagi kazalnikov, z dne 25. januarja 2017 z naslovom Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016 (Podnebne spremembe, vpliv in ranljivost Evrope v letu 2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje (EEA), pripravljenega na podlagi kazalnikov, z dne 25. januarja 2017 z naslovom Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016 (Podnebne spremembe, vpliv in ranljivost Evrope v letu 2016),

| — | ob upoštevanju ocene kazalnika EEA z dne 2. aprila 2019 z naslovom Economic losses from climate-related extremes in Europe (Gospodarske izgube zaradi ekstremnih podnebnih pojavov v Evropi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene kazalnika EEA z dne 2. aprila 2019 z naslovom Economic losses from climate-related extremes in Europe (Gospodarske izgube zaradi ekstremnih podnebnih pojavov v Evropi),

| — | ob upoštevanju poročila EEA z dne 4. septembra 2019 z naslovom Climate change adaptation in the agriculture sector in Europe (Prilagajanje na podnebne spremembe v kmetijskem sektorju v Evropi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EEA z dne 4. septembra 2019 z naslovom Climate change adaptation in the agriculture sector in Europe (Prilagajanje na podnebne spremembe v kmetijskem sektorju v Evropi),

| — | ob upoštevanju poročila EEA z dne 4. decembra 2019 z naslovom The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe (Evropsko okolje – stanje in napovedi 2020: znanje za prehod na trajnostno Evropo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EEA z dne 4. decembra 2019 z naslovom The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe (Evropsko okolje – stanje in napovedi 2020: znanje za prehod na trajnostno Evropo),

| — | ob upoštevanju znanstvenega mnenja skupine glavnih znanstvenih svetovalcev Komisije z dne 29. junija 2020 o prilagajanju na učinke na zdravje, povezane s podnebnimi spremembami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega mnenja skupine glavnih znanstvenih svetovalcev Komisije z dne 29. junija 2020 o prilagajanju na učinke na zdravje, povezane s podnebnimi spremembami,

| — | ob upoštevanju poročila EEA z dne 8. septembra 2020 z naslovom Healthy environment, healthy lives: how the environment influences health and well-being in Europe (Zdravo okolje, zdravo življenje: kako okolje vpliva na zdravje in dobro počutje v Evropi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EEA z dne 8. septembra 2020 z naslovom Healthy environment, healthy lives: how the environment influences health and well-being in Europe (Zdravo okolje, zdravo življenje: kako okolje vpliva na zdravje in dobro počutje v Evropi),

| — | ob upoštevanju Sendajskega okvira OZN za zmanjšanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sendajskega okvira OZN za zmanjšanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030,

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/741 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/741 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (5),

| — | ob upoštevanju okvira za prilagajanje iz Cancuna, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira za prilagajanje iz Cancuna,

| — | ob upoštevanju Varšavskega mednarodnega mehanizma za reševanje vprašanj izgube in škode, povzročene zaradi spremembe podnebja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Varšavskega mednarodnega mehanizma za reševanje vprašanj izgube in škode, povzročene zaradi spremembe podnebja,

| — | ob upoštevanju Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2007/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“ (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o nadaljnji obravnavi evropske državljanske pobude „Pravica do vode“ (7),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 33/2018 z naslovom Boj proti dezertifikaciji v EU: vse večja grožnja, v zvezi s katero so potrebni dodatni ukrepi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 33/2018 z naslovom Boj proti dezertifikaciji v EU: vse večja grožnja, v zvezi s katero so potrebni dodatni ukrepi,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 25/2018 z naslovom Direktiva o poplavah: napredek pri oceni tveganj, izboljšati pa je treba načrtovanje in izvajanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 25/2018 z naslovom Direktiva o poplavah: napredek pri oceni tveganj, izboljšati pa je treba načrtovanje in izvajanje,

| — | ob upoštevanju poročil Komisije z naslovom Projections of Economic impacts of climate change in Sectors of the EU based on bottom-up Analysis (PESETA) (Projekcije gospodarskih učinkov podnebnih sprememb v sektorjih EU na podlagi analize od spodaj navzgor), zlasti poročila PESETA III iz leta 2018 in poročila PESETA IV iz leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Komisije z naslovom Projections of Economic impacts of climate change in Sectors of the EU based on bottom-up Analysis (PESETA) (Projekcije gospodarskih učinkov podnebnih sprememb v sektorjih EU na podlagi analize od spodaj navzgor), zlasti poročila PESETA III iz leta 2018 in poročila PESETA IV iz leta 2020,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (O-000075/2020 – B9-0075/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam (O-000075/2020 – B9-0075/2020),

| — | ob upoštevanju členov 136(5) in 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 136(5) in 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker imajo podnebne spremembe, ki smo jim priča, že daljnosežen vpliv na ekosisteme (zlasti pa biotsko raznovrstnost), socialne in gospodarske sektorje (poglabljajo neenakost) in zdravje ljudi; ker je treba preprečiti številne in pogosto medsebojno povezane grožnje za ekosisteme in prostoživeče živali, vključno z izgubo in degradacijo habitatov; ker se po svetu in v EU še naprej opažajo učinki podnebnih sprememb ter ker je vse več dokazov, da se bo s prihodnjimi podnebnimi spremembami povečalo število ekstremnih podnebnih pojavov v številnih regijah EU, pa tudi v tretjih državah, in sprožile invazije prenašalcev nalezljivih bolezni, kar bi lahko vodilo k ponovnemu širjenju nalezljivih bolezni, ki so bile v Evropi izkoreninjene; ker prilagajanje podnebnim spremembam ni le v gospodarskem interesu EU, temveč je tudi nujno za blaginjo javnosti; |
| --- | --- |

A.

ker imajo podnebne spremembe, ki smo jim priča, že daljnosežen vpliv na ekosisteme (zlasti pa biotsko raznovrstnost), socialne in gospodarske sektorje (poglabljajo neenakost) in zdravje ljudi; ker je treba preprečiti številne in pogosto medsebojno povezane grožnje za ekosisteme in prostoživeče živali, vključno z izgubo in degradacijo habitatov; ker se po svetu in v EU še naprej opažajo učinki podnebnih sprememb ter ker je vse več dokazov, da se bo s prihodnjimi podnebnimi spremembami povečalo število ekstremnih podnebnih pojavov v številnih regijah EU, pa tudi v tretjih državah, in sprožile invazije prenašalcev nalezljivih bolezni, kar bi lahko vodilo k ponovnemu širjenju nalezljivih bolezni, ki so bile v Evropi izkoreninjene; ker prilagajanje podnebnim spremembam ni le v gospodarskem interesu EU, temveč je tudi nujno za blaginjo javnosti;

| B. | ker podnebne spremembe različno vplivajo na države članice, regije in sektorje v EU in ker naj bi bilo tako tudi v prihodnje; ker so obalne in otoške regije še posebej izpostavljene vplivom podnebnih sprememb; ker se sposobnost prilagajanja med regijami EU močno razlikuje in ker je sposobnost prilagajanja otoških in najbolj oddaljenih regij EU omejena; ker bi morale prilagoditvene strategije podpirati tudi prehod na trajnostni razvoj na ranljivih območjih, kot so otoki, in temeljiti na okolju prijaznih in sonaravnih rešitvah; ker bodo umrljivost ljudi, pomanjkanje vode, dezertifikacija, izguba habitata in gozdni požari zaradi vročine veliko bolj prizadeli sredozemsko območje; |
| --- | --- |

B.

ker podnebne spremembe različno vplivajo na države članice, regije in sektorje v EU in ker naj bi bilo tako tudi v prihodnje; ker so obalne in otoške regije še posebej izpostavljene vplivom podnebnih sprememb; ker se sposobnost prilagajanja med regijami EU močno razlikuje in ker je sposobnost prilagajanja otoških in najbolj oddaljenih regij EU omejena; ker bi morale prilagoditvene strategije podpirati tudi prehod na trajnostni razvoj na ranljivih območjih, kot so otoki, in temeljiti na okolju prijaznih in sonaravnih rešitvah; ker bodo umrljivost ljudi, pomanjkanje vode, dezertifikacija, izguba habitata in gozdni požari zaradi vročine veliko bolj prizadeli sredozemsko območje;

| C. | ker so koralni grebeni in mangrove, ki so bistveni naravni ponori ogljika, zaradi podnebnih sprememb ogroženi; |
| --- | --- |

C.

ker so koralni grebeni in mangrove, ki so bistveni naravni ponori ogljika, zaradi podnebnih sprememb ogroženi;

| D. | ker je zdravje tal eden ključnih faktorjev pri blaženju vpliva dezertifikacije, saj je zemlja največji zbiralnik ogljika in temelj vseh ekosistemov in kmetijskih rastlin ter ima znatno zmogljivost zadrževanja vode in pomembno vlogo pri povečevanju družbene odpornosti na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

D.

ker je zdravje tal eden ključnih faktorjev pri blaženju vpliva dezertifikacije, saj je zemlja največji zbiralnik ogljika in temelj vseh ekosistemov in kmetijskih rastlin ter ima znatno zmogljivost zadrževanja vode in pomembno vlogo pri povečevanju družbene odpornosti na podnebne spremembe;

| E. | ker so sektorji vode, kmetijstva, ribištva, gozdarstva ter kopenske in morske biotske raznovrstnosti tesno povezani, povezani pa so tudi s spreminjajočimi se vzorci rabe zemljišč in demografskimi spremembami; ker bi lahko vpliv podnebnih sprememb v drugih delih sveta učinkoval na EU prek trgovine, mednarodnih finančnih tokov, javnega zdravja, migracij in varnosti; |
| --- | --- |

E.

ker so sektorji vode, kmetijstva, ribištva, gozdarstva ter kopenske in morske biotske raznovrstnosti tesno povezani, povezani pa so tudi s spreminjajočimi se vzorci rabe zemljišč in demografskimi spremembami; ker bi lahko vpliv podnebnih sprememb v drugih delih sveta učinkoval na EU prek trgovine, mednarodnih finančnih tokov, javnega zdravja, migracij in varnosti;

| F. | ker je skupna poraba energije v sektorju vode v EU precejšnja in bi morala biti učinkovitejša, da bi prispevala k ciljem Pariškega sporazuma in podnebnim ciljem EU za leto 2030 ter doseganju ogljične nevtralnosti do leta 2050; |
| --- | --- |

F.

ker je skupna poraba energije v sektorju vode v EU precejšnja in bi morala biti učinkovitejša, da bi prispevala k ciljem Pariškega sporazuma in podnebnim ciljem EU za leto 2030 ter doseganju ogljične nevtralnosti do leta 2050;

| G. | ker okvirna direktiva o vodah ne vključuje posebnih določb za obravnavanje vplivov podnebnih sprememb; ker pa Komisija v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru priznava, da je treba obnoviti naravne funkcije podtalnice in površinskih voda; |
| --- | --- |

G.

ker okvirna direktiva o vodah ne vključuje posebnih določb za obravnavanje vplivov podnebnih sprememb; ker pa Komisija v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru priznava, da je treba obnoviti naravne funkcije podtalnice in površinskih voda;

| H. | ker je s stavbami povezanih približno 40 % porabe energije in 36 % emisij CO2 v EU in ker je njihova temeljita prenova, vključno s postopno temeljito prenovo, zato ključna za dosego cilja EU glede neto ničelnih emisij toplogrednih plinov do leta 2050; |
| --- | --- |

H.

ker je s stavbami povezanih približno 40 % porabe energije in 36 % emisij CO2 v EU in ker je njihova temeljita prenova, vključno s postopno temeljito prenovo, zato ključna za dosego cilja EU glede neto ničelnih emisij toplogrednih plinov do leta 2050;

| I. | ker EEA ocenjuje, da so ekstremni vremenski in podnebni pojavi v državah članicah EU-28 v obdobju 1980–2017 povzročili denarno izgubo v višini 426 milijard EUR, in predvideva, da bodo stroški škode zaradi podnebnih sprememb visoki tudi, če se bo izvajal Pariški sporazum; ker bi bilo treba te stroške upoštevati v analizi stroškov in koristi ukrepov, ki se bodo izvajali; ker lahko naložbe, odporne proti podnebnim spremembam, omejijo škodljive učinke podnebnih sprememb in tako zmanjšajo stroške prilagajanja; ker bodo posledice podnebnih sprememb zunaj EU verjetno na številne načine občutne tudi za gospodarstvo, družbo in politiko EU, vključno kar zadeva trgovino, mednarodne finančne tokove, razseljevanje zaradi podnebnih sprememb in varnost; ker naložbe, potrebne za prilagajanje podnebnim spremembam, še niso bile ocenjene ali vključene v podnebne podatke večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

I.

ker EEA ocenjuje, da so ekstremni vremenski in podnebni pojavi v državah članicah EU-28 v obdobju 1980–2017 povzročili denarno izgubo v višini 426 milijard EUR, in predvideva, da bodo stroški škode zaradi podnebnih sprememb visoki tudi, če se bo izvajal Pariški sporazum; ker bi bilo treba te stroške upoštevati v analizi stroškov in koristi ukrepov, ki se bodo izvajali; ker lahko naložbe, odporne proti podnebnim spremembam, omejijo škodljive učinke podnebnih sprememb in tako zmanjšajo stroške prilagajanja; ker bodo posledice podnebnih sprememb zunaj EU verjetno na številne načine občutne tudi za gospodarstvo, družbo in politiko EU, vključno kar zadeva trgovino, mednarodne finančne tokove, razseljevanje zaradi podnebnih sprememb in varnost; ker naložbe, potrebne za prilagajanje podnebnim spremembam, še niso bile ocenjene ali vključene v podnebne podatke večletnega finančnega okvira;

| J. | ker je mogoče podnebne spremembe in njihov vpliv znatno zmanjšati z ambiciozno svetovno politiko blažitve, skladno s ciljem blažitve iz Pariškega sporazuma; ker trenutne zaveze glede zmanjšanja emisij niso dovolj za izpolnitev ciljev Pariškega sporazuma in bodo povzročile globalno segrevanje, ki bo preseglo 3 oC nad predindustrijsko ravnjo; |
| --- | --- |

J.

ker je mogoče podnebne spremembe in njihov vpliv znatno zmanjšati z ambiciozno svetovno politiko blažitve, skladno s ciljem blažitve iz Pariškega sporazuma; ker trenutne zaveze glede zmanjšanja emisij niso dovolj za izpolnitev ciljev Pariškega sporazuma in bodo povzročile globalno segrevanje, ki bo preseglo 3 oC nad predindustrijsko ravnjo;

| K. | ker je prilagajanje podnebnim spremembam nujno za predvidevanje in obvladovanje sedanjih in prihodnjih negativnih posledic podnebnih sprememb ter za preprečevanje ali zmanjševanje kratko-, srednje- in dolgoročnih tveganj, ki izhajajo iz podnebnih sprememb; ker je trdna prilagoditvena strategija EU temeljnega pomena za to, da se ranljive regije in sektorji pripravijo na podnebne spremembe; ker bi bilo treba skupna mednarodna prizadevanja, med drugim na področju trajnostnega razvoja, biotske raznovrstnosti in zmanjševanja tveganja nesreč, bolje vključiti v novo strategijo; |
| --- | --- |

K.

ker je prilagajanje podnebnim spremembam nujno za predvidevanje in obvladovanje sedanjih in prihodnjih negativnih posledic podnebnih sprememb ter za preprečevanje ali zmanjševanje kratko-, srednje- in dolgoročnih tveganj, ki izhajajo iz podnebnih sprememb; ker je trdna prilagoditvena strategija EU temeljnega pomena za to, da se ranljive regije in sektorji pripravijo na podnebne spremembe; ker bi bilo treba skupna mednarodna prizadevanja, med drugim na področju trajnostnega razvoja, biotske raznovrstnosti in zmanjševanja tveganja nesreč, bolje vključiti v novo strategijo;

| L. | ker bodo mehanizmi za financiranje ukrepov za prilagajanje za nadomestitev izgube in škode ali selitve zaradi podnebnih sprememb bolj učinkoviti, če bodo lokalne prebivalke lahko v celoti sodelovale pri postopkih načrtovanja, odločanja in izvrševanja; ker se lahko z upoštevanjem znanja žensk, vključno z znanjem lokalne in domorodne skupnosti, doseže napredek pri obvladovanju nesreč, spodbujanju biotske raznovrstnosti, izboljšanju upravljanja voda, povečanju prehranske varnosti, preprečevanju dezertifikacije, varstvu gozdov, nemotenemu prehodu na obnovljive vire energije in podpiranju javnega zdravja; |
| --- | --- |

L.

ker bodo mehanizmi za financiranje ukrepov za prilagajanje za nadomestitev izgube in škode ali selitve zaradi podnebnih sprememb bolj učinkoviti, če bodo lokalne prebivalke lahko v celoti sodelovale pri postopkih načrtovanja, odločanja in izvrševanja; ker se lahko z upoštevanjem znanja žensk, vključno z znanjem lokalne in domorodne skupnosti, doseže napredek pri obvladovanju nesreč, spodbujanju biotske raznovrstnosti, izboljšanju upravljanja voda, povečanju prehranske varnosti, preprečevanju dezertifikacije, varstvu gozdov, nemotenemu prehodu na obnovljive vire energije in podpiranju javnega zdravja;

| M. | ker bodo tveganja za zdravje, povezana s podnebnimi spremembami, negativno vplivala na ljudi, zlasti nekatere ranljive skupine (starejše osebe, otroke, delavce na prostem in brezdomce); ker ta tveganja med drugim vključujejo povečano obolevnost in umrljivost zaradi ekstremnih vremenskih pojavov (vročinskih valov, neviht, poplav, požarov v naravi) in pojav novih nalezljivih bolezni (katerih širjenje, časovni okvir in intenzivnost so povezani s temperaturnimi spremembami, vlažnostjo in padavinami); ker lahko spremembe v ekosistemih tudi povečajo tveganje za nalezljive bolezni; |
| --- | --- |

M.

ker bodo tveganja za zdravje, povezana s podnebnimi spremembami, negativno vplivala na ljudi, zlasti nekatere ranljive skupine (starejše osebe, otroke, delavce na prostem in brezdomce); ker ta tveganja med drugim vključujejo povečano obolevnost in umrljivost zaradi ekstremnih vremenskih pojavov (vročinskih valov, neviht, poplav, požarov v naravi) in pojav novih nalezljivih bolezni (katerih širjenje, časovni okvir in intenzivnost so povezani s temperaturnimi spremembami, vlažnostjo in padavinami); ker lahko spremembe v ekosistemih tudi povečajo tveganje za nalezljive bolezni;

| N. | ker Svetovna zdravstvena organizacija ocenjuje, da bo zaradi podnebnih sprememb do leta 2030 vsako leto umrlo približno 250 000 več ljudi; |
| --- | --- |

N.

ker Svetovna zdravstvena organizacija ocenjuje, da bo zaradi podnebnih sprememb do leta 2030 vsako leto umrlo približno 250 000 več ljudi;

| O. | ker obnova ekosistemov, kot so gozdovi, travišča, šotišča in mokrišča, prinaša pozitivne spremembe v ravnovesju ogljika v zadevnem sistemu rabe zemljišč in je obenem ukrep za blažitev in prilagajanje; |
| --- | --- |

O.

ker obnova ekosistemov, kot so gozdovi, travišča, šotišča in mokrišča, prinaša pozitivne spremembe v ravnovesju ogljika v zadevnem sistemu rabe zemljišč in je obenem ukrep za blažitev in prilagajanje;

| P. | ker lahko z naložbami v preprečevanje okoljskih nesreč dejansko izboljšamo prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjšamo pogostost in intenzivnost ekstremnih vremenskih pojavov zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

P.

ker lahko z naložbami v preprečevanje okoljskih nesreč dejansko izboljšamo prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjšamo pogostost in intenzivnost ekstremnih vremenskih pojavov zaradi podnebnih sprememb;

| Q. | ker naj bi imela na podlagi posebnega poročila IPCC o podnebnih spremembah in zemljiščih iz leta 2019 ohranitev visokoogljičnih ekosistemov takojšnje pozitivne učinke, kar zadeva podnebne spremembe; ker pozitivni učinek obnove in drugih ukrepov, povezanih s sistemi rabe zemljišč, ni takojšnji; |
| --- | --- |

Q.

ker naj bi imela na podlagi posebnega poročila IPCC o podnebnih spremembah in zemljiščih iz leta 2019 ohranitev visokoogljičnih ekosistemov takojšnje pozitivne učinke, kar zadeva podnebne spremembe; ker pozitivni učinek obnove in drugih ukrepov, povezanih s sistemi rabe zemljišč, ni takojšnji;

| R. | ker je cilj doseganja dobrega ekološkega stanja voda bistvenega pomena za prilagajanje, saj je ekološko stanje voda zaradi podnebnih sprememb pod vse večjim pritiskom; |
| --- | --- |

R.

ker je cilj doseganja dobrega ekološkega stanja voda bistvenega pomena za prilagajanje, saj je ekološko stanje voda zaradi podnebnih sprememb pod vse večjim pritiskom;

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da je prilagajanje potrebno za Unijo kot celoto ter za vse države in regije, da bi čim bolj zmanjšali škodljive in nepopravljive posledice podnebnih sprememb, obenem pa izvajali ambiciozne ukrepe za blaženje v prizadevanju, da se globalno segrevanje glede na temperature iz predindustrijskega obdobja zajezi pod 1,5 oC, da bi v celoti izkoristili priložnosti za rast in trajnostni razvoj, ki bosta odporna na podnebne spremembe, ter da bi čim bolj povečali dodatne koristi z drugimi okoljskimi politikami in zakonodajo; v zvezi s tem poudarja svojo neomajno zavezanost svetovnemu cilju glede prilagajanja, kot je opredeljen v Pariškem sporazumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava, da se mesta in regije EU že soočajo s celo paleto različnih škodljivih učinkov podnebnih sprememb, kot so ekstremno deževje, poplave in suše, ter da ti pojavi predstavljajo okoljsko, gospodarsko in varnostno tveganje za lokalne skupnosti in podjetja; meni, da bi bilo treba v prihodnji strategiji odraziti resnost teh razmer in predlagati ustrezne ukrepe na tem področju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | predlaga, naj se odzivnost Solidarnostnega sklada Evropske unije dopolni s proaktivno načrtovanim prilagajanjem podnebnim spremembam, s čimer se bo povečala sposobnost prilagajanja ozemlja in prebivalcev EU in zmanjšala njihova občutljivost, kar pomeni, bodo manj ranljivi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža podporo Svetovni komisiji za prilagajanje, ki opozarja na prilagajanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k ponovni in izboljšani osredotočenosti na prilagajanje; je zato zadovoljen, da bo Komisija predstavila novo strategijo kot ključen sestavni del podnebne politike EU, in jo poziva, naj strategijo predstavi čim prej; meni, da je ta strategija priložnost, da s povečanjem finančnih sredstev in spodbujanjem znanosti, storitev, tehnologije in prakse na področju prilagajanja podnebnim spremembam pokažemo vodilno vlogo EU v svetu pri povečanju globalne odpornosti proti podnebnim spremembam; meni, da bi morala biti nova strategija sestavni del evropskega zelenega dogovora, da bi z oblikovanjem in ohranjanjem sistemov z visoko zmogljivostjo prilagoditve in s spodbujanjem trajnostnega gospodarskega razvoja, varovanjem kakovosti življenja in javnega zdravja, zagotavljanjem zanesljive oskrbe z vodo in prehranske varnosti, spoštovanjem in zaščito biotske raznovrstnosti, prehodom na čiste vire energije ter zagotavljanjem podnebne in socialne pravičnosti vzpostavili odporno EU; pozdravlja izboljšani režim upravljanja prilagajanja v evropskih podnebnih pravilih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja oceno strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam, ki jo je novembra 2018 pripravila Komisija, in je seznanjen z ugotovitvami, da obsežni cilji strategije niso bili v celoti izpolnjeni, da pa je bil dosežen napredek pri vseh posameznih ukrepih; v zvezi s tem meni, da je treba v novi strategiji zastaviti ambicioznejše cilje, da bo EU pripravljena na predvidene škodljive učinke podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva, naj se prilagajanje na podnebne spremembe upošteva pri gradnji in prenavljanju infrastrukture, v vseh sektorjih in pri prostorskem načrtovanju, ter poziva k učinkovitemu povečanju odpornosti prostorskega načrtovanja, stavb in vse ustrezne infrastrukture proti podnebnim spremembam ter k drugim naložbam, zlasti s predhodnimi pregledi, da se oceni zmogljivost projektov za obvladovanje posledic podnebnih sprememb na srednji do dolgi rok v primerih različnega dviga globalne temperature, da bi se vedelo, ali so projekti upravičeni do financiranja EU ali ne ter da bi se zagotovila učinkovita poraba sredstev EU za trajne projekte, skladne s podnebnimi spremembami; poziva k reformi inženirskih standardov in prakse v EU, da se vključijo fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da zelena infrastruktura prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam, in sicer z varstvom naravnega kapitala, ohranitvijo naravnih habitatov in vrst, dobrim ekološkim stanjem in upravljanjem voda ter prehransko varnostjo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje dejstvo, da strategija iz leta 2013 ne obravnava ustrezno nujnosti izvajanja ukrepov prilagajanja; pozdravlja okrepljeno upravljanje za ukrepanje glede prilagoditev kot del evropskih podnebnih pravil in poziva k vključitvi zavezujočih in merljivih ciljev na ravni EU in na ravni držav članic v novo strategijo, opredelitev prednostnih področij in naložbenih potreb, vključno z oceno, v kolikšni meri se z naložbami EU zmanjšuje splošna občutljivost Unije za podnebne spremembe, pogostejši proces pregleda z jasnimi cilji, ustrezno oceno in kazalnike na podlagi najnovejših znanstvenih dognanj, da bi lahko merili napredek pri njenem izvajanju; priznava, da je treba v svetu, ki se spreminja kot še nikoli doslej, ukrepe in načrte ves čas posodabljati; zato poziva Komisijo, naj novo strategijo redno pregleduje in posodablja v skladu z ustreznimi določbami evropskih podnebnih pravil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja tudi, da je napredek pri več lokalnih in regionalnih prilagoditvenih strategijah bolj omejen, kot se je pričakovalo, pri čemer so med državami članicami razlike; poziva države članice, naj regije spodbujajo k izvajanju prilagoditvenih načrtov in ukrepanju ter jim pri tem pomagajo; poudarja, da bi morale prilagoditvene strategije ustrezno upoštevati teritorialne posebnosti in lokalno znanje; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse regije EU kljub tem razlikam pripravljene, da s prilagajanjem obvladajo vpliv podnebnih sprememb; v zvezi s tem se zaveda pomembnosti Konvencije županov, ki je povečala sodelovanje pri prilagajanju na lokalni ravni, in stalnega nacionalnega dialoga o podnebju in energiji na več ravneh, ki ga določa uredba o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov; poziva, naj ima prilagajanje večjo vlogo v evropskem podnebnem paktu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja pomen obvladovanja fizičnih podnebnih tveganj in poziva k vključitvi obveznih ocen podnebnega tveganja v strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam, vključno z nacionalnimi načrti prilagajanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva, naj bodo javna naročila zgled, kar zadeva podnebju prijazne materiale in storitve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, kako pomembno je, da se v novi strategiji nadalje spodbuja prilagajanje podnebnim spremembam v regijah in mestih, na primer s spodbujanjem zakonodajnih okvirov, za katere so potrebne ustrezne prilagoditvene strategije in spremljanje na regionalni in lokalni ravni, po ustreznem posvetovanju z ustreznimi deležniki, vključno s civilno družbo, mladinskimi organizacijami, sindikati in lokalnimi podjetji, ter s finančnimi spodbudami za podporo njihovemu izvajanju; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti izboljšanju pripravljenosti in sposobnosti prilagajanja najranljivejših geografskih območij, kot so obalna območja, otoki in najbolj oddaljene regije, ki so še posebej izpostavljeni podnebnim spremembam v obliki naravnih nesreč in ekstremnih vremenskih motenj; obžaluje, da je v prilagoditveni strategiji Komisije iz leta 2013 močno manjkal vidik spola, in vztraja pri vidiku spola, ki v celoti upošteva ranljivost žensk in deklet ter zagotavlja enakost spolov pri udeležbi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba izboljšati čezmejno sodelovanje in usklajevanje pri prilagajanju podnebnim spremembam in pri hitrem odzivanju na podnebne nesreče; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj podpre države članice pri izmenjavi znanja in primerov dobre prakse pri različnih prizadevanjih za prilagajanje podnebnim spremembam na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da morajo države članice, regije in mesta okrepiti svojo sposobnost prilagajanja, da bi zmanjšale ranljivost in socialne učinke podnebnih sprememb; poziva Komisijo in agencije EU, naj zagotovijo potrebno krepitev zmogljivosti, usposabljanje in okvir za ustrezno izmenjavo informacij in primerov dobre prakse med lokalnimi, podnacionalnimi in nacionalnimi organi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da bi morale prilagoditvene strategije spodbujati tudi spremembo modela na ranljivih območjih, kot so otoki, ki bi temeljil na okolju prijaznih in na naravi temelječih rešitvah, ter okrepiti samozadostnost za zagotovitev boljših življenjskih pogojev, vključno s trajnostnim in lokalnim kmetijstvom in ribolovnimi praksami, trajnostnim upravljanjem voda, večjo uporabo obnovljivih virov energije itd., v skladu s cilji trajnostnega razvoja, da bi povečali njihovo odpornost in zaščito njihovih ekosistemov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je treba še naprej evidentirati učinke podnebnih sprememb, na primer v primeru naravnih nesreč; zato pozdravlja že začeti projekt Climate-ADAPT evropske opazovalne skupine za podnebne spremembe in zdravje ter spodbuja Komisijo, naj ga še naprej razvija in razširi, da bo zajemal tudi druge sektorje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja pomembne sinergije in morebitne kompromise med blaženjem podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje; poudarja, da je ocena sedanje prilagoditvene strategije pokazala, da je treba v politikah in načrtih še bolj poudariti povezavo med prilagajanjem in blaženjem; ugotavlja, da je sinergijski pristop k tem vprašanjem bistven, ker je treba zaradi podnebne in okoljske krize nujno ukrepati in tudi zato, ker je treba varovati zdravje ljudi in krepiti odpornost ekoloških in socialnih sistemov ter zagotoviti, da pri tem nihče ne bo zapostavljen; poudarja, da je skupno prizadevanje za zagotovitev učinkovitih ukrepov za blaženje podnebnih sprememb zaradi njihove globalne čezmejne narave sicer bistveno, posebno pozornost pa je treba nameniti tudi posledicam podnebnih sprememb in stroškom prilagajanja za vsako regijo, zlasti za regije, ki se srečujejo z dvojnim izzivom: prispevati morajo namreč k svetovnim prizadevanjem za blaženje podnebnih sprememb, hkrati pa nosijo vse večje stroške obvladovanja učinkov podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi negativni učinki podnebnih sprememb lahko presegli zmogljivosti držav članic za prilagajanje, zato bi morale države članice in Unija sodelovati pri preprečevanju, zmanjševanju in odpravljanju izgube in škode, povezanih s podnebnimi spremembami, kot je določeno v 8. členu Pariškega sporazuma; priznava, da je treba nadalje razviti ukrepe za odpravljanje izgube in škode; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priznava, da so vplivi podnebnih sprememb čezmejne narave in med drugim vplivajo na trgovino, migracije in varnost; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo nova strategija celovita in bo zajemala celotni razpon podnebnih učinkov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da mora biti EU pripravljena na razseljevanje zaradi podnebnih sprememb, in priznava, da je treba sprejeti ustrezne ukrepe za zaščito človekovih pravic prebivalstva, ki ga ogrožajo učinki podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

21.

Na naravi temelječe rešitve in zelena infrastruktura

| 22. | želi spomniti, da imajo podnebne spremembe in njihovi vplivi posledice ne le za ljudi, temveč tudi za biotsko raznovrstnost ter morske in kopenske ekosisteme, in da iz prelomnega poročila IPBES izhaja, da so podnebne spremembe trenutno tretji najpomembnejši neposredni povzročitelj izgube biotske raznovrstnosti na svetu in da bodo trajnostni načini preživljanja ključni za blaženje nevarnega antropogenega poseganja v podnebni sistem in prilagajanje nanj; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo večjo skladnost med izvajanjem prilagoditvenih ukrepov in ukrepov za ohranjanje biotske raznovrstnosti, ki izhajajo iz strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030; |
| --- | --- |

22.

| 23. | spodbuja razvoj resnično skladnega in odpornega vseevropskega omrežja narave, ki bo sestavljeno iz ekoloških koridorjev, da se prepreči genska izolacija, omogoči migracija vrst ter ohrani in izboljša zdravje ekosistemov, hkrati pa omogoči razvoj tradicionalne infrastrukture, ki pa bo odporna na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja pomen uporabe trajnostnih na naravi temelječih rešitev za prilagajanje ter ohranitve in obnove morskih in kopenskih ekosistemov, ki lahko hkrati prispevajo k blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, zaščiti biotske raznovrstnosti in boju proti različnim vrstam onesnaževanja; poziva, naj nova strategija vključuje ambiciozne akcijske načrte za okrepitev uporabe teh rešitev z zadostnimi sredstvi, tudi iz večletnega finančnega okvira, programa InvestEU in mehanizma za okrevanje in odpornost, ter predlaga, da se preučijo portfelji razpoložljivih finančnih produktov in izboljšajo pogoji financiranja, da bi izboljšali trenutne neoptimalne naložbene razmere; poziva tudi, naj se program LIFE dobro izkoristi, da bo lahko katalizator za inovacije pri prilagajanju ter da postane prostor za eksperimentiranje, razvoj in pilotne rešitve, da bi oblikovali rešitve za odpornost Unije proti podnebnim tveganjem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je treba oceniti in bolj izkoristiti potencial gozdov, dreves in zelene infrastrukture pri prilagajanju podnebnim spremembam in pri zagotavljanju ekosistemskih storitev, kot so drevesa na urbanih območjih, ki lahko izravnajo ekstremne temperature in prinesejo druge koristi, kot je izboljšanje kakovosti zraka; poziva, naj se v mestih zasadi več dreves, naj se podpre trajnostno gospodarjenje z gozdovi in pripravi celovit odgovor na gozdne požare, na primer tudi z ustreznim usposabljanjem gasilcev, ki sodelujejo pri spoprijemanju z njimi, da bi zaščitili gozdove EU pred uničenjem zaradi ekstremnih vremenskih dogodkov; poudarja, da bi morali vsi prilagoditveni ukrepi za ponovno pogozdovanje in kmetijstvo temeljiti na najnovejših znanstvenih spoznanjih ter se izvajati ob popolnem spoštovanju ekoloških načel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da je bila opredelitev gozdnih območij, katerih naravno stanje je najbolj ohranjeno in ki bi jih bilo zato treba posebej zaščititi, ena od prednostnih nalog drugega okoljskega akcijskega programa EU iz leta 1977; ugotavlja tudi, da je EU kljub temu, da še ni sprejela nobenega ukrepa, to vprašanje uvrstila med prednostne naloge tudi v strategiji za biotsko raznovrstnost do leta 2030; poziva Komisijo, naj prihodnjo strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam uskladi s cilji strategije EU za biotsko raznovrstnost, predvsem v zvezi s strogo zaščito vseh primarnih gozdov ter njenimi cilji ohranjanja in obnove; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja vlogo neokrnjenih gozdnih ekosistemov (8) pri premagovanju okoljskih stresorjev, med katerimi so podnebne spremembe, saj imajo inherentne lastnosti, ki jim omogočajo, da čim bolj povečajo sposobnost prilagajanja, kar vključuje evolucijska nasledstva, ki so edinstveno prilagojena za preživetje večjih temperaturnih sprememb skozi letne čase in motenj na ravni krajine skozi čas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da različne tehnologije omogočajo presaditev dreves; se zaveda, da lahko v nekaterih primerih v mestih zaradi gradbenih del pride do uničenja zelenih površin, zato v zvezi s tem podpira ponovno zasaditev dreves, da se jim na novih, dobro zasnovanih krajih omogoči novo življenje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj zeleno infrastrukturo razvrstijo v kategorijo kritične infrastrukture za namene načrtovanja, financiranja in naložb; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da so zaradi večje vročine in drugih stresnih razmer prizadeti tudi nekateri elementi zelene infrastrukture, zato jim moramo za uspevanje na mestnih območjih zagotoviti ugodne pogoje, tla in vlago, da bodo lahko poskrbeli za fizični in tudi fiziološki učinek hlajenja; zato opozarja na vlogo ustreznega zelenega urbanističnega načrtovanja, ki upošteva potrebe različnih elementov zelene infrastrukture in ne obsega le sajenja dreves; |
| --- | --- |

30.

| 31. | se zaveda vloge oceanov pri prilagajanju podnebnim spremembam in poudarja, da je treba zagotavljati in spodbujati zdrava in odporna morja in oceane; želi spomniti, da Medvladni panel za podnebne spremembe (IPCC) v posebnem poročilu o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju navaja, da so podnebni mehanizmi odvisni od zdravja oceanov in morskih ekosistemov, ki so zdaj izpostavljeni globalnemu segrevanju, onesnaževanju, prekomernemu izkoriščanju morske biotske raznovrstnosti, zakisljevanju, deoksigeniranju in obalni eroziji; poudarja, da IPCC opozarja, da je ocean del rešitve v okviru blaženja vplivov podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, in izpostavlja, da je treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov in onesnaževanje ekosistemov ter okrepiti naravne ponore ogljika; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da degradacija obalnih in morskih ekosistemov ogroža fizično, gospodarsko in prehransko varnost lokalnih skupnosti in gospodarstvo na splošno ter slabi njihovo zmožnost zagotavljanja ključnih ekosistemskih storitev, kot so hrana, shranjevanje ogljika in proizvodnja kisika, ter podpiranja naravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da so lahko nekatera obalna območja pod velikim pritiskom zaradi dviga morske gladine in vdora slane vode tako v obalne vodonosnike, ki se uporabljajo za odvzem pitne vode, kot v kanalizacijo, pa tudi zaradi ekstremnih vremenskih razmer, kar lahko povzroči izpad pridelka, onesnaženje vodnih teles, poškodbe infrastrukture in prisilno razseljevanje; spodbuja razvoj zelene infrastrukture v obalnih mestih, ki se običajno nahajajo blizu mokrišč, da se ohranijo biotska raznovrstnost in obalni ekosistemi ter okrepi trajnostni razvoj gospodarstva, turizma in obalnih krajin, kar prispeva tudi k izboljšanju odpornosti na podnebne spremembe na teh ranljivih območjih, ki so še posebej prizadeta zaradi dviga morske gladine; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podpira pobude, vključno z razvojem urbanih strategij in boljšim prostorskim načrtovanjem, za izkoriščanje potenciala streh in druge infrastrukture, kot so parki, urbani vrtovi, zelene strehe in stene, naprave za filtriranje zraka, hladna vozišča, porozni beton in drugi ukrepi, ki lahko pripomorejo k zniževanju visokih temperatur v mestih, zadrževanju in ponovni uporabi deževnice in pridelavi hrane, pri čemer zmanjšujejo onesnaženost zraka, izboljšujejo kakovost življenja v mestih, zmanjšujejo tveganje za človekovo zdravje in ščitijo biotsko raznovrstnost, vključno z opraševalci; meni, da je treba infrastrukturo, kot so ceste, parkirišča, železniški tiri, električno omrežje, sistemi za odvajanje vode in drugi, narediti odporno proti podnebnim spremembam in varno za biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

34.

| 35. | priznava, da bi lahko ocena vpliva prostorskih načrtov in urbanega razvoja na vodni sistem, ki bi jo izvedli javni organi, organom, pristojnim za načrtovanje, zagotovila potrebno mnenje o načinih gradnje, ki ne bi povzročali težave vodnemu sistemu; poziva države članice, naj te ocene vključijo v svoj pristop; poziva države članice, naj pripravijo karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti v skladu s členom 6 Direktive 2007/60/ES o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti ter tako zmanjšajo vpliv poplav; |
| --- | --- |

35.

| 36. | želi spomniti, da podnebne spremembe vplivajo na količino vode in na njeno kakovost, saj manjši pretok vode v vodnih telesih pomeni, da so škodljive snovi v njih manj razredčene, kar ogroža biotsko raznovrstnost, zdravje ljudi in oskrbo s pitno vodo; zato poziva k boljšemu upravljanju voda v mestih in na podeželju, vključno z uvedbo trajnostnega odvajanja s pomočjo izboljšanega prostorskega načrtovanja, ki ohranja in obnavlja naravni pretočni sistem, in ukrepov naravnega zadrževanja voda, da bi pripomogli k blaženju poplav in suš, spodbujali obnavljanje podtalnice ter zagotovili razpoložljivost vodnih virov za pridobivanje pitne vode; poudarja, da bi morali biti prilagoditveni ukrepi na področju gospodarjenja z vodo skladni z ukrepi za krepitev trajnostnosti in krožnosti kmetijstva, spodbujanje energetskega prehoda ter ohranjanje in obnavljanje ekosistemov in biotske raznovrstnosti; v zvezi s tem poziva k močni povezavi med prihodnjim akcijskim načrtom za ničelno onesnaženost vode, zraka in tal ter novo strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice in Komisijo, naj v celoti izvajajo direktivo 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike, da bi izboljšale kakovost vode v zgornjem toku; ugotavlja, da ukrepi za zadržanje in odvzem vode iz višje ležečih vodnih teles vplivajo na nižje ležeča vodna telesa, tudi čezmejno, kar bi lahko oviralo gospodarski razvoj nižje ležečih območij in omejilo razpoložljivost virov pitne vode; poziva k usklajenim političnim ukrepom na vseh področjih, ki bodo prispevali k temu, da bi bilo ekološko stanje vodnih teles v EU vsaj dobro, in poudarja, da je bistvenega pomena zagotoviti ekološki pretok v skladu z okvirno direktivo o vodah in znatno izboljšati povezljivost sladkovodnih ekosistemov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej spodbujajo ponovno uporabo vode, da se preprečijo spori pri dodelitvi vode za različne namene uporabe, hkrati pa zagotovijo zadostno razpoložljivost vodnih virov za pridobivanje pitne vode, kar je bistveno za uresničevanje človekove pravice do vode; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da se v vodnem sektorju porabi veliko energije; poziva Komisijo, naj razmisli o energetsko učinkovitih ukrepih in možnosti uporabe očiščene odpadne vode kot vira obnovljive energije na kraju samem; ugotavlja, da sedanja direktiva o čiščenju komunalne odpadne vode ni bila pregledana od sprejetja leta 1991; poziva Komisijo, naj pregleda direktivo o čiščenju komunalne odpadne vode, da bi zagotovila, da pozitivno prispeva k podnebnim in okoljskim ciljem Unije; |
| --- | --- |

39.

Prilagoditveni ukrepi in skladnost

| 40. | poudarja, da je treba prilagajanje podnebnim spremembam vključiti v vse ustrezne politike EU ter čim bolj povečati dodatne koristi s temi politikami, da se ustvarijo pogoji za bolj trajnostno prihodnost, na primer na področju kmetijstva in proizvodnje hrane, gozdarstva, prometa, trgovine, energije, okolja, upravljanja voda, stavbnega sektorja, infrastrukture, industrije ter pomorstva in ribištva, pa tudi kohezijske politike, lokalnega razvoja in socialne politike, ter da je treba zagotoviti, da bodo druge pobude v okviru evropskega zelenega dogovora skladne z ukrepi za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj temeljito oceni podnebni in okoljski vpliv vseh ustreznih zakonodajnih in proračunskih predlogov ter zagotovi, da bodo popolnoma usklajeni s ciljem omejitve globalnega segrevanja na manj kot 1,5 oC; |
| --- | --- |

41.

| 42. | obžaluje, da so politike EU v obdobju 2014–2020 omogočile podnebju in okolju škodljive subvencije, ki so prispevale k zmanjšani odpornosti ekosistemov EU; poziva, da bi morala pravila, ki se uporabljajo na vseh političnih področjih, preprečiti takšno uporabo javnih sredstev; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj ambiciozno pristopi k prihodnjemu valu prenove in sprejme ustrezne pobude za postopno in temeljito prenovo z močnim poudarkom na stroškovni učinkovitosti; v zvezi s tem pozdravlja namero predsednice Evropske komisije Ursule von der Leyen, da se ustanovi t. i. evropski Bauhaus, v katerem bodo združeni inženirji, arhitekti in drugo osebje iz gradbenega sektorja, kot je poudarila 16. septembra 2020 v svojem govoru v Evropskem parlamentu o stanju Unije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva, naj bo nova strategija skladna z globalnimi ukrepi in sporazumi, kot so Pariški sporazum, cilji trajnostnega razvoja ter Konvencija o biotski raznovrstnosti; poziva Komisijo, naj v novi strategiji opredeli ukrepe, ki spodbujajo in olajšujejo prilagajanje zunaj EU, zlasti v najmanj razvitih državah in majhnih otoških državah, na katere najbolj vplivajo podnebne spremembe in dvig morske gladine, ter poveča svojo tehnično pomoč za izmenjavo primerov dobre prakse z državami v razvoju v okviru svojega zunanjega delovanja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva k novi prilagoditveni strategiji s tretjimi državami za spodbujanje in razvoj rešitev za prilagajanje, zlasti v tistih delih sveta, ki so najbolj dovzetni za podnebne spremembe in na katere te spremembe najbolj vplivajo; poudarja tudi, da je treba učinkovito in ciljno usmerjeno krepiti zmogljivosti v državah v razvoju, širiti tehnologije za prilagajanje podnebnim spremembam in opredeliti odgovornosti v celotnih dobavnih verigah; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj ustrezno in hitro obravnava dezertifikacijo in degradacijo tal, saj sta to težavi, s katerima se že sooča večina držav v Uniji in ki sta se pojavili kot dve od najvidnejših posledic podnebnih sprememb, ter razvije metodologije in kazalnike za oceno njune razsežnosti; poudarja tudi, da je treba obravnavati pozidavo tal; opozarja na ugotovitve iz posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z naslovom Boj proti dezertifikaciji v EU: vse večja grožnja, v zvezi s katero so potrebni dodatni ukrepi, zlasti, da je treba izboljšati pravni okvir EU za varstvo tal, zaostriti ukrepe za izpolnitev zaveze držav članic, da se bo najpozneje do leta 2030 v EU dosegla nevtralnost degradacije tal, in bolje obravnavati temeljne vzroke za dezertifikacijo, zlasti intenzivne in netrajnostne kmetijske prakse; obžaluje, da v zvezi s tem ni posebne politike in ukrepov EU; zato poziva Komisijo, naj pripravi strategijo EU za boj proti dezertifikaciji v okviru prilagoditvene strategije; poziva k zadostnemu financiranju za boj proti dezertifikaciji in degradaciji tal; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da imajo podnebne spremembe različne posledice in da se škodljivi učinki ne bodo razlikovali le med državami članicami, temveč tudi med regijami, kar bo vplivalo na njihove potrebe po prilagoditvenih ukrepih; zato poziva Komisijo, naj pripravi smernice za države članice in regije ter jim pomaga sprejeti najučinkovitejše prilagoditvene ukrepe; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da je treba izboljšati pripravljenost in sposobnost prilagajanja geografskih območij, ki so zelo izpostavljena podnebnim spremembam, kot so otoške in najbolj oddaljene regije EU; |
| --- | --- |

48.

| 49. | priznava, da bodo škodljivi vplivi podnebnih sprememb prizadeli zlasti revne in prikrajšane družbene skupine, saj imajo ponavadi bolj omejene sposobnosti prilagajanja in so bolj odvisne od podnebno občutljivih virov; poudarja, da je treba pri prizadevanjih za prilagajanje podnebnim spremembam upoštevati povezavo med podnebnimi spremembami in širšimi socialno-ekonomskimi vzroki ranljivosti, vključno z revščino in neenakostjo spolov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva, naj se okrepijo sistemi socialne zaščite, da bi najranljivejše regije in ljudi zaščitili pred škodljivimi vplivi podnebnih sprememb, ter opredelijo ranljive skupine pri oblikovanju pravičnih politik prilagajanja na vseh ustreznih ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da bi bilo treba prilagoditvene ukrepe izvajati na podlagi analize več meril, kot so učinkovitost, uspešnost, finančni stroški, skladnost z blažitvijo, urbana perspektiva itd.; poziva Komisijo, naj opredeli prilagajanje na podnebne spremembe in tako zagotovi, da bodo vsi ukrepi učinkoviti in ustrezni za uresničitev namena; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja nevarnost neustreznega prilagajanja podnebnim spremembam in s tem povezane stroške; zato poziva Komisijo, naj razvije kazalnike za merjenje, ali Unija glede na predvidene učinke izpolnjuje cilje o prilagajanju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | spodbuja, naj se razvijejo skupne metodologije in pristopi k spremljanju in ocenjevanju učinkovitosti prilagoditvenih ukrepov, obenem pa priznava, da se učinki podnebnih sprememb in prilagoditveni ukrepi razlikujejo glede na območje in lokalne razmere; |
| --- | --- |

53.

Financiranje

| 54. | poziva k večjemu financiranju na vseh ravneh upravljanja ter k mobilizaciji javnih in zasebnih naložb v prilagajanje; želi spomniti na svoje stališče, naj se v naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in instrumentu za okrevanje Next Generation EU 30 % porabe nameni za podnebne ukrepe in 10 % za biotsko raznovrstnost, kar bi moralo prispevati tako k blaženju podnebnih sprememb kot prilagajanju nanje; poziva, naj se odpornost na podnebne spremembe obravnava kot eno ključnih meril pri vsem ustreznem financiranju EU; meni, da bi morala tudi Evropska investicijska banka kot podnebna banka financirati ukrepe za prilagajanje podnebnim spremembam (9); poziva Evropsko investicijsko banko, naj kot podnebna banka ustrezno zagotovi finančna sredstva EU za prilagajanje podnebnim spremembam in se v svojem časovnem načrtu podnebne banke zaveže, da bo povečala ambicije glede prilagajanja, ter poziva, naj se povečajo spodbude za mala in srednja podjetja, ki imajo pri razvoju inovativnih trajnostnih rešitev za prilagajanje bistveno vlogo; meni, da naslednji večletni finančni okvir in sklad za okrevanje ne bi smela povzročiti večjega pritiska na ekosisteme, manjše povezljivosti in prekomernega izkoriščanja, saj bo samo trajnostna raba narave Uniji omogočila, da se prilagodi nevarnemu antropogenemu poseganju v podnebni sistem in ga ublaži (10); poziva k ustrezni finančni podpori za izvajanje ciljev zaščite in obnove iz strategije EU za biotsko raznovrstnost; poudarja, da mora biti financiranje prilagajanja podnebnim spremembam vključujoče in upoštevati vidik spola; |
| --- | --- |

54.

| 55. | obžaluje, da metodologija EU za sledenje podnebnemu financiranju ne razlikuje med blaženjem in prilagajanjem in da je težko spremljati dodeljevanje sredstev, namenjenih za podnebna vprašanja, saj se uporablja bolj kot računovodsko orodje in ne kot dejanska podpora za načrtovanje politik; poziva, naj bo sistem dodeljevanja sredstev za podnebna vprašanja prilagojen politiki in naj vključuje merila za spremljanje, ki bodo omogočila primerjavo med skladi EU, pri čemer je treba v vseh proračunskih instrumentih EU razlikovati med blaženjem in prilagajanjem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | spodbuja boljšo uporabo Solidarnostnega sklada EU kot mehanizma za financiranje boljše obnove, ki bo zagotovil tudi spodbude za prilagajanje in v prihodnost usmerjeno načrtovanje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | se zaveda, da ima prilagajanje svojo ceno; vendar ugotavlja, da naj bi bila cena neukrepanja veliko višja; vztraja, kako pomembne so naložbe v prilagajanje, saj so lahko preventivni ukrepi poleg tega, da rešujejo življenja in varujejo okolje, tudi bolj stroškovno učinkoviti; poudarja načelo preventive in poziva Komisijo, naj pripravi pristope, da bi zagotovila, da stroškov, ki izhajajo iz nesprejetja ukrepov prilagajanja, ne bo nosila splošna javnost, in naj uveljavi načelo, da plača onesnaževalec, s čimer se odgovornost za prilagajanje preloži na onesnaževalca; poziva EU in države članice, naj zagotovijo, da bodo javne naložbe odporne na podnebne spremembe, obenem pa bodo zagotavljale spodbude za to, da zelene in trajnostne zasebne naložbe učinkujejo kot katalizatorji sistemskih sprememb; meni, da bi moralo biti načelo neškodovanja izrecno navedeno v prihodnji strategiji prilagajanja, zlasti zato, da bi preprečili negativne učinke na biotsko raznovrstnost in slabo prilagajanje; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja predlog Komisije, da bo področje uporabe Solidarnostnega sklada EU razširila na izredne razmere na področju javnega zdravja, kot so pandemije; |
| --- | --- |

58.

Ozaveščanje ter znanje in raziskave o prilagajanju

| 59. | poudarja pomen ozaveščanja o učinkih podnebnih sprememb, kot so ekstremni vremenski pojavi, tudi na zdravje in okolje, ter o potrebi po prilagajanju in njegovih koristih, ne le med odločevalci, temveč tudi prek ustreznih in stalnih informativnih in izobraževalnih dejavnosti v vseh obdobjih in na vseh področjih življenja; v zvezi s tem obžaluje, da so se zmanjšala proračunska sredstva za pomembne programe, kot sta EU za zdravje in Erasmus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ugotavlja, da prednostne vrzeli v znanju še niso odpravljene in da so se pojavile nove vrzeli; zato poziva Komisijo, naj opredeli nove vrzeli v znanju in jih odpravi, tudi v kritičnih sektorjih, da bi zagotovili obveščeno odločanje, in sicer z razvojem orodij, kot sta Climate-ADAPT ter skupnost znanja in inovacij Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (SZI EIT Climate); v zvezi s tem poudarja pomen boljše izmenjave znanja med državami članicami, ki je še vedno premalo obsežna, in boljšega usklajevanja na področjih, kot so mednarodna povodja, zaščita pred poplavami, gradbeni predpisi in gradnja na območjih z morebitnim visokim tveganjem; poziva Komisijo, naj vzpostavi forum za analizo prilagajanja in modeliranje, da bi izboljšali uporabo modelov vpliva podnebnih sprememb in prilagajanja pri oblikovanju politik; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opozarja na številne inovacije, ki podpirajo projekte in ukrepe za prilagajanje na podnebne spremembe, na primer tehnološki razvoj in digitalne storitve, ter poudarja, da mora EU podpirati razvoj in uvajanje takih pobud; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, kako pomembno je podpirati raziskave in inovacije s programom Obzorje Evropa in drugimi mehanizmi financiranja na področju prilagajanja podnebnim spremembam, na naravi temelječih rešitev, zelenih tehnologij in drugih rešitev, ki lahko pomagajo v boju proti podnebnim spremembam in ekstremnim vremenskim pojavom; poleg tega želi spomniti, da bi lahko s programom Obzorje Evropa okrepili odpornost državljanov EU proti podnebnim spremembam in tako prispevali k prilagajanju tudi z družbeno preobrazbo; v zvezi s tem obžaluje, da so se močno zmanjšala proračunska sredstva na področju raziskav in inovacij za programe, kot je Obzorje Evropa, saj bo to oslabilo konkurenčnost EU na področju najsodobnejših tehnologij in rešitev za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; opozarja, da imajo raziskovalci temeljno vlogo v boju proti podnebnim spremembam, in v zvezi s tem poudarja, da je pomembno tesno znanstveno sodelovanje med mednarodnimi partnerji; poudarja, da je evropsko partnerstvo za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti (EIP-AGRI) lahko pomembno orodje za razvoj novih tehnologij in praks za prilagajanje podnebnim spremembam v agroživilskih sistemih; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da morajo ukrepi prilagajanja temeljiti na najnovejših znanstvenih spoznanjih in dostopnih podatkih; v zvezi s tem je seznanjen z delom, že opravljenim v okviru programov EU, kot je COPERNICUS, in poudarja pomen okrepljenega zbiranja podatkov za zagotavljanje karseda točnih napovedi; poziva, naj se okrepijo raziskave in razvoj, da bi našli inovativne rešitve za prilagajanje, in naj se zagotovi ciljno usmerjena podpora digitalnim inovacijam, ki prednosti digitalizacije izkoriščajo za trajnostno preobrazbo; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ugotavlja, da se bodo posledice podnebnih sprememb za zdravje povečale ter da se v skladu s poročilom Evropske agencije za okolje o zdravju in podnebnih spremembah in po navedbah organizacije Lancet Countdown šele zdaj začenja razmišljati o teh vplivih; zato poudarja, da je treba nadalje preučiti vpliv podnebnih sprememb na zdravje ljudi, in poziva k naložbam v raziskave na tem področju, medsektorskemu sodelovanju v zvezi z oceno tveganja in nadzorom ter okrepitvi ozaveščanja in zmogljivosti v zdravstvenem sektorju, tudi na lokalni ravni, ter k izmenjavi primerov dobre prakse in najnovejših spoznanj o tveganjih podnebnih sprememb za zdravje ljudi s programi EU, kot sta Obzorje Evropa in program LIFE; poziva, naj se zbrani podatki preusmerijo v evropski zdravstveni podatkovni prostor; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj v svoji strategiji upošteva potrebo, da se v državah članicah zagotovijo zdravstveni sistemi, odporni proti podnebnim spremembam, ki bodo zmožni predvideti posledice podnebnih sprememb za zdravje ljudi, zlasti najbolj ranljivih, in se nanje odzvati, in sicer tako, da se zdravstvena stroka v celoti vključi v oblikovanje instrumentov za prilagajanje; poudarja, da bi to moralo zajemati programe preprečevanja, načrte o ukrepih prilagajanja in kampanje za ozaveščanje o posledicah podnebnih sprememb za zdravje, kot so smrt, poškodbe in povečano tveganje bolezni, ki se prenašajo s hrano in vodo, do katerih pride zaradi ekstremnih temperatur, poplav in gozdnih požarov, ter o posledicah, povezanih z motnjami v ekosistemih, ki prinašajo tveganja bolezni, in spremenjenimi sezonami cvetnega prahu in alergij; nadalje poziva Komisijo, naj zagotovi potrebna sredstva za vzdrževanje in nadaljnji razvoj mreže za spremljanje vektorskih nalezljivih bolezni in entomološki nadzor ter njuno ustrezno izvajanje v državah članicah; |
| --- | --- |

65.

Zgodnje opozarjanje in hitro odzivanje

| 66. | poziva, naj se nova strategija bolj posveti načrtovanju preprečevanja kriz in pripravljenosti nanje, upravljanju in odzivanju na nesreče, tudi v primeru pandemij, z izkoriščanjem sinergij z okrepljenim mehanizmom Unije na področju civilne zaščite in aktivnim sodelovanjem z agencijami EU, kot sta EEA in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni; meni, da bi morale države članice uskladiti oblikovanje teh načrtov pripravljenosti z mehanizmom Unije na področju civilne zaščite prek njegovega Centra za usklajevanje nujnega odziva; poziva Komisijo, naj razvije smernice za izredne vročinske razmere v mestih in v zvezi s tem spodbuja izmenjavo zgledov dobre prakse med državami članicami; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva države članice, naj pripravijo ustrezne načrte za preprečevanje in hitro odzivanje v primeru podnebnih nesreč, kot so vročinski valovi, poplave in suše, v katerih bodo upoštevane posebnosti regij, kot so mejne in obalne regije, in vključeni mehanizmi za čezmejno delovanje, da bi zagotovili delitev odgovornost in solidarnosti med državami članicami in s tretjimi državami; poudarja, da je treba sprejeti prilagoditveno strategijo za območja in mesta, ki so izpostavljena posledicam podnebnih sprememb, in sicer na podlagi novega inovativnega pristopa k preprečevanju in obvladovanju tveganj, ki bo temeljil na ekosistemih, predvsem z opredelitvijo nadomestnih območij, območij za zadrževanje poplav, naravnih zaščit in, kadar je to nujno, umetnih zaščit; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva, naj lokalni, regionalni in lokalni organi vzpostavijo sisteme za zgodnje opozarjanje ter pripravijo ustrezna orodja za odzivanje na ekstremne vremenske dogodke in druge negativne učinke podnebnih sprememb, pa tudi pandemije; |
| --- | --- |

68.

o

o o

| 69. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0015.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0078.

(4)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(5)  UL L 177, 5.6.2020, str. 3.

(6)  UL L 288, 6.11.2007, str. 27.

(7)  UL C 316, 22.9.2017, str. 99.

(8)  Watson, J. E. M., et al.: The exceptional value of intact forest ecosystems (Izjemna vrednost neokrnjenih gozdnih ekosistemov). Nature, Ecology and Evolution, zv. 2, št. 4, Macmillan Publishers Limited, London, 2018.

(9)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020, sprejeta besedila, P9_TA(2020)0206.

(10)  IPBES, svetovno ocenjevalno poročilo o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, 2019.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/168 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/168

---

P9_TA(2020)0383

Razprave v Odboru za peticije v letu 2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o izidu razprav v Odboru za peticije v letu 2019 (2020/2044(INI))

(2021/C 445/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o izidu razprav v Odboru za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o izidu razprav v Odboru za peticije,

| — | ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 24 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerih se odraža pomen, ki ga Pogodba pripisuje pravici državljanov in prebivalcev EU, da Parlament opozorijo na svoje pomisleke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 24 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerih se odraža pomen, ki ga Pogodba pripisuje pravici državljanov in prebivalcev EU, da Parlament opozorijo na svoje pomisleke,

| — | ob upoštevanju člena 228 PDEU o vlogi in nalogah evropskega varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 228 PDEU o vlogi in nalogah evropskega varuha človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju člena 44 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah o pravici nasloviti peticijo na Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 44 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah o pravici nasloviti peticijo na Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju določb PDEU, ki zadevajo postopek za ugotavljanje kršitev, zlasti členov 258 in 260, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb PDEU, ki zadevajo postopek za ugotavljanje kršitev, zlasti členov 258 in 260,

| — | ob upoštevanju člena 54 in člena 227(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 in člena 227(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A9-0230/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A9-0230/2020),

| A. | ker je 10. julija 2019 (po evropskih volitvah, ki so potekale od 23. do 26. maja 2019, in po tem, ko je bil 2. julija 2019 oblikovan novi parlament) potekala ustanovna seja Odbora za peticije; |
| --- | --- |

A.

ker je 10. julija 2019 (po evropskih volitvah, ki so potekale od 23. do 26. maja 2019, in po tem, ko je bil 2. julija 2019 oblikovan novi parlament) potekala ustanovna seja Odbora za peticije;

| B. | ker je Parlament v letu 2019 prejel 1 357 peticij, kar je 11,23 % več kot leta 2018, ko jih je prejel 1 220, kar kaže, da so lahko državljani in prebivalci EU kljub obdobju nedejavnosti pred evropskimi volitvami uresničevali pravico do peticije; |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament v letu 2019 prejel 1 357 peticij, kar je 11,23 % več kot leta 2018, ko jih je prejel 1 220, kar kaže, da so lahko državljani in prebivalci EU kljub obdobju nedejavnosti pred evropskimi volitvami uresničevali pravico do peticije;

| C. | ker se je v letu 2019 število uporabnikov, ki so na spletnem portalu Parlamenta za peticije podprli eno ali več peticij, v primerjavi z letom 2018 povečalo in doseglo skupaj 28 075; ker je bilo 31 679 klikov v podporo peticijam; |
| --- | --- |

C.

ker se je v letu 2019 število uporabnikov, ki so na spletnem portalu Parlamenta za peticije podprli eno ali več peticij, v primerjavi z letom 2018 povečalo in doseglo skupaj 28 075; ker je bilo 31 679 klikov v podporo peticijam;

| D. | ker je od vseh peticij, ki so bile vložene v letu 2019, 41 sopodpisal eden ali več državljanov, osem jih je sopodpisalo več kot 100 državljanov, tri pa več kot 10 000 državljanov; |
| --- | --- |

D.

ker je od vseh peticij, ki so bile vložene v letu 2019, 41 sopodpisal eden ali več državljanov, osem jih je sopodpisalo več kot 100 državljanov, tri pa več kot 10 000 državljanov;

| E. | ker je število peticij glede na celotno prebivalstvo EU še vedno majhno, ker skupno število prejetih peticij kaže, da si je treba bolj prizadevati za ozaveščanje državljanov o pravici do peticije in sprejeti ustrezne ukrepe v ta namen; ker državljani pri uveljavljanju pravice do peticije pričakujejo, da bodo institucije EU zagotovile dodano vrednost pri iskanju rešitve za njihove težave; |
| --- | --- |

E.

ker je število peticij glede na celotno prebivalstvo EU še vedno majhno, ker skupno število prejetih peticij kaže, da si je treba bolj prizadevati za ozaveščanje državljanov o pravici do peticije in sprejeti ustrezne ukrepe v ta namen; ker državljani pri uveljavljanju pravice do peticije pričakujejo, da bodo institucije EU zagotovile dodano vrednost pri iskanju rešitve za njihove težave;

| F. | ker je bilo od 1 357 peticij, vloženih v letu 2019, 938 razglašenih za dopustne, 406 za nedopustne, 13 pa jih je bilo umaknjenih; ker razmeroma velik delež (30 %) nedopustnih peticij v letu 2019 kaže, da na splošno še vedno ni jasno, katera so področja delovanja EU; ker je treba zato to težavo obravnavati z informacijskimi kampanjami, namenjenimi pojasnjevanju pristojnosti Unije in postopka za vlaganje peticij Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo od 1 357 peticij, vloženih v letu 2019, 938 razglašenih za dopustne, 406 za nedopustne, 13 pa jih je bilo umaknjenih; ker razmeroma velik delež (30 %) nedopustnih peticij v letu 2019 kaže, da na splošno še vedno ni jasno, katera so področja delovanja EU; ker je treba zato to težavo obravnavati z informacijskimi kampanjami, namenjenimi pojasnjevanju pristojnosti Unije in postopka za vlaganje peticij Evropskemu parlamentu;

| G. | ker so merila za dopustnost peticij določena v členu 227 PDEU in členu 226 Poslovnika Parlamenta, v skladu s katerima morajo peticije vložiti državljani ali prebivalci EU, ki jih vprašanja s področja delovanja Evropske unije neposredno zadevajo; |
| --- | --- |

G.

ker so merila za dopustnost peticij določena v členu 227 PDEU in členu 226 Poslovnika Parlamenta, v skladu s katerima morajo peticije vložiti državljani ali prebivalci EU, ki jih vprašanja s področja delovanja Evropske unije neposredno zadevajo;

| H. | ker je pravica nasloviti peticijo na Evropski parlament ena izmed temeljnih pravic državljanov EU; ker je pravica državljanov in prebivalcev EU do peticije odprt, demokratičen in pregleden mehanizem, da se lahko neposredno obrnejo na izvoljene predstavnike, ter je tako pomemben element aktivne udeležbe državljanov na področjih delovanja EU; |
| --- | --- |

H.

ker je pravica nasloviti peticijo na Evropski parlament ena izmed temeljnih pravic državljanov EU; ker je pravica državljanov in prebivalcev EU do peticije odprt, demokratičen in pregleden mehanizem, da se lahko neposredno obrnejo na izvoljene predstavnike, ter je tako pomemben element aktivne udeležbe državljanov na področjih delovanja EU;

| I. | ker je demokratično upravljanje, ki temelji na preglednosti, učinkovitem varstvu temeljnih pravic in vključevanju zahtev državljanov EU v politično agendo EU, potrebno za povečanje neposredne udeležbe državljanov in izboljšanje kakovosti postopka odločanja EU; ker bi moralo demokratično in pregledno upravljanje veljati za temelj za povečanje učinkovitosti dela Odbora za peticije in njegove prijaznosti do državljanov; |
| --- | --- |

I.

ker je demokratično upravljanje, ki temelji na preglednosti, učinkovitem varstvu temeljnih pravic in vključevanju zahtev državljanov EU v politično agendo EU, potrebno za povečanje neposredne udeležbe državljanov in izboljšanje kakovosti postopka odločanja EU; ker bi moralo demokratično in pregledno upravljanje veljati za temelj za povečanje učinkovitosti dela Odbora za peticije in njegove prijaznosti do državljanov;

| J. | ker bi morala pravica do peticije povečati odzivnost Evropskega parlamenta na pritožbe in pomisleke v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic EU in skladnostjo z zakonodajo EU v državah članicah; ker so peticije med drugim zelo koristen vir informacij o primerih napačne uporabe ali kršenja prava EU; ker peticije omogočajo Parlamentu in drugim institucijam EU, da ocenijo prenos in uporabo prava EU ter njegov vpliv na državljane in prebivalce EU ter odkrijejo pomanjkljivosti in nedoslednosti prava EU, ki spodkopavajo cilj zagotavljanja popolne zaščite temeljnih pravic državljanov; |
| --- | --- |

J.

ker bi morala pravica do peticije povečati odzivnost Evropskega parlamenta na pritožbe in pomisleke v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic EU in skladnostjo z zakonodajo EU v državah članicah; ker so peticije med drugim zelo koristen vir informacij o primerih napačne uporabe ali kršenja prava EU; ker peticije omogočajo Parlamentu in drugim institucijam EU, da ocenijo prenos in uporabo prava EU ter njegov vpliv na državljane in prebivalce EU ter odkrijejo pomanjkljivosti in nedoslednosti prava EU, ki spodkopavajo cilj zagotavljanja popolne zaščite temeljnih pravic državljanov;

| K. | ker se državljani običajno obrnejo na Odbor za peticije kot zadnjo možnost, kadar naj drugi organi in institucije ne bi mogli rešiti njihovih pomislekov; |
| --- | --- |

K.

ker se državljani običajno obrnejo na Odbor za peticije kot zadnjo možnost, kadar naj drugi organi in institucije ne bi mogli rešiti njihovih pomislekov;

| L. | ker ima Parlament pri oblikovanju postopka vlaganja peticij na mednarodni ravni že dolgo vodilno vlogo, njegov postopek pa je najbolj odprt in pregleden v Evropi ter vlagateljem omogoča udeležbo v dejavnostih Parlamenta; |
| --- | --- |

L.

ker ima Parlament pri oblikovanju postopka vlaganja peticij na mednarodni ravni že dolgo vodilno vlogo, njegov postopek pa je najbolj odprt in pregleden v Evropi ter vlagateljem omogoča udeležbo v dejavnostih Parlamenta;

| M. | ker Odbor za peticije vsako peticijo skrbno obravnava; ker ima vsak vlagatelj pravico, da v razumnem roku in v svojem jeziku ali v jeziku, ki se uporablja v peticiji, prejme odgovor in informacije o odločitvi o dopustnosti ter nadaljnjih ukrepih, ki jih sprejme odbor; |
| --- | --- |

M.

ker Odbor za peticije vsako peticijo skrbno obravnava; ker ima vsak vlagatelj pravico, da v razumnem roku in v svojem jeziku ali v jeziku, ki se uporablja v peticiji, prejme odgovor in informacije o odločitvi o dopustnosti ter nadaljnjih ukrepih, ki jih sprejme odbor;

| N. | ker dejavnosti Odbora za peticije temeljijo na podatkih in prispevkih vlagateljev peticij; ker so informacije vlagateljev, skupaj s strokovnim znanjem, ki ga zagotavljajo Komisija, države članice in drugi organi, bistvenega pomena za delo odbora; ker dopustne peticije pogosto pomembno prispevajo k delu drugih parlamentarnih odborov in medskupin; |
| --- | --- |

N.

ker dejavnosti Odbora za peticije temeljijo na podatkih in prispevkih vlagateljev peticij; ker so informacije vlagateljev, skupaj s strokovnim znanjem, ki ga zagotavljajo Komisija, države članice in drugi organi, bistvenega pomena za delo odbora; ker dopustne peticije pogosto pomembno prispevajo k delu drugih parlamentarnih odborov in medskupin;

| O. | ker se na sejah Odbora za peticije veliko peticij obravnava javno; ker so vlagatelji pogosto povabljeni, da svojo peticijo predstavijo, in polno sodelujejo v razpravi, s čimer dejavno prispevajo k delu odbora; ker je Odbor za peticije v letu 2019 organiziral devet rednih sej, na katerih je bilo obravnavanih 250 peticij, prisotnih pa je bilo 239 vlagateljev, od katerih jih je 126 s prevzemom besede dejavno sodelovalo v razpravi; ker vloga odbora pri krepitvi vloge evropskih državljanov pomembno prispeva k izboljšanju podobe in krepitvi moči Parlamenta; |
| --- | --- |

O.

ker se na sejah Odbora za peticije veliko peticij obravnava javno; ker so vlagatelji pogosto povabljeni, da svojo peticijo predstavijo, in polno sodelujejo v razpravi, s čimer dejavno prispevajo k delu odbora; ker je Odbor za peticije v letu 2019 organiziral devet rednih sej, na katerih je bilo obravnavanih 250 peticij, prisotnih pa je bilo 239 vlagateljev, od katerih jih je 126 s prevzemom besede dejavno sodelovalo v razpravi; ker vloga odbora pri krepitvi vloge evropskih državljanov pomembno prispeva k izboljšanju podobe in krepitvi moči Parlamenta;

| P. | ker so poleg številnih drugih področij delovanja glavne teme v peticijah, vloženih v letu 2019, zadevale okolje (zlasti vprašanja onesnaženosti, varstva in ohranitve okolja ter ravnanja z odpadki), temeljne pravice (predvsem otrokove pravice, volilne pravice in pravice državljanov EU, zlasti v okviru brexita), ustavne zadeve (zlasti vprašanja v zvezi z evropskimi volitvami in izstopom Združenega kraljestva iz EU), zdravje (zlasti vprašanja v zvezi z zdravstvenim varstvom ter vplivom nevarnih in strupenih snovi), promet (predvsem pravice potnikov v zračnem in železniškem prometu, mednarodne povezave in sezonske spremembe časa), notranji trg (zlasti vprašanja glede pravic potrošnikov in prostega gibanja oseb), zaposlovanje (zlasti dostop do trga dela in prekarne pogodbe) ter kulturo in izobraževanje (zlasti dostop do izobraževanja za invalidne otroke in nadlegovanje v šoli); |
| --- | --- |

P.

ker so poleg številnih drugih področij delovanja glavne teme v peticijah, vloženih v letu 2019, zadevale okolje (zlasti vprašanja onesnaženosti, varstva in ohranitve okolja ter ravnanja z odpadki), temeljne pravice (predvsem otrokove pravice, volilne pravice in pravice državljanov EU, zlasti v okviru brexita), ustavne zadeve (zlasti vprašanja v zvezi z evropskimi volitvami in izstopom Združenega kraljestva iz EU), zdravje (zlasti vprašanja v zvezi z zdravstvenim varstvom ter vplivom nevarnih in strupenih snovi), promet (predvsem pravice potnikov v zračnem in železniškem prometu, mednarodne povezave in sezonske spremembe časa), notranji trg (zlasti vprašanja glede pravic potrošnikov in prostega gibanja oseb), zaposlovanje (zlasti dostop do trga dela in prekarne pogodbe) ter kulturo in izobraževanje (zlasti dostop do izobraževanja za invalidne otroke in nadlegovanje v šoli);

| Q. | ker je bilo v letu 2019 73,9 % prejetih peticij (1 003 peticije) vloženih prek spletnega portala Parlamenta za peticije, medtem ko je v letu 2018 ta delež znašal 70,7 % (863 peticij); |
| --- | --- |

Q.

ker je bilo v letu 2019 73,9 % prejetih peticij (1 003 peticije) vloženih prek spletnega portala Parlamenta za peticije, medtem ko je v letu 2018 ta delež znašal 70,7 % (863 peticij);

| R. | ker je bil leta 2019 spletni portal za peticije nadgrajen v različico odzivnega spletnega oblikovanja, skladno z novim videzom in uporabo spletnega mesta Evropskega parlamenta (Europarl); ker je tako uporabnikom prijaznejši in dostopnejši za državljane, ki ga lahko zdaj uporabljajo na kateri koli napravi, prilagojeni za uporabo evropskega standarda EN 301 549; ker je tudi delno skladen s standardom 2.1 ravni AA smernic za dostopnost spletnih vsebin; ker je nova izjava o varstvu osebnih podatkov v predlogah elektronske pošte in na strani za registracijo zdaj naložena v vseh jezikovnih različicah, za registracijo uporabniških računov pa je omogočen zvočni sistem Captcha; ker sta spletni portal za peticije in ePetition zaradi izboljšanja mehanizma za njuno sinhronizacijo še bolj povezana; ker je bilo uspešno obravnavanih veliko posameznih prošenj za podporo; |
| --- | --- |

R.

ker je bil leta 2019 spletni portal za peticije nadgrajen v različico odzivnega spletnega oblikovanja, skladno z novim videzom in uporabo spletnega mesta Evropskega parlamenta (Europarl); ker je tako uporabnikom prijaznejši in dostopnejši za državljane, ki ga lahko zdaj uporabljajo na kateri koli napravi, prilagojeni za uporabo evropskega standarda EN 301 549; ker je tudi delno skladen s standardom 2.1 ravni AA smernic za dostopnost spletnih vsebin; ker je nova izjava o varstvu osebnih podatkov v predlogah elektronske pošte in na strani za registracijo zdaj naložena v vseh jezikovnih različicah, za registracijo uporabniških računov pa je omogočen zvočni sistem Captcha; ker sta spletni portal za peticije in ePetition zaradi izboljšanja mehanizma za njuno sinhronizacijo še bolj povezana; ker je bilo uspešno obravnavanih veliko posameznih prošenj za podporo;

| S. | ker je treba opozoriti, da zaradi obdobja nedejavnosti pred evropskimi volitvami ni bilo obiskov za ugotavljanje dejstev za peticije, v zvezi s katerimi je v letu 2019 potekala preiskava; ker je odbor naknadno ocenil številne prejšnje obiske za ugotavljanje dejstev in sprejel poročili o dveh obiskih, ki sta potekala leta 2018; ker so za leto 2020 načrtovani številni obiski za ugotavljanje dejstev; |
| --- | --- |

S.

ker je treba opozoriti, da zaradi obdobja nedejavnosti pred evropskimi volitvami ni bilo obiskov za ugotavljanje dejstev za peticije, v zvezi s katerimi je v letu 2019 potekala preiskava; ker je odbor naknadno ocenil številne prejšnje obiske za ugotavljanje dejstev in sprejel poročili o dveh obiskih, ki sta potekala leta 2018; ker so za leto 2020 načrtovani številni obiski za ugotavljanje dejstev;

| T. | ker Odbor za peticije meni, da je evropska državljanska pobuda pomemben instrument participativne demokracije, ki državljanom omogoča dejavno sodelovanje pri oblikovanju politik in zakonodaje Unije; ker je bilo obveščanje o evropski državljanski pobudi premalo učinkovito; |
| --- | --- |

T.

ker Odbor za peticije meni, da je evropska državljanska pobuda pomemben instrument participativne demokracije, ki državljanom omogoča dejavno sodelovanje pri oblikovanju politik in zakonodaje Unije; ker je bilo obveščanje o evropski državljanski pobudi premalo učinkovito;

| U. | ker imajo mediji ključno vlogo v vsakem demokratičnem sistemu in zagotavljajo, da je postopek Odbora za peticije bolj pregleden; ker je kakovosten tisk bistveni element celotne Evropske unije; ker v nekaterih evropskih medijih niso jasne vloga in pristojnosti Odbora za peticije; |
| --- | --- |

U.

ker imajo mediji ključno vlogo v vsakem demokratičnem sistemu in zagotavljajo, da je postopek Odbora za peticije bolj pregleden; ker je kakovosten tisk bistveni element celotne Evropske unije; ker v nekaterih evropskih medijih niso jasne vloga in pristojnosti Odbora za peticije;

| V. | ker je v skladu s Poslovnikom Odbor za peticije pristojen za odnose z evropskim varuhom človekovih pravic, ki preiskuje pritožbe glede nepravilnosti v institucijah in organih Evropske unije; ker je imel Odbor za peticije v letu 2019 ključno vlogo pri organizaciji izvolitve evropskega varuha človekovih pravic, organiziral je namreč javno predstavitev kandidatov v skladu s členom 231 Poslovnika; ker je bila Emily O'Reilly 18. decembra 2019 ponovno izvoljena za evropsko varuhinjo človekovih pravic za parlamentarni mandat 2019–2024; |
| --- | --- |

V.

ker je v skladu s Poslovnikom Odbor za peticije pristojen za odnose z evropskim varuhom človekovih pravic, ki preiskuje pritožbe glede nepravilnosti v institucijah in organih Evropske unije; ker je imel Odbor za peticije v letu 2019 ključno vlogo pri organizaciji izvolitve evropskega varuha človekovih pravic, organiziral je namreč javno predstavitev kandidatov v skladu s členom 231 Poslovnika; ker je bila Emily O'Reilly 18. decembra 2019 ponovno izvoljena za evropsko varuhinjo človekovih pravic za parlamentarni mandat 2019–2024;

| W. | ker je bila v njegovi resoluciji z dne 17. januarja 2019 o strateški preiskavi varuhinje človekovih pravic št. OI/2/2017 o preglednosti zakonodajnih razprav v pripravljalnih telesih Sveta EU (1) izražena podpora varuhinji človekovih pravic pri njeni preiskavi, Svet pa je bil pozvan, naj sprejme vse ukrepe, ki so potrebni za čim hitrejšo izvršitev priporočil varuhinje; ker Svet ni niti odgovoril varuhinji človekovih pravic niti se ni odzval na resolucijo Parlamenta in ni sprejel nobenih ukrepov za izvajanje; |
| --- | --- |

W.

ker je bila v njegovi resoluciji z dne 17. januarja 2019 o strateški preiskavi varuhinje človekovih pravic št. OI/2/2017 o preglednosti zakonodajnih razprav v pripravljalnih telesih Sveta EU (1) izražena podpora varuhinji človekovih pravic pri njeni preiskavi, Svet pa je bil pozvan, naj sprejme vse ukrepe, ki so potrebni za čim hitrejšo izvršitev priporočil varuhinje; ker Svet ni niti odgovoril varuhinji človekovih pravic niti se ni odzval na resolucijo Parlamenta in ni sprejel nobenih ukrepov za izvajanje;

| X. | ker se je v letu 2019 odnos med Odborom za peticije in evropsko varuhinjo človekovih pravic dodatno okrepil, kar se kaže v dejavnem sodelovanju varuhinje na sejah odbora; ker se je Emily O'Reilly po sprejetju njegove resolucije z dne 12. februarja 2019 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (2) 2. aprila 2019 udeležila seje odbora, da bi sodelovala pri izmenjavi mnenj o njenih novih predlaganih pooblastilih, na seji 4. septembra 2019 pa je Odboru za peticije predstavila svoje letno poročilo za leto 2018; |
| --- | --- |

X.

ker se je v letu 2019 odnos med Odborom za peticije in evropsko varuhinjo človekovih pravic dodatno okrepil, kar se kaže v dejavnem sodelovanju varuhinje na sejah odbora; ker se je Emily O'Reilly po sprejetju njegove resolucije z dne 12. februarja 2019 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (2) 2. aprila 2019 udeležila seje odbora, da bi sodelovala pri izmenjavi mnenj o njenih novih predlaganih pooblastilih, na seji 4. septembra 2019 pa je Odboru za peticije predstavila svoje letno poročilo za leto 2018;

| Y. | ker je Odbor za peticije član evropske mreže varuhov človekovih pravic, ki vključuje tudi evropskega varuha človekovih pravic, nacionalne in regionalne varuhe človekovih pravic ter podobne organe držav članic, držav kandidatk in drugih držav Evropskega gospodarskega prostora, njen namen pa je spodbujati izmenjavo informacij o pravu in politiki EU ter izmenjavo primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

Y.

ker je Odbor za peticije član evropske mreže varuhov človekovih pravic, ki vključuje tudi evropskega varuha človekovih pravic, nacionalne in regionalne varuhe človekovih pravic ter podobne organe držav članic, držav kandidatk in drugih držav Evropskega gospodarskega prostora, njen namen pa je spodbujati izmenjavo informacij o pravu in politiki EU ter izmenjavo primerov dobre prakse;

| Z. | ker bi bilo treba dejavnosti mreže za peticije izboljšati, tako da bi se zagotovilo učinkovitejše sodelovanje med odbori, ki obravnavajo peticije; ker bi morala mreža za peticije okrepiti dialog in sodelovanje s Komisijo in drugimi institucijami EU, da bi zagotovila ustrezno obravnavo in reševanje vprašanj, ki jih izpostavljajo državljani v peticijah; |
| --- | --- |

Z.

ker bi bilo treba dejavnosti mreže za peticije izboljšati, tako da bi se zagotovilo učinkovitejše sodelovanje med odbori, ki obravnavajo peticije; ker bi morala mreža za peticije okrepiti dialog in sodelovanje s Komisijo in drugimi institucijami EU, da bi zagotovila ustrezno obravnavo in reševanje vprašanj, ki jih izpostavljajo državljani v peticijah;

| AA. | ker se je predsednica Komisije Ursula von der Leyen v političnih smernicah za Evropsko komisijo za obdobje 2019–2024 zavezala, da se bo odzvala na resolucije Parlamenta z zakonodajnim aktom na podlagi člena 225 PDEU, da bi bila vloga Parlamenta pri nastajanju zakonodaje EU večja; ker bi moral Odbor za peticije imeti strateško vlogo pri vzpostavljanju neposredne povezave med pravico Parlamenta do zakonodajne pobude in vprašanji, ki jih državljani izpostavljajo v peticijah; |
| --- | --- |

AA.

ker se je predsednica Komisije Ursula von der Leyen v političnih smernicah za Evropsko komisijo za obdobje 2019–2024 zavezala, da se bo odzvala na resolucije Parlamenta z zakonodajnim aktom na podlagi člena 225 PDEU, da bi bila vloga Parlamenta pri nastajanju zakonodaje EU večja; ker bi moral Odbor za peticije imeti strateško vlogo pri vzpostavljanju neposredne povezave med pravico Parlamenta do zakonodajne pobude in vprašanji, ki jih državljani izpostavljajo v peticijah;

| 1. | želi spomniti, da mora Odbor za peticije kot edini odbor, ki neposredno komunicira z državljani, okrepiti ključno vlogo pri zaščiti in spodbujanju pravic državljanov in prebivalcev EU v okviru svojih pristojnosti ter zagotoviti, da se pomisleki in pritožbe vlagateljev peticij obravnavajo pravočasno in rešijo z odprtim, demokratičnim, prožnim in preglednim postopkom vlaganja peticij ter okrepljenim sodelovanjem in dialogom z drugimi institucijami EU ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi brez pristranskega ali spolitiziranega odgovora vlagateljem peticij; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da vlagatelji peticij še vedno niso ustrezno obveščeni o razlogih, zakaj se peticije označijo za nedopustne; poudarja, kako pomembni sta stalna informacijska kampanja in javna razprava o področjih delovanja Unije, namenjeni ozaveščanju javnosti o pravici do peticije pri Evropskem parlamentu, ki zagotavljata jasnejše in podrobnejše informacije o pristojnostih EU; poudarja, da je treba nujno sprejeti vse potrebne ukrepe za izvajanje demokratičnega upravljanja EU, ki bo temeljilo na preglednosti, okrepljenem varstvu temeljnih pravic in neposrednem vključevanju državljanov v postopke odločanja EU; meni, da je treba ugotoviti, kako boljše spodbujati pravico do peticije in državljane ozaveščati o tej pravici; predlaga, da bi okrepili informacijske kampanje v Evropski uniji in tako zagotovili, da državljani EU boljše poznajo pristojnosti EU, in pojasnili, kakšno je v skladu z javnim mnenjem dojemanje vloge Odbora za peticije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva, naj bodo tiskovne in komunikacijske storitve, pa tudi prisotnost v družbenih medijih, dejavnejše, da bo delo odbora prepoznavnejše, njegova odzivnost na pomisleke javnosti in razprave v EU pa večja, pri čemer je treba izpostaviti primere in zgodbe o uspehu, v katerih je bilo vprašanje, ki ga je izpostavil vlagatelj peticije, rešeno s podporo Odbora za peticije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | predlaga izvedbo kampanj in dogodkov za ozaveščanje, namenjenih novinarjem in medijem, da bi onemogočili nejasne informacije in tako izboljšali odnos med Odborom za peticije in mediji; poudarja, da imajo mediji ključno vlogo pri informiranju evropskih državljanov glede vsakodnevnega dela Odbora za peticije in lahko s svojimi dejavnostmi prispevajo k izboljšanju poznavanja dela Odbora za peticije med evropskimi državljani; poudarja, da je naloga EU spodbujati, da evropski državljani dobijo točne informacije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da peticije Evropskemu parlamentu in drugim institucijam EU omogočajo neposredni dialog z državljani in zakonitimi prebivalci EU, ki jih zadeva napačna uporaba ali kršitve prava EU oziroma nedoslednosti v zakonodaji EU, pa tudi reševanje zaznanih težav; zato pozdravlja dejstvo, da peticije državljanom omogočajo vstop v evropske institucije; poudarja, da morajo Odbor za peticije in vodilni odbori, institucije EU ter nacionalni, regionalni in lokalni organi tesneje sodelovati pri preiskavah ali predlogih v zvezi z izvajanjem zakonodaje EU in skladnostjo z njo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je treba, če naj bi bile peticije zagotovo posredovane ustreznim in pristojnim organom, izboljšati sodelovanje z nacionalnimi parlamenti, vladami držav članic, ustreznimi nacionalnimi institucijami in varuhi človekovih pravic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da peticije dragoceno prispevajo k vlogi Komisije kot varuhinje Pogodb; ponovno poudarja, da je dobro sodelovanje med Odborom za peticije in Komisijo ključnega pomena in da so hitrejši odgovori Komisije bistveni v postopku obravnave peticij; v zvezi s tem pozdravlja, da se je podpredsednik Komisije za medinstitucionalne odnose in predvidevanje Maroš Šefčovič na predstavitvi za kandidata za komisarja zavezal, da bo Komisija dodatno izboljšala obravnavo peticij in nanje v trimesečnem roku podala natančen odgovor; znova poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost in dostop do dokumentov v okviru postopkov EU Pilot v zvezi s prejetimi peticijami ter glede že zaključenih postopkov EU Pilot in postopkov ugotavljanja kršitev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj se zaveže, da bo bolj aktivno sodelovala z Odborom za peticije, da bi vlagatelji peticij zagotovo dobili natančen odgovor na zahteve in pritožbe v zvezi z izvajanjem prava EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da Komisija ne bi smela naložiti odgovornosti za ukrepanje samo vlagatelju peticije, kadar se odkrije težava pri uporabi prava EU ali njegova kršitev; meni, da mora Komisija preveriti, ali nacionalni organi sprejemajo ukrepe za odpravo težave, navedene v peticiji, in mora biti pripravljena, da posreduje, če ukrepi nacionalnih organov niso učinkoviti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bi morala biti preglednost in dostop javnosti do dokumentov vseh institucij EU, vključno s Svetom, pravilo, ki bi zagotovilo najvišjo raven zaščite demokratičnih pravic državljanov; poudarja, da sedanja Uredba (ES) št. 1049/2001 (3) ne odraža več dejanskega stanja; poziva Komisijo, naj predloži predlog za prenovitev uredbe iz leta 2001, da bi s spodbujanjem dobre upravne prakse povečali preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da Odbor za peticije pogosto prejme pritožbe nekaterih organov o kršitvah pravne države; opozarja, da je učinkovita, enoznačna in enotna uporaba prava EU bistvenega pomena za spoštovanje načela pravne države, ki je ena od temeljnih vrednot Unije in njenih držav članic v skladu s členom 2 PEU; ob spoštovanju načela subsidiarnosti poziva Komisijo, naj spoštuje zaveze iz svojega sporočila z dne 17. julija 2019 z naslovom Krepitev pravne države v Uniji: načrt za ukrepanje (COM(2019)0343), da bi spodbudili kulturo spoštovanja pravne države, okrepili sodelovanje z nacionalnimi organi in zagotovili učinkovit skupen odziv na dejanske grožnje v Uniji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo razlaga člena 51 čim doslednejša in čim širša; opozarja, da so pričakovanja večine vlagateljev peticij v zvezi s pravicami, ki jih zagotavlja Listina, visoka in presegajo njeno trenutno področje uporabe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da je sodelovanje z drugimi parlamentarnimi odbori bistveno za celovito obravnavanje peticij; ugotavlja, da je bilo v letu 2019 65 peticij poslanih drugim odborom za mnenje in 351 v vednost, od odborov pa je bilo prejetih 38 mnenj in devet potrditev, da bodo peticije upoštevali pri svojem delu; ugotavlja tudi, da je bilo v letu 2018 47 peticij poslanih drugim odborom za mnenje in 660 v vednost, od odborov je bilo prejetih 30 mnenj in 38 potrditev, da bodo peticije upoštevali pri svojem delu; želi spomniti, da so vlagatelji peticij obveščeni o odločitvah, da se bo v okviru obravnave njihovih peticij za mnenje zaprosilo druge odbore; zato poudarja, da drugi odbori pomembno prispevajo k hitrejšemu in učinkovitejšemu odzivanju Parlamenta na pomisleke državljanov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | verjame, da je mreža za peticije koristno orodje za ozaveščanje o vprašanjih, poudarjenih v peticijah, in za lažjo obravnavo peticij v drugih odborih, ki so jim poslane v mnenje ali v vednost; ugotavlja, da je treba zagotoviti ustrezno nadaljnjo obravnavo peticij pri parlamentarnem in zakonodajnem delu; poudarja, da bi lahko mrežo za peticije obravnavali kot strateško orodje za spodbujanje pravice Evropskega parlamenta do zakonodajne pobude iz člena 225 PDEU, s čimer bi odpravili pomanjkljivosti in nedoslednosti prava EU, navedene v peticijah, da bi zagotovili popolno varstvo pravic državljanov; meni, da so redna srečanja mreže za peticije ključna za krepitev sodelovanja med parlamentarnimi odbori z izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse med člani mreže; poudarja, da lahko tesnejše sodelovanje med odbori tudi izboljša učinkovitost pri načrtovanju zaslišanj in parlamentarnih študij o istih temah; se zavzema za oblikovanje mehanizma, ki bi Odboru za peticije omogočil neposredno sodelovanje v zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja na ključna letna poročila, ki jih je Odbor za peticije sprejel v letu 2019, zlasti letno poročilo o dejavnostih Odbora za peticije za leto 2018 (4) in letno poročilo o dejavnostih Evropskega varuha človekovih pravic za leto 2018 (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da je Odbor za peticije izrazil svoje mnenje o pomembnih vprašanjih, predstavljenih v peticijah, s prispevanjem k parlamentarnim in zakonodajnim poročilom, zlasti o izvajanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v institucionalnem okviru EU (6) ter predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o opustitvi premikanja ure na poletni oz. zimski čas in razveljavitvi Direktive 2000/84/ES (7); |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da so številne peticije privedle do zakonodajnih ali političnih ukrepov v obliki poročil, predlogov resolucij, predhodnih odločb ali postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da je bilo v letu 2019 največ peticij vloženih na temo okolja; v zvezi s tem opozarja na predlog resolucije v skladu s členom 227(2) Poslovnika o ravnanju z odpadki, ki je bil 21. marca 2019 sprejet v Odboru za peticije, 4. aprila 2019 pa na plenarnem zasedanju (8); poudarja, da je ravnanje z odpadki eden glavnih svetovnih družbeno-ekonomskih in okoljskih izzivov, ter ponovno poziva k povečanju preprečevanja, ponovne uporabe, ločenega zbiranja in recikliranja za spodbujanje prehoda v krožno gospodarstvo; ponovno poziva Komisijo, naj dodobra izkoristi potencial sistema zgodnjega opozarjanja, ki je opredeljen v revidiranih direktivah o odpadkih; opozarja na končno poročilo o obisku za ugotavljanje dejstev v Valledori v Italiji, ki je bilo sprejeto 11. aprila 2019, in poziva pristojne nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj zagotovijo celovito in dosledno izvajanje vseh priporočil iz njega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja na predstavitev o zanikanju podnebnih sprememb, ki jo je Odbor za peticije 21. marca 2019 organiziral skupaj z Odborom za okolje, javno zdravje in varnost hrane; meni, da se mora Odbor za peticije še naprej boriti proti zanikanju podnebnih sprememb, tudi s spodbujanjem sprejetja učinkovitih in odvračilnih sankcij proti interesnim skupinam, ki lobirajo v institucijah EU in katerih dejavnosti so neposredno ali posredno povezane z zanikanjem podnebnih sprememb; poudarja, da je izjemno pomembno zagotoviti, da bo pri prihodnjem delu Odbora za peticije poseben poudarek namenjen podnebnim spremembam, da bi okrepili splošne dejavnosti institucij EU, namenjene doslednemu izvajanju evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja na študiji o čezmejni jedrski varnosti, odgovornosti in sodelovanju v Evropski uniji (Cross-border nuclear safety, liability and cooperation in the European Union) ter o endokrinih motilcih (Endocrine Disruptors: From Scientific Evidence to Human Health Protection), ki ju je Odbor za peticije naročil v okviru obravnave velikega števila peticij, v katerih je bilo opozorjeno na ti temi in ki so bile predstavljene na sejah 20. februarja 2019 in 2. aprila 2019; obžaluje, da se okoljska pravila – kot izhaja iz številnih peticij – v državah članicah ne izvajajo vedno pravilno; poudarja, da je pomembno izpolniti pričakovanja državljanov EU glede varstva okolja, in zato poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami poskrbi za to, da se bo zakonodaja EU s tega področja pravilno izvajala; je prepričan, da mora Komisija okrepiti svoje dejavnosti in zagotoviti, da bodo okoljske presoje, ki jih izvajajo države članice za odobritev infrastrukturnih projektov, v zvezi s katerimi so vlagatelji peticij opozorili na resna tveganja za zdravje ljudi in okolje, popolnoma v skladu z zakonodajo EU in temeljile na natančnih in celovitih analizah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je resno zaskrbljen zaradi hude škode za zdravje, povzročene državljanom, ki živijo na območjih, kjer se proizvajajo ogromne količine rakotvornih snovi, kar najhuje vpliva na otroke; je trdno prepričan, da mora Komisija dodobra izkoristiti in dosledno izvajati določbe Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 (REACH), ki se nanašajo na snovi, za katere je potrebno dovoljenje zaradi njihove rakotvornosti, obstojnosti in bioakumulativnosti, ter zagotoviti njihovo nadomestitev z nestrupenimi alternativnimi snovmi, tudi s spodbujanjem industrijskih postopkov v ta namen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja, da je bilo v letu 2019 veliko število peticij vloženih na temo brexita, v njih pa se večinoma poziva, naj se pravice državljanov EU ščitijo pred brexitom in po njem; pozdravlja odlično delo Odbora za peticije, ki je z obravnavanjem pomislekov teh vlagateljev prispeval k temu, da so pravice državljanov ostale ena glavnih prednostnih nalog Parlamenta v pogajanjih o brexitu; poudarja, da se je veliko državljanov v EU in v Združenem kraljestvu zaradi negotovosti, povezanih z možnostjo brexita brez dogovora, obrnilo na Odbor za peticije v strahu, da bi bile njihove pravice brez dogovora ogrožene; poudarja, da bi lahko bilo koristno imeti ustrezno zakonodajo za ohranitev pravic, ki jih uživajo državljani EU, ki prebivajo v državi članici, ki ni njihova matična država, če bi država članica spremenila svoj status v razmerju do EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | želi spomniti na posebno zaščitno vlogo Odbora za peticije v EU v okviru Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov; opozarja na pomembno tekoče delo odbora v zvezi s peticijami o vprašanjih v zvezi z invalidnostjo; ugotavlja, da se je število peticij o vprašanjih v zvezi z invalidnostjo v letu 2019 v primerjavi s predhodnim letom zmanjšalo; vendar ugotavlja, da sta med glavnimi izzivi, s katerimi se srečujejo invalidi, še vedno dostopnost in diskriminacija; opozarja, da je Odbor za peticije leta 2019 posebno pozornost namenil razpravam o peticijah v zvezi z vključujočim izobraževanjem za invalidne otroke; poziva k oblikovanju novega programa znanj in spretnosti, ki bi imel mesto v samem osrčju Evrope, in h konkretnim predlogom za spodbujanje vključenosti ter lažje priznavanje in prenosljivost znanj in spretnosti v Evropi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja, da je Odbor za peticije v letu 2019 obravnaval pomisleke državljanov glede preglednosti in odgovornosti institucij EU, ki so bili izraženi v več peticijah; v zvezi s tem opozarja, da je odbor na svojem seji 2. aprila 2019 gostil delavnico na temo nasprotij interesov – integriteta, odgovornost in preglednost v institucijah in agencijah EU (Conflicts of Interest – Integrity, Accountability and Transparency in the EU institutions and agencies), na kateri so bili obravnavani dosežki v zvezi z nasprotji interesov, integriteto, odgovornostjo, preglednostjo, kodeksi ravnanja in pojavom vrtljivih vrat v institucijah in agencijah EU; poudarja, da je evropska varuhinja človekovih pravic s svojim slavnostnim govorom o dosežkih in izzivih institucij EU pomembno prispevala k razpravi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva k hitremu sprejetju pravnih reform, s katerimi bodo obravnavani pomanjkanje preglednosti postopka odločanja v EU, navzkrižje interesov in vsa etična vprašanj na ravni EU, ki vplivajo na zakonodajni postopek v zvezi z vprašanji, ki jih državljani naslovijo v peticijah; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da je resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o strateški preiskavi varuhinje človekovih pravic št. OI/2/2017 o preglednosti zakonodajnih razprav v pripravljalnih telesih Sveta EU (9) prejela večinsko podporo; opozarja, da je Svet kot sozakonodajalec nepogrešljiva institucija za državljane Unije; obžaluje, da številne razprave in seje Sveta še vedno potekajo brez navzočnosti javnosti; poziva Svet, naj izvaja politiko večje preglednosti, da bi povečali zaupanje državljanov v javne institucije; spodbuja Svet, naj nekatere seje in dokumente naredi javne, da bi izboljšal komunikacijo z evropskimi državljani in nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je seznanjen z izidom javne predstavitve, ki jo je Odbor za peticije organiziral 12. novembra 2019 o zakonu ZDA o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini (FATCA) in njegovem čezmejnem vplivu na državljane EU; obžaluje, da se zdi, da Komisija in Svet mednarodne odnose z ZDA cenita bolj kot pravice in interese državljanov EU, zlasti v primeru zakona FATCA, in ju poziva, naj prevzameta odgovornost ter nemudoma in smiselno ukrepata v podporo prizadetim državljanom, k čemur je Parlament pozval v svoji resoluciji z dne 5. julija 2018 o škodljivih učinkih ameriškega zakona ZDA o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini na državljane EU (10); |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja na pomembno tekoče delo Odbora za peticije za zaščito dobrobiti živali v EU, kot kaže znatno število peticij na to temo, ki jih je odbor na sejah obravnaval v letu 2019; meni, da je izjemno pomembno uvesti novo strategijo EU za dobrobit živali, da bi premostili obstoječe vrzeli in zagotovili polno in učinkovito zaščito dobrobiti živali z jasnim in izčrpnim zakonodajnim okvirom, ki bo v celoti izpolnjeval zahteve člena 13 PDEU; opozarja na javno predstavitev o ponovni oceni populacije volkov v EU, ki jo je Odbor za peticije 5. decembra 2019 organiziral skupaj z Odborom za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter v sodelovanju z Odborom za kmetijstvo in razvoj podeželja, da bi obravnavali pomisleke državljanov glede pravnega okvira za zaščito volka ter vpliva populacije volkov na okolje in podeželske skupnosti; poudarja, da so z direktivo o habitatih velike mesojede živali zaščitene vrste v večini držav članic; poziva države članice, naj bolje izkoristijo orodja iz veljavne zakonodaje EU za reševanje morebitnih konfliktov v zvezi z ohranjanjem zaščitenih velikih mesojedih živali; poziva Komisijo, naj čim prej predstavi posodobljene smernice EU o pravilih o varstvu vrst, da bi dosegli zadovoljivo sobivanje ljudi in velikih mesojedih živali na prizadetih območjih; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je bistvenega pomena, da lahko državljani neposredno sodelujejo pri pripravi zakonodajnih predlogov; poudarja, da je evropska državljanska pobuda temeljen instrument aktivnega državljanstva in udeležbe javnosti; pozdravlja, da so bila 17. aprila 2019 sprejeta nova pravila za evropsko državljansko pobudo, ki prinašajo številne strukturne in tehnične izboljšave, da bo ta instrument uporabniku bolj prijazen in dostopen, hkrati pa bo olajšal večjo udeležbo državljanov EU v demokratičnem postopku Unije; je seznanjen, da je Komisija v letu 2019 registrirala veliko število novih državljanskih pobud, kar kaže, da državljani izkoriščajo možnost uporabe participativnih instrumentov, prek katerih lahko imajo besedo pri oblikovanju politike in pripravi zakonodaje; poziva k več kampanjam za razširjanje informacij o vlogi evropske državljanske pobude, da bi evropske državljane spodbudili k uporabi tega sredstva; obžaluje, da se večina uspešnih evropskih državljanskih pobud doslej ni končala z zakonodajnim predlogom Komisije; spodbuja Komisijo, naj evropske državljanske pobude obravnava čim bolj odprto in odzivno, da bo ta instrument v očeh državljanov postal resničen uspeh evropske participativne demokracije; zato poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog na podlagi uspešne evropske državljanske pobude, ki jo je podprl Evropski parlament; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da so odnosi z Evropskim varuhom človekovih pravic ena od obveznosti, ki jih Odboru za peticije nalaga poslovnik Parlamenta; pozdravlja plodno sodelovanje Parlamenta z evropsko varuhinjo človekovih pravic in njegovo sodelovanje v evropski mreži varuhov človekovih pravic; poudarja odlične odnose med evropsko varuhinjo človekovih pravic in Odborom za peticije; pozdravlja ključno vlogo Odbora za peticije pri zagotavljanju, da so javne predstavitve kandidatov v okviru postopka izvolitve evropskega varuha človekovih pravic v letu 2019 potekale pregledno in učinkovito; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ceni, da evropska varuhinja človekovih pravic skozi celo leto redno prispeva k delu Odbora za peticije; je trdno prepričan, da morajo institucije, organi in agencije Unije zagotoviti, da se na podlagi priporočil varuhinje človekovih pravic dosledno in učinkovito ukrepa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da je spletni portal Parlamenta za peticije ključno orodje za zagotavljanje nemotenega, učinkovitega in preglednega postopka vlaganja peticij; v zvezi s tem pozdravlja njegovo uskladitev z videzom in uporabo spletnega mesta Evropskega parlamenta (Europarl); opozarja, da so od konca leta 2017 dokumenti, kot so dnevni redi, zapisniki in sporočila Odbora za peticije samodejno naloženi na portal, s čimer je portal bolj odziven, pregleden in dostopen za državljane; poudarja, da si je treba še naprej prizadevati, da bo portal bolj dostopen za invalide, vključno z razvojem možnosti, ki vlagateljem peticij omogočajo vlaganje v nacionalnih znakovnih jezikih EU, da bodo lahko vsi državljani Unije uveljavljali svojo pravico, da naslovijo peticijo na Evropski parlament, kot je določeno v členih 20 in 24 PDEU ter členu 44 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; predlaga, da se na spletnem mestu Evropskega parlamenta zagotovi večja prepoznavnost spletnega portala za peticije; meni, da je pravica do peticije neposredno povezana z dejavnostmi institucije in si zasluži, da je na vidnem in lahko dostopnem mestu na spletnem mestu Evropskega parlamenta; poziva k preiskavi, kako preprečiti uporabo ukradenih ali lažnih identitet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da se je število ljudi, ki podpirajo eno ali več peticij na spletnem portalu Parlamenta za peticije, v primerjavi z letom 2018 povečalo, vendar pa nekateri vlagatelji peticije še vedno poročajo o tehničnih težavah s podporo več peticijam; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je instrument ePetitions pomembna podatkovna zbirka pri delovanju Odbora za peticije, vendar poziva k izboljšanju in posodobitvi vmesnika, da ga bo lažje uporabljati in bo dostopnejši; |
| --- | --- |

34.

| 35. | čestita sekretariatu Odbora za peticije, ker obravnava peticije učinkovito in zelo skrbno v skladu s smernicami odbora in potekom obravnave peticij v upravi Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam držav članic in parlamentom držav članic, njihovim odborom za peticije in njihovim varuhom človekovih pravic ali podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  UL C 411, 27.11.2020, str. 149.

(2)  UL C 449, 23.12.2020, str. 182.

(3)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(4)  Poročilo, sprejeto 22. januarja 2019.

(5)  Poročilo, sprejeto 12. novembra 2019.

(6)  Mnenje, sprejeto 21. januarja 2019.

(7)  Mnenje, sprejeto 20. februarja 2019.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0338.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0045.

(10)  UL C 118, 8.4.2020, str. 141.

---

petek, 18. december 2020

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/176 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/176

---

P9_TA(2020)0384

Zaostritev razmer na področju človekovih pravic v Egiptu, zlasti primer aktivistov Egiptovske pobude za osebne pravice

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o zaostritvi razmer na področju človekovih pravic v Egiptu, zlasti primer aktivistov Egiptovske pobude za osebne pravice (2020/2912(RSP))

(2021/C 445/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Egiptu, zlasti resolucije z dne 24. oktobra 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Egiptu, zlasti resolucije z dne 24. oktobra 2019 (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve o Egiptu, sprejetih avgusta 2013 in februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve o Egiptu, sprejetih avgusta 2013 in februarja 2014,

| — | ob upoštevanju izjav tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje, pristojnega za zunanje zadeve in varnostno politiko, o Egiptu in zlasti izjave o nedavnih aretacijah zagovornikov človekovih pravic z dne 21. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje, pristojnega za zunanje zadeve in varnostno politiko, o Egiptu in zlasti izjave o nedavnih aretacijah zagovornikov človekovih pravic z dne 21. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju izjave o Egiptu, ki jo je 20. novembra 2020 podala visoka komisarka OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o Egiptu, ki jo je 20. novembra 2020 podala visoka komisarka OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju poziva strokovnjakov OZN z dne 27. novembra 2020 k izpustitvi egiptovskih zagovornikov človekovih pravic, ki so bili zaprti po srečanju z diplomati, in izjave strokovnjakov z dne 7. decembra 2020 o odločitvi, da se trije višji uslužbenci Egiptovske pobude za osebne pravice izpustijo proti plačilu varščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poziva strokovnjakov OZN z dne 27. novembra 2020 k izpustitvi egiptovskih zagovornikov človekovih pravic, ki so bili zaprti po srečanju z diplomati, in izjave strokovnjakov z dne 7. decembra 2020 o odločitvi, da se trije višji uslužbenci Egiptovske pobude za osebne pravice izpustijo proti plačilu varščine,

| — | ob upoštevanju splošnega rednega pregleda za Egipt v Svetu OZN za človekove pravice 2019–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega rednega pregleda za Egipt v Svetu OZN za človekove pravice 2019–2020,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Urada OZN za droge in kriminal, Svetovne zdravstvene organizacije, Skupnega programa Združenih narodov za boj proti aidsu in Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice o COVID-19 v zaporih in drugih zaprtih okoljih z dne 13. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Urada OZN za droge in kriminal, Svetovne zdravstvene organizacije, Skupnega programa Združenih narodov za boj proti aidsu in Urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice o COVID-19 v zaporih in drugih zaprtih okoljih z dne 13. maja 2020,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom iz leta 2001, ki je začel veljati leta 2004 in je bil okrepljen z akcijskim načrtom iz leta 2007; ob upoštevanju prednostnih nalog partnerstva med EU in Egiptom za obdobje 2017–2020, sprejetih 25. julija 2017, skupne izjave s srečanja Pridružitvenega sveta EU-Egipt iz leta 2017 in skupne izjave s šestega srečanja pododbora EU in Egipta za politične zadeve, človekove pravice in demokracijo, ki je bilo 23. in 24. junija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Egiptom iz leta 2001, ki je začel veljati leta 2004 in je bil okrepljen z akcijskim načrtom iz leta 2007; ob upoštevanju prednostnih nalog partnerstva med EU in Egiptom za obdobje 2017–2020, sprejetih 25. julija 2017, skupne izjave s srečanja Pridružitvenega sveta EU-Egipt iz leta 2017 in skupne izjave s šestega srečanja pododbora EU in Egipta za politične zadeve, človekove pravice in demokracijo, ki je bilo 23. in 24. junija 2019,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju, svobodi izražanja in o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, mučenju, svobodi izražanja in o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in Konvencije o otrokovih pravicah in Arabske listine o človekovih pravicah, ki jih je ratificiral Egipt, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in Konvencije o otrokovih pravicah in Arabske listine o človekovih pravicah, ki jih je ratificiral Egipt,

| — | ob upoštevanju egiptovske ustave, zlasti člena 52 o prepovedi vseh oblik in vrst mučenja, člena 73 o svobodi zbiranja in člena 93 o zavezujočem značaju mednarodnega prava s področja človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju egiptovske ustave, zlasti člena 52 o prepovedi vseh oblik in vrst mučenja, člena 73 o svobodi zbiranja in člena 93 o zavezujočem značaju mednarodnega prava s področja človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, ki jo je Egipt ratificiral 20. marca 1984, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, ki jo je Egipt ratificiral 20. marca 1984,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker se razmere na področju človekovih pravic v Egiptu še naprej slabšajo, saj oblasti zaostrujejo zatiranje civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic, zdravstvenih delavcev, novinarjev, članov opozicije, akademikov in odvetnikov ter še naprej brutalno in sistematično zatirajo vse oblike nestrinjanja, s čimer spodkopavajo temeljne svoboščine, zlasti svobodo izražanja na spletu in drugje, svobodo združevanja in zbiranja, politični pluralizem, pravico do sodelovanja v javnih zadevah in pravno državo; |
| --- | --- |

A.

ker se razmere na področju človekovih pravic v Egiptu še naprej slabšajo, saj oblasti zaostrujejo zatiranje civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic, zdravstvenih delavcev, novinarjev, članov opozicije, akademikov in odvetnikov ter še naprej brutalno in sistematično zatirajo vse oblike nestrinjanja, s čimer spodkopavajo temeljne svoboščine, zlasti svobodo izražanja na spletu in drugje, svobodo združevanja in zbiranja, politični pluralizem, pravico do sodelovanja v javnih zadevah in pravno državo;

| B. | ker so varnostne sile po srečanju s 13 tujimi veleposlaniki in diplomati 3. novembra 2020 aretirale tri aktiviste Egiptovske pobude za osebne pravice, ene od zadnjih neodvisnih organizacij za človekove pravice v Egiptu, in sicer Gaserja Abdela Razeka, Karima Enaraha in Mohameda Baširja, ki so bili med 15. in 19. novembrom 2020 obtoženi terorizma in kaznivih dejanj, povezanih z nacionalno varnostjo; |
| --- | --- |

B.

ker so varnostne sile po srečanju s 13 tujimi veleposlaniki in diplomati 3. novembra 2020 aretirale tri aktiviste Egiptovske pobude za osebne pravice, ene od zadnjih neodvisnih organizacij za človekove pravice v Egiptu, in sicer Gaserja Abdela Razeka, Karima Enaraha in Mohameda Baširja, ki so bili med 15. in 19. novembrom 2020 obtoženi terorizma in kaznivih dejanj, povezanih z nacionalno varnostjo;

| C. | ker so 3. decembra 2020, potem ko so akterji na nacionalni in mednarodni ravni izrazili zaskrbljenost, med njimi tudi Visoki komisariat za človekove pravice, tiskovni predstavnik podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice, aktiviste izpustili po plačilu varščine, vendar obtožb niso umaknili; ker je egiptovsko sodišče, ki obravnava primere, povezane s terorizmom, kljub njihovi izpustitvi 6. decembra 2020 potrdilo odločitev tožilca, da jim do zaključka preiskave zamrzne premoženje; |
| --- | --- |

C.

ker so 3. decembra 2020, potem ko so akterji na nacionalni in mednarodni ravni izrazili zaskrbljenost, med njimi tudi Visoki komisariat za človekove pravice, tiskovni predstavnik podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice, aktiviste izpustili po plačilu varščine, vendar obtožb niso umaknili; ker je egiptovsko sodišče, ki obravnava primere, povezane s terorizmom, kljub njihovi izpustitvi 6. decembra 2020 potrdilo odločitev tožilca, da jim do zaključka preiskave zamrzne premoženje;

| D. | ker se je represija proti EIPR začela že leta 2016, ko so bili zamrznjeni bančni računi njegovega nekdanjega direktorja in ustanovitelja Hosama Bahgata in mu je bilo prepovedano zapustiti državo; ker EIPR opravlja neprecenljivo delo za spodbujanje osebnih, političnih, državljanskih, ekonomskih in socialnih pravic in svoboščin v državi; |
| --- | --- |

D.

ker se je represija proti EIPR začela že leta 2016, ko so bili zamrznjeni bančni računi njegovega nekdanjega direktorja in ustanovitelja Hosama Bahgata in mu je bilo prepovedano zapustiti državo; ker EIPR opravlja neprecenljivo delo za spodbujanje osebnih, političnih, državljanskih, ekonomskih in socialnih pravic in svoboščin v državi;

| E. | ker je bil 7. februarja 2020 na mednarodnem letališču v Kairu samovoljno aretiran raziskovalec EIPR na področju pravic spolov in podiplomski študent programa Erasmus na italijanski univerzi v Bologni Patrick George Zaki; ker ga je po besedah njegovega odvetnika egiptovska agencija za nacionalno varnost zasliševala 17 ur, nato pa je bil premeščen v Mansuro, kjer so ga pretepali in mučili z elektrošoki; ker je bil Patrick George Zaki med drugim obtožen širjenja prevratniške propagande, spodbujanja k protestom in napeljevanja k terorizmu; ker mu v zadnjih desetih mesecih nenehno podaljšujejo preiskovalni pripor, čeprav je zaradi svojega zdravstvenega stanja še posebej izpostavljen tveganju, da se v zaporu Tora okuži s COVID-19; ker program Erasmus velja za eno najuspešnejših pobud za spodbujanje temeljnih vrednot EU; ker pridržanje Patricka Georgea Zakija v času trajanja štipendije v Evropi ogroža te vrednote in mora EU storiti vse, kar je v njeni moči, da bi našla rešitev za ta primer; |
| --- | --- |

E.

ker je bil 7. februarja 2020 na mednarodnem letališču v Kairu samovoljno aretiran raziskovalec EIPR na področju pravic spolov in podiplomski študent programa Erasmus na italijanski univerzi v Bologni Patrick George Zaki; ker ga je po besedah njegovega odvetnika egiptovska agencija za nacionalno varnost zasliševala 17 ur, nato pa je bil premeščen v Mansuro, kjer so ga pretepali in mučili z elektrošoki; ker je bil Patrick George Zaki med drugim obtožen širjenja prevratniške propagande, spodbujanja k protestom in napeljevanja k terorizmu; ker mu v zadnjih desetih mesecih nenehno podaljšujejo preiskovalni pripor, čeprav je zaradi svojega zdravstvenega stanja še posebej izpostavljen tveganju, da se v zaporu Tora okuži s COVID-19; ker program Erasmus velja za eno najuspešnejših pobud za spodbujanje temeljnih vrednot EU; ker pridržanje Patricka Georgea Zakija v času trajanja štipendije v Evropi ogroža te vrednote in mora EU storiti vse, kar je v njeni moči, da bi našla rešitev za ta primer;

| F. | ker se svoboda medijev v Egiptu v zadnjih letih vse bolj zmanjšuje, ker je prostor za novinarje vse bolj omejen; ker novinarje in njihove družinske člane vse bolj preganjajo in se soočajo s pridržanjem, grožnjami in ustrahovanjem; ker egiptovske oblasti še vedno blokirajo spletne strani lokalnih in mednarodnih tiskovnih agencij in organizacij za človekove pravice; |
| --- | --- |

F.

ker se svoboda medijev v Egiptu v zadnjih letih vse bolj zmanjšuje, ker je prostor za novinarje vse bolj omejen; ker novinarje in njihove družinske člane vse bolj preganjajo in se soočajo s pridržanjem, grožnjami in ustrahovanjem; ker egiptovske oblasti še vedno blokirajo spletne strani lokalnih in mednarodnih tiskovnih agencij in organizacij za človekove pravice;

| G. | ker je več deset tisoč zagovornikov človekovih pravic, vključno z zagovorniki pravic žensk, aktivisti LGBTI, odvetniki, novinarji, aktivisti, miroljubnimi protestniki in člani opozicije, še vedno zaprtih v smrtno nevarnih razmerah; ker prisilna izginotja zagovornikov človekovih pravic postajajo sistematična praksa egiptovskih oblasti; ker preventivno pridržanje in previdnostne ukrepe uporabljajo zato, da bi zagovornikom človekovih pravic in njihovim odvetnikom preprečili, da opravljajo svoje legitimno delo na področju človekovih pravic ali da mirno uveljavljajo svoje temeljne svoboščine v Egiptu; |
| --- | --- |

G.

ker je več deset tisoč zagovornikov človekovih pravic, vključno z zagovorniki pravic žensk, aktivisti LGBTI, odvetniki, novinarji, aktivisti, miroljubnimi protestniki in člani opozicije, še vedno zaprtih v smrtno nevarnih razmerah; ker prisilna izginotja zagovornikov človekovih pravic postajajo sistematična praksa egiptovskih oblasti; ker preventivno pridržanje in previdnostne ukrepe uporabljajo zato, da bi zagovornikom človekovih pravic in njihovim odvetnikom preprečili, da opravljajo svoje legitimno delo na področju človekovih pravic ali da mirno uveljavljajo svoje temeljne svoboščine v Egiptu;

| H. | ker bi morali egiptovski aktivisti civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic, novinarji in akademiki imeti možnost, da svoje legitimne dejavnosti izvajajo brez ovir ali strahu pred povračilnimi ukrepi proti njim ali njihovim sorodnikom; ker se izvaja nezakonit digitalni nadzor nad njihovim delom, računi na družbenih medijih in osebnimi napravami; |
| --- | --- |

H.

ker bi morali egiptovski aktivisti civilne družbe, zagovorniki človekovih pravic, novinarji in akademiki imeti možnost, da svoje legitimne dejavnosti izvajajo brez ovir ali strahu pred povračilnimi ukrepi proti njim ali njihovim sorodnikom; ker se izvaja nezakonit digitalni nadzor nad njihovim delom, računi na družbenih medijih in osebnimi napravami;

| I. | ker številne organizacije za človekove pravice kritizirajo protiteroristično zakonodajo, ki je bila uvedena v času vladanja predsednika Al Sisija, ker oblastem omogoča zelo široko in nevarno tolmačenje predpisov in se zlorablja za utišanje zagovornikov človekovih pravic, njihovih odvetnikov, aktivistov in članov opozicije; ker osumljenci terorističnih dejanj pogosto niso deležni poštenega sojenja, saj primere takoj predajo vojaškim sodiščem; ker so egiptovske oblasti po podatkih organizacije Human Rights Watch od vojaškega udara leta 2013 na teroristične sezname uvrstile približno 3 000 ljudi, 3 000 ljudi so obsodile na smrt, 60 000 pa jih je v priporu; |
| --- | --- |

I.

ker številne organizacije za človekove pravice kritizirajo protiteroristično zakonodajo, ki je bila uvedena v času vladanja predsednika Al Sisija, ker oblastem omogoča zelo široko in nevarno tolmačenje predpisov in se zlorablja za utišanje zagovornikov človekovih pravic, njihovih odvetnikov, aktivistov in članov opozicije; ker osumljenci terorističnih dejanj pogosto niso deležni poštenega sojenja, saj primere takoj predajo vojaškim sodiščem; ker so egiptovske oblasti po podatkih organizacije Human Rights Watch od vojaškega udara leta 2013 na teroristične sezname uvrstile približno 3 000 ljudi, 3 000 ljudi so obsodile na smrt, 60 000 pa jih je v priporu;

| J. | ker so po navedbah organizacij civilne družbe v Egiptu leta 2020 usmrtil najmanj 110 ljudi, od tega so 66 usmrtitev izvršili po 3. oktobru 2020, kar pomeni, da je bilo v zadnjih dveh mesecih usmrčenih več ljudi kot v vsem letu 2019; ker najmanj 39 ljudem grozi skorajšnja usmrtitev; ker naj bi bile te obsodbe izrečene v okviru skrajno krivičnih sojenj na podlagi prisilnih priznanj in drugih hudih kršitev človekovih pravic, vključno z mučenjem in prisilnimi izginotji, brez resne preiskave in dolžnega pravnega postopanja za žrtve, kot na primer v primeru koptskega meniha Isaiaha Al Makarija; ker na smrt še vedno obsojajo otroke; ker je člen 122 egiptovskega zakona o otrocih še vedno zelo zaskrbljujoč, saj v določenih okoliščinah omogoča sojenje otrokom v okviru množičnih sojenj na sodiščih za odrasle, zaradi česar je bilo od leta 2011 na smrtno kazen obsojenih vsaj 17 mladoletnikov; |
| --- | --- |

J.

ker so po navedbah organizacij civilne družbe v Egiptu leta 2020 usmrtil najmanj 110 ljudi, od tega so 66 usmrtitev izvršili po 3. oktobru 2020, kar pomeni, da je bilo v zadnjih dveh mesecih usmrčenih več ljudi kot v vsem letu 2019; ker najmanj 39 ljudem grozi skorajšnja usmrtitev; ker naj bi bile te obsodbe izrečene v okviru skrajno krivičnih sojenj na podlagi prisilnih priznanj in drugih hudih kršitev človekovih pravic, vključno z mučenjem in prisilnimi izginotji, brez resne preiskave in dolžnega pravnega postopanja za žrtve, kot na primer v primeru koptskega meniha Isaiaha Al Makarija; ker na smrt še vedno obsojajo otroke; ker je člen 122 egiptovskega zakona o otrocih še vedno zelo zaskrbljujoč, saj v določenih okoliščinah omogoča sojenje otrokom v okviru množičnih sojenj na sodiščih za odrasle, zaradi česar je bilo od leta 2011 na smrtno kazen obsojenih vsaj 17 mladoletnikov;

| K. | ker od 10. aprila 2017 v Egiptu vladajo izredne razmere; ker se kljub vsesplošni mednarodni obsodbi nadaljujejo množična sojenja, ki preprosto niso primerna za izpolnjevanje osnovnih zahtev mednarodnega prava o ustreznem pravnem postopku in poštenem sojenju; ker se na vojaških sodiščih sodi več civilistom kot kdaj koli prej; |
| --- | --- |

K.

ker od 10. aprila 2017 v Egiptu vladajo izredne razmere; ker se kljub vsesplošni mednarodni obsodbi nadaljujejo množična sojenja, ki preprosto niso primerna za izpolnjevanje osnovnih zahtev mednarodnega prava o ustreznem pravnem postopku in poštenem sojenju; ker se na vojaških sodiščih sodi več civilistom kot kdaj koli prej;

| L. | ker sta v zadnjih desetletjih v egiptovski družbi zavladala spolno nasilje in nadlegovanje žensk, saj jih pogosto krivijo za žrtve, uradno organi pa storijo premalo za pregon osumljencev ali boj proti diskriminatornim normam, na katerih temelji tovrstno nasilje; ker so, tudi pri egiptovskih oblasteh, še vedno razširjene zlorabe, kot je preskušanje devištva; ker zakon o nasilju nad ženskami že od leta 2017 čaka v egiptovskem parlamentu in še vedno ni ratificiran; ker se obstoječe politike in zakoni proti pohabljanju ženskih spolnih organov ne izvršujejo dobro in se ta praksa nadaljuje; ker se zagovorniki pravic žensk in feministični aktivisti še naprej doživljajo represijo; |
| --- | --- |

L.

ker sta v zadnjih desetletjih v egiptovski družbi zavladala spolno nasilje in nadlegovanje žensk, saj jih pogosto krivijo za žrtve, uradno organi pa storijo premalo za pregon osumljencev ali boj proti diskriminatornim normam, na katerih temelji tovrstno nasilje; ker so, tudi pri egiptovskih oblasteh, še vedno razširjene zlorabe, kot je preskušanje devištva; ker zakon o nasilju nad ženskami že od leta 2017 čaka v egiptovskem parlamentu in še vedno ni ratificiran; ker se obstoječe politike in zakoni proti pohabljanju ženskih spolnih organov ne izvršujejo dobro in se ta praksa nadaljuje; ker se zagovorniki pravic žensk in feministični aktivisti še naprej doživljajo represijo;

| M. | ker so 10. decembra 2020 italijanski tožilci v Rimu po štiriletni sodni preiskavi sporočili, da imajo nedvoumne dokaze, da so štirje egiptovski pripadniki varnostnih organov vpleteni v ugrabitev, povzročitev hudih telesnih poškodb in umor italijanskega raziskovalnega asistenta Giulia Regenija; ker odvetniki Egiptovske komisije za pravice in svoboščine (ECRF) še naprej zagotavljajo podporo skupini pravnikov, ki se v Italiji ukvarja s tem primerom, saj so pravni zastopniki v Egiptu; ker egiptovske oblasti nenehno ovirajo napredek pri preiskovanju in razkrivanju resnice o ugrabitvi, mučenju in uboju Giulia Regenija ter smrti francoskega učitelja Erica Langa, ki je bil leta 2013 priprt v Kairu, in s tem preprečujejo, da bi storilci odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

M.

ker so 10. decembra 2020 italijanski tožilci v Rimu po štiriletni sodni preiskavi sporočili, da imajo nedvoumne dokaze, da so štirje egiptovski pripadniki varnostnih organov vpleteni v ugrabitev, povzročitev hudih telesnih poškodb in umor italijanskega raziskovalnega asistenta Giulia Regenija; ker odvetniki Egiptovske komisije za pravice in svoboščine (ECRF) še naprej zagotavljajo podporo skupini pravnikov, ki se v Italiji ukvarja s tem primerom, saj so pravni zastopniki v Egiptu; ker egiptovske oblasti nenehno ovirajo napredek pri preiskovanju in razkrivanju resnice o ugrabitvi, mučenju in uboju Giulia Regenija ter smrti francoskega učitelja Erica Langa, ki je bil leta 2013 priprt v Kairu, in s tem preprečujejo, da bi storilci odgovarjali za svoja dejanja;

| N. | ker je EU prva gospodarska partnerica Egipta in glavni vir tujih naložb v državi; ker sta EU in Egipt junija 2017 sprejela prednostne naloge partnerstva, s katerimi naj bi okrepili sodelovanje na številnih področjih, tudi na področju varnosti, boja proti terorizmu in reforme sodstva; |
| --- | --- |

N.

ker je EU prva gospodarska partnerica Egipta in glavni vir tujih naložb v državi; ker sta EU in Egipt junija 2017 sprejela prednostne naloge partnerstva, s katerimi naj bi okrepili sodelovanje na številnih področjih, tudi na področju varnosti, boja proti terorizmu in reforme sodstva;

| 1. | ponovno in najodločneje graja, da državni organi in varnostne sile v Egiptu še nadalje in vse huje zatirajo temeljne pravice in zagovornike človekovih pravic, odvetnike, protestnike, novinarje, blogerje, sindikaliste, študente, otroke, ženske pravice in aktiviste za enakost spolov, lezbijke, geje, biseksualce, transspolne in interspolne osebe (LGBTI), politične nasprotnike, vključno z njihovimi družinskimi člani, organizacije civilne družbe in manjšine, zgolj kot odziv na njihovo uveljavljanje temeljnih svoboščin ali izražanje nasprotnih stališč; poziva k verodostojni in pregledni preiskavi vseh kršitev človekovih pravic, storilci pa naj zanje tudi odgovarjajo; poudarja pomen močne in dobro delujoče civilne družbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je ogorčen zaradi nedavnih aretacij visokih aktivistov EIPR Gaserja Abdela Razeka, Karima Enaraha in Mohameda Baširja, izvedenih kot povračilni ukrep zaradi njihovega zakonitega srečanja z evropskimi diplomati v Kairu; pozdravlja njihovo začasno izpustitev, vendar poziva oblasti, naj umaknejo vse obtožbe proti njim, odpravijo vse oblike nadlegovanja in ustrahovanja, naperjenega proti njim ter ustanovitelju in vršilcu dolžnosti direktorja EIPR Hosamu Bahgatu ter prekličejo vse omejevalne ukrepe, vključno s prepovedjo potovanja in zamrznitvijo osebnih sredstev in sredstev EIPR; poziva egiptovsko vlado, naj zagotovi, da bo njihov primer obravnavan pregledno, pošteno in hitro; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, ker odločitev o izpustitvi ne velja tudi za druge člane EIPR, ki so zaprti, zlasti Patricka Georgea Zakija, za katerega je bil sklep o pridržanju 6. decembra 2020 podaljšan še za 45 dni; poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Patricka Georgea Zakija ter k opustitvi vseh obtožb proti njemu; meni, da je potreben odločen, hiter in usklajen diplomatski odziv EU na njegovo aretacijo in podaljšano pridržanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi oseb, ki so samovoljno pridržane in obsojene zaradi svojega legitimnega in miroljubnega delovanja na področju človekovih pravic, to so zlasti Mohamed Ibrahim, Mohamed Ramadan, Abdelrahman Tarek, Ezat Ghoneim, Hajtam Mohamadin, Alaa Abdel Fatah, Ibrahim Metvali Hegazi, Mahienur El Masri, Mohamed El Baker, Hoda Abdelmoniem, Ahmed Amaša, Islam El Kali, Abdel Moneim Abul Fotuh, Esra Abdel Fatah, Rami Kamel, Ibrahim Ez El Din, Zjad El Elaimi, Hasan Barbari, Rami Šat, Sana Seif, Solafa Magdi, Hosam Al Sajad, Mahmud Husein in Kamal El Balši; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da so stalne aretacije in pridržanja del širšega vzorca ustrahovanja organizacij, ki zagovarjajo človekove pravice, ter vse večjega omejevanja svobode izražanja, tako na spletu kot drugje, združevanja in mirnega zbiranja v Egiptu, ter poziva k prenehanju vseh teh dejanj; obžaluje, da se v Egiptu še naprej uporablja protiteroristična zakonodaja, se samovoljno dodajajo zagovorniki človekovih pravic na sezname teroristov in se jim odvzema prostost pred sojenjem, da bi delovali proti zagovornikom človekovih pravic in kriminalizirali njihovo delo, kar ni v skladu z načelom pravne države in obveznostmi Egipta, da spoštuje mednarodno pravo o človekovih pravicah; poziva egiptovske oblasti, naj spremenijo ali razveljavijo nezakonito zakonodajo, zlasti zakon o nevladnih organizacijah iz leta 2019 in zakon o boju proti terorizmu; ponovno poziva egiptovske oblasti, naj zaključijo zadevo št. 173/2011 (zadeva o zunanjem financiranju) in odpravijo vse prepovedi potovanj ter zamrznitev sredstev najmanj 31 zagovornikov človekovih pravic in osebja nevladnih organizacij za človekove pravice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva egiptovske oblasti, naj zagotovijo, da bo ravnanje z vsemi pridržanimi osebami v skladu z načeli OZN za zaščito vseh oseb, ki so na kakršen koli način pridržane ali zaprte, ki jih je generalna skupščina OZN sprejela v svoji resoluciji št. 43/173 z dne 9. decembra 1988, da se jim do njihove izpustitve omogoči popoln stik z družinami, odvetniki po lastni izbiri in ustrezna zdravstvena oskrba, ter da se izvedejo verodostojne preiskave vseh obtožb o slabem ravnanju ali mučenju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi usode pripornikov in zapornikov, ki so bili med pandemijo COVID-19 pridržani v prenatrpanih prostorih in v izredno slabih razmerah, ter poziva oblasti, naj nujno sprostijo mesta v zaporih; poziva oblasti, naj neodvisni organizaciji omogočijo neomejen dostop do najstrožje varovanega zapora v Tori, da bi spremljala razmere, v katerih živijo zaporniki; obsoja samovoljne aretacije, nadlegovanje in zatiranje zdravstvenih delavcev in novinarjev, ki so spregovorili o razmerah v zvezi s COVID-19 ali o odzivu egiptovske države v letu 2020; poziva egiptovske oblasti, naj prenehajo s to prakso in izpustijo vse zdravstvene delavce, ki so še vedno samovoljno pridržani; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje naraščanje števila usmrtitev v Egiptu in zavrača uporabo smrtne kazni; poziva egiptovske oblasti, naj razglasijo moratorij za smrtno kazen, da bi jo v prihodnosti odpravile, in sprejmejo vse ukrepe za zagotovitev ustreznega procesnega jamstva in vseh možnih zaščitnih ukrepov za zagotovitev poštenega sojenja; poziva Egipt, naj nemudoma izpusti vse mladoletnike, ki so bili obsojeni na smrt, in spremeni člen 122 svojega zakona o otrocih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva egiptovske oblasti, naj sprejmejo celovit zakon o nasilju nad ženskami in nacionalno strategijo za izvrševanje sprejetih zakonov proti spolnemu nasilju; poziva oblasti, naj uporabijo razpoložljive smernice OZN, kot je priročnik OZN o zakonodaji na področju nasilja nad ženskami, ter določijo elemente za boj proti nasilju nad ženskami, vključno z zaščito preživelih in prič s pomočjo usposobljenih uradnikov in izvajalcev; poziva egiptovske oblasti, naj prenehajo preganjati ženske zaradi „kršenja morale“, kot je v primeru zagovornice človekovih pravic Amal Fati; poziva oblasti, naj nemudoma ustavijo aretacije in pregon pripadnikov skupnosti LGBTI ali posameznikov na podlagi njihove dejanske ali domnevne spolne usmerjenosti, kot je v primeru Seifa Bedurja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje poskus egiptovskih oblasti, da bi zavedle preiskave in ovirale njihov napredek v zvezi z ugrabitvijo, mučenjem in umorom italijanskega raziskovalca Giulia Regenija v letu 2016; obžaluje, da egiptovske oblasti vztrajno zavračajo, da bi italijanskim organom posredovale vse dokumente in informacije, ki so potrebni za hitro, pregledno in nepristransko preiskavo umora Giulia Regenija, kot bi morale storiti v skladu z mednarodnimi obveznostmi države; poziva EU in države članice, naj pozovejo egiptovske oblasti, naj popolnoma sodelujejo z italijanskimi pravosodnimi organi in jim, kot zahteva italijanska zakonodaja, končno posredujejo naslove štirih osumljencev, ki jih je navedlo italijansko tožilstvo v Rimu, da bi jim v Italiji omogočili uradno obtožbo in pravično sojenje; svari egiptovske oblasti, naj ne izvajajo povračilnih ukrepov proti pričam ali organizaciji Egiptovska komisija za pravice in svoboščine ter njenim odvetnikom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izraža močno politično in človeško podporo družini Giulia Regenija pri vztrajnem in dostojnem iskanju resnice; opozarja, da iskanje resnice o ugrabitvah, mučenju in umoru evropskega državljana ne zadeva le njegove družine, temveč je nujna dolžnost nacionalnih institucij in institucij EU, ki zahteva vse potrebne diplomatske ukrepe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da je Egipt pomemben partner Evropske unije in njenih držav članic na številnih področjih, vključno s trgovino, varnostjo, bojem proti mednarodnemu terorizmu in medosebnimi stiki; podpira Egipčane pri prizadevanjih za vzpostavitev svobodne, stabilne, uspešne, vključujoče in demokratične države, ki bo spoštovala nacionalno in mednarodno zakonodajo na področju varstva in spodbujanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja egiptovske oblasti, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistveni element odnosov med EU in Egiptom ter da je omogočanje delovanja civilne družbe skupna zaveza, zapisana v prednostnih nalogah partnerstva med EU in Egiptom, kot je določeno v egiptovski ustavi; poudarja, da se nihče od zagovornikov človekovih pravic ne bi smel soočati s finančnimi omejitvami, kriminalizacijo, prepovedjo potovanja ali pogoji za varščino ter ne bi smel biti zaprt zaradi svojega legitimnega dela na področju človekovih pravic; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj javno izrazi zaskrbljenost zaradi razmer na področju človekovih pravic v Egiptu in na vseh srečanjih na visoki ravni z egiptovskimi oblastmi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spodbuja predstavnike delegacije EU in držav članic v Kairu, naj se udeležijo sojenj egiptovskim in tujim novinarjem, blogerjem, sindikalistom, zagovornikom človekovih pravic in aktivistom civilne družbe v državi ter jih obiščejo v priporu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno poziva podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj se enotno in odločno odzovejo, tudi v sodelovanju z drugimi podobno mislečimi partnerji, na zatiranje in kršitve človekovih pravic v Egiptu ter naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva, da se v Egiptu zagotovi dejanski napredek na področju človekovih pravic; zlasti poziva EU in njene države članice, naj na prihodnjem zasedanju Sveta OZN za človekove pravice prevzamejo vodilno vlogo, da se oblikuje že dolgo predvideni mehanizem za spremljanje hudih kršitev človekovih pravic v Egiptu in poročanje o njih; pozdravlja dejstvo, da je Svet sprejel globalni sistem sankcij na področju človekovih pravic/akt EU Magnickega, in ponovno poziva podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj razmislijo o ciljno usmerjenih omejevalnih ukrepih proti visokim egiptovskim uradnikom, odgovornim za najhujše kršitve v državi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno poziva k temeljitemu in celovitemu pregledu odnosov med EU in Egiptom; meni, da razmere na področju človekovih pravic v Egiptu kažejo, da se morajo temeljito pregledati dejavnosti proračunske podpore Komisije in da se mora pomoč EU nameniti predvsem za podporo demokratičnim akterjem in civilni družbi; poziva k večji preglednosti vseh oblik finančne podpore ali usposabljanja, ki ga Egiptu zagotavljajo EU, Evropska banka za obnovo in razvoj ter Evropska investicijska banka; opozarja, da EU in njene države članice ne smejo podeljevati nagrad voditeljem, odgovornim za kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU, naj za pogajanja o novih prednostnih nalogah partnerstva oblikuje jasna merila, da bo osrednji element odnosov postalo nadaljnje sodelovanje z Egiptom in da se bo dosegel napredek pri reformi demokratičnih institucij, pravne države in človekovih pravic, ter naj v vse pogovore z egiptovskimi oblastmi vključi vprašanja človekovih pravic; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj bo osrednja tema naslednje seje Pridružitvenega sveta EU-Egipt potreba po oprijemljivem napredku na področju človekovih pravic, zlasti izpustitev samovoljno pridržanih zagovornikov človekovih pravic in novinarjev; ponovno poudarja, da se pri sodelovanju na področju upravljanja migracij ali boja proti terorizmu, pa tudi geopolitičnih vprašanj, ne bi smelo pozabiti na stalno spodbujanje k spoštovanju človekovih pravic in odgovornosti za kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno opozarja na svoje nedavne pozive državam članicam EU, naj ukrepajo na podlagi sklepov Sveta za zunanje zadeve, sprejetih 21. avgusta 2013, v katerih je bil v skladu s Skupnim stališčem Sveta 2008/944/CFSP (2), naznanjen začasen preklic izvoznih dovoljenj za vso opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, in obsoja vztrajno nespoštovanje teh zavez s strani držav članic EU; poziva države članice, naj ustavijo izvoz orožja, tehnologije za nadzor in druge varnostne opreme v Egipt, ki bi lahko omogočila napade na zagovornike človekovih pravic in aktiviste civilne družbe, tudi na družbene medije, ter tudi druge oblike notranje represije; poziva EU, naj začne izvajati popoln nadzor nad izvozom v Egipt, zlasti ko gre za blago, ki bi ga bilo mogoče uporabljati za zatiranje, mučenje ali izvrševanje smrtne kazni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, egiptovski vladi in parlamentu ter Afriški komisiji za človekove pravice in pravice ljudstev. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0043.

(2)  UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

---

MNENJA

Evropski parlament

torek, 15. december 2020

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/182 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/182

---

P9_TA(2020)0349

Nenasprotovanje izvedbenemu ukrepu: skupina snovi 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede skupine snovi 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran (zajema natančno opredeljene snovi in snovi z neznano ali spremenljivo sestavo, kompleksne reakcijske produkte ali biološke materiale, polimere in homologe) (D070073/02 – 2020/2898(RPS))

(2021/C 445/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede skupine snovi 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran (zajema natančno opredeljene snovi in snovi z neznano ali spremenljivo sestavo, kompleksne reakcijske produkte ali biološke materiale, polimere in homologe) (D070073/02, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede skupine snovi 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran (zajema natančno opredeljene snovi in snovi z neznano ali spremenljivo sestavo, kompleksne reakcijske produkte ali biološke materiale, polimere in homologe) (D070073/02,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1) ter zlasti členov 58 in 131 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1) ter zlasti členov 58 in 131 Uredbe,

| — | ob upoštevanju mnenja z dne 20. novembra 2020, ki ga je podal odbor iz člena 133 navedene uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja z dne 20. novembra 2020, ki ga je podal odbor iz člena 133 navedene uredbe,

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 23. novembra 2020, v katerem le-ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 23. novembra 2020, v katerem le-ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku uredbe,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane predsedniku konference predsednikov odborov z dne 2. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane predsedniku konference predsednikov odborov z dne 2. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju člena 5a(3) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a(3) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2),

| — | ob upoštevanju člena 112(4)(d) in člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(4)(d) in člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2020,

| A. | ker skupina snovi 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran (v nadaljnjem besedilu skupina snovi) izpolnjuje merila iz točke (f) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006 in je na seznamu v Prilogi XIV k navedeni uredbi; ker je datum zadnje uporabe za to skupino snovi 4. julij 2019, datum poteka pa 4. januar 2021; |
| --- | --- |

A.

ker skupina snovi 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran (v nadaljnjem besedilu skupina snovi) izpolnjuje merila iz točke (f) člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006 in je na seznamu v Prilogi XIV k navedeni uredbi; ker je datum zadnje uporabe za to skupino snovi 4. julij 2019, datum poteka pa 4. januar 2021;

| B. | ker se ta skupina snovi uporablja za proizvodnjo in vitro diagnostičnih kompletov in pri razvoju cepiv proti COVID-19 ter naj bi se uporabljala tudi pri proizvodnji teh cepiv; ker je zato izjemoma za varovanje javnega zdravja nadvse pomembno zagotoviti, da se lahko skupina snovi po 4. januarju 2021 še naprej uporablja za posebne namene za diagnosticiranje, zdravljenje ali preprečevanje COVID-19; |
| --- | --- |

B.

ker se ta skupina snovi uporablja za proizvodnjo in vitro diagnostičnih kompletov in pri razvoju cepiv proti COVID-19 ter naj bi se uporabljala tudi pri proizvodnji teh cepiv; ker je zato izjemoma za varovanje javnega zdravja nadvse pomembno zagotoviti, da se lahko skupina snovi po 4. januarju 2021 še naprej uporablja za posebne namene za diagnosticiranje, zdravljenje ali preprečevanje COVID-19;

| C. | ker je Komisija 27. novembra 2020 Parlamentu posredovala osnutek uredbe Komisije, s čimer je začel teči rok za pregled, v katerem lahko Parlament uredbi nasprotuje; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 27. novembra 2020 Parlamentu posredovala osnutek uredbe Komisije, s čimer je začel teči rok za pregled, v katerem lahko Parlament uredbi nasprotuje;

| D. | ker se z osnutkom uredbe Komisije uvaja preložitev datuma zadnje uporabe za to skupino snovi na 18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe, da se bodo lahko ustrezno pripravile vloge za avtorizacijo navedene vrste uporabe, pa tudi preložitev datuma poteka za to skupino snovi na 36 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe; |
| --- | --- |

D.

ker se z osnutkom uredbe Komisije uvaja preložitev datuma zadnje uporabe za to skupino snovi na 18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe, da se bodo lahko ustrezno pripravile vloge za avtorizacijo navedene vrste uporabe, pa tudi preložitev datuma poteka za to skupino snovi na 36 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe;

| E. | ker bi moral osnutek uredbe Komisije začeti veljati čim prej in bi se moral uporabljati retroaktivno od 4. julija 2019, da bi se izognili vrzeli v obdobju, v katerem se lahko vloge za uporabo za raziskave, razvoj in proizvodnjo zdravil, medicinskih pripomočkov ali dodatkov k medicinskim pripomočkom, vključno z in vitro diagnostičnimi medicinskimi pripomočki, z namenom njihove uporabe za diagnosticiranje, zdravljenje ali preprečevanje COVID-19 in uporabo v teh medicinskih pripomočkih ali dodatkih veljavno predložijo, tako da je uporaba skladna s točko (d) člena 56(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- |

E.

ker bi moral osnutek uredbe Komisije začeti veljati čim prej in bi se moral uporabljati retroaktivno od 4. julija 2019, da bi se izognili vrzeli v obdobju, v katerem se lahko vloge za uporabo za raziskave, razvoj in proizvodnjo zdravil, medicinskih pripomočkov ali dodatkov k medicinskim pripomočkom, vključno z in vitro diagnostičnimi medicinskimi pripomočki, z namenom njihove uporabe za diagnosticiranje, zdravljenje ali preprečevanje COVID-19 in uporabo v teh medicinskih pripomočkih ali dodatkih veljavno predložijo, tako da je uporaba skladna s točko (d) člena 56(1) Uredbe (ES) št. 1907/2006;

| F. | ker se sklep izjemoma za varovanje javnega zdravja odobri, da se bo lahko ta skupina snovi po 4. januarju 2021 še naprej uporabljala za posebne namene za diagnosticiranje, zdravljenje ali preprečevanje COVID-19; |
| --- | --- |

F.

ker se sklep izjemoma za varovanje javnega zdravja odobri, da se bo lahko ta skupina snovi po 4. januarju 2021 še naprej uporabljala za posebne namene za diagnosticiranje, zdravljenje ali preprečevanje COVID-19;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Komisiji in v vednost Svetu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/184 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/184

---

P9_TA(2020)0351

Nenasprotovanje izvedbenemu ukrepu: Mednarodni računovodski standard 39 in mednarodni standardi računovodskega poročanja 4, 7, 9 in 16

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1126/2008 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda 39 in mednarodnih standardov računovodskega poročanja 4, 7, 9 in 16 (D069602/01 – 2020/2851(RPS))

(2021/C 445/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije (D069602/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije (D069602/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1) in zlasti člena 3(1),

| — | ob upoštevanju mnenja z dne 26. oktobra 2020, ki ga je podal Računovodski regulativni odbor iz člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1606/2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja z dne 26. oktobra 2020, ki ga je podal Računovodski regulativni odbor iz člena 6(1) Uredbe (ES) št. 1606/2002,

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 28. oktobra 2020, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 28. oktobra 2020, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku uredbe,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 2. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 2. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2),

| — | ob upoštevanju člena 112(4)(d) in člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(4)(d) in člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2020,

| A. | ker je Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde dne 27. avgusta 2020 objavil spremembe Mednarodnega računovodskega standarda 39 in mednarodnih standardov računovodskega poročanja 4, 7, 9 in 16; ker je namen teh sprememb zagotoviti splošno pomoč v prvi fazi zamenjave medbančne obrestne mere; ker predlagane spremembe obravnavajo posledice finančnega poročanja, ki izhajajo iz dejanske nadomestitve referenčne obrestne mere, za spremembe finančnih instrumentov (spremembe vrednosti) in obračunavanje varovanja pred tveganjem ter preprečujejo neželene računovodske učinke na vrednotenje (ali odpravo pripoznanja) finančnih instrumentov in najemnih pogodb ter prekinitev razmerij varovanja pred tveganjem zaradi regulativne nadomestitve referenčnih obrestnih mer; ker bodo podjetja brez predlaganih sprememb morda morala takoj priznati spremembe vrednosti poslovnega izida ali prekiniti razmerja varovanja pred tveganjem, čeprav niso spremenila svoje strategije obvladovanja tveganj; ker je Komisija pozvala Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, naj pospeši izdajo predlaganih sprememb, da jih bo lahko Unija pravočasno potrdila; |
| --- | --- |

A.

ker je Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde dne 27. avgusta 2020 objavil spremembe Mednarodnega računovodskega standarda 39 in mednarodnih standardov računovodskega poročanja 4, 7, 9 in 16; ker je namen teh sprememb zagotoviti splošno pomoč v prvi fazi zamenjave medbančne obrestne mere; ker predlagane spremembe obravnavajo posledice finančnega poročanja, ki izhajajo iz dejanske nadomestitve referenčne obrestne mere, za spremembe finančnih instrumentov (spremembe vrednosti) in obračunavanje varovanja pred tveganjem ter preprečujejo neželene računovodske učinke na vrednotenje (ali odpravo pripoznanja) finančnih instrumentov in najemnih pogodb ter prekinitev razmerij varovanja pred tveganjem zaradi regulativne nadomestitve referenčnih obrestnih mer; ker bodo podjetja brez predlaganih sprememb morda morala takoj priznati spremembe vrednosti poslovnega izida ali prekiniti razmerja varovanja pred tveganjem, čeprav niso spremenila svoje strategije obvladovanja tveganj; ker je Komisija pozvala Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, naj pospeši izdajo predlaganih sprememb, da jih bo lahko Unija pravočasno potrdila;

| B. | ker je Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje 14. septembra 2020 Komisiji priporočila, naj podpre te spremembe; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje 14. septembra 2020 Komisiji priporočila, naj podpre te spremembe;

| C. | ker je Komisija ugotovila, da razlaga izpolnjuje tehnična merila za sprejetje, kot jih določa člen 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002, in meni, da bi s predlaganimi spremembami preprečili prekinitev razmerij varovanja pred tveganjem zaradi negotovosti v zvezi s prehodom z medbančne obrestne mere, da bodo lahko računovodski izkazi v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja ustrezno prikazovali učinek obvladovanja tveganja in preprečili neupravičeno nestanovitnost dobička ali izgube; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija ugotovila, da razlaga izpolnjuje tehnična merila za sprejetje, kot jih določa člen 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002, in meni, da bi s predlaganimi spremembami preprečili prekinitev razmerij varovanja pred tveganjem zaradi negotovosti v zvezi s prehodom z medbančne obrestne mere, da bodo lahko računovodski izkazi v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja ustrezno prikazovali učinek obvladovanja tveganja in preprečili neupravičeno nestanovitnost dobička ali izgube;

| D. | ker je Upravni odbor za mednarodne računovodske za datum začetka veljavnosti sprememb določil 1. januarja 2021, pri čemer je dovoljena uporaba pred tem datumom; ker finančne institucije, ki pri računovodenju uporabljajo mednarodne standarde računovodskega poročanja in mednarodne računovodske standarde, predlaganih sprememb ne morejo uporabljati v svojih računovodskih izkazih za leto 2020 pred njihovim uradnim sprejetjem in objavo; ker bi bila podjetja Unije v slabšem položaju v primerjavi s tekmeci v drugih jurisdikcijah, če ne bi mogla izkoristiti ugodnosti sprememb; ker bi bilo treba zato predlagane spremembe odobriti in objaviti pred koncem decembra 2020, da bi se lahko že uporabile za finančna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pred tem datumom; |
| --- | --- |

D.

ker je Upravni odbor za mednarodne računovodske za datum začetka veljavnosti sprememb določil 1. januarja 2021, pri čemer je dovoljena uporaba pred tem datumom; ker finančne institucije, ki pri računovodenju uporabljajo mednarodne standarde računovodskega poročanja in mednarodne računovodske standarde, predlaganih sprememb ne morejo uporabljati v svojih računovodskih izkazih za leto 2020 pred njihovim uradnim sprejetjem in objavo; ker bi bila podjetja Unije v slabšem položaju v primerjavi s tekmeci v drugih jurisdikcijah, če ne bi mogla izkoristiti ugodnosti sprememb; ker bi bilo treba zato predlagane spremembe odobriti in objaviti pred koncem decembra 2020, da bi se lahko že uporabile za finančna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pred tem datumom;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje osnutku uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Komisiji, in Svetu v vednost. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

sreda, 16. december 2020

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/186 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/186

---

P9_TA(2020)0358

Medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (2018/2070(ACI))

(2021/C 445/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. maja 2018 za Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2018)0323) in spremenjenega predloga (COM(2020)0444), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. maja 2018 za Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2018)0323) in spremenjenega predloga (COM(2020)0444),

| — | ob upoštevanju osnutka medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev,

| — | ob upoštevanju členov 295, 310, 311, 312, 323 in 324 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 295, 310, 311, 312, 323 in 324 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na 21. zasedanju konference pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja decembra 2015 v Parizu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na 21. zasedanju konference pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja decembra 2015 v Parizu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 – stališče Parlamenta z namenom doseči dogovor (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 – stališče Parlamenta z namenom doseči dogovor (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 21. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, sprejetih 21. julija 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (5),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 16. septembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 16. septembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (6),

| — | ob upoštevanju člena 148(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 148(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0261/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0261/2020),

| A. | ker je primerno, da se v okviru večletnega finančnega okvira sprejme medinstitucionalni sporazum z določbami za njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

A.

ker je primerno, da se v okviru večletnega finančnega okvira sprejme medinstitucionalni sporazum z določbami za njegovo izvajanje;

| B. | ker so predstavniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije 10. novembra 2020 dosegli splošni politični dogovor o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, lastnih sredstvih in evropskem instrumentu za okrevanje (v nadaljnjem besedilu tudi: Next Generation EU ali NGEU); |
| --- | --- |

B.

ker so predstavniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije 10. novembra 2020 dosegli splošni politični dogovor o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, lastnih sredstvih in evropskem instrumentu za okrevanje (v nadaljnjem besedilu tudi: Next Generation EU ali NGEU);

| C. | ker tak politični dogovor vključuje prenovljeni medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum); |
| --- | --- |

C.

ker tak politični dogovor vključuje prenovljeni medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum);

| D. | ker je bil poleg tega 5. novembra 2020 dosežen politični dogovor o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah; |
| --- | --- |

D.

ker je bil poleg tega 5. novembra 2020 dosežen politični dogovor o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah;

| E. | ker bo novi sporazum nadomestil Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (7); |
| --- | --- |

E.

ker bo novi sporazum nadomestil Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (7);

| F. | ker izvajanje proračunske discipline ter sodelovanje med institucijami v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju zahtevajo, da Svet v okviru postopka razrešnice Evropskemu svetu in Svetu izmenja potrebne informacije s Parlamentom, da se Parlamentu zagotovijo potrebne informacije o tem, kako Svet izvršuje proračun, bodisi neposredno ali prek Komisije; |
| --- | --- |

F.

ker izvajanje proračunske discipline ter sodelovanje med institucijami v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju zahtevajo, da Svet v okviru postopka razrešnice Evropskemu svetu in Svetu izmenja potrebne informacije s Parlamentom, da se Parlamentu zagotovijo potrebne informacije o tem, kako Svet izvršuje proračun, bodisi neposredno ali prek Komisije;

| G. | ker novi sporazum vsebuje pomembne nove elemente, zlasti časovni načrt za uvedbo novih virov lastnih sredstev v naslednjih sedmih letih, določbe o okrepljenem proračunskem nadzoru porabe sredstev Next Generation EU in ureditve za spremljanje porabe sredstev za podnebne cilje in cilje na področju biotske raznovrstnosti ter za enakost spolov in vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

G.

ker novi sporazum vsebuje pomembne nove elemente, zlasti časovni načrt za uvedbo novih virov lastnih sredstev v naslednjih sedmih letih, določbe o okrepljenem proračunskem nadzoru porabe sredstev Next Generation EU in ureditve za spremljanje porabe sredstev za podnebne cilje in cilje na področju biotske raznovrstnosti ter za enakost spolov in vključevanje načela enakosti spolov;

| H. | ker medinstitucionalni sporazum prvič vsebuje določbe o lastnih sredstvih Evropske unije, in sicer novo prilogo, v kateri je določen časovni načrt za uvedbo novih virov lastnih sredstev v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027, ki bodo zadoščala za kritje obresti in stroškov vračila za Instrument Evropske unije za okrevanje (NGEU); ker načrt prispeva k verodostojnosti in vzdržnosti spremenjenega sklepa o virih lastnih sredstev, kar zagotavlja, da bodo zgornje meje lastnih sredstev dovolj visoke, da lahko krijejo obveznosti Unije v skladu z načelom proračunske discipline v smislu člena 310(4) PDEU; ker se bo proračun Unije še naprej financiral s prihodki iz virov lastnih sredstev, ki bodo presegali potrebe za odplačevanje, kot splošnimi prihodki skladno z načelom univerzalnosti; ker časovni načrt ne izključuje nadaljnjih predlogov za nove vire lastnih sredstev v finančnem obdobju 2021–2027; |
| --- | --- |

H.

ker medinstitucionalni sporazum prvič vsebuje določbe o lastnih sredstvih Evropske unije, in sicer novo prilogo, v kateri je določen časovni načrt za uvedbo novih virov lastnih sredstev v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027, ki bodo zadoščala za kritje obresti in stroškov vračila za Instrument Evropske unije za okrevanje (NGEU); ker načrt prispeva k verodostojnosti in vzdržnosti spremenjenega sklepa o virih lastnih sredstev, kar zagotavlja, da bodo zgornje meje lastnih sredstev dovolj visoke, da lahko krijejo obveznosti Unije v skladu z načelom proračunske discipline v smislu člena 310(4) PDEU; ker se bo proračun Unije še naprej financiral s prihodki iz virov lastnih sredstev, ki bodo presegali potrebe za odplačevanje, kot splošnimi prihodki skladno z načelom univerzalnosti; ker časovni načrt ne izključuje nadaljnjih predlogov za nove vire lastnih sredstev v finančnem obdobju 2021–2027;

| I. | ker medinstitucionalni sporazum vsebuje nov del o sodelovanju pri Instrumentu Evropske unije za okrevanje (NGEU), katerega namen je ustrezna udeleženost proračunskega organa v upravljanju zunanjih namenskih prejemkov v okviru NGEU; ker se ta del nanaša na novo skupno izjavo o proračunskem nadzoru novih predlogov, ki temeljijo na členu 122 PDEU in lahko imajo znatne posledice za proračun Unije; |
| --- | --- |

I.

ker medinstitucionalni sporazum vsebuje nov del o sodelovanju pri Instrumentu Evropske unije za okrevanje (NGEU), katerega namen je ustrezna udeleženost proračunskega organa v upravljanju zunanjih namenskih prejemkov v okviru NGEU; ker se ta del nanaša na novo skupno izjavo o proračunskem nadzoru novih predlogov, ki temeljijo na členu 122 PDEU in lahko imajo znatne posledice za proračun Unije;

| J. | ker sporazum določa spremljanje porabe v programih Unije za cilje na področju podnebja in biotske raznovrstnosti, enakosti spolov in cilje OZN za trajnostni razvoj; ker medinstitucionalni sporazum bistveno izboljšuje pripravo in izvajanje metodologij za spremljanje cilja za porabo 30 % celotnega proračuna Unije za podnebne ukrepe in za odhodke za Instrument Evropske unije za okrevanje, za pripravo novih letnih ciljev za porabo sredstev za biotsko raznovrstnost v večletnem finančnem okviru, in sicer 7,5 % od leta 2024 ter 10 % v letih 2026 in 2027, ter za merjenje odhodkov glede na spol, vključno z večjim vključevanjem načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

J.

ker sporazum določa spremljanje porabe v programih Unije za cilje na področju podnebja in biotske raznovrstnosti, enakosti spolov in cilje OZN za trajnostni razvoj; ker medinstitucionalni sporazum bistveno izboljšuje pripravo in izvajanje metodologij za spremljanje cilja za porabo 30 % celotnega proračuna Unije za podnebne ukrepe in za odhodke za Instrument Evropske unije za okrevanje, za pripravo novih letnih ciljev za porabo sredstev za biotsko raznovrstnost v večletnem finančnem okviru, in sicer 7,5 % od leta 2024 ter 10 % v letih 2026 in 2027, ter za merjenje odhodkov glede na spol, vključno z večjim vključevanjem načela enakosti spolov;

| K. | ker medinstitucionalni sporazum vsebuje nov del o kakovosti in primerljivosti podatkov o upravičencih, da bi uvedli standardizirane ukrepe za zbiranje, primerjanje in združevanje informacij in podatkov o končnih upravičencih do sredstev Unije; |
| --- | --- |

K.

ker medinstitucionalni sporazum vsebuje nov del o kakovosti in primerljivosti podatkov o upravičencih, da bi uvedli standardizirane ukrepe za zbiranje, primerjanje in združevanje informacij in podatkov o končnih upravičencih do sredstev Unije;

| L. | ker naj bi se medinstitucionalni sporazum uporabljal horizontalno, sozakonodajalca pa se lahko v okviru področja uporabe za posamezno uredbo dogovorita o dodatnih ukrepih za večjo kakovost in primerljivost podatkov, zlasti pri programih neposrednega upravljanja, ali o večji udeleženosti proračunskega organa pri upravljanju zunanjih namenskih prejemkov; |
| --- | --- |

L.

ker naj bi se medinstitucionalni sporazum uporabljal horizontalno, sozakonodajalca pa se lahko v okviru področja uporabe za posamezno uredbo dogovorita o dodatnih ukrepih za večjo kakovost in primerljivost podatkov, zlasti pri programih neposrednega upravljanja, ali o večji udeleženosti proračunskega organa pri upravljanju zunanjih namenskih prejemkov;

| M. | ker so v medinstitucionalni sporazum prvič vključene določbe o sodelovanju in dialogu med institucijami med pogajanji o večletnem finančnem okviru, katerih namen je operacionalizacija zahtev iz Pogodbe, v skladu s katerimi morajo institucije sprejeti ukrepe, ki olajšujejo sprejemanje večletnega finančnega okvira, ter spodbujati posvetovanje in zbliževanje stališč v proračunskih zadevah; |
| --- | --- |

M.

ker so v medinstitucionalni sporazum prvič vključene določbe o sodelovanju in dialogu med institucijami med pogajanji o večletnem finančnem okviru, katerih namen je operacionalizacija zahtev iz Pogodbe, v skladu s katerimi morajo institucije sprejeti ukrepe, ki olajšujejo sprejemanje večletnega finančnega okvira, ter spodbujati posvetovanje in zbliževanje stališč v proračunskih zadevah;

| N. | ker medinstitucionalni sporazum ohranja obstoječe določbe in vključuje nove ureditve o uporabi posebnih instrumentov, in sicer Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, rezerve za solidarnost in nujno pomoč, rezerve za prilagoditev na brexit, enotnega instrumenta za rezervo in instrumenta prilagodljivosti; |
| --- | --- |

N.

ker medinstitucionalni sporazum ohranja obstoječe določbe in vključuje nove ureditve o uporabi posebnih instrumentov, in sicer Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, rezerve za solidarnost in nujno pomoč, rezerve za prilagoditev na brexit, enotnega instrumenta za rezervo in instrumenta prilagodljivosti;

| O. | ker medinstitucionalni sporazum predvideva dodatne ciljno usmerjene prilagoditve preglednosti pri načrtovanju programov in napovedi; |
| --- | --- |

O.

ker medinstitucionalni sporazum predvideva dodatne ciljno usmerjene prilagoditve preglednosti pri načrtovanju programov in napovedi;

| P. | ker Instrument Evropske unije za okrevanje vključuje nov mehanizem za okrevanje in odpornost; ker je glede na politični dogovor o Instrumentu Evropske unije za okrevanje in udeleženosti proračunskega organa pri upravljanju zunanjih namenskih prejemkov v okviru tega instrumenta primerno opozoriti na potrebo po objektivnem, pravičnem in preglednem pravnem okviru za izbiro projektov, ki se bodo financirali iz mehanizma za okrevanje in odpornost, ter poudariti vlogo regionalnih in lokalnih oblasti pri doseganju simetričnega okrevanja, ne le med državami članicami, temveč tudi med regijami; |
| --- | --- |

P.

ker Instrument Evropske unije za okrevanje vključuje nov mehanizem za okrevanje in odpornost; ker je glede na politični dogovor o Instrumentu Evropske unije za okrevanje in udeleženosti proračunskega organa pri upravljanju zunanjih namenskih prejemkov v okviru tega instrumenta primerno opozoriti na potrebo po objektivnem, pravičnem in preglednem pravnem okviru za izbiro projektov, ki se bodo financirali iz mehanizma za okrevanje in odpornost, ter poudariti vlogo regionalnih in lokalnih oblasti pri doseganju simetričnega okrevanja, ne le med državami članicami, temveč tudi med regijami;

| 1. | odobri sklenitev sporazuma, priloženega temu poročilu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta in predsednikom Komisije sporazum podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje ta sklep skupaj s prilogo Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 363, 28.10.2020, str. 179.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0032.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0124.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0206.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0220.

(7)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUM MED EVROPSKIM PARLAMENTOM, SVETOM EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKO KOMISIJO O PRORAČUNSKI DISCIPLINI, SODELOVANJU V PRORAČUNSKIH ZADEVAH IN DOBREM FINANČNEM POSLOVODENJU TER NOVIH VIRIH LASTNIH SREDSTEV, VKLJUČNO S ČASOVNIM NAČRTOM ZA UVEDBO NOVIH VIROV LASTNIH SREDSTEV

EVROPSKI PARLAMENT, SVET EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKA KOMISIJA,

v nadaljnjem besedilu: institucije,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 295 Pogodbe -

SO SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

1.

Namen tega sporazuma je izvajati proračunsko disciplino, izboljšati potek letnega proračunskega postopka in sodelovanje med institucijami v proračunskih zadevah, zagotoviti dobro finančno poslovodenje ter vzpostaviti sodelovanje in pripraviti časovni načrt, da bi v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 uvedli nove vire lastnih sredstev, ki bodo zadostovali za kritje odplačevanja Instrumenta Evropske unije za okrevanje, ustanovljenega z Uredbo Sveta (EU) 2020/... (1) (*1) (v nadaljnjem besedilu: uredba EURI).

2.

Proračunska disciplina, kakor je določena v tem sporazumu, velja za vse odhodke. Ta sporazum je za institucije zavezujoč, dokler velja. Prilogi k temu sporazumu sta njegov sestavni del.

3.

Ta sporazum ne spreminja proračunskih in zakonodajnih pooblastil institucij, kakor so določena v Pogodbah, Uredbi Sveta (EU, Euratom) 2020/... (2) (*2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) in Sklepu Sveta (EU, Euratom) 2020/... (4) (*3) (v nadaljnjem besedilu: sklep o virih lastnih sredstev), ter ne posega v pooblastila nacionalnih parlamentov v zvezi z lastnimi sredstvi.

4.

Za vsako spremembo tega sporazuma je potrebno medsebojno soglasje institucij.

5.

| — | del I vsebuje določbe v zvezi z večletnim finančnim okvirom ter v zvezi s posebnimi tematskimi in netematskimi instrumenti; |
| --- | --- |

—

del I vsebuje določbe v zvezi z večletnim finančnim okvirom ter v zvezi s posebnimi tematskimi in netematskimi instrumenti;

| — | del II se nanaša na medinstitucionalno sodelovanje v proračunskih zadevah; |
| --- | --- |

—

del II se nanaša na medinstitucionalno sodelovanje v proračunskih zadevah;

| — | del III vsebuje določbe v zvezi z dobrim finančnim poslovodenjem sredstev Unije; |
| --- | --- |

—

del III vsebuje določbe v zvezi z dobrim finančnim poslovodenjem sredstev Unije;

| — | del IV vsebuje določbe v zvezi z s kakovostjo in primerljivostjo podatkov o upravičencih v kontekstu zaščite proračuna Unije. |
| --- | --- |

—

del IV vsebuje določbe v zvezi z s kakovostjo in primerljivostjo podatkov o upravičencih v kontekstu zaščite proračuna Unije.

6.

Ta sporazum začne veljati ... (*4) ter nadomesti Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (5).

DEL I

VEČLETNI FINANČNI OKVIR IN POSEBNI INSTRUMENTI

A.   DOLOČBE V ZVEZI Z VEČLETNIM FINANČNIM OKVIROM

| 7. | Institucije za namene dobrega finančnega poslovodenja v čim večji meri v proračunskem postopku in ob sprejetju splošnega proračuna Unije zagotovijo, da ostanejo na razpolago zadostne razlike do zgornjih mej razdelkov večletnega finančnega okvira, razen podrazdelka „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“. |
| --- | --- |

7.

Institucije za namene dobrega finančnega poslovodenja v čim večji meri v proračunskem postopku in ob sprejetju splošnega proračuna Unije zagotovijo, da ostanejo na razpolago zadostne razlike do zgornjih mej razdelkov večletnega finančnega okvira, razen podrazdelka „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“.

Posodobitev napovedi za odobritve plačil

| 8. | Komisija vsako leto posodobi napovedi za odobritve plačil za obdobje do najmanj leta 2027. Pri tej posodobitvi se upoštevajo vse ustrezne informacije, vključno z dejanskim izvrševanjem proračunskih odobritev za prevzem obveznosti in proračunskih odobritev plačil, pa tudi z napovedmi glede izvrševanja proračuna. Prav tako se upoštevajo pravila, s katerimi naj bi zagotovili, da se odobritve plačil razvijajo urejeno glede na odobritve za prevzem obveznosti in glede na napovedi o rasti bruto nacionalnega dohodka (BND) Unije. |
| --- | --- |

8.

Komisija vsako leto posodobi napovedi za odobritve plačil za obdobje do najmanj leta 2027. Pri tej posodobitvi se upoštevajo vse ustrezne informacije, vključno z dejanskim izvrševanjem proračunskih odobritev za prevzem obveznosti in proračunskih odobritev plačil, pa tudi z napovedmi glede izvrševanja proračuna. Prav tako se upoštevajo pravila, s katerimi naj bi zagotovili, da se odobritve plačil razvijajo urejeno glede na odobritve za prevzem obveznosti in glede na napovedi o rasti bruto nacionalnega dohodka (BND) Unije.

B.   DOLOČBE V ZVEZI S POSEBNIMI TEMATSKIMI IN NETEMATSKIMI INSTRUMENTI

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji

| 9. | Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, določeni v ustreznem temeljnem aktu, Komisija predloži predlog za njegovo uporabo, sklep o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji pa skupaj sprejmeta Evropski parlament in Svet.
  Komisija hkrati s svojim predlogom sklepa o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog za prerazporeditev v ustrezne proračunske vrstice.
  Prerazporeditve v zvezi z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji se opravijo v skladu s finančno uredbo. |
| --- | --- |

9.

Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, določeni v ustreznem temeljnem aktu, Komisija predloži predlog za njegovo uporabo, sklep o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji pa skupaj sprejmeta Evropski parlament in Svet.

Komisija hkrati s svojim predlogom sklepa o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog za prerazporeditev v ustrezne proračunske vrstice.

Prerazporeditve v zvezi z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji se opravijo v skladu s finančno uredbo.

Rezerva za solidarnost in nujno pomoč

| 10. | Kadar Komisija meni, da so izpolnjeni pogoji za uporabo rezerve za solidarnost in nujno pomoč, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog o prerazporeditvi iz te rezerve v ustrezne proračunske vrstice v skladu s finančno uredbo.
  Sklep o uporabi zneskov na podlagi točke (a) člena 9(1) uredbe o večletnem finančnem okviru Evropski parlament in Svet sprejmeta skupaj na podlagi predloga Komisije v skladu z ustreznim temeljnim aktom.
  Pred vsakršno predložitvijo predloga o prerazporeditvi iz rezerve za solidarnost in nujno pomoč v zvezi s pomočjo na podlagi točke (b) člena 9(1) uredbe o večletnem finančnem okviru, Komisija preveri možnosti za prerazporeditev odobritev. |
| --- | --- |

10.

Kadar Komisija meni, da so izpolnjeni pogoji za uporabo rezerve za solidarnost in nujno pomoč, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog o prerazporeditvi iz te rezerve v ustrezne proračunske vrstice v skladu s finančno uredbo.

Sklep o uporabi zneskov na podlagi točke (a) člena 9(1) uredbe o večletnem finančnem okviru Evropski parlament in Svet sprejmeta skupaj na podlagi predloga Komisije v skladu z ustreznim temeljnim aktom.

Pred vsakršno predložitvijo predloga o prerazporeditvi iz rezerve za solidarnost in nujno pomoč v zvezi s pomočjo na podlagi točke (b) člena 9(1) uredbe o večletnem finančnem okviru, Komisija preveri možnosti za prerazporeditev odobritev.

Rezerva za prilagoditev zaradi brexita

| 11. | Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo rezerve za prilagoditev zaradi brexita, določeni v ustreznem instrumentu, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog o prerazporeditvi v ustrezne proračunske vrstice.
  Prerazporeditve v zvezi z rezervo za prilagoditev zaradi brexita se opravijo v skladu s finančno uredbo.
  Enotni instrument za rezervo |
| --- | --- |

11.

Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo rezerve za prilagoditev zaradi brexita, določeni v ustreznem instrumentu, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog o prerazporeditvi v ustrezne proračunske vrstice.

Prerazporeditve v zvezi z rezervo za prilagoditev zaradi brexita se opravijo v skladu s finančno uredbo.

Enotni instrument za rezervo

| 12. | Komisija lahko v zvezi s predlogom proračuna ali predlogom spremembe proračuna predlaga uporabo zneskov, ki ustrezajo celoti ali delu razlik iz točk (a) in (c) prvega pododstavka člena 11(1) uredbe o večletnem finančnem okviru. Komisija uporabo vsakršnih zneskov iz točke (c) prvega pododstavka člena 11(1) navedene uredbe predlaga po temeljiti preučitvi vseh drugih finančnih možnosti.
  Evropski parlament in Svet lahko te zneske uporabita v okviru proračunskega postopka, določenega v členu 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

12.

Komisija lahko v zvezi s predlogom proračuna ali predlogom spremembe proračuna predlaga uporabo zneskov, ki ustrezajo celoti ali delu razlik iz točk (a) in (c) prvega pododstavka člena 11(1) uredbe o večletnem finančnem okviru. Komisija uporabo vsakršnih zneskov iz točke (c) prvega pododstavka člena 11(1) navedene uredbe predlaga po temeljiti preučitvi vseh drugih finančnih možnosti.

Evropski parlament in Svet lahko te zneske uporabita v okviru proračunskega postopka, določenega v členu 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Instrument prilagodljivosti

| 13. | Komisija predloži predlog za uporabo instrumenta prilagodljivosti, potem ko preuči vse možnosti za prerazporeditev odobritev znotraj razdelka, v katerem so potrebni dodatni odhodki. |
| --- | --- |

13.

Komisija predloži predlog za uporabo instrumenta prilagodljivosti, potem ko preuči vse možnosti za prerazporeditev odobritev znotraj razdelka, v katerem so potrebni dodatni odhodki.

V navedenem predlogu se določijo potrebe, ki jih je treba kriti, in znesek. Takšen predlog se lahko predloži v zvezi s predlogom proračuna ali predlogom spremembe proračuna.

Evropski parlament in Svet lahko instrument prilagodljivosti uporabita v okviru proračunskega postopka, določenega v členu 314 PDEU.

DEL II

IZBOLJŠANJE MEDINSTITUCIONALNEGA SODELOVANJA V PRORAČUNSKIH ZADEVAH

A.   POSTOPEK MEDINSTITUCIONALNEGA SODELOVANJA

| 14. | Podrobnosti o medinstitucionalnem sodelovanju v proračunskem postopku so določene v Prilogi I. |
| --- | --- |

14.

Podrobnosti o medinstitucionalnem sodelovanju v proračunskem postopku so določene v Prilogi I.

| 15. | Institucije skladno s členom 312(5) PDEU ukrenejo vse potrebno za lažje sprejetje novega večletnega finančnega okvira ali njegove spremembe v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom iz člena 312(2) PDEU. Takšno ukrepanje bo vključevalo redne sestanke in izmenjavo informacij med Evropskim parlamentom in Svetom, na pobudo Komisije pa tudi sestanke predsednikov institucij, kot je določeno v členu 324 PDEU, z namenom spodbujanja posvetovanj in zbliževanja stališč institucij. Kadar bo predstavljen predlog za nov večletni finančni okvir ali njegovo temeljito spremembo, bodo institucije skušale določiti posebne ureditve za medsebojno sodelovanje in dialog med celotnim postopkom do sprejetja predloga. |
| --- | --- |

15.

Institucije skladno s členom 312(5) PDEU ukrenejo vse potrebno za lažje sprejetje novega večletnega finančnega okvira ali njegove spremembe v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom iz člena 312(2) PDEU. Takšno ukrepanje bo vključevalo redne sestanke in izmenjavo informacij med Evropskim parlamentom in Svetom, na pobudo Komisije pa tudi sestanke predsednikov institucij, kot je določeno v členu 324 PDEU, z namenom spodbujanja posvetovanj in zbliževanja stališč institucij. Kadar bo predstavljen predlog za nov večletni finančni okvir ali njegovo temeljito spremembo, bodo institucije skušale določiti posebne ureditve za medsebojno sodelovanje in dialog med celotnim postopkom do sprejetja predloga.

Proračunska preglednost

| 16. | Komisija pripravi letno poročilo, ki ga priloži splošnemu proračunu Unije in v katerem zbere razpoložljive nezaupne informacije glede:






  (a) | sredstev in obveznosti Unije, vključno s tistimi, nastalimi z najemanjem in dajanjem posojil, ki ju Unija izvaja v skladu s svojimi pooblastili iz Pogodb; |
| --- | --- | --- |

16.

Komisija pripravi letno poročilo, ki ga priloži splošnemu proračunu Unije in v katerem zbere razpoložljive nezaupne informacije glede:

(a)

sredstev in obveznosti Unije, vključno s tistimi, nastalimi z najemanjem in dajanjem posojil, ki ju Unija izvaja v skladu s svojimi pooblastili iz Pogodb;

| (b) | prihodkov, odhodkov, sredstev in obveznosti iz Evropskega razvojnega sklada (6), Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost in morebitnih drugih prihodnjih mehanizmov; |
| --- | --- |

(b)

prihodkov, odhodkov, sredstev in obveznosti iz Evropskega razvojnega sklada (6), Evropskega instrumenta za finančno stabilnost, Evropskega mehanizma za stabilnost in morebitnih drugih prihodnjih mehanizmov;

6

| (c) | odhodkov, ki jih imajo države članice v okviru okrepljenega sodelovanja, če niso vključeni v splošni proračun Unije; |
| --- | --- |

(c)

odhodkov, ki jih imajo države članice v okviru okrepljenega sodelovanja, če niso vključeni v splošni proračun Unije;

| (d) | odhodkov za podnebne ukrepe, na podlagi učinkovite metodologije, ki jo določi Komisija, in po potrebi skladno s sektorsko zakonodajo, in sicer zaradi spremljanja porabe za podnebne ukrepe in njene smotrnosti z namenom doseči splošni cilj, da se vsaj 30 % celotnega zneska odhodkov iz proračuna Unije in odhodkov iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje nameni za podporo podnebnim ciljem, pri čemer se upoštevajo učinki postopne ukinitve financiranja v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje ter se razlikuje med blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, če je to mogoče.
  Kadar pri enem ali več zadevnih programih ni dosežen zadosten napredek pri uresničevanju cilja v zvezi s porabo za podnebne ukrepe, se bodo institucije, skladno s svojimi pristojnostmi in zadevno zakonodajo medsebojno posvetovale o ustreznih ukrepih, ki bi jih bilo treba sprejeti, da bi poraba Unije za podnebne cilje v celotnem obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 ustrezala najmanj 30 % celotnega zneska odhodkov iz proračuna Unije in odhodkov iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje; |
| --- | --- |

(d)

odhodkov za podnebne ukrepe, na podlagi učinkovite metodologije, ki jo določi Komisija, in po potrebi skladno s sektorsko zakonodajo, in sicer zaradi spremljanja porabe za podnebne ukrepe in njene smotrnosti z namenom doseči splošni cilj, da se vsaj 30 % celotnega zneska odhodkov iz proračuna Unije in odhodkov iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje nameni za podporo podnebnim ciljem, pri čemer se upoštevajo učinki postopne ukinitve financiranja v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje ter se razlikuje med blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, če je to mogoče.

Kadar pri enem ali več zadevnih programih ni dosežen zadosten napredek pri uresničevanju cilja v zvezi s porabo za podnebne ukrepe, se bodo institucije, skladno s svojimi pristojnostmi in zadevno zakonodajo medsebojno posvetovale o ustreznih ukrepih, ki bi jih bilo treba sprejeti, da bi poraba Unije za podnebne cilje v celotnem obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 ustrezala najmanj 30 % celotnega zneska odhodkov iz proračuna Unije in odhodkov iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje;

| (e) | odhodkov, ki prispevajo k zaustavitvi trenda zmanjševanja biotske raznovrstnosti in obrnitvi tega trenda, na podlagi učinkovite, pregledne in celovite metodologije, ki jo določi Komisija v sodelovanju z Evropskim parlamentom in Svetom, in po potrebi v skladu s sektorsko zakonodajo z namenom prizadevati si, da bi za cilje na področju biotske raznovrstnosti v letu 2024 namenili 7,5 % , v letih 2026 in 2027 pa 10 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira, pri čemer se upoštevajo obstoječa prekrivanja med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(e)

odhodkov, ki prispevajo k zaustavitvi trenda zmanjševanja biotske raznovrstnosti in obrnitvi tega trenda, na podlagi učinkovite, pregledne in celovite metodologije, ki jo določi Komisija v sodelovanju z Evropskim parlamentom in Svetom, in po potrebi v skladu s sektorsko zakonodajo z namenom prizadevati si, da bi za cilje na področju biotske raznovrstnosti v letu 2024 namenili 7,5 % , v letih 2026 in 2027 pa 10 % letne porabe v okviru večletnega finančnega okvira, pri čemer se upoštevajo obstoječa prekrivanja med podnebnimi cilji in cilji na področju biotske raznovrstnosti;

| (f) | zavzemanja za enakost med ženskami in moškimi ter za pravice in enake priložnosti vseh v celotnem obdobju izvajanja in spremljanja zadevnih programov, pa tudi za širše upoštevanje teh ciljev in vključevanje načela enakosti spolov, tudi tako, da se v okviru boljše priprave zakonodaje pri ocenah učinka in vrednotenjih okrepi ocenjevanje učinka na enakost spolov. Komisija bo preučila, kako razviti metodologijo za merjenje zadevnih odhodkov na programski ravni v večletnem finančnem okviru 2021–2027. Komisija bo to metodologijo uporabila, takoj ko bo na voljo. Najpozneje 1. januarja 2023 bo Komisija to metodologijo uvedla za določene centralno upravljane programe, da bi preizkusila njeno izvedljivost. Sredi zadevnega obdobja bo preučeno, ali bi lahko metodologijo za preostanek večletnega finančnega okvira 2021–2027 razširili tudi na druge programe. |
| --- | --- |

(f)

zavzemanja za enakost med ženskami in moškimi ter za pravice in enake priložnosti vseh v celotnem obdobju izvajanja in spremljanja zadevnih programov, pa tudi za širše upoštevanje teh ciljev in vključevanje načela enakosti spolov, tudi tako, da se v okviru boljše priprave zakonodaje pri ocenah učinka in vrednotenjih okrepi ocenjevanje učinka na enakost spolov. Komisija bo preučila, kako razviti metodologijo za merjenje zadevnih odhodkov na programski ravni v večletnem finančnem okviru 2021–2027. Komisija bo to metodologijo uporabila, takoj ko bo na voljo. Najpozneje 1. januarja 2023 bo Komisija to metodologijo uvedla za določene centralno upravljane programe, da bi preizkusila njeno izvedljivost. Sredi zadevnega obdobja bo preučeno, ali bi lahko metodologijo za preostanek večletnega finančnega okvira 2021–2027 razširili tudi na druge programe.

| (g) | uresničevanja ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj v vseh zadevnih programih Unije za večletni finančni okvir 2021–2027. |
| --- | --- |

(g)

uresničevanja ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj v vseh zadevnih programih Unije za večletni finančni okvir 2021–2027.

V učinkovitih metodologijah iz točk (d) in (e) prvega odstavka bo po možnosti naveden prispevek proračuna Unije k evropskemu zelenemu dogovoru, ki vključuje načelo neškodovanja.

V učinkoviti metodologiji iz točke (d) prvega odstavka, ki bo pregledna, celovita in usmerjena v rezultate ter bo temeljila na smotrnosti, bo vključeno letno posvetovanje Komisije z Evropskim parlamentom in Svetom in bodo določeni ustrezni ukrepi, ki se sprejmejo v primeru nezadostnega napredka pri doseganju zadevnih ciljev.

Nobena od metodologij iz te točke ne bi smela povzročiti čezmernega upravnega bremena za nosilce projektov ali za upravičence.

| 17. | Komisija pripravi letno poročilo o izvajanju Instrumenta Evropske unije za okrevanje. V tem letnem poročilu so zbrane razpoložljive nezaupne informacije glede:






  — | sredstev in obveznosti, nastalih z najemanjem in dajanjem posojil, ki se izvajata na podlagi člena 5 sklepa o virih lastnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

17.

Komisija pripravi letno poročilo o izvajanju Instrumenta Evropske unije za okrevanje. V tem letnem poročilu so zbrane razpoložljive nezaupne informacije glede:

—

sredstev in obveznosti, nastalih z najemanjem in dajanjem posojil, ki se izvajata na podlagi člena 5 sklepa o virih lastnih sredstev;

| — | skupnega zneska prihodkov, dodeljenih programom Unije za izvajanje Instrumenta Evropske unije za okrevanje v preteklem letu, razčlenjenih po programu in proračunski vrstici; |
| --- | --- |

—

skupnega zneska prihodkov, dodeljenih programom Unije za izvajanje Instrumenta Evropske unije za okrevanje v preteklem letu, razčlenjenih po programu in proračunski vrstici;

| — | prispevka izposojenih sredstev k doseganju ciljev Instrumenta Evropske unije za okrevanje in posebnih programov Unije. |
| --- | --- |

—

prispevka izposojenih sredstev k doseganju ciljev Instrumenta Evropske unije za okrevanje in posebnih programov Unije.

B.   VKLJUČITEV FINANČNIH DOLOČB V ZAKONODAJNE AKTE

| 18. | Vsak zakonodajni akt o večletnem programu, sprejet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, mora vsebovati določbo, v kateri zakonodajalec določi finančna sredstva programa.
  Ta znesek pomeni za Evropski parlament in Svet prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku.
  Za programe iz Priloge II k uredbi o večletnem finančnem okviru se prednostni referenčni znesek samodejno poveča za dodatne dodelitve iz člena 5(1) uredbe o večletnem finančnem okviru.
  Evropski parlament in Svet ter Komisija, ko pripravi predlog proračuna, se zavezujejo, da se v celotnem obdobju trajanja zadevnega programa od tega zneska ne bodo odmaknili za več kot 15 %, razen če ne nastopijo nove objektivne in dolgotrajne okoliščine, ki se ob upoštevanju rezultatov izvajanja programa, pridobljenih zlasti na podlagi ocen, izrecno in natančno utemeljijo. Vsako povečanje na podlagi takega odmika mora ostati pod obstoječo zgornjo mejo zadevnega razdelka, pri čemer to ne posega v uporabo instrumentov iz uredbe o večletnem finančnem okviru in tega sporazuma.
  Četrti odstavek se ne uporablja za dodatne dodelitve iz tretjega odstavka.
  Ta točka se ne uporablja niti za odobritve za kohezijo, ki so sprejete v skladu z rednim zakonodajnim postopkom in so državam članicam vnaprej dodeljene in ki zajemajo finančna sredstva za celotno trajanje programa, niti za obsežne projekte iz člena 18 uredbe o večletnem finančnem okviru. |
| --- | --- |

18.

Vsak zakonodajni akt o večletnem programu, sprejet v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, mora vsebovati določbo, v kateri zakonodajalec določi finančna sredstva programa.

Ta znesek pomeni za Evropski parlament in Svet prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku.

Za programe iz Priloge II k uredbi o večletnem finančnem okviru se prednostni referenčni znesek samodejno poveča za dodatne dodelitve iz člena 5(1) uredbe o večletnem finančnem okviru.

Evropski parlament in Svet ter Komisija, ko pripravi predlog proračuna, se zavezujejo, da se v celotnem obdobju trajanja zadevnega programa od tega zneska ne bodo odmaknili za več kot 15 %, razen če ne nastopijo nove objektivne in dolgotrajne okoliščine, ki se ob upoštevanju rezultatov izvajanja programa, pridobljenih zlasti na podlagi ocen, izrecno in natančno utemeljijo. Vsako povečanje na podlagi takega odmika mora ostati pod obstoječo zgornjo mejo zadevnega razdelka, pri čemer to ne posega v uporabo instrumentov iz uredbe o večletnem finančnem okviru in tega sporazuma.

Četrti odstavek se ne uporablja za dodatne dodelitve iz tretjega odstavka.

Ta točka se ne uporablja niti za odobritve za kohezijo, ki so sprejete v skladu z rednim zakonodajnim postopkom in so državam članicam vnaprej dodeljene in ki zajemajo finančna sredstva za celotno trajanje programa, niti za obsežne projekte iz člena 18 uredbe o večletnem finančnem okviru.

| 19. | Pravno zavezujoči akti Unije o večletnih programih, ki niso sprejeti v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ne vsebujejo „predvidoma potrebnega zneska“.
  Finančni referenčni znesek, če ga Svet želi vključiti, se upošteva kot izraz volje zakonodajalca in ne vpliva na proračunska pooblastila Evropskega parlamenta in Sveta, določena v PDEU. Določba v ta namen se vključi v vse pravno zavezujoče akte Unije, ki vsebujejo takšen finančni referenčni znesek. |
| --- | --- |

19.

Pravno zavezujoči akti Unije o večletnih programih, ki niso sprejeti v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ne vsebujejo „predvidoma potrebnega zneska“.

Finančni referenčni znesek, če ga Svet želi vključiti, se upošteva kot izraz volje zakonodajalca in ne vpliva na proračunska pooblastila Evropskega parlamenta in Sveta, določena v PDEU. Določba v ta namen se vključi v vse pravno zavezujoče akte Unije, ki vsebujejo takšen finančni referenčni znesek.

C.   ODHODKI V ZVEZI S SPORAZUMI O RIBIŠTVU

| 20. | Za odhodke v zvezi s sporazumi o ribištvu se uporabljajo naslednja posebna pravila.
  Komisija se zavezuje, da bo Evropski parlament redno obveščala o pripravah in poteku pogajanj v zvez s sporazumi o ribištvu, vključno s proračunskimi posledicami teh sporazumov.
  Institucije se zavezujejo, da bodo v zakonodajnem postopku v zvezi s sporazumi o ribištvu storile vse za čim hitrejšo izvedbo vseh postopkov.
  Zneski, v proračunu predvideni za nove sporazume o ribištvu ali za podaljšanje tovrstnih sporazumov, ki začnejo veljati po 1. januarju zadevnega proračunskega leta, se vključijo v rezervo.
  Če se izkaže, da odobritve v zvezi s sporazumi o ribištvu, vključno z rezervo, ne zadostujejo, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži potrebne informacije o vzrokih za take razmere in ukrepih, ki bodo morda sprejeti po ustaljenih postopkih. Komisija po potrebi predlaga ustrezne ukrepe.
  Komisija vsako četrtletje Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi podrobne informacije o izvajanju veljavnih sporazumov o ribištvu in finančno napoved za preostanek leta. |
| --- | --- |

20.

Za odhodke v zvezi s sporazumi o ribištvu se uporabljajo naslednja posebna pravila.

Komisija se zavezuje, da bo Evropski parlament redno obveščala o pripravah in poteku pogajanj v zvez s sporazumi o ribištvu, vključno s proračunskimi posledicami teh sporazumov.

Institucije se zavezujejo, da bodo v zakonodajnem postopku v zvezi s sporazumi o ribištvu storile vse za čim hitrejšo izvedbo vseh postopkov.

Zneski, v proračunu predvideni za nove sporazume o ribištvu ali za podaljšanje tovrstnih sporazumov, ki začnejo veljati po 1. januarju zadevnega proračunskega leta, se vključijo v rezervo.

Če se izkaže, da odobritve v zvezi s sporazumi o ribištvu, vključno z rezervo, ne zadostujejo, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži potrebne informacije o vzrokih za take razmere in ukrepih, ki bodo morda sprejeti po ustaljenih postopkih. Komisija po potrebi predlaga ustrezne ukrepe.

Komisija vsako četrtletje Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi podrobne informacije o izvajanju veljavnih sporazumov o ribištvu in finančno napoved za preostanek leta.

| 21. | Brez poseganja v ustrezni postopek, ki ureja pogajanja za sporazume o ribištvu, se Evropski parlament in Svet zavezujeta, da bosta v okviru proračunskega sodelovanja pravočasno dosegla dogovor o ustreznem financiranju sporazumov o ribištvu. |
| --- | --- |

21.

Brez poseganja v ustrezni postopek, ki ureja pogajanja za sporazume o ribištvu, se Evropski parlament in Svet zavezujeta, da bosta v okviru proračunskega sodelovanja pravočasno dosegla dogovor o ustreznem financiranju sporazumov o ribištvu.

D.   FINANCIRANJE SKUPNE ZUNANJE IN VARNOSTNE POLITIKE (SZVP)

| 22. | Skupni znesek operativnih odhodkov SZVP se v celoti vključi v eno proračunsko poglavje z naslovom „SZVP“. Ta znesek zajema dejanske predvidljive potrebe, ocenjene pri pripravi predloga proračuna na podlagi napovedi, ki jih vsako leto oblikuje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik). Za kritje nepredvidenih ukrepov je na voljo razumen znesek. V rezervo se ne sme vključiti nobenih sredstev. |
| --- | --- |

22.

Skupni znesek operativnih odhodkov SZVP se v celoti vključi v eno proračunsko poglavje z naslovom „SZVP“. Ta znesek zajema dejanske predvidljive potrebe, ocenjene pri pripravi predloga proračuna na podlagi napovedi, ki jih vsako leto oblikuje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik). Za kritje nepredvidenih ukrepov je na voljo razumen znesek. V rezervo se ne sme vključiti nobenih sredstev.

| 23. | V zvezi z odhodki za SZVP, ki v skladu s členom 41 Pogodbe o Evropski uniji bremenijo proračun Unije, si institucije v spravnem odboru, kakor je določen v členu 314(5) PDEU, na podlagi predloga proračuna, ki ga pripravi Komisija, prizadevajo vsako leto doseči dogovor o znesku operativnih odhodkov in o razdelitvi tega zneska med člene proračunskega poglavja o SZVP. Če dogovor ni dosežen, se razume, da Evropski parlament in Svet v proračun vključita znesek iz prejšnjega proračuna ali znesek iz predloga proračuna, in sicer tistega, ki je nižji.
  Skupni znesek operativnih odhodkov SZVP se razdeli med člene proračunskega poglavja o SZVP, kot so predlagani v tretjem odstavku. Vsak člen zajema že sprejete ukrepe, ukrepe, ki so predvideni, a še niso bili sprejeti, in zneske za prihodnje, tj. nepredvidene, ukrepe, ki jih bo Svet sprejel v zadevnem proračunskem letu.
  V okviru proračunskega poglavja o SZVP bi se členi, v katere se vključijo ukrepi SZVP, lahko glasili:






  — | posamezne večje misije iz točke (g) člena 52(1) finančne uredbe; |
| --- | --- | --- |

23.

V zvezi z odhodki za SZVP, ki v skladu s členom 41 Pogodbe o Evropski uniji bremenijo proračun Unije, si institucije v spravnem odboru, kakor je določen v členu 314(5) PDEU, na podlagi predloga proračuna, ki ga pripravi Komisija, prizadevajo vsako leto doseči dogovor o znesku operativnih odhodkov in o razdelitvi tega zneska med člene proračunskega poglavja o SZVP. Če dogovor ni dosežen, se razume, da Evropski parlament in Svet v proračun vključita znesek iz prejšnjega proračuna ali znesek iz predloga proračuna, in sicer tistega, ki je nižji.

Skupni znesek operativnih odhodkov SZVP se razdeli med člene proračunskega poglavja o SZVP, kot so predlagani v tretjem odstavku. Vsak člen zajema že sprejete ukrepe, ukrepe, ki so predvideni, a še niso bili sprejeti, in zneske za prihodnje, tj. nepredvidene, ukrepe, ki jih bo Svet sprejel v zadevnem proračunskem letu.

V okviru proračunskega poglavja o SZVP bi se členi, v katere se vključijo ukrepi SZVP, lahko glasili:

—

posamezne večje misije iz točke (g) člena 52(1) finančne uredbe;

| — | druge misije (operacije za krizno upravljanje, preprečevanje in reševanje konfliktov, stabilizacija ter spremljanje in izvajanje mirovnih in varnostnih procesov); |
| --- | --- |

—

druge misije (operacije za krizno upravljanje, preprečevanje in reševanje konfliktov, stabilizacija ter spremljanje in izvajanje mirovnih in varnostnih procesov);

| — | neširjenje orožja in razoroževanje; |
| --- | --- |

—

neširjenje orožja in razoroževanje;

| — | nujni ukrepi; |
| --- | --- |

—

nujni ukrepi;

| — | pripravljalni in nadaljnji ukrepi; |
| --- | --- |

—

pripravljalni in nadaljnji ukrepi;

| — | posebni predstavniki Evropske unije. |
| --- | --- |

—

posebni predstavniki Evropske unije.

Ker je Komisija na podlagi finančne uredbe pooblaščena, da odobritve samostojno prerazporeja med členi znotraj proračunskega poglavja o SZVP, je prilagodljivost, ki je potrebna za hitro izvedbo ukrepov SZVP, zagotovljena. Če znesek, določen v proračunskem poglavju o SZVP, v proračunskem letu ne zadostuje za kritje potrebnih odhodkov, si Evropski parlament in Svet na predlog Komisije prednostno prizadevata najti rešitev.

| 24. | Visoki predstavnik se vsako leto z Evropskim parlamentom posvetuje o dokumentu za prihodnost, ki se pošlje do 15. junija zadevnega leta in v katerem so navedeni glavni vidiki in osnovne usmeritve SZVP, vključno s finančnimi posledicami za proračun Unije, ocena ukrepov, začetih v letu n – 1, ter ocena usklajevanja in dopolnjevanja SZVP z drugimi zunanjimi finančnimi instrumenti Unije. Poleg tega visoki predstavnik v okviru rednega političnega dialoga o SZVP Evropski parlament redno obvešča na vsaj petih skupnih posvetovanjih na leto, dogovorjenih najpozneje 30. novembra vsako leto. Udeležbo na teh posvetovanjih določita Evropski parlament oziroma Svet, pri čemer upoštevata namen in naravo informacij, izmenjanih na teh posvetovanjih.
  Komisija je vabljena, da se udeleži teh posvetovanj.
  Če Svet sprejme sklep na področju SZVP, zaradi katerega nastanejo odhodki, visoki predstavnik Evropskemu parlamentu takoj, vsekakor pa najpozneje v petih delovnih dneh po sprejetju tega sklepa, pošlje oceno predvidenih stroškov (v nadaljnjem besedilu: ocena finančnih posledic), zlasti stroškov v zvezi s časovnim okvirom, zaposlenim osebjem, uporabo prostorov in druge infrastrukture, prevoznimi sredstvi, zahtevami za usposabljanje ter varnostno ureditvijo.
  Komisija vsako četrtletje Evropski parlament in Svet obvesti o izvajanju ukrepov SZVP in finančnih napovedih za preostanek proračunskega leta. |
| --- | --- |

24.

Visoki predstavnik se vsako leto z Evropskim parlamentom posvetuje o dokumentu za prihodnost, ki se pošlje do 15. junija zadevnega leta in v katerem so navedeni glavni vidiki in osnovne usmeritve SZVP, vključno s finančnimi posledicami za proračun Unije, ocena ukrepov, začetih v letu n – 1, ter ocena usklajevanja in dopolnjevanja SZVP z drugimi zunanjimi finančnimi instrumenti Unije. Poleg tega visoki predstavnik v okviru rednega političnega dialoga o SZVP Evropski parlament redno obvešča na vsaj petih skupnih posvetovanjih na leto, dogovorjenih najpozneje 30. novembra vsako leto. Udeležbo na teh posvetovanjih določita Evropski parlament oziroma Svet, pri čemer upoštevata namen in naravo informacij, izmenjanih na teh posvetovanjih.

Komisija je vabljena, da se udeleži teh posvetovanj.

Če Svet sprejme sklep na področju SZVP, zaradi katerega nastanejo odhodki, visoki predstavnik Evropskemu parlamentu takoj, vsekakor pa najpozneje v petih delovnih dneh po sprejetju tega sklepa, pošlje oceno predvidenih stroškov (v nadaljnjem besedilu: ocena finančnih posledic), zlasti stroškov v zvezi s časovnim okvirom, zaposlenim osebjem, uporabo prostorov in druge infrastrukture, prevoznimi sredstvi, zahtevami za usposabljanje ter varnostno ureditvijo.

Komisija vsako četrtletje Evropski parlament in Svet obvesti o izvajanju ukrepov SZVP in finančnih napovedih za preostanek proračunskega leta.

E.   UDELEŽENOST INSTITUCIJ PRI VPRAŠANJIH RAZVOJNE POLITIKE

| 25. | Komisija vzpostavi neformalen dialog z Evropskim parlamentom o vprašanjih razvojne politike. |
| --- | --- |

25.

Komisija vzpostavi neformalen dialog z Evropskim parlamentom o vprašanjih razvojne politike.

DEL III

DOBRO FINANČNO POSLOVODENJE SREDSTEV UNIJE

A.   FINANČNO NAČRTOVANJE

| 26. | Komisija dvakrat letno, in sicer prvič skupaj z dokumenti, priloženimi predlogu proračuna, in drugič po sprejetju splošnega proračuna Unije, predloži celotno finančno načrtovanje za razdelke 1, 2 (razen za podrazdelek „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“), 3 („Okolje in podnebni ukrepi“ ter „Pomorska politika in ribištvo“), 4, 5 in 6 večletnega finančnega okvira. V tem načrtovanju, razčlenjenem po razdelkih, področjih politik in proračunskih vrsticah, bi bilo treba določiti:






  (a) | veljavno zakonodajo, pri čemer bi morali razlikovati med večletnimi programi in letnimi ukrepi:






  (i) | Komisija bi morala pri večletnih programih navesti postopek, po katerem so bili ti sprejeti (redni ali posebni zakonodajni postopek), njihovo trajanje, skupna finančna sredstva in delež, dodeljen za upravne odhodke; |
| --- | --- | --- | --- |

26.

Komisija dvakrat letno, in sicer prvič skupaj z dokumenti, priloženimi predlogu proračuna, in drugič po sprejetju splošnega proračuna Unije, predloži celotno finančno načrtovanje za razdelke 1, 2 (razen za podrazdelek „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“), 3 („Okolje in podnebni ukrepi“ ter „Pomorska politika in ribištvo“), 4, 5 in 6 večletnega finančnega okvira. V tem načrtovanju, razčlenjenem po razdelkih, področjih politik in proračunskih vrsticah, bi bilo treba določiti:

(a)

veljavno zakonodajo, pri čemer bi morali razlikovati med večletnimi programi in letnimi ukrepi:

(i)

Komisija bi morala pri večletnih programih navesti postopek, po katerem so bili ti sprejeti (redni ali posebni zakonodajni postopek), njihovo trajanje, skupna finančna sredstva in delež, dodeljen za upravne odhodke;

| (ii) | Komisija bi morala pri večletnih programih iz Priloge II k uredbi o večletnem finančnem okviru pregledno navesti dodatne dodelitve na podlagi člena 5 uredbe o večletnem finančnem okviru. |
| --- | --- |

(ii)

Komisija bi morala pri večletnih programih iz Priloge II k uredbi o večletnem finančnem okviru pregledno navesti dodatne dodelitve na podlagi člena 5 uredbe o večletnem finančnem okviru.

| (iii) | Komisija bi morala pri letnih ukrepih (v zvezi s pilotnimi projekti, pripravljalnimi ukrepi in agencijami) in ukrepih, ki se financirajo v okviru njenih pooblastil, navesti večletne načrte; |
| --- | --- |

(iii)

Komisija bi morala pri letnih ukrepih (v zvezi s pilotnimi projekti, pripravljalnimi ukrepi in agencijami) in ukrepih, ki se financirajo v okviru njenih pooblastil, navesti večletne načrte;

| (b) | zakonodajne predloge v postopku sprejemanja: najnovejšo različico predlogov Komisije, ki so v obravnavi. |
| --- | --- |

(b)

zakonodajne predloge v postopku sprejemanja: najnovejšo različico predlogov Komisije, ki so v obravnavi.

Komisija bi morala preučiti načine za navzkrižno sklicevanje med finančnim načrtovanjem in svojim načrtovanjem zakonodaje, da bi zagotovila natančnejše in zanesljivejše napovedi. Komisija bi morala za vsak zakonodajni predlog navesti, ali je vključen v načrtovanju, sporočenem v trenutku predstavitve predloga proračuna ali po končnem sprejetju proračuna. Komisija bi morala Evropski parlament in Svet zlasti obvestiti o:

| (a) | vseh sprejetih novih zakonodajnih aktih in vseh predstavljenih predlogih v obravnavi, ki niso vključeni v načrtovanje, sporočeno v času priprave predloga proračuna ali po končnem sprejetju proračuna (z ustreznimi zneski); |
| --- | --- |

(a)

vseh sprejetih novih zakonodajnih aktih in vseh predstavljenih predlogih v obravnavi, ki niso vključeni v načrtovanje, sporočeno v času priprave predloga proračuna ali po končnem sprejetju proračuna (z ustreznimi zneski);

| (b) | zakonodaji, predvideni v letnem zakonodajnem delovnem programu Komisije, z navedbo, ali je verjetno, da bodo ukrepi imeli finančni vpliv. |
| --- | --- |

(b)

zakonodaji, predvideni v letnem zakonodajnem delovnem programu Komisije, z navedbo, ali je verjetno, da bodo ukrepi imeli finančni vpliv.

Komisija bi morala navesti, kako se načrtovanje spremeni zaradi novih zakonodajnih predlogov, kadar koli bi bilo potrebno.

B.   AGENCIJE IN EVROPSKE ŠOLE

| 27. | Komisija bi morala pred predstavitvijo predloga za ustanovitev nove agencije pripraviti temeljito, celovito in objektivno oceno učinka, pri kateri bi med drugim upoštevala kritično maso osebja in pristojnosti, vidike stroškov in koristi, subsidiarnost in sorazmernost, vpliv na nacionalne dejavnosti in dejavnosti Unije ter proračunske posledice za zadevni odhodkovni razdelek. Na podlagi teh informacij in brez poseganja v zakonodajne postopke, ki urejajo ustanovitev agencije, se Evropski parlament in Svet v okviru proračunskega sodelovanja zavezujeta, da bosta pravočasno dosegla dogovor o financiranju predlagane agencije.
  Uporablja se naslednji postopek:






  — | prvič, Komisija vsak predlog za ustanovitev nove agencije sistematično predstavi na prvem trialogu, ki sledi sprejetju njenega predloga, predstavi oceno finančnih posledic, priloženo zakonodajnemu predlogu, v katerem se predlaga ustanovitev agencije, in ponazori posledice tega pravnega akta za preostanek obdobja finančnega načrtovanja; |
| --- | --- | --- |

27.

Komisija bi morala pred predstavitvijo predloga za ustanovitev nove agencije pripraviti temeljito, celovito in objektivno oceno učinka, pri kateri bi med drugim upoštevala kritično maso osebja in pristojnosti, vidike stroškov in koristi, subsidiarnost in sorazmernost, vpliv na nacionalne dejavnosti in dejavnosti Unije ter proračunske posledice za zadevni odhodkovni razdelek. Na podlagi teh informacij in brez poseganja v zakonodajne postopke, ki urejajo ustanovitev agencije, se Evropski parlament in Svet v okviru proračunskega sodelovanja zavezujeta, da bosta pravočasno dosegla dogovor o financiranju predlagane agencije.

Uporablja se naslednji postopek:

—

prvič, Komisija vsak predlog za ustanovitev nove agencije sistematično predstavi na prvem trialogu, ki sledi sprejetju njenega predloga, predstavi oceno finančnih posledic, priloženo zakonodajnemu predlogu, v katerem se predlaga ustanovitev agencije, in ponazori posledice tega pravnega akta za preostanek obdobja finančnega načrtovanja;

| — | drugič, Komisija med zakonodajnim procesom pomaga zakonodajalcu pri oceni finančnih posledic predlaganih sprememb. Te finančne posledice bi bilo treba obravnavati na ustreznih zakonodajnih trialogih; |
| --- | --- |

—

drugič, Komisija med zakonodajnim procesom pomaga zakonodajalcu pri oceni finančnih posledic predlaganih sprememb. Te finančne posledice bi bilo treba obravnavati na ustreznih zakonodajnih trialogih;

| — | tretjič, Komisija pred zaključkom zakonodajnega procesa predstavi posodobljeno oceno finančnih posledic, v kateri upošteva morebitne spremembe, ki jih predlaga zakonodajalec; ta dokončna ocena finančnih posledic se uvrsti na dnevni red zadnjega zakonodajnega trialoga, formalno pa jo potrdi zakonodajalec. Uvrsti se tudi na dnevni red naslednjega proračunskega trialoga (v nujnih primerih v poenostavljeni obliki), da bi se dosegel dogovor o financiranju; |
| --- | --- |

—

tretjič, Komisija pred zaključkom zakonodajnega procesa predstavi posodobljeno oceno finančnih posledic, v kateri upošteva morebitne spremembe, ki jih predlaga zakonodajalec; ta dokončna ocena finančnih posledic se uvrsti na dnevni red zadnjega zakonodajnega trialoga, formalno pa jo potrdi zakonodajalec. Uvrsti se tudi na dnevni red naslednjega proračunskega trialoga (v nujnih primerih v poenostavljeni obliki), da bi se dosegel dogovor o financiranju;

| — | četrtič, dogovor, dosežen na trialogu, v katerem je upoštevana proračunska ocena Komisije glede vsebine zakonodajnega procesa, se potrdi s skupno izjavo. Ta dogovor potrdita Evropski parlament in Svet, vsak v skladu s svojim poslovnikom. |
| --- | --- |

—

četrtič, dogovor, dosežen na trialogu, v katerem je upoštevana proračunska ocena Komisije glede vsebine zakonodajnega procesa, se potrdi s skupno izjavo. Ta dogovor potrdita Evropski parlament in Svet, vsak v skladu s svojim poslovnikom.

Enak postopek bi se uporabil za sleherno spremembo pravnega akta v zvezi z agencijo, če bi takšna sprememba vplivala na sredstva zadevne agencije.

Če se naloge agencije bistveno spremenijo, ne da bi se spremenil pravni akt o njeni ustanovitvi, Komisija Evropski parlament in Svet o tem obvesti z revidirano oceno finančnih posledic, zato da jima omogoči, da pravočasno dosežeta dogovor o financiranju te agencije.

| 28. | Pri proračunskem postopku bi bilo treba ustrezno upoštevati zadevne določbe iz skupnega pristopa, priloženega Skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah, ki je bila podpisana 19. julija 2012. |
| --- | --- |

28.

Pri proračunskem postopku bi bilo treba ustrezno upoštevati zadevne določbe iz skupnega pristopa, priloženega Skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah, ki je bila podpisana 19. julija 2012.

| 29. | Ko svet guvernerjev Evropskih šol predvidi ustanovitev nove evropske šole, se za oceno posledic tega za proračun Unije smiselno uporabi podoben postopek. |
| --- | --- |

29.

Ko svet guvernerjev Evropskih šol predvidi ustanovitev nove evropske šole, se za oceno posledic tega za proračun Unije smiselno uporabi podoben postopek.

DEL IV

ZAŠČITA PRORAČUNA UNIJE: KAKOVOST IN PRIMERLJIVOST PODATKOV O UPRAVIČENCIH

| 30. | Skladno z zahtevami Evropskega parlamenta in zaradi točke 24 iz sklepov Evropskega sveta, sprejetih na zasedanju od 17. do 21. julija 2020, se institucije strinjajo, da se za namene nadzora in revizije uvedejo standardizirani ukrepi za zbiranje, primerjavo in združevanje informacij in zneskov o končnih prejemnikih in upravičencih sredstev Unije, zato da bi bila proračun Unije in Instrument Evropske unije za okrevanje bolje zaščitena pred goljufijami in nepravilnostmi. |
| --- | --- |

30.

Skladno z zahtevami Evropskega parlamenta in zaradi točke 24 iz sklepov Evropskega sveta, sprejetih na zasedanju od 17. do 21. julija 2020, se institucije strinjajo, da se za namene nadzora in revizije uvedejo standardizirani ukrepi za zbiranje, primerjavo in združevanje informacij in zneskov o končnih prejemnikih in upravičencih sredstev Unije, zato da bi bila proračun Unije in Instrument Evropske unije za okrevanje bolje zaščitena pred goljufijami in nepravilnostmi.

| 31. | Za zagotovitev učinkovitega nadzora in revizije je treba zbrati podatke o tistih, ki nazadnje sredstva Unije neposredno ali posredno prejmejo v okviru deljenega upravljanja ter projektov in reform, ki se podpirajo na podlagi uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, vključno s podatki o dejanskih lastnikih prejemnikov teh sredstev. Pravila v zvezi z zbiranjem in obdelavo takšnih podatkov bodo morala biti v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

31.

Za zagotovitev učinkovitega nadzora in revizije je treba zbrati podatke o tistih, ki nazadnje sredstva Unije neposredno ali posredno prejmejo v okviru deljenega upravljanja ter projektov in reform, ki se podpirajo na podlagi uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, vključno s podatki o dejanskih lastnikih prejemnikov teh sredstev. Pravila v zvezi z zbiranjem in obdelavo takšnih podatkov bodo morala biti v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov.

| 32. | Za boljšo zaščito proračuna Unije bo Komisija dala na voljo integriran in interoperabilen informacijski sistem in sistem spremljanja, ki bo vključeval enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja; z njim se bodo ocenjevali in analizirali podatki iz točke 31, namen pa je njegova vsesplošna uporaba v državah članicah. Ta sistem bi zagotavljal učinkovito preverjanje nasprotij interesov, nepravilnosti, primerov dvojnega financiranja in kakršne koli zlorabe sredstev. Komisija, Urad za boj proti goljufijam (OLAF) ter drugi preiskovalni in nadzorni organi Unije bi morali imeti potreben dostop do teh podatkov, da bi lahko v zvezi z nadzorom in revizijami, ki bi jih opravljale države članice, izvajali svojo nadzorno funkcijo predvsem zato, da bi odkrivali nepravilnosti in izvajali upravne preiskave v zvezi z zlorabo zadevnih sredstev Unije ter da bi imeli podroben pregled nad njihovo porazdelitvijo. |
| --- | --- |

32.

Za boljšo zaščito proračuna Unije bo Komisija dala na voljo integriran in interoperabilen informacijski sistem in sistem spremljanja, ki bo vključeval enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja; z njim se bodo ocenjevali in analizirali podatki iz točke 31, namen pa je njegova vsesplošna uporaba v državah članicah. Ta sistem bi zagotavljal učinkovito preverjanje nasprotij interesov, nepravilnosti, primerov dvojnega financiranja in kakršne koli zlorabe sredstev. Komisija, Urad za boj proti goljufijam (OLAF) ter drugi preiskovalni in nadzorni organi Unije bi morali imeti potreben dostop do teh podatkov, da bi lahko v zvezi z nadzorom in revizijami, ki bi jih opravljale države članice, izvajali svojo nadzorno funkcijo predvsem zato, da bi odkrivali nepravilnosti in izvajali upravne preiskave v zvezi z zlorabo zadevnih sredstev Unije ter da bi imeli podroben pregled nad njihovo porazdelitvijo.

| 33. | Brez poseganja v pooblastila institucij na podlagi Pogodb se institucije zavezujejo, da bodo skladno s pristopom, opisanim v tem delu, v zakonodajnem postopku v zvezi z zadevnimi temeljnimi akti lojalno sodelovale, da bi zagotovile nadaljnje ukrepanje na podlagi sklepov Evropskega sveta, sprejetih na zasedanju od 17. do 21. julija 2020. |
| --- | --- |

33.

Brez poseganja v pooblastila institucij na podlagi Pogodb se institucije zavezujejo, da bodo skladno s pristopom, opisanim v tem delu, v zakonodajnem postopku v zvezi z zadevnimi temeljnimi akti lojalno sodelovale, da bi zagotovile nadaljnje ukrepanje na podlagi sklepov Evropskega sveta, sprejetih na zasedanju od 17. do 21. julija 2020.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

Za Komisijo

Predsednik

---

(1)  Uredba Sveta (EU) 2020/... z dne ... o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (UL L .... str. ...).

1

(*1)  UL: prosimo vstavite v besedilo in v ustrezno opombo številko in datum uredbe iz dokumenta ST 9971/20 (2020/0111(NLE)) in dopolnite navedbo UL.

*1

(2)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/... z dne ... o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (UL L ...).

2

(*2)  UL: Prosimo vstavite v besedilo številko in pripadajočo opombo številko in datum uredbe iz dokumenta ST 9970/20 (2018/0166(APP) in dopolnite navedbo UL.

*2

(3)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

3

(4)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/... z dne ... o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (UL L ...).

4

(*3)  UL: Prosimo vstavite v besedilo številko in pripadajočo opombo številko in datum uredbe iz dokumenta ST 10046/20 (2018/0135(CNS) in dopolnite navedbo UL.

*3

(*4)  UL: prosimo, vstavite datum začetka veljavnosti tega sporazuma.

*4

(5)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

5

(6)  Kakor je določeno v Notranjem sporazumu med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 210, 6.8.2013, str. 1), in v predhodnih notranjih sporazumih.

6

PRILOGA I

MEDINSTITUCIONALNO SODELOVANJE V PRORAČUNSKEM POSTOPKU

Del A.   Časovni razpored proračunskega postopka

| 1. | Institucije se vsako leto pravočasno pred začetkom proračunskega postopka v skladu z obstoječo prakso dogovorijo o pragmatičnem časovnem razporedu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Da bi zagotovili, da bosta lahko Evropski parlament in Svet učinkovito izvrševala svoja proračunska pooblastila, se proračunski položaji, prerazporeditve ali druga obvestila, zaradi katerih bi začeli teči zadevni roki, predložijo ob ustreznem upoštevanju morebitnih obdobij počitnic, katerih datume si institucije sporočijo pravočasno prek svojih ustreznih služb. |
| --- | --- |

2.

Del B.   Prednostne naloge v proračunskem postopku

| 3. | Preden Komisija sprejme predlog proračuna, se pravočasno skliče trialog, na katerem se obravnavajo možne prednostne naloge v zvezi s proračunom za prihodnje proračunsko leto in tudi vsa morebitna vprašanja, povezana z izvrševanjem proračuna v tekočem proračunskem letu, pri čemer se izhaja iz informacij, ki jih Komisija zagotovi v skladu s točko 37. |
| --- | --- |

3.

Del C.   Priprava predloga proračuna in posodabljanje načrtov

| 4. | Institucije, razen Komisije, so pozvane, da svoje načrte prihodkov in odhodkov sprejmejo pred koncem marca. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Komisija vsako leto predstavi predlog proračuna, ki prikazuje dejanske potrebe Unije po financiranju.
  Pri tem upošteva:






  (a) | napovedi v zvezi s strukturnima skladoma, ki jih predložijo države članice; |
| --- | --- | --- |

5.

Pri tem upošteva:

(a)

napovedi v zvezi s strukturnima skladoma, ki jih predložijo države članice;

| (b) | sposobnost za porabo odobritev, pri čemer si prizadeva ohraniti natančno razmerje med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil; |
| --- | --- |

(b)

sposobnost za porabo odobritev, pri čemer si prizadeva ohraniti natančno razmerje med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil;

| (c) | možnosti za uvedbo novih politik s pilotnimi projekti, novimi pripravljalnimi ukrepi ali obojimi ali pa za nadaljevanje večletnih ukrepov, ki se končujejo, potem ko oceni, ali je mogoče zagotoviti temeljni akt v smislu finančne uredbe (opredelitev temeljnega akta, njegova nujnost za izvrševanje in izjeme); |
| --- | --- |

(c)

možnosti za uvedbo novih politik s pilotnimi projekti, novimi pripravljalnimi ukrepi ali obojimi ali pa za nadaljevanje večletnih ukrepov, ki se končujejo, potem ko oceni, ali je mogoče zagotoviti temeljni akt v smislu finančne uredbe (opredelitev temeljnega akta, njegova nujnost za izvrševanje in izjeme);

| (d) | potrebo po zagotovitvi, da je vsaka sprememba odhodkov glede na prejšnje leto v skladu z omejitvami v okviru proračunske discipline. |
| --- | --- |

(d)

potrebo po zagotovitvi, da je vsaka sprememba odhodkov glede na prejšnje leto v skladu z omejitvami v okviru proračunske discipline.

| 6. | Institucije se čim bolj izogibajo temu, da bi v proračun vključevale postavke, pri katerih so zneski odhodkov za dejavnosti majhni. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Evropski parlament in Svet se tudi zavezujeta, da bosta upoštevala oceno možnosti za izvrševanje proračuna, ki jo Komisija pripravi v svojih predlogih in v zvezi z izvrševanjem proračuna v tekočem proračunskem letu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Evropski parlament in Svet se v interesu dobrega finančnega poslovodenja ter zaradi učinka, ki ga imajo večje spremembe naslovov in poglavij proračunske nomenklature na obveznosti služb Komisije glede poročanja o poslovodenju, zavezujeta, da se bosta s Komisijo o vseh takšnih večjih spremembah posvetovala med spravnim postopkom. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Evropski parlament in Svet se v interesu lojalnega in dobrega institucionalnega sodelovanja zavezujeta, da bosta med celotnim proračunskim postopkom, še zlasti pa ves čas v spravnem obdobju, s pomočjo svojih pogajalcev redno in dejavno v stikih na vseh ravneh, zato da bi dosegla dogovor. Evropski parlament in Svet se zavezujeta, da bosta zagotavljala pravočasno in redno medsebojno izmenjavo ustreznih informacij in dokumentov tako na uradni kot neuradni ravni ter da bosta v sodelovanju s Komisijo v spravnem obdobju po potrebi organizirala tehnične ali neuradne sestanke. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu zagotavlja pravočasen in enakopraven dostop do informacij in dokumentov. |
| --- | --- |

9.

| 10. | V skladu s členom 314(2) PDEU lahko Komisija do sklica spravnega odbora po potrebi predloži dopolnilna pisma k predlogu proračuna, vključno z dopolnilnim pismom, ki posodablja načrtovane odhodke za kmetijstvo. Takoj ko so na voljo informacije o posodobitvah, jih Komisija predloži v vednost Evropskemu parlamentu in Svetu. Evropskemu parlamentu in Svetu predloži vse ustrezno utemeljene razloge, ki jih zahtevata. |
| --- | --- |

10.

Del D.   Proračunski postopek pred spravnim postopkom

| 11. | Pred obravnavo v Svetu se pravočasno skliče trialog, da lahko institucije izmenjajo mnenja o predlogu proračuna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Da bi lahko Komisija pravočasno ocenila izvedljivost sprememb, ki sta jih predvidela Evropski parlament in Svet in zaradi katerih bi se začeli novi pripravljalni ukrepi ali pilotni projekti ali podaljšali že obstoječi, jo Evropski parlament in Svet obvestita o svojih namerah v zvezi s tem, tako da se lahko o njih prvič razpravlja že na tem trialogu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Trialog se lahko skliče pred glasovanjem na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

13.

Del E.   Spravni postopek

| 14. | Če Evropski parlament sprejme spremembe k stališču Sveta, se predsednik Sveta na istem plenarnem zasedanju seznani z razlikami med stališčema obeh institucij in soglaša, da predsednik Evropskega parlamenta nemudoma skliče spravni odbor. Pismo o sklicu spravnega odbora se pošlje najpozneje prvi delovni dan v tednu po koncu parlamentarnega delnega zasedanja, na katerem je bilo izvedeno zadevno plenarno glasovanje, spravno obdobje pa se začne dan po tem. 21-dnevni rok se izračuna v skladu z Uredbo (EGS, Euratom) št. 1182/71 Sveta (1). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Če se Svet ne strinja z vsemi spremembami, ki jih je sprejel Evropski parlament, bi moral svoje stališče potrditi v pismu, ki ga pošlje pred predvidenim prvim sestankom v spravnem obdobju. V takem primeru spravni odbor ukrepa v skladu s pogoji iz naslednjih točk. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Spravnemu odboru skupaj predsedujeta predstavnik Evropskega parlamenta in predstavnik Sveta. Sestanke spravnega odbora vodi sopredsednik iz institucije, ki je gostiteljica sestanka. Vsaka institucija v skladu s svojim poslovnikom imenuje svoje udeležence za vsak sestanek in določi svoj mandat za pogajanja. Evropski parlament in Svet sta v spravnem odboru zastopana na ustrezni ravni, tako da se vsaki delegaciji omogoči, da za svojo institucijo sprejme politično zavezujočo odločitev, in da se lahko doseže dejanski napredek pri iskanju dokončnega dogovora. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Komisija v skladu z drugim pododstavkom člena 314(5) PDEU sodeluje pri delu spravnega odbora ter daje vse potrebne pobude za zbližanje stališč Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ves čas spravnega postopka potekajo trialogi na različnih ravneh zastopanja, da bi se razrešila odprta vprašanja in pripravila podlaga za dogovor v spravnem odboru. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sestanki spravnega odbora in trialogi potekajo izmenično v prostorih Evropskega parlamenta in Sveta, da se zmogljivosti uporabijo enakomerno, vključno z zmogljivostmi za tolmačenje. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Datumi sestankov spravnega odbora in trialogov se določijo vnaprej na podlagi dogovora institucij. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Spravni odbor ima na voljo enoten sklop dokumentov (v nadaljnjem besedilu: vhodni dokumenti), ki vsebujejo primerjavo raznih faz proračunskega postopka (2). Ti dokumenti vključujejo zneske po posameznih vrsticah, skupne zneske po razdelkih večletnega finančnega okvira ter konsolidiran dokument z zneski in opombami za vse proračunske vrstice, za katere velja, da so tehnično gledano „sporne“. Brez poseganja v končno odločitev spravnega odbora se v posebnem dokumentu navedejo vse proračunske vrstice, za katere velja, da so tehnično gledano nesporne (3). Ti dokumenti se razvrstijo po proračunski nomenklaturi.
  Vhodnim dokumentom za spravni odbor se priložijo tudi drugi dokumenti, vključno s pismom Komisije o izvedljivosti glede stališča Sveta in sprememb Evropskega parlamenta, ter morebitna pisma drugih institucij glede stališča Sveta ali sprememb Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

21.

Vhodnim dokumentom za spravni odbor se priložijo tudi drugi dokumenti, vključno s pismom Komisije o izvedljivosti glede stališča Sveta in sprememb Evropskega parlamenta, ter morebitna pisma drugih institucij glede stališča Sveta ali sprememb Evropskega parlamenta.

| 22. | Da bi bil do konca spravnega obdobja dosežen dogovor, se na trialogih:






  (a) | določi obseg pogajanj v zvezi s proračunskimi vprašanji, ki jih je treba obravnavati; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

določi obseg pogajanj v zvezi s proračunskimi vprašanji, ki jih je treba obravnavati;

| (b) | potrdi seznam proračunskih vrstic, za katere velja, da so tehnično gledano nesporne, čeprav so še vedno odvisne od dokončnega dogovora o celotnem proračunu za zadevno proračunsko leto; |
| --- | --- |

(b)

potrdi seznam proračunskih vrstic, za katere velja, da so tehnično gledano nesporne, čeprav so še vedno odvisne od dokončnega dogovora o celotnem proračunu za zadevno proračunsko leto;

| (c) | razpravlja o vprašanjih, opredeljenih na podlagi točke (a), da bi se dosegli morebitni dogovori, ki jih mora potrditi spravni odbor; |
| --- | --- |

(c)

razpravlja o vprašanjih, opredeljenih na podlagi točke (a), da bi se dosegli morebitni dogovori, ki jih mora potrditi spravni odbor;

| (d) | obravnavajo tematska vprašanja, vključno po razdelkih večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

(d)

obravnavajo tematska vprašanja, vključno po razdelkih večletnega finančnega okvira.

Na vsakem trialogu ali takoj po njem se skupaj pripravijo začasne sklepne ugotovitve, istočasno pa se dogovori o dnevnem redu naslednjega sestanka. Te sklepne ugotovitve evidentira institucija, ki je gostiteljica trialoga, in šteje se, da so po 24 urah začasno potrjene, ne da bi to posegalo v končno odločitev spravnega odbora.

| 23. | Spravni odbor ima na svojih sestankih na voljo sklepne ugotovitve s trialogov in dokument za morebitno odobritev, skupaj s proračunskimi vrsticami, v zvezi s katerimi je bil na trialogih dosežen začasni dogovor. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Sekretariat Evropskega parlamenta in sekretariat Sveta ob pomoči Komisije pripravita skupno besedilo, določen v členu 314(5) PDEU. To besedilo vsebuje pismo o prenosu, ki ga vodji obeh delegacij naslovita na predsednika Evropskega parlamenta in predsednika Sveta, z datumom dogovora, doseženega v spravnem odboru, ter priloge, ki vključujejo:






  (a) | zneske po posameznih vrsticah za vse proračunske postavke in skupne zneske po razdelkih večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- | --- |

24.

(a)

zneske po posameznih vrsticah za vse proračunske postavke in skupne zneske po razdelkih večletnega finančnega okvira;

| (b) | konsolidiran dokument z zneski in končnim besedilom za vse vrstice, ki so bile spremenjene v spravnem postopku; |
| --- | --- |

(b)

konsolidiran dokument z zneski in končnim besedilom za vse vrstice, ki so bile spremenjene v spravnem postopku;

| (c) | seznam vrstic, ki glede na predlog proračuna ali stališče Sveta o njem niso bile spremenjene. |
| --- | --- |

(c)

seznam vrstic, ki glede na predlog proračuna ali stališče Sveta o njem niso bile spremenjene.

Spravni odbor lahko potrdi tudi sklepne ugotovitve in morebitne skupne izjave v zvezi s proračunom.

| 25. | Skupno besedilo se (s strani služb Evropskega parlamenta) prevede v Uradne jezike institucij Unije ter se Evropskemu parlamentu in Svetu predloži v potrditev v štirinajstih dneh od datuma, ko je bil dosežen dogovor o skupnem besedilu iz točke 24.
  Proračun se po sprejetju skupnega besedila pravno-jezikovno pregleda z združitvijo prilog k skupnemu besedilu s proračunskimi vrsticami, ki v spravnem postopku niso bile spremenjene. |
| --- | --- |

25.

Proračun se po sprejetju skupnega besedila pravno-jezikovno pregleda z združitvijo prilog k skupnemu besedilu s proračunskimi vrsticami, ki v spravnem postopku niso bile spremenjene.

| 26. | Institucija, ki je gostiteljica sestanka (tristranskih pogovorov ali sestanka spravnega odbora), zagotovi, da se na sestankih spravnega odbora tolmači v vseh uradnih jezikih, pri tristranskih pogovorih pa glede na vsakokratne potrebe.
  Institucija, ki je gostiteljica sestanka, poskrbi za kopiranje in razpošiljanje gradiv za sestanek.
  Službe institucij pri zapisovanju rezultatov pogajanj sodelujejo, da bi dokončno oblikovale skupno besedilo. |
| --- | --- |

26.

Institucija, ki je gostiteljica sestanka, poskrbi za kopiranje in razpošiljanje gradiv za sestanek.

Službe institucij pri zapisovanju rezultatov pogajanj sodelujejo, da bi dokončno oblikovale skupno besedilo.

Del F.   Spremembe proračuna

Splošna načela

| 27. | Ker se spremembe proračuna pogosto nanašajo na specifične in včasih nujne zadeve, se institucije, da bi zagotovile ustrezno medinstitucionalno sodelovanje za nemoten in hiter postopek odločanja o spremembah proračuna ter se obenem čim bolj izognile temu, da bi zaradi sprememb proračuna morale sklicati sestanek spravnega odbora, strinjajo glede naslednjih načel. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Institucije si čim bolj prizadevajo omejiti število sprememb proračuna. |
| --- | --- |

28.

Časovni razpored

| 29. | Komisija Evropski parlament in Svet vnaprej obvesti o možnih datumih sprejetja predlogov sprememb proračuna, ne da bi to posegalo v končni datum njihovega sprejetja. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Evropski parlament in Svet si vsak v skladu s svojim poslovnikom prizadevata predlog spremembe proračuna, ki ga predlaga Komisija, preučiti kmalu po tem, ko ga je ta sprejela. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Za pospešitev postopka Evropski parlament in Svet zagotovita, da sta njuna časovna razporeda dela čim bolj usklajena, zato da se omogoči dosledna in podobna izpeljava dela. Zato si prizadevata čim prej določiti začasni časovni razpored za različne faze, ki vodijo do končnega sprejetja spremembe proračuna.
  Evropski parlament in Svet upoštevata, da je sprememba proračuna sorazmerno nujna in jo je treba pravočasno potrditi, da bi začela učinkovati v zadevnem proračunskem letu. |
| --- | --- |

31.

Evropski parlament in Svet upoštevata, da je sprememba proračuna sorazmerno nujna in jo je treba pravočasno potrditi, da bi začela učinkovati v zadevnem proračunskem letu.

Sodelovanje med obravnavami

| 32. | Institucije sodelujejo v dobri veri med celotnim postopkom, pri tem pa čim bolj prispevajo k sprejetju sprememb proračuna že v zgodnji fazi postopka.
  V primeru morebitnih razhajanj lahko Evropski parlament ali Svet, preden vsak sprejme svoje končno stališče o spremembi proračuna, ali Komisija, slednja kadar koli, po potrebi predlaga, da se skličejo posebni tristranski pogovori, na katerih bi razpravljali o razhajanjih in poskusili doseči kompromis. |
| --- | --- |

32.

V primeru morebitnih razhajanj lahko Evropski parlament ali Svet, preden vsak sprejme svoje končno stališče o spremembi proračuna, ali Komisija, slednja kadar koli, po potrebi predlaga, da se skličejo posebni tristranski pogovori, na katerih bi razpravljali o razhajanjih in poskusili doseči kompromis.

| 33. | Vsi predlogi sprememb proračuna, ki jih predlaga Komisija in še niso dokončno potrjeni, se sistematično vključijo na dnevni red trialogov, načrtovanih za letni proračunski postopek. Komisija predstavi predloge sprememb proračuna, Evropski parlament in Svet pa, kolikor je mogoče, svoji stališči sporočita pred trialogom. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Če je na trialogu dosežen kompromis, se Evropski parlament in Svet zavežeta, da bosta upoštevala rezultate tega trialoga med obravnavo spremembe proračuna v skladu s PDEU in svojima poslovnikoma. |
| --- | --- |

34.

Sodelovanje po obravnavah

| 35. | Če Evropski parlament stališče Sveta odobri brez sprememb, je sprememba proračuna sprejeta v skladu s PDEU. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Če Evropski parlament z večino svojih članov sprejme spremembe, se uporabi točka (c) člena 314(4) PDEU. Vendar se pred sestankom spravnega odbora skliče trialog:






  (a) | če je na tem trialogu dosežen dogovor ter se Evropski parlament in Svet strinjata z rezultati tega trialoga, se spravni postopek konča z izmenjavo pisem brez sestanka spravnega odbora; |
| --- | --- | --- |

36.

(a)

če je na tem trialogu dosežen dogovor ter se Evropski parlament in Svet strinjata z rezultati tega trialoga, se spravni postopek konča z izmenjavo pisem brez sestanka spravnega odbora;

| (b) | če na tem trialogu dogovor ni dosežen, se spravni odbor sestane in svoje delo organizira glede na okoliščine, da bi bil postopek odločanja v čim večji meri končan že pred iztekom 21-dnevnega roka, določenega v členu 314(5) PDEU. Spravni odbor lahko spravni postopek konča z izmenjavo pisem. |
| --- | --- |

(b)

če na tem trialogu dogovor ni dosežen, se spravni odbor sestane in svoje delo organizira glede na okoliščine, da bi bil postopek odločanja v čim večji meri končan že pred iztekom 21-dnevnega roka, določenega v členu 314(5) PDEU. Spravni odbor lahko spravni postopek konča z izmenjavo pisem.

Del G.   Izvrševanje proračuna, plačila in neporavnane obveznosti (reste à liquider – RAL)

| 37. | Glede na to, da je treba zagotoviti urejen razvoj skupnih odobritev plačil glede na odobritve za prevzem obveznosti, zato da se prepreči kakršen koli neobičajen prenos RAL iz enega leta v drugo, institucije soglašajo, da bodo podrobno spremljale napovedi plačil in stopnjo RAL in tako ublažile tveganje, da bi bilo izvajanje programov Unije ovirano, ker bi ob koncu večletnega finančnega okvira zmanjkalo odobritev plačil.
  Da se zagotovita obvladljiva raven in profil plačil v vseh razdelkih, se pravila o prenehanju obveznosti, zlasti pravila o samodejnem prenehanju obveznosti, dosledno uporabljajo v vseh razdelkih.
  Med proračunskim postopkom se institucije redno sestajajo, da bi skupaj ocenile stanje in možnosti za izvrševanje proračuna v tekočem in prihodnjih proračunskih letih. To ocenjevanje poteka v obliki medinstitucionalnih sestankov na ustrezni ravni, v okviru katerih Komisija predhodno predloži podrobne informacije, razčlenjene po skladu in državi članici, o stanju v zvezi z izvrševanjem plačil, prerazporeditvami, prejetimi zahtevki za povračila in spremenjenimi napovedmi, po potrebi tudi dolgoročnimi. Da bi Unija v obdobju 2021–2027 v skladu s členom 323 PDEU izpolnila vse svoje finančne obveznosti, izhajajoče iz obstoječih in prihodnjih pravnih obveznosti, Evropski parlament in Svet preučita ocene Komisije glede potrebne stopnje odobritve plačil in o njih razpravljata. |
| --- | --- |

37.

Da se zagotovita obvladljiva raven in profil plačil v vseh razdelkih, se pravila o prenehanju obveznosti, zlasti pravila o samodejnem prenehanju obveznosti, dosledno uporabljajo v vseh razdelkih.

Med proračunskim postopkom se institucije redno sestajajo, da bi skupaj ocenile stanje in možnosti za izvrševanje proračuna v tekočem in prihodnjih proračunskih letih. To ocenjevanje poteka v obliki medinstitucionalnih sestankov na ustrezni ravni, v okviru katerih Komisija predhodno predloži podrobne informacije, razčlenjene po skladu in državi članici, o stanju v zvezi z izvrševanjem plačil, prerazporeditvami, prejetimi zahtevki za povračila in spremenjenimi napovedmi, po potrebi tudi dolgoročnimi. Da bi Unija v obdobju 2021–2027 v skladu s členom 323 PDEU izpolnila vse svoje finančne obveznosti, izhajajoče iz obstoječih in prihodnjih pravnih obveznosti, Evropski parlament in Svet preučita ocene Komisije glede potrebne stopnje odobritve plačil in o njih razpravljata.

Del H.   Sodelovanje v zvezi z Instrumentom Evropske unije za okrevanje (4) (*1)

| 38. | Komisija bo izključno za namen soočanja se s posledicami krize zaradi COVID-19 pooblaščena, da si v imenu Unije na kapitalskih trgih izposodi do 750 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018, od tega se lahko v skladu s členom 5(1) sklepa o virih lastnih sredstev do 390 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 porabi za odhodke in do 360 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 za zagotavljanje posojil. Kot je določeno v uredbi EURI, je znesek, ki bo porabljen za odhodke, zunanji namenski prejemek za namene člena 21(5) finančne uredbe. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Institucije se strinjajo, da je treba v okviru omejitev, določenih v uredbi EURI in, kot je ustrezno v zadevni sektorski zakonodaji, v zvezi z zunanjimi namenskimi prejemki v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje okrepiti vlogo Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa, da bi zagotovili ustrezen nadzor nad uporabo takšnih prejemkov in ustrezno udeleženost pri tej uporabi. Prav tako se institucije strinjajo, da je treba zagotoviti preglednost in prepoznavnost vseh sredstev v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje. |
| --- | --- |

39.

Zunanji namenski prejemki v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje

| 40. | Glede na to, da je treba zagotoviti ustrezno udeleženost Evropskega parlamenta in Sveta pri upravljanju zunanjih namenskih prejemkov v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje, institucije soglašajo s postopkom, določenim v točkah 41 do 46. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Komisija bo v okviru proračunskega postopka skupaj z osnutkom načrta zagotovila podrobne informacije. Takšne informacije zajemajo tudi podrobne načrte odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil ter pravnih obveznosti, razčlenjene po razdelku in po programu, ki prejema namenske prejemke na podlagi uredbe EURI. Komisija bo na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta zagotovila vse ustrezne dodatne informacije. Komisija bo k predlogu proračuna priložila dokument, v katerem bodo zbrane vse pomembne informacije v zvezi z Instrumentom Evropske unije za okrevanje, vključno z zbirnimi razpredelnicami, v katerih bodo združene proračunske odobritve in namenski prejemki v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje. Ta dokument bo del priloge k splošnemu proračunu Unije o zunanjih namenskih prejemkih iz točke 44. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Komisija bo informacije iz točke 41 redno in vsaj pred vsakim namenskim sestankom iz točke 45 posodabljala skozi vse proračunsko leto. Komisija bo ustrezne informacije dala na voljo Evropskemu parlamentu in Svetu dovolj zgodaj, da bo mogoče izpeljati smiselne razprave o ustreznih dokumentih načrtovanja in tudi obravnave teh dokumentov, tudi preden bo Komisija sprejela zadevne sklepe. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Institucije se bodo v okviru proračunskega postopka redno sestajale, da bi skupaj ocenile izvrševanje zunanjih namenskih prejemkov v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje, zlasti stanje in možnosti za izvrševanje, ter razpravljale o letnih načrtih, predloženih skupaj z zadevnimi predlogi proračunov, in porazdelitvi načrtovanih prihodkov in odhodkov, pri čemer bodo ustrezno upoštevale omejitve in pogoje, določene v uredbi EURI in, kot je ustrezno, zadevni sektorski zakonodaji. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Evropski parlament in Svet bosta k splošnemu proračunu Unije v obliki priloge priložila dokument, v katerem bodo navedene vse proračunske vrstice, ki prejemajo namenske prejemke v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje. Poleg tega bosta uporabila strukturo proračuna za uvrščanje namenskih prejemkov v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje, zlasti proračunske opombe, da bi izvajala ustrezen nadzor nad uporabo teh prihodkov. Skladno s členom 22 finančne uredbe bosta Evropski parlament in Svet v izkaz odhodkov vključila opombe, tudi splošne opombe, z navedbo, katere proračunske vrstice lahko prejmejo odobritve v višini namenskih prejemkov na podlagi uredbe EURI, in s prikazom zadevnih zneskov. Komisija se v okviru izvajanja svojih pristojnosti izvrševanja namenskih prejemkov zaveže, da bo takšne opombe ustrezno upoštevala. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Institucije se dogovorijo, da bodo na ustrezni ravni organizirale namenske medinstitucionalne sestanke, na katerih bodo v zvezi z zunanjimi namenskimi prejemki v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje ocenile stanje in možnosti za izvrševanje. Ti sestanki bodo organizirani vsaj trikrat v proračunskem letu, takoj pred ali po proračunskih trialogih. Poleg tega se vse tri institucije sestanejo priložnostno, če katera od njih poda utemeljeno zahtevo. Evropski parlament in Svet lahko kadar koli predložita pisne pripombe v zvezi z izvrševanjem zunanjih namenskih prejemkov. Komisija se zavezuje, da bo ustrezno upoštevala vse pripombe in predloge Evropskega parlamenta in Sveta. Na teh sestankih se lahko skladno s točko 46 obravnavajo znatna odstopanja pri odhodkih iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Komisija podrobne informacije o morebitnem odstopanju od njenih začetnih napovedi zagotovi pred namenskim medinstitucionalnim sestankom, kakor je določeno v točki 45, in, v primeru znatnega odstopanja, priložnostno. Odstopanje pri napovedanih odhodkih iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje je znatno, če odhodki v danem proračunskem letu in za dani program odstopajo od napovedi za več kot 10-odstotkov. V primeru znatnih odstopanj od začetnih napovedi institucije o zadevi razpravljajo, če Evropski parlament ali Svet to zahtevata v roku dveh tednov po prejemu obvestila o znatnem odstopanju. Institucije bodo zadevo skupaj preučile, da bi se glede nje zedinile v roku treh tednov po prejemu zahteve za sestanek. Komisija bo v največji možni meri upoštevala vse prejete pripombe. Zavezuje se, da ne bo sprejela nobenih odločitev, dokler se obravnave ne bodo zaključile ali dokler ne bodo pretekli trije tedni. V slednjem primeru svojo odločitev ustrezno utemelji. Če je nujno, se lahko institucije dogovorijo, da se roki skrajšajo za en teden. |
| --- | --- |

46.

Posojila, zagotovljena na podlagi Instrumenta Evropske unije za okrevanje

| 47. | Da bi bile v zvezi s posojilno komponento Instrumenta Evropske unije za okrevanje zagotovljene popolna obveščenost ter preglednost in prepoznavnost, bo Komisija zagotovila podrobne informacije o posojilih, ki bodo državam članicam zagotovljena v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje, skupaj z osnutki načrtov, pri čemer bo posebno pozornost namenila varovanim občutljivim informacijam. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Informacije o posojilih v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje bodo v proračunu prikazane skladno z zahtevami iz točke (d) člena 52(1) finančne uredbe in bodo vključevale prilogo iz točke (iii) navedene točke. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Uredba (EGS, Euratom) št. 1182/71 Sveta z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov (UL L 124, 8.6.1971, str. 1).

(2)  Te razne faze zajemajo: proračun za tekoče proračunsko leto (vključno s sprejetimi spremembami proračuna), prvotni predlog proračuna, stališče Sveta o predlogu proračuna, spremembe Evropskega parlamenta k stališču Sveta in dopolnilna pisma, ki jih predloži Komisija (če jih še niso v celoti odobrile vse institucije).

(3)  Za proračunsko vrstico velja, da je tehnično gledano nesporna, če v zvezi z njo ni nesoglasja med Evropskim parlamentom in Svetom ter zanjo ni bilo predloženo nobeno dopolnilno pismo.

(4)  Kadar Komisija predloži predlog za akt Sveta na podlagi člena 122 PDEU, ki ima lahko znatne proračunske posledice, se uporabi postopek iz skupne izjave Evropskega parlamenta in Sveta z dne...o proračunskem nadzoru novih predlogov, ki temeljijo na členu 122 PDEU in lahko imajo znatne posledice za proračun Unije (UL ..., str. ...).

(*1)  UL: Prosimo vstavite v opombo datum skupne izjave iz dokumenta SN 3633/3/20 REV 3 ADD 1 in dopolnite navedbo UL.

PRILOGA II

MEDINSTITUCIONALNO SODELOVANJE V ZVEZI S ČASOVNIM NAČRTOM ZA UVEDBO NOVIH VIROV LASTNIH SREDSTEV

Preambula

| A. | Institucije so odločene lojalno in pregledno sodelovati ter si prizadevati za izvedbo časovnega načrta za uvedbo novih virov lastnih sredstev v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027 |
| --- | --- |

A.

Institucije so odločene lojalno in pregledno sodelovati ter si prizadevati za izvedbo časovnega načrta za uvedbo novih virov lastnih sredstev v obdobju večletnega finančnega okvira 2021–2027

| B. | Institucije se zavedajo pomembnosti konteksta Instrumenta Evropske unije za okrevanje, s katerim naj bi bili uvedeni novi viri lastnih sredstev. |
| --- | --- |

B.

Institucije se zavedajo pomembnosti konteksta Instrumenta Evropske unije za okrevanje, s katerim naj bi bili uvedeni novi viri lastnih sredstev.

| C. | Komisija bo izključno za namen soočanja s posledicami krize zaradi COVID-19 na podlagi člena 5(1) sklepa o virih lastnih sredstev pooblaščena, da si v imenu Unije na kapitalskih trgih izposodi do 750 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018, od tega pa se lahko do 390 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 porabi za odhodke v skladu s točko (b) člena 5(1) navedenega sklepa. |
| --- | --- |

C.

Komisija bo izključno za namen soočanja s posledicami krize zaradi COVID-19 na podlagi člena 5(1) sklepa o virih lastnih sredstev pooblaščena, da si v imenu Unije na kapitalskih trgih izposodi do 750 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018, od tega pa se lahko do 390 000 milijonov EUR v cenah iz leta 2018 porabi za odhodke v skladu s točko (b) člena 5(1) navedenega sklepa.

| D. | Odplačevanje glavnice takih sredstev, uporabljenih za odhodke v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje, in pripadajočih dolgovanih obresti bo treba financirati iz splošnega proračuna Unije, vključno z zadostnimi prihodki iz novih virov lastnih sredstev, uvedenih po letu 2021. Vse pripadajoče obveznosti bodo v celoti poravnane najpozneje do 31. decembra 2058, kot je določeno v drugem pododstavku člena 5(2) sklepa o virih lastnih sredstev. Letni plačljivi zneski bodo odvisni od zapadlosti izdanih obveznic in strategije za odplačevanje dolgov, pri čemer bo za odplačevanje glavnice sredstev upoštevana omejitev iz tretjega pododstavka navedenega odstavka, ki znaša 7,5 % najvišjega zneska, ki se uporabi za odhodke iz točke (b) člena 5(1) navedenega sklepa. |
| --- | --- |

D.

Odplačevanje glavnice takih sredstev, uporabljenih za odhodke v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje, in pripadajočih dolgovanih obresti bo treba financirati iz splošnega proračuna Unije, vključno z zadostnimi prihodki iz novih virov lastnih sredstev, uvedenih po letu 2021. Vse pripadajoče obveznosti bodo v celoti poravnane najpozneje do 31. decembra 2058, kot je določeno v drugem pododstavku člena 5(2) sklepa o virih lastnih sredstev. Letni plačljivi zneski bodo odvisni od zapadlosti izdanih obveznic in strategije za odplačevanje dolgov, pri čemer bo za odplačevanje glavnice sredstev upoštevana omejitev iz tretjega pododstavka navedenega odstavka, ki znaša 7,5 % najvišjega zneska, ki se uporabi za odhodke iz točke (b) člena 5(1) navedenega sklepa.

| E. | Zaradi odhodkov iz proračuna Unije, povezanih z odplačevanjem iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje, se ne bi smeli neupravičeno zmanjšati programski odhodki ali naložbeni instrumenti v okviru večletnega finančnega okvira. Zaželeno je tudi, da se za države članice ublaži povečanje lastnih sredstev iz naslova BND. |
| --- | --- |

E.

Zaradi odhodkov iz proračuna Unije, povezanih z odplačevanjem iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje, se ne bi smeli neupravičeno zmanjšati programski odhodki ali naložbeni instrumenti v okviru večletnega finančnega okvira. Zaželeno je tudi, da se za države članice ublaži povečanje lastnih sredstev iz naslova BND.

| F. | Institucije si bodo zaradi tega in tudi zato, da bi bil načrt za odplačevanje v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje bolj verodostojen in bolj vzdržen, prizadevale, da bi bilo uvedenih dovolj novih virov lastnih sredstev, s katerimi bi pokrili znesek, ki bo ustrezal pričakovanim, z odplačevanjem povezanim odhodkom. V skladu z načelom univerzalnosti to ne bi pomenilo, da bi bil za kritje določene vrste odhodkov namenjen ali določen poseben vir lastnih sredstev. |
| --- | --- |

F.

Institucije si bodo zaradi tega in tudi zato, da bi bil načrt za odplačevanje v okviru Instrumenta Evropske unije za okrevanje bolj verodostojen in bolj vzdržen, prizadevale, da bi bilo uvedenih dovolj novih virov lastnih sredstev, s katerimi bi pokrili znesek, ki bo ustrezal pričakovanim, z odplačevanjem povezanim odhodkom. V skladu z načelom univerzalnosti to ne bi pomenilo, da bi bil za kritje določene vrste odhodkov namenjen ali določen poseben vir lastnih sredstev.

| G. | Institucije se zavedajo, da naj bi uvedba košarice novih virov lastnih sredstev omogočila ustrezno financiranje odhodkov Unije v okviru večletnega finančnega okvira, hkrati pa zmanjšanje deleža nacionalnih prispevkov iz naslova BND pri financiranju letnega proračuna Unije. Z diverzifikacijo virov prihodkov bi obenem lahko omogočili, da bi bili odhodki na ravni Unije bolj osredotočeni na prednostna področja in skupne javne dobrine, učinkovitost v primerjavi z nacionalno porabo pa večja. |
| --- | --- |

G.

Institucije se zavedajo, da naj bi uvedba košarice novih virov lastnih sredstev omogočila ustrezno financiranje odhodkov Unije v okviru večletnega finančnega okvira, hkrati pa zmanjšanje deleža nacionalnih prispevkov iz naslova BND pri financiranju letnega proračuna Unije. Z diverzifikacijo virov prihodkov bi obenem lahko omogočili, da bi bili odhodki na ravni Unije bolj osredotočeni na prednostna področja in skupne javne dobrine, učinkovitost v primerjavi z nacionalno porabo pa večja.

| H. | Nove vire lastnih sredstev bi bilo zato treba uskladiti s cilji politik Unije ter z njimi podpirati prednostne naloge Unije, kot sta evropski zeleni dogovor in Evropa, pripravljena na digitalno dobo, ter prispevati k pravični obdavčitvi in krepitvi boja proti davčnim goljufijam in davčnim utajam. |
| --- | --- |

H.

Nove vire lastnih sredstev bi bilo zato treba uskladiti s cilji politik Unije ter z njimi podpirati prednostne naloge Unije, kot sta evropski zeleni dogovor in Evropa, pripravljena na digitalno dobo, ter prispevati k pravični obdavčitvi in krepitvi boja proti davčnim goljufijam in davčnim utajam.

| I. | Institucije se strinjajo, da bi morali biti novi viri lastnih sredstev po možnosti oblikovani tako, da bi omogočali ustvarjanje „svežega denarja“. Hkrati je njihov namen zmanjšati birokracijo in breme za podjetja, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP), in za državljane. |
| --- | --- |

I.

Institucije se strinjajo, da bi morali biti novi viri lastnih sredstev po možnosti oblikovani tako, da bi omogočali ustvarjanje „svežega denarja“. Hkrati je njihov namen zmanjšati birokracijo in breme za podjetja, zlasti za mala in srednja podjetja (MSP), in za državljane.

| J. | Novi viri lastnih sredstev bi morali izpolnjevati merila preprostosti, preglednosti, predvidljivosti in poštenosti. Izračunavanje, prerazporejanje in nadzorovanje novih virov lastnih sredstev institucijam Unije in nacionalnim upravam ne bi smeli povzročati čezmernega upravnega bremena. |
| --- | --- |

J.

Novi viri lastnih sredstev bi morali izpolnjevati merila preprostosti, preglednosti, predvidljivosti in poštenosti. Izračunavanje, prerazporejanje in nadzorovanje novih virov lastnih sredstev institucijam Unije in nacionalnim upravam ne bi smeli povzročati čezmernega upravnega bremena.

| K. | Zaradi kompleksnih postopkovnih zahtev za uvedbo novih virov lastnih sredstev se institucije strinjajo, da bi potrebno reformo sistema lastnih virov dosegli z omejenim številom sprememb sklepa o virih lastnih sredstev. |
| --- | --- |

K.

Zaradi kompleksnih postopkovnih zahtev za uvedbo novih virov lastnih sredstev se institucije strinjajo, da bi potrebno reformo sistema lastnih virov dosegli z omejenim številom sprememb sklepa o virih lastnih sredstev.

| L. | Institucije se zato strinjajo, da bodo v prizadevanju za uvedbo novih virov lastnih sredstev skladno s časovnim načrtom iz dela B in tam določenimi datumi v obdobju 2021–2027 sodelovale na podlagi načel iz te priloge. |
| --- | --- |

L.

Institucije se zato strinjajo, da bodo v prizadevanju za uvedbo novih virov lastnih sredstev skladno s časovnim načrtom iz dela B in tam določenimi datumi v obdobju 2021–2027 sodelovale na podlagi načel iz te priloge.

| M. | Institucije obenem priznavajo, kako pomembna so orodja za boljšo pripravo zakonodaje, določena v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (1), zlasti ocena učinka. |
| --- | --- |

M.

Institucije obenem priznavajo, kako pomembna so orodja za boljšo pripravo zakonodaje, določena v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (1), zlasti ocena učinka.

DEL A.   Načela za izvajanje

| 1. | Komisija bo pripravila potrebne zakonodajne predloge za nove vire lastnih sredstev in morebitne druge nove vire lastnih sredstev iz točke 10 v skladu z načeli boljše priprave zakonodaje. V zvezi s tem bo ustrezno upoštevala predloge Evropskega parlamenta in Sveta. Te zakonodajne predloge bo spremljala ustrezna izvedbena zakonodaja za vire lastnih sredstev. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Institucije se dogovorijo o naslednjih vodilnih načelih za uvedbo košarice novih virov lastnih sredstev:






  (a) | ob upoštevanju načela univerzalnosti s pomočjo novih virov lastnih sredstev zbrati znesek, ki bo zadostoval za kritje ravni skupnih pričakovanih odhodkov za odplačevanje glavnice in obresti najetih posojil za odhodke iz točke (b) člena 5(1) sklepa o virih lastnih sredstev,. Prihodki iz virov lastnih sredstev, ki bodo presegali potrebe za odplačevanje, se bodo kot splošnimi prihodki v skladu z načelom univerzalnosti še naprej stekali v proračun Unije; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

ob upoštevanju načela univerzalnosti s pomočjo novih virov lastnih sredstev zbrati znesek, ki bo zadostoval za kritje ravni skupnih pričakovanih odhodkov za odplačevanje glavnice in obresti najetih posojil za odhodke iz točke (b) člena 5(1) sklepa o virih lastnih sredstev,. Prihodki iz virov lastnih sredstev, ki bodo presegali potrebe za odplačevanje, se bodo kot splošnimi prihodki v skladu z načelom univerzalnosti še naprej stekali v proračun Unije;

| (b) | namen odhodkov za kritje stroškov financiranja Instrumenta Evropske unije za okrevanje je zagotoviti, da se odhodki za programe in sklade Unije ne bodo zmanjšali; |
| --- | --- |

(b)

namen odhodkov za kritje stroškov financiranja Instrumenta Evropske unije za okrevanje je zagotoviti, da se odhodki za programe in sklade Unije ne bodo zmanjšali;

| (c) | vire lastnih sredstev uskladiti s prednostnimi nalogami Unije, kot so boj proti podnebnim spremembam, krožno gospodarstvo in Evropa, pripravljena na digitalno dobo, ter prispevati k pravični obdavčitvi in krepitvi boja proti davčnim goljufijam in davčnim utajam; |
| --- | --- |

(c)

vire lastnih sredstev uskladiti s prednostnimi nalogami Unije, kot so boj proti podnebnim spremembam, krožno gospodarstvo in Evropa, pripravljena na digitalno dobo, ter prispevati k pravični obdavčitvi in krepitvi boja proti davčnim goljufijam in davčnim utajam;

| (d) | upoštevati merila preprostosti, preglednosti in poštenosti; |
| --- | --- |

(d)

upoštevati merila preprostosti, preglednosti in poštenosti;

| (e) | zagotavljati stabilnost in predvidljivost toka prihodkov; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljati stabilnost in predvidljivost toka prihodkov;

| (f) | institucijam Unije in nacionalnim upravam ne nalagati čezmernega upravnega bremena; |
| --- | --- |

(f)

institucijam Unije in nacionalnim upravam ne nalagati čezmernega upravnega bremena;

| (g) | po možnosti ustvarjati dodatne „sveže“ prihodke; |
| --- | --- |

(g)

po možnosti ustvarjati dodatne „sveže“ prihodke;

| (h) | vzporedno zmanjševati birokracijo in breme za podjetja, zlasti za MSP, in za državljane. |
| --- | --- |

(h)

vzporedno zmanjševati birokracijo in breme za podjetja, zlasti za MSP, in za državljane.

| 3. | Da bi Evropski parlament in Svet omogočila hitro odločanje, bosta v skladu s svojimi notranjimi postopki zakonodajne predloge iz točke 1 analizirala, o njih razpravljala in delo v zvezi z njimi nadaljevala brez nepotrebnega odlašanja. Potem ko bo Komisija predstavila svoje predloge, se bodo člani Evropskega parlamenta in predstavniki Sveta med obravnavami sestajali v navzočnosti predstavnikov Komisije, da bi drug drugemu poročali o stanju razprav v svoji instituciji. Poleg tega bodo institucije v okviru rednega dialoga ocenile napredek, dosežen v zvezi s časovnim načrtom. |
| --- | --- |

3.

DEL B.   Časovni načrt za uvedbo novih virov lastnih sredstev

Prvi korak: 2021

| 4. | Kot prvi korak bo uveden nov vir lastnih sredstev, ki bo začel veljati 1. januarja 2021 in bo sestavljen iz deleža prihodkov iz nacionalnih prispevkov, preračunanih na težo nereciklirane odpadne plastične embalaže, kot je navedeno v sklepu o virih lastnih sredstev. Navedeni sklep naj bi začel veljati januarja 2021, potem ko ga bodo države članice odobrile v skladu s svojimi ustavnimi pravili. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Komisija bo pospešila delo in na podlagi ocen učinka, začetih leta 2020, do junija 2021 predložila predlog o mehanizmu za ogljično prilagoditev na mejah in predlog o digitalni dajatvi ter zadevni predlog za uvedbo novih virov lastnih sredstev na tej podlagi z namenom njihove uvedbe najpozneje do 1. januarja 2023. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisija bo spomladi 2021 pregledala sistem EU za trgovanje z emisijami, vključno z njegovo morebitno razširitvijo na letalstvo in pomorstvo. Do junija 2021 bo predlagala vir lastnih sredstev, ki bo temeljil na sistemu EU za trgovanje z emisijami. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Institucije se strinjajo, da sta mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah in sistem EU za trgovanje z emisijami tematsko povezana in da bi ju bilo zato treba obravnavati v enakem duhu. |
| --- | --- |

7.

Drugi korak: 2022 in 2023

| 8. | Ti novi viri lastnih sredstev naj bi bili v skladu z veljavnimi postopki iz Pogodb in potem ko jih bodo države članice odobrile v skladu s svojimi ustavnimi pravili, uvedeni do 1. januarja 2023. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Svet bo te nove vire lastnih sredstev obravnaval najpozneje do 1. julija 2022, da bi jih lahko uvedli do 1. januarja 2023. |
| --- | --- |

9.

Tretji korak: 2024–2026

| 10. | Komisija bo na podlagi ocen učinka predlagala dodatne nove vire lastnih sredstev, kar bi lahko vključevalo davek na finančne transakcije in finančni prispevek, povezan s podjetniškim sektorjem, ali novo skupno osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb. Komisija si prizadeva pripraviti predlog do junija 2024. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Takšni dodatni novi viri lastnih sredstev naj bi bili v skladu z veljavnimi postopki iz Pogodb in potem ko jih bodo države članice odobrile v skladu s svojimi ustavnimi zahtevami uvedeni do 1. januarja 2026. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Svet bo te nove vire lastnih sredstev obravnaval najpozneje do 1. julija 2025, da bi jih lahko uvedli do 1. januarja 2026. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

---

četrtek, 17. december 2020

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/206 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/206

---

P9_TA(2020)0380

Spremembe Poslovnika, s katerimi se želi zagotoviti delovanje Parlamenta v izrednih razmerah

Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o spremembah Poslovnika, s katerimi se želi zagotoviti delovanje Parlamenta v izrednih razmerah (2020/2098(REG))

(2021/C 445/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 236 in 237 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 236 in 237 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0194/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0194/2020),

| 1. | se odloči spremeniti Poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je zdravstvena kriza, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, pokazala, da mora njegov poslovnik določati bolj razdelane postopke, da bi se zagotovilo neomejeno delovanje Parlamenta v različnih vrstah izrednih razmer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja pomen začasnih ukrepov, ki so jih v trenutni zdravstveni krizi v skladu z vladavino prava sprejeli njegov predsednik in vodilni organi, da bi se lahko soočili s temi izrednimi razmerami; poudarja, da ni bilo druge možnosti kot ti ukrepi, da bi zagotovili neprekinjeno delovanje Parlamenta, kot zahtevata Pogodbi, in da so Parlamentu med krizo omogočili izvajanje zakonodajne, proračunske in politične nadzorne funkcije v skladu s postopki, določenimi v Pogodbah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da so bili ti začasni ukrepi v celoti upravičeni in da so zagotovili veljavnost vseh glasovanj, ki so potekala v času njihove veljavnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je treba med delovanjem Parlamenta v izrednih razmerah po najboljših močeh zagotoviti primerne prilagoditve za invalidne poslance in njihove uslužbence; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi bilo treba spodaj navedene predloge sprememb sprejeti z alternativnim elektronskim sistemom glasovanja v skladu s sedanjimi začasnimi ukrepi, ki so jih sprejeli njegov predsednik in njegovi vodstveni organi, da bi lahko deloval med zdravstveno krizo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19; |
| --- | --- |

6.

| 7. | se odloči, da te spremembe začnejo veljati 1. januarja 2021, vendar se uporabljajo šele od 18. januarja 2021, da bosta imela predsednik in konferenca predsednikov pravno podlago za predhodno sprejetje in odobritev sklepa v skladu s prvim pododstavkom novega člena 237a(2), tako da se bodo nove določbe lahko v celoti uporabljale od prvega dne njihove uporabe, in sicer od začetka prvega rednega delnega zasedanja leta 2021; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom v vednost. |
| --- | --- |

8.

Predlog spremembe 1

Poslovnik Parlamenta

Naslov XIII a (novo)

| Veljavno besedilo | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | |

Veljavno besedilo

Predlog spremembe

Predlog spremembe 2

Poslovnik Parlamenta

Člen 237 a (novo)

| Veljavno besedilo | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 237a |
| | Izredni ukrepi |
| | 1.
     
  Ta člen se uporablja za primere, v katerih je Parlament zaradi izjemnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere ne more vplivati, oviran pri opravljanju nalog in izvajanju pristojnosti, ki jih ima na podlagi Pogodb, in je treba začasno odstopati od običajnih postopkov Parlamenta, določenih drugje v tem poslovniku, da bi lahko sprejel izredne ukrepe, na podlagi katerih bi lahko Parlament še naprej opravljal te naloge in izvajal te pristojnosti. |
| | Šteje se, da izredne razmere obstajajo, če predsednik na podlagi zanesljivih dokazov, ki jih po potrebi potrdijo službe Parlamenta, ugotovi, da zaradi varnosti ali zaščite ali zaradi nerazpoložljivosti tehničnih sredstev ni možno ali ne bo možno ali je nevarno, da bi se Parlament sestal v skladu s svojimi običajnimi postopki, ki so določeni drugje v poslovniku in sprejetem koledarju. |
| | 2.
     
  Kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, lahko predsednik z odobritvijo konference predsednikov sklene uporabiti enega ali več ukrepov iz odstavka 3. |
| | Če je zaradi nujnih razlogov nemogoče sklicati konferenco predsednikov, da bi se njeni člani sestali osebno ali virtualno, lahko predsednik sklene uporabiti enega ali več ukrepov iz odstavka 3. Ta sklep preneha veljati pet dni po njegovem sprejetju, razen če ga konferenca predsednikov v tem obdobju odobri. |
| | Po sklepu predsednika, ki ga odobri konferenca predsednikov, lahko poslanci ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag, kadar koli zahtevajo, da se nekateri ali vsi ukrepi iz tega sklepa predložijo Parlamentu v odobritev brez razprave. Glasovanje na plenarnem zasedanju se uvrsti na dnevni red prve seje po dnevu, ko je bila zahteva vložena. Predlogov sprememb ni mogoče vložiti. Če ukrep ne prejme večine oddanih glasov, preneha veljati po koncu delnega zasedanja. O ukrepu, ki je bil odobren na plenarnem zasedanju, se ne sme ponovno glasovati na istem delnem zasedanju. |
| | 3.
     
  Sklep iz odstavka 2 lahko določi vse ustrezne ukrepe za obravnavanje izrednih razmer iz odstavka 1 in zlasti naslednje ukrepe: |
| | (a) | preložitev načrtovanega delnega zasedanja, seje ali seje odbora na poznejši datum in/ali odpoved ali omejitev sej medparlamentarnih delegacij in drugih organov; |

Veljavno besedilo

Predlog spremembe

Člen 237a

Izredni ukrepi

1.
     
  Ta člen se uporablja za primere, v katerih je Parlament zaradi izjemnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere ne more vplivati, oviran pri opravljanju nalog in izvajanju pristojnosti, ki jih ima na podlagi Pogodb, in je treba začasno odstopati od običajnih postopkov Parlamenta, določenih drugje v tem poslovniku, da bi lahko sprejel izredne ukrepe, na podlagi katerih bi lahko Parlament še naprej opravljal te naloge in izvajal te pristojnosti.

Šteje se, da izredne razmere obstajajo, če predsednik na podlagi zanesljivih dokazov, ki jih po potrebi potrdijo službe Parlamenta, ugotovi, da zaradi varnosti ali zaščite ali zaradi nerazpoložljivosti tehničnih sredstev ni možno ali ne bo možno ali je nevarno, da bi se Parlament sestal v skladu s svojimi običajnimi postopki, ki so določeni drugje v poslovniku in sprejetem koledarju.

Šteje se, da izredne razmere obstajajo, če predsednik na podlagi zanesljivih dokazov, ki jih po potrebi potrdijo službe Parlamenta, ugotovi, da zaradi varnosti ali zaščite ali zaradi nerazpoložljivosti tehničnih sredstev ni možno ali ne bo možno ali je nevarno, da bi se Parlament sestal v skladu s svojimi običajnimi postopki, ki so določeni drugje v poslovniku in sprejetem koledarju.

2.
     
  Kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, lahko predsednik z odobritvijo konference predsednikov sklene uporabiti enega ali več ukrepov iz odstavka 3.

Če je zaradi nujnih razlogov nemogoče sklicati konferenco predsednikov, da bi se njeni člani sestali osebno ali virtualno, lahko predsednik sklene uporabiti enega ali več ukrepov iz odstavka 3. Ta sklep preneha veljati pet dni po njegovem sprejetju, razen če ga konferenca predsednikov v tem obdobju odobri.

Če je zaradi nujnih razlogov nemogoče sklicati konferenco predsednikov, da bi se njeni člani sestali osebno ali virtualno, lahko predsednik sklene uporabiti enega ali več ukrepov iz odstavka 3. Ta sklep preneha veljati pet dni po njegovem sprejetju, razen če ga konferenca predsednikov v tem obdobju odobri.

Po sklepu predsednika, ki ga odobri konferenca predsednikov, lahko poslanci ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag, kadar koli zahtevajo, da se nekateri ali vsi ukrepi iz tega sklepa predložijo Parlamentu v odobritev brez razprave. Glasovanje na plenarnem zasedanju se uvrsti na dnevni red prve seje po dnevu, ko je bila zahteva vložena. Predlogov sprememb ni mogoče vložiti. Če ukrep ne prejme večine oddanih glasov, preneha veljati po koncu delnega zasedanja. O ukrepu, ki je bil odobren na plenarnem zasedanju, se ne sme ponovno glasovati na istem delnem zasedanju.

Po sklepu predsednika, ki ga odobri konferenca predsednikov, lahko poslanci ali politična skupina oziroma skupine, ki dosegajo vsaj srednji prag, kadar koli zahtevajo, da se nekateri ali vsi ukrepi iz tega sklepa predložijo Parlamentu v odobritev brez razprave. Glasovanje na plenarnem zasedanju se uvrsti na dnevni red prve seje po dnevu, ko je bila zahteva vložena. Predlogov sprememb ni mogoče vložiti. Če ukrep ne prejme večine oddanih glasov, preneha veljati po koncu delnega zasedanja. O ukrepu, ki je bil odobren na plenarnem zasedanju, se ne sme ponovno glasovati na istem delnem zasedanju.

3.
     
  Sklep iz odstavka 2 lahko določi vse ustrezne ukrepe za obravnavanje izrednih razmer iz odstavka 1 in zlasti naslednje ukrepe:

(a)

(a)

preložitev načrtovanega delnega zasedanja, seje ali seje odbora na poznejši datum in/ali odpoved ali omejitev sej medparlamentarnih delegacij in drugih organov;

preložitev načrtovanega delnega zasedanja, seje ali seje odbora na poznejši datum in/ali odpoved ali omejitev sej medparlamentarnih delegacij in drugih organov;

| (b) | premestitev delnega zasedanja, seje ali seje odbora s sedeža Parlamenta v enega od krajev dela Parlamenta ali v drugi kraj oziroma iz enega od krajev dela Parlamenta na sedež Parlamenta, v drugi kraj dela Parlamenta ali v drugi kraj; |
| --- | --- |

(b)

(b)

premestitev delnega zasedanja, seje ali seje odbora s sedeža Parlamenta v enega od krajev dela Parlamenta ali v drugi kraj oziroma iz enega od krajev dela Parlamenta na sedež Parlamenta, v drugi kraj dela Parlamenta ali v drugi kraj;

premestitev delnega zasedanja, seje ali seje odbora s sedeža Parlamenta v enega od krajev dela Parlamenta ali v drugi kraj oziroma iz enega od krajev dela Parlamenta na sedež Parlamenta, v drugi kraj dela Parlamenta ali v drugi kraj;

| (c) | izvedbo delnega zasedanja ali seje v prostorih Parlamenta v celoti ali delno v ločenih sejnih sobah, ki omogočajo ustrezno fizično razdaljo; |
| --- | --- |

(c)

(c)

izvedbo delnega zasedanja ali seje v prostorih Parlamenta v celoti ali delno v ločenih sejnih sobah, ki omogočajo ustrezno fizično razdaljo;

izvedbo delnega zasedanja ali seje v prostorih Parlamenta v celoti ali delno v ločenih sejnih sobah, ki omogočajo ustrezno fizično razdaljo;

| (d) | izvedbo delnega zasedanja, seje ali seje organov Parlamenta v skladu z ureditvijo udeležbe na daljavo iz člena 237c; |
| --- | --- |

(d)

(d)

izvedbo delnega zasedanja, seje ali seje organov Parlamenta v skladu z ureditvijo udeležbe na daljavo iz člena 237c;

izvedbo delnega zasedanja, seje ali seje organov Parlamenta v skladu z ureditvijo udeležbe na daljavo iz člena 237c;

| (e) | začasno zamenjavo poslancev v odboru, ki jo izvedejo politične skupine, v primeru, da ad hoc mehanizem nadomeščanja iz člena 209(7) ne bi omogočal zadovoljive rešitve za obravnavanje


  izrednih razmer, razen če zadevni poslanec taki začasni zamenjavi nasprotuje. |
| --- | --- |

(e)

(e)

začasno zamenjavo poslancev v odboru, ki jo izvedejo politične skupine, v primeru, da ad hoc mehanizem nadomeščanja iz člena 209(7) ne bi omogočal zadovoljive rešitve za obravnavanje


  izrednih razmer, razen če zadevni poslanec taki začasni zamenjavi nasprotuje.

začasno zamenjavo poslancev v odboru, ki jo izvedejo politične skupine, v primeru, da ad hoc mehanizem nadomeščanja iz člena 209(7) ne bi omogočal zadovoljive rešitve za obravnavanje

izrednih razmer, razen če zadevni poslanec taki začasni zamenjavi nasprotuje.

4.
     
  Sklep iz odstavka 2 je časovno omejen in vsebuje razloge, na katerih temelji. Veljati začne po objavi na spletnem mestu Parlamenta ali, če okoliščine preprečujejo takšno objavo, po objavi z najboljšimi razpoložljivimi drugimi sredstvi.

O sklepu se nemudoma posamično obvestijo tudi vsi poslanci.

O sklepu se nemudoma posamično obvestijo tudi vsi poslanci.

V skladu s postopkom iz odstavka 2 lahko predsednik sklep enkrat ali večkrat podaljša za določen čas. V sklepu o podaljšanju se navedejo razlogi, na katerih ta temelji.

V skladu s postopkom iz odstavka 2 lahko predsednik sklep enkrat ali večkrat podaljša za določen čas. V sklepu o podaljšanju se navedejo razlogi, na katerih ta temelji.

Predsednik razveljavi sklep, sprejet na podlagi tega člena, takoj ko prenehajo izredne razmere iz odstavka 1, zaradi katerih je bil sprejet.

Predsednik razveljavi sklep, sprejet na podlagi tega člena, takoj ko prenehajo izredne razmere iz odstavka 1, zaradi katerih je bil sprejet.

5.
     
  Ta člen se uporabi le kot skrajno sredstvo, izberejo in uporabijo pa se samo ukrepi, ki so nujno potrebni za obravnavanje zadevnih izrednih razmer.

Pri uporabi tega člena se upoštevajo zlasti načelo predstavniške demokracije, načelo enake obravnave poslancev, pravica poslancev, da svoj parlamentarni mandat izvršujejo brez omejitev, vključno s pravicami, ki izhajajo iz člena 167, in njihova pravica, da svobodno, individualno in osebno glasujejo, ter Protokol št. 6 o določitvi sedežev institucij ter nekaterih organov, uradov, agencij in služb Evropske unije, ki je priložen k Pogodbama.

Pri uporabi tega člena se upoštevajo zlasti načelo predstavniške demokracije, načelo enake obravnave poslancev, pravica poslancev, da svoj parlamentarni mandat izvršujejo brez omejitev, vključno s pravicami, ki izhajajo iz člena 167, in njihova pravica, da svobodno, individualno in osebno glasujejo, ter Protokol št. 6 o določitvi sedežev institucij ter nekaterih organov, uradov, agencij in služb Evropske unije, ki je priložen k Pogodbama.

Predlog spremembe 3

Predlog spremembe 3

Poslovnik Parlamenta

Poslovnik Parlamenta

Člen 237 b (novo)

Člen 237 b (novo)

| Veljavno besedilo | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 237b |
| | Motnje političnega ravnotežja v Parlamentu |
| | 1.
     
  Predsednik lahko z odobritvijo konference predsednikov sprejme ukrepe, potrebne za olajšanje udeležbe poslancev ali politične skupine, če na podlagi zanesljivih dokazov ugotovi, da je politično ravnotežje v Parlamentu resno ogroženo, ker se veliko število poslancev ali politična skupina ne more udeležiti parlamentarnih postopkov v skladu z običajnimi pravili, opredeljenimi drugje v tem poslovniku, zaradi varnosti ali zaščite ali zaradi nerazpoložljivosti tehničnih sredstev. |
| | Edini namen teh ukrepov je omogočiti udeležbo poslancev na daljavo z uporabo izbranih tehničnih sredstev na podlagi člena 237c(1) ali drugih ustreznih sredstev, ki služijo istemu namenu. |
| | 2.
     
  Ukrepi iz odstavka 1 se lahko sprejmejo v korist večjega števila poslancev, če zaradi izjemnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere ne morejo vplivati in do katerih pride v regionalnem kontekstu, ne morejo sodelovati. |
| | Ukrepi iz odstavka 1 se lahko sprejmejo tudi v korist članov politične skupine, če jih zahteva ta skupina, kadar ne more sodelovati zaradi izjemnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere ne more vplivati. |
| | 3.
     
  Ustrezno se uporabljajo drugi in tretji pododstavek člena 237a(2) ter pravila in načela iz člena 237a(4) in (5). |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Predlog spremembe

Predlog spremembe

Člen 237b

Člen 237b

Motnje političnega ravnotežja v Parlamentu

Motnje političnega ravnotežja v Parlamentu

1.
     
  Predsednik lahko z odobritvijo konference predsednikov sprejme ukrepe, potrebne za olajšanje udeležbe poslancev ali politične skupine, če na podlagi zanesljivih dokazov ugotovi, da je politično ravnotežje v Parlamentu resno ogroženo, ker se veliko število poslancev ali politična skupina ne more udeležiti parlamentarnih postopkov v skladu z običajnimi pravili, opredeljenimi drugje v tem poslovniku, zaradi varnosti ali zaščite ali zaradi nerazpoložljivosti tehničnih sredstev.

Edini namen teh ukrepov je omogočiti udeležbo poslancev na daljavo z uporabo izbranih tehničnih sredstev na podlagi člena 237c(1) ali drugih ustreznih sredstev, ki služijo istemu namenu.

Edini namen teh ukrepov je omogočiti udeležbo poslancev na daljavo z uporabo izbranih tehničnih sredstev na podlagi člena 237c(1) ali drugih ustreznih sredstev, ki služijo istemu namenu.

2.
     
  Ukrepi iz odstavka 1 se lahko sprejmejo v korist večjega števila poslancev, če zaradi izjemnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere ne morejo vplivati in do katerih pride v regionalnem kontekstu, ne morejo sodelovati.

Ukrepi iz odstavka 1 se lahko sprejmejo tudi v korist članov politične skupine, če jih zahteva ta skupina, kadar ne more sodelovati zaradi izjemnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere ne more vplivati.

Ukrepi iz odstavka 1 se lahko sprejmejo tudi v korist članov politične skupine, če jih zahteva ta skupina, kadar ne more sodelovati zaradi izjemnih in nepredvidljivih okoliščin, na katere ne more vplivati.

3.
     
  Ustrezno se uporabljajo drugi in tretji pododstavek člena 237a(2) ter pravila in načela iz člena 237a(4) in (5).

Predlog spremembe 4

Predlog spremembe 4

Poslovnik Parlamenta

Poslovnik Parlamenta

Člen 237 c (novo)

Člen 237 c (novo)

| Veljavno besedilo | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 237c |
| | Udeležba na daljavo |
| | 1.
     
  Kadar predsednik v skladu s točko (d) člena 237a(3) sklene, da se uporabi ureditev za udeležbo na daljavo, lahko Parlament izvaja svoje postopke na daljavo, med drugim tako, da se vsem poslancem dovoli, da nekatere parlamentarne pravice uveljavljajo z elektronskimi sredstvi. |
| | Kadar predsednik v skladu s členom 237b sklene, da se uporabijo izbrana tehnična sredstva v okviru ureditve za udeležbo na daljavo, se ta člen uporablja le v potrebnem obsegu in samo za zadevne poslance. |
| | 2.
     
  Ureditev za udeležbo na daljavo zagotavlja, da: |
| | — | poslanci lahko izvršujejo parlamentarni mandat, ki vključuje zlasti njihovo pravico, da neovirano govorijo na plenarnem zasedanju in v odborih, glasujejo in vložijo besedila, |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Predlog spremembe

Predlog spremembe

Člen 237c

Člen 237c

Udeležba na daljavo

Udeležba na daljavo

1.
     
  Kadar predsednik v skladu s točko (d) člena 237a(3) sklene, da se uporabi ureditev za udeležbo na daljavo, lahko Parlament izvaja svoje postopke na daljavo, med drugim tako, da se vsem poslancem dovoli, da nekatere parlamentarne pravice uveljavljajo z elektronskimi sredstvi.

Kadar predsednik v skladu s členom 237b sklene, da se uporabijo izbrana tehnična sredstva v okviru ureditve za udeležbo na daljavo, se ta člen uporablja le v potrebnem obsegu in samo za zadevne poslance.

Kadar predsednik v skladu s členom 237b sklene, da se uporabijo izbrana tehnična sredstva v okviru ureditve za udeležbo na daljavo, se ta člen uporablja le v potrebnem obsegu in samo za zadevne poslance.

2.
     
  Ureditev za udeležbo na daljavo zagotavlja, da:

—

poslanci lahko izvršujejo parlamentarni mandat, ki vključuje zlasti njihovo pravico, da neovirano govorijo na plenarnem zasedanju in v odborih, glasujejo in vložijo besedila,

poslanci lahko izvršujejo parlamentarni mandat, ki vključuje zlasti njihovo pravico, da neovirano govorijo na plenarnem zasedanju in v odborih, glasujejo in vložijo besedila,

| — | poslanci vse glasove oddajo individualno in osebno, |
| --- | --- |

—

poslanci vse glasove oddajo individualno in osebno,

poslanci vse glasove oddajo individualno in osebno,

| — | glasovanje na daljavo poslancem omogoča, da se udeležijo splošnega, poimenskega in tajnega glasovanja in preverijo, da se njihovi glasovi štejejo kot oddani, |
| --- | --- |

—

glasovanje na daljavo poslancem omogoča, da se udeležijo splošnega, poimenskega in tajnega glasovanja in preverijo, da se njihovi glasovi štejejo kot oddani,

glasovanje na daljavo poslancem omogoča, da se udeležijo splošnega, poimenskega in tajnega glasovanja in preverijo, da se njihovi glasovi štejejo kot oddani,

| — | se za vse poslance uporabi enoten sistem glasovanja, ne glede na to, ali so prisotni v prostorih Parlamenta ali ne, |
| --- | --- |

—

se za vse poslance uporabi enoten sistem glasovanja, ne glede na to, ali so prisotni v prostorih Parlamenta ali ne,

se za vse poslance uporabi enoten sistem glasovanja, ne glede na to, ali so prisotni v prostorih Parlamenta ali ne,

| — | se v največji možni meri uporablja člen 167, |
| --- | --- |

—

se v največji možni meri uporablja člen 167,

se v največji možni meri uporablja člen 167,

| — | so rešitve informacijske tehnologije, ki so na voljo poslancem in njihovemu osebju, „tehnološko nevtralne“, |
| --- | --- |

—

so rešitve informacijske tehnologije, ki so na voljo poslancem in njihovemu osebju, „tehnološko nevtralne“,

so rešitve informacijske tehnologije, ki so na voljo poslancem in njihovemu osebju, „tehnološko nevtralne“,

| — | udeležba poslancev v parlamentarnih razpravah in na glasovanju poteka z uporabo varnih elektronskih sredstev, ki jih neposredno upravljajo in nadzorujejo notranje službe Parlamenta. |
| --- | --- |

—

udeležba poslancev v parlamentarnih razpravah in na glasovanju poteka z uporabo varnih elektronskih sredstev, ki jih neposredno upravljajo in nadzorujejo notranje službe Parlamenta.

udeležba poslancev v parlamentarnih razpravah in na glasovanju poteka z uporabo varnih elektronskih sredstev, ki jih neposredno upravljajo in nadzorujejo notranje službe Parlamenta.

3.
     
  Predsednik pri sprejemanju sklepa iz odstavka 1 določi, ali se ta ureditev uporablja le za izvrševanje pravic poslancev na plenarnem zasedanju ali tudi za izvrševanje pravic poslancev v odborih in/ali drugih organih Parlamenta.

Predsednik v svojem sklepu določi tudi, kako se pravice in prakse, ki jih ni mogoče ustrezno izvrševati brez fizične prisotnosti poslancev, prilagodijo za čas trajanja ureditve.

Predsednik v svojem sklepu določi tudi, kako se pravice in prakse, ki jih ni mogoče ustrezno izvrševati brez fizične prisotnosti poslancev, prilagodijo za čas trajanja ureditve.

Te pravice in prakse med drugim zadevajo:

Te pravice in prakse med drugim zadevajo:

| — | način ugotavljanja prisotnosti na sejah in sestankih, |
| --- | --- |

—

način ugotavljanja prisotnosti na sejah in sestankih,

način ugotavljanja prisotnosti na sejah in sestankih,

| — | pogoje, pod katerimi se zahteva preverjanje sklepčnosti, |
| --- | --- |

—

pogoje, pod katerimi se zahteva preverjanje sklepčnosti,

pogoje, pod katerimi se zahteva preverjanje sklepčnosti,

| — | vlaganje besedil, |
| --- | --- |

—

vlaganje besedil,

vlaganje besedil,

| — | zahteve za glasovanje po delih in ločeno glasovanje, |
| --- | --- |

—

zahteve za glasovanje po delih in ločeno glasovanje,

zahteve za glasovanje po delih in ločeno glasovanje,

| — | dodelitev časa za govor, |
| --- | --- |

—

dodelitev časa za govor,

dodelitev časa za govor,

| — | razporeditev razprav, |
| --- | --- |

—

razporeditev razprav,

razporeditev razprav,

| — | vlaganje ustnih predlogov sprememb in ugovore nanje, |
| --- | --- |

—

vlaganje ustnih predlogov sprememb in ugovore nanje,

vlaganje ustnih predlogov sprememb in ugovore nanje,

| — | vrstni red glasovanja, |
| --- | --- |

—

vrstni red glasovanja,

vrstni red glasovanja,

| — | roke in časovne omejitve za določitev dnevnega reda in za postopkovne predloge. |
| --- | --- |

—

roke in časovne omejitve za določitev dnevnega reda in za postopkovne predloge.

roke in časovne omejitve za določitev dnevnega reda in za postopkovne predloge.

4.
     
  Za namene uporabe določb Poslovnika v zvezi s sklepčnostjo in glasovanjem v sejni dvorani se za poslance, ki se glasovanja udeležujejo na daljavo, šteje, da so fizično prisotni v sejni dvorani.

Z odstopanjem od člena 171(11) lahko poslanci, ki niso sodelovali v razpravi, enkrat na sejo vložijo pisno izjavo, ki se priloži dobesednemu zapisu seje.

Z odstopanjem od člena 171(11) lahko poslanci, ki niso sodelovali v razpravi, enkrat na sejo vložijo pisno izjavo, ki se priloži dobesednemu zapisu seje.

Predsednik po potrebi določi način, kako lahko poslanci uporabijo sejno dvorano med veljavnostjo ureditve za udeležbo na daljavo, zlasti v zvezi z največjim številom poslancev, ki so lahko fizično prisotni.

Predsednik po potrebi določi način, kako lahko poslanci uporabijo sejno dvorano med veljavnostjo ureditve za udeležbo na daljavo, zlasti v zvezi z največjim številom poslancev, ki so lahko fizično prisotni.

5.
     
  Kadar predsednik v skladu s prvim pododstavkom odstavka 3 sklene, da velja udeležba na daljavo za odbore ali druge organe, se smiselno uporablja prvi pododstavek odstavka 4.

6.
     
  Predsedstvo sprejme ukrepe v zvezi z delovanjem in varnostjo elektronskih sredstev, ki se uporabljajo na podlagi tega člena, v skladu z zahtevami in standardi iz odstavka 2.

Predlog spremembe 5

Predlog spremembe 5

Poslovnik Parlamenta

Poslovnik Parlamenta

Člen 237 d (novo)

Člen 237 d (novo)

| Veljavno besedilo | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 237d




  Delno zasedanje ali seja v ločenih sejnih dvoranah




  Kadar predsednik v skladu s točko (c) člena 237a(3) sklene, da bo delno zasedanje ali seja Parlamenta v celoti ali delno potekala v več sejnih dvoranah, vključno, po potrebi, s polkrožno dvorano, veljata naslednji pravili:








  — | za sejne dvorane, ki se uporabijo v tem primeru, se šteje, da skupaj tvorijo eno sejno dvorano, |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Predlog spremembe

Predlog spremembe

Člen 237d

Delno zasedanje ali seja v ločenih sejnih dvoranah

Kadar predsednik v skladu s točko (c) člena 237a(3) sklene, da bo delno zasedanje ali seja Parlamenta v celoti ali delno potekala v več sejnih dvoranah, vključno, po potrebi, s polkrožno dvorano, veljata naslednji pravili:

—

za sejne dvorane, ki se uporabijo v tem primeru, se šteje, da skupaj tvorijo eno sejno dvorano,

| — | predsednik lahko po potrebi določi način uporabe sejnih dvoran, da se zagotovi spoštovanje zahtev glede fizične razdalje. |
| --- | --- |

—

predsednik lahko po potrebi določi način uporabe sejnih dvoran, da se zagotovi spoštovanje zahtev glede fizične razdalje.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

ponedeljek, 14. december 2020

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/213 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/213

---

P9_TA(2020)0338

Okvir za sanacijo in reševanje centralnih nasprotnih strank ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za sanacijo in reševanje centralnih nasprotnih strank ter spremembi uredb (EU) št. 1095/2010, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014, (EU) št. 806/2014 in (EU) 2015/2365 ter direktiv 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EU in (EU) 2017/1132 (09644/1/2020 – C9-0376/2020 – 2016/0365(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 445/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09644/1/2020 – C9-0376/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09644/1/2020 – C9-0376/2020),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2017 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0856), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0856),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0242/2020) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0242/2020)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 209, 30.6.2017, str. 28.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0301.

---

torek, 15. december 2020

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/214 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/214

---

P9_TA(2020)0339

Imenovanje Mareka Opiole za člana Računskega sodišča

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o imenovanju Mareka Opiole za člana Računskega sodišča (C9-0350/2020 – 2020/0806(NLE))

(Posvetovanje)

(2021/C 445/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C9-0350/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C9-0350/2020),

| — | ob upoštevanju člena 129 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 129 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0249/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0249/2020),

| A. | ker se je Svet s pismom z dne 5. novembra 2020 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Mareka Opiole za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

A.

ker se je Svet s pismom z dne 5. novembra 2020 posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Mareka Opiole za člana Računskega sodišča;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| C. | ker je imel nato kandidat 7. decembra 2020 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

C.

ker je imel nato kandidat 7. decembra 2020 predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora;

| 1. | ne odobri predloga Sveta, da se Mareka Opiolo imenuje za člana Računskega sodišča, in zahteva od Sveta, naj umakne ta predlog in Parlamentu predstavi novega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/215 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/215

---

P9_TA(2020)0340

Upravljalni, ohranitveni in nadzorni ukrepi, ki se uporabljajo na območju Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007 (COM(2020)0308 – C9-0203/2020 – 2020/0139(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 445/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0308), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0308),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0203/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0203/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 2. decembra 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 2. decembra 2020 (1),

| — | ob upoštevanju člena 59 in člena 52(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 in člena 52(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0231/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0231/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2020)0139

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi upravljalnih, ohranitvenih in nadzornih ukrepov, ki se uporabljajo na območju Konvencije o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, in spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 520/2007

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/56.)

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/216 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/216

---

P9_TA(2020)0341

Sklenitev sporazuma med EU in Japonsko o varnosti v civilnem letalstvu ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in Japonsko (09292/2020 – C9-0205/2020 – 2019/0275(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 445/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09292/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09292/2020),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in Japonsko (15260/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o varnosti v civilnem letalstvu med Evropsko unijo in Japonsko (15260/2019),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0205/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0205/2020),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0239/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0239/2020),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Japonske. |
| --- | --- |

2.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/217 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/217

---

P9_TA(2020)0342

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju: podaljšanje Protokola ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki preneha veljati 15. novembra 2020 (11260/20 – C9-0372/2020 – 2020/0274(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 445/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11260/20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11260/20),

| — | ob upoštevanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki preneha veljati 15. novembra 2020 (11315/20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki preneha veljati 15. novembra 2020 (11315/20),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0372/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0372/2020),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0244/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0244/2020),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Islamske republike Mavretanije. |
| --- | --- |

2.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/218 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/218

---

P9_TA(2020)0343

Sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med EU in Cookovimi otoki: podaljšanje Protokola o izvajanju ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov o podaljšanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov (11262/20 – C9-0368/2020 – 2020/0275(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 445/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11262/20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11262/20),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov o podaljšanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov (11271/20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov o podaljšanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in vlado Cookovih otokov (11271/20),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0368/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) ter členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0368/2020),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0243/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0243/2020),

| 1. | odobri sklenitev Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Cookovih otokov. |
| --- | --- |

2.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/219 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/219

---

P9_TA(2020)0344

Kakovost vode, namenjene za prehrano ljudi ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev) (06230/3/2020 – C9-0354/2020 – 2017/0332(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 445/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06230/3/2020 – C9-0354/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06230/3/2020 – C9-0354/2020),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj češke poslanske zbornice, irskega parlamenta, avstrijskega zveznega sveta in spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj češke poslanske zbornice, irskega parlamenta, avstrijskega zveznega sveta in spodnjega doma parlamenta Združenega kraljestva v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. julija 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. julija 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 16. maja 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 16. maja 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0753), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0753),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0241/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0241/2020),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavama Komisije, priloženima tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL C 367, 10.10.2018, str. 107.

(2)  UL C 361, 5.10.2018, str. 46.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0320.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE O DELEGIRANIH AKTIH V DIREKTIVI O PITNI VODI

Komisija obžaluje odločitev sozakonodajalcev, da njeno pooblastilo za spreminjanje prilog k revidirani direktivi o pitni vodi omejita na Prilogo III, čeprav si je v prvotnem predlogu (1) prizadevala za pooblastilo, s katerim bi lahko spreminjala priloge I do IV.

Komisija zlasti obžaluje, da sozakonodajalca nista privolila v pooblastilo za spreminjanje Priloge II, čeprav bi bilo to zaradi potrebe po prilagajanju zahtev spremljanja, določenih v Prilogi II, znanstvenemu in tehničnemu napredku še kako nujno.

IZJAVA KOMISIJE O POSTOPKU SPREJEMANJA IZVEDBENIH AKTOV

Komisija poudarja, da je sklicevanje na točko (b) drugega pododstavka člena 5(4) brez ustrezne utemeljitve v nasprotju s črko in duhom Uredbe (EU) št. 182/2011 (2). Ta določba se uporablja samo, če obstaja posebna potreba po odmiku od načelnega pravila, po katerem lahko Komisija sprejme osnutek izvedbenega akta, kadar ni podano mnenje. Ker gre pri tem za izjemo od splošnega pravila iz člena 5(4), se takšna uporaba ne more šteti za zgolj „diskrecijsko pravico“ zakonodajalca, ampak jo je treba razlagati restriktivno in njeno uporabo utemeljiti.

---

(1)  COM(2017)0753.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/221 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/221

---

P9_TA(2020)0345

Evropsko leto železnic (2021) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu železnic (2021) (COM(2020)0078 – C9-0076/2020 – 2020/0035(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 445/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0078),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0076/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0076/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. julija 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. julija 2020 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 14. oktobra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 14. oktobra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. novembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0191/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0191/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 364, 28.10.2020, str. 149.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2020)0035

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu železnic (2021)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2020/2228.)

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/222 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/222

---

P9_TA(2020)0346

Pooblastitev Komisije, da glasuje za povečanje kapitala Evropskega investicijskega sklada ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Komisije, da glasuje za povečanje kapitala Evropskega investicijskega sklada (COM(2020)0774 – C9-0378/2020 – 2020/0343(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 445/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0774), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0774),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0378/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 173(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0378/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0253/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0253/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0343

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Komisije, da glasuje za povečanje odobrenega kapitala Evropskega investicijskega sklada

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/8.)

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/223 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/223

---

P9_TA(2020)0347

Predlog spremembe proračuna št. 10/2020: Povečanje odobritev plačil in druge prilagoditve odhodkov in prihodkov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 10/2020 za proračunsko leto 2020: Povečanje odobritev plačil skladno s posodobljenimi napovedmi odhodkov ter druge prilagoditve odhodkov in prihodkov (13643/2020 – C9-0395/2020 – 2020/0298(BUD))

(2021/C 445/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020, ki je bil dokončno sprejet 27. novembra 2019 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020, ki je bil dokončno sprejet 27. novembra 2019 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 10/2020, ki ga je Komisija sprejela 9. oktobra 2020 (COM(2020)0962), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 10/2020, ki ga je Komisija sprejela 9. oktobra 2020 (COM(2020)0962),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 10/2020, ki ga je Svet sprejel 8. decembra 2020 in ga 9. decembra 2020 posredoval Parlamentu (13643/2020 – C9-0395/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 10/2020, ki ga je Svet sprejel 8. decembra 2020 in ga 9. decembra 2020 posredoval Parlamentu (13643/2020 – C9-0395/2020),

| — | ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0252/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0252/2020),

| A. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 10/2020 povečati odobrena plačila v skladu s posodobljeno napovedjo in ob upoštevanju prerazporeditev, predlaganih v „globalni prerazporeditvi“ (DEC 16/2020), prilagoditi prihodkovni del tako, da bo vključeval učinek tečajnih razlik in dodatnih izterjanih glob, ter predvideti dodatne bolj omejene prilagoditve odhodkov v zvezi s sredstvi Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in nekaterih decentraliziranih agencij (ESMA, EIOPA, EBA in ELA); |
| --- | --- |

A.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 10/2020 povečati odobrena plačila v skladu s posodobljeno napovedjo in ob upoštevanju prerazporeditev, predlaganih v „globalni prerazporeditvi“ (DEC 16/2020), prilagoditi prihodkovni del tako, da bo vključeval učinek tečajnih razlik in dodatnih izterjanih glob, ter predvideti dodatne bolj omejene prilagoditve odhodkov v zvezi s sredstvi Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in nekaterih decentraliziranih agencij (ESMA, EIOPA, EBA in ELA);

| B. | ker predlog spremembe proračuna št. 10/2020 določa splošno povečanje odobritev plačil za 1 569,3 milijona EUR v razdelkih 1a – „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“, 1b – „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“, 2 – „Trajnostna rast: naravni viri“ in 4 – „Evropa v svetu“; |
| --- | --- |

B.

ker predlog spremembe proračuna št. 10/2020 določa splošno povečanje odobritev plačil za 1 569,3 milijona EUR v razdelkih 1a – „Konkurenčnost za rast in delovna mesta“, 1b – „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“, 2 – „Trajnostna rast: naravni viri“ in 4 – „Evropa v svetu“;

| C. | ker bodo odobritve plačil v višini 93,8 milijona EUR prispevale k izpolnjevanju obveznosti jamstvene sheme za posojila v programu COSME za podporo malim in srednjim podjetjem, ki so jih prizadele gospodarske posledice krize zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

C.

ker bodo odobritve plačil v višini 93,8 milijona EUR prispevale k izpolnjevanju obveznosti jamstvene sheme za posojila v programu COSME za podporo malim in srednjim podjetjem, ki so jih prizadele gospodarske posledice krize zaradi COVID-19;

| D. | ker bo 750 milijonov EUR dodatnih odobritev plačil za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) namenjenih zlasti financiranju pavšalnih plačil, da se zagotovi pomoč kmetom in malim in srednje velikim kmetijskim podjetjem, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

D.

ker bo 750 milijonov EUR dodatnih odobritev plačil za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) namenjenih zlasti financiranju pavšalnih plačil, da se zagotovi pomoč kmetom in malim in srednje velikim kmetijskim podjetjem, ki jih je prizadela kriza zaradi COVID-19;

| E. | ker bodo odobritve plačil v višini 586 milijonov EUR namenjene globalnemu odzivu EU za pomoč partnerskim državam prek instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II), evropskega instrumenta sosedstva (ENI) in instrumenta za razvojno sodelovanje (DCI); |
| --- | --- |

E.

ker bodo odobritve plačil v višini 586 milijonov EUR namenjene globalnemu odzivu EU za pomoč partnerskim državam prek instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II), evropskega instrumenta sosedstva (ENI) in instrumenta za razvojno sodelovanje (DCI);

| F. | ker so bili pri skrbnem pregledu izvrševanja proračuna decentraliziranih agencij ugotovljeni prihranki, zaradi katerih bo mogoče odobritve plačil zmanjšati za 9,1 milijona EUR; |
| --- | --- |

F.

ker so bili pri skrbnem pregledu izvrševanja proračuna decentraliziranih agencij ugotovljeni prihranki, zaradi katerih bo mogoče odobritve plačil zmanjšati za 9,1 milijona EUR;

| G. | ker so se zaradi glob in denarnih kazni v višini 128 milijonov EUR, plačanih do konca septembra 2020, zmanjšali prispevki držav članic iz lastnih sredstev v proračun Unije; |
| --- | --- |

G.

ker so se zaradi glob in denarnih kazni v višini 128 milijonov EUR, plačanih do konca septembra 2020, zmanjšali prispevki držav članic iz lastnih sredstev v proračun Unije;

| H. | ker je predlagani skupni učinek predloga spremembe proračuna št. 10/2020 na strani prihodkov zmanjšanje drugih prihodkov za 588 milijonov EUR, ponovno izravnano z ustreznim povečanjem prispevkov iz naslova BND; |
| --- | --- |

H.

ker je predlagani skupni učinek predloga spremembe proračuna št. 10/2020 na strani prihodkov zmanjšanje drugih prihodkov za 588 milijonov EUR, ponovno izravnano z ustreznim povečanjem prispevkov iz naslova BND;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 10/2020, kot ga je predložila Komisija in s katerim se v okviru krize zaradi COVID-19 zagotavlja 1 569,3 milijona EUR dodatnih odobritev plačil po upoštevanju prerazporeditev, predlaganih v „globalni prerazporeditvi“, da bi prilagodili stran prihodkov in v proračun vključili dodatne bolj omejene prilagoditve odhodkov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 10/2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 9/2020 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 57, 27.2.2020.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/225 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/225

---

P9_TA(2020)0348

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: uradni nadzor na mejni kontrolni točki, na kateri blago zapusti Unijo, ter nekatere določbe o tranzitu in pretovarjanju

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 29. oktobra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2019/2124 glede uradnega nadzora na mejni kontrolni točki, na kateri blago zapusti Unijo, ter nekaterih določb o tranzitu in pretovarjanju (C(2020)07418 – 2020/2855(DEA))

(2021/C 445/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije z dne 29. oktobra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2019/2124 glede uradnega nadzora na mejni kontrolni točki, na kateri blago zapusti Unijo, ter nekaterih določb o tranzitu in pretovarjanju (C(2020)07418), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije z dne 29. oktobra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2019/2124 glede uradnega nadzora na mejni kontrolni točki, na kateri blago zapusti Unijo, ter nekaterih določb o tranzitu in pretovarjanju (C(2020)07418),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 6. novembra 2020, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 6. novembra 2020, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane predsedniku konference predsednikov odborov z dne 2. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane predsedniku konference predsednikov odborov z dne 2. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter Sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (1) in zlasti točk (b) in (d) člena 51(1) in člena 144(6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter Sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (1) in zlasti točk (b) in (d) člena 51(1) in člena 144(6),

| — | ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2020,

| A. | ker so v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/2124 (2) vzpostavljena pravila za uradni nadzor, ki ga pristojni organi držav članic (3) izvajajo nad pošiljkami živali in blaga, ki so v tranzitu ali prenosu oziroma ki se nadalje prevažajo skozi Unijo; |
| --- | --- |

A.

ker so v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/2124 (2) vzpostavljena pravila za uradni nadzor, ki ga pristojni organi držav članic (3) izvajajo nad pošiljkami živali in blaga, ki so v tranzitu ali prenosu oziroma ki se nadalje prevažajo skozi Unijo;

| B. | ker se v skladu s točkama (b) in (d) člena 51(1) Uredbe (EU) 2017/625 na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s pravili za določitev rokov in ureditev za izvajanje dokumentacijskih pregledov ter po potrebi identifikacijskih pregledov in fizičnih pregledov kategorij živali in blaga, za katere velja uradni nadzor iz člena 47(1) navedene uredbe, ki vstopajo v Unijo s pomorskim ali zračnim prevozom iz tretje države, kadar se navedene živali ali blago s plovila ali zrakoplova v okviru priprav na nadaljnje potovanje pod carinskim nadzorom prevažajo na druga plovila ali zrakoplove v istem pristanišču ali na istem letališču (v nadaljnjem besedilu: pretovorjene pošiljke), kakor tudi s pravili za določitev primerov in pogojev, v katerih se lahko odobri tranzit pošiljk, ki vsebujejo kategorije živali in blaga iz člena 47(1) navedene uredbe, ter izvede uradni nadzor takih pošiljk, ki ga je treba izvesti na mejnih kontrolnih točkah, vključno s primeri in pogoji za skladiščenje blaga v posebej odobrenih carinskih skladiščih ali v prostih conah; |
| --- | --- |

B.

ker se v skladu s točkama (b) in (d) člena 51(1) Uredbe (EU) 2017/625 na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi s pravili za določitev rokov in ureditev za izvajanje dokumentacijskih pregledov ter po potrebi identifikacijskih pregledov in fizičnih pregledov kategorij živali in blaga, za katere velja uradni nadzor iz člena 47(1) navedene uredbe, ki vstopajo v Unijo s pomorskim ali zračnim prevozom iz tretje države, kadar se navedene živali ali blago s plovila ali zrakoplova v okviru priprav na nadaljnje potovanje pod carinskim nadzorom prevažajo na druga plovila ali zrakoplove v istem pristanišču ali na istem letališču (v nadaljnjem besedilu: pretovorjene pošiljke), kakor tudi s pravili za določitev primerov in pogojev, v katerih se lahko odobri tranzit pošiljk, ki vsebujejo kategorije živali in blaga iz člena 47(1) navedene uredbe, ter izvede uradni nadzor takih pošiljk, ki ga je treba izvesti na mejnih kontrolnih točkah, vključno s primeri in pogoji za skladiščenje blaga v posebej odobrenih carinskih skladiščih ali v prostih conah;

| C. | ker je Komisija 29. oktobra 2020 Parlamentu posredovala delegirano uredbo, s čimer je začel teči dvomesečni rok za pregled, v katerem lahko Parlament tej delegirani uredbi nasprotuje; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 29. oktobra 2020 Parlamentu posredovala delegirano uredbo, s čimer je začel teči dvomesečni rok za pregled, v katerem lahko Parlament tej delegirani uredbi nasprotuje;

| D. | ker delegirana uredba med drugim uvaja prožnost pri upravljanju uradnega nadzora blaga, ki se premika iz države članice skozi ozemlje Velike Britanije na Irsko in obratno („zemeljski most“), saj omogoča uporabo nacionalnih sistemov za upravljanje informacij, s čimer prispeva k zmanjšanju upravnega bremena za zadevne države članice; |
| --- | --- |

D.

ker delegirana uredba med drugim uvaja prožnost pri upravljanju uradnega nadzora blaga, ki se premika iz države članice skozi ozemlje Velike Britanije na Irsko in obratno („zemeljski most“), saj omogoča uporabo nacionalnih sistemov za upravljanje informacij, s čimer prispeva k zmanjšanju upravnega bremena za zadevne države članice;

| E. | ker bi morala delegirana uredba začeti veljati čim prej in se uporabljati od 1. januarja 2021, da bi zagotovili veljavnost ukrepov iz uredbe po koncu prehodnega obdobja iz Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in iz Evropske skupnosti za atomsko energijo, ki se konča 31. decembra 2020; |
| --- | --- |

E.

ker bi morala delegirana uredba začeti veljati čim prej in se uporabljati od 1. januarja 2021, da bi zagotovili veljavnost ukrepov iz uredbe po koncu prehodnega obdobja iz Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in iz Evropske skupnosti za atomsko energijo, ki se konča 31. decembra 2020;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

(2)  Delegirana Uredba Komisije (EU) 2019/2124 z dne 10. oktobra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil o uradnem nadzoru pošiljk živali in blaga, ki so v tranzitu, se prenašajo ali nadalje prevažajo skozi Unijo, ter o spremembi uredb Komisije (ES) št. 798/2008, (ES) št. 1251/2008, (ES) št. 119/2009, (EU) št. 206/2010, (EU) št. 605/2010, (EU) št. 142/2011 in (EU) št. 28/2012, Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/759 ter Odločbe Komisije 2007/777/ES (UL L 321, 12.12.2019, str. 73).

(3)  V skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu, se ta uredba uporablja za Združeno kraljestvo in v njem v zvezi s Severno Irsko.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/227 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/227

---

P9_TA(2020)0350

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: identifikacijska oznaka, ki jo je treba uporabiti za nekatere proizvode živalskega izvora v Združenem kraljestvu v zvezi s Severno Irsko

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 7. decembra 2020 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede identifikacijske oznake, ki jo je treba uporabiti za nekatere proizvode živalskega izvora v Združenem kraljestvu v zvezi s Severno Irsko (C(2020)08765 – 2020/2907(DEA))

(2021/C 445/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije z dne 7. decembra 2020 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede identifikacijske oznake, ki jo je treba uporabiti za nekatere proizvode živalskega izvora v Združenem kraljestvu v zvezi s Severno Irsko (C(2020)08765), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije z dne 7. decembra 2020 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta glede identifikacijske oznake, ki jo je treba uporabiti za nekatere proizvode živalskega izvora v Združenem kraljestvu v zvezi s Severno Irsko (C(2020)08765),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 7. decembra 2020, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 7. decembra 2020, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane predsedniku konference predsednikov odborov z dne 11. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane predsedniku konference predsednikov odborov z dne 11. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 853/2004 z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (1), zlasti členov 10(1) in 11a(6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 853/2004 z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (1), zlasti členov 10(1) in 11a(6),

| — | ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2020,

| A. | ker Uredba (ES) št. 853/2004 določa posebna higienska pravila za živila živalskega izvora za nosilce živilske dejavnosti in zlasti Priloga II k navedeni uredbi določa zahteve glede identifikacijske oznake, ki jo morajo nosilci živilske dejavnosti uporabiti za nekatere proizvode živalskega izvora, vključno z zahtevami glede oznak držav, ki jih morajo uporabljati države članice in tretje države; |
| --- | --- |

A.

ker Uredba (ES) št. 853/2004 določa posebna higienska pravila za živila živalskega izvora za nosilce živilske dejavnosti in zlasti Priloga II k navedeni uredbi določa zahteve glede identifikacijske oznake, ki jo morajo nosilci živilske dejavnosti uporabiti za nekatere proizvode živalskega izvora, vključno z zahtevami glede oznak držav, ki jih morajo uporabljati države članice in tretje države;

| B. | ker se v skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (sporazum o izstopu) ter zlasti členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu Uredba (ES) št. 853/2004 in akti Komisije, ki na njej temeljijo, še naprej uporabljajo za Združeno kraljestvo in v njem v zvezi s Severno Irsko po koncu prehodnega obdobja; ker je zato treba spremeniti zahteve iz Priloge II k navedeni uredbi glede identifikacijske oznake, ki jo je treba uporabljati v Združenem kraljestvu v zvezi s Severno Irsko; |
| --- | --- |

B.

ker se v skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (sporazum o izstopu) ter zlasti členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu Uredba (ES) št. 853/2004 in akti Komisije, ki na njej temeljijo, še naprej uporabljajo za Združeno kraljestvo in v njem v zvezi s Severno Irsko po koncu prehodnega obdobja; ker je zato treba spremeniti zahteve iz Priloge II k navedeni uredbi glede identifikacijske oznake, ki jo je treba uporabljati v Združenem kraljestvu v zvezi s Severno Irsko;

| C. | ker je Komisija 7. decembra 2020 Parlamentu posredovala delegirano uredbo, s čimer je začel teči dvomesečni rok za pregled, v katerem lahko Parlament tej delegirani uredbi nasprotuje; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 7. decembra 2020 Parlamentu posredovala delegirano uredbo, s čimer je začel teči dvomesečni rok za pregled, v katerem lahko Parlament tej delegirani uredbi nasprotuje;

| D. | ker se z delegirano uredbo prilagodi identifikacijska oznaka, ki jo je treba uporabiti za proizvode živalskega izvora, proizvedene na Severnem Irskem; |
| --- | --- |

D.

ker se z delegirano uredbo prilagodi identifikacijska oznaka, ki jo je treba uporabiti za proizvode živalskega izvora, proizvedene na Severnem Irskem;

| E. | ker bi se morala delegirana uredba uporabljati od 1. januarja 2021, da bi ukrepi iz navedene uredbe zagotovo začeli veljati po koncu prehodnega obdobja iz sporazuma o izstopu 31. decembra 2020; |
| --- | --- |

E.

ker bi se morala delegirana uredba uporabljati od 1. januarja 2021, da bi ukrepi iz navedene uredbe zagotovo začeli veljati po koncu prehodnega obdobja iz sporazuma o izstopu 31. decembra 2020;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/229 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/229

---

P9_TA(2020)0352

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: roki za vložitev vstopnih skupnih deklaracij in predodhodnih deklaracij pri prevozu po morju iz Združenega kraljestva, Kanalskih otokov in otoka Man ter na ta območja

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 20. novembra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 glede rokov za vložitev vstopnih skupnih deklaracij in predodhodnih deklaracij pri prevozu po morju iz Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, Kanalskih otokov in otoka Man ter na ta območja (C(2020)08072 – 2020/2890(DEA))

(2021/C 445/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2020)08072), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2020)08072),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 26. novembra 2020, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 26. novembra 2020, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov predsedniku konference predsednikov odborov z dne 2. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov predsedniku konference predsednikov odborov z dne 2. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1), zlasti člena 131, točka (b), člena 265, točka (a) in člena 284(5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1), zlasti člena 131, točka (b), člena 265, točka (a) in člena 284(5),

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (2),

| — | ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2020,

| A. | ker delegirana uredba določa roke, v katerih morajo gospodarski subjekti carinskim organom držav članic predložiti varnostne in varstvene podatke o gibanju blaga, ki izvira iz Združenega kraljestva ali je tja namenjeno, po morju; |
| --- | --- |

A.

ker delegirana uredba določa roke, v katerih morajo gospodarski subjekti carinskim organom držav članic predložiti varnostne in varstvene podatke o gibanju blaga, ki izvira iz Združenega kraljestva ali je tja namenjeno, po morju;

| B. | ker pogajanja o prihodnjem trgovinskem sporazumu z Združenim kraljestvom na dan odobritve delegirane uredbe niso prinesla dogovora o opustitvi obveznosti predložitve vnaprejšnjih varnostnih podatkov o blagu, ki se prevaža po morju in izvira iz Združenega kraljestva ali je tja namenjeno; |
| --- | --- |

B.

ker pogajanja o prihodnjem trgovinskem sporazumu z Združenim kraljestvom na dan odobritve delegirane uredbe niso prinesla dogovora o opustitvi obveznosti predložitve vnaprejšnjih varnostnih podatkov o blagu, ki se prevaža po morju in izvira iz Združenega kraljestva ali je tja namenjeno;

| C. | ker je Komisija 19. decembra 2018 (3) sprejela ukrep z enakim namenom, kot ga ima delegirana uredba, da bi se pripravila na možnost, po kateri dogovora o urejenem izstopu Združenega kraljestva iz Unije ne bi bilo, čeprav je bilo zaradi sklenitve sporazuma o izstopu to besedilo odveč; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 19. decembra 2018 (3) sprejela ukrep z enakim namenom, kot ga ima delegirana uredba, da bi se pripravila na možnost, po kateri dogovora o urejenem izstopu Združenega kraljestva iz Unije ne bi bilo, čeprav je bilo zaradi sklenitve sporazuma o izstopu to besedilo odveč;

| D. | ker bi morala ta delegirana uredba začeti veljati čim prej, da se zagotovi nemoteno vsakodnevno delo carinskih uprav in gospodarskih subjektov po koncu prehodnega obdobja; |
| --- | --- |

D.

ker bi morala ta delegirana uredba začeti veljati čim prej, da se zagotovi nemoteno vsakodnevno delo carinskih uprav in gospodarskih subjektov po koncu prehodnega obdobja;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

(2)  UL L 343, 29.12.2015, str. 1.

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/334 z dne 19.12.2018 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 glede rokov za vložitev vstopnih skupnih deklaracij in predodhodnih deklaracij pri prevozu po morju iz Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, Kanalskih otokov in otoka Man ter na ta območja (UL L 60, 28.2.2019, str. 1).

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/231 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/231

---

P9_TA(2020)0353

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: posodobitev taksonomije, določene v regulativnih tehničnih standardih o enotni elektronski obliki poročanja, za leto 2020

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 6. novembra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2019/815 v zvezi s posodobitvijo taksonomije, določene v regulativnih tehničnih standardih o enotni elektronski obliki poročanja, za leto 2020 (C(2020)7523 – 2020/2865(DEA))

(2021/C 445/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2020)7523), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2020)7523),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 18. novembra 2020, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 18. novembra 2020, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 4. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 4. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (1) ter zlasti člena 4(7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (1) ter zlasti člena 4(7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (2) ter zlasti člena 13(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (2) ter zlasti člena 13(2),

| — | ob upoštevanju osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge Komisiji predložil 18. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge Komisiji predložil 18. junija 2020,

| — | ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za pravne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za pravne zadeve,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 111(6) Poslovnika, ki se je iztekel 15. decembra 2020,

| A. | ker Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/815 določa enotno elektronsko obliko poročanja iz člena 4(7) Direktive 2004/109/ES, ki jo morajo izdajatelji uporabljati pri pripravi letnih računovodskih poročil; |
| --- | --- |

A.

ker Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/815 določa enotno elektronsko obliko poročanja iz člena 4(7) Direktive 2004/109/ES, ki jo morajo izdajatelji uporabljati pri pripravi letnih računovodskih poročil;

| B. | ker osnovna taksonomija, ki se uporablja za enotno elektronsko obliko poročanja, temelji na taksonomiji mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP) in jo razširja; Fundacija za mednarodne standarde računovodskega poročanja (MSRP) letno posodablja taksonomijo MSRP, med drugim zaradi vključitve novih ali spremembe veljavnih MSRP, analize informacij, ki se na splošno prenašajo v praksi, in izboljšanja splošne vsebine te taksonomije ali tehnologije, ki se uporablja; |
| --- | --- |

B.

ker osnovna taksonomija, ki se uporablja za enotno elektronsko obliko poročanja, temelji na taksonomiji mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP) in jo razširja; Fundacija za mednarodne standarde računovodskega poročanja (MSRP) letno posodablja taksonomijo MSRP, med drugim zaradi vključitve novih ali spremembe veljavnih MSRP, analize informacij, ki se na splošno prenašajo v praksi, in izboljšanja splošne vsebine te taksonomije ali tehnologije, ki se uporablja;

| C. | ker Delegirana uredba Komisije z dne 6. novembra 2020 določa, da se ta enotna oblika uporablja za letna računovodska poročila, ki vsebujejo računovodske izkaze za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pozneje; ker bodo izdajatelji lahko sprejeli taksonomijo, določeno v navedeni uredbi, za poslovna leta od 1. januarja 2020 naprej; |
| --- | --- |

C.

ker Delegirana uredba Komisije z dne 6. novembra 2020 določa, da se ta enotna oblika uporablja za letna računovodska poročila, ki vsebujejo računovodske izkaze za poslovna leta, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pozneje; ker bodo izdajatelji lahko sprejeli taksonomijo, določeno v navedeni uredbi, za poslovna leta od 1. januarja 2020 naprej;

| D. | ker imata Evropski parlament in Svet na voljo tri mesece od datuma uradnega obvestila o delegiranem aktu za nasprotovanje temu aktu; |
| --- | --- |

D.

ker imata Evropski parlament in Svet na voljo tri mesece od datuma uradnega obvestila o delegiranem aktu za nasprotovanje temu aktu;

| E. | ker je Komisija uradno obvestilo o delegiranem aktu poslala 6. novembra 2020, se bo trimesečni rok za morebitno nasprotovanje Parlamenta ali Sveta iztekel po 1. januarju 2021, ko naj bi delegirani akt začel veljati; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija uradno obvestilo o delegiranem aktu poslala 6. novembra 2020, se bo trimesečni rok za morebitno nasprotovanje Parlamenta ali Sveta iztekel po 1. januarju 2021, ko naj bi delegirani akt začel veljati;

| F. | ker ni utemeljenih razlogov za nasprotovanje temu delegiranemu aktu; |
| --- | --- |

F.

ker ni utemeljenih razlogov za nasprotovanje temu delegiranemu aktu;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

(2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

---

sreda, 16. december 2020

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/233 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/233

---

P9_TA(2020)0354

Prehodne določbe za podporo iz EKSRP in EKJS v letih 2021 in 2022 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih prehodnih določbah za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letu 2021, o spremembi uredb (EU) št. 228/2013, (EU) št. 229/2013 in (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in njihove razdelitve v letu 2021 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede njihovih sredstev in uporabe v letu 2021 (COM(2019)0581 – C9-0162/2019 – 2019/0254(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 445/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0581), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0581),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0162/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0162/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 26. februarja 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 26. februarja 2020 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. maja 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. maja 2020 (2),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in informacije Sveta, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in informacije Sveta, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0101/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0101/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri svoji izjavi, priloženi tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobri skupni izjavi Evropskega parlamenta in Sveta, priloženi tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | se seznanja z izjavama Komisije, priloženima tej resoluciji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL C 109, 1.4.2020, str. 1.

(2)  UL C 232, 14.7.2020, str. 29.

---

P9_TC1-COD(2019)0254

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi nekaterih prehodnih določb za podporo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v letih 2021 in 2022 ter o spremembi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1306/2013 in (EU) št. 1307/2013 glede sredstev in uporabe v letih 2021 in 2022 ter Uredbe (EU) št. 1308/2013 glede sredstev in razdelitve take podpore v letih 2021 in 2022

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/2220.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta o prehodni ureditvi SKP in večletnem finančnem okviru

Krizni rezervni sklad

Rezerva za krizne razmere v kmetijskem sektorju od vzpostavitve leta 2014 ni bila nikoli aktivirana zaradi mehanizma finančne discipline iz člena 25 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, v skladu s katerim se sredstva za navedeno rezervo črpajo na začetku vsakega leta iz skupnega zneska neposrednih plačil. Neporabljena sredstva se ob koncu leta vrnejo v neposredna plačila. Zato rezerva ni bila nikoli uporabljena, da bi se izognili zadržanju sredstev kmetov.

Dejstvo, da rezerva, ki je bila vzpostavljena za pomoč kmetom zaradi nestabilnosti cen ali trga, ni bila nikoli aktivirana, priča o omejenosti njene finančne strukture in delovanja. Vse pogostejše gospodarske, pa tudi neugodne podnebne in sanitarne razmere, ki povzročajo znatne motnje na trgu, kažejo na nujno potrebo po popolnoma delujočem skladu za krizne rezerve, ki ga je mogoče aktivirati in dati na voljo na odziven in učinkovit način.

Evropski parlament poudarja, da bi v celoti financiran krizni rezervni sklad, prvotno vzpostavljen v višini 400 milijonov EUR poleg proračuna EKJS in EKSRP, ki je kumulativen, skupaj z neporabljenimi sredstvi, prenesenimi v naslednje leto v celotnem programskem obdobju, deloval učinkoviteje in bi imel večji učinek pri zagotavljanju pravočasne krizne pomoči in financiranja ciljno usmerjenih ukrepov za prizadete sektorje.

Program POSEI in Egejski otoki

Zaradi svojega geografskega položaja, zlasti oddaljenosti, otoške lege, majhnosti, težavne topografije in podnebja, se najbolj oddaljene regije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije soočajo s posebnimi socialno-ekonomskimi težavami, povezanimi z oskrbo s hrano in kmetijskimi proizvodi, ki so bistveni za potrošnjo ali kmetijsko proizvodnjo. Posebni ukrepi v kmetijstvu za odpravo težav, ki so posledica posebnih razmer, kot določa ta člen, so bili določeni v Uredbi (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. Tudi shema za posebne ukrepe za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov v skladu z Uredbo (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta obravnava ista vprašanja, vendar na drugačni geografski lokaciji.

Višina posebne podpore, ki je bistvena za uspešno izvajanje ukrepov, je upravičena zaradi posebnih ukrepov in možnosti v teh regijah in na otokih. Zato Evropski parlament ob upoštevanju javnih zavez, ki jih je Komisija pred tem dala tem regijam in otokom, poziva k nemotenemu nadaljevanju zelo uspešnih programov, ki se izvajajo v skladu z uredbama (EU) št. 228/2013 in (EU) št. 229/2013, in ohranitvi vsaj trenutne ravni podpore za te regije in otoke. Tako bi Unija izkazala svojo solidarnost in zavezanost tistim regijam in otokom, ki se soočajo s posebnimi ovirami.

Izjava Evropskega parlamenta o medpanožnih organizacijah v najbolj oddaljenih regijah

Glede na njihovo majhnost in otoško lego so lokalni trgi v najbolj oddaljenih regijah še posebej izpostavljeni nihanjem cen, povezanim z uvoznimi tokovi iz preostalega dela Unije ali iz tretjih držav. Člen 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) priznava posebne potrebe najbolj oddaljenih regij in določa podlago za zakonodajni okvir, da bi jim pomagali pri reševanju njihovih posebnih razmer. To se dodatno obravnava v Uredbi (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta. Zlasti ker je uporaba medpanožnih organizacij pokazala potencial za obravnavo posebnih potreb sektorjev kmetijske proizvodnje v najbolj oddaljenih regijah, bi že bilo treba dovoliti prožnost pri izvajanju ustreznih določb Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v teh regijah, da bi v celoti izkoristili vire, dodeljene tem regijam v skladu s to prehodno uredbo. Zato bi morale imeti medpanožne organizacije, ki so priznane v skladu s členom 157 Uredbe (EU) št. 1308/2013 in se štejejo za reprezentativne, možnost, da sprejmejo potrebne skupne ukrepe za zagotavljanje konkurenčnosti in trajnostnosti lokalne proizvodnje na zadevnih lokalnih trgih. V ta namen Evropski parlament ne glede na člene 28, 29 in 110 PDEU ter člen 165 Uredbe (EU) št. 1308/2013 in brez poseganja v člen 164 navedene uredbe ter na podlagi člena 349 PDEU, kot ga razlaga Sodišče Evropske unije v sodbi v združenih zadevah od C-132/14 do C-136/14, poudarja, da je pomembno preučiti vse ustrezne instrumente, da se zadevnim državam članicam omogoči, da v okviru razširjenih medpanožnih sporazumov in po posvetovanju z zadevnimi deležniki naložijo posameznim subjektom ali skupinam gospodarskih subjektov, ki niso članice zadevnih medpanožnih organizacij, a delujejo na zadevnem lokalnem trgu, ne glede na njihov izvor, da tej organizaciji plačajo vse ali del finančnih prispevkov, ki so jih plačale njene članice, tudi v primerih, ko se iz prihodkov iz teh prispevkov financirajo ukrepi za ohranjanje izključno lokalne proizvodnje ali ko se prispevki poberejo v različni fazi v tržnem postopku.

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o najbolj oddaljenih regijah in manjših egejskih otokih

Evropski parlament in Svet opozarjata na naslednje:

| — | pomen posebnih ukrepov za najbolj oddaljene regije v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije in Uredbo (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta zaradi upoštevanja posebnih značilnosti teh regij; |
| --- | --- |

—

pomen posebnih ukrepov za najbolj oddaljene regije v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije in Uredbo (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta zaradi upoštevanja posebnih značilnosti teh regij;

| — | pomen posebnih ukrepov za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov v skladu z Uredbo (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter |
| --- | --- |

—

pomen posebnih ukrepov za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov v skladu z Uredbo (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter

| — | navedena vprašanja upravičujejo posebno podporo tem regijam in otokom, da bi izvedli ustrezne ukrepe. |
| --- | --- |

—

navedena vprašanja upravičujejo posebno podporo tem regijam in otokom, da bi izvedli ustrezne ukrepe.

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta za finančno ureditev EU za program POSEI in manjše egejske otoke

Evropski parlament in Svet poudarjata, da so finančne ureditve EU za Program možnosti za oddaljene in otoške regije (POSEI) in manjše egejske otoke, vključene v to prehodno uredbo za leti 2021 in 2022, izjemne, saj odražajo posebne okoliščine, in niso precedens za prihodnje financiranje SKP za najbolj oddaljene regije in manjše egejske otoke niti za neposredna plačila.

Izjava Komisije o pravilih trženja o oljčnem olju

Komisija je seznanjena s političnim dogovorom med Evropskim parlamentom in Svetom o spremembi 106 Parlamenta, s katero se v uredbo o SUT vstavlja nov člen 167a glede sektorja oljčnega olja. Komisija ugotavlja, da ta sprememba, o kateri sta se dogovorila Parlament in Svet, ni v skladu z načelom kontinuitete sedanjih pravil, po katerem se ravna prehodna uredba, da je bistvene narave in da sta jo sozakonodajalca vključila brez ocene učinka, ki bi bila potrebna v skladu s točko 15 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje. Komisija znova poudarja, da je odločena ohranjati učinkovito konkurenco v kmetijskem sektorju in v celoti uveljaviti cilje SKP, določene v členu 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Izjava Komisije o plačilih za območja z naravnimi omejitvami

Komisija je seznanjena z dogovorom med sozakonodajalcema, da se finančna sredstva EURI, če so vključena v EKSRP, lahko uporabljajo za financiranje plačil za območja z naravnimi ali drugimi posebnimi omejitvami.

Komisija je že izrazila pomisleke v zvezi z omejenim prispevkom plačil za območja z naravnimi omejitvami k okoljskim in podnebnim ciljem, saj kmetom za prejem plačila ni treba izvajati nobenih posebnih praks. Zato se vključitev plačil za območja z naravnimi omejitvami v tisti del finančnih sredstev EURI, ki je namenjen prispevanju k okoljskim in podnebnim ciljem, v pogajanjih o prihodnji SKP ne bi smela šteti za precedens.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/237 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/237

---

P9_TA(2020)0355

Dodatni viri v okviru pandemije COVID-19: REACT-EU ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva izredne dodatne vire in ureditev izvrševanja v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, da se zagotovi pomoč spodbujanju odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in pripravi zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva (REACT-EU) (COM(2020)0451 – C9-0149/2020 – 2020/0101(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 445/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0451), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0451),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 177 in 322(1)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0149/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 177 in 322(1)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0149/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 13. julija 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 13. julija 2020 (1),

| — | po posvetovanju Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. oktobra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. oktobra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in informacije Sveta, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in informacije Sveta, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0150/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0150/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 272, 17.8.2020, str. 1.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2020)0101

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 16. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/2221.)

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/238 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/238

---

P9_TA(2020)0356

Uredba o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnemu režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (09980/1/2020 – C9-0407/2020 – 2018/0136(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 445/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09980/1/2020 – C9-0407/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09980/1/2020 – C9-0407/2020),

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 17. avgusta 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 17. avgusta 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2020)0843), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2020)0843),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0324),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A9-0262/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A9-0262/2020),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL C 291, 17.8.2018, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila z dne 4.4.2019, P8_TA(2019)0349.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Parlamenta, Sveta in Komisije

Brez poseganja v pravico Komisije do pobude se Evropski parlament, Svet in Komisija strinjajo, da bodo razmislili o tem, da se v Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 (finančna uredba) ob njeni naslednji reviziji vključi vsebina te uredbe.

Izjava Komisije

Komisija se strinja, da razmisli o tem, da poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe priloži ustrezne predloge, kadar je to potrebno.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/240 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/240

---

P9_TA(2020)0357

Uredba Sveta o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2020 o osnutku uredbe Sveta o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (09970/2020 – C9-0409/2020 – 2018/0166(APP))

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

(2021/C 445/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (09970/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (09970/2020),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in členom 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (C9-0409/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 312 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in členom 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (C9-0409/2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 – stališče Parlamenta z namenom doseči dogovor (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 – stališče Parlamenta z namenom doseči dogovor (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o večletnem finančnem okviru 2021–2027 in lastnih sredstvih: čas je za izpolnitev pričakovanj državljanov (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (3),

| — | ob upoštevanju členov 92 ter 105(1) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 92 ter 105(1) in (4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisem Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za proračun (A9-0260/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za proračun (A9-0260/2020),

| 1. | odobri osnutek uredbe Sveta o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, kot je določen v prilogi k tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupne izjave Parlamenta, Sveta in Komisije, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen z izjavami Komisije, ki so priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta in predsednico Komisije podpiše skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o proračunskem nadzoru novih predlogov na podlagi člena 122 PDEU, ki bi lahko imeli znatne posledice za proračun Unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL C 363, 28.10.2020, str. 179.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0032.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0206.

---

PRILOGA 1: OSNUTEK UREDBE SVETA O DOLOČITVI VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA ZA OBDOBJE 2021–2027

UREDBA SVETA (EU, Euratom) 2020/...

z dne ...

o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 312 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ob upoštevanju potrebe po ustrezni stopnji predvidljivosti za pripravo in izvajanje srednjeročnih naložb bi bilo treba določiti, da večletni finančni okvir zajema sedem let od 1. januarja 2021. |
| --- | --- |

(1)

Ob upoštevanju potrebe po ustrezni stopnji predvidljivosti za pripravo in izvajanje srednjeročnih naložb bi bilo treba določiti, da večletni finančni okvir zajema sedem let od 1. januarja 2021.

| (2) | Ekonomski učinek krize zaradi COVID-19 od Unije zahteva, da zagotovi dolgoročni finančni okvir, ki bo utrl pot pravičnemu in vključujočemu prehodu na zeleno in digitalno prihodnost, kar bo podprlo dolgoročnejšo strateško neodvisnost Unije in njeno odpornost na šoke v prihodnosti. |
| --- | --- |

(2)

Ekonomski učinek krize zaradi COVID-19 od Unije zahteva, da zagotovi dolgoročni finančni okvir, ki bo utrl pot pravičnemu in vključujočemu prehodu na zeleno in digitalno prihodnost, kar bo podprlo dolgoročnejšo strateško neodvisnost Unije in njeno odpornost na šoke v prihodnosti.

| (3) | Letne zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti po kategorijah odhodkov in letne zgornje meje za odobritve plačil, določene v tej uredbi, morajo upoštevati veljavne zgornje meje za obveznosti in lastna sredstva, ki so določene v skladu z veljavnim sklepom Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije, ki je bil sprejet v skladu s tretjim odstavkom člena 311 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (v nadaljnjem besedilu: sklep o virih lastnih sredstev). |
| --- | --- |

(3)

Letne zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti po kategorijah odhodkov in letne zgornje meje za odobritve plačil, določene v tej uredbi, morajo upoštevati veljavne zgornje meje za obveznosti in lastna sredstva, ki so določene v skladu z veljavnim sklepom Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije, ki je bil sprejet v skladu s tretjim odstavkom člena 311 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (v nadaljnjem besedilu: sklep o virih lastnih sredstev).

| (4) | Kadar je treba uporabiti jamstva, dana iz splošnega proračuna Unije za finančno pomoč državam članicam, odobreno v skladu s členom 220(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba), bi bilo treba potrebni znesek uporabiti nad zgornjimi mejami za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil iz večletnega finančnega okvira, hkrati pa spoštovati zgornjo mejo lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(4)

Kadar je treba uporabiti jamstva, dana iz splošnega proračuna Unije za finančno pomoč državam članicam, odobreno v skladu s členom 220(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba), bi bilo treba potrebni znesek uporabiti nad zgornjimi mejami za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil iz večletnega finančnega okvira, hkrati pa spoštovati zgornjo mejo lastnih sredstev.

| (5) | V večletnem finančnem okviru se ne bi smele upoštevati proračunske postavke, ki se financirajo z namenskimi prejemki v smislu Finančne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

V večletnem finančnem okviru se ne bi smele upoštevati proračunske postavke, ki se financirajo z namenskimi prejemki v smislu Finančne uredbe.

| (6) | Večletni finančni okvir bi bilo treba določiti v cenah iz leta 2018. Določiti bi bilo treba tudi pravila za letne tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira, po katerih bi se preračunavale zgornje meje in razpoložljive razlike do zgornjih mej. |
| --- | --- |

(6)

Večletni finančni okvir bi bilo treba določiti v cenah iz leta 2018. Določiti bi bilo treba tudi pravila za letne tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira, po katerih bi se preračunavale zgornje meje in razpoložljive razlike do zgornjih mej.

| (7) | Določiti bi bilo treba pravila za druge primere, ko bi bilo treba prilagoditi večletni finančni okvir. Takšne prilagoditve bi lahko bile povezane z zamudo pri sprejemanju novih pravil ali programov v okviru deljenega upravljanja, z ukrepi, povezanimi z dobrim gospodarskim upravljanjem ali z ukrepi, sprejetimi na podlagi uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije. Določiti bi bilo treba tudi pravila o mehanizmu za prilagoditev za posamezne programe. |
| --- | --- |

(7)

Določiti bi bilo treba pravila za druge primere, ko bi bilo treba prilagoditi večletni finančni okvir. Takšne prilagoditve bi lahko bile povezane z zamudo pri sprejemanju novih pravil ali programov v okviru deljenega upravljanja, z ukrepi, povezanimi z dobrim gospodarskim upravljanjem ali z ukrepi, sprejetimi na podlagi uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije. Določiti bi bilo treba tudi pravila o mehanizmu za prilagoditev za posamezne programe.

| (8) | Vzpostaviti bi bilo treba posebno in največjo možno prožnost, da bo Unija lahko izpolnjevala svoje obveznosti v skladu s členom 323 PDEU. |
| --- | --- |

(8)

Vzpostaviti bi bilo treba posebno in največjo možno prožnost, da bo Unija lahko izpolnjevala svoje obveznosti v skladu s členom 323 PDEU.

| (9) | Naslednji tematski posebni instrumenti so potrebni, saj Uniji omogočajo, da se odzove na posebne nepredvidene okoliščine ali posledice, zaradi česar lahko proračunski postopek poteka gladko: Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, rezerva za solidarnost in nujno pomoč ter rezerva za prilagoditev na brexit. Rezerva za solidarnost in nujno pomoč ni namenjena reševanju posledic kriz, povezanih s trgom, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo. |
| --- | --- |

(9)

Naslednji tematski posebni instrumenti so potrebni, saj Uniji omogočajo, da se odzove na posebne nepredvidene okoliščine ali posledice, zaradi česar lahko proračunski postopek poteka gladko: Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, rezerva za solidarnost in nujno pomoč ter rezerva za prilagoditev na brexit. Rezerva za solidarnost in nujno pomoč ni namenjena reševanju posledic kriz, povezanih s trgom, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo.

| (10) | Naslednji netematski posebni instrumenti so potrebni, saj še povečujejo prožnost: enotni instrument za rezervo in instrument prilagodljivosti. Enotni instrument za rezervo bi moral omogočiti, da se razpoložljive razlike do zgornjih mej za odobritve za prevzem obveznosti oziroma za odobritve plačil prerazdelijo med proračunskimi leti in – za odobritve za prevzem obveznosti – med postavkami večletnega finančnega okvira, ne da bi bili preseženi skupni zneski zgornjih mej večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti in za odobritve plačil za celotno obdobje večletnega finančnega okvira. Instrument za prilagodljivost bi moral omogočiti financiranje posebnih nepredvidenih odhodkov za dano proračunsko leto. |
| --- | --- |

(10)

Naslednji netematski posebni instrumenti so potrebni, saj še povečujejo prožnost: enotni instrument za rezervo in instrument prilagodljivosti. Enotni instrument za rezervo bi moral omogočiti, da se razpoložljive razlike do zgornjih mej za odobritve za prevzem obveznosti oziroma za odobritve plačil prerazdelijo med proračunskimi leti in – za odobritve za prevzem obveznosti – med postavkami večletnega finančnega okvira, ne da bi bili preseženi skupni zneski zgornjih mej večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti in za odobritve plačil za celotno obdobje večletnega finančnega okvira. Instrument za prilagodljivost bi moral omogočiti financiranje posebnih nepredvidenih odhodkov za dano proračunsko leto.

| (11) | Določiti bi bilo treba posebne določbe, da se omogoči, da se v proračun vnesejo odobritve za prevzem obveznosti in ustrezne odobritve plačil nad zgornjimi mejami iz večletnega finančnega okvira, kadar je treba uporabiti posebne instrumente. |
| --- | --- |

(11)

Določiti bi bilo treba posebne določbe, da se omogoči, da se v proračun vnesejo odobritve za prevzem obveznosti in ustrezne odobritve plačil nad zgornjimi mejami iz večletnega finančnega okvira, kadar je treba uporabiti posebne instrumente.

| (12) | Treba je predvideti revizijo večletnega finančnega okvira v primeru spremembe Pogodb s proračunskimi posledicami, ponovne združitve Cipra ali širitve Unije ter glede na izvrševanje proračuna. |
| --- | --- |

(12)

Treba je predvideti revizijo večletnega finančnega okvira v primeru spremembe Pogodb s proračunskimi posledicami, ponovne združitve Cipra ali širitve Unije ter glede na izvrševanje proračuna.

| (13) | To uredbo bi morda bilo treba revidirati tudi v primeru nepredvidenih okoliščin, na katere se ne bi bilo mogoče odzvati v okviru omejitev, določenih v večletnem finančnem okviru. Zato je treba predvideti možnost revizije večletnega finančnega okvira v takih primerih. |
| --- | --- |

(13)

To uredbo bi morda bilo treba revidirati tudi v primeru nepredvidenih okoliščin, na katere se ne bi bilo mogoče odzvati v okviru omejitev, določenih v večletnem finančnem okviru. Zato je treba predvideti možnost revizije večletnega finančnega okvira v takih primerih.

| (14) | Posebna pravila so potrebna tudi v zvezi z obsežnimi projekti, katerih trajanje daleč presega obdobje, določeno za večletni finančni okvir. Treba je določiti najvišje zneske za prispevke iz splošnega proračuna Unije k tem projektom in tako zagotoviti, da ne vplivajo na druge projekte, ki se financirajo iz navedenega proračuna. |
| --- | --- |

(14)

Posebna pravila so potrebna tudi v zvezi z obsežnimi projekti, katerih trajanje daleč presega obdobje, določeno za večletni finančni okvir. Treba je določiti najvišje zneske za prispevke iz splošnega proračuna Unije k tem projektom in tako zagotoviti, da ne vplivajo na druge projekte, ki se financirajo iz navedenega proračuna.

| (15) | Določiti je treba splošna pravila za medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku, pri čemer je treba spoštovati proračunska pooblastila Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu: institucije), kot so določena v Pogodbah, in zahteve glede preglednosti. |
| --- | --- |

(15)

Določiti je treba splošna pravila za medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku, pri čemer je treba spoštovati proračunska pooblastila Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (v nadaljnjem besedilu: institucije), kot so določena v Pogodbah, in zahteve glede preglednosti.

| (16) | Komisija bi morala do 1. julija 2025 predstaviti predlog novega večletnega finančnega okvira, da bi ga institucije lahko sprejele dovolj zgodaj pred začetkom naslednjega večletnega finančnega okvira. Če se novi večletni finančni okvir ne sprejme pred koncem trajanja večletnega finančnega okvira, določenega v tej uredbi, se v skladu s členom 312(4) PDEU še naprej uporabljajo zgornje meje, ki ustrezajo zadnjemu letu večletnega finančnega okvira iz te uredbe – |
| --- | --- |

(16)

Komisija bi morala do 1. julija 2025 predstaviti predlog novega večletnega finančnega okvira, da bi ga institucije lahko sprejele dovolj zgodaj pred začetkom naslednjega večletnega finančnega okvira. Če se novi večletni finančni okvir ne sprejme pred koncem trajanja večletnega finančnega okvira, določenega v tej uredbi, se v skladu s členom 312(4) PDEU še naprej uporabljajo zgornje meje, ki ustrezajo zadnjemu letu večletnega finančnega okvira iz te uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje 1

Splošne določbe

Člen 1

Večletni finančni okvir

Ta uredba določa večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027.

Člen 2

Spoštovanje zgornjih mej večletnega finančnega okvira

1.   Evropski parlament, Svet in Komisija (v nadaljnjem besedilu: institucije) v vsakem proračunskem postopku in pri izvrševanju proračuna za navedeno leto spoštujejo letne zgornje meje odhodkov iz Priloge I (v nadaljnjem besedilu: zgornje meje večletnega finančnega okvira).

Posebna zgornja meja za razdelek 3 iz Priloge I se določi brez poseganja v prožnost med obema stebroma skupne kmetijske politike (SKP). Prilagojena zgornja meja, ki se uporabi za steber I SKP po opravljenih prenosih med Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in neposrednimi plačili, se določi v ustreznem pravnem aktu, večletni finančni okvir pa se ustrezno prilagodi v skladu s predvideno tehnično prilagoditvijo iz člena 4 te uredbe.

2.   Kadar je treba uporabiti sredstva iz posebnih instrumentov iz členov 8, 9, 10 in 12, se odobritve za prevzem obveznosti in ustrezne odobritve plačil vključijo v proračun nad ustreznimi zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira.

Kadar je treba uporabiti sredstva iz enotnega instrumenta za rezervo iz člena 11, se odobritve za prevzem obveznosti in ustrezne odobritve plačil vključijo v proračun nad ustreznimi zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira za dano leto.

3.   Kadar je treba uporabiti jamstvo za finančno pomoč državam članicam, odobreno v skladu s členom 220(1) Finančne uredbe, se potrebni znesek uporabi nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira.

Člen 3

Spoštovanje zgornje meje lastnih sredstev

1.   V vsakem letu, ki ga zajema večletni finančni okvir, skupne zahtevane odobritve plačil po letni prilagoditvi ter ob upoštevanju vseh drugih prilagoditev in revizij ter uporabe člena 2(2) in (3) niso tolikšne, da bi vpoklicna stopnja za lastna sredstva presegla zgornjo mejo lastnih sredstev, določeno v veljavnem sklepu Sveta o virih lastnih sredstev Evropske unije, sprejetim v skladu s tretjim odstavkom člena 311 PDEU (v nadaljnjem besedilu: sklep o virih lastnih sredstev).

2.   Po potrebi se zgornje meje večletnega finančnega okvira znižajo, da se zagotovi spoštovanje zgornje meje lastnih sredstev, določene v sklepu o virih lastnih sredstev.

Poglavje 2

Poglavje 2

Prilagoditve večletnega finančnega okvira

Prilagoditve večletnega finančnega okvira

Člen 4

Tehnične prilagoditve

1.   Komisija vsako leto pred začetkom proračunskega postopka za leto n+1 opravi naslednje tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira:

| (a) | revalorizacijo zgornjih mej ter skupnih zneskov odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil v cenah iz leta n+1; |
| --- | --- |

(a)

revalorizacijo zgornjih mej ter skupnih zneskov odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil v cenah iz leta n+1;

| (b) | izračun razpoložljive razlike do zgornje meje lastnih sredstev, določene v sklepu o virih lastnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

izračun razpoložljive razlike do zgornje meje lastnih sredstev, določene v sklepu o virih lastnih sredstev;

| (c) | izračun zneska odobritev za prevzem obveznosti, razpoložljivega v okviru enotnega instrumenta za rezervo, kakor je določen v točki (a) prvega pododstavka člena 11(1) ter skupnega najvišjega zneska iz točke (a) prvega pododstavka člena 11(2); |
| --- | --- |

(c)

izračun zneska odobritev za prevzem obveznosti, razpoložljivega v okviru enotnega instrumenta za rezervo, kakor je določen v točki (a) prvega pododstavka člena 11(1) ter skupnega najvišjega zneska iz točke (a) prvega pododstavka člena 11(2);

| (d) | izračun prilagoditve zgornje meje za odobritve plačil v okviru enotnega instrumenta za rezervo iz točke (b) prvega pododstavka člena 11(1) ter skupnega najvišjega zneska iz točke (b) prvega pododstavka člena 11(2); |
| --- | --- |

(d)

izračun prilagoditve zgornje meje za odobritve plačil v okviru enotnega instrumenta za rezervo iz točke (b) prvega pododstavka člena 11(1) ter skupnega najvišjega zneska iz točke (b) prvega pododstavka člena 11(2);

| (e) | izračun dodelitev dodatnih sredstev za posebne programe iz člena 5(1) in rezultat letne prilagoditve iz člena 5(2). |
| --- | --- |

(e)

izračun dodelitev dodatnih sredstev za posebne programe iz člena 5(1) in rezultat letne prilagoditve iz člena 5(2).

2.   Komisija izvede tehnične prilagoditve iz odstavka 1 na podlagi fiksnega deflatorja v višini 2 % na leto.

3.   Komisija sporoči rezultate tehničnih prilagoditev iz odstavka 1 ter gospodarske napovedi, na katerih temeljijo, Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.   Brez poseganja v člena 6 in 7 dodatne tehnične prilagoditve za zadevno leto, bodisi med zadevnim letom bodisi kot naknadni popravki v naslednjih letih, niso mogoče.

Člen 5

Prilagoditev za posamezne programe

1.   Znesek, enak prihodkom od kazni, ki so jih institucije Unije naložile na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (3) in (ES) št. 139/2004 (4), ki se v skladu s členom 107 Finančne uredbe knjiži v proračun za leto n–1, po odbitku zneska za leto n–1 iz člena 141(1) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (5), je na voljo za dodatna sredstva za:

| (a) | odobritve za prevzem obveznosti za leto n+1, ki se začnejo leta 2022 in končajo leta 2027, za programe iz Priloge II v skladu z odstotki, določenimi za navedene programe v stolpcu „Razdelitveni ključ“ v razpredelnici iz Prilogi II, in |
| --- | --- |

(a)

odobritve za prevzem obveznosti za leto n+1, ki se začnejo leta 2022 in končajo leta 2027, za programe iz Priloge II v skladu z odstotki, določenimi za navedene programe v stolpcu „Razdelitveni ključ“ v razpredelnici iz Prilogi II, in

| (b) | odobritve plačil za leto n+1, ki se začnejo leta 2022 in končajo leta 2027. |
| --- | --- |

(b)

odobritve plačil za leto n+1, ki se začnejo leta 2022 in končajo leta 2027.

Skupni znesek dodatnih sredstev za obdobje 2022–2027 za odobritve za prevzem obveznosti oziroma odobritve plačil znaša 11 000 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018). Za vsako leto v obdobju 2022–2026 letni znesek dodatnih sredstev za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil znaša vsaj 1 500 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018) in ne presega 2 000 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

Skupni znesek dodatnih sredstev za odobritve za prevzem obveznosti za programe v obdobju 2022–2027 je določen v stolpcu „Skupna dodatna sredstva za odobritve za prevzem obveznosti v skladu s členom 5“ v razpredelnici iz Priloge II.

2.   Zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti iz ustreznih razdelkov za leto n+1, ki se začnejo leta 2022 in končajo leta 2027, se prilagodijo navzgor z zneski, ki ustrezajo dodatnim sredstvom iz odstavka 1, in sicer v skladu z odstotki, določenimi za navedene postavke v stolpcu „Razdelitveni ključ“ v razpredelnici iz Priloge II. Zgornja meja odobritev plačil za leto n+1, ki se začnejo leta 2022 in končajo leta 2027, se samodejno prilagodi navzgor z zneski, ki ustrezajo dodatnim sredstvom iz odstavka 1.

Člen 6

Prilagoditve v zvezi z ukrepi, povezanimi z dobrim gospodarskim upravljanjem ali splošnim režimom pogojenosti za zaščito proračuna Unije

1.   Če se v okviru ukrepov, povezanih z dobrim gospodarskim upravljanjem ali z ukrepi, sprejetimi na podlagi uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnemu režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije, v skladu z ustreznim temeljnim aktom začasno ustavljene proračunske obveznosti v zvezi s sredstvi Unije sprostijo, se zneski, ki ustrezajo začasno ustavljenim obveznostim, prenesejo v naslednja leta, zadevne zgornje meje večletnega finančnega okvira pa se ustrezno prilagodijo.

2.   Komisija sporoči rezultat morebitnih prilagoditev na podlagi odstavka 1 Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Začasno ustavljenih obveznosti za leto n ni mogoče vključiti v splošni proračun Unije po letu n+2.

Člen 7

Prilagoditev v skladu z novimi pravili ali programi v okviru deljenega upravljanja

1.   Če se po 1. januarju 2021 sprejmejo nova pravila ali programi na podlagi deljenega upravljanja za strukturna sklada, Kohezijski sklad, Sklad za pravični prehod, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost ter instrument za upravljanje meja in vizumov v okviru Sklada za celovito upravljanje zunanjih meja se zneski, ki ustrezajo neporabljenim dodeljenim sredstvom v letu 2021, v enakih deležih prenesejo v vsako posamezno leto od 2022 do 2025, zadevne zgornje meje večletnega finančnega okvira pa se ustrezno prilagodijo.

2.   Komisija sporoči rezultat morebitnih prilagoditev na podlagi odstavka 1 Evropskemu parlamentu in Svetu.

Poglavje 3

Poglavje 3

Posebni instrumenti

Posebni instrumenti

ODDELEK 1

ODDELEK 1

TEMATSKI POSEBNI INSTRUMENTI

TEMATSKI POSEBNI INSTRUMENTI

Člen 8

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji

1.   Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, katerega cilji in področje uporabe so določeni v Uredbi (EU) Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji, ne presega najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

2.   Odobritve za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji so vključene v splošni proračun Unije kot rezervacija.

Člen 9

Rezerva za solidarnost in nujno pomoč

1.   Z rezervo za solidarnost in nujno pomoč se lahko financirajo:

| (a) | pomoč pri odzivanju na izredne razmere, nastale zaradi večjih nesreč, ki so zajete v Solidarnostnem skladu Evropske unije, katerega cilji in področje uporabe so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 2012/2002 (6), in |
| --- | --- |

(a)

pomoč pri odzivanju na izredne razmere, nastale zaradi večjih nesreč, ki so zajete v Solidarnostnem skladu Evropske unije, katerega cilji in področje uporabe so določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 2012/2002 (6), in

| (b) | hitri odzivi na posebne nujne potrebe znotraj Unije ali v tretjih državah ob dogodkih, ki jih ni bilo mogoče predvideti ob pripravi proračuna, zlasti odzivi na izredne razmere in operacije podpore po naravnih nesrečah, ki niso zajete v točki (a), nesrečah, ki jih povzroči človek, ob humanitarnih krizah v primerih ogroženosti javnega zdravja ter zdravja živali in rastlin v velikem obsegu pa tudi v primerih posebnega pritiska na zunanjih mejah Unije zaradi migracijskih tokov, kadar to zahtevajo okoliščine. |
| --- | --- |

(b)

hitri odzivi na posebne nujne potrebe znotraj Unije ali v tretjih državah ob dogodkih, ki jih ni bilo mogoče predvideti ob pripravi proračuna, zlasti odzivi na izredne razmere in operacije podpore po naravnih nesrečah, ki niso zajete v točki (a), nesrečah, ki jih povzroči človek, ob humanitarnih krizah v primerih ogroženosti javnega zdravja ter zdravja živali in rastlin v velikem obsegu pa tudi v primerih posebnega pritiska na zunanjih mejah Unije zaradi migracijskih tokov, kadar to zahtevajo okoliščine.

2.   Rezerva za solidarnost in nujno pomoč ne presega najvišjega letnega zneska 1 200 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018). Vsi deli letnega zneska, ki se ne porabijo v letu n, se lahko porabijo do leta n+1. Najprej se porabi del letnega zneska iz prejšnjega leta. Vsi deli letnega zneska iz leta n, ki se ne porabijo v letu n+1, zapadejo.

3.   Odobritve za rezervo za solidarnost in nujno pomoč so vključene v splošni proračun Unije kot rezervacija.

4.   Vsako leto 1. oktobra ostane na razpolago vsaj ena četrtina letnega zneska iz odstavka 2 za kritje potreb, ki bi nastale do konca tega leta.

Brez poseganja v prvi pododstavek se lahko uporabijo naslednji največji odstotki skupnega zneska, ki je na voljo do 1. septembra vsakega leta:

| — | 50 % za pomoč iz točke (a) odstavka 1; znesek, ki izhaja iz tega izračuna, se zniža za kateri koli znesek, ki je bil z uporabo odstavka 5 uporabljen v predhodnem letu; |
| --- | --- |

—

50 % za pomoč iz točke (a) odstavka 1; znesek, ki izhaja iz tega izračuna, se zniža za kateri koli znesek, ki je bil z uporabo odstavka 5 uporabljen v predhodnem letu;

| — | 35 % za pomoč tretjim državam iz točke (b) odstavka 1; |
| --- | --- |

—

35 % za pomoč tretjim državam iz točke (b) odstavka 1;

| — | 15 % za pomoč znotraj Unije iz točke (b) odstavka 1. |
| --- | --- |

—

15 % za pomoč znotraj Unije iz točke (b) odstavka 1.

Brez poseganja v prvi pododstavek se lahko preostali del razpoložljivega zneska od 1. septembra vsakega leta porabi za kakršno koli pomoč iz drugega pododstavka za kritje potreb, ki se pojavijo do konca navedenega leta.

5.   V izjemnih primerih in če preostala finančna sredstva, ki so na voljo v rezervi za solidarnost in nujno pomoč, ne zadostujejo za kritje zneskov, ki so po oceni potrebni za pomoč iz točke (a) odstavka 1 v letu nastanka nesreče, kot je opredeljena v navedeni točki, lahko Komisija predlaga, da se razlika financira iz letnih zneskov, ki so na razpolago za rezervo za solidarnost in nujno pomoč v naslednjem letu, in sicer največ do zneska 400 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

Člen 10

Rezerva za prilagoditev na brexit

1.   Rezerva za prilagoditev na brexit zagotavlja pomoč pri soočanju z nepredvidenimi in negativnimi posledicami v državah članicah in sektorjih, ki jih je izstop Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo najbolj prizadel, ob upoštevanju in v skladu s pogoji, določenimi v ustreznem instrumentu.

2.   Rezerva za prilagoditev na brexit ne presega zneska 5 000 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

3.   Odobritve za rezervo za prilagoditev na brexit so vključene v splošni proračun Unije kot rezervacija.

ODDELEK 2

ODDELEK 2

NETEMATSKI POSEBNI INSTRUMENTI

NETEMATSKI POSEBNI INSTRUMENTI

Člen 11

Enotni instrument za rezervo

1.   Enotni instrument za rezervo zajema:

| (a) | od leta 2022: zneske, ki ustrezajo razpoložljivim razlikam do zgornjih mej večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti za leto n–1 in ki bodo dani na razpolago nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti za obdobje 2022–2027; |
| --- | --- |

(a)

od leta 2022: zneske, ki ustrezajo razpoložljivim razlikam do zgornjih mej večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti za leto n–1 in ki bodo dani na razpolago nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti za obdobje 2022–2027;

| (b) | od leta 2022: zneske, ki ustrezajo razliki med izvršenimi plačili in zgornjo mejo plačil večletnega finančnega okvira za leto n–1, da se zgornja meja plačil za obdobje 2022–2027 prilagodi navzgor, in |
| --- | --- |

(b)

od leta 2022: zneske, ki ustrezajo razliki med izvršenimi plačili in zgornjo mejo plačil večletnega finančnega okvira za leto n–1, da se zgornja meja plačil za obdobje 2022–2027 prilagodi navzgor, in

| (c) | dodatne zneske, ki so lahko dani na razpolago nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira v določenem letu za odobritve za prevzem obveznosti ali odobritve plačil oziroma oboje, odvisno od primera, če se v celoti izravnajo z razlikami iz enega ali več razdelkov večletnega finančnega okvira za tekoče ali prihodnja proračunska leta, kar zadeva odobritve za prevzem obveznosti, in se v celoti izravnajo z razlikami do zgornje meje plačil za prihodnja proračunska leta, kar zadeva odobritve plačil. |
| --- | --- |

(c)

dodatne zneske, ki so lahko dani na razpolago nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira v določenem letu za odobritve za prevzem obveznosti ali odobritve plačil oziroma oboje, odvisno od primera, če se v celoti izravnajo z razlikami iz enega ali več razdelkov večletnega finančnega okvira za tekoče ali prihodnja proračunska leta, kar zadeva odobritve za prevzem obveznosti, in se v celoti izravnajo z razlikami do zgornje meje plačil za prihodnja proračunska leta, kar zadeva odobritve plačil.

Zneski se lahko uporabijo na podlagi točke (c) prvega pododstavka le, če so zneski, ki so na voljo na podlagi točk (a) in (b) navedenega pododstavka, kot je ustrezno, nezadostni in v vsakem primeru kot zadnja možnost za odziv na nepredvidene okoliščine.

Če se uporabi točka (c) prvega pododstavka, se skupni zneski zgornjih mej večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za tekoče proračunsko leto in prihodnja proračunska leta ne presežejo. Zneski, izravnani v skladu z navedeno točko, se zato ne uporabijo nadalje v okviru večletnega finančnega okvira.

2.   Z uporabo enotnega instrumenta za rezervo na podlagi točk (a) in (c) prvega pododstavka odstavka 1 se v nobenem letu ne preseže skupni znesek:

| (a) | 0,04 % bruto nacionalnega dohodka Unije v odobritvah za prevzem obveznosti, kot je bil izračunan v okviru letne tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira iz člena 4; |
| --- | --- |

(a)

0,04 % bruto nacionalnega dohodka Unije v odobritvah za prevzem obveznosti, kot je bil izračunan v okviru letne tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira iz člena 4;

| (b) | 0,03 % bruto nacionalnega dohodka Unije v odobritvah plačil, kot je izračunan v okviru letne tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira iz člena 4. |
| --- | --- |

(b)

0,03 % bruto nacionalnega dohodka Unije v odobritvah plačil, kot je izračunan v okviru letne tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira iz člena 4.

Uporaba enotnega instrumenta za rezervo v katerem koli danem letu je skladna z zgornjimi mejami lastnih sredstev, določenimi v sklepu o virih lastnih sredstev.

3.   Letne prilagoditve iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1 za obdobje 2025–2027 v primerjavi s prvotnimi zgornjimi mejami plačil za zadevna leta ne presegajo naslednjih najvišjih zneskov (v cenah iz leta 2018):

| — | 2025 – 8 000 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

2025 – 8 000 milijonov EUR,

| — | 2026 – 13 000 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

2026 – 13 000 milijonov EUR,

| — | 2027 – 15 000 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

2027 – 15 000 milijonov EUR.

Zneski iz drugega pododstavka člena 5(2) so dodani najvišjim zneskom iz prvega pododstavka tega odstavka.

Vse prilagoditve navzgor se v celoti izravnajo z ustreznim znižanjem zgornje meje plačil za leto n–1.

4.   Evropski parlament in Svet lahko uporabita zneske iz točk (a) in (c) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena v okviru proračunskega postopka iz člena 314 PDEU, da se omogoči financiranje odhodkov, ki jih ni bilo mogoče financirati v okviru ustreznih razpoložljivih zgornjih mej večletnega finančnega okvira v določenem letu.

Prilagoditev navzgor iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1 tega člena od leta 2022 naprej izvaja Komisija, in sicer v okviru tehnične prilagoditve iz člena 4.

Člen 12

Instrument prilagodljivosti

1.   Instrument prilagodljivosti se lahko uporabi za financiranje v danem proračunskem letu posebnih nepredvidenih odhodkov v odobritvah za prevzem obveznosti in ustreznih odobritvah plačil, ki jih ni mogoče financirati v okviru zgornjih mej, ki so na razpolago za enega ali več drugih razdelkov. Zgornja meja letnega zneska, ki je na razpolago za instrument prilagodljivosti, je 915 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

2.   Neporabljeni del letnega zneska instrumenta prilagodljivosti se lahko porabi do leta n+2. Najprej se porabijo vsi deli letnega zneska iz prejšnjih let, od najstarejšega dalje. Vsi deli letnega zneska iz leta n, ki se ne porabijo do leta n+2, zapadejo.

Poglavje 4

Poglavje 4

Revizija večletnega finančnega okvira

Revizija večletnega finančnega okvira

Člen 13

Revizija večletnega finančnega okvira

1.   Brez poseganja v člen 3(2) ter člene 14 do 17 se lahko v nepredvidenih okoliščinah večletni finančni okvir revidira ob upoštevanju zgornje meje lastnih sredstev, določene v sklepu o virih lastnih sredstev.

2.   Praviloma se vsak predlog za revizijo večletnega finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 predloži in sprejme pred začetkom proračunskega postopka za zadevno leto ali za prvo od zadevnih let.

3.   Pri vsakem predlogu revizije večletnega finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 se preučijo možnosti za prerazporeditev odhodkov med programi, ki jih zajema razdelek, na katerega se nanaša revizija, pri čemer se zlasti upoštevajo vsakršna pričakovanja, da se odobritve ne bodo porabile v celoti.

4.   Pri vsaki reviziji večletnega finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 se upoštevajo možnosti za izravnavo zvišanja zgornje meje enega razdelka z znižanjem zgornje meje drugega razdelka.

5.   Pri vsaki reviziji večletnega finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 se ohrani ustrezno razmerje med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil.

Člen 14

Revizija, povezana z izvrševanjem

Komisija po potrebi hkrati z uradnim obvestilom Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih tehničnih prilagoditev večletnega finančnega okvira predloži predloge za revizijo skupnih odobritev plačil, ki se ji v smislu izvrševanja zdijo potrebni, da se zagotovi dobro upravljanje letnih zgornjih mej plačil, še zlasti pa skladen razvoj odobritev plačil glede na razvoj odobritev za prevzem obveznosti.

Člen 15

Revizija v primeru spremembe Pogodb

V primeru spremembe Pogodb s proračunskimi posledicami se večletni finančni okvir revidira skladno s tem.

Člen 16

Revizija v primeru širitve Unije

V primeru, da k Uniji pristopi(-ta/-jo) nova(-i/-e) država(-i/-e) članica(-i/-e), se večletni finančni okvir revidira, da se upoštevajo potrebe po odhodkih, ki izhajajo iz pristopa.

Člen 17

Revizija v primeru ponovne združitve Cipra

V primeru ponovne združitve Cipra se večletni finančni okvir revidira, da se upoštevajo celovita rešitev ciprskega vprašanja in dodatne finančne potrebe, ki izhajajo iz ponovne združitve.

Poglavje 5

Poglavje 5

Prispevek k financiranju obsežnih projektov

Prispevek k financiranju obsežnih projektov

Člen 18

Prispevek k financiranju obsežnih projektov

1.   V obdobju 2021–2027 je iz splošnega proračuna Unije za obsežne projekte na podlagi uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi vesoljskega programa Unije in ustanovitvi Agencije Evropske unije za vesoljski program na razpolago največ 13 202 milijona EUR (v cenah iz leta 2018).

2.   V obdobju 2021–2027 je iz splošnega proračuna Unije za projekt mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) na razpolago največ 5 000 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018).

Poglavje 6

Poglavje 6

Medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku

Medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku

Člen 19

Medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku

1.   Institucije sprejmejo ukrepe za lažji potek letnega proračunskega postopka.

2.   Institucije sodelujejo v dobri veri med celotnim postopkom, da bi uskladile svoja stališča. Institucije na vseh stopnjah postopka sodelujejo prek ustreznih medinstitucionalnih stikov, da bi spremljale napredovanje dela in analizirale stopnjo zbliževanja.

3.   Institucije zagotovijo čim večjo usklajenost svojih časovnih razporedov dela, da se omogoči konvergentna in usklajena izvedba postopkov, ki bi privedla h končnemu sprejetju splošnega proračuna Unije.

4.   Na vseh stopnjah postopka se lahko med predstavniki z različnih hierarhičnih ravni, odvisno od narave pričakovanih razprav, skličejo trialogi. Vsaka institucija v skladu s svojim poslovnikom določi svoje udeležence za vsak sestanek in svoj mandat za pogajanja ter druge institucije pravočasno obvesti o podrobnostih sestankov.

Člen 20

Enotnost proračuna

Vsi odhodki in prihodki Unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo so vključeni v splošni proračun Unije v skladu s členom 7 Finančne uredbe, vključno z odhodki, ki nastanejo zaradi kakršne koli odločitve, ki jo Svet sprejme soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom v okviru člena 332 PDEU.

Poglavje 7

Poglavje 7

Končne določbe

Končne določbe

Člen 21

Prehod na naslednji večletni finančni okvir

Komisija do 1. julija 2025 predloži predlog novega večletnega finančnega okvira.

Člen 22

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Svet

Predsednik

PRILOGA I

VEČLETNI FINANČNI OKVIR (EU-27)

| (v mio. EUR – cene iz leta 2018) |
| --- |
| Odobritve za prevzem obveznosti | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2021–2027 skupaj |
| 1. | Enotni trg, inovacije in digitalno |

(v mio. EUR – cene iz leta 2018)

Odobritve za prevzem obveznosti

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2021–2027 skupaj

1.

19 712

19 666

19 133

18 633

18 518

18 646

18 473

132 781

| 2. | Kohezija, odpornost in vrednote |
| --- | --- |

2.

49 741

51 101

52 194

53 954

55 182

56 787

58 809

377 768

| 2a. | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija |
| --- | --- |

2a.

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

45 411

45 951

46 493

47 130

47 770

48 414

49 066

330 235

| 2b. | Odpornost in vrednote |
| --- | --- |

2b.

Odpornost in vrednote

4 330

5 150

5 701

6 824

7 412

8 373

9 743

47 533

| 3. | Naravni viri in okolje |
| --- | --- |

3.

55 242

52 214

51 489

50 617

49 719

48 932

48 161

356 374

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

38 564

38 115

37 604

36 983

36 373

35 772

35 183

258 594

| 4. | Migracije in upravljanje meja |
| --- | --- |

4.

2 324

2 811

3 164

3 282

3 672

3 682

3 736

22 671

| 5. | Varnost in obramba |
| --- | --- |

5.

1 700

1 725

1 737

1 754

1 928

2 078

2 263

13 185

| 6. | Sosedstvo in svet |
| --- | --- |

6.

15 309

15 522

14 789

14 056

13 323

12 592

12 828

98 419

| 7. | Evropska javna uprava |
| --- | --- |

7.

10 021

10 215

10 342

10 454

10 554

10 673

10 843

73 102

od tega: upravni odhodki institucij

7 742

7 878

7 945

7 997

8 025

8 077

8 188

55 852

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI SKUPAJ

154 049

153 254

152 848

152 750

152 896

153 390

155 113

1 074 300

ODOBRITVE PLAČIL SKUPAJ

156 557

154 822

149 936

149 936

149 936

149 936

149 936

1 061 058

PRILOGA II

PRILAGODITEV ZA POSAMEZNE PROGRAME – SEZNAM PROGRAMOV, RAZDELITVENI KLJUČ IN SKUPNA DODATNA SREDSTVA ZA ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| v mio. EUR – cene iz leta 2018 |
| --- |
| | Razdelitveni ključ | Skupna dodatna sredstva za odobritve za prevzem obveznosti na podlagi člena 4a |
| 1. | Enotni trg, inovacije in digitalno |

v mio. EUR – cene iz leta 2018

Razdelitveni ključ

Skupna dodatna sredstva za odobritve za prevzem obveznosti na podlagi člena 4a

1.

36,36  %

4 000

Obzorje Evropa

27,27  %

3 000

Sklad InvestEU

9,09  %

1 000

| 2b. | Odpornost in vrednote |
| --- | --- |

2b.

54,55  %

6 000

EU za zdravje

26,37  %

2 900

Erasmus+

15,46  %

1 700

Ustvarjalna Evropa

5,45  %

600

Pravice in vrednote

7,27  %

800

| 4. | Migracije in upravljanje meja |
| --- | --- |

4.

9,09  %

1 000

Sklad za integrirano upravljanje meja

9,09  %

1 000

SKUPAJ

100,00  %

11 000

---

(1)  Odobritev z dne ... (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

4

(5)  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 311, 14.11.2002, str. 3).

6

---

PRILOGA 2: IZJAVE

1.   
  Sredstva za prednostne programe, stroški v okviru NGEU in prožnost

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o okrepitvi posebnih programov in prilagoditvi temeljnih aktov

Brez poseganja v pooblastila zakonodajnega in proračunskega organa se Evropski parlament, Svet in Komisija strinjajo, da se v zvezi s programi, ki jih opredeli Evropski parlament, finančna sredstva, določena v njihovih temeljnih aktih oziroma pri njihovem finančnem načrtovanju, povečajo za 2,5 milijarde EUR v cenah iz leta 2018. V ta namen bodo ustrezno zmanjšane razpoložljive razlike do zgornjih mej VFO, pri čemer to ne bo vplivalo na morebitno uporabo instrumenta prilagodljivosti v letu 2021.

Brez poseganja v zakonodajna pooblastila institucij se Evropski parlament, Svet in Komisija strinjajo, da se v temeljne akte programov, navedenih v Prilogi II k uredbi o VFO, vključi določba, da se finančna sredstva povečajo za zneske, določene v Prilogi II. Za programe, s katerimi se vzpostavijo proračunska jamstva, se bo dodatni znesek odražal v dodatni ravni zagotovljenih jamstev.

Izjava Evropskega parlamenta o okrepitvi posebnih programov iz nedodeljenih razlik

Znesek 2,5 milijarde EUR v cenah iz leta 2018, naveden v skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o okrepitvi posebnih programov in prilagoditvi temeljnih aktov, bo razdeljen tako:

| — | Obzorje Evropa: +0,5 milijarde EUR |
| --- | --- |

—

Obzorje Evropa: +0,5 milijarde EUR

| — | Erasmus+: +0,5 milijarde EUR, od tega 165 milijonov EUR v letu 2021 |
| --- | --- |

—

Erasmus+: +0,5 milijarde EUR, od tega 165 milijonov EUR v letu 2021

| — | EU4Health: +0,5 milijarde EUR, od tega 70 milijonov EUR v letu 2021 |
| --- | --- |

—

EU4Health: +0,5 milijarde EUR, od tega 70 milijonov EUR v letu 2021

| — | Evropska agencija za mejno in obalno stražo: +0,5 milijarde EUR |
| --- | --- |

—

Evropska agencija za mejno in obalno stražo: +0,5 milijarde EUR

| — | Humanitarna pomoč: +0,5 milijarde EUR |
| --- | --- |

—

Humanitarna pomoč: +0,5 milijarde EUR

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o uporabi vrnjenih dodelitev iz Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP v korist instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje

Svet se strinja, da se bo v obdobju 2021–2027 znesek v višini največ 1 milijarde EUR (v cenah iz leta 2018), ki izhaja iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada, uporabil v korist instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje. Vse tri institucije se strinjajo, da bi moral instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje omogočati prejemanje teh sredstev.

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o ponovni uporabi sproščenih sredstev v zvezi z raziskovalnim programom

Evropski parlament, Svet in Komisija se strinjajo, da se skladno s členom 15(3) finančne uredbe v obdobju 2021–2027 v korist raziskovalnega programa znova dajo na razpolago odobritve za prevzem obveznosti, ki ustrezajo znesku največ 0,5 milijarde EUR (v cenah iz leta 2018) sprostitev, nastalem kot posledica celotne ali delne neizvedbe projektov v sklopu tega programa ali njegovega predhodnika, pri čemer to ne vpliva na institucionalna pooblastila teh institucij.

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o obravnavi stroškov obresti in odplačil v okviru NGEU v VFO 2021–2027

Vse tri institucije se strinjajo, da je namen odhodkov za kritje stroškov financiranja Next Generation EU zagotoviti, da programi in skladi EU ne bodo okrnjeni.

Strinjajo se, da obravnava stroškov obresti in odplačil v okviru NGEU v VFO 2021–2027, ki naj bi po trenutnih napovedih za celotno sedemletno obdobje znašali 12,9 milijarde EUR, ne bi smela vplivati na to, kako bo zadeva obravnavana v prihodnjih VFO, tj. od leta 2028 dalje.

Strinjajo so, da si bodo prizadevale, da bi bilo uvedenih dovolj novih virov lastnih sredstev, s katerimi bi pokrili znesek, ki ustreza pričakovanim odhodkom, povezanim z odplačevanjem in stroški obresti.

2.   
  Viri lastnih sredstev

Izjava Komisije o uvedbi vira lastnih sredstev iz naslova digitalne dajatve

Komisija bo ob upoštevanju dogajanja na mednarodni ravni pospešila delo v zvezi s predložitvijo potrebnih predlogov za uvedbo digitalne dajatve v Uniji in čim prej, najpozneje pa junija 2021, pripravila predlog za temeljni akt. Na tej podlagi bo predlagala, da iz digitalne dajatve izhajajoči prihodki z januarjem 2023 postanejo vir lastnih sredstev.

Izjava Komisije o uvedbi vira lastnih sredstev iz naslova davka na finančne transakcije

Razprave o davku na finančne transakcije v okviru okrepljenega sodelovanja še potekajo, zaključile pa naj bi se do konca leta 2022. Če bo o tem davku dosežen dogovor, bo Komisija predlagala, da se prihodki iz njega v proračun EU stekajo kot vir lastnih sredstev.

Če do konca leta 2022 dogovora ne bo, bo Komisija na podlagi ocen učinka predlagala nov vir lastnih sredstev, ki bo temeljil na novem davku na finančne transakcije. Komisija bo skušala zadevne predloge podati do junija 2024 z namenom njegove uvedbe najpozneje 1. januarja 2026.

3.   
  Vloga proračunskega organa

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o proračunskem nadzoru novih predlogov, ki temeljijo na členu 122 PDEU in lahko imajo znatne posledice za proračun Unije

Ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski parlament, Svet in Komisija (tri institucije) potrjujejo, da je pravna podlaga za sprejemanje ukrepov, s katerimi se obravnavajo posebne krizne razmere in ki lahko imajo proračunske posledice, ki utegnejo vplivati na razvoj odhodkov Unije v mejah njenih virov lastnih sredstev, člen 122 PDEU. |
| --- | --- |

(1)

Evropski parlament, Svet in Komisija (tri institucije) potrjujejo, da je pravna podlaga za sprejemanje ukrepov, s katerimi se obravnavajo posebne krizne razmere in ki lahko imajo proračunske posledice, ki utegnejo vplivati na razvoj odhodkov Unije v mejah njenih virov lastnih sredstev, člen 122 PDEU.

| (2) | Primerno je, da veji proračunskega organa glede na svoja proračunska pooblastila iz Pogodb obravnavata proračunske posledice takih predvidenih aktov, kadar je verjetno, da bodo te posledice znatne. V ta namen bi morala Komisija zagotoviti vse ustrezne informacije, ki so potrebne, da se Evropskemu parlamentu in Svetu pomaga pri njunih obravnavah – |
| --- | --- |

(2)

Primerno je, da veji proračunskega organa glede na svoja proračunska pooblastila iz Pogodb obravnavata proračunske posledice takih predvidenih aktov, kadar je verjetno, da bodo te posledice znatne. V ta namen bi morala Komisija zagotoviti vse ustrezne informacije, ki so potrebne, da se Evropskemu parlamentu in Svetu pomaga pri njunih obravnavah –

SO SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

| 1. | Ta izjava ureja postopek proračunskega nadzora (v nadaljnjem besedilu: postopek) med Evropskim parlamentom in Svetom ob dejavni pomoči Komisije. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ta postopek se lahko uporabi v zvezi s predlogom Komisije za akt Sveta, ki temelji na členu 122 PDEU in lahko ima znatne posledice za proračun Unije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija bo k vsakemu takemu predlogu priložila oceno proračunskih posledic predlaganega pravnega akta in navedla, ali po njenem mnenju ta akt lahko ima znatne posledice za proračun Unije. Na tej podlagi lahko Evropski parlament in Svet zahtevata, da postopek steče. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Postopek bo potekal v skupnem odboru, ki ga bodo sestavljali predstavniki Evropskega parlamenta in Sveta na ustrezni ravni. Komisija bo sodelovala pri delu tega skupnega odbora. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Evropski parlament in Svet bosta, ne da bi to vplivalo na pooblastila slednjega iz člena 122 PDEU, vzpostavila konstruktiven dialog v prizadevanju za skupno razumevanje proračunskih posledic predvidenega pravnega akta, pri tem pa ustrezno upoštevala nujnost zadeve. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Postopek bi moral potekati največ dva meseca, razen če mora biti zadevni akt sprejet pred določenim datumom ali, če je zadeva nujna, v krajšem roku, ki ga določi Svet. |
| --- | --- |

6.

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o ponovni oceni določb o zunanjih namenskih prejemkih ter najemanju in dajanju posojil v finančni uredbi

V kontekstu Next Generation EU se Evropski parlament, Svet in Komisija strinjajo, da bodo v okviru naslednje revizije finančne uredbe ocenjene in po potrebi revidirane:

| — | določbe o zunanjih namenskih prejemkih, zlasti tiste v členu 21(5) finančne uredbe; |
| --- | --- |

—

določbe o zunanjih namenskih prejemkih, zlasti tiste v členu 21(5) finančne uredbe;

| — | določbe o poročanju glede najemanja in dajanja posojil |
| --- | --- |

—

določbe o poročanju glede najemanja in dajanja posojil

Vse tri institucije potrjujejo, da se za namenske prejemke uporabljajo veljavna pravila o revizijah in postopku razrešnice.

4.   
  Horizontalna vprašanja – podnebje, biotska raznovrstnost, enakost med moškimi in ženskami ter cilji trajnostnega razvoja

Izjava Komisije o metodologiji spremljanja odhodkov za podnebne ukrepe ter o udeleženosti Evropskega parlamenta in Sveta

Komisija bo zagotovila, da bo metodologija spremljanja odhodkov za podnebne ukrepe dostopna, transparentna in javno dostopna. Glede te metodologije bo izmenjala mnenja z Evropskim parlamentom in Svetom. Med ključnimi načeli spremljanja odhodkov za podnebne ukrepe bosta transparentnost in izmenjava informacij s Parlamentom in Svetom glede napredka pri uresničevanju podnebnih ciljev.

Izjava Komisije o prispevkih k podnebnim ukrepom po posameznih programih

Brez poseganja v zakonodajna pooblastila Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zadevnimi sektorskimi temeljnimi akti so za obdobje 2021–2027 prispevki k podnebnim ukrepom, z namenom uresničitve tozadevnega splošnega cilja vsaj 30 % celotnega zneska odhodkov proračuna Unije in odhodkov NGEU, za zadevne programe in sklade naslednji:

| Programi | Pričakovani minimalni prispevek |
| --- | --- |
| Obzorje Evropa | 35 % |
| ITER | 100 % |
| Sklad InvestEU | 30 % |
| Instrument za povezovanje Evrope | 60 % |
| ESRR | 30 % |
| Kohezijski sklad | 37 % |
| REACT EU | 25 % |
| Mehanizem za okrevanje in odpornost | 37 % |
| SKP 2021–2022 | 26 % |
| SKP 2023–2027 | 40 % |
| ESPR | 30 % |
| LIFE | 61 % |
| Sklad za pravični prehod | 100 % |
| NDICI | 25 % |
| ČDO | 25 % |
| Predpristopna pomoč | 16 % |

Programi

Pričakovani minimalni prispevek

Obzorje Evropa

35 %

ITER

100 %

Sklad InvestEU

30 %

Instrument za povezovanje Evrope

60 %

ESRR

30 %

Kohezijski sklad

37 %

REACT EU

25 %

Mehanizem za okrevanje in odpornost

37 %

SKP 2021–2022

26 %

SKP 2023–2027

40 %

ESPR

30 %

LIFE

61 %

Sklad za pravični prehod

100 %

NDICI

25 %

ČDO

25 %

Predpristopna pomoč

16 %

Komisija bo te prispevke k podnebnim ukrepom uporabila kot referenčno točko, na podlagi katere bo ocenila odstopanja in predlagala ukrepe v primeru nezadostnega napredka.

Izjava Komisije o metodologiji spremljanja odhodkov za biotsko raznovrstnost ter o udeleženosti Evropskega parlamenta in Sveta

Komisija bo zagotovila, da bo metodologija spremljanja odhodkov za biotsko raznovrstnost dostopna, transparentna in javno dostopna. Po zaključku študije o tej metodologiji, ki jo je naročila pred kratkim, bo tozadevno izmenjala mnenja z Evropskim parlamentom in Svetom. Ključnega pomena za takšno spremljanje bosta transparentnost in izmenjava informacij s Parlamentom in Svetom glede napredka pri uresničevanju ciljev na področju biotske raznovrstnosti.

5.   
  Druge izjave

Izjava Komisije o vmesnem pregledu/reviziji

Komisija najpozneje 1. januarja 2024 predstavi pregled delovanja VFO.

Tak pregled lahko po potrebi vsebuje zadevne predloge za revizijo uredbe o VFO v skladu s postopki iz PDEU.

---

četrtek, 17. december 2020

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/256 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/256

---

P9_TA(2020)0363

Sodelovanje Evropskega urada za boj proti goljufijam z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitost njegovih preiskav ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 v zvezi s sodelovanjem z Evropskim javnim tožilstvom in učinkovitostjo preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam (10008/1/2020 – C9-0393/2020 – 2018/0170(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 445/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10008/1/2020 – C9-0393/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10008/1/2020 – C9-0393/2020),

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 8/2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 8/2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2020)0805), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2020)0805),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0338), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0338),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za proračunski nadzor (A9-0263/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za proračunski nadzor (A9-0263/2020),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroča svojemu generalnemu sekretarju, naj takoj, ko bo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, akt podpiše in v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta naroči njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 42, 1.2.2019, str. 1

(2)  Sprejeta besedila z dne 16.4.2019, P8_TA(2019)0383.

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/257 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/257

---

P9_TA(2020)0364

Splošna pravila in načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 17. decembra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085 – C8-0034/2017 – 2017/0035(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 445/45)

Sprememba 1

Predlog sklepa

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Izkazalo se je, da
  sistem, vzpostavljen z Uredbo
   (EU) št. 182/2011, v praksi na splošno
  dobro deluje
  ter zagotavlja ustrezno institucionalno uravnoteženost vlog Komisije in drugih udeleženih akterjev.
  Navedeni sistem bi moral
  zato še naprej
  delovati
  brez sprememb,
  razen nekaterih
  ciljno
  usmerjenih sprememb
  ,
  povezanih
  s posebnimi vidiki postopka na ravni odbora za pritožbe. Namen teh sprememb je zagotoviti širšo politično odgovornost in lastno odgovornost glede politično občutljivih izvedbenih aktov, vendar brez sprememb pravnih in institucionalnih pristojnosti glede izvedbenih aktov, urejenih z Uredbo (EU) št. 182/2011. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Izkazalo se je, da
  sistem, vzpostavljen z Uredbo
   (EU) št. 182/2011, v praksi na splošno
  dobro deluje
  ter zagotavlja ustrezno institucionalno uravnoteženost vlog Komisije in drugih udeleženih akterjev.
  Navedeni sistem bi moral
  zato še naprej
  delovati
  brez sprememb,
  razen nekaterih
  ciljno
  usmerjenih sprememb
  ,
  povezanih
  s posebnimi vidiki postopka na ravni odbora za pritožbe. Namen teh sprememb je zagotoviti širšo politično odgovornost in lastno odgovornost glede politično občutljivih izvedbenih aktov, vendar brez sprememb pravnih in institucionalnih pristojnosti glede izvedbenih aktov, urejenih z Uredbo (EU) št. 182/2011.

| (2) | Izkazalo se je, da
  Uredba
   (EU) št. 182/2011 v praksi na splošno
  deluje učinkovito
  ter zagotavlja ustrezno institucionalno uravnoteženost vlog Komisije in drugih udeleženih akterjev.
  Glavni elementi sistema lahko
  zato še naprej
  delujejo
  brez sprememb
  . Vendar raven dodane vrednosti
  ,
  ki jo določa Uredba (EU) št. 182/2011 v zvezi z ustreznim postopkom odločanja, še ni povsem zadovoljiva. Zato so potrebne nekatere
  ciljno
  usmerjene spremembe
  ,
  povezane
  s posebnimi vidiki postopka na ravni odbora za pritožbe. Namen teh sprememb je zagotoviti širšo politično odgovornost in lastno odgovornost glede politično občutljivih izvedbenih aktov, vendar brez sprememb pravnih in institucionalnih pristojnosti glede izvedbenih aktov, urejenih z Uredbo (EU) št. 182/2011.
  Dodatni namen tega akta o spremembi je izboljšati seznanjenost državljanov Unije s postopki, povezanimi z izvedbenimi akti. Da bi izboljšali zaupanje v institucije in organe Unije, je bistveno, da so njeni državljani obveščeni o sprejemanju odločitev in tudi o razlogih za odločitve teh institucij in organov. |
| --- | --- |

(2)

Izkazalo se je, da
  Uredba
   (EU) št. 182/2011 v praksi na splošno
  deluje učinkovito
  ter zagotavlja ustrezno institucionalno uravnoteženost vlog Komisije in drugih udeleženih akterjev.
  Glavni elementi sistema lahko
  zato še naprej
  delujejo
  brez sprememb
  . Vendar raven dodane vrednosti
  ,
  ki jo določa Uredba (EU) št. 182/2011 v zvezi z ustreznim postopkom odločanja, še ni povsem zadovoljiva. Zato so potrebne nekatere
  ciljno
  usmerjene spremembe
  ,
  povezane
  s posebnimi vidiki postopka na ravni odbora za pritožbe. Namen teh sprememb je zagotoviti širšo politično odgovornost in lastno odgovornost glede politično občutljivih izvedbenih aktov, vendar brez sprememb pravnih in institucionalnih pristojnosti glede izvedbenih aktov, urejenih z Uredbo (EU) št. 182/2011.
  Dodatni namen tega akta o spremembi je izboljšati seznanjenost državljanov Unije s postopki, povezanimi z izvedbenimi akti. Da bi izboljšali zaupanje v institucije in organe Unije, je bistveno, da so njeni državljani obveščeni o sprejemanju odločitev in tudi o razlogih za odločitve teh institucij in organov.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | V Uredbi (EU) št. 182/2011 je določeno, da se v več posebnih primerih zadeva predloži odboru za pritožbe. V praksi se je odbor za pritožbe sestal, kadar odbor v postopku pregleda ni dosegel kvalificirane večine niti za niti proti, zaradi česar ni podal mnenja.
  Večina teh primerov je bila povezana z gensko spremenjenimi organizmi, gensko spremenjenimi živili in krmo ter fitofarmacevtskimi sredstvi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

V Uredbi (EU) št. 182/2011 je določeno, da se v več posebnih primerih zadeva predloži odboru za pritožbe. V praksi se je odbor za pritožbe sestal, kadar odbor v postopku pregleda ni dosegel kvalificirane večine niti za niti proti, zaradi česar ni podal mnenja.
  Večina teh primerov je bila povezana z gensko spremenjenimi organizmi, gensko spremenjenimi živili in krmo ter fitofarmacevtskimi sredstvi.

| (3) | V Uredbi (EU) št. 182/2011 je določeno, da se v več posebnih primerih zadeva predloži odboru za pritožbe. V praksi se je odbor za pritožbe
  zlasti v povezavi z gensko spremenjenimi organizmi, gensko spremenjeno hrano in krmo ter fitofarmacevtskimi sredstvi
  sestal, kadar odbor v postopku pregleda ni dosegel kvalificirane večine niti za niti proti, zaradi česar ni podal mnenja. |
| --- | --- |

(3)

V Uredbi (EU) št. 182/2011 je določeno, da se v več posebnih primerih zadeva predloži odboru za pritožbe. V praksi se je odbor za pritožbe
  zlasti v povezavi z gensko spremenjenimi organizmi, gensko spremenjeno hrano in krmo ter fitofarmacevtskimi sredstvi
  sestal, kadar odbor v postopku pregleda ni dosegel kvalificirane večine niti za niti proti, zaradi česar ni podal mnenja.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Posledično je bilo odboru za pritožbe v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 predloženih zelo malo zadev, ki se obravnavajo v tem aktu o spremembi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Posledično je bilo odboru za pritožbe v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 predloženih zelo malo zadev, ki se obravnavajo v tem aktu o spremembi.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Izkušnje so pokazale, da se v odboru za pritožbe v veliki večini primerov ponovi izid iz odbora za pregled, zaradi česar se mnenje ne poda. Odbor za pritožbe torej ne pripomore k razjasnitvi stališč držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Izkušnje so pokazale, da se v odboru za pritožbe v veliki večini primerov ponovi izid iz odbora za pregled, zaradi česar se mnenje ne poda. Odbor za pritožbe torej ne pripomore k razjasnitvi stališč držav članic.

| (4) | Izkušnje so pokazale, da se v odboru za pritožbe v veliki večini primerov ponovi izid iz odbora za pregled, zaradi česar se mnenje ne poda. Odbor za pritožbe torej ne pripomore k razjasnitvi stališč držav članic jasnejša
  ali da bi se v postopku pregleda predložila mnenja. Uredba (EU) št. 182/2011 določa, da lahko Komisija v teh primerih sprejme osnutek izvedbenega akta, pri čemer lahko v imenu držav članic opredeli potrebo po učinkovitem izvajanju zakonodaje ter določi, kako se lahko učinkovito izvaja
  . |
| --- | --- |

(4)

Izkušnje so pokazale, da se v odboru za pritožbe v veliki večini primerov ponovi izid iz odbora za pregled, zaradi česar se mnenje ne poda. Odbor za pritožbe torej ne pripomore k razjasnitvi stališč držav članic jasnejša
  ali da bi se v postopku pregleda predložila mnenja. Uredba (EU) št. 182/2011 določa, da lahko Komisija v teh primerih sprejme osnutek izvedbenega akta, pri čemer lahko v imenu držav članic opredeli potrebo po učinkovitem izvajanju zakonodaje ter določi, kako se lahko učinkovito izvaja
  .

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | V Uredbi (EU) št. 182/2011 je določeno, da lahko Komisija v takih primerih sprejme osnutek izvedbenega akta, kar ji daje diskrecijsko pravico. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

V Uredbi (EU) št. 182/2011 je določeno, da lahko Komisija v takih primerih sprejme osnutek izvedbenega akta, kar ji daje diskrecijsko pravico.

črtano

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Ta diskrecijska pravica pa je bistveno manjša v primerih, povezanih z odobritvijo proizvodov ali snovi, kot na primer na področju gensko spremenjenih živil in krme, saj mora Komisija sprejeti odločitev v razumnem roku in se ne sme vzdržati sprejetja odločitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Ta diskrecijska pravica pa je bistveno manjša v primerih, povezanih z odobritvijo proizvodov ali snovi, kot na primer na področju gensko spremenjenih živil in krme, saj mora Komisija sprejeti odločitev v razumnem roku in se ne sme vzdržati sprejetja odločitve.

| (6) | Ta diskrecijska pravica pa je bistveno manjša v primerih, povezanih z odobritvijo proizvodov ali snovi, kot na primer na področju gensko spremenjenih živil in krme, saj mora Komisija sprejeti odločitev v razumnem roku in se ne sme vzdržati sprejetja odločitve.
  Tako je Evropski varuh človekovih pravic v sklepu o zadevi 1582/2014 poudaril, da mora Komisija spoštovati veljavne pravne določbe o rokih za odobritev gensko spremenjenih organizmov. |
| --- | --- |

(6)

Ta diskrecijska pravica pa je bistveno manjša v primerih, povezanih z odobritvijo proizvodov ali snovi, kot na primer na področju gensko spremenjenih živil in krme, saj mora Komisija sprejeti odločitev v razumnem roku in se ne sme vzdržati sprejetja odločitve.
  Tako je Evropski varuh človekovih pravic v sklepu o zadevi 1582/2014 poudaril, da mora Komisija spoštovati veljavne pravne določbe o rokih za odobritev gensko spremenjenih organizmov.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Komisija
  je
  sicer
  pooblaščena
  za odločanje v takih primerih zaradi posebne občutljivosti zadevnih vprašanj, vendar bi morale
  tudi
  države članice
  v celoti
  prevzeti
  svojo
  odgovornost v postopku odločanja.
  To pa ni mogoče
  ,
  kadar
  države članice niso sposobne doseči kvalificirane večine
  , med drugim zaradi precejšnjega števila vzdržanih glasov ali nenavzočnosti na glasovanju
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Komisija
  je
  sicer
  pooblaščena
  za odločanje v takih primerih zaradi posebne občutljivosti zadevnih vprašanj, vendar bi morale
  tudi
  države članice
  v celoti
  prevzeti
  svojo
  odgovornost v postopku odločanja.
  To pa ni mogoče
  ,
  kadar
  države članice niso sposobne doseči kvalificirane večine
  , med drugim zaradi precejšnjega števila vzdržanih glasov ali nenavzočnosti na glasovanju
  .

| (7) | Komisija
  ima
  sicer
  pristojnost
  za odločanje v takih primerih zaradi posebne občutljivosti zadevnih vprašanj, vendar bi morale države članice prevzeti
  večjo
  odgovornost v postopku odločanja.
  Kadar je temeljni akt povezan z varovanjem zdravja ali varnostjo ljudi
  ,
  živali ali rastlin in
  države članice niso sposobne doseči kvalificirane večine
  v prid osnutku izvedbenega akta za odobritev proizvoda ali snovi, bi bilo treba šteti, da je bila odobritev zavrnjena
  . |
| --- | --- |

(7)

Komisija
  ima
  sicer
  pristojnost
  za odločanje v takih primerih zaradi posebne občutljivosti zadevnih vprašanj, vendar bi morale države članice prevzeti
  večjo
  odgovornost v postopku odločanja.
  Kadar je temeljni akt povezan z varovanjem zdravja ali varnostjo ljudi
  ,
  živali ali rastlin in
  države članice niso sposobne doseči kvalificirane večine
  v prid osnutku izvedbenega akta za odobritev proizvoda ali snovi, bi bilo treba šteti, da je bila odobritev zavrnjena
  .

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Za povečanje dodane vrednosti odbora za pritožbe bi bilo treba torej okrepiti njegovo vlogo, tako da se določi možnost sklica nadaljnje seje odbora za pritožbe, kadar mnenje ni podano. Ustrezna raven zastopanja na nadaljnji seji odbora za pritožbe bi morala biti ministrska, da se zagotovi politična razprava. Da se omogoči organizacija take nadaljnje seje, bi bilo treba podaljšati rok za podajo mnenja odbora za pritožbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Za povečanje dodane vrednosti odbora za pritožbe bi bilo treba torej okrepiti njegovo vlogo, tako da se določi možnost sklica nadaljnje seje odbora za pritožbe, kadar mnenje ni podano. Ustrezna raven zastopanja na nadaljnji seji odbora za pritožbe bi morala biti ministrska, da se zagotovi politična razprava. Da se omogoči organizacija take nadaljnje seje, bi bilo treba podaljšati rok za podajo mnenja odbora za pritožbe.

| (8) | Za povečanje dodane vrednosti odbora za pritožbe bi bilo treba torej okrepiti njegovo vlogo, tako da se določi možnost sklica nadaljnje seje odbora za pritožbe, kadar mnenje ni podano. Ustrezna raven zastopanja na nadaljnji seji odbora za pritožbe bi morala biti
  na dovolj visoki politični ravni, kot je
  ministrska, da se zagotovi politična razprava. Da se omogoči organizacija take nadaljnje seje, bi bilo treba podaljšati rok za podajo mnenja odbora za pritožbe.
  Vendar bi moralo biti podaljšanje le za kratko obdobje. |
| --- | --- |

(8)

Za povečanje dodane vrednosti odbora za pritožbe bi bilo treba torej okrepiti njegovo vlogo, tako da se določi možnost sklica nadaljnje seje odbora za pritožbe, kadar mnenje ni podano. Ustrezna raven zastopanja na nadaljnji seji odbora za pritožbe bi morala biti
  na dovolj visoki politični ravni, kot je
  ministrska, da se zagotovi politična razprava. Da se omogoči organizacija take nadaljnje seje, bi bilo treba podaljšati rok za podajo mnenja odbora za pritožbe.
  Vendar bi moralo biti podaljšanje le za kratko obdobje.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Komisiji bi bilo treba omogočiti, da v posebnih primerih zaprosi Svet za
  mnenje
  in usmeritev glede širših posledic nepredložitve mnenja, vključno z institucionalnimi, pravnimi, političnimi in mednarodnimi posledicami. Komisija bi morala upoštevati vsa stališča, ki jih Svet
  izrazi
  v treh mesecih od predložitve zadeve. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Komisija pri predložitvi določi krajši rok. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Komisiji bi bilo treba omogočiti, da v posebnih primerih zaprosi Svet za
  mnenje
  in usmeritev glede širših posledic nepredložitve mnenja, vključno z institucionalnimi, pravnimi, političnimi in mednarodnimi posledicami. Komisija bi morala upoštevati vsa stališča, ki jih Svet
  izrazi
  v treh mesecih od predložitve zadeve. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Komisija pri predložitvi določi krajši rok.

| (10) | Komisiji bi bilo treba omogočiti, da v posebnih primerih zaprosi
  Evropski parlament in
  Svet za
  stališče
  in usmeritev glede širših posledic nepredložitve mnenja, vključno z institucionalnimi, pravnimi,
  ekonomskimi,
  političnimi in mednarodnimi posledicami. Komisija bi morala upoštevati vsa stališča, ki jih
  Evropski parlament in
  Svet
  izrazita
  v treh mesecih od predložitve zadeve. V ustrezno utemeljenih
  nujnih
  primerih lahko Komisija pri predložitvi določi krajši rok
  . O stališčih, ki sta jih izrazila Evropski parlament in Svet, bi bilo treba nemudoma obvestiti tudi Evropski ekonomski in socialni odbor ter Evropski parlament in Svet, kot je primerno. |
| --- | --- |

(10)

Komisiji bi bilo treba omogočiti, da v posebnih primerih zaprosi
  Evropski parlament in
  Svet za
  stališče
  in usmeritev glede širših posledic nepredložitve mnenja, vključno z institucionalnimi, pravnimi,
  ekonomskimi,
  političnimi in mednarodnimi posledicami. Komisija bi morala upoštevati vsa stališča, ki jih
  Evropski parlament in
  Svet
  izrazita
  v treh mesecih od predložitve zadeve. V ustrezno utemeljenih
  nujnih
  primerih lahko Komisija pri predložitvi določi krajši rok
  . O stališčih, ki sta jih izrazila Evropski parlament in Svet, bi bilo treba nemudoma obvestiti tudi Evropski ekonomski in socialni odbor ter Evropski parlament in Svet, kot je primerno.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Kadar kaže, da bi bilo težko pridobiti pozitivno mnenje držav članic o podobnih osnutkih izvedbenih aktov, bi bilo treba razmisliti o ponovnem pregledu izvedbenih pooblastil, ki so bila prenesena na Komisijo v ustreznih temeljnih aktih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Kadar kaže, da bi bilo težko pridobiti pozitivno mnenje držav članic o podobnih osnutkih izvedbenih aktov, bi bilo treba razmisliti o ponovnem pregledu izvedbenih pooblastil, ki so bila prenesena na Komisijo v ustreznih temeljnih aktih.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Povečati bi bilo treba preglednost glasov predstavnikov držav članic
  v odboru za pritožbe
  in objaviti glasove predstavnikov posameznih držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Povečati bi bilo treba preglednost glasov predstavnikov držav članic
  v odboru za pritožbe
  in objaviti glasove predstavnikov posameznih držav članic.

| (11) | Povečati bi bilo treba preglednost glasov predstavnikov držav članic
  na vseh stopnjah svetovalnega postopka
  in
  postopka pregleda ter
  objaviti glasove predstavnikov posameznih držav članic.
  Kadar je akt povezan z občutljivimi področji, kot so varstvo potrošnikov, varovanje zdravja ali varnost ljudi, živali ali rastlin ali varstvo okolja, bi morali posamezni predstavniki držav članic za vsak primer posebej podrobno obrazložiti, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali. Komisija bi morala podati tudi informacije o sestavi odborov, tudi o prisotnih osebah ter organih in organizacijah, ki jim te osebe pripadajo, kot tudi o dnevnih redih sestankov in dokumentih in osnutkih besedil, o katerih se razpravlja. |
| --- | --- |

(11)

Povečati bi bilo treba preglednost glasov predstavnikov držav članic
  na vseh stopnjah svetovalnega postopka
  in
  postopka pregleda ter
  objaviti glasove predstavnikov posameznih držav članic.
  Kadar je akt povezan z občutljivimi področji, kot so varstvo potrošnikov, varovanje zdravja ali varnost ljudi, živali ali rastlin ali varstvo okolja, bi morali posamezni predstavniki držav članic za vsak primer posebej podrobno obrazložiti, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali. Komisija bi morala podati tudi informacije o sestavi odborov, tudi o prisotnih osebah ter organih in organizacijah, ki jim te osebe pripadajo, kot tudi o dnevnih redih sestankov in dokumentih in osnutkih besedil, o katerih se razpravlja.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Da bi bili državljani Unije bolje seznanjeni s postopkom, da bi ga bolje razumeli in bi bil bolj prepoznaven, bi morali predstavniki posameznih držav članic obrazložiti, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali ali se ga morebiti niso udeležili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Da bi bili državljani Unije bolje seznanjeni s postopkom, da bi ga bolje razumeli in bi bil bolj prepoznaven, bi morali predstavniki posameznih držav članic obrazložiti, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali ali se ga morebiti niso udeležili.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11b) | Dostopnost registra bi bilo treba še povečati, njegovo vsebino pa spremeniti, da bi povečali preglednost nad postopkom odločanja, zlasti s tem ko bi dodali o njem več informacij. Pri tem bi bilo bistveno izboljšati iskalne funkcije registra, da bi omogočale iskanje po političnih področjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11b)

Dostopnost registra bi bilo treba še povečati, njegovo vsebino pa spremeniti, da bi povečali preglednost nad postopkom odločanja, zlasti s tem ko bi dodali o njem več informacij. Pri tem bi bilo bistveno izboljšati iskalne funkcije registra, da bi omogočale iskanje po političnih področjih.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (EU) št. 182/2011

Člen 3 – odstavek 7 – pododstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Kadar v skladu z drugim pododstavkom člena 6(3) mnenje v odboru za pritožbe ni podano, se lahko predsednik odloči za sklic nadaljnje seje odbora za pritožbe na
  ministrski
  ravni. V takih primerih odbor za pritožbe poda svoje mnenje v treh mesecih od datuma prve predložitve.“; | „Kadar v skladu z drugim pododstavkom člena 6(3) mnenje v odboru za pritožbe ni podano, se lahko predsednik
  ali navadna večina držav članic
  odloči za sklic nadaljnje seje odbora za pritožbe na
  dovolj visoki politični
  ravni
  , kot je ministrska
  . V takih primerih odbor za pritožbe poda svoje mnenje v treh mesecih od datuma prve predložitve.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

„Kadar v skladu z drugim pododstavkom člena 6(3) mnenje v odboru za pritožbe ni podano, se lahko predsednik odloči za sklic nadaljnje seje odbora za pritožbe na
  ministrski
  ravni. V takih primerih odbor za pritožbe poda svoje mnenje v treh mesecih od datuma prve predložitve.“;

„Kadar v skladu z drugim pododstavkom člena 6(3) mnenje v odboru za pritožbe ni podano, se lahko predsednik
  ali navadna večina držav članic
  odloči za sklic nadaljnje seje odbora za pritožbe na
  dovolj visoki politični
  ravni
  , kot je ministrska
  . V takih primerih odbor za pritožbe poda svoje mnenje v treh mesecih od datuma prve predložitve.“;

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka b

Uredba (EU) št. 182/2011

Člen 6 – odstavek 3 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „3a.   Kadar mnenje v odboru za pritožbe ni podano, lahko Komisija zadevo predloži Svetu, da
  ta poda
  mnenje, v katerem
  navede
  svoja stališča in usmeritev glede širših posledic nepredložitve mnenja, vključno z institucionalnimi, pravnimi, političnimi in mednarodnimi posledicami. Komisija upošteva vsa stališča, ki jih Svet
  izrazi
  v treh mesecih od predložitve zadeve. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Komisija pri predložitvi določi krajši rok.“; | „3a.   Kadar mnenje v odboru za pritožbe ni podano, lahko Komisija zadevo predloži
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu, da
  o njej podata
  mnenje, v katerem
  navedeta
  svoja stališča in usmeritev glede širših posledic nepredložitve mnenja, vključno z institucionalnimi, pravnimi,
  ekonomskimi
  političnimi in mednarodnimi posledicami
  izida glasovanja v odboru za pritožbe
  . Komisija upošteva vsa stališča, ki jih
  Evropski parlament in
  Svet
  izrazita
  v treh mesecih od predložitve zadeve. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Komisija pri predložitvi določi krajši rok
  , če je zadeva nujna
  .
  O stališčih, ki sta jih izrazila Evropski parlament in Svet, je treba nemudoma obvestiti tudi Evropski ekonomski in socialni odbor ter Evropski parlament in Svet, kot je primerno.
  “; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„3a.   Kadar mnenje v odboru za pritožbe ni podano, lahko Komisija zadevo predloži Svetu, da
  ta poda
  mnenje, v katerem
  navede
  svoja stališča in usmeritev glede širših posledic nepredložitve mnenja, vključno z institucionalnimi, pravnimi, političnimi in mednarodnimi posledicami. Komisija upošteva vsa stališča, ki jih Svet
  izrazi
  v treh mesecih od predložitve zadeve. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Komisija pri predložitvi določi krajši rok.“;

„3a.   Kadar mnenje v odboru za pritožbe ni podano, lahko Komisija zadevo predloži
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu, da
  o njej podata
  mnenje, v katerem
  navedeta
  svoja stališča in usmeritev glede širših posledic nepredložitve mnenja, vključno z institucionalnimi, pravnimi,
  ekonomskimi
  političnimi in mednarodnimi posledicami
  izida glasovanja v odboru za pritožbe
  . Komisija upošteva vsa stališča, ki jih
  Evropski parlament in
  Svet
  izrazita
  v treh mesecih od predložitve zadeve. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Komisija pri predložitvi določi krajši rok
  , če je zadeva nujna
  .
  O stališčih, ki sta jih izrazila Evropski parlament in Svet, je treba nemudoma obvestiti tudi Evropski ekonomski in socialni odbor ter Evropski parlament in Svet, kot je primerno.
  “;

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka b a (novo)

Uredba (EU) št. 182/2011

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | vstavi se naslednji odstavek:





  „4a.
     
  Kadar se v temeljnem aktu obravnava varovanje zdravja ali varnost ljudi, živali ali rastlin, in osnutek izvedbenega akta določa, da se proizvod ali snov odobrita, se ta odobritev poda le, če je iz glasovanja v skladu z odstavkom 1 izšlo pozitivno mnenje.




  Prvi pododstavek ne posega v pravico Komisije, da predlaga spremenjeni osnutek izvedbenega akta o isti zadevi.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

„4a.
     
  Kadar se v temeljnem aktu obravnava varovanje zdravja ali varnost ljudi, živali ali rastlin, in osnutek izvedbenega akta določa, da se proizvod ali snov odobrita, se ta odobritev poda le, če je iz glasovanja v skladu z odstavkom 1 izšlo pozitivno mnenje.

Prvi pododstavek ne posega v pravico Komisije, da predlaga spremenjeni osnutek izvedbenega akta o isti zadevi.“;

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka b b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2 – točka b b (novo)

Uredba (EU) št. 182/2011

Člen 6 – odstavek 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | vstavi se naslednji odstavek:





  „4b.
     
  Predstavniki držav članic v skladu z odstavkom 1 obrazložijo, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali ali zakaj se ga morebiti niso udeležili.




  Kadar je akt povezan z občutljivimi področji, kot so varstvo potrošnikov, varovanje zdravja ali varnost ljudi, živali ali rastlin ali varstvo okolja, predstavniki držav članic za vsak posamezni primer podrobno obrazložijo, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

vstavi se naslednji odstavek:

vstavi se naslednji odstavek:

„4b.
     
  Predstavniki držav članic v skladu z odstavkom 1 obrazložijo, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali ali zakaj se ga morebiti niso udeležili.

Kadar je akt povezan z občutljivimi področji, kot so varstvo potrošnikov, varovanje zdravja ali varnost ljudi, živali ali rastlin ali varstvo okolja, predstavniki držav članic za vsak posamezni primer podrobno obrazložijo, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali.“;

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a (novo)

Uredba (EU) št. 182/2011

Člen 10 – odstavek 1 – točka b

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

| (b) | dnevne rede sej odborov; |
| --- | --- |

(b)

dnevne rede sej odborov;

| „(b) | dnevne rede sej odborov
  , vključno z osnutki besedil, o katerih se odloča, in dokumenti, o katerih se razpravlja
  ;“; |
| --- | --- |

„(b)

dnevne rede sej odborov
  , vključno z osnutki besedil, o katerih se odloča, in dokumenti, o katerih se razpravlja
  ;“;

, vključno z osnutki besedil, o katerih se odloča, in dokumenti, o katerih se razpravlja

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka -a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka -a a (novo)

Uredba (EU) št. 182/2011

Člen 10 – odstavek 1 – točka c

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-aa) | v odstavku 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-aa)

(-aa)

v odstavku 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

| (c) | povzetke zapisov
  ter
  sezname
  organov in organizacij, ki jim pripadajo osebe, ki so jih države članice imenovale za svoje predstavnike; |
| --- | --- |

(c)

povzetke zapisov
  ter
  sezname
  organov in organizacij, ki jim pripadajo osebe, ki so jih države članice imenovale za svoje predstavnike;

povzetke zapisov

sezname

| „(c) | povzetke zapisov skupaj s seznami navzočih na seji
  ter
  seznami
  organov in organizacij, ki jim pripadajo
  te
  osebe, ki so jih države članice imenovale za svoje predstavnike;“; |
| --- | --- |

„(c)

povzetke zapisov skupaj s seznami navzočih na seji
  ter
  seznami
  organov in organizacij, ki jim pripadajo
  te
  osebe, ki so jih države članice imenovale za svoje predstavnike;“;

povzetke zapisov skupaj s seznami navzočih na seji

seznami

te

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a

Uredba (EU) št. 182/2011

Člen 10 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „(e) | izide
  glasovanj
  ,
  v primeru odbora za pritožbe pa tudi izražene glasove predstavnika vsake države članice
  ;“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„(e)

izide
  glasovanj
  ,
  v primeru odbora za pritožbe pa tudi izražene glasove predstavnika vsake države članice
  ;“;

glasovanj

v primeru odbora za pritožbe pa tudi izražene glasove predstavnika vsake države članice

| „(e) | izide
  glasovanja, vključno z glasovi posameznih predstavnikov držav članic ter vzdržanimi glasovi
  ,
  skupaj z obrazložitvijo, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali ali zakaj se ga morebiti niso udeležili, in če je akt povezan z občutljivimi področji, kot so varstvo potrošnikov, varovanje zdravja ali varnost ljudi, živali ali rastlin ali varstvo okolja, skupaj z obrazložitvijo za vsak posamezni primer, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali
  ;“; |
| --- | --- |

„(e)

izide
  glasovanja, vključno z glasovi posameznih predstavnikov držav članic ter vzdržanimi glasovi
  ,
  skupaj z obrazložitvijo, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali ali zakaj se ga morebiti niso udeležili, in če je akt povezan z občutljivimi področji, kot so varstvo potrošnikov, varovanje zdravja ali varnost ljudi, živali ali rastlin ali varstvo okolja, skupaj z obrazložitvijo za vsak posamezni primer, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali
  ;“;

glasovanja, vključno z glasovi posameznih predstavnikov držav članic ter vzdržanimi glasovi

skupaj z obrazložitvijo, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali ali zakaj se ga morebiti niso udeležili, in če je akt povezan z občutljivimi področji, kot so varstvo potrošnikov, varovanje zdravja ali varnost ljudi, živali ali rastlin ali varstvo okolja, skupaj z obrazložitvijo za vsak posamezni primer, kako so glasovali ali zakaj so se glasovanja vzdržali

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka a a (novo)

Uredba (EU) št. 182/2011

Člen 10 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

3.   Evropski parlament in Svet imata dostop do informacij iz odstavka 1 v skladu z veljavnimi pravili.

„3.   Evropski parlament in Svet imata dostop do informacij iz odstavka 1 v skladu z veljavnimi pravili
  in brez nepotrebnega odlašanja
  .“;

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b

Uredba (EU) št. 182/2011

Člen 10 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „5.   
  Napotila na vse dokumente iz odstavka 1(a) do (d), (f)
   in 
  (g) ter
  informacije iz 
  točk (e) in (h) navedenega
  odstavka se objavijo v registru.“ | „5.   
  Vsi dokumenti
  in informacije iz odstavka
  1
  se objavijo v registru.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„5.   
  Napotila na vse dokumente iz odstavka 1(a) do (d), (f)
   in 
  (g) ter
  informacije iz 
  točk (e) in (h) navedenega
  odstavka se objavijo v registru.“

„5.   
  Vsi dokumenti
  in informacije iz odstavka
  1
  se objavijo v registru.“

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 – točka b a (novo)

Uredba (EU) št. 182/2011

Člen 10 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | doda se naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

doda se naslednji odstavek:

doda se naslednji odstavek:

„5a.
     
  Iskalne funkcije v registru omogočajo iskanje po političnih področjih.“;

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Uredba (EU) št. 182/2011

Člen 11

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | člen 11 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3a)

(3a)

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

Člen 11

„Člen 11

Pravica Evropskega parlamenta in Sveta do nadzora

Pravica Evropskega parlamenta in Sveta do nadzora

Kadar se temeljni akt sprejme v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, lahko Evropski parlament ali Svet Komisijo kadar koli opozori, da po njegovem mnenju osnutek izvedbenega akta presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu. V takšnem primeru Komisija ponovno pregleda osnutek izvedbenega akta, pri čemer upošteva izražena stališča, ter Evropski parlament in Svet sočasno obvesti, ali namerava osnutek izvedbenega akta ohraniti, spremeniti ali umakniti.“.

Kadar se temeljni akt sprejme v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, lahko Evropski parlament ali Svet Komisijo kadar koli opozori, da po njegovem mnenju osnutek izvedbenega akta presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu
  , ali je v nasprotju s cilji iz temeljnega akta
  . V takšnem primeru Komisija ponovno pregleda osnutek izvedbenega akta, pri čemer upošteva izražena stališča, ter Evropski parlament in Svet sočasno obvesti, ali namerava osnutek izvedbenega akta ohraniti, spremeniti ali umakniti.

, ali je v nasprotju s cilji iz temeljnega akta

Poleg tega lahko Evropski parlament ali Svet, kadar menita, da je treba ponovno pregledati podelitev izvedbenih pooblastil Komisiji v temeljnem aktu, kadar koli pozoveta Komisijo, naj poda predlog spremembe tega temeljnega akta.“

Poleg tega lahko Evropski parlament ali Svet, kadar menita, da je treba ponovno pregledati podelitev izvedbenih pooblastil Komisiji v temeljnem aktu, kadar koli pozoveta Komisijo, naj poda predlog spremembe tega temeljnega akta.“

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba se
  ne
  uporablja za
  nerešene
  postopke,
  v zvezi s katerimi je odbor za pritožbe na datum začetka
  veljavnosti
  te uredbe že podal mnenje
  . | Ta uredba se uporablja za postopke,
  ki so se začeli po začetku njene
  veljavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta uredba se
  ne
  uporablja za
  nerešene
  postopke,
  v zvezi s katerimi je odbor za pritožbe na datum začetka
  veljavnosti
  te uredbe že podal mnenje
  .

ne

nerešene

v zvezi s katerimi je odbor za pritožbe na datum začetka

te uredbe že podal mnenje

Ta uredba se uporablja za postopke,
  ki so se začeli po začetku njene
  veljavnosti.

ki so se začeli po začetku njene

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0187/2020).

1

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/267 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/267

---

P9_TA(2020)0374

Aktivnost Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 (COM(2020)0384 – C9-0275/2020 – 2020/0179(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 445/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0384), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0384),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 167(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0275/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 167(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0275/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. novembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. novembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0201/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0201/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0179

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. decembra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2020/2229.)

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/268 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/268

---

P9_TA(2020)0381

Nekateri vidiki varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s predorom pod Rokavskim prelivom ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom (COM(2020)0782 – C9-0379/2020 – 2020/0347(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 445/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0782), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0782),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0379/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0379/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 2. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 2. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0347

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 17. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti na železnici in železniške povezljivosti v zvezi s čezmejno infrastrukturo, ki povezuje Unijo in Združeno kraljestvo prek stalne povezave pod Rokavskim prelivom

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/2222.)

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/269 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/269

---

P9_TA(2020)0389

Dovoljenja za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije (COM(2020)0830 – C9-0396/2020 – 2020/0366(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 445/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0830), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0830),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0396/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0396/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0366

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/2403 glede dovoljenj za ribolov za ribiška plovila Unije v vodah Združenega kraljestva in ribolovnih operacij ribiških plovil Združenega kraljestva v vodah Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/2227.)

---

petek, 18. december 2020

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/270 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/270

---

P9_TA(2020)0385

Splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2021 – vsi oddelki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o stališču Sveta o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 (13892/2020 – C9-0408/2020 – 2020/0371(BUD))

(2021/C 445/49)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (3),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027,

| — | ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo,

| — | ob upoštevanju političnega dogovora z dne 10. novembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnega dogovora z dne 10. novembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) z dne 8. oktobra 2018 o globalnem segrevanju za 1,5 oC (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) z dne 8. oktobra 2018 o globalnem segrevanju za 1,5 oC (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2021, oddelek III – Komisija (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2021, oddelek III – Komisija (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. maja 2020 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2021 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. maja 2020 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2021 (7),

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki ga je Komisija sprejela 27. julija 2020 (COM(2020)0300) (v nadaljnjem besedilu: prvi predlog proračuna), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki ga je Komisija sprejela 27. julija 2020 (COM(2020)0300) (v nadaljnjem besedilu: prvi predlog proračuna),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki ga je Svet sprejel 28. septembra 2020 in posredoval Evropskemu parlamentu 1. oktobra 2020 (11072/1/2020 – C9-0314/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki ga je Svet sprejel 28. septembra 2020 in posredoval Evropskemu parlamentu 1. oktobra 2020 (11072/1/2020 – C9-0314/2020),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. novembra 2020 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. novembra 2020 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 (8),

| — | ob upoštevanju dejstva, da se spravnemu odboru v roku enaindvajsetih dni, določenem v členu 314(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ni uspelo dogovoriti o skupnem besedilu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da se spravnemu odboru v roku enaindvajsetih dni, določenem v členu 314(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ni uspelo dogovoriti o skupnem besedilu,

| — | ob upoštevanju izjave spravnega odbora o skupnem dogovoru o vsebini proračuna za leto 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave spravnega odbora o skupnem dogovoru o vsebini proračuna za leto 2021,

| — | ob upoštevanju drugega predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki ga je Komisija sprejela 10. decembra 2020 (COM(2020)0836) v skladu s členom 314(8) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki ga je Komisija sprejela 10. decembra 2020 (COM(2020)0836) v skladu s členom 314(8) PDEU,

| — | ob upoštevanju stališča o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki ga je Svet sprejel 14. decembra 2020 (13892/2020 – C9-0408/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki ga je Svet sprejel 14. decembra 2020 (13892/2020 – C9-0408/2020),

| — | ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0267/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0267/2020),

| 1. | opozarja, da člen 312(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da mora biti letni proračun Unije skladen z večletnim finančnim okvirom; ugotavlja, da spravni odbor, ki se je sestal 4. decembra 2020, ni mogel doseči dogovora o skupnem besedilu v 21-dnevnem spravnem obdobju iz člena 314(5) PDEU, saj do konca tega spravnega obdobja še ni bilo prave jasnosti glede večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da je spravni odbor dosegel skupni dogovor o vsebini proračuna 2021 na podlagi osnutka elementov skupnih sklepov št. 4, ki ga je Komisija predstavila 4. decembra 2020, in pozval Komisijo, naj predloži drugi predlog proračuna za leto 2021, ki bo odražal skupni dogovor, takoj ko bo dovolj zagotovil, da bo mogoča skladnost s členom 312(1) PDEU; ugotavlja, da osnutek elementov skupnih sklepov št. 4 vključuje pet izjav, med drugim o boju proti revščini otrok v okviru Evropskega socialnega sklada plus in o obvladovanju posledic krize zaradi COVID-19 za najbolj prizadete sektorje, kot so turizem ter mala in srednja podjetja, in ljudi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da so bili izpolnjeni pogoji, ki jih je postavil spravni odbor, in da drugi predlog splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2021, kot ga je predstavila Komisija, ustreza skupnemu dogovoru; ugotavlja, da je skupna raven odobritev za prevzem obveznosti v proračunu 2021 določena na 164 251,5 milijona EUR in da ostaja 778,8 milijona EUR razlike do zgornje meje odobritev za prevzem obveznosti v večletnem finančnem okviru za leto 2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da povečanje za 185 milijonov EUR nad ravni iz prvega predloga proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2020, ki je bilo doseženo med spravnimi pogajanji, ustreza glavnim političnim prednostnim nalogam Parlamenta; ugotavlja, da povečanje vključuje 60,3 milijona EUR za instrument za povezovanje Evrope – promet, 42 milijonov EUR za program LIFE, 25,7 milijona EUR za program za digitalno Evropo, 6,6 milijona EUR za program za pravice in vrednote (od tega 4,8 milijona EUR za program Daphne), 2,7 milijona EUR za program za pravosodje, 25 milijonov EUR za humanitarno pomoč (kot del povečanja za 500 milijonov EUR v obdobju 2021–2027, o katerem je bil dosežen dogovor v večletnem finančnem okviru), 10,2 milijona EUR za agencijo UNRWA v okviru instrumenta za sosedstvo ter mednarodno sodelovanje in razvoj (NDICI) ter 7,3 milijona EUR za Evropsko javno tožilstvo, zlasti za kadrovske okrepitve; ugotavlja tudi, da je dopolnilno pismo št. 1/2020 že vključevalo povečanje sredstev za programe Obzorje Evropa, Erasmus+ in EU4Health, da bi se upošteval izid pogajanj o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je skupna raven odobritev plačil v proračunu 2021 določena na 166 060,5 milijona EUR in da ostaja 2 001,4 milijona EUR razlike do zgornje meje odobritev plačil v večletnem finančnem okviru za leto 2021; pozdravlja, da se je skupna raven odobritev plačil, dogovorjena za leto 2021, v primerjavi s proračunom 2020 povečala za 1,2 %; poudarja, kako pomembna je skupna izjava o odobritvah plačil, v kateri se Parlament in Svet zavežeta, da bosta za utemeljene potrebe pravočasno sprejela potrebne sklepe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja, da je v skladu s členom 15(3) finančne uredbe in skupno izjavo o izvajanju tega odstavka, o kateri sta se dogovorila Evropski parlament in Svet, spravni odbor prvič dosegel dogovor, da se 20 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti ponovno da na voljo v proračunskih vrsticah za raziskave; vztraja, da je treba v večletnem finančnem okviru v celoti izvajati člen 15(3) finančne uredbe, da bi dosegli dogovorjenih 500 milijonov EUR; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da je dal spravni odbor jasno vedeti, da zmanjšanje za 61 milijonov EUR za Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex) v letu 2021 ne vpliva na skupno povečanje v višini 500 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), o katerem je bil politični dogovor dosežen v pogajanjih o večletnem finančnem okviru, in da se bo to zmanjšanje nadoknadilo v poznejših letih v skladu z dogovorom o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja, da je Parlamentu uspelo z zagovorom bolj diferencirane proračunske nomenklature v primerjavi s tisto, ki jo je Komisija predlagala v prvem predlogu proračuna, in sicer v zvezi z instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, programom Erasmus+, programom za pravice in vrednote ter socialnim dialogom; meni, da bodo te spremembe Parlamentu in Svetu omogočile boljše izvajanje njune vloge odločanja v letnem proračunskem postopku in nadzora nad izvrševanjem proračuna; vseeno obžaluje, da Svet in Komisija v spravnem postopku nista mogla pristati na podrobnejšo nomenklaturo, kot jo je predlagal Parlament, zlasti za Sklad za migracije in azil ter za instrument za upravljanje meja in vizume, pa tudi za instrument za predpristopno pomoč, in za večjo diferenciacijo za instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, zlasti za element sosedstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je skupna raven odobritev za Parlament v proračunu 2021 postavljena na 2 063 milijonov EUR; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da je bilo na novo oblikovanih skupno 75 delovnih mest in da so bile ustrezno povečane odobritve za Sodišče Evropske unije, Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO), Evropski odbor regij (OR), Evropskega varuha človekovih pravic in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), da se jim zagotovi dovolj sredstev in osebja, da bodo lahko kar najbolje opravljali svoje naloge in delovali optimalno; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja povečanje sredstev za 590 854 EUR v proračunski vrstici za tolmačenje za EESO in povečanje sredstev za 564 796 EUR v proračunskih vrsticah za tehnično opremo in naprave OR ter za komunikacijske dejavnosti tretjih strani in političnih skupin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja predlog Komisije, da se povečajo sredstva za ESZD v proračunu za leto 2021 zaradi novih odgovornosti pri upravljanju evropskega mirovnega instrumenta in za boljše delovanje konzularnih storitev; pozdravlja prerazporeditev osebja Komisije iz upravnih oddelkov delegacij Unije v ESZD, ki nima proračunskih posledic, da se poenostavijo in racionalizirajo upravni in finančni tokovi ter omogoči učinkovito in samostojno upravljanje osebja; pozdravlja povečanje sredstev za 1 milijon EUR za boj proti dezinformacijam v proračunski vrstici za zmogljivosti strateškega komuniciranja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | se strinja, da je 10-odstotno zmanjšanje sredstev v vrsticah, namenjenih misijam, upravičeno zaradi zdravstvene in gospodarske krize, ki je posledica izbruha COVID-19; |
| --- | --- |

13.

| 14. | odobri stališče Sveta o drugem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 ter skupne izjave, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bil splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2021 dokončno sprejet, in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

(2)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(3)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(4)  https://www.ipcc.ch/sr15/

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0015.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0166.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0123.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0302.

---

PRILOGA: IZJAVA SPRAVNEGA ODBORA

| 1. | Spravni odbor iz člena 314(5) PDEU je na seji 4. decembra 2020 obravnaval predlog splošnega proračuna za leto 2021, ki ga je predstavila Komisija (COM(2020)0300), in dopolnilno pismo št. 1 k predlogu splošnega proračuna 2021 (COM(2020)0748). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Na tej seji je spravni odbor dosegel skupno razumevanje o vsebini proračuna za leto 2021 na podlagi osnutka elementov skupnih sklepov št. 4, ki ga je Komisija predložila 4. decembra 2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Opozarja na člen 312(1) PDEU, v skladu s katerim mora biti „letni proračun Unije skladen z večletnim finančnim okvirom“, in da spravni odbor glede na okoliščine v zvezi z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 ne more doseči dogovora o skupnem besedilu v 21-dnevnem spravnem obdobju, kot je določeno v členu 314(5) PDEU. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisija je bila zato pozvana, naj v skladu s členom 314(8) PDEU predloži nov predlog proračuna za leto 2021 ob upoštevanju skupnega razumevanja, ki ga je dosegel spravni odbor, takoj ko bo v zadostni meri zagotovljeno, da bo mogoče ravnati v skladu s členom 312(1) PDEU, da bi Evropskemu parlamentu in Svetu omogočili hitro obravnavo tega novega predloga proračuna za leto 2021 na tej podlagi. |
| --- | --- |

4.

---

PRILOGA: Proračun 2021 – Elementi za skupne sklepe

Ti skupni sklepi vključujejo naslednja poglavja:

| 1. | Proračun 2021 |
| --- | --- |

1.

Proračun 2021

| 2. | Proračun 2020 – predlog spremembe proračuna št. 10/2020 |
| --- | --- |

2.

Proračun 2020 – predlog spremembe proračuna št. 10/2020

| 3. | Izjave |
| --- | --- |

3.

Izjave

Kratek pregled

A.   Proračun 2021

V skladu z elementi za skupne sklepe:

| — | splošna raven odobritev za prevzem obveznosti v proračunu 2021 znaša 164 251,5 milijona EUR. Pri tem ostane skupna razlika do zgornjih mej večletnega finančnega okvira za leto 2021 v znesku 778,8 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti. |
| --- | --- |

—

splošna raven odobritev za prevzem obveznosti v proračunu 2021 znaša 164 251,5 milijona EUR. Pri tem ostane skupna razlika do zgornjih mej večletnega finančnega okvira za leto 2021 v znesku 778,8 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti.

| — | Skupna raven odobritev plačil v proračunu 2021 znaša 166 060,5 milijona EUR. Pri tem ostane skupna razlika do zgornjih mej večletnega finančnega okvira za leto 2021 v znesku 2 001,4 milijona EUR v odobritvah plačil. |
| --- | --- |

—

Skupna raven odobritev plačil v proračunu 2021 znaša 166 060,5 milijona EUR. Pri tem ostane skupna razlika do zgornjih mej večletnega finančnega okvira za leto 2021 v znesku 2 001,4 milijona EUR v odobritvah plačil.

| — | Instrument prilagodljivosti za leto 2021 se uporabi pri odobritvah za prevzem obveznosti v znesku 76,4 milijona EUR za razdelek 2b Odpornost in vrednote.
  Komisija ocenjuje, da odobritve plačil za leto 2021, povezane z uporabo instrumenta prilagodljivosti v letih 2018, 2019, 2020 in 2021, znašajo 628,5 milijona EUR. Predvideni razpored plačil povezanih neporavnanih zneskov za ta leta je podrobno prikazan v naslednji razpredelnici:











  Instrument prilagodljivosti – porazdelitev plačil |
| --- | --- |
| Leto uporabe | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | Skupaj |
| 2018 | 34,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 34,2 |
| 2019 | 135,2 | 140,9 | 82,2 | 0,0 | 358,4 |
| 2020 | 413,7 | 66,2 | 39,9 | 0,0 | 519,8 |
| 2021 | 45,4 | 13,0 | 10,3 | 7,6 | 76,4 |
| Skupaj | 628,5 | 220,1 | 132,5 | 7,6 | 988,7 |

—

Instrument prilagodljivosti za leto 2021 se uporabi pri odobritvah za prevzem obveznosti v znesku 76,4 milijona EUR za razdelek 2b Odpornost in vrednote.

Komisija ocenjuje, da odobritve plačil za leto 2021, povezane z uporabo instrumenta prilagodljivosti v letih 2018, 2019, 2020 in 2021, znašajo 628,5 milijona EUR. Predvideni razpored plačil povezanih neporavnanih zneskov za ta leta je podrobno prikazan v naslednji razpredelnici:

Instrument prilagodljivosti – porazdelitev plačil

Leto uporabe

2021

2022

2023

2024

Skupaj

2018

34,2

0,0

0,0

0,0

34,2

2019

135,2

140,9

82,2

0,0

358,4

2020

413,7

66,2

39,9

0,0

519,8

2021

45,4

13,0

10,3

7,6

76,4

Skupaj

628,5

220,1

132,5

7,6

988,7

B.   Proračun 2020

Predlog spremembe proračuna št. 10/2020 je sprejet v takšni obliki, kot ga je predlagala Komisija.

1.   Proračun 2021

1.1.   „Zaprte“ vrstice

Če v teh sklepih ni navedeno drugače, so vse proračunske vrstice, ki jih ni spremenil niti Svet niti Parlament, in tiste, za katere je Parlament med obravnavo sprejel spremembe Sveta, potrjene, kot je navedeno v predlogu Komisije glede predloga proračuna za leto 2021, kakor je bil spremenjen v dopolnilnem pismu št. 1/2021.

Za vse druge proračunske postavke se je spravni odbor strinjal o sklepih v spodnjih razdelkih od 1.2 do 1.7.

1.2.   Horizontalna vprašanja

Decentralizirane agencije

Prispevek EU (v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil ter število delovnih mest) za vse decentralizirane agencije se določi na ravni, ki jo je predlagala Komisija v dopolnilnem pismu št. 1/2021, z naslednjimi izjemami:

| — | v razdelku 2b:






  — | Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA, proračunski člen 07 10 04), za katero se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 638 178 EUR. |
| --- | --- | --- |

—

v razdelku 2b:

—

Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA, proračunski člen 07 10 04), za katero se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 638 178 EUR.

| — | Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE, proračunski člen 07 10 05), za katerega se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 971 628 EUR. |
| --- | --- |

—

Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE, proračunski člen 07 10 05), za katerega se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 971 628 EUR.

| — | Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust, proračunski člen 07 10 07), za katero se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 500 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust, proračunski člen 07 10 07), za katero se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 500 000 EUR.

| — | Evropsko javno tožilstvo (EJT, proračunski člen 07 10 08), kateremu se dodeli osem dodatnih delovnih mest (kar pomeni, da se povečanje, predvideno za leto 2022, prenese v leto 2021), raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil pa se poveča za 7 252 790 EUR. |
| --- | --- |

—

Evropsko javno tožilstvo (EJT, proračunski člen 07 10 08), kateremu se dodeli osem dodatnih delovnih mest (kar pomeni, da se povečanje, predvideno za leto 2022, prenese v leto 2021), raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil pa se poveča za 7 252 790 EUR.

| — | v razdelku 4:






  — | Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex, proračunski člen 11 10 01), za katero se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 61 000 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

—

v razdelku 4:

—

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex, proračunski člen 11 10 01), za katero se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 61 000 000 EUR.

| — | Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA, proračunski člen 11 10 02), za katero se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 500 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA, proračunski člen 11 10 02), za katero se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 500 000 EUR.

Izvajalske agencije

Prispevek EU (v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil ter številu delovnih mest) za izvajalske agencije bo takšen, kot ga je predlagala Komisija v predlogu proračuna in kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom 1/2021.

Komisija bo leta 2021 predstavila predlog spremembe proračuna, da bi strukturo in odobritve prilagodila novim izvajalskim agencijam, ko bodo uradno ustanovljene. Ustrezni izvedbeni sklep Komisije o ustanovitvi novih izvajalskih agencij in sklepi Komisije o prenosu pooblastil nanje naj bi bili sprejeti v začetku leta 2021.

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

Na predlog Parlamenta je bil sprejet dogovor o celovitem svežnju 59 pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, za katere je namenjenih skupaj 71,8 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti.

Če je pilotni projekt ali pripravljalni ukrep zajet v obstoječi pravni podlagi, lahko Komisija predlaga prerazporeditev odobritev na ustrezno proračunsko vrstico, da omogoči izvajanje ukrepa.

Pri tem svežnju so v celoti upoštevane zgornje meje za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, določene v finančni uredbi.

1.3.   Odhodkovni razdelki v finančnem okviru – odobritve za prevzem obveznosti

Po upoštevanju navedenih sklepov o „zaprtih“ proračunskih vrsticah, agencijah, pilotnih projektih in pripravljalnih ukrepih se je spravni odbor dogovoril o naslednjem:

Razdelek 1 – Enotni trg, inovacije in digitalno

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2021, vendar s popravki, sprejetimi v spravnem odboru in podrobno navedenimi v spodnji tabeli:

| Proračunska vrstica/Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 1.0.221 | Instrument za povezovanje Evrope – Promet | 1 725 058 000 | 1 785 393 458 | 60 335 458 |
| 02 03 01 | Instrument za povezovanje Evrope – Promet | 1 711 996 420 | 1 772 331 878 | 60 335 458 |
| 1.0.23 | Program za digitalno Evropo | 1 103 848 000 | 1 129 576 962 | 25 728 962 |
| 02 04 03 | Umetna inteligenca | 293 895 160 | 318 323 274 | 24 428 114 |
| 02 04 04 | Znanja in spretnosti | 82 290 594 | 83 591 442 | 1 300 848 |
| PP/PU | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | | | 35 965 000 |
| | Skupaj | | | 122 029 420 |

Proračunska vrstica/Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

1.0.221

Instrument za povezovanje Evrope – Promet

1 725 058 000

1 785 393 458

60 335 458

02 03 01

Instrument za povezovanje Evrope – Promet

1 711 996 420

1 772 331 878

60 335 458

1.0.23

Program za digitalno Evropo

1 103 848 000

1 129 576 962

25 728 962

02 04 03

Umetna inteligenca

293 895 160

318 323 274

24 428 114

02 04 04

Znanja in spretnosti

82 290 594

83 591 442

1 300 848

PP/PU

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

35 965 000

Skupaj

122 029 420

Zato se predlaga, da se dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti določi na 20 816,6 milijona EUR, tako da ostane razlika do zgornje meje za odhodke razdelka 1 v višini 102,4 milijona EUR.

V skladu s členom 15(3) finančne uredbe (1) se spravni odbor strinja, da bodo odobritve za prevzem obveznosti ponovno na voljo v proračunskih vrsticah za raziskave v skupnem znesku 20 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti. Naslednje proračunske vrstice so okrepljene, kot sledi:

| (v EUR) |
| --- |
| Proračunske vrstice | Odobritve za prevzem obveznosti |
| 01 02 02 10 | Sklop za zdravje | 3 400 000 |
| 01 02 02 40 | Sklop za digitalno področje, industrijo in vesolje | 3 400 000 |
| 01 02 02 50 | Sklop za podnebje, energijo in mobilnost | 6 600 000 |
| 01 02 02 60 | Sklop za hrano, biogospodarstvo, naravne vire, kmetijstvo in okolje | 6 600 000 |
| Skupaj | | 20 000 000 |

(v EUR)

Proračunske vrstice

Odobritve za prevzem obveznosti

01 02 02 10

Sklop za zdravje

3 400 000

01 02 02 40

Sklop za digitalno področje, industrijo in vesolje

3 400 000

01 02 02 50

Sklop za podnebje, energijo in mobilnost

6 600 000

01 02 02 60

Sklop za hrano, biogospodarstvo, naravne vire, kmetijstvo in okolje

6 600 000

Skupaj

20 000 000

Spravni odbor se strinja tudi, da so te odobritve del skupnega zneska do 0,5 milijarde EUR (v cenah iz leta 2018) za obdobje 2021–2027, zadržanega v skupni izjavi, dogovorjeni 10. novembra 2020. Tako za obdobje 2022–2027 ostaja na voljo do 481,2 milijona EUR v cenah iz leta 2018.

Podrazdelek 2a – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2021.

Podrazdelek 2b – Odpornost in vrednote

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2021, vendar s popravki, sprejetimi v spravnem odboru in podrobno navedenimi v spodnji tabeli.

Spravni odbor se zlasti strinja, da se lahko glede na trenutne razmere na področju obrestnih mer in uspeh nedavnega financiranja programa SURE odobritve za proračunsko vrstico 06 04 01 zmanjšajo za 71,9 milijona EUR, hkrati pa se v celoti ohrani zmožnost financiranja nepovratne komponente instrumenta NextGenerationEU v letu 2021.

| Proračunska vrstica/Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 2.2.23 | Stroški financiranja Instrumenta Evropske unije za okrevanje (EURI) | 111 461 000 | 39 591 000 | -71 870 000 |
| 06 04 01 | Instrument Evropske unije za okrevanje – Plačilo periodičnih kuponskih izplačil in odkupa ob zapadlosti | 106 461 000 | 34 591 000 | -71 870 000 |
| 07 03 01 | Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja | 2 298 294 584 | 0 | -2 298 294 584 |
| 07 03 01 01 | Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja – posredno upravljanje | 0 | 1 755 470 446 | 1 755 470 446 |
| 07 03 01 02 | Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja – neposredno upravljanje | 0 | 542 824 138 | 542 824 138 |
| 2.2.351 | Pravosodje | 43 696 000 | 46 392 538 | 2 696 538 |
| 07 07 01 | Spodbujanje pravosodnega sodelovanja | 10 646 000 | 11 319 945 | 673 945 |
| 07 07 02 | Podpiranje usposabljanja v pravosodju | 17 570 000 | 18 682 268 | 1 112 268 |
| 07 07 03 | Spodbujanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva | 14 380 000 | 15 290 325 | 910 325 |
| 2.2.352 | Pravice in vrednote | 90 624 000 | 97 179 152 | 6 555 152 |
| 07 06 02 | Spodbujanje delovanja in udeležbe državljanov v demokratičnem življenju Unije | 34 938 000 | 36 238 848 | 1 300 848 |
| 07 06 03 | Daphne | 15 690 000 | 20 444 304 | 4 754 304 |
| 07 06 04 | Zaščita in spodbujanje vrednot Unije | 0 | 500 000 | 500 000 |
| 2.2.3 | DAG |

Proračunska vrstica/Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

2.2.23

Stroški financiranja Instrumenta Evropske unije za okrevanje (EURI)

111 461 000

39 591 000

-71 870 000

06 04 01

Instrument Evropske unije za okrevanje – Plačilo periodičnih kuponskih izplačil in odkupa ob zapadlosti

106 461 000

34 591 000

-71 870 000

07 03 01

Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja

2 298 294 584

0

-2 298 294 584

07 03 01 01

Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja – posredno upravljanje

0

1 755 470 446

1 755 470 446

07 03 01 02

Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja – neposredno upravljanje

0

542 824 138

542 824 138

2.2.351

Pravosodje

43 696 000

46 392 538

2 696 538

07 07 01

Spodbujanje pravosodnega sodelovanja

10 646 000

11 319 945

673 945

07 07 02

Podpiranje usposabljanja v pravosodju

17 570 000

18 682 268

1 112 268

07 07 03

Spodbujanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva

14 380 000

15 290 325

910 325

2.2.352

Pravice in vrednote

90 624 000

97 179 152

6 555 152

07 06 02

Spodbujanje delovanja in udeležbe državljanov v demokratičnem življenju Unije

34 938 000

36 238 848

1 300 848

07 06 03

Daphne

15 690 000

20 444 304

4 754 304

07 06 04

Zaščita in spodbujanje vrednot Unije

0

500 000

500 000

2.2.3

DAG

Decentralizirane agencije

211 135 699

220 498 295

9 362 596

07 10 04

Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA)

23 111 517

23 749 695

638 178

07 10 05

Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE)

7 955 000

8 926 628

971 628

07 10 07

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust)

42 345 006

42 845 006

500 000

07 10 08

Evropsko javno tožilstvo (EJT)

37 700 000

44 952 790

7 252 790

07 20 04 06

Posebne pristojnosti na področju socialne politike, vključno s socialnim dialogom

49 380 381

28 326 381

-21 054 000

07 20 04 09

Ukrepi obveščanja in usposabljanja za delavske organizacije

0

21 054 000

21 054 000

PP/PU

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

31 870 000

Skupaj

-21 385 714

Zato se predlaga, da se dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti določi na 4 671,4 milijona EUR, pri čemer v podrazdelku 2b ni več razlike do zgornje meje za odhodke ter se uporabi instrument prilagodljivosti v znesku 76,4 milijona EUR.

Razdelek 3 – Naravni viri in okolje

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2021, vendar s popravki, sprejetimi v spravnem odboru in podrobno navedenimi v spodnji tabeli:

| Proračunska vrstica/Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 3.2.21 | Program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) | 696 491 000 | 738 505 372 | 42 014 372 |
| 09 02 01 | Narava in biotska raznovrstnost | 258 642 156 | 274 720 400 | 16 078 244 |
| 09 02 02 | Krožno gospodarstvo in kakovost življenja | 168 461 328 | 178 933 566 | 10 472 238 |
| 09 02 03 | Prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic | 121 426 944 | 128 975 334 | 7 548 390 |
| 09 02 04 | Čist energetski prehod | 127 332 437 | 135 247 937 | 7 915 500 |
| PP/PU | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | | | 3 740 000 |
| | Skupaj | | | 45 754 372 |

Proračunska vrstica/Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

3.2.21

Program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE)

696 491 000

738 505 372

42 014 372

09 02 01

Narava in biotska raznovrstnost

258 642 156

274 720 400

16 078 244

09 02 02

Krožno gospodarstvo in kakovost življenja

168 461 328

178 933 566

10 472 238

09 02 03

Prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic

121 426 944

128 975 334

7 548 390

09 02 04

Čist energetski prehod

127 332 437

135 247 937

7 915 500

PP/PU

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

3 740 000

Skupaj

45 754 372

Posledico dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti znaša 58 568,6 milijona EUR, pri čemer razlika do zgornje meje odhodkov v razdelku znaša 55,4 milijona EUR.

Razdelek 4 – Migracije in upravljanje meja

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2021, vendar s popravki, sprejetimi v spravnem odboru in podrobno navedenimi v spodnji tabeli:

| Proračunska vrstica/Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 4.0.2 | DAG |

Proračunska vrstica/Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

4.0.2

DAG

Decentralizirane agencije

794 770 045

734 270 045

-60 500 000

11 10 01

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)

566 949 620

505 949 620

-61 000 000

11 10 02

Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA)

227 820 425

228 320 425

500 000

Skupaj

-60 500 000

Po nedavnem političnem dogovoru z dne 10. novembra 2020 med Evropskim parlamentom in Svetom o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in v pričakovanju odobritve zadevnih besedil se je spravni odbor strinjal, da zmanjšanje za Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex) v letu 2021 ne vpliva na skupno povečanje v višini 0,5 milijarde EUR (v cenah iz leta 2018), ki je bilo v tem kontekstu politično dogovorjeno. Poleg tega povečanja bo zmanjšanje, predlagano v letu 2021, izravnano v poznejših letih v skladu z dogovorom o večletnem finančnem okviru, pri čemer bodo upoštevana načela dobrega finančnega poslovodenja.

Zato se predlaga, da se raven odobritev za prevzem obveznosti določi na 2 278,8 milijona EUR, tako da ostane razlika do zgornje meje za odhodke razdelka v višini 188,2 milijona EUR.

Razdelek 5 – Varnost in obramba

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2021.

Razdelek 6 – Sosedstvo in svet

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2021, vendar s popravki, sprejetimi v spravnem odboru in podrobno navedenimi v spodnji tabeli:

| Proračunska vrstica/Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 6.0.111 | Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) | 12 060 779 767 | 12 070 958 148 | 10 178 381 |
| 15 02 01 10 | Južno sosedstvo | 1 460 009 385 | 1 470 187 766 | 10 178 381 |
| 6.0.12 | Humanitarna pomoč (HUMA) | 1 478 000 000 | 1 503 000 000 | 25 000 000 |
| 15 03 01 | Humanitarna pomoč | 1 391 512 450 | 1 416 512 450 | 25 000 000 |
| 6.0.1 | SPEC |

Proračunska vrstica/Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

6.0.111

Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI)

12 060 779 767

12 070 958 148

10 178 381

15 02 01 10

Južno sosedstvo

1 460 009 385

1 470 187 766

10 178 381

6.0.12

Humanitarna pomoč (HUMA)

1 478 000 000

1 503 000 000

25 000 000

15 03 01

Humanitarna pomoč

1 391 512 450

1 416 512 450

25 000 000

6.0.1

SPEC

Pooblastila

91 394 973

93 023 514

1 628 541

15 20 04 03

Informacijska politika in strateško komuniciranje za zunanje delovanje

41 756 023

43 384 564

1 628 541

PP/PU

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

175 000

Skupaj

36 981 922

Po nedavnem političnem dogovoru z dne 10. novembra 2020 med Evropskim parlamentom in Svetom o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in v pričakovanju odobritve zadevnih besedil, se je spravni odbor strinjal, da je okrepitev humanitarne pomoči del skupnega povečanja v višini 0,5 milijarde EUR (v cenah iz leta 2018), ki je bilo v tem kontekstu politično dogovorjeno.

Glede na to dogovorjena raven obveznosti znaša 16 097,2 milijona EUR, pri čemer razlika do zgornje meje odhodkov v razdelku znaša 149,8 milijona EUR.

Razdelek 7 – Evropska javna uprava

Število delovnih mest v kadrovskih načrtih institucij in odobritve, ki jih je Komisija predvidela v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2021, je spravni odbor potrdil z naslednjimi izjemami:

| — | oddelek Evropskega parlamenta, katerega obravnava je odobrena in dodatno prilagojena, da vključuje (i) učinek revidirane posodobitve plač v skladu z dopolnilnim pismom št. 1/2021 in (ii) prenos dveh delovnih mest iz kadrovskega načrta z Evropskega parlamenta na Evropsko komisijo v podporo delovanju CERT-EU v skladu z dopolnilnim pismom št. 1/2021; |
| --- | --- |

—

oddelek Evropskega parlamenta, katerega obravnava je odobrena in dodatno prilagojena, da vključuje (i) učinek revidirane posodobitve plač v skladu z dopolnilnim pismom št. 1/2021 in (ii) prenos dveh delovnih mest iz kadrovskega načrta z Evropskega parlamenta na Evropsko komisijo v podporo delovanju CERT-EU v skladu z dopolnilnim pismom št. 1/2021;

| — | oddelek Sveta, katerega obravnava je odobrena in dodatno prilagojena, da vključuje učinek revidirane posodobitve plač v skladu z dopolnilnim pismom št. 1/2021; |
| --- | --- |

—

oddelek Sveta, katerega obravnava je odobrena in dodatno prilagojena, da vključuje učinek revidirane posodobitve plač v skladu z dopolnilnim pismom št. 1/2021;

| — | oddelek Evropskega računskega sodišča, za katerega je dogovorjena tehnična posodobitev po spremembi kadrovskih načrtov po uporabi člena 53(1) finančne uredbe. To je vključevalo preoblikovanje enega stalnega delovnega mesta AST 11, enega stalnega delovnega mesta AST 8, enega stalnega delovnega mesta AST 7, dveh stalnih delovnih mest AST 5, enega stalnega delovnega mesta AST 4 in enega začasnega delovnega mesta AST/SC 3 v tri stalna delovna mesta AD 7 in štiri stalna delovna mesta AD 5, kar pa ni vplivalo na raven odobritev; |
| --- | --- |

—

oddelek Evropskega računskega sodišča, za katerega je dogovorjena tehnična posodobitev po spremembi kadrovskih načrtov po uporabi člena 53(1) finančne uredbe. To je vključevalo preoblikovanje enega stalnega delovnega mesta AST 11, enega stalnega delovnega mesta AST 8, enega stalnega delovnega mesta AST 7, dveh stalnih delovnih mest AST 5, enega stalnega delovnega mesta AST 4 in enega začasnega delovnega mesta AST/SC 3 v tri stalna delovna mesta AD 7 in štiri stalna delovna mesta AD 5, kar pa ni vplivalo na raven odobritev;

| — | oddelek Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO), za katerega se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 590 854 EUR; |
| --- | --- |

—

oddelek Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO), za katerega se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 590 854 EUR;

| — | oddelek Evropskega odbora regij (OR), za katerega se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 564 796 EUR; |
| --- | --- |

—

oddelek Evropskega odbora regij (OR), za katerega se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 564 796 EUR;

| — | oddelek Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP), za katerega je dogovorjena tehnična posodobitev po spremembi kadrovskih načrtov po uporabi člena 53(1) finančne uredbe. To je vključevalo preoblikovanje enega stalnega delovnega mesta AST 5 v eno stalno delovno mesto AST/SC 6, kar pa ni vplivalo na raven odobritev; |
| --- | --- |

—

oddelek Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP), za katerega je dogovorjena tehnična posodobitev po spremembi kadrovskih načrtov po uporabi člena 53(1) finančne uredbe. To je vključevalo preoblikovanje enega stalnega delovnega mesta AST 5 v eno stalno delovno mesto AST/SC 6, kar pa ni vplivalo na raven odobritev;

| — | oddelek Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), za katero se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 1 milijon EUR, in sicer za zmogljivost strateškega komuniciranja. |
| --- | --- |

—

oddelek Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), za katero se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 1 milijon EUR, in sicer za zmogljivost strateškega komuniciranja.

Poleg tega se spravni odbor strinja, da se zaradi pandemije COVID-19 raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil, povezanih s službenimi potovanji, za vse institucije, razen Evropskega parlamenta, izjemoma zmanjša za 10 %.

Skupne prilagoditve, zaradi katerih se je razdelek 7 skupno zmanjšal za 8,8 milijona EUR, so podrobno prikazane po oddelkih v naslednjih razpredelnicah:

Oddelek 1 – Evropski parlament

| Program/proračunska vrstica | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 1 4 0 0 | Drugo osebje – Generalni sekretariat in politične skupine | 63 837 727 | 65 039 727 | 1 202 000 |
| 1 4 0 1 | Drugo osebje – Varnost | 38 084 545 | 34 584 545 | -3 500 000 |
| 2 0 0 0 | Najemnine | 26 301 000 | 27 301 000 | 1 000 000 |
| 2 0 2 6 | Varnost in nadzor stavb | 16 030 000 | 19 530 000 | 3 500 000 |
| 3 0 2 | Sprejemi in reprezentančni stroški | 845 500 | 858 500 | 13 000 |
| 3 0 4 2 | Seje, kongresi, konference in delegacije | 2 780 000 | 2 857 000 | 77 000 |
| 3 2 0 | Pridobivanje izvedenskih mnenj | 6 629 500 | 7 491 500 | 862 000 |
| 2 1 2 | Pohištvo | 5 910 000 | 4 910 000 | -1 000 000 |
| 10 1 | Varnostna rezerva | 4 500 000 | 2 346 000 | -2 154 000 |
| | Skupaj | | | 0 |

Program/proračunska vrstica

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

1 4 0 0

Drugo osebje – Generalni sekretariat in politične skupine

63 837 727

65 039 727

1 202 000

1 4 0 1

Drugo osebje – Varnost

38 084 545

34 584 545

-3 500 000

2 0 0 0

Najemnine

26 301 000

27 301 000

1 000 000

2 0 2 6

Varnost in nadzor stavb

16 030 000

19 530 000

3 500 000

3 0 2

Sprejemi in reprezentančni stroški

845 500

858 500

13 000

3 0 4 2

Seje, kongresi, konference in delegacije

2 780 000

2 857 000

77 000

3 2 0

Pridobivanje izvedenskih mnenj

6 629 500

7 491 500

862 000

2 1 2

Pohištvo

5 910 000

4 910 000

-1 000 000

10 1

Varnostna rezerva

4 500 000

2 346 000

-2 154 000

Skupaj

0

Oddelek 2 – Evropski svet in Svet

| Program/proračunska vrstica | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 1 3 3 1 | Stroški službenih potovanj generalnega sekretariata Sveta | 3 600 000 | 3 240 000 | - 360 000 |
| 1 3 3 2 | Potni stroški osebja Evropskega sveta | 1 650 000 | 1 485 000 | - 165 000 |
| 2 2 0 0 | Potni stroški delegacij | 17 228 000 | 15 505 000 | -1 723 000 |
| 2 2 0 1 | Razni potni stroški | 570 000 | 513 000 | -57 000 |
| 2 2 1 3 | Informiranje in javne prireditve | 5 095 000 | 4 585 500 | - 509 500 |
| | Skupaj | | | -2 814 500 |

Program/proračunska vrstica

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

1 3 3 1

Stroški službenih potovanj generalnega sekretariata Sveta

3 600 000

3 240 000

- 360 000

1 3 3 2

Potni stroški osebja Evropskega sveta

1 650 000

1 485 000

- 165 000

2 2 0 0

Potni stroški delegacij

17 228 000

15 505 000

-1 723 000

2 2 0 1

Razni potni stroški

570 000

513 000

-57 000

2 2 1 3

Informiranje in javne prireditve

5 095 000

4 585 500

- 509 500

Skupaj

-2 814 500

Oddelek 3 — Komisija

| Program/proračunska vrstica | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 20 02 06 01 | Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški | 59 145 000 | 53 230 000 | -5 915 000 |
| 20 02 07 01 | Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški | 6 083 000 | 5 475 000 | - 608 000 |
| 20 03 15 01 – O1 01 03 01 | Urad za publikacije – Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški | 235 000 | 212 000 | -23 000 |
| 20 03 15 02 – O2 01 03 01 | Evropski urad za izbor osebja – Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški | 401 000 | 361 000 | -40 000 |
| 20 03 16 01 – O3 01 03 01 | Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic – Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški | 153 000 | 138 000 | -15 000 |
| 20 03 16 02 – O4 01 03 01 | Urad za infrastrukturo in logistiko – Bruselj – Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški | 138 000 | 124 000 | -14 000 |
| 20 03 16 03 – O5 01 03 01 | Urad za infrastrukturo in logistiko – Luxembourg – Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški | 111 000 | 100 000 | -11 000 |
| 20 03 17 – O6 01 03 01 | Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) – Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški | 1 460 000 | 1 314 000 | - 146 000 |
| | Skupaj | | | -6 772 000 |

Program/proračunska vrstica

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

20 02 06 01

Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški

59 145 000

53 230 000

-5 915 000

20 02 07 01

Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški

6 083 000

5 475 000

- 608 000

20 03 15 01 – O1 01 03 01

Urad za publikacije – Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški

235 000

212 000

-23 000

20 03 15 02 – O2 01 03 01

Evropski urad za izbor osebja – Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški

401 000

361 000

-40 000

20 03 16 01 – O3 01 03 01

Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic – Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški

153 000

138 000

-15 000

20 03 16 02 – O4 01 03 01

Urad za infrastrukturo in logistiko – Bruselj – Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški

138 000

124 000

-14 000

20 03 16 03 – O5 01 03 01

Urad za infrastrukturo in logistiko – Luxembourg – Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški

111 000

100 000

-11 000

20 03 17 – O6 01 03 01

Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) – Stroški službenih potovanj in reprezentančni stroški

1 460 000

1 314 000

- 146 000

Skupaj

-6 772 000

Oddelek 4 – Sodišče Evropske unije

| Program/proračunska vrstica | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 1 6 2 | Službena potovanja | 450 000 | 405 000 | -45 000 |
| | Skupaj | | | -45 000 |

Program/proračunska vrstica

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

1 6 2

Službena potovanja

450 000

405 000

-45 000

Skupaj

-45 000

Oddelek 5 – Evropsko računsko sodišče

| Program/proračunska vrstica | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 1 6 2 | Službena potovanja | 3 320 000 | 2 988 000 | - 332 000 |
| | Skupaj | | | - 332 000 |

Program/proračunska vrstica

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

1 6 2

Službena potovanja

3 320 000

2 988 000

- 332 000

Skupaj

- 332 000

Oddelek 6 – Evropski ekonomsko-socialni odbor

| Program/proračunska vrstica | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 1 6 2 | Službena potovanja | 421 082 | 378 974 | -42 108 |
| 2 5 4 8 | Konferenčni tolmači | 6 735 709 | 7 326 563 | 590 854 |
| | Skupaj | | | 548 746 |

Program/proračunska vrstica

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

1 6 2

Službena potovanja

421 082

378 974

-42 108

2 5 4 8

Konferenčni tolmači

6 735 709

7 326 563

590 854

Skupaj

548 746

Oddelek 7 – Evropski odbor regij

| Program/proračunska vrstica | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 1 6 2 | Službena potovanja | 311 461 | 280 315 | -31 146 |
| 2 1 4 | Tehnične naprave in oprema | 1 097 271 | 1 262 067 | 164 796 |
| 2 5 4 1 | Tretje osebe | 104 100 | 304 100 | 200 000 |
| 2 6 4 | Komunikacijske dejavnosti političnih skupin OR | 195 049 | 395 049 | 200 000 |
| | Skupaj | | | 533 650 |

Program/proračunska vrstica

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

1 6 2

Službena potovanja

311 461

280 315

-31 146

2 1 4

Tehnične naprave in oprema

1 097 271

1 262 067

164 796

2 5 4 1

Tretje osebe

104 100

304 100

200 000

2 6 4

Komunikacijske dejavnosti političnih skupin OR

195 049

395 049

200 000

Skupaj

533 650

Oddelek 8 – Evropski varuh človekovih pravic

| Program/proračunska vrstica | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 3 0 0 | Stroški službenih potovanj in potovanj med tremi kraji dela | 150 000 | 135 000 | -15 000 |
| | Skupaj | | | -15 000 |

Program/proračunska vrstica

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

3 0 0

Stroški službenih potovanj in potovanj med tremi kraji dela

150 000

135 000

-15 000

Skupaj

-15 000

Oddelek 9 – Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| Program/proračunska vrstica | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 1 1 2 0 | Stroški službenih potovanj, potni stroški in drugi pomožni izdatki | 155 000 | 139 500 | -15 500 |
| 3 0 3 0 | Stroški službenih potovanj, potni stroški in drugi pomožni izdatki | 50 000 | 45 000 | -5 000 |
| 3 0 4 8 | Izdatki predsednika in podpredsednika Evropskega odbora za varstvo podatkov | 59 000 | 53 100 | -5 900 |
| | Skupaj | | | -26 400 |

Program/proračunska vrstica

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

1 1 2 0

Stroški službenih potovanj, potni stroški in drugi pomožni izdatki

155 000

139 500

-15 500

3 0 3 0

Stroški službenih potovanj, potni stroški in drugi pomožni izdatki

50 000

45 000

-5 000

3 0 4 8

Izdatki predsednika in podpredsednika Evropskega odbora za varstvo podatkov

59 000

53 100

-5 900

Skupaj

-26 400

Oddelek 10 – Evropska služba za zunanje delovanje

| Program/proračunska vrstica | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 1 4 0 | Službena potovanja | 9 132 050 | 8 229 645 | - 902 405 |
| 2 2 1 4 | Zmogljivost strateškega komuniciranja | 3 000 000 | 4 000 000 | 1 000 000 |
| | Skupaj | | | 97 595 |

Program/proračunska vrstica

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

1 4 0

Službena potovanja

9 132 050

8 229 645

- 902 405

2 2 1 4

Zmogljivost strateškega komuniciranja

3 000 000

4 000 000

1 000 000

Skupaj

97 595

Zato se predlaga, da se dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti določi na 10 448,3 milijona EUR, tako da ostane razlika do zgornje meje za odhodke razdelka 7 v višini 186,7 milijona EUR.

Posebni tematski instrumenti: ESPG, SEAR in rezerva za prilagoditev na brexit

Odobritve za prevzem obveznosti za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ter rezervo za solidarnost in nujno pomoč (SEAR) so določene na ravni, ki jo je Komisija predlagala v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2021.

p.m. Rezerva za prilagoditev na brexit bo vključena v spremembo proračuna v začetku leta 2021.

1.4.   Odobritve plačil

Skupni znesek odobritev plačil v proračunu za leto 2021 je tak kot v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom 1/2020, z naslednjimi popravki, sprejetimi v spravnem odboru:

| 1. | Upoštevana je bila dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti za nediferencirane odhodke, za katere je raven odobritev plačil enaka ravni odobritev za prevzem obveznosti. To vključuje zmanjšanje stroškov financiranja evropskega instrumenta za okrevanje (EURI) za 71,9 milijona EUR in prilagoditev prispevka Unije za decentralizirane agencije. Skupni učinek je zmanjšanje za 123,0 milijona EUR. |
| --- | --- |

1.

Upoštevana je bila dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti za nediferencirane odhodke, za katere je raven odobritev plačil enaka ravni odobritev za prevzem obveznosti. To vključuje zmanjšanje stroškov financiranja evropskega instrumenta za okrevanje (EURI) za 71,9 milijona EUR in prilagoditev prispevka Unije za decentralizirane agencije. Skupni učinek je zmanjšanje za 123,0 milijona EUR.

| 2. | Skupne prilagoditve v okviru razdelka 7 predstavljajo skupno zmanjšanje za 8,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

2.

Skupne prilagoditve v okviru razdelka 7 predstavljajo skupno zmanjšanje za 8,8 milijona EUR.

| 3. | Odobritve plačil za vse nove pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, ki jih je predlagal Parlament, so določene na 25 % ustreznih odobritev za prevzem obveznosti ali na ravni, ki jo predlaga Parlament, če je ta nižja. V primeru razširitve obstoječih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov se uporabi raven odobritev plačil, ki je bila določena v predlogu proračuna, povečana za 25 % ustreznih novih odobritev za prevzem obveznosti, ali raven, ki jo predlaga Parlament, če je ta nižja. Skupni učinek je povečanje za 17,9 milijona EUR. |
| --- | --- |

3.

Odobritve plačil za vse nove pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, ki jih je predlagal Parlament, so določene na 25 % ustreznih odobritev za prevzem obveznosti ali na ravni, ki jo predlaga Parlament, če je ta nižja. V primeru razširitve obstoječih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov se uporabi raven odobritev plačil, ki je bila določena v predlogu proračuna, povečana za 25 % ustreznih novih odobritev za prevzem obveznosti, ali raven, ki jo predlaga Parlament, če je ta nižja. Skupni učinek je povečanje za 17,9 milijona EUR.

| 4. | Prilagoditve v naslednjih proračunskih vrsticah so dogovorjene zaradi razvoja v zvezi z odobritvami za prevzem obveznosti za diferencirane odhodke: |
| --- | --- |

4.

Prilagoditve v naslednjih proračunskih vrsticah so dogovorjene zaradi razvoja v zvezi z odobritvami za prevzem obveznosti za diferencirane odhodke:

| Proračunska vrstica / Program | Ime | Sprememba odobritev plačil (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2021 (vključno z DP1) | Proračun 2021 | Razlika |
| 1.0.221 | Instrument za povezovanje Evrope – Promet | | | 12 067 092 |
| 02 03 01 | Instrument za povezovanje Evrope – Promet | 33 691 420 | 45 758 512 | 12 067 092 |
| 1.0.23 | Program za digitalno Evropo | | | 1 916 490 |
| 02 04 03 | Umetna inteligenca | 21 891 450 | 23 711 034 | 1 819 584 |
| 02 04 04 | Znanja in spretnosti | 6 130 200 | 6 227 106 | 96 906 |
| 2.2.351 | Pravosodje | | | 1 078 615 |
| 07 07 01 | Spodbujanje pravosodnega sodelovanja | 4 258 400 | 4 527 978 | 269 578 |
| 07 07 02 | Podpiranje usposabljanja v pravosodju | 7 028 000 | 7 472 907 | 444 907 |
| 07 07 03 | Spodbujanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva | 5 752 000 | 6 116 130 | 364 130 |
| 2.2.352 | Pravice in vrednote | | | 2 089 154 |
| 07 06 02 | Spodbujanje delovanja in udeležbe državljanov v demokratičnem življenju Unije | 12 489 000 | 12 879 258 | 390 258 |
| 07 06 03 | Daphne | 4 706 910 | 6 244 139 | 1 537 229 |
| 07 06 04 | Zaščita in spodbujanje vrednot Unije | 0 | 161 667 | 161 667 |
| 2.2.3 | SPEC |

Proračunska vrstica / Program

Ime

Sprememba odobritev plačil (v EUR)

PP 2021 (vključno z DP1)

Proračun 2021

Razlika

1.0.221

Instrument za povezovanje Evrope – Promet

12 067 092

02 03 01

Instrument za povezovanje Evrope – Promet

33 691 420

45 758 512

12 067 092

1.0.23

Program za digitalno Evropo

1 916 490

02 04 03

Umetna inteligenca

21 891 450

23 711 034

1 819 584

02 04 04

Znanja in spretnosti

6 130 200

6 227 106

96 906

2.2.351

Pravosodje

1 078 615

07 07 01

Spodbujanje pravosodnega sodelovanja

4 258 400

4 527 978

269 578

07 07 02

Podpiranje usposabljanja v pravosodju

7 028 000

7 472 907

444 907

07 07 03

Spodbujanje učinkovitega dostopa do pravnega varstva

5 752 000

6 116 130

364 130

2.2.352

Pravice in vrednote

2 089 154

07 06 02

Spodbujanje delovanja in udeležbe državljanov v demokratičnem življenju Unije

12 489 000

12 879 258

390 258

07 06 03

Daphne

4 706 910

6 244 139

1 537 229

07 06 04

Zaščita in spodbujanje vrednot Unije

0

161 667

161 667

2.2.3

SPEC

Pooblastila

0

07 20 04 06

Posebne pristojnosti na področju socialne politike, vključno s socialnim dialogom

42 886 000

23 234 000

-19 652 000

07 20 04 09

Ukrepi obveščanja in usposabljanja za delavske organizacije

0

19 652 000

19 652 000

3.2.21

Program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE)

1 336 954

09 02 01

Narava in biotska raznovrstnost

6 870 000

7 297 067

427 067

09 02 02

Krožno gospodarstvo in kakovost življenja

10 394 052

11 040 188

646 136

09 02 03

Blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje

2 295 581

2 438 284

142 703

09 02 04

Čist energetski prehod

1 947 232

2 068 280

121 048

6.0.111

Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI)

10 178 381

15 02 01 10

Južno sosedstvo

143 096 572

153 274 953

10 178 381

6.0.12

Humanitarna pomoč (HUMA)

20 000 000

15 03 01

Humanitarna pomoč

1 800 000 000

1 820 000 000

20 000 000

| 6.0.1 | SPEC |
| --- | --- |

6.0.1

SPEC

Pooblastila

1 318 031

15 20 04 03

Informacijska politika in strateško komuniciranje za zunanje delovanje

33 794 511

35 112 542

1 318 031

SKUPAJ

49 984 716

Skupna raven odobritev plačil znaša 166 060,5 milijona EUR, kar pomeni zmanjšanje za 63,9 milijona EUR v primerjavi s predlogom proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2021.

1.5.   Rezerve

Poleg rezerv iz predloga proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2021, ni dodatnih rezerv.

Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za nove programe, za katere se pravna podlaga dokončuje in naj bi bila sprejeta v začetku leta 2021, ne bodo začasno vključene v rezervo.

Spravni odbor se izjemoma strinja, da se zneski za ECDC in EMA zaradi nujnosti potreb, povezanih s pandemijo COVID-19, ne uvrstijo v rezervo.

1.6.   Proračunske opombe

Besedilo proračunskih opomb ustreza predlogu proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2020, z naslednjimi popravki, sprejetimi v spravnem odboru:

| — | Proračunske vrstice, v katerih so spremembe Evropskega parlamenta potrjene brez sprememb:







  Proračunska vrstica | Ime |
| --- | --- | --- |
| Poglavje 07 10 | Decentralizirane agencije |

—

Proračunske vrstice, v katerih so spremembe Evropskega parlamenta potrjene brez sprememb:

Proračunska vrstica

Ime

Poglavje 07 10

Decentralizirane agencije

| — | Proračunske vrstice, v katerih so spremembe Evropskega parlamenta potrjene skupaj s spremembo, ki jo je predlagala Komisija v pismu o izvedljivosti:







  Proračunska vrstica | Ime |
| --- | --- | --- |
| 01 02 02 20 | Sklop za kulturo, ustvarjalnost in vključujočo družbo |
| 07 02 01 | Sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja – Odhodki iz poslovanja |
| 15 03 02 | Preprečevanje nesreč, zmanjševanje tveganja nesreč in pripravljenost nanje |

—

Proračunske vrstice, v katerih so spremembe Evropskega parlamenta potrjene skupaj s spremembo, ki jo je predlagala Komisija v pismu o izvedljivosti:

Proračunska vrstica

Ime

01 02 02 20

Sklop za kulturo, ustvarjalnost in vključujočo družbo

07 02 01

Sklop ESS+ v okviru deljenega upravljanja – Odhodki iz poslovanja

15 03 02

Preprečevanje nesreč, zmanjševanje tveganja nesreč in pripravljenost nanje

| — | Proračunske vrstice, za katere so potrjene zadevne proračunske opombe, kot so predlagane v predlogu proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom, z naslednjimi spremembami:







  Proračunska vrstica | Ime |
| --- | --- | --- |
| Poglavje 02 04 | Program za digitalno Evropo |
| Besedilo se spremeni:


  Sočasna okrepitev teh področij bo privedla do cvetočega podatkovnega gospodarstva, spodbudila vključenost in enake možnosti za vse ter zagotovila ustvarjanje vrednosti. |
| 02 04 04 | Znanja in spretnosti |
| Doda se naslednje besedilo:



  Program bo zagotovil učinkovito spodbujanje enakih možnosti za vse in vključevanje načela enakosti spolov v svoje ukrepe. |
| Poglavje 03 02 | Program za enotni trg (vključno z MSP) |
| Besedilo se spremeni:



  Podpiral bo tudi udeležbo žensk in prispeval h krepitvi vloge vseh akterjev na enotnem trgu: podjetij, državljanov, vključno s potrošniki, civilne družbe in javnih organov. |
| 03 02 02 | Doda se naslednje besedilo:



  Program bo zagotovil učinkovito spodbujanje enakih možnosti za vse in vključevanje načela enakosti spolov v svoje ukrepe. |

—

Proračunske vrstice, za katere so potrjene zadevne proračunske opombe, kot so predlagane v predlogu proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom, z naslednjimi spremembami:

Proračunska vrstica

Ime

Poglavje 02 04

Program za digitalno Evropo

Besedilo se spremeni:

Sočasna okrepitev teh področij bo privedla do cvetočega podatkovnega gospodarstva, spodbudila vključenost in enake možnosti za vse ter zagotovila ustvarjanje vrednosti.

02 04 04

Znanja in spretnosti

Doda se naslednje besedilo:

Program bo zagotovil učinkovito spodbujanje enakih možnosti za vse in vključevanje načela enakosti spolov v svoje ukrepe.

Poglavje 03 02

Program za enotni trg (vključno z MSP)

Besedilo se spremeni:

Podpiral bo tudi udeležbo žensk in prispeval h krepitvi vloge vseh akterjev na enotnem trgu: podjetij, državljanov, vključno s potrošniki, civilne družbe in javnih organov.

03 02 02

Doda se naslednje besedilo:

Program bo zagotovil učinkovito spodbujanje enakih možnosti za vse in vključevanje načela enakosti spolov v svoje ukrepe.

| — | V skladu s členom 15(3) finančne uredbe in skupno izjavo o izvajanju člena 15(3), o kateri sta se dogovorila Evropski parlament in Svet, se spravni odbor strinja, da se odobritve za prevzem obveznosti dajo ponovno na voljo v proračunskih vrsticah za raziskave. Proračunske opombe k proračunskim vrsticam 01 02 02 10, 01 02 02 40, 01 02 02 50 in 01 02 02 60 se ustrezno prilagodijo:







  Proračunska vrstica | Ime |
| --- | --- | --- |
| 01 02 02 10 | Doda se naslednje besedilo:



  V skladu s členom 15(3) finančne uredbe je za to proračunsko postavko na voljo 3 400 000  EUR odobritev za prevzem obveznosti poleg sproščenih proračunskih sredstev iz leta 2019 zaradi celotne ali delne neizvedbe raziskovalnih projektov. |
| 01 02 02 40 | Doda se naslednje besedilo:



  V skladu s členom 15(3) finančne uredbe je za to proračunsko postavko na voljo 3 400 000 EUR
  odobritev za prevzem obveznosti poleg sproščenih proračunskih sredstev iz leta 2019 zaradi celotne ali delne neizvedbe raziskovalnih projektov. |
| 01 02 02 50 | Doda se naslednje besedilo:



  V skladu s členom 15(3) finančne uredbe je za to proračunsko postavko na voljo 6 600 000  EUR odobritev za prevzem obveznosti poleg sproščenih proračunskih sredstev iz leta 2019 zaradi celotne ali delne neizvedbe raziskovalnih projektov. |
| 01 02 02 60 | Doda se naslednje besedilo:



  V skladu s členom 15(3) finančne uredbe je za to proračunsko postavko na voljo 6 600 000  EUR odobritev za prevzem obveznosti poleg sproščenih proračunskih sredstev iz leta 2019 zaradi celotne ali delne neizvedbe raziskovalnih projektov. |

—

V skladu s členom 15(3) finančne uredbe in skupno izjavo o izvajanju člena 15(3), o kateri sta se dogovorila Evropski parlament in Svet, se spravni odbor strinja, da se odobritve za prevzem obveznosti dajo ponovno na voljo v proračunskih vrsticah za raziskave. Proračunske opombe k proračunskim vrsticam 01 02 02 10, 01 02 02 40, 01 02 02 50 in 01 02 02 60 se ustrezno prilagodijo:

Proračunska vrstica

Ime

01 02 02 10

Doda se naslednje besedilo:

V skladu s členom 15(3) finančne uredbe je za to proračunsko postavko na voljo 3 400 000  EUR odobritev za prevzem obveznosti poleg sproščenih proračunskih sredstev iz leta 2019 zaradi celotne ali delne neizvedbe raziskovalnih projektov.

01 02 02 40

Doda se naslednje besedilo:

V skladu s členom 15(3) finančne uredbe je za to proračunsko postavko na voljo 3 400 000 EUR
  odobritev za prevzem obveznosti poleg sproščenih proračunskih sredstev iz leta 2019 zaradi celotne ali delne neizvedbe raziskovalnih projektov.

01 02 02 50

Doda se naslednje besedilo:

V skladu s členom 15(3) finančne uredbe je za to proračunsko postavko na voljo 6 600 000  EUR odobritev za prevzem obveznosti poleg sproščenih proračunskih sredstev iz leta 2019 zaradi celotne ali delne neizvedbe raziskovalnih projektov.

01 02 02 60

Doda se naslednje besedilo:

V skladu s členom 15(3) finančne uredbe je za to proračunsko postavko na voljo 6 600 000  EUR odobritev za prevzem obveznosti poleg sproščenih proračunskih sredstev iz leta 2019 zaradi celotne ali delne neizvedbe raziskovalnih projektov.

| — | Nove proračunske vrstice, za katere je potrjena zadevna proračunska opomba:







  Proračunska vrstica | Ime |
| --- | --- | --- |
| 07 20 04 09 | Doda se naslednje besedilo:



  Te odobritve so namenjene kritju odhodkov za informiranje in dejavnosti usposabljanja za organizacije delavcev, vključno s predstavniki organizacij delavcev v državah kandidatkah, ki izhajajo iz dejavnosti Unije v okviru izvajanja socialne razsežnosti Unije.


  Ti ukrepi bi morali organizacijam delavcev pomagati premagovati glavne izzive za evropsko zaposlovanje in socialno politiko, kakor je določeno v strategiji Evropa 2020 ter v pobudah Unije za odpravljanje posledic gospodarske krize.


  Posebna pozornost bo namenjena usposabljanju o izzivih na delovnem mestu, povezanih z vprašanjem spola. |
| 07 06 04 | Doda se naslednje besedilo:



  Te odobritve so namenjene predvsem zaščiti in spodbujanju pravic ter ozaveščanju o njih z zagotavljanjem finančne podpore organizacijam civilne družbe, ki so na lokalni, regionalni in nadnacionalni ravni dejavne pri spodbujanju in ohranjanju teh pravic, s čimer se krepita tudi zaščita in spodbujanje vrednot Unije in spoštovanje pravne države ter prispeva k oblikovanju bolj demokratične Unije, demokratičnemu dialogu, preglednosti in dobremu upravljanju.


  Navedeni posebni cilj se bo uresničeval zlasti s podpiranjem organizacij civilne družbe in neprofitnih deležnikov, dejavnih na področjih programa, da bi se povečala njihova sposobnost odzivanja in opravljanja dejavnosti zagovorništva za spodbujanje pravic ter da bi vsem državljanom zagotovili ustrezen dostop do njihovih storitev, svetovanja in podpornih dejavnosti. |

—

Nove proračunske vrstice, za katere je potrjena zadevna proračunska opomba:

Proračunska vrstica

Ime

07 20 04 09

Doda se naslednje besedilo:

Te odobritve so namenjene kritju odhodkov za informiranje in dejavnosti usposabljanja za organizacije delavcev, vključno s predstavniki organizacij delavcev v državah kandidatkah, ki izhajajo iz dejavnosti Unije v okviru izvajanja socialne razsežnosti Unije.

Ti ukrepi bi morali organizacijam delavcev pomagati premagovati glavne izzive za evropsko zaposlovanje in socialno politiko, kakor je določeno v strategiji Evropa 2020 ter v pobudah Unije za odpravljanje posledic gospodarske krize.

Posebna pozornost bo namenjena usposabljanju o izzivih na delovnem mestu, povezanih z vprašanjem spola.

07 06 04

Doda se naslednje besedilo:

Te odobritve so namenjene predvsem zaščiti in spodbujanju pravic ter ozaveščanju o njih z zagotavljanjem finančne podpore organizacijam civilne družbe, ki so na lokalni, regionalni in nadnacionalni ravni dejavne pri spodbujanju in ohranjanju teh pravic, s čimer se krepita tudi zaščita in spodbujanje vrednot Unije in spoštovanje pravne države ter prispeva k oblikovanju bolj demokratične Unije, demokratičnemu dialogu, preglednosti in dobremu upravljanju.

Navedeni posebni cilj se bo uresničeval zlasti s podpiranjem organizacij civilne družbe in neprofitnih deležnikov, dejavnih na področjih programa, da bi se povečala njihova sposobnost odzivanja in opravljanja dejavnosti zagovorništva za spodbujanje pravic ter da bi vsem državljanom zagotovili ustrezen dostop do njihovih storitev, svetovanja in podpornih dejavnosti.

| — | Nove proračunske vrstice, ki izhajajo iz razdelitve vrstice 07 03 01 na dve ločeni vrstici in za katere je potrjena zadevna proračunska opomba:







  Proračunska vrstica | Ime |
| --- | --- | --- |
| 07 03 01 | Obstoječe besedilo se črta |
| 07 03 01 01 | Doda se naslednje besedilo:



  Te odobritve so namenjene kritju področja izobraževanja in usposabljanja programa Erasmus+ v okviru posrednega upravljanja. Podprti so trije ključni ukrepi in ukrepi Jean Monnet.


  Ključni ukrep 1: učna mobilnost


  Na področju izobraževanja in usposabljanja program podpira naslednje ukrepe: (a) mobilnost visokošolskih študentov in osebja; (b) mobilnost dijakov in osebja poklicnega izobraževanja in usposabljanja; (c) mobilnost učencev oz. dijakov in osebja v šolah; (d) mobilnost osebja v izobraževanju odraslih; (e) priložnosti za učenje jezikov, vključno s tistimi, ki podpirajo aktivnosti mobilnosti.


  Ključni ukrep 2: sodelovanje med organizacijami in institucijami


  Na področju izobraževanja in usposabljanja program podpira naslednje ukrepe: (a) partnerstva za sodelovanje in izmenjavo praks, vključno z manjšimi partnerstvi, za spodbujanje širšega in bolj vključujočega dostopa do programa; (b) partnerstva za odličnost, zlasti evropske univerze, centre poklicne odličnosti in skupne magistrske študije; (c) partnerstva za inovacije za krepitev inovacijske zmogljivosti Evrope; (d) spletne platforme in orodja za virtualno sodelovanje, vključno s podpornimi storitvami za eTwinning in elektronsko platformo za izobraževanje odraslih v Evropi.


  Ključni ukrep 3: podpora razvoju politik in sodelovanju


  Na področju izobraževanja in usposabljanja program podpira naslednje ukrepe:







  (a) | pripravo in izvajanje splošnih in sektorskih programov politik Unije na področju izobraževanja in usposabljanja, tudi s podporo mreže Eurydice ali aktivnosti drugih ustreznih organizacij; (b) krepitev orodij in ukrepov Unije, ki spodbujajo kakovost, preglednost ter priznavanje kompetenc, spretnosti in kvalifikacij; (c) dialog o politikah in sodelovanje s ključnimi deležniki, med drugim z mrežami na ravni Unije, evropskimi nevladnimi organizacijami in mednarodnimi organizacijami na področju izobraževanja in usposabljanja; (d) ukrepe, ki prispevajo h kakovostnemu in vključujočemu izvajanju programa; (e) sodelovanje z drugimi instrumenti Unije in podporo drugim politikam Unije; (f) aktivnosti razširjanja informacij in ozaveščanja o rezultatih in prednostnih nalogah evropske politike ter o programu.

  Ukrepi Jean Monnet
  Program podpira poučevanje, učenje, raziskave in razprave o evropskem povezovanju z naslednjimi ukrepi: (a) ukrepom Jean Monnet na področju visokošolskega izobraževanja; (b) ukrepom Jean Monnet na drugih področjih izobraževanja in usposabljanja; (c) podporo naslednjim institucijam, ki uresničujejo cilje evropskega pomena: Evropskemu univerzitetnemu inštitutu v Firencah, vključno z njegovo Šolo za nadnacionalno upravljanje, Evropski akademiji (College of Europe v Bruggeju in Natolinu), Evropskemu inštitutu za javno upravo v Maastrichtu, Akademiji za evropsko pravo v Trierju, Evropski agenciji za vključujoče izobraževanje oseb s posebnimi potrebami v Odenseju in Mednarodnemu centru za evropsko usposabljanje v Nici. |

—

Nove proračunske vrstice, ki izhajajo iz razdelitve vrstice 07 03 01 na dve ločeni vrstici in za katere je potrjena zadevna proračunska opomba:

Proračunska vrstica

Ime

07 03 01

Obstoječe besedilo se črta

07 03 01 01

Doda se naslednje besedilo:

Te odobritve so namenjene kritju področja izobraževanja in usposabljanja programa Erasmus+ v okviru posrednega upravljanja. Podprti so trije ključni ukrepi in ukrepi Jean Monnet.

Ključni ukrep 1: učna mobilnost

Na področju izobraževanja in usposabljanja program podpira naslednje ukrepe: (a) mobilnost visokošolskih študentov in osebja; (b) mobilnost dijakov in osebja poklicnega izobraževanja in usposabljanja; (c) mobilnost učencev oz. dijakov in osebja v šolah; (d) mobilnost osebja v izobraževanju odraslih; (e) priložnosti za učenje jezikov, vključno s tistimi, ki podpirajo aktivnosti mobilnosti.

Ključni ukrep 2: sodelovanje med organizacijami in institucijami

Na področju izobraževanja in usposabljanja program podpira naslednje ukrepe: (a) partnerstva za sodelovanje in izmenjavo praks, vključno z manjšimi partnerstvi, za spodbujanje širšega in bolj vključujočega dostopa do programa; (b) partnerstva za odličnost, zlasti evropske univerze, centre poklicne odličnosti in skupne magistrske študije; (c) partnerstva za inovacije za krepitev inovacijske zmogljivosti Evrope; (d) spletne platforme in orodja za virtualno sodelovanje, vključno s podpornimi storitvami za eTwinning in elektronsko platformo za izobraževanje odraslih v Evropi.

Ključni ukrep 3: podpora razvoju politik in sodelovanju

Na področju izobraževanja in usposabljanja program podpira naslednje ukrepe:

(a)

pripravo in izvajanje splošnih in sektorskih programov politik Unije na področju izobraževanja in usposabljanja, tudi s podporo mreže Eurydice ali aktivnosti drugih ustreznih organizacij; (b) krepitev orodij in ukrepov Unije, ki spodbujajo kakovost, preglednost ter priznavanje kompetenc, spretnosti in kvalifikacij; (c) dialog o politikah in sodelovanje s ključnimi deležniki, med drugim z mrežami na ravni Unije, evropskimi nevladnimi organizacijami in mednarodnimi organizacijami na področju izobraževanja in usposabljanja; (d) ukrepe, ki prispevajo h kakovostnemu in vključujočemu izvajanju programa; (e) sodelovanje z drugimi instrumenti Unije in podporo drugim politikam Unije; (f) aktivnosti razširjanja informacij in ozaveščanja o rezultatih in prednostnih nalogah evropske politike ter o programu.

07 03 01 02

Doda se naslednje besedilo:

Te odobritve so namenjene kritju področja izobraževanja in usposabljanja programa Erasmus+ v okviru neposrednega upravljanja. Podprti so trije ključni ukrepi in ukrepi Jean Monnet.

Ključni ukrep 1: učna mobilnost

Na področju izobraževanja in usposabljanja program podpira naslednje ukrepe: (a) mobilnost visokošolskih študentov in osebja; (b) mobilnost dijakov in osebja poklicnega izobraževanja in usposabljanja; (c) mobilnost učencev oz. dijakov in osebja v šolah; (d) mobilnost osebja v izobraževanju odraslih; (e) priložnosti za učenje jezikov, vključno s tistimi, ki podpirajo aktivnosti mobilnosti.

Ključni ukrep 2: sodelovanje med organizacijami in institucijami

Na področju izobraževanja in usposabljanja program podpira naslednje ukrepe: (a) partnerstva za sodelovanje in izmenjavo praks, vključno z manjšimi partnerstvi, za spodbujanje širšega in bolj vključujočega dostopa do programa; (b) partnerstva za odličnost, zlasti evropske univerze, centre poklicne odličnosti in skupne magistrske študije; (c) partnerstva za inovacije za krepitev inovacijske zmogljivosti Evrope; (d) spletne platforme in orodja za virtualno sodelovanje, vključno s podpornimi storitvami za eTwinning in elektronsko platformo za izobraževanje odraslih v Evropi.

Ključni ukrep 3: podpora razvoju politik in sodelovanju

Na področju izobraževanja in usposabljanja program podpira naslednje ukrepe:

| (a) | pripravo in izvajanje splošnih in sektorskih programov politik Unije na področju izobraževanja in usposabljanja, tudi s podporo mreže Eurydice ali aktivnosti drugih ustreznih organizacij; (b) krepitev orodij in ukrepov Unije, ki spodbujajo kakovost, preglednost ter priznavanje kompetenc, spretnosti in kvalifikacij; (c) dialog o politikah in sodelovanje s ključnimi deležniki, med drugim z mrežami na ravni Unije, evropskimi nevladnimi organizacijami in mednarodnimi organizacijami na področju izobraževanja in usposabljanja; (d) ukrepe, ki prispevajo h kakovostnemu in vključujočemu izvajanju programa; (e) sodelovanje z drugimi instrumenti Unije in podporo drugim politikam Unije; (f) aktivnosti razširjanja informacij in ozaveščanja o rezultatih in prednostnih nalogah evropske politike ter o programu.

  Ukrepi Jean Monnet
  Program podpira poučevanje, učenje, raziskave in razprave o evropskem povezovanju z naslednjimi ukrepi: (a) ukrepom Jean Monnet na področju visokošolskega izobraževanja; (b) ukrepom Jean Monnet na drugih področjih izobraževanja in usposabljanja; (c) podporo naslednjim institucijam, ki uresničujejo cilje evropskega pomena: Evropskemu univerzitetnemu inštitutu v Firencah, vključno z njegovo Šolo za nadnacionalno upravljanje, Evropski akademiji (College of Europe v Bruggeju in Natolinu), Evropskemu inštitutu za javno upravo v Maastrichtu, Akademiji za evropsko pravo v Trierju, Evropski agenciji za vključujoče izobraževanje oseb s posebnimi potrebami v Odenseju in Mednarodnemu centru za evropsko usposabljanje v Nici. |
| --- | --- |

(a)

pripravo in izvajanje splošnih in sektorskih programov politik Unije na področju izobraževanja in usposabljanja, tudi s podporo mreže Eurydice ali aktivnosti drugih ustreznih organizacij; (b) krepitev orodij in ukrepov Unije, ki spodbujajo kakovost, preglednost ter priznavanje kompetenc, spretnosti in kvalifikacij; (c) dialog o politikah in sodelovanje s ključnimi deležniki, med drugim z mrežami na ravni Unije, evropskimi nevladnimi organizacijami in mednarodnimi organizacijami na področju izobraževanja in usposabljanja; (d) ukrepe, ki prispevajo h kakovostnemu in vključujočemu izvajanju programa; (e) sodelovanje z drugimi instrumenti Unije in podporo drugim politikam Unije; (f) aktivnosti razširjanja informacij in ozaveščanja o rezultatih in prednostnih nalogah evropske politike ter o programu.

Pri tem se razume, da spremembe, ki jih je vnesel Evropski parlament ali Svet, ne morejo spremeniti ali razširiti področja uporabe obstoječe pravne podlage ali posegati v upravno samostojnost institucij ter da se lahko ukrep krije iz razpoložljivih sredstev.

1.7.   Proračunska nomenklatura

Proračunska nomenklatura, ki jo Komisija predlaga v predlogu proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2020, je dogovorjena, in sicer z vključitvijo novih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov (razen novega pripravljalnega ukrepa PA 01 21 01, za katerega se s tem povezane odobritve dodajo obstoječemu pripravljalnemu ukrepu PA 01 20 01). Poleg tega se je spravni odbor dogovoril o naslednjih prilagoditvah:

| — | Dve dodatni vrstici:








  Proračunska vrstica | Podrazdelek / CATPOL | Ime |
| --- | --- | --- | --- |
| 07 20 04 09 | 2b / 2.2.3SPEC | Ukrepi obveščanja in usposabljanja za delavske organizacije |
| 07 06 04 | 2b / 2.2.352 | Zaščita in spodbujanje vrednot Unije |

—

Dve dodatni vrstici:

Proračunska vrstica

Podrazdelek / CATPOL

Ime

07 20 04 09

2b / 2.2.3SPEC

Ukrepi obveščanja in usposabljanja za delavske organizacije

07 06 04

2b / 2.2.352

Zaščita in spodbujanje vrednot Unije

| — | Proračunska vrstica 07 03 01 „Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovacij na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja“ se razdeli na ločeni vrstici, kar pa ne vpliva na raven odobritev:









  Proračunska vrstica / Program | Ime | Odobritve (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Obveznost | Plačilo |
| 07 03 01 | Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja | | |
| 07 03 01 01 | Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja – posredno upravljanje | 1 755 470 446 | 1 468 151 286 |
| 07 03 01 02 | Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja – neposredno upravljanje | 542 824 138 | 295 331 144 |

—

Proračunska vrstica 07 03 01 „Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovacij na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja“ se razdeli na ločeni vrstici, kar pa ne vpliva na raven odobritev:

Proračunska vrstica / Program

Ime

Odobritve (v EUR)

Obveznost

Plačilo

07 03 01

Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja

07 03 01 01

Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja – posredno upravljanje

1 755 470 446

1 468 151 286

07 03 01 02

Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja – neposredno upravljanje

542 824 138

295 331 144

2.   Proračun 2020

Predlog spremembe proračuna št. 10/2020 je sprejet v takšni obliki, kot ga je predlagala Komisija.

3.   Izjave

3.1.   Enostranska izjava Evropske komisije o boju proti revščini otrok v okviru Evropskega socialnega sklada plus

Boj proti revščini otrok bo postal še pomembnejši, zlasti glede na sedanjo krizo zaradi COVID-19, zato mu je treba nameniti dovolj sredstev. V revidiranem predlogu o Evropskem socialnem skladu plus (COM(2020)0447) je boju proti revščini otrok namenjena posebna tematska osredotočenost. V skladu z njim bo vsaka država članica dodelila najmanj 5 % svojih sredstev iz ESS+ v okviru deljenega upravljanja za podporo ciljno usmerjenim ukrepom in strukturnim reformam za boj proti revščini otrok (člen 7(3)a). Glede na trenutno predvidene nacionalne dodelitve to pomeni skoraj 5 milijard EUR v tekočih cenah za programsko obdobje 2021–2027.

3.2.   Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvah plačil

Svet in Evropski parlament pozivata Komisijo, naj tudi v letu 2021 pozorno in dejavno spremlja izvajanje programov za obdobje 2014–2020 (zlasti kar zadeva podrazdelek 2a in razvoj podeželja). V ta namen jo pozivata, naj pravočasno predstavi posodobljene podatke o stanju in ocenah v zvezi z odobritvami plačil za leto 2021. Če podatki pokažejo, da odobritve, vnesene v proračun za leto 2021, ne zadostujejo za kritje potreb, jo pozivata, naj čim prej predstavi ustrezno rešitev, med drugim predlog spremembe proračuna, da bi Evropskemu parlamentu in Svetu omogočila, da za upravičene potrebe pravočasno sprejmeta vse morebitne nujne odločitve. Če je ustrezno, bosta Svet in Evropski parlament upoštevala nujnost zadeve in rok osmih tednov za sprejetje odločitve po potrebi skrajšala. Enako velja tudi, če bi podatki pokazali, da so odobritve, vnesene v proračun za leto 2021, višje od potrebnih.

3.3.   Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o obvladovanju posledic krize zaradi COVID-19

Da bi se v najboljšem interesu EU spopadli s posledicami izredne krize zaradi COVID-19, se Evropski parlament, Svet in Komisija zavezujejo, da bodo sprejeli potrebne ukrepe, da bi hitro izkoristili vse možnosti nove generacije programov EU, pri čemer bodo posebno pozornost namenili gospodarskim sektorjem, ki jih je kriza najbolj prizadela, med drugim turizmu in MSP, ter ljudem, ki jih je kriza najbolj prizadela, kot so otroci in mladi.

3.4.   Enostranska izjava Komisije o upravljanju decentraliziranih agencij

Komisija ima velik interes, da zagotovi, da decentralizirane agencije EU uresničujejo svoj mandat, vključno s krepitvijo in racionalizacijo njihovega upravljanja, pa tudi s podpiranjem usklajenega načrtovanja in poročanja vseh decentraliziranih agencij. Komisija meni, da bi posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 22/2020 in odgovori nanj lahko bili podlaga za skupno nadaljnje ukrepanje, ki ga bosta morala podpreti Svet in Parlament.

3.5.   Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o rezervi za prilagoditev na brexit

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj brez odlašanja predloži predlog za ustrezen instrument, potreben za operacionalizacijo rezerve za prilagoditev na brexit, da bi zagotovili, da bo v proračunskem letu 2021 lahko za uporabo na voljo zadosten znesek odobritev. Evropski parlament in Svet bosta med razpravami upoštevala nujnost zadeve.

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj predloži predlog spremembe proračuna, kakor hitro bo mogoče, da bodo na voljo potrebne odobritve za proračunsko leto 2021. Evropski parlament in Svet bosta predlog spremembe proračuna obravnavala brez odlašanja.

---

(1)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/294 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/294

---

P9_TA(2020)0386

Osnovna povezljivost cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja pri izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja iz Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (COM(2020)0826 – C9-0399/2020 – 2020/0362(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 445/50)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0826), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0826),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0399/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0399/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0362

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne povezljivosti cestnega prevoza blaga in potnikov po koncu prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/2224.)

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/295 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/295

---

P9_TA(2020)0387

Letalska povezljivost po koncu prehodnega obdobja pri izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotovitev osnovne letalske povezljivosti po koncu prehodnega obdobja iz Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (COM(2020)0827 – C9-0398/2020 – 2020/0363(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 445/51)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0827), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0827),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0398/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0398/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0363

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za zagotavljanje osnovne letalske povezljivosti po koncu prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/2225.)

---

| 29.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 445/296 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 445/296

---

P9_TA(2020)0388

Varnost v letalstvu ob koncu prehodnega obdobja pri izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. decembra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi s koncem prehodnega obdobja, navedenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (COM(2020)0828 – C9-0397/2020 – 2020/0364(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 445/52)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0828), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0828),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0397/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 100(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0397/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0364

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. decembra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi s koncem prehodnega obdobja, določenega v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/2226.)

---