# Euroopa Liidu C 401/4. o

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 401 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik4. oktoober 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 401

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik4. oktoober 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2021/C 401/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2021/C 401/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2021/C 401/02 | Kohtuasi C-375/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 17. juunil 2021 – Sdruzhenie Za Zemiata – dostap do pravosadie, The Green Tank – grazhdansko sdruzhenie s nestopanska tsel – Kreeka Vabariik, NS versus Izpalnitelen direktor na Izpalnitelna agentsia po okolna sreda, TETS Maritsa-iztok 2 EAD | 2 |
| 2021/C 401/03 | Kohtuasi C-403/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiliul Naţional de Soluţionare a Contestaţiilor (Rumeenia) 29. juunil 2021 – SC NV Construct SRL versus Judeţul Timiş | 3 |
| 2021/C 401/04 | Kohtuasi C-409/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 2. juulil 2021 – DELID EOOD versus Izpalnitelen direktor na Darzhaven fond Zemedelie | 4 |
| 2021/C 401/05 | Kohtuasi C-412/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Satu Mare (Rumeenia) 6. juulil 2021 – Dual Prod SRL versus Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca – Comisia regională pentru autorizarea operatorilor de produse supuse accizelor armonizate | 5 |
| 2021/C 401/06 | Kohtuasi C-431/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Bremen (Saksamaa) 15. juulil 2021 – X GmbH & Co. KG versus Finanzamt Bremen | 5 |
| 2021/C 401/07 | Kohtuasi C-493/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Court of Appeal (Iirimaa) 11. augustil 2021 – K. M. versus The Director of Public Prosecutions | 6 |
| | Üldkohus |
| 2021/C 401/08 | Kohtuasi T-500/19: Üldkohtu 20. juuli 2021. aasta määrus – Coravin versus EUIPO – Cora (CORAVIN) (Euroopa Liidu kaubamärk – Kehtetuks tunnistamise menetlus – Vaidlustatud otsuse aluseks oleva varasema riigisisese kaubamärgi tühistamine – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 7 |
| 2021/C 401/09 | Kohtuasi T-249/21 R: Üldkohtu presidendi 28. juuli 2021. aasta määrus – SN versus parlament (Ajutiste meetmete kohaldamine – Euroopa Parlamendi liige – Parlamendiliikme assisteerimise kulude tagasinõudmine – Täitmise peatamise taotlus – Vorminõuete rikkumine – Vastuvõetamatus – Kiireloomulisuse puudumine) | 7 |
| 2021/C 401/10 | Kohtuasi T-377/21: 5. juulil 2021 esitatud hagi – Eurecna versus komisjon | 8 |
| 2021/C 401/11 | Kohtuasi T-379/21: 5. juulil 2021 esitatud hagi – Vendrame versus komisjon | 9 |
| 2021/C 401/12 | Kohtuasi T-411/21: 8. juulil 2021 esitatud hagi — Alfa Acciai versus komisjon | 10 |
| 2021/C 401/13 | Kohtuasi T-414/21: 10. juulil 2021 esitatud hagi – Ferriere Nord versus komisjon | 11 |
| 2021/C 401/14 | Kohtuasi T-415/21: 10. juulil 2021 esitatud hagi – Banca Popolare di Bari versus komisjon | 13 |
| 2021/C 401/15 | Kohtuasi T-437/21: 20. juulil 2021 esitatud hagi – Greenwich Polo Club versus EUIPO – Lifestyle Equities (GREENWICH POLO CLUB) | 13 |
| 2021/C 401/16 | Kohtuasi T-450/21: 30. juulil 2021 esitatud hagi – Hispaania versus komisjon | 14 |
| 2021/C 401/17 | Kohtuasi T-485/21: 9. augustil 2021 esitatud hagi – BNetzA versus ACER | 15 |
| 2021/C 401/18 | Kohtuasi T-491/21: 11. augustil 2021 esitatud hagi – Ungari versus komisjon | 17 |
| 2021/C 401/19 | Kohtuasi T-495/21: 13. augustil 2021 esitatud hagi – Hispaania versus komisjon | 18 |
| 2021/C 401/20 | Kohtuasi T-505/21: 16. augustil 2021 esitatud hagi – Tinnus Enterprises versus EUIPO – Mystic Products Import & Export (vedelike juhtimise seadmed) | 19 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2021/C 401/02

Kohtuasi C-375/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 17. juunil 2021 – Sdruzhenie Za Zemiata – dostap do pravosadie, The Green Tank – grazhdansko sdruzhenie s nestopanska tsel – Kreeka Vabariik, NS versus Izpalnitelen direktor na Izpalnitelna agentsia po okolna sreda, TETS Maritsa-iztok 2 EAD

versus

2

2021/C 401/03

Kohtuasi C-403/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiliul Naţional de Soluţionare a Contestaţiilor (Rumeenia) 29. juunil 2021 – SC NV Construct SRL versus Judeţul Timiş

versus

3

2021/C 401/04

Kohtuasi C-409/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 2. juulil 2021 – DELID EOOD versus Izpalnitelen direktor na Darzhaven fond Zemedelie

versus

4

2021/C 401/05

Kohtuasi C-412/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Satu Mare (Rumeenia) 6. juulil 2021 – Dual Prod SRL versus Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca – Comisia regională pentru autorizarea operatorilor de produse supuse accizelor armonizate

versus

5

2021/C 401/06

Kohtuasi C-431/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Bremen (Saksamaa) 15. juulil 2021 – X GmbH & Co. KG versus Finanzamt Bremen

versus

5

2021/C 401/07

Kohtuasi C-493/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Court of Appeal (Iirimaa) 11. augustil 2021 – K. M. versus The Director of Public Prosecutions

versus

6

Üldkohus

2021/C 401/08

Kohtuasi T-500/19: Üldkohtu 20. juuli 2021. aasta määrus – Coravin versus EUIPO – Cora (CORAVIN) (Euroopa Liidu kaubamärk – Kehtetuks tunnistamise menetlus – Vaidlustatud otsuse aluseks oleva varasema riigisisese kaubamärgi tühistamine – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

7

2021/C 401/09

Kohtuasi T-249/21 R: Üldkohtu presidendi 28. juuli 2021. aasta määrus – SN versus parlament (Ajutiste meetmete kohaldamine – Euroopa Parlamendi liige – Parlamendiliikme assisteerimise kulude tagasinõudmine – Täitmise peatamise taotlus – Vorminõuete rikkumine – Vastuvõetamatus – Kiireloomulisuse puudumine)

versus

7

2021/C 401/10

Kohtuasi T-377/21: 5. juulil 2021 esitatud hagi – Eurecna versus komisjon

versus

8

2021/C 401/11

Kohtuasi T-379/21: 5. juulil 2021 esitatud hagi – Vendrame versus komisjon

versus

9

2021/C 401/12

Kohtuasi T-411/21: 8. juulil 2021 esitatud hagi — Alfa Acciai versus komisjon

versus

10

2021/C 401/13

Kohtuasi T-414/21: 10. juulil 2021 esitatud hagi – Ferriere Nord versus komisjon

versus

11

2021/C 401/14

Kohtuasi T-415/21: 10. juulil 2021 esitatud hagi – Banca Popolare di Bari versus komisjon

versus

13

2021/C 401/15

Kohtuasi T-437/21: 20. juulil 2021 esitatud hagi – Greenwich Polo Club versus EUIPO – Lifestyle Equities (GREENWICH POLO CLUB)

versus

13

2021/C 401/16

Kohtuasi T-450/21: 30. juulil 2021 esitatud hagi – Hispaania versus komisjon

versus

14

2021/C 401/17

Kohtuasi T-485/21: 9. augustil 2021 esitatud hagi – BNetzA versus ACER

versus

15

2021/C 401/18

Kohtuasi T-491/21: 11. augustil 2021 esitatud hagi – Ungari versus komisjon

versus

17

2021/C 401/19

Kohtuasi T-495/21: 13. augustil 2021 esitatud hagi – Hispaania versus komisjon

versus

18

2021/C 401/20

Kohtuasi T-505/21: 16. augustil 2021 esitatud hagi – Tinnus Enterprises versus EUIPO – Mystic Products Import & Export (vedelike juhtimise seadmed)

versus

19

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2021/C 401/01)

Viimane väljaanne

ELT C 391, 27.9.2021

Eelmised väljaanded

ELT C 382, 20.9.2021

ELT C 368, 13.9.2021

ELT C 357, 6.9.2021

ELT C 349, 30.8.2021

ELT C 338, 23.8.2021

ELT C 329, 16.8.2021

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu.

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/2

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 17. juunil 2021 – Sdruzhenie „Za Zemiata – dostap do pravosadie“, „The Green Tank – grazhdansko sdruzhenie s nestopanska tsel“ – Kreeka Vabariik, NS versus Izpalnitelen direktor na Izpalnitelna agentsia po okolna sreda, TETS „Maritsa-iztok 2“ EAD

(Kohtuasi C-375/21)

(2021/C 401/02)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Varhoven administrativen sad

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Sdruzhenie „Za Zemiata – dostap do pravosadie“, „The Green Tank – grazhdansko sdruzhenie s nestopanska tsel“ – Kreeka Vabariik, NS

Vastustaja: Izpalnitelen direktor na Izpalnitelna agentsia po okolna sreda, TETS „Maritsa-iztok 2“ EAD

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas ELL artikli 4 lõiget 3 koosmõjus direktiivi 2010/75/EL (1) artikliga 18 ning direktiivi 2008/50/EÜ (2) artiklitega 13 ja 23 tuleb tõlgendada nii, et pädev asutus, kes vaatab läbi direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõikes 4 sätestatud erandi kohaldamise taotlust, peab hindama, kas erandi lubamine, arvestades kõiki keskkonnasaaste kohta olemasolevaid asjakohaseid teadusandmeid, sealhulgas teatud piirkonna või linnastu jaoks vastavalt direktiivi 2008/50/EÜ artiklile 23 koostatud õhukvaliteedi kavas kindlaks määratud meetmeid, võib ohustada keskkonnakvaliteedi standardite täitmist? |
| --- | --- |

1.

Kas ELL artikli 4 lõiget 3 koosmõjus direktiivi 2010/75/EL (1) artikliga 18 ning direktiivi 2008/50/EÜ (2) artiklitega 13 ja 23 tuleb tõlgendada nii, et pädev asutus, kes vaatab läbi direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõikes 4 sätestatud erandi kohaldamise taotlust, peab hindama, kas erandi lubamine, arvestades kõiki keskkonnasaaste kohta olemasolevaid asjakohaseid teadusandmeid, sealhulgas teatud piirkonna või linnastu jaoks vastavalt direktiivi 2008/50/EÜ artiklile 23 koostatud õhukvaliteedi kavas kindlaks määratud meetmeid, võib ohustada keskkonnakvaliteedi standardite täitmist?

| 2. | Kas ELL artikli 4 lõiget 3 koosmõjus direktiivi 2010/75/EL artikliga 18 ning direktiivi 2008/50/EÜ artiklitega 13 ja 23 tuleb tõlgendada nii, et pädev asutus, kes vaatab läbi direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõikes 4 sätestatud erandi kohaldamise taotlust, peab loobuma käitisest pärinevate õhusaasteainete heitele vähem rangete piirnormide kehtestamisest, kui selline erand oleks vastuolus meetmetega, mis on kindlaks määratud teatud piirkonna või linnastu jaoks vastavalt direktiivi 2008/50/EÜ artiklile 23 koostatud õhukvaliteedi kavas, ja võiks ohustada eesmärki jätta õhukvaliteedi standardite täitmata jätmise ajavahemik võimalikult lühikeseks? |
| --- | --- |

2.

Kas ELL artikli 4 lõiget 3 koosmõjus direktiivi 2010/75/EL artikliga 18 ning direktiivi 2008/50/EÜ artiklitega 13 ja 23 tuleb tõlgendada nii, et pädev asutus, kes vaatab läbi direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõikes 4 sätestatud erandi kohaldamise taotlust, peab loobuma käitisest pärinevate õhusaasteainete heitele vähem rangete piirnormide kehtestamisest, kui selline erand oleks vastuolus meetmetega, mis on kindlaks määratud teatud piirkonna või linnastu jaoks vastavalt direktiivi 2008/50/EÜ artiklile 23 koostatud õhukvaliteedi kavas, ja võiks ohustada eesmärki jätta õhukvaliteedi standardite täitmata jätmise ajavahemik võimalikult lühikeseks?

| 3. | Kas ELL artikli 4 lõiget 3 koosmõjus direktiivi 2010/75/EL artikliga 18 ning direktiivi 2008/50/EÜ artikliga 13 tuleb tõlgendada nii, et pädev asutus, kes vaatab läbi direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõikes 4 sätestatud erandi kohaldamise taotlust, peab hindama, kas käitisest pärinevate õhusaasteainete heitele vähem rangete piirnormide kehtestamine, võttes arvesse kõiki keskkonnasaaste kohta olemasolevaid asjakohaseid teadusandmeid, sealhulgas kumulatiivset mõju teiste asjaomase saasteaine allikatega, on üks teguritest, mis põhjustab direktiivi 2008/50/EÜ artikli 13 kohaselt teatud piirkonna või linnastu jaoks kindlaks määratud õhukvaliteedi standardite ületamist, ning kas sellisel juhul peab pädev asutus keskkonnakvaliteedi standardite täitmist ohustada võiva erandi lubamisest loobuma? |
| --- | --- |

3.

Kas ELL artikli 4 lõiget 3 koosmõjus direktiivi 2010/75/EL artikliga 18 ning direktiivi 2008/50/EÜ artikliga 13 tuleb tõlgendada nii, et pädev asutus, kes vaatab läbi direktiivi 2010/75/EL artikli 15 lõikes 4 sätestatud erandi kohaldamise taotlust, peab hindama, kas käitisest pärinevate õhusaasteainete heitele vähem rangete piirnormide kehtestamine, võttes arvesse kõiki keskkonnasaaste kohta olemasolevaid asjakohaseid teadusandmeid, sealhulgas kumulatiivset mõju teiste asjaomase saasteaine allikatega, on üks teguritest, mis põhjustab direktiivi 2008/50/EÜ artikli 13 kohaselt teatud piirkonna või linnastu jaoks kindlaks määratud õhukvaliteedi standardite ületamist, ning kas sellisel juhul peab pädev asutus keskkonnakvaliteedi standardite täitmist ohustada võiva erandi lubamisest loobuma?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT 2010, L 334, lk 17).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT 2008, L 152, lk 1).

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Consiliul Naţional de Soluţionare a Contestaţiilor (Rumeenia) 29. juunil 2021 – SC NV Construct SRL versus Judeţul Timiş

(Kohtuasi C-403/21)

(2021/C 401/03)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiliul Naţional de Soluţionare a Contestaţiilor

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: SC NV Construct SRL

Hankija: Judeţul Timiş

Menetlusosaline: SC Proiect Construct Regiunea Transilvania SRL

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi [2014/24 (1)] artiklit 58, proportsionaalsuse põhimõtet ja vastutuse põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et hankijal on õigus kehtestada tehnilise pädevuse kriteeriumid, see tähendab hinnata vajadust lisada või mitte lisada hankedokumentidesse tehnilise ja kutsealase pädevuse kriteeriumid ning sobivus tegeleda kutsetööga, mis tuleneksid eriseaduste sätetest, väheolulise hankelepingu raames tehtavate tegevuste puhul? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi [2014/24 (1)] artiklit 58, proportsionaalsuse põhimõtet ja vastutuse põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et hankijal on õigus kehtestada tehnilise pädevuse kriteeriumid, see tähendab hinnata vajadust lisada või mitte lisada hankedokumentidesse tehnilise ja kutsealase pädevuse kriteeriumid ning sobivus tegeleda kutsetööga, mis tuleneksid eriseaduste sätetest, väheolulise hankelepingu raames tehtavate tegevuste puhul?

| 2. | Kas läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega on vastuolus hankedokumentidele automaatne selliste kvalifitseerimiskriteeriumide lisamine, mis tulenevad sõlmitava hankelepinguga seotud tegevuse suhtes kohaldatavatest eriseadustest, mida ei ole hankedokumentides ette nähtud ja mida hankija on otsustanud ettevõtjatele mitte kehtestada? |
| --- | --- |

2.

Kas läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega on vastuolus hankedokumentidele automaatne selliste kvalifitseerimiskriteeriumide lisamine, mis tulenevad sõlmitava hankelepinguga seotud tegevuse suhtes kohaldatavatest eriseadustest, mida ei ole hankedokumentides ette nähtud ja mida hankija on otsustanud ettevõtjatele mitte kehtestada?

| 3. | Kas direktiivi artikliga 63 ja proportsionaalsuse põhimõttega on vastuolus see, kui [hanke]menetlusest jäetakse välja pakkuja, kes ei ole nimeliselt määranud ettevõtjat alltöövõtjaks, et tõendada vastavust teatavatele tehnilise ja kutsealase pädevuse ning kutsetööga tegelemise sobivusega seotud kriteeriumidele, mis tulenevad eriseaduste sätetest, mida ei ole hankedokumentides ette nähtud, kui asjaomane pakkuja on valinud mõne muu lepinguvormi spetsialistide osalemiseks lepingus, see tähendab hankelepingu/teenuste osutamise lepingu, või on esitanud kinnituse nende kättesaadavuse kohta? Kas ettevõtjal on õigus määratleda oma korraldus ja lepingulised suhted kontsernisiseselt ja kas mõned teenuseosutajad/tarnijad võivad samuti osaleda hankes, arvestades, et see teenuseosutaja ei kuulu üksuste hulka, kelle suutlikkusele pakkuja kavatseb tugineda asjakohaste kriteeriumide täitmise tõendamisel? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi artikliga 63 ja proportsionaalsuse põhimõttega on vastuolus see, kui [hanke]menetlusest jäetakse välja pakkuja, kes ei ole nimeliselt määranud ettevõtjat alltöövõtjaks, et tõendada vastavust teatavatele tehnilise ja kutsealase pädevuse ning kutsetööga tegelemise sobivusega seotud kriteeriumidele, mis tulenevad eriseaduste sätetest, mida ei ole hankedokumentides ette nähtud, kui asjaomane pakkuja on valinud mõne muu lepinguvormi spetsialistide osalemiseks lepingus, see tähendab hankelepingu/teenuste osutamise lepingu, või on esitanud kinnituse nende kättesaadavuse kohta? Kas ettevõtjal on õigus määratleda oma korraldus ja lepingulised suhted kontsernisiseselt ja kas mõned teenuseosutajad/tarnijad võivad samuti osaleda hankes, arvestades, et see teenuseosutaja ei kuulu üksuste hulka, kelle suutlikkusele pakkuja kavatseb tugineda asjakohaste kriteeriumide täitmise tõendamisel?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL, riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2014 L 94, lk 65).

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Varhoven administrativen sad (Bulgaaria) 2. juulil 2021 – „DELID“ EOOD versus Izpalnitelen direktor na Darzhaven fond „Zemedelie“

(Kohtuasi C-409/21)

(2021/C 401/04)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Varhoven administrativen sad

Põhikohtuasja pooled

Kassaator:„DELID“ EOOD

Vastustaja kassatsioonimenetluses: Izpalnitelen direktor na Darzhaven fond „Zemedelie“

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse nr 1305/2013 (1) artikliga 17 on kooskõlas, et selline riigisisene õigusnorm nagu määruse nr 9/2015 artikkel 26, mis seab taotlejate puhul, kes taotlevad ajavahemikul 2014–2020 rahastatud maaelu arengu programmi meetme 4 „Investeeringud materiaalsesse varasse“ alameetme 4.1 „Investeeringud põllumajandusettevõtetesse“ raames toetust, tingimuseks, et toetuse saamiseks peab taotleja esitama tõendi selle kohta, et loomakasvatusettevõte on registreeritud taotleja nimele, nii et see tõendaks, et taotleja on enne toetuse taotlemist tegelenud loomakasvatusega tema poolt juhitavas põllumajanduslikus majapidamises määruse nr 1307/2013 (2) artikli 4 tähenduses, või on määruse eesmärke piisavalt järgitud, kui põllumajandustootja tõendab, et ta tegeleb loomakasvatusettevõtte nõuetekohaselt enda nimele registreerimisega? |
| --- | --- |

1.

Kas määruse nr 1305/2013 (1) artikliga 17 on kooskõlas, et selline riigisisene õigusnorm nagu määruse nr 9/2015 artikkel 26, mis seab taotlejate puhul, kes taotlevad ajavahemikul 2014–2020 rahastatud maaelu arengu programmi meetme 4 „Investeeringud materiaalsesse varasse“ alameetme 4.1 „Investeeringud põllumajandusettevõtetesse“ raames toetust, tingimuseks, et toetuse saamiseks peab taotleja esitama tõendi selle kohta, et loomakasvatusettevõte on registreeritud taotleja nimele, nii et see tõendaks, et taotleja on enne toetuse taotlemist tegelenud loomakasvatusega tema poolt juhitavas põllumajanduslikus majapidamises määruse nr 1307/2013 (2) artikli 4 tähenduses, või on määruse eesmärke piisavalt järgitud, kui põllumajandustootja tõendab, et ta tegeleb loomakasvatusettevõtte nõuetekohaselt enda nimele registreerimisega?

| 2. | Kas sellises riigisiseses õigusnormis nagu määruse nr 9 artikli 8 lõike 1 punktis 2 kehtestatud tingimus, mille kohaselt peab taotleja toetustaotluse esitamise ajal tõendama põllumajandustootja minimaalset standardtoodangut, mis ei või olla väiksem 8000 eurole vastavast summast Bulgaaria leevides, on kooskõlas meetme „Investeeringud materiaalsesse varasse“ raames toetuse andmise eesmärgiga määruse nr 1305/201[3] artikli 17 kohaselt, maaelu arengut käsitlevate liidu prioriteetidega määruse nr 1305/2013 artikli 5 kohaselt ja ettevõtte standardtoodangu mõistega komisjoni 8. detsembri 2008. aasta (kehtetuks tunnistatud) määruse nr 1242/2008 (3), millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus, tähenduses? |
| --- | --- |

2.

Kas sellises riigisiseses õigusnormis nagu määruse nr 9 artikli 8 lõike 1 punktis 2 kehtestatud tingimus, mille kohaselt peab taotleja toetustaotluse esitamise ajal tõendama põllumajandustootja minimaalset standardtoodangut, mis ei või olla väiksem 8000 eurole vastavast summast Bulgaaria leevides, on kooskõlas meetme „Investeeringud materiaalsesse varasse“ raames toetuse andmise eesmärgiga määruse nr 1305/201[3] artikli 17 kohaselt, maaelu arengut käsitlevate liidu prioriteetidega määruse nr 1305/2013 artikli 5 kohaselt ja ettevõtte standardtoodangu mõistega komisjoni 8. detsembri 2008. aasta (kehtetuks tunnistatud) määruse nr 1242/2008 (3), millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus, tähenduses?

| 3. | Juhul kui vastus teisele küsimusele on jaatav, siis kas tuleb lähtuda sellest, et vahetult enne toetuse taotlemise aega registreeritud põllumajandustootjate puhul on meetme „Investeeringud materiaalsesse varasse“ raames rahalise toetuse andmine määruse nr 1306/2013 (4) alusel välistatud? |
| --- | --- |

3.

Juhul kui vastus teisele küsimusele on jaatav, siis kas tuleb lähtuda sellest, et vahetult enne toetuse taotlemise aega registreeritud põllumajandustootjate puhul on meetme „Investeeringud materiaalsesse varasse“ raames rahalise toetuse andmine määruse nr 1306/2013 (4) alusel välistatud?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT 2013, L 347, lk 487).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT 2013, L 347, lk 608).

(3)  Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1242/2008, millega kehtestatakse ühenduse põllumajandusettevõtete liigitus (ELT 2008, L 335, lk 3).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT 2013, L 347, lk 549).

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Satu Mare (Rumeenia) 6. juulil 2021 – Dual Prod SRL versus Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca – Comisia regională pentru autorizarea operatorilor de produse supuse accizelor armonizate

(Kohtuasi C-412/21)

(2021/C 401/05)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunalul Satu Mare

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Dual Prod SRL

Vastustaja: Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca – Comisia regională pentru autorizarea operatorilor de produse supuse accizelor armonizate

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 48 lõiget 1, mis puudutab süütuse presumptsiooni põhimõtet, võib koostoimes direktiivi 2008/118/EÜ (1) artikli 16 lõikega 1 tõlgendada nii, et nendega on vastuolus selline õiguslik olukord, nagu käesolevas kohtuasjas käsitletav, kus alkoholi tootmise tegevusloa peatava haldusmeetme võib võtta üksnes oletuste alusel, mille suhtes on eeluurimine pooleli, ilma, et kriminaalasjas oleks tehtud lõplikku süüdimõistvat kohtuotsust? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 48 lõiget 1, mis puudutab süütuse presumptsiooni põhimõtet, võib koostoimes direktiivi 2008/118/EÜ (1) artikli 16 lõikega 1 tõlgendada nii, et nendega on vastuolus selline õiguslik olukord, nagu käesolevas kohtuasjas käsitletav, kus alkoholi tootmise tegevusloa peatava haldusmeetme võib võtta üksnes oletuste alusel, mille suhtes on eeluurimine pooleli, ilma, et kriminaalasjas oleks tehtud lõplikku süüdimõistvat kohtuotsust?

| 2. | Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 50, mis käsitleb ne bis in idem põhimõtet, võib koostoimes direktiivi 2008/118/EÜ artikli 16 lõikega 1 tõlgendada nii, et nendega on vastuolus selline õiguslik olukord, nagu käesolevas kohtuasjas käsitletav, milles samale isikule on samade asjaolude alusel määratud kaks samasugust karistust (alkoholi tootmise tegevusloa peatamine), mis erinevad üksnes karistuse kestuse poolest? |
| --- | --- |

2.

Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 50, mis käsitleb ne bis in idem põhimõtet, võib koostoimes direktiivi 2008/118/EÜ artikli 16 lõikega 1 tõlgendada nii, et nendega on vastuolus selline õiguslik olukord, nagu käesolevas kohtuasjas käsitletav, milles samale isikule on samade asjaolude alusel määratud kaks samasugust karistust (alkoholi tootmise tegevusloa peatamine), mis erinevad üksnes karistuse kestuse poolest?

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT 2009, L 9, lk 12).

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Bremen (Saksamaa) 15. juulil 2021 – X GmbH & Co. KG versus Finanzamt Bremen

(Kohtuasi C-431/21)

(2021/C 401/06)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Bremen

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: X GmbH & Co. KG

Vastustaja: Finanzamt Bremen

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ artiklit 43 ja ELTL artiklit 49, mis sätestavad asutamisvabaduse, (või EÜ artiklit 49 ja ELTL artiklit 56, mis sätestavad teenuste osutamise vabaduse) tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt on maksukohustuslane välismaise elemendiga tehinguid puudutavatel asjaoludel kohustatud pidama seotud isikutega ärisuhete liigi ja sisu kohta raamatupidamisarvestust, mis hõlmab ka seotud isikutega sõlmitud reaalturuväärtuse põhimõtet järgiva hinna- ja muu kokkuleppe majanduslikku ja õiguslikku alust, ning mille kohaselt juhul, kui maksukohustuslane ei esita maksuhalduri nõutud raamatupidamisarvestust või esitatud raamatupidamisarvestus on olulises osas kasutu, kehtib ümberlükatav eeldus, et tema Saksamaal maksustatav tulu, mille suuruse väljaselgitamist peaks võimaldama raamatupidamisarvestus, on deklareeritust suurem, ja kui maksuhaldur peab sellisel juhul tulu hindama ja tulu saab eelkõige hinnavahemike alusel kindlaks määrata üksnes teatavates piirides, siis võib neid piire rakendada maksukohustuslasele kõige ebasoodsamalt, ning määratakse ka lisamaks, mille suurus on mitte vähem kui 5 % ja mitte rohkem kui 10 % tuvastatud korrigeeritud tulust, aga vähemalt 5 000 eurot, ja hilinemisega esitatud kasutatava raamatupidamisarvestuse korral kuni 1 000 000 eurot, kuid vähemalt 100 eurot iga tähtaega ületanud ööpäeva kohta, kusjuures lisamaksu võib määramata jätta ainult juhul, kui maksukohustuslane ei ole raamatupidamisarvestuse pidamise kohustuse rikkumises süüdi või tema süü on väike?

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Court of Appeal (Iirimaa) 11. augustil 2021 – K. M. versus The Director of Public Prosecutions

(Kohtuasi C-493/21)

(2021/C 401/07)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Court of Appeal

Põhikohtuasja pooled

Apellant: K. M.

Vastustaja: The Director of Public Prosecutions

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse (1) artiklite 89 ja/või 90 sõnastuse ning hartas ja liidu õiguses ette nähtud proportsionaalsusnõuete kohaselt peab karistust mõistval kohtul olema kaalutlusõigus kohandada, varieerida või leevendada saagi ja püügivahendite konfiskeerimise ulatust, eelkõige võttes arvesse asjaolusid, millele on viidatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 89 ja 90? |
| --- | --- |

1.

Kas määruse (1) artiklite 89 ja/või 90 sõnastuse ning hartas ja liidu õiguses ette nähtud proportsionaalsusnõuete kohaselt peab karistust mõistval kohtul olema kaalutlusõigus kohandada, varieerida või leevendada saagi ja püügivahendite konfiskeerimise ulatust, eelkõige võttes arvesse asjaolusid, millele on viidatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 89 ja 90?

| 2. | Kas riigisisese õiguse sätet, nagu § 28 lõike 5 punkt b (2), mis ei võimalda riigisisesel kohtul analüüsida võimalikku mõju selle paragrahvi ja nimetatud määruse vastases süüteos süüdi mõistetud isiku õigusele teenida elatist (välja arvatud seoses kaalumisega, milline rahaline karistus võib olla asjakohane), saab pidada määrusele, hartale ja liidu õigusele vastavaks, pidades silmas kapteni põhiõigust tegutseda enda kutsealal ning võttes arvesse kogu saagi ja kõikide püügivahendite automaatsest kohustuslikust konfiskeerimisest tekkida võivat mõju kapteni elatusvahenditele? |
| --- | --- |

2.

Kas riigisisese õiguse sätet, nagu § 28 lõike 5 punkt b (2), mis ei võimalda riigisisesel kohtul analüüsida võimalikku mõju selle paragrahvi ja nimetatud määruse vastases süüteos süüdi mõistetud isiku õigusele teenida elatist (välja arvatud seoses kaalumisega, milline rahaline karistus võib olla asjakohane), saab pidada määrusele, hartale ja liidu õigusele vastavaks, pidades silmas kapteni põhiõigust tegutseda enda kutsealal ning võttes arvesse kogu saagi ja kõikide püügivahendite automaatsest kohustuslikust konfiskeerimisest tekkida võivat mõju kapteni elatusvahenditele?

---

(1)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT 2009, L 343, lk 1).

(2)  Sea Fisheries and Maritime Jurisdiction Act 2006.

---

Üldkohus

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/7

---

Üldkohtu 20. juuli 2021. aasta määrus – Coravin versus EUIPO – Cora (CORAVIN)

(Kohtuasi T-500/19) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Vaidlustatud otsuse aluseks oleva varasema riigisisese kaubamärgi tühistamine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

(2021/C 401/08)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Coravin, Inc. (Wilmington, Delaware, Ühendriigid) (esindaja: advokaat F. Valentin)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: D. Hanf)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Cora (Marne-la-Vallée, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat M. Georges-Picot)

Ese

EUIPO esimese apellatsioonikoja 12. aprilli 2019. aasta otsuse (asi R 2385/2016-1) peale, mis käsitleb Cora ja Coravini vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

| 1. | Otsuse tegemise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Otsuse tegemise vajadus on ära langenud.

| 2. | Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 288, 26.8.2019.

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/7

---

Üldkohtu presidendi 28. juuli 2021. aasta määrus – SN versus parlament

(Kohtuasi T-249/21 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Euroopa Parlamendi liige - Parlamendiliikme assisteerimise kulude tagasinõudmine - Täitmise peatamise taotlus - Vorminõuete rikkumine - Vastuvõetamatus - Kiireloomulisuse puudumine)

(2021/C 401/09)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: SN (esindaja: barrister P. Eleftheriadis)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: N. Görlitz ja M. Ecker)

Ese

ELTL artiklite 278 ja 279 alusel esitatud nõue peatada nii parlamendi 21. detsembri 2020. aasta sellise otsuse täitmine, mis puudutas kohustust hüvitada alusetult makstud summa 196 199,84 eurot, kui ka sellele otsusele järgnenud 15. jaanuari 2021. aasta võlateate nr 7010000021 kohaldamine.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/8

---

5. juulil 2021 esitatud hagi – Eurecna versus komisjon

(Kohtuasi T-377/21)

(2021/C 401/10)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Eurecna SpA (Veneetsia, Itaalia) (esindaja: advokaat R. Sciaudone)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 26. aprilli 2021. aasta otsus (edaspidi „vaidlustatud otsus“), millega komisjon – kinnitades eelmist, 3. märtsi 2021. aasta keeldumisotsust – jättis rahuldamata hageja taotluse tutvuda juurdluse OC/2019/0766 tulemusena Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) koostatud lõpparuande ja selle lisadega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 26. aprilli 2021. aasta otsus (edaspidi „vaidlustatud otsus“), millega komisjon – kinnitades eelmist, 3. märtsi 2021. aasta keeldumisotsust – jättis rahuldamata hageja taotluse tutvuda juurdluse OC/2019/0766 tulemusena Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) koostatud lõpparuande ja selle lisadega;

| — | kohustada komisjoni esitama OLAFi aruanne ja selle lisad; |
| --- | --- |

—

kohustada komisjoni esitama OLAFi aruanne ja selle lisad;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide, et OLAFi aruandega tutvumise tagajärgi on tõlgendatud vääralt.
  Sellega seoses väidab hageja, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, kuna tutvumine OLAFi aruandega ei saa – arvestades määruse nr 1049/2001 (1) artikli 10 lõiget 1 ja artikli 2 lõiget 4, tähendada muutumist „üldkasutatavaks“. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et OLAFi aruandega tutvumise tagajärgi on tõlgendatud vääralt.

Sellega seoses väidab hageja, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, kuna tutvumine OLAFi aruandega ei saa – arvestades määruse nr 1049/2001 (1) artikli 10 lõiget 1 ja artikli 2 lõiget 4, tähendada muutumist „üldkasutatavaks“.

| 2. | Teine väide, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandat taanet.
  Sellega seoses väidab hageja, et kostja on rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandat taanet, nagu seda on tõlgendatud kohtupraktikas ja mille kohaselt on huvitatud isikutel, kui OLAFi aruande adressaat kavatseb vastu võtta neile ebasoodsaid õigusakte, õigus asjaomase aruandega tutvuda. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandat taanet.

Sellega seoses väidab hageja, et kostja on rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandat taanet, nagu seda on tõlgendatud kohtupraktikas ja mille kohaselt on huvitatud isikutel, kui OLAFi aruande adressaat kavatseb vastu võtta neile ebasoodsaid õigusakte, õigus asjaomase aruandega tutvuda.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b ja proportsionaalsuse põhimõtet.
  Sellega seoses väidab hageja, et ta ei ole kunagi taotlenud füüsiliste isikute isikuandmete edastamist ja seetõttu võib isikuandmeid, mis võivad aruandes esineda, kaitsta tavapäraselt andmete musta värviga katmise teel. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b ja proportsionaalsuse põhimõtet.

Sellega seoses väidab hageja, et ta ei ole kunagi taotlenud füüsiliste isikute isikuandmete edastamist ja seetõttu võib isikuandmeid, mis võivad aruandes esineda, kaitsta tavapäraselt andmete musta värviga katmise teel.

| 4. | Neljas väide, et määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 6 on vääralt kohaldatud ja tõlgendatud.
  Sellega seoses väidab hageja, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, kuna kostja ei ole konkreetselt kontrollinud, kas tegelikult saab võimaldada osalist tutvumist. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 6 on vääralt kohaldatud ja tõlgendatud.

Sellega seoses väidab hageja, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, kuna kostja ei ole konkreetselt kontrollinud, kas tegelikult saab võimaldada osalist tutvumist.

| 5. | Viies väide, et on rikutud põhjendamiskohustust.
  Sellega seoses väidab hageja, et kostja ei ole esitanud ühtki põhjendust, miks tuleb kohaldada määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 3 sätestatud erandit. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et on rikutud põhjendamiskohustust.

Sellega seoses väidab hageja, et kostja ei ole esitanud ühtki põhjendust, miks tuleb kohaldada määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 3 sätestatud erandit.

| 6. | Kuues väide, et üldsuse huvi avalikustamise vastu on ekslikult välistatud.
  Sellega seoses väidab hageja, et kostja on ekslikult tõlgendanud kaitseõigusi kui pelgalt menetluspoole huve, jättes arvestamata, et rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi (DEVCO) rahaliste vahendite tagastamise nõuetele vastamiseks oli hagejal vaja OLAFi aruandega tutvuda. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et üldsuse huvi avalikustamise vastu on ekslikult välistatud.

Sellega seoses väidab hageja, et kostja on ekslikult tõlgendanud kaitseõigusi kui pelgalt menetluspoole huve, jättes arvestamata, et rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi (DEVCO) rahaliste vahendite tagastamise nõuetele vastamiseks oli hagejal vaja OLAFi aruandega tutvuda.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001, L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331).

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/9

---

5. juulil 2021 esitatud hagi – Vendrame versus komisjon

(Kohtuasi T-379/21)

(2021/C 401/11)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Michele Vendrame (Veneetsia, Itaalia) (esindaja: advokaat R. Sciaudone)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 26. aprilli 2021. aasta otsus (edaspidi „vaidlustatud otsus“), millega komisjon – kinnitades eelmist, 3. märtsi 2021. aasta keeldumisotsust – jättis rahuldamata hageja taotluse tutvuda juurdluse OC/2019/0766 tulemusena Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) koostatud lõpparuande ja selle lisadega; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 26. aprilli 2021. aasta otsus (edaspidi „vaidlustatud otsus“), millega komisjon – kinnitades eelmist, 3. märtsi 2021. aasta keeldumisotsust – jättis rahuldamata hageja taotluse tutvuda juurdluse OC/2019/0766 tulemusena Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) koostatud lõpparuande ja selle lisadega;

| — | kohustada komisjoni esitama OLAFi aruanne ja selle lisad; |
| --- | --- |

—

kohustada komisjoni esitama OLAFi aruanne ja selle lisad;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide, et OLAFi aruandega tutvumise tagajärgi on tõlgendatud vääralt.
  Sellega seoses väidab hageja, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, kuna tutvumine OLAFi aruandega ei saa – arvestades määruse nr 1049/2001 (1) artikli 10 lõiget 1 ja artikli 2 lõiget 4, tähendada muutumist „üldkasutatavaks“. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et OLAFi aruandega tutvumise tagajärgi on tõlgendatud vääralt.

Sellega seoses väidab hageja, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, kuna tutvumine OLAFi aruandega ei saa – arvestades määruse nr 1049/2001 (1) artikli 10 lõiget 1 ja artikli 2 lõiget 4, tähendada muutumist „üldkasutatavaks“.

| 2. | Teine väide, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandat taanet.
  Sellega seoses väidab hageja, et kostja on rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandat taanet, nagu seda on tõlgendatud kohtupraktikas ja mille kohaselt on huvitatud isikutel, kui OLAFi aruande adressaat kavatseb vastu võtta neile ebasoodsaid õigusakte, õigus asjaomase aruandega tutvuda. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandat taanet.

Sellega seoses väidab hageja, et kostja on rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandat taanet, nagu seda on tõlgendatud kohtupraktikas ja mille kohaselt on huvitatud isikutel, kui OLAFi aruande adressaat kavatseb vastu võtta neile ebasoodsaid õigusakte, õigus asjaomase aruandega tutvuda.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b ja proportsionaalsuse põhimõtet.
  Sellega seoses väidab hageja, et ta ei ole kunagi taotlenud füüsiliste isikute isikuandmete edastamist ja seetõttu võib isikuandmeid, mis võivad aruandes esineda, kaitsta tavapäraselt andmete musta värviga katmise teel. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b ja proportsionaalsuse põhimõtet.

Sellega seoses väidab hageja, et ta ei ole kunagi taotlenud füüsiliste isikute isikuandmete edastamist ja seetõttu võib isikuandmeid, mis võivad aruandes esineda, kaitsta tavapäraselt andmete musta värviga katmise teel.

| 4. | Neljas väide, et määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 6 on vääralt kohaldatud ja tõlgendatud.
  Sellega seoses väidab hageja, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, kuna kostja ei ole konkreetselt kontrollinud, kas tegelikult saab võimaldada osalist tutvumist. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 6 on vääralt kohaldatud ja tõlgendatud.

Sellega seoses väidab hageja, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, kuna kostja ei ole konkreetselt kontrollinud, kas tegelikult saab võimaldada osalist tutvumist.

| 5. | Viies väide, et on rikutud põhjendamiskohustust.
  Sellega seoses väidab hageja, et kostja ei ole esitanud ühtki põhjendust, miks tuleb kohaldada määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 3 sätestatud erandit. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et on rikutud põhjendamiskohustust.

Sellega seoses väidab hageja, et kostja ei ole esitanud ühtki põhjendust, miks tuleb kohaldada määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 3 sätestatud erandit.

| 6. | Kuues väide, et üldsuse huvi avalikustamise vastu on ekslikult välistatud.
  Sellega seoses väidab hageja, et kostja on ekslikult tõlgendanud kaitseõigusi kui pelgalt menetluspoole huve, jättes arvestamata, et kaitseõigus on õigusriigi tugisammas, mis sellisena kaitseb ja tagab ühiseid huve, mitte ainult üksikisiku huve. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et üldsuse huvi avalikustamise vastu on ekslikult välistatud.

Sellega seoses väidab hageja, et kostja on ekslikult tõlgendanud kaitseõigusi kui pelgalt menetluspoole huve, jättes arvestamata, et kaitseõigus on õigusriigi tugisammas, mis sellisena kaitseb ja tagab ühiseid huve, mitte ainult üksikisiku huve.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001, L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331).

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/10

---

8. juulil 2021 esitatud hagi — Alfa Acciai versus komisjon

(Kohtuasi T-411/21)

(2021/C 401/12)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Alfa Acciai SpA (Brescia, Itaalia) (esindajad: advokaadid D. Fosselard, D. Slater ja G. Carnazza)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — i) | mõista välja liidult, keda esindab komisjon, viivis summalt 7 175 000 eurot määra alusel, milleks on Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav intressimäär täitmise tähtpäeva kalendrikuu esimesel päeval pluss 3,5 protsendipunkti, ajavahemikult 9. märtsist 2010 kuni 14. novembrini 2017, lahutades sellest intressi 260 968,15 eurot, mis on hagejale juba tasutud, ehk summa 2 222 073,29 eurot, või teise võimalusena mõista välja viivis arvutatuna määra alusel, mida Üldkohus peab sobivaks; |
| --- | --- |

— i)

mõista välja liidult, keda esindab komisjon, viivis summalt 7 175 000 eurot määra alusel, milleks on Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav intressimäär täitmise tähtpäeva kalendrikuu esimesel päeval pluss 3,5 protsendipunkti, ajavahemikult 9. märtsist 2010 kuni 14. novembrini 2017, lahutades sellest intressi 260 968,15 eurot, mis on hagejale juba tasutud, ehk summa 2 222 073,29 eurot, või teise võimalusena mõista välja viivis arvutatuna määra alusel, mida Üldkohus peab sobivaks;

| — ii) | mõista välja liidult, keda esindab komisjon, viivis punktis i nimetatud summalt ajavahemikult 14. novembrist 2017 kuni viivise tegeliku tasumiseni määra alusel, milleks on Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav intressimäär täitmise tähtpäeva kalendrikuu esimesel päeval pluss 3,5 protsendipunkti, või teise võimalusena mõista välja viivis arvutatuna määra alusel, mida Üldkohus peab sobivaks; |
| --- | --- |

— ii)

mõista välja liidult, keda esindab komisjon, viivis punktis i nimetatud summalt ajavahemikult 14. novembrist 2017 kuni viivise tegeliku tasumiseni määra alusel, milleks on Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav intressimäär täitmise tähtpäeva kalendrikuu esimesel päeval pluss 3,5 protsendipunkti, või teise võimalusena mõista välja viivis arvutatuna määra alusel, mida Üldkohus peab sobivaks;

| — iii) | kui Üldkohus ei rahulda punktis ii esitatud nõuet, siis mõista välja liidult, keda esindab komisjon, viivis punktis i nimetatud summalt ajavahemikult 2. märtsist 2021 kuni viivise tegeliku tasumiseni määra alusel, milleks on Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav intressimäär täitmise tähtpäeva kalendrikuu esimesel päeval pluss 3,5 protsendipunkti, või teise võimalusena mõista välja viivis arvutatuna määra alusel, mida Üldkohus peab sobivaks; |
| --- | --- |

— iii)

kui Üldkohus ei rahulda punktis ii esitatud nõuet, siis mõista välja liidult, keda esindab komisjon, viivis punktis i nimetatud summalt ajavahemikult 2. märtsist 2021 kuni viivise tegeliku tasumiseni määra alusel, milleks on Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav intressimäär täitmise tähtpäeva kalendrikuu esimesel päeval pluss 3,5 protsendipunkti, või teise võimalusena mõista välja viivis arvutatuna määra alusel, mida Üldkohus peab sobivaks;

| — iv) | lisaks või viimase võimalusena tühistada komisjoni 30. aprilli 2021. aasta teatis viitenumbriga Ares(2021) 2904247; |
| --- | --- |

— iv)

lisaks või viimase võimalusena tühistada komisjoni 30. aprilli 2021. aasta teatis viitenumbriga Ares(2021) 2904247;

| — v) | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

— v)

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| — | Esimene väide puudutab nõuet hüvitada kahju, mis on tekkinud seetõttu, et komisjon kohaldas vääralt 21. septembri 2017. aasta kohtuotsust Ferriera Valsabbia jt vs. komisjon (C-86/15 P ja C-87/15 P, EU:C:2017:717), rikkudes ELTL artikli 266 lõiget 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõiget 3.
  Hageja väidab, et komisjon ei maksnud kogu viivist trahvilt, mille ta pidi selle kohtuotsuse alusel tagasi maksma. |
| --- | --- |

—

Esimene väide puudutab nõuet hüvitada kahju, mis on tekkinud seetõttu, et komisjon kohaldas vääralt 21. septembri 2017. aasta kohtuotsust Ferriera Valsabbia jt vs. komisjon (C-86/15 P ja C-87/15 P, EU:C:2017:717), rikkudes ELTL artikli 266 lõiget 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõiget 3.

Hageja väidab, et komisjon ei maksnud kogu viivist trahvilt, mille ta pidi selle kohtuotsuse alusel tagasi maksma.

| — | Teine väide puudutab tühistamisnõuet, mis tuleneb ELTL artiklite 266 ja 296 rikkumisest ja väärast kohaldamisest. Samuti on rikutud ja vääralt kohaldatud Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklit 46. Komisjon on jätnud oma 30. aprilli 2021. aasta kirja põhjendamata. Toime on pandud õigusnormi rikkumine ja tehtud ilmne hindamisviga.
  Hageja väidab, et kirjas, milles komisjon keeldub hagejale viivise maksmisest, puudub kohane põhjendus ja selles on rikutud nõuete aegumise valdkonna põhimõtteid. |
| --- | --- |

—

Teine väide puudutab tühistamisnõuet, mis tuleneb ELTL artiklite 266 ja 296 rikkumisest ja väärast kohaldamisest. Samuti on rikutud ja vääralt kohaldatud Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklit 46. Komisjon on jätnud oma 30. aprilli 2021. aasta kirja põhjendamata. Toime on pandud õigusnormi rikkumine ja tehtud ilmne hindamisviga.

Hageja väidab, et kirjas, milles komisjon keeldub hagejale viivise maksmisest, puudub kohane põhjendus ja selles on rikutud nõuete aegumise valdkonna põhimõtteid.

| — | Kolmas väide puudutab tühistamisnõuet ning selle kohaselt on rikutud ja vääralt kohaldatud ELTL artiklit 266 ja delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012 (1).
  Hageja väidab, et delegeeritud määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (2) artikli 85a lõige 2, millele komisjon viitab oma 30. aprilli 2021. aasta kirjas, ei olnud enam trahvi tagasimaksmise ajal jõus ega seega ka kohaldatav. |
| --- | --- |

—

Kolmas väide puudutab tühistamisnõuet ning selle kohaselt on rikutud ja vääralt kohaldatud ELTL artiklit 266 ja delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012 (1).

Hageja väidab, et delegeeritud määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (2) artikli 85a lõige 2, millele komisjon viitab oma 30. aprilli 2021. aasta kirjas, ei olnud enam trahvi tagasimaksmise ajal jõus ega seega ka kohaldatav.

---

(1)  Komisjoni delegeeritud 29. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju 2012, L 362, lk 1).

(2)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT 2002, L 357, lk 1, ELT eriväljaanne 01/04, lk 145).

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/11

---

10. juulil 2021 esitatud hagi – Ferriere Nord versus komisjon

(Kohtuasi T-414/21)

(2021/C 401/13)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Ferriere Nord SpA (Osoppo, Itaalia) (esindajad: advokaadid W. Viscardini, G. Donà ja B. Comparini)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| 1. | a) | mõista välja (ELTL artikli 266 lõike 2, artikli 268 ka artikli 340 lõike 2 alusel) Euroopa Liidult, keda esindab Euroopa Komisjon, summa 1 096 814,68 eurot (või teise võimalusena muu summa, mille Üldkohus kindlaks määrab, kohaldades muud intressimäära kui see, mis on esitatud tagapool) – arvestades, et see summa on saadud Euroopa Keskpanga (EKP) põhirefinantseerimisoperatsioonidele 9. märtsi 2010. aasta intressimäära (1 %) kohaldades, liites sellele 3,5 protsendipunkti, ning võttes aluseks ajavahemiku 9. märtsist 2010 kuni 25. oktoobrini 2017 (summast on maha arvatud 129 847,10 eurot, mis on juba makstud tootluse intressina) – hüvitisena kahju eest, mis on tekitatud Ferriere Nord S.p.A.-le seoses sellega, et talle ei ole makstud (vastuolud ELTL artikliga 266) viivist trahvilt (määratud Euroopa Komisjoni poolt 30. septembri 2009. aasta otsusega C(2009) 7492 final ja 8. detsembri 2009. aasta otsusega C(2009) 9912 final), mille Euroopa Komisjon talle 25. oktoobril 2017 tagasi maksis, et täita Euroopa Kohtu 21. septembri 2017. aasta kohtuotsust kohtuasjas C-88/15 P;
  ja sellest tulenevalt, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

mõista välja (ELTL artikli 266 lõike 2, artikli 268 ka artikli 340 lõike 2 alusel) Euroopa Liidult, keda esindab Euroopa Komisjon, summa 1 096 814,68 eurot (või teise võimalusena muu summa, mille Üldkohus kindlaks määrab, kohaldades muud intressimäära kui see, mis on esitatud tagapool) – arvestades, et see summa on saadud Euroopa Keskpanga (EKP) põhirefinantseerimisoperatsioonidele 9. märtsi 2010. aasta intressimäära (1 %) kohaldades, liites sellele 3,5 protsendipunkti, ning võttes aluseks ajavahemiku 9. märtsist 2010 kuni 25. oktoobrini 2017 (summast on maha arvatud 129 847,10 eurot, mis on juba makstud tootluse intressina) – hüvitisena kahju eest, mis on tekitatud Ferriere Nord S.p.A.-le seoses sellega, et talle ei ole makstud (vastuolud ELTL artikliga 266) viivist trahvilt (määratud Euroopa Komisjoni poolt 30. septembri 2009. aasta otsusega C(2009) 7492 final ja 8. detsembri 2009. aasta otsusega C(2009) 9912 final), mille Euroopa Komisjon talle 25. oktoobril 2017 tagasi maksis, et täita Euroopa Kohtu 21. septembri 2017. aasta kohtuotsust kohtuasjas C-88/15 P;

ja sellest tulenevalt,

| b) | mõista välja Euroopa Liidult, keda esindab Euroopa Komisjon, lisasumma eespool punktis a viidatud hüvitisesumma kapitaliseeringuna, arvestatuna alates 25. oktoobrist 2017 (või teise võimalusena alates muust Üldkohtu kindlaksmääratavast kuupäevast) kuni kuupäevani, mil võlgnevus tegelikult ära makstakse, arvutades selle summa Euroopa Keskpanga (EKP) põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatava intressimäära alusel, millele liidetakse 3,5 protsendipunkti (või muu määra alusel, mille Üldkohus kindlaks määrab); |
| --- | --- |

b)

mõista välja Euroopa Liidult, keda esindab Euroopa Komisjon, lisasumma eespool punktis a viidatud hüvitisesumma kapitaliseeringuna, arvestatuna alates 25. oktoobrist 2017 (või teise võimalusena alates muust Üldkohtu kindlaksmääratavast kuupäevast) kuni kuupäevani, mil võlgnevus tegelikult ära makstakse, arvutades selle summa Euroopa Keskpanga (EKP) põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatava intressimäära alusel, millele liidetakse 3,5 protsendipunkti (või muu määra alusel, mille Üldkohus kindlaks määrab);

| 2. | tühistada (ELTL artikli 263 alusel) Euroopa Komisjoni 30. aprilli 2021. aasta kiri (eelarve peadirektoraat) Ares(2021)2904048; |
| --- | --- |

2.

tühistada (ELTL artikli 263 alusel) Euroopa Komisjoni 30. aprilli 2021. aasta kiri (eelarve peadirektoraat) Ares(2021)2904048;

| 3. | igal juhul mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

3.

igal juhul mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab hagi toetuseks kaks väidet, millest üks puudutab kahju hüvitamist (1) ja teine vaidlustatud kirja tühistamist (2).

| 1. | Esimene väide, et komisjon tegutses õigusvastaselt, kuna ta rikkus ELTL artikli 266 lõiget 1 (ja ka määruse nr 1268/2012 (1) artiklit 83 ja/või teatud määral ka määruse nr 2342/2002 (2) artiklit 86).






  — | Sellega seoses väidab hageja, et selleks, et täielikult täita (ELTL artikli 266 lõike 1 tähenduses) Euroopa Kohtu 21. septembri 2017. aasta otsust kohtuasjas C-88/15 P: Ferriere Nord vs. komisjon (C-88/15 P, EU:C:2017:716) (millega ELTL artikli 101 alusel tühistati 2009. aasta kontrolliotsus), oleks komisjon pidanud Ferriere Nordile maksma mitte ainult 2010. aastal ajutiselt makstud trahvi, vaid ka sellelt arvestatava viivise, mis arvutatakse määruse nr 1268/2012 artikli 83 lõike 2 punktis b sätestatud määra alusel, st Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatava määra alusel, mis kehtis tasumise tähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval, mil algas, ning millele liidetakse 3,5 protsendipunkti. Selle asemel maksis aga komisjon 25. oktoobril 2017 intressina ainult „tootluse“ intressi määruse nr 1268/2012 artikli 90 lõike 4 tähenduses, milleks oli tulu pangakontolt, kus trahv oli ajutiselt hoiustatud. Viivise maksmata jätmine kujutab endast Euroopa Liidu esmase õiguse rikkumist (ELTL artikli 266 lõige 1), mis toob kaasa komisjoni lepinguvälise vastutuse. Eespool nimetatud põhjustel makstava hüvitise summa tuleb kapitaliseerida alates kuupäevast, mil maksti ainult „tootluse“ intressi, kuni tegeliku maksmise kuupäevani. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon tegutses õigusvastaselt, kuna ta rikkus ELTL artikli 266 lõiget 1 (ja ka määruse nr 1268/2012 (1) artiklit 83 ja/või teatud määral ka määruse nr 2342/2002 (2) artiklit 86).

—

Sellega seoses väidab hageja, et selleks, et täielikult täita (ELTL artikli 266 lõike 1 tähenduses) Euroopa Kohtu 21. septembri 2017. aasta otsust kohtuasjas C-88/15 P: Ferriere Nord vs. komisjon (C-88/15 P, EU:C:2017:716) (millega ELTL artikli 101 alusel tühistati 2009. aasta kontrolliotsus), oleks komisjon pidanud Ferriere Nordile maksma mitte ainult 2010. aastal ajutiselt makstud trahvi, vaid ka sellelt arvestatava viivise, mis arvutatakse määruse nr 1268/2012 artikli 83 lõike 2 punktis b sätestatud määra alusel, st Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatava määra alusel, mis kehtis tasumise tähtpäeva kuu esimesel kalendripäeval, mil algas, ning millele liidetakse 3,5 protsendipunkti. Selle asemel maksis aga komisjon 25. oktoobril 2017 intressina ainult „tootluse“ intressi määruse nr 1268/2012 artikli 90 lõike 4 tähenduses, milleks oli tulu pangakontolt, kus trahv oli ajutiselt hoiustatud. Viivise maksmata jätmine kujutab endast Euroopa Liidu esmase õiguse rikkumist (ELTL artikli 266 lõige 1), mis toob kaasa komisjoni lepinguvälise vastutuse. Eespool nimetatud põhjustel makstava hüvitise summa tuleb kapitaliseerida alates kuupäevast, mil maksti ainult „tootluse“ intressi, kuni tegeliku maksmise kuupäevani.

| 2. | Teine väide, et rikutud on Euroopa Kohtu põhikirja artiklit 46 ja sellest tulenevalt ELTL artikli 266 esimest lõiku (ka ja määruse nr 1268/2012 artiklit 83 ja/või teatud määral määruse nr 2342/2002 artiklit 86).






  — | Sellega seoses väidab hageja, et komisjon teatas oma 30. aprilli 2021. aasta kirjas, et ta ei saa ja/või ei soovi rahuldada Ferriere Nordi kohtueelselt Euroopa Kohtu põhikirja artikli 46 alusel esitatud kahju hüvitamise taotlust, kuna selles sätestatud viieaastane aegumistähtaeg on möödunud – nimelt oli selle institutsiooni arvates sündmus, mis tekitas tema lepinguvälise vastutuse (ja millest alates seega hakkas nõude aegumistähtaeg kulgema), trahvi ajutine maksmine 2010. aastal. Ferriere Nord väidab seevastu, et vastutuse tekkimise aluseks on asjaolu, et 25. oktoobril 2017 – kui trahv maksti tagasi vastavalt 2017. aasta kohtuotsusele – ei maksnud komisjon määruse nr 1268/2012 artiklis 83 ette nähtud viivist, vaid piirdus üksnes selle määruse artikli 90 alusel „tootluse“ intressi maksmisega. See ELTL artikli 266 esimese lõigu 1 rikkumine kujutab endast komisjoni õigusvastast käitumist ja toob kaasa tema lepinguvälise vastutuse, mistõttu hakkab Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 46 sätestatud viieaastane aegumistähtaeg kulgema alates sellest rikkumisest. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on Euroopa Kohtu põhikirja artiklit 46 ja sellest tulenevalt ELTL artikli 266 esimest lõiku (ka ja määruse nr 1268/2012 artiklit 83 ja/või teatud määral määruse nr 2342/2002 artiklit 86).

—

Sellega seoses väidab hageja, et komisjon teatas oma 30. aprilli 2021. aasta kirjas, et ta ei saa ja/või ei soovi rahuldada Ferriere Nordi kohtueelselt Euroopa Kohtu põhikirja artikli 46 alusel esitatud kahju hüvitamise taotlust, kuna selles sätestatud viieaastane aegumistähtaeg on möödunud – nimelt oli selle institutsiooni arvates sündmus, mis tekitas tema lepinguvälise vastutuse (ja millest alates seega hakkas nõude aegumistähtaeg kulgema), trahvi ajutine maksmine 2010. aastal. Ferriere Nord väidab seevastu, et vastutuse tekkimise aluseks on asjaolu, et 25. oktoobril 2017 – kui trahv maksti tagasi vastavalt 2017. aasta kohtuotsusele – ei maksnud komisjon määruse nr 1268/2012 artiklis 83 ette nähtud viivist, vaid piirdus üksnes selle määruse artikli 90 alusel „tootluse“ intressi maksmisega. See ELTL artikli 266 esimese lõigu 1 rikkumine kujutab endast komisjoni õigusvastast käitumist ja toob kaasa tema lepinguvälise vastutuse, mistõttu hakkab Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 46 sätestatud viieaastane aegumistähtaeg kulgema alates sellest rikkumisest.

---

(1)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT 2012, L 362, lk 1).

(2)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT 2002, L 357, lk 1; ELT eriväljaanne 01/04, lk 145).

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/13

---

10. juulil 2021 esitatud hagi – Banca Popolare di Bari versus komisjon

(Kohtuasi T-415/21)

(2021/C 401/14)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Banca Popolare di Bari SpA (Bari, Itaalia) (esindajad: advokaadid A. Zoppini, G. Roberti, I. Perego ja G. Parisi)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | mõista Euroopa Liidult, keda esindab komisjon, hageja kasuks välja 280 miljonit eurot hüvitisena varalise kahju eest, samuti sobiv hüvitis mittevaralise kahju eest, mis on talle tekitatud komisjoni 23. detsembri 2015. aasta otsusega (EL) 2016/1208 riigiabi kohta, mida Itaalia andis Tercase pangale (riigiabi SA.39451 (2015/C); |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Liidult, keda esindab komisjon, hageja kasuks välja 280 miljonit eurot hüvitisena varalise kahju eest, samuti sobiv hüvitis mittevaralise kahju eest, mis on talle tekitatud komisjoni 23. detsembri 2015. aasta otsusega (EL) 2016/1208 riigiabi kohta, mida Itaalia andis Tercase pangale (riigiabi SA.39451 (2015/C);

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Oma hagiavalduse põhjendamiseks esitab hageja järgmised väited.

| 1. | Esimene väide, et komisjoni tegevus oli õigusvastane






  — | Ta väidab selle kohta, et esines piisavalt selge rikkumine, arvestades et otsuse vastuvõtmisel ei olnud komisjonil mingit kaalutlusõigust, kuna ELTL artikli 107 lõige 1 on vahetu õigusmõjuga säte, mis on täpne ja tingimusteta, samuti tegi ta selle otsuse vastuvõtmisel ilmseid hindamisvigu. Komisjon tugines ka ebapiisavatele tõenditele ja tõlgendas vääralt liidu kohtute praktikat, st nii Üldkohtu (kohtuasi Itaalia jt vs. komisjon, T-98/16, T-196/16 ja T-198/16) kui ka Euroopa Kohtu (kohtuasi komisjon vs. Itaalia jt, C-425/19 P) praktikat. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjoni tegevus oli õigusvastane

—

Ta väidab selle kohta, et esines piisavalt selge rikkumine, arvestades et otsuse vastuvõtmisel ei olnud komisjonil mingit kaalutlusõigust, kuna ELTL artikli 107 lõige 1 on vahetu õigusmõjuga säte, mis on täpne ja tingimusteta, samuti tegi ta selle otsuse vastuvõtmisel ilmseid hindamisvigu. Komisjon tugines ka ebapiisavatele tõenditele ja tõlgendas vääralt liidu kohtute praktikat, st nii Üldkohtu (kohtuasi Itaalia jt vs. komisjon, T-98/16, T-196/16 ja T-198/16) kui ka Euroopa Kohtu (kohtuasi komisjon vs. Itaalia jt, C-425/19 P) praktikat.

| — | Õigusnormid, mida nimetatud otsuses rikuti, on eraõiguslikele isikutele õigus andvad normid, mistõttu rikuti ka ettevõtlusvabadust ja põhiõigusest heale haldusele. |
| --- | --- |

—

Õigusnormid, mida nimetatud otsuses rikuti, on eraõiguslikele isikutele õigus andvad normid, mistõttu rikuti ka ettevõtlusvabadust ja põhiõigusest heale haldusele.

| 2. | Teine väide, mis puudutab hagejale komisjoni õigusvastase tegevusega põhjustatud mittevaralist ja varalist kahju






  — | Ta väidab selles küsimuses, et määrava tähtsusega asjaolu, miks klientide usaldus kahanes ja miks pangale seetõttu kahju tekkis, oli muude võimalike põhjuste puudumist arvestades esitatud komisjoni otsuses – nimelt keelati selles kavandatud Tercase ja Caripe ühinemine ja Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi (FITD) sekkumine. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, mis puudutab hagejale komisjoni õigusvastase tegevusega põhjustatud mittevaralist ja varalist kahju

—

Ta väidab selles küsimuses, et määrava tähtsusega asjaolu, miks klientide usaldus kahanes ja miks pangale seetõttu kahju tekkis, oli muude võimalike põhjuste puudumist arvestades esitatud komisjoni otsuses – nimelt keelati selles kavandatud Tercase ja Caripe ühinemine ja Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi (FITD) sekkumine.

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/13

---

20. juulil 2021 esitatud hagi – Greenwich Polo Club versus EUIPO – Lifestyle Equities (GREENWICH POLO CLUB)

(Kohtuasi T-437/21)

(2021/C 401/15)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Greenwich Polo Club, Inc. (Greenwich, Connecticut, Ameerika Ühendriigid) (esindaja: advokaat R. Zammitt)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Lifestyle Equities CV (Amsterdam, Madalmaad)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärk GREENWICH POLO CLUB – registreerimistaotlus nr 17 791 153

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 10. mai 2021. aasta otsus asjas R 300/2020-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus ja määrata kindlaks, et vaidlustatud kaubamärk tuleb registreerida seoses vaidlusaluste kaupadega (ning muude kaupadega, mida vastulause ei puuduta), teise võimalusena saata asi läbivaatamiseks EUIPO-le tagasi; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus ja määrata kindlaks, et vaidlustatud kaubamärk tuleb registreerida seoses vaidlusaluste kaupadega (ning muude kaupadega, mida vastulause ei puuduta), teise võimalusena saata asi läbivaatamiseks EUIPO-le tagasi;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/14

---

30. juulil 2021 esitatud hagi – Hispaania versus komisjon

(Kohtuasi T-450/21)

(2021/C 401/16)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Hispaania Kuningriik (esindajad: S. Jiménez García ja J. Rodríguez de la Rúa Puig)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 16. juuni 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/988, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (1), osas, milles selles on osutatud Hispaania Kuningriigi tehtud teatavatele kulutustele. |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 16. juuni 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/988, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (1), osas, milles selles on osutatud Hispaania Kuningriigi tehtud teatavatele kulutustele.

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab hagi põhjenduseks kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et on rikutud abisumma arvutamise paikapidavuse, sealhulgas haldussanktsioonide kohaldamise, kontrollimise (põhikontroll) kohustust, kuivõrd komisjoni antud tõlgendus delegeeritud määruse nr 640/2014 (2) artikli 31 lõikele 3 koostoimes delegeeritud määruse nr 639/2014 (3) artikli 53 lõikega 4 rikub proportsionaalsuse põhimõtet.
  See väide on jagatud neljaks väiteosaks (A-D):






  — | A: Haldussanktsioonid liikmesriigi määratud tähtaja jooksul loomade identifitseerimata ja registreerimata jätmise eest vastavalt delegeeritud määruse nr 640/2014 artikli 31 lõikele 3, koostoimes delegeeritud määruse nr 639/2014 artikli 53 lõikega 4, ei ole õigesti määratud. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et on rikutud abisumma arvutamise paikapidavuse, sealhulgas haldussanktsioonide kohaldamise, kontrollimise (põhikontroll) kohustust, kuivõrd komisjoni antud tõlgendus delegeeritud määruse nr 640/2014 (2) artikli 31 lõikele 3 koostoimes delegeeritud määruse nr 639/2014 (3) artikli 53 lõikega 4 rikub proportsionaalsuse põhimõtet.

See väide on jagatud neljaks väiteosaks (A-D):

—

A: Haldussanktsioonid liikmesriigi määratud tähtaja jooksul loomade identifitseerimata ja registreerimata jätmise eest vastavalt delegeeritud määruse nr 640/2014 artikli 31 lõikele 3, koostoimes delegeeritud määruse nr 639/2014 artikli 53 lõikega 4, ei ole õigesti määratud.

| — | B-D: Haldussanktsioonid seoses loomadega, kelle kohta on liikmesriigi abitaotluse kõikide kulutuste halduskontrolli käigus a priori kindlaks tehtud, et neid ei ole identifitseeritud ja registreeritud vastavalt delegeeritud määruse nr 640/2014 artikli 31 lõikele 3, ei ole õigesti määratud, kuivõrd Hispaania Kuningriik kohaldab rakendusmääruse nr 809/2014 (4) artikli 21 lõikest 4 tulenevat sellist taotlusteta süsteemi, milles on iseenesest välistatud igasugused EAGF-il tekkida võivad riskid. |
| --- | --- |

—

B-D: Haldussanktsioonid seoses loomadega, kelle kohta on liikmesriigi abitaotluse kõikide kulutuste halduskontrolli käigus a priori kindlaks tehtud, et neid ei ole identifitseeritud ja registreeritud vastavalt delegeeritud määruse nr 640/2014 artikli 31 lõikele 3, ei ole õigesti määratud, kuivõrd Hispaania Kuningriik kohaldab rakendusmääruse nr 809/2014 (4) artikli 21 lõikest 4 tulenevat sellist taotlusteta süsteemi, milles on iseenesest välistatud igasugused EAGF-il tekkida võivad riskid.

| 2. | Teine väide, et piisava kvaliteediga kohapealsete kontrollide (põhikontroll) tegemise kohta, sealhulgas osas, mis puudutab juhusliku valimi suurust, ei ole koostatud õiget statistikat ning et ei ole tehtud tõhusat rakendusmääruse nr 809/2014 artikli 34 kohast riskianalüüsi. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et piisava kvaliteediga kohapealsete kontrollide (põhikontroll) tegemise kohta, sealhulgas osas, mis puudutab juhusliku valimi suurust, ei ole koostatud õiget statistikat ning et ei ole tehtud tõhusat rakendusmääruse nr 809/2014 artikli 34 kohast riskianalüüsi.

---

(1)  ELT 2021, L 218, lk 9.

(2)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT 2014, L 181, lk 48).

(3)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 639/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, ning muudetakse kõnealuse määruse X lisa (ELT 2014, L 181, lk 1).

(4)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT 2014, L 227, lk 69).

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/15

---

9. augustil 2021 esitatud hagi – BNetzA versus ACER

(Kohtuasi T-485/21)

(2021/C 401/17)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen (BNetzA) (Saksamaa) (esindajad: advokaadid U. Karpenstein ja K. Reiter)

Kostja: Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet (ACER)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada kostja apellatsiooninõukogu 28. mai 2021. aasta otsus nr A-001-2021 (konsolideeritud) (edaspidi „vaidlustatud otsus“), |
| --- | --- |

—

tühistada kostja apellatsiooninõukogu 28. mai 2021. aasta otsus nr A-001-2021 (konsolideeritud) (edaspidi „vaidlustatud otsus“),

| — | teise võimalusena juhuks, kui Üldkohus ei tühista vaidlustatud otsust täies ulatuses, tühistada see otsus osas, milles sellega kinnitatakse kostja 30. novembri 2020. aasta otsuse nr 30/2020 alljärgnevalt loetletud osad ja sätted:






  (i) | I lisa artikli 1 lõike 1 teine lause, artikli 2 lõike 2 punkt j ja artikkel 3; |
| --- | --- | --- |

—

teise võimalusena juhuks, kui Üldkohus ei tühista vaidlustatud otsust täies ulatuses, tühistada see otsus osas, milles sellega kinnitatakse kostja 30. novembri 2020. aasta otsuse nr 30/2020 alljärgnevalt loetletud osad ja sätted:

(i)

I lisa artikli 1 lõike 1 teine lause, artikli 2 lõike 2 punkt j ja artikkel 3;

| (ii) | I lisa artikkel 7; |
| --- | --- |

(ii)

I lisa artikkel 7;

| (iii) | I lisa artikli 12 lõige 2; |
| --- | --- |

(iii)

I lisa artikli 12 lõige 2;

| (iv) | kõik osad ja sätted, mis sõnaselgelt tuginevad punktides (i) kuni (iii) loetletud sätetele. |
| --- | --- |

(iv)

kõik osad ja sätted, mis sõnaselgelt tuginevad punktides (i) kuni (iii) loetletud sätetele.

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmised väited.

| 1. | Esimene väide: Kulude jagamise metoodika laiendamine teistele võrguelementidele kui piiriülesed võrguelemendid ei ole määruse (EL) 2019/943 (1) artikli 16 lõike 13 ja määruse (EL) 2015/1222 (2) artikli 74 nõuetega kooskõlas. Igal juhul puudub nõutav õiguslik alus. Vähemalt tuletati kulude jagamise metoodika kohaldamisala vääralt talitluskindluse vajadustest ja saastaja maksab põhimõttest. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide: Kulude jagamise metoodika laiendamine teistele võrguelementidele kui piiriülesed võrguelemendid ei ole määruse (EL) 2019/943 (1) artikli 16 lõike 13 ja määruse (EL) 2015/1222 (2) artikli 74 nõuetega kooskõlas. Igal juhul puudub nõutav õiguslik alus. Vähemalt tuletati kulude jagamise metoodika kohaldamisala vääralt talitluskindluse vajadustest ja saastaja maksab põhimõttest.

| 2. | Teine väide: Tasakaalustamise keeld on eelkõige vastuolus määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõigetega 11 ja 13. Peale selle muudab see kulude jagamise metoodika iseenesest vastuoluliseks. |
| --- | --- |

2.

Teine väide: Tasakaalustamise keeld on eelkõige vastuolus määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõigetega 11 ja 13. Peale selle muudab see kulude jagamise metoodika iseenesest vastuoluliseks.

| 3. | Kolmas väide: Kostja poolt enda kriteeriumide põhjal ajutiselt lubatava taseme kindlaksmääramine õiguspäraste ringvoogude jaoks on nii menetlus- kui materiaalõiguslikult liidu õigusega vastuolus. Menetlusõiguslikult rikub kostja põhivõrguettevõtjate ja liikmesriikide reguleerivate asutuste pädevust lubatava taseme kindlaksmääramisel. Lisaks kehtestab ta ajutiselt lubatava taseme, kuigi põhivõrguettevõtjad ei ole teinud nõutud analüüsi õiguspäraste ringvoogude taseme kohta, mida on nõutud määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõike 13 teises lõigus. Materiaalõiguslikult on kulude jagamise metoodika vastuolus määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõike 13 teises lõigus sätestatud nõudega määrata individuaalne lubatav tase kindlaks „iga pakkumispiirkonna piiri“ jaoks, sest see määrab ühtselt ja võrdsetes osades kindlaks lubatava taseme, mis on jagatud ringvooge põhjustavatele pakkumispiirkondadele. Vähemalt puudub kindlaksmääratud ajutiselt lubatud tasemel nõutav õiguslik alus. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide: Kostja poolt enda kriteeriumide põhjal ajutiselt lubatava taseme kindlaksmääramine õiguspäraste ringvoogude jaoks on nii menetlus- kui materiaalõiguslikult liidu õigusega vastuolus. Menetlusõiguslikult rikub kostja põhivõrguettevõtjate ja liikmesriikide reguleerivate asutuste pädevust lubatava taseme kindlaksmääramisel. Lisaks kehtestab ta ajutiselt lubatava taseme, kuigi põhivõrguettevõtjad ei ole teinud nõutud analüüsi õiguspäraste ringvoogude taseme kohta, mida on nõutud määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõike 13 teises lõigus. Materiaalõiguslikult on kulude jagamise metoodika vastuolus määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõike 13 teises lõigus sätestatud nõudega määrata individuaalne lubatav tase kindlaks „iga pakkumispiirkonna piiri“ jaoks, sest see määrab ühtselt ja võrdsetes osades kindlaks lubatava taseme, mis on jagatud ringvooge põhjustavatele pakkumispiirkondadele. Vähemalt puudub kindlaksmääratud ajutiselt lubatud tasemel nõutav õiguslik alus.

| 4. | Neljas väide: Kulude jagamise metoodika aluseks võetud lähenemine, et võrgu ülekoormuse põhjuste kindlaksmääramisel kasutatakse eelistatult ringvoogusid võrreldes sisevoogudega, on vastuolus määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõikega 13. Peale selle loob see valesid stiimuleid. Samuti ei ole see kooskõlas õigluse põhimõtte ja diskrimineerimiskeeluga. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide: Kulude jagamise metoodika aluseks võetud lähenemine, et võrgu ülekoormuse põhjuste kindlaksmääramisel kasutatakse eelistatult ringvoogusid võrreldes sisevoogudega, on vastuolus määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõikega 13. Peale selle loob see valesid stiimuleid. Samuti ei ole see kooskõlas õigluse põhimõtte ja diskrimineerimiskeeluga.

| 5. | Viies väide: Kulude jagamise metoodika on vähemalt nõutava kogumis hindamise korral liidu õigusega vastuolus. Lai kohaldamisala, tasakaalustamise keeld, väär lubatav tase ja ringvoogude eelistamine sisevoogude ees on üksteisega seotud ja toetavad üksteist. Kogumis vaadelduna viivad need saastaja maksab põhimõtte, diskrimineerimiskeelu ja õigluse põhimõtte rikkumiseni. Peale selle on kulude jagamise metoodika vähemalt oma tervikmõjuga liidu selle eesmärgiga vastuolus, et suurendada tuleb taastuvenergia osakaalu. Kulude jagamise metoodika on tervikuna ebaproportsionaalne ja sellel puudub igal juhul nõutav õiguslik alus. |
| --- | --- |

5.

Viies väide: Kulude jagamise metoodika on vähemalt nõutava kogumis hindamise korral liidu õigusega vastuolus. Lai kohaldamisala, tasakaalustamise keeld, väär lubatav tase ja ringvoogude eelistamine sisevoogude ees on üksteisega seotud ja toetavad üksteist. Kogumis vaadelduna viivad need saastaja maksab põhimõtte, diskrimineerimiskeelu ja õigluse põhimõtte rikkumiseni. Peale selle on kulude jagamise metoodika vähemalt oma tervikmõjuga liidu selle eesmärgiga vastuolus, et suurendada tuleb taastuvenergia osakaalu. Kulude jagamise metoodika on tervikuna ebaproportsionaalne ja sellel puudub igal juhul nõutav õiguslik alus.

| 6. | Kuues väide: Kulude jagamise metoodikas sisalduv põhivõrguettevõtjate tingimusteta kohustus, töötada kaheteistkümne kuu jooksul pärast kulude jagamise metoodika ülevõtmist välja muudatusettepanekud ja esitada need reguleerivatele asutustele loa saamiseks, on vastuolus määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõikega 13 ning määruse (EL) 2015/122274 artikli 74 lõike 6 punktiga b koostoimes artikli 9 lõikega 13. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide: Kulude jagamise metoodikas sisalduv põhivõrguettevõtjate tingimusteta kohustus, töötada kaheteistkümne kuu jooksul pärast kulude jagamise metoodika ülevõtmist välja muudatusettepanekud ja esitada need reguleerivatele asutustele loa saamiseks, on vastuolus määruse (EL) 2019/943 artikli 16 lõikega 13 ning määruse (EL) 2015/122274 artikli 74 lõike 6 punktiga b koostoimes artikli 9 lõikega 13.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (ELT 2015, L 158, lk 54).

(2)  Komisjoni 24. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1222, millega kehtestatakse võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise suunised (ELT 2015, L 197, lk 24).

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/17

---

11. augustil 2021 esitatud hagi – Ungari versus komisjon

(Kohtuasi T-491/21)

(2021/C 401/18)

Kohtumenetluse keel: ungari

Pooled

Hageja: Ungari Vabariik (esindajad: M. Z. Fehér ja G. Koós)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 16. juuni 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/988, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, (1) Ungarit puudutavalt osas, milles liidu rahastamisest on toetusaastateks 2016-2019 välja jäetud Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist antavad toetused (Maaelu areng – EAFRD – metsandusmeetmed) põhjendusel, et põhikontrollid on jäetud tegemata, ning |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 16. juuni 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/988, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, (1) Ungarit puudutavalt osas, milles liidu rahastamisest on toetusaastateks 2016-2019 välja jäetud Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist antavad toetused (Maaelu areng – EAFRD – metsandusmeetmed) põhjendusel, et põhikontrollid on jäetud tegemata, ning

| — | mõista kohutukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohutukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Ungari Valitsuse seisukoht on, et komisjon on valesti tõlgendanud määruse (EL) 1306/2013 (2) artiklit 30 ning määruse (EL) 809/2014 (3) artikli 28 lõike 1 punkti b. Euroopa Komisjoni argumendid, mis on esitatud tema seletuskirja pealkirjaga „Maaelu arengu toetuste summade topeltrahastamise vältimiseks kasutatavad arvutusmeetodid“ 2017. aasta veebruari redaktsiooni punktis 3.4.2., ei ole Ungari Valitsuse väitel kooskõlas viidatud õigusnormidega. Seletuskiri ei ole õiguslikult siduv ning selles esitatud tõlgendus ei ole ka liidu õigusega kooskõlas.

Ungari Valitsus esitab oma hagi põhjenduseks peamiselt üheainsa väite. Ta on seisukohal, et määruse (EL) 1306/2013 artiklis 30 ja määruse (EL) 809/2014 artikli 28 lõike 1 punktis b ei ole nõutud mehhanismi kehtestamist, kontrollimaks nõuetekohaselt metsastamiseks ja haljastamiseks toetuste andmise võimaliku tulemusena tekkida võivat topeltrahastamist, võttes arvesse, et praegu kehtivate liidu eeskirjade põhjal ei teki neil kahel alusel toetuste andmisel põhjendatult topeltrahastamise ohtu.

Ungari Valitsus soovib selle põhjenduseks esiteks näidata, et metsastamiseks ja haljastamiseks antud toetuste kulutustel on täiesti erinev toetuseesmärk. Seejärel märgib Ungari Valitsus oma hagis, et ka nende kahe toetuse kontekst on täiesti erinev. Neil on erinevad toetuskõlblikkuse kriteeriumid ning ka kulutuste ringi ei saa lugeda teineteisele vastavaks.

Lõpetuseks väidab Ungari Valitsus, et Euroopa Komisjon on määruse (EL) 1306/2013 artiklis 30 sätestatud topeltrahastamise üldise keelu ulatust valesti tõlgendanud ning ei võta arvesse, et praegu kehtivates liidu õigusnormides ei ole sõnaselget sätet selle kohta, et toetuste andmine metsastamiseks ja haljastamiseks tähendaks topeltrahastamist.

---

(1)  ELT 2021, L 218, lk 9.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT 2013, L 347, lk 549).

(3)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT 2014, L 227, lk 69).

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/18

---

13. augustil 2021 esitatud hagi – Hispaania versus komisjon

(Kohtuasi T-495/21)

(2021/C 401/19)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Hispaania Kuningriik (esindajad: L. Aguilera Ruiz ja M. J. Ruiz Sánchez)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 16. juuni 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/988, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (1) (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4118 all), kuivõrd see puudutab Hispaania Kuningriiki seoses uurimisega, mis puudutab Baskimaa makseasutust – toimiku number AA/2018/003/ES/RLF, netosumma 2 056 473,43 eurot. |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 16. juuni 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/988, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (1) (teatavaks tehtud numbri C(2021) 4118 all), kuivõrd see puudutab Hispaania Kuningriiki seoses uurimisega, mis puudutab Baskimaa makseasutust – toimiku number AA/2018/003/ES/RLF, netosumma 2 056 473,43 eurot.

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab hagi põhjenduseks kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et niivõrd suures summas kehtestatud korrektsioon – netosummas 2 056 473,43 eurot – on vastuolus delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 (2) artikliga 5 ning rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 (3) artiklitega 28 ja 29. Komisjon on teinud ilmse hindamisvea, kui ta leidis puudusi põhikontrollis, ristkontrollide tõhususes ning LPISi kvaliteedis.
  Komisjon ajas segamini pistelised vead, mis leiti LPIS süsteemile vastavas fototõlgenduste ekraanil heakskiitmise protsessis, ning hilisemad kohapealsed kontrollid neljal juhuslikult valitud maatükil, kavandatud kohapealsete kontrollide tulemused, mis vastavad LPISi kaasajastamise täiustamise tegevuskava raames läbiviidud kontrollimistele maatükkidel, millel on prorata toetuskõlblikkuse koefitsient aastateks 2016, 2017 ja 2018. Kuigi tegemist on erinevate ja eraldi tegevustega, jõudis komisjon ühisele järeldusele, laiendades ühe tegevuse järeldusi teisele tegevusele, selleks et kohaldada vaidlustatud korrektsiooni, mida hageja loeb ebaõigeks ja ebaproportsionaalseks. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et niivõrd suures summas kehtestatud korrektsioon – netosummas 2 056 473,43 eurot – on vastuolus delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 (2) artikliga 5 ning rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 (3) artiklitega 28 ja 29. Komisjon on teinud ilmse hindamisvea, kui ta leidis puudusi põhikontrollis, ristkontrollide tõhususes ning LPISi kvaliteedis.

Komisjon ajas segamini pistelised vead, mis leiti LPIS süsteemile vastavas fototõlgenduste ekraanil heakskiitmise protsessis, ning hilisemad kohapealsed kontrollid neljal juhuslikult valitud maatükil, kavandatud kohapealsete kontrollide tulemused, mis vastavad LPISi kaasajastamise täiustamise tegevuskava raames läbiviidud kontrollimistele maatükkidel, millel on prorata toetuskõlblikkuse koefitsient aastateks 2016, 2017 ja 2018. Kuigi tegemist on erinevate ja eraldi tegevustega, jõudis komisjon ühisele järeldusele, laiendades ühe tegevuse järeldusi teisele tegevusele, selleks et kohaldada vaidlustatud korrektsiooni, mida hageja loeb ebaõigeks ja ebaproportsionaalseks.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud juhiseid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames finantskorrektsioonide tegemiseks (C(2015) 3675, 8.6.2015), milles on märgitud, et niivõrd suures summas finantskorrektsioon on lubamatu, kui ristkontrollide käigus puudusi ei esine ning kohapealsete kontrollide puuduste fondi riski ulatus on menetluses arvuliselt kindlaks määratud. Hageja leiab lisaks väitele, et ristkontrollides ei ole esinenud mingeid puudusi, mis oleks tekitanud kohaldatud korrektsiooni põhjendada võivaid fondi riske, et komisjon on seoses kohapealsete kontrollidega ebaseaduslikult kohaldanud niivõrd suures summas finantskorrektsiooni, kuivõrd fondi riski laad oli selgeks tehtud ja selle ulatus oli arvuliselt kindlaks määratud juba menetluse käigus. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud juhiseid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames finantskorrektsioonide tegemiseks (C(2015) 3675, 8.6.2015), milles on märgitud, et niivõrd suures summas finantskorrektsioon on lubamatu, kui ristkontrollide käigus puudusi ei esine ning kohapealsete kontrollide puuduste fondi riski ulatus on menetluses arvuliselt kindlaks määratud. Hageja leiab lisaks väitele, et ristkontrollides ei ole esinenud mingeid puudusi, mis oleks tekitanud kohaldatud korrektsiooni põhjendada võivaid fondi riske, et komisjon on seoses kohapealsete kontrollidega ebaseaduslikult kohaldanud niivõrd suures summas finantskorrektsiooni, kuivõrd fondi riski laad oli selgeks tehtud ja selle ulatus oli arvuliselt kindlaks määratud juba menetluse käigus.

---

(1)  ELT 2021, L 218, lk 9.

(2)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT 2014, L 181, lk 48).

(3)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT 2014, L 227, lk 69).

---

| 4.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 401/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 401/19

---

16. augustil 2021 esitatud hagi – Tinnus Enterprises versus EUIPO – Mystic Products Import & Export (vedelike juhtimise seadmed)

(Kohtuasi T-505/21)

(2021/C 401/20)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Tinnus Enterprises LLC (Plano, Texas, Ühendriigid) (esindaja: advokaat T. Wuttke)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Mystic Products Import & Export, SL (Badalona, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse disainilahenduse omanik: hageja

Vaidlusalune disainilahendus: Ühenduse disainilahendus nr 1 431 829-0010

Vaidlustatud otsus: EUIPO kolmanda apellatsioonikoja 9. juuni 2021. aasta otsus asjas R 1003/2018-3

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | muuta vaidlustatud otsust nii, et:






  — | hageja kaebus rahuldatakse, |
| --- | --- | --- |

—

muuta vaidlustatud otsust nii, et:

—

hageja kaebus rahuldatakse,

| — | täies ulatuses jäetakse rahuldamata kehtetuks tunnistamise taotleja taotlus ICD 10 296 vaidlustatud disainilahenduse kehtetuks tunnistamiseks, |
| --- | --- |

—

täies ulatuses jäetakse rahuldamata kehtetuks tunnistamise taotleja taotlus ICD 10 296 vaidlustatud disainilahenduse kehtetuks tunnistamiseks,

| — | hageja poolt apellatsioonikoja ja tühistamisosakonna menetluses kantud vältimatud kulud mõistetakse välja kehtetuks tunnistamise taotlejalt; |
| --- | --- |

—

hageja poolt apellatsioonikoja ja tühistamisosakonna menetluses kantud vältimatud kulud mõistetakse välja kehtetuks tunnistamise taotlejalt;

| — | mõista hageja kohtukulud välja kehtetuks tunnistamise taotlejalt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja kehtetuks tunnistamise taotlejalt.

Väited

| — | 24. märtsi 2021. aasta kohtuotsuses Lego vs. EUIPO – Delta Sport Handelskontor (koostemängukomplekti klots) (T-515/19, ei avaldata, EU:T:2021:155) esitatud põhimõtete rikkumine; |
| --- | --- |

—

24. märtsi 2021. aasta kohtuotsuses Lego vs. EUIPO – Delta Sport Handelskontor (koostemängukomplekti klots) (T-515/19, ei avaldata, EU:T:2021:155) esitatud põhimõtete rikkumine;

| — | 8. märtsi 2018. aasta kohtuotsuses DOCERAM (C-395/16, EU:C:2018:172) esitatud põhimõtete rikkumine; |
| --- | --- |

—

8. märtsi 2018. aasta kohtuotsuses DOCERAM (C-395/16, EU:C:2018:172) esitatud põhimõtete rikkumine;

| — | nõukogu määruse (EÜ) 6/2002 artikli 8 lõike 1 rikkumine; |
| --- | --- |

—

nõukogu määruse (EÜ) 6/2002 artikli 8 lõike 1 rikkumine;

| — | patendinõude EP 3 005 948 A2 ja hageja disainilahenduste nr 1 431 829-0001-0010 valesti tõlgendamine. |
| --- | --- |

—

patendinõude EP 3 005 948 A2 ja hageja disainilahenduste nr 1 431 829-0001-0010 valesti tõlgendamine.

---