# Europos Sąjungos C 371/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 371 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. rugsėjo 15d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 371

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. rugsėjo 15d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2020–2021 M. SESIJA2020 m. liepos 8–10 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI2020 m. liepos 23 d. posėdisPRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2020–2021 M. SESIJA2020 m. liepos 8–10 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI2020 m. liepos 23 d. posėdisPRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2020 m. liepos 8 d., trečiadienis |
| 2021/C 371/01 | 2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarptautinio ir vidaus tėvų vykdomo ES vaikų grobimo Japonijoje (2020/2621(RSP)) | 2 |
| 2021/C 371/02 | 2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl intelekto sutrikimų turinčių asmenų ir jų šeimų teisių COVID-19 krizės metu (2020/2680(RSP)) | 6 |
| | 2020 m. liepos 10 d., penktadienis |
| 2021/C 371/03 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2019 m. metinio pranešimo dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos (2019/2126(INI)) | 10 |
| 2021/C 371/04 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija 2018 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės (2019/2127(INI)) | 22 |
| 2021/C 371/05 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. metinio pranešimo Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu (2019/2128(INI)) | 34 |
| 2021/C 371/06 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl humanitarinės padėties Venesueloje ir migracijos bei pabėgėlių krizės (2019/2952(RSP)) | 48 |
| 2021/C 371/07 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, ciazofamido, dimetomorfo, etefono, etoksazolio, famoksadono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, formetanato, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo ir s-metolachloro patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (D067115/02 – 2020/2671(RSP)) | 53 |
| 2021/C 371/08 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visapusiško Europos požiūrio į energijos kaupimą (2019/2189(INI)) | 58 |
| 2021/C 371/09 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių peržiūros (2020/2549(RSP)) | 68 |
| 2021/C 371/10 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento rekomendacijos Tarybai ir Komisijai dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo, dėl kurio deramasi, dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis sudarymo (COM(2019)0551 – 2020/2048(INI)) | 71 |
| 2021/C 371/11 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti (2020/2531(RSP)) | 75 |
| 2021/C 371/12 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos. Komisijos veiksmų planas ir kiti pastarojo meto pokyčiai (2020/2686(RSP)) | 92 |
| 2021/C 371/13 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES visuomenės sveikatos strategijos po COVID-19 (2020/2691(RSP)) | 102 |
| | 2020 m. liepos 23 d., ketvirtadienis |
| 2021/C 371/14 | 2020 m. liepos 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2020 m. liepos 17–21 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų (2020/2732(RSP)) | 110 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2020 m. liepos 8 d., trečiadienis

2021/C 371/01

2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarptautinio ir vidaus tėvų vykdomo ES vaikų grobimo Japonijoje (2020/2621(RSP))

2

2021/C 371/02

2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl intelekto sutrikimų turinčių asmenų ir jų šeimų teisių COVID-19 krizės metu (2020/2680(RSP))

6

2020 m. liepos 10 d., penktadienis

2021/C 371/03

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2019 m. metinio pranešimo dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos (2019/2126(INI))

10

2021/C 371/04

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija 2018 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės (2019/2127(INI))

22

2021/C 371/05

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. metinio pranešimo Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu (2019/2128(INI))

34

2021/C 371/06

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl humanitarinės padėties Venesueloje ir migracijos bei pabėgėlių krizės (2019/2952(RSP))

48

2021/C 371/07

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, ciazofamido, dimetomorfo, etefono, etoksazolio, famoksadono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, formetanato, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo ir s-metolachloro patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (D067115/02 – 2020/2671(RSP))

53

2021/C 371/08

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visapusiško Europos požiūrio į energijos kaupimą (2019/2189(INI))

58

2021/C 371/09

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių peržiūros (2020/2549(RSP))

68

2021/C 371/10

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento rekomendacijos Tarybai ir Komisijai dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo, dėl kurio deramasi, dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis sudarymo (COM(2019)0551 – 2020/2048(INI))

71

2021/C 371/11

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti (2020/2531(RSP))

75

2021/C 371/12

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos. Komisijos veiksmų planas ir kiti pastarojo meto pokyčiai (2020/2686(RSP))

92

2021/C 371/13

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES visuomenės sveikatos strategijos po COVID-19 (2020/2691(RSP))

102

2020 m. liepos 23 d., ketvirtadienis

2021/C 371/14

2020 m. liepos 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2020 m. liepos 17–21 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų (2020/2732(RSP))

110

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2020 m. liepos 8 d., trečiadienis |
| 2021/C 371/15 | 2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos (05142/1/2020 – C9-0103/2020 – 2018/0140(COD)) | 115 |
| 2021/C 371/16 | 2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Helgą Berger Audito Rūmų nare (C9-0129/2020 – 2020/0802(NLE)) | 116 |
| 2021/C 371/17 | 2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pasiūlymo dėl Europos bankininkystės institucijos vykdomojo direktoriaus skyrimo (C9-0080/2020 – 2020/0905(NLE)) | 117 |
| 2021/C 371/18 | P9_TA(2020)0180Dalinis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 keitimas dėl specialaus asignavimo Jaunimo užimtumo iniciatyvai lėšų ***I2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl specialaus asignavimo Jaunimo užimtumo iniciatyvai lėšų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 (COM(2020)0206 – C9-0145/2020 – 2020/0086(COD))P9_TC1-COD(2020)0086Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. liepos 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su specialaus asignavimo Jaunimo užimtumo iniciatyvai lėšomis | 118 |
| 2021/C 371/19 | 2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo dėl COVID-19 krizės protrūkio keičiamos Reglamento (ES) 2017/2454 taikymo datos (COM(2020)0201 – C9-0136/2020 – 2020/0084(CNS)) | 119 |
| | 2020 m. liepos 9 d., ketvirtadienis |
| 2021/C 371/20 | 2020 m. liepos 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria nustatomos konkrečios su Direktyva 96/71/EB ir Direktyva 2014/67/ES susijusios kelių transporto vairuotojų komandiravimo taisyklės ir kuria iš dalies keičiami Direktyva 2006/22/EB, kiek tai susiję su vykdymo užtikrinimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 (05112/1/2020 – C9-0106/2020 – 2017/0121(COD)) | 123 |
| 2021/C 371/21 | 2020 m. liepos 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 561/2006, kiek tai susiję su būtiniausiais reikalavimais dėl maksimalios kasdienio bei kassavaitinio vairavimo trukmės, minimalių pertraukų ir kasdienio bei kassavaitinio poilsio laikotarpių, ir Reglamentas (ES) Nr. 165/2014, kiek tai susiję su vietos nustatymu tachografais (05114/1/2020 – C9-0104/2020 – 2017/0122(COD)) | 124 |
| 2021/C 371/22 | 2020 m. liepos 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1071/2009, (EB) Nr. 1072/2009 ir (ES) Nr. 1024/2012, siekiant juos suderinti su pokyčiais kelių transporto sektoriuje (05115/1/2020 – C9-0105/2020 – 2017/0123(COD)) | 125 |
| 2021/C 371/23 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2020 m. birželio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 877/2013, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (C(2020)04140 – 2020/2695(DEA)) | 126 |
| 2021/C 371/24 | P9_TA(2020)0188Europos piliečių iniciatyva: laikinosios priemonės, susijusios su nustatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį ***I2020 m. liepos 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį, nustatomos laikinosios priemonės, susijusios su Reglamente (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos nustatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD)P9_TC1-COD(2020)0099Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. liepos 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį, nustatomos laikinosios priemonės, susijusios su Reglamente (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos numatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais | 128 |
| | 2020 m. liepos 10 d., penktadienis |
| 2021/C 371/25 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo dėl COVID-19 krizės protrūkio keičiamos direktyvų (ES) 2017/2455 ir (ES) 2019/1995 perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo datos (COM(2020)0198 – C9-0137/2020 – 2020/0082(CNS)) | 129 |
| 2021/C 371/26 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2020)0070 – C9-0079/2020 – 2020/0030(NLE)) | 134 |
| 2021/C 371/27 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projekto. Tolesnis paramos reaguojant į Sirijos krizę teikimas pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms Jordanijoje, Libane ir Turkijoje (09060/2020 – C9-0189/2020 – 2020/2092(BUD)) | 161 |
| 2021/C 371/28 | 2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimo 2020 m. siekiant toliau teikti humanitarinę paramą pabėgėliams Turkijoje (COM(2020)0422 – C9-0162/2020 – 2020/2094(BUD)) | 163 |
| 2021/C 371/29 | P9_TA(2020)0202Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl COVID-19 krizės poveikio (dalinis Reglamento (ES) 2016/1628 keitimas)2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl COVID-19 krizės poveikio iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/1628 pereinamojo laikotarpio nuostatos (COM(2020)0233 – C9-0161/2020 – 2020/0113(COD))P9_TC1-COD(2020)0113Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. liepos 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1628, kiek tai susiję su jo pereinamojo laikotarpio nuostatomis, siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizės poveikį | 165 |
| 2021/C 371/30 | P9_TA(2020)0203Žmonėms skirtų vaistų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų organizmų arba kurie iš jų sudaryti ir kurie skirti koronavirusinės ligos gydymui arba profilaktikai, klinikinių tyrimų vykdymas ir tiekimas ***I2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl žmonėms skirtų vaistų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų organizmų arba kurie iš jų sudaryti ir kurie skirti koronavirusinės ligos gydymui arba profilaktikai, klinikinių tyrimų vykdymo ir tiekimo (COM(2020)0261 – C9-0185/2020 – 2020/0128(COD))P9_TC1-COD(2020)0128Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. liepos 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/... dėl žmonėms skirtų vaistų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų organizmų arba kurie iš jų sudaryti ir kurie skirti koronavirusinės ligos (COVID-19) gydymui arba profilaktikai, klinikinių tyrimų vykdymo ir tiekimo | 166 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2020 m. liepos 8 d., trečiadienis

2021/C 371/15

2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos (05142/1/2020 – C9-0103/2020 – 2018/0140(COD))

115

2021/C 371/16

2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Helgą Berger Audito Rūmų nare (C9-0129/2020 – 2020/0802(NLE))

116

2021/C 371/17

2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pasiūlymo dėl Europos bankininkystės institucijos vykdomojo direktoriaus skyrimo (C9-0080/2020 – 2020/0905(NLE))

117

2021/C 371/18

P9_TA(2020)0180Dalinis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 keitimas dėl specialaus asignavimo Jaunimo užimtumo iniciatyvai lėšų ***I2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl specialaus asignavimo Jaunimo užimtumo iniciatyvai lėšų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 (COM(2020)0206 – C9-0145/2020 – 2020/0086(COD))P9_TC1-COD(2020)0086Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. liepos 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su specialaus asignavimo Jaunimo užimtumo iniciatyvai lėšomis

118

2021/C 371/19

2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo dėl COVID-19 krizės protrūkio keičiamos Reglamento (ES) 2017/2454 taikymo datos (COM(2020)0201 – C9-0136/2020 – 2020/0084(CNS))

119

2020 m. liepos 9 d., ketvirtadienis

2021/C 371/20

2020 m. liepos 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria nustatomos konkrečios su Direktyva 96/71/EB ir Direktyva 2014/67/ES susijusios kelių transporto vairuotojų komandiravimo taisyklės ir kuria iš dalies keičiami Direktyva 2006/22/EB, kiek tai susiję su vykdymo užtikrinimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 (05112/1/2020 – C9-0106/2020 – 2017/0121(COD))

123

2021/C 371/21

2020 m. liepos 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 561/2006, kiek tai susiję su būtiniausiais reikalavimais dėl maksimalios kasdienio bei kassavaitinio vairavimo trukmės, minimalių pertraukų ir kasdienio bei kassavaitinio poilsio laikotarpių, ir Reglamentas (ES) Nr. 165/2014, kiek tai susiję su vietos nustatymu tachografais (05114/1/2020 – C9-0104/2020 – 2017/0122(COD))

124

2021/C 371/22

2020 m. liepos 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1071/2009, (EB) Nr. 1072/2009 ir (ES) Nr. 1024/2012, siekiant juos suderinti su pokyčiais kelių transporto sektoriuje (05115/1/2020 – C9-0105/2020 – 2017/0123(COD))

125

2021/C 371/23

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2020 m. birželio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 877/2013, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (C(2020)04140 – 2020/2695(DEA))

126

2021/C 371/24

P9_TA(2020)0188Europos piliečių iniciatyva: laikinosios priemonės, susijusios su nustatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį ***I2020 m. liepos 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį, nustatomos laikinosios priemonės, susijusios su Reglamente (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos nustatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD)P9_TC1-COD(2020)0099Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. liepos 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį, nustatomos laikinosios priemonės, susijusios su Reglamente (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos numatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais

128

2020 m. liepos 10 d., penktadienis

2021/C 371/25

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo dėl COVID-19 krizės protrūkio keičiamos direktyvų (ES) 2017/2455 ir (ES) 2019/1995 perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo datos (COM(2020)0198 – C9-0137/2020 – 2020/0082(CNS))

129

2021/C 371/26

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2020)0070 – C9-0079/2020 – 2020/0030(NLE))

134

2021/C 371/27

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projekto. Tolesnis paramos reaguojant į Sirijos krizę teikimas pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms Jordanijoje, Libane ir Turkijoje (09060/2020 – C9-0189/2020 – 2020/2092(BUD))

161

2021/C 371/28

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimo 2020 m. siekiant toliau teikti humanitarinę paramą pabėgėliams Turkijoje (COM(2020)0422 – C9-0162/2020 – 2020/2094(BUD))

163

2021/C 371/29

P9_TA(2020)0202Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl COVID-19 krizės poveikio (dalinis Reglamento (ES) 2016/1628 keitimas)2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl COVID-19 krizės poveikio iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/1628 pereinamojo laikotarpio nuostatos (COM(2020)0233 – C9-0161/2020 – 2020/0113(COD))P9_TC1-COD(2020)0113Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. liepos 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1628, kiek tai susiję su jo pereinamojo laikotarpio nuostatomis, siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizės poveikį

165

2021/C 371/30

P9_TA(2020)0203Žmonėms skirtų vaistų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų organizmų arba kurie iš jų sudaryti ir kurie skirti koronavirusinės ligos gydymui arba profilaktikai, klinikinių tyrimų vykdymas ir tiekimas ***I2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl žmonėms skirtų vaistų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų organizmų arba kurie iš jų sudaryti ir kurie skirti koronavirusinės ligos gydymui arba profilaktikai, klinikinių tyrimų vykdymo ir tiekimo (COM(2020)0261 – C9-0185/2020 – 2020/0128(COD))P9_TC1-COD(2020)0128Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. liepos 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/... dėl žmonėms skirtų vaistų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų organizmų arba kurie iš jų sudaryti ir kurie skirti koronavirusinės ligos (COVID-19) gydymui arba profilaktikai, klinikinių tyrimų vykdymo ir tiekimo

166

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2021 9 15

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2020–2021 M. SESIJA

2020 m. liepos 8–10 d. posėdžiai

PRIIMTI TEKSTAI

2020 m. liepos 23 d. posėdis

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2020 m. liepos 8 d., trečiadienis

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/2

---

P9_TA(2020)0182

Tarptautinis ir vidaus tėvų vykdomas vaikų iš ES grobimas Japonijoje

2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarptautinio ir vidaus tėvų vykdomo ES vaikų grobimo Japonijoje (2020/2621(RSP))

(2021/C 371/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 1 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 1 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos (JT VTK) 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos (JT VTK) 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvenciją dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (toliau – 1980 m. Hagos konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. spalio 25 d. Hagos konvenciją dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (toliau – 1980 m. Hagos konvencija),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 1, 5 ir 6 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 1, 5 ir 6 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1963 m. Vienos konvenciją dėl konsulinių santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1963 m. Vienos konvenciją dėl konsulinių santykių,

| — | atsižvelgdamas į principus, pabrėžiamus 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl vaiko interesų apsaugos visoje ES, grindžiamos Europos Parlamentui pateiktomis peticijomis (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į principus, pabrėžiamus 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl vaiko interesų apsaugos visoje ES, grindžiamos Europos Parlamentui pateiktomis peticijomis (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. ES gaires dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. ES gaires dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento koordinatorės vaikų teisių klausimais vaidmenį ir veiklą sprendžiant tėvų vykdomo vaikų grobimo klausimus ir ginčus dėl globos ir bendravimo teisių, susijusius su ES pilietybę turinčiais vaikais Japonijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento koordinatorės vaikų teisių klausimais vaidmenį ir veiklą sprendžiant tėvų vykdomo vaikų grobimo klausimus ir ginčus dėl globos ir bendravimo teisių, susijusius su ES pilietybę turinčiais vaikais Japonijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19–20 d. Peticijų komiteto posėdyje vykusius svarstymus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19–20 d. Peticijų komiteto posėdyje vykusius svarstymus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Peticijų komitetas savo 2020 m. vasario 19 d. posėdyje aptarė peticijas Nr. 0594/2019, 0841/2019, 0842/2019 ir 0843/2019 dėl tėvų vykdomo vaikų grobimo ir lankymo teisių, susijusių su skirtingų pilietybių poromis, kai vienas partneris yra ES pilietis, o kitas – Japonijos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Peticijų komitetas savo 2020 m. vasario 19 d. posėdyje aptarė peticijas Nr. 0594/2019, 0841/2019, 0842/2019 ir 0843/2019 dėl tėvų vykdomo vaikų grobimo ir lankymo teisių, susijusių su skirtingų pilietybių poromis, kai vienas partneris yra ES pilietis, o kitas – Japonijos;

| B. | kadangi šiose peticijose išreikštas susirūpinimas dėl to, kad Japonija prastai vykdo teismo sprendimus, reikalaujančius grąžinti vaikus pagal 1980 m. Hagos konvencijos procedūrą, o taip pat dėl to, kad nėra priemonių, skirtų užtikrinti bendravimo ir lankymo teisių laikymąsi, taip užkertant kelią tėvams iš ES palaikyti prasmingus santykius su savo vaikais, gyvenančiais Japonijoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiose peticijose išreikštas susirūpinimas dėl to, kad Japonija prastai vykdo teismo sprendimus, reikalaujančius grąžinti vaikus pagal 1980 m. Hagos konvencijos procedūrą, o taip pat dėl to, kad nėra priemonių, skirtų užtikrinti bendravimo ir lankymo teisių laikymąsi, taip užkertant kelią tėvams iš ES palaikyti prasmingus santykius su savo vaikais, gyvenančiais Japonijoje;

| C. | kadangi didelis neišnagrinėtų atvejų dėl tėvų vykdomų vaikų grobimų, kai vienas iš tėvų yra ES pilietis, o kitas – Japonijos, skaičius kelia nerimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi didelis neišnagrinėtų atvejų dėl tėvų vykdomų vaikų grobimų, kai vienas iš tėvų yra ES pilietis, o kitas – Japonijos, skaičius kelia nerimą;

| D. | kadangi Japonijos įstatymuose nėra įtvirtinta kaitomos gyvenamosios vietos ir (arba) bendros globos galimybė; kadangi, anot įvairių šaltinių, vaikų grobimas yra sunki smurto prieš vaikus forma; |
| --- | --- |

D.

kadangi Japonijos įstatymuose nėra įtvirtinta kaitomos gyvenamosios vietos ir (arba) bendros globos galimybė; kadangi, anot įvairių šaltinių, vaikų grobimas yra sunki smurto prieš vaikus forma;

| E. | kadangi paliktų nuošalyje tėvų bendravimo su vaikais arba jų lankymo teisės Japonijoje yra labai ribotos arba jų visai nėra; |
| --- | --- |

E.

kadangi paliktų nuošalyje tėvų bendravimo su vaikais arba jų lankymo teisės Japonijoje yra labai ribotos arba jų visai nėra;

| F. | kadangi visos valstybės narės yra 1980 m. Hagos konvencijos ir Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos (JT VTK) šalys (toliau –Šalys); |
| --- | --- |

F.

kadangi visos valstybės narės yra 1980 m. Hagos konvencijos ir Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos (JT VTK) šalys (toliau –Šalys);

| G. | kadangi Japonija prisijungė prie 1980 m. Hagos konvencijos 2014 m. ir nuo 1994 m. yra JT VTK šalis; |
| --- | --- |

G.

kadangi Japonija prisijungė prie 1980 m. Hagos konvencijos 2014 m. ir nuo 1994 m. yra JT VTK šalis;

| H. | kadangi vaikai, kurie yra ES piliečiai ir gyvena Japonijoje, turi naudotis teise į jų gerovei užtikrinti būtiną apsaugą ir globą; kadangi jie gali laisvai reikšti savo nuomonę; kadangi, sprendžiant su vaikais susijusius klausimus, į jų nuomonę turi būti atsižvelgiama pagal jų amžių ir brandą; |
| --- | --- |

H.

kadangi vaikai, kurie yra ES piliečiai ir gyvena Japonijoje, turi naudotis teise į jų gerovei užtikrinti būtiną apsaugą ir globą; kadangi jie gali laisvai reikšti savo nuomonę; kadangi, sprendžiant su vaikais susijusius klausimus, į jų nuomonę turi būti atsižvelgiama pagal jų amžių ir brandą;

| I. | kadangi tėvams tenka pagrindinė atsakomybė už savo vaiko auklėjimą ir vystymąsi, kadangi Šalys yra įpareigotos dėti visas pastangas, kad būtų pripažintas bendros abiejų tėvų atsakomybės už savo vaiko auklėjimą ir vystymąsi principas; |
| --- | --- |

I.

kadangi tėvams tenka pagrindinė atsakomybė už savo vaiko auklėjimą ir vystymąsi, kadangi Šalys yra įpareigotos dėti visas pastangas, kad būtų pripažintas bendros abiejų tėvų atsakomybės už savo vaiko auklėjimą ir vystymąsi principas;

| J. | kadangi imantis bet kokių su ES vaikais Japonijoje susijusių veiksmų pirmiausia reikia atsižvelgti į vaiko interesus; |
| --- | --- |

J.

kadangi imantis bet kokių su ES vaikais Japonijoje susijusių veiksmų pirmiausia reikia atsižvelgti į vaiko interesus;

| K. | kadangi kiekvienas ES vaikas Japonijoje turi turėti teisę reguliariai palaikyti asmeninius santykius ir tiesiogiai bendrauti su abiem savo tėvais, jei tai neprieštarauja vaiko interesams; |
| --- | --- |

K.

kadangi kiekvienas ES vaikas Japonijoje turi turėti teisę reguliariai palaikyti asmeninius santykius ir tiesiogiai bendrauti su abiem savo tėvais, jei tai neprieštarauja vaiko interesams;

| L. | kadangi Šalys yra įpareigotos užtikrinti, kad vaikas nebūtų atskirtas nuo savo tėvų prieš jų valią, išskyrus atvejus, kai kompetentingos institucijos, kurių sprendimams taikoma teisminė peržiūra, pagal galiojančius įstatymus ir laikydamosi procedūrų nusprendžia, kad toks atskyrimas yra būtinas vaiko interesams užtikrinti; kadangi toks sprendimas gali būti būtinas konkrečiu atveju, pavyzdžiui, kai tėvai smurtauja prieš vaiką ar juo nesirūpina, arba kai tėvai gyvena atskirai, ir turi būti priimtas sprendimas dėl vaiko gyvenamosios vietos; |
| --- | --- |

L.

kadangi Šalys yra įpareigotos užtikrinti, kad vaikas nebūtų atskirtas nuo savo tėvų prieš jų valią, išskyrus atvejus, kai kompetentingos institucijos, kurių sprendimams taikoma teisminė peržiūra, pagal galiojančius įstatymus ir laikydamosi procedūrų nusprendžia, kad toks atskyrimas yra būtinas vaiko interesams užtikrinti; kadangi toks sprendimas gali būti būtinas konkrečiu atveju, pavyzdžiui, kai tėvai smurtauja prieš vaiką ar juo nesirūpina, arba kai tėvai gyvena atskirai, ir turi būti priimtas sprendimas dėl vaiko gyvenamosios vietos;

| M. | kadangi Šalys yra įpareigotos gerbti nuo vieno ar abiejų tėvų atskirto vaiko teisę reguliariai palaikyti asmeninius santykius ir tiesiogiai bendrauti su abiem tėvais, išskyrus atvejus, kai tai prieštarauja vaiko interesams; |
| --- | --- |

M.

kadangi Šalys yra įpareigotos gerbti nuo vieno ar abiejų tėvų atskirto vaiko teisę reguliariai palaikyti asmeninius santykius ir tiesiogiai bendrauti su abiem tėvais, išskyrus atvejus, kai tai prieštarauja vaiko interesams;

| N. | kadangi, siekiant užtikrinti, kad vaikas būtų laiku grąžintas, visos 1980 m. Hagos konvencijos šalys turi įsipareigoti įgyvendinti vidaus priemones ir teisės aktus, atitinkančius šioje sutartyje nustatytus įsipareigojimus ir pareigas; |
| --- | --- |

N.

kadangi, siekiant užtikrinti, kad vaikas būtų laiku grąžintas, visos 1980 m. Hagos konvencijos šalys turi įsipareigoti įgyvendinti vidaus priemones ir teisės aktus, atitinkančius šioje sutartyje nustatytus įsipareigojimus ir pareigas;

| O. | kadangi vaikas, kurio tėvai gyvena skirtingose valstybėse, turi turėti teisę, išskyrus išimtines aplinkybes, reguliariai palaikyti asmeninius santykius ir tiesiogiai bendrauti su abiem tėvais; |
| --- | --- |

O.

kadangi vaikas, kurio tėvai gyvena skirtingose valstybėse, turi turėti teisę, išskyrus išimtines aplinkybes, reguliariai palaikyti asmeninius santykius ir tiesiogiai bendrauti su abiem tėvais;

| P. | kadangi Prancūzijos prezidentas Emmanuel Macron, Italijos ministras pirmininkas Giuseppe Conte ir Vokietijos kanclerė Angela Merkel kalbėjo su Japonijos ministru pirmininku Shinzo Abe Prancūzijos, Italijos ir Vokietijos tėvų vardu, o Europos šalių ambasadoriai Japonijoje nusiuntė bendrą laišką Japonijos teisingumo ministrui dėl tėvų vykdomo vaikų grobimo; |
| --- | --- |

P.

kadangi Prancūzijos prezidentas Emmanuel Macron, Italijos ministras pirmininkas Giuseppe Conte ir Vokietijos kanclerė Angela Merkel kalbėjo su Japonijos ministru pirmininku Shinzo Abe Prancūzijos, Italijos ir Vokietijos tėvų vardu, o Europos šalių ambasadoriai Japonijoje nusiuntė bendrą laišką Japonijos teisingumo ministrui dėl tėvų vykdomo vaikų grobimo;

| Q. | kadangi 2019 m. rugpjūčio mėn. tėvai, kurių vaiką pagrobė antrasis iš tėvų, JT žmogaus teisių tarybai pateikė oficialų skundą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2019 m. rugpjūčio mėn. tėvai, kurių vaiką pagrobė antrasis iš tėvų, JT žmogaus teisių tarybai pateikė oficialų skundą;

| R. | kadangi Parlamento koordinatorė vaikų teisių klausimais nuo 2018 m. padeda atskiriems tėvams ir kelia konkrečius klausimus Japonijos institucijoms, įskaitant Japonijos teisingumo ministrą 2018 m. spalio mėn. ir Japonijos ambasadorių ES 2019 m. gegužės mėn., dėl su ES piliečiais susijusių tėvų vykdomų vaikų grobimų ir ginčų dėl globos ir bendravimo teisių; |
| --- | --- |

R.

kadangi Parlamento koordinatorė vaikų teisių klausimais nuo 2018 m. padeda atskiriems tėvams ir kelia konkrečius klausimus Japonijos institucijoms, įskaitant Japonijos teisingumo ministrą 2018 m. spalio mėn. ir Japonijos ambasadorių ES 2019 m. gegužės mėn., dėl su ES piliečiais susijusių tėvų vykdomų vaikų grobimų ir ginčų dėl globos ir bendravimo teisių;

| S. | kadangi 2020 m. kovo 6 d. Peticijų komitetas, o 2020 m. vasario 5 d. Parlamento koordinatorė vaikų teisių klausimais nusiuntė laišką Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepui Borrelliui, prašydami, kad Japonijos tarptautiniai įsipareigojimai pagal 1980 m. Hagos konvenciją ir JT VTK būtų įtraukti į kito bendro posėdžio, rengiamo pagal ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimą, darbotvarkę; |
| --- | --- |

S.

kadangi 2020 m. kovo 6 d. Peticijų komitetas, o 2020 m. vasario 5 d. Parlamento koordinatorė vaikų teisių klausimais nusiuntė laišką Komisijos pirmininkės pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepui Borrelliui, prašydami, kad Japonijos tarptautiniai įsipareigojimai pagal 1980 m. Hagos konvenciją ir JT VTK būtų įtraukti į kito bendro posėdžio, rengiamo pagal ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimą, darbotvarkę;

| T. | kadangi 2020 m. sausio 31 d. įvykusiame antrame jungtinio komiteto posėdyje pagal ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimą ES paragino Japoniją tobulinti savo vidaus teisės sistemą ir veiksmingai ją įgyvendinti siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi teismo sprendimų ir Japonijos tarptautinių įsipareigojimų, pavyzdžiui, Vaiko teisių konvencijos ir 1980 m. Hagos konvencijos; kadangi ES taip pat pabrėžė, kad būtina užtikrinti vaiko interesų paisymą ir gerbti tėvams suteiktas lankymo teises; |
| --- | --- |

T.

kadangi 2020 m. sausio 31 d. įvykusiame antrame jungtinio komiteto posėdyje pagal ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimą ES paragino Japoniją tobulinti savo vidaus teisės sistemą ir veiksmingai ją įgyvendinti siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi teismo sprendimų ir Japonijos tarptautinių įsipareigojimų, pavyzdžiui, Vaiko teisių konvencijos ir 1980 m. Hagos konvencijos; kadangi ES taip pat pabrėžė, kad būtina užtikrinti vaiko interesų paisymą ir gerbti tėvams suteiktas lankymo teises;

| U. | kadangi Peticijų komitetas, atsižvelgdamas į savo 2020 m. vasario 19–20 d. posėdžio rezultatus, išsiuntė laišką Japonijos diplomatinei atstovybei Europos Sąjungoje, kuriame primygtinai ragino Japonijos valdžios institucijas laikytis nacionalinių ir tarptautinių teisės aktų, susijusių su vaiko teisėmis ir tarptautinio vaiko pagrobimo civiliniais aspektais; |
| --- | --- |

U.

kadangi Peticijų komitetas, atsižvelgdamas į savo 2020 m. vasario 19–20 d. posėdžio rezultatus, išsiuntė laišką Japonijos diplomatinei atstovybei Europos Sąjungoje, kuriame primygtinai ragino Japonijos valdžios institucijas laikytis nacionalinių ir tarptautinių teisės aktų, susijusių su vaiko teisėmis ir tarptautinio vaiko pagrobimo civiliniais aspektais;

| 1. | išreiškia susirūpinimą dėl vaikų, kurie kenčia dėl tėvų vykdomo vaikų grobimo Japonijoje, ir dėl to, kad atitinkami įstatymai ir teismo sprendimai nėra vykdomi visur; primena, kad ES vaikai Japonijoje turi naudotis apsauga, numatyta tarptautiniuose susitarimuose, užtikrinančiuose jų teises; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apgailestaudamas pažymi, kad Japonija, kaip strateginė ES partnerė, vaikų grobimo atvejais, atrodo, nesilaiko tarptautinių taisyklių; primena, kad šalies teisinė sistema turėtų būtų patobulinta siekiant, pavyzdžiui, kad Japonijoje būtų veiksmingai vykdomi Japonijos ir kitų atitinkamų šalių teismų paskelbti sprendimai, priimti taikant procedūras pagal 1980 m. Hagos konvenciją dėl vaiko grąžinimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad žmogaus teisių principų taikymas vaikams priklauso nuo nacionalinių Japonijos vyriausybės veiksmų; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti, be kita ko, vaiko teisę turėti abu tėvus, reikia įvairių teisėkūros ir ne teisėkūros priemonių; primygtinai ragina Japonijos valdžios institucijas veiksmingai įgyvendinti teismo sprendimus dėl bendravimo ir lankymo teisių suteikimo nuošalyje likusiems tėvams ir dėl tų tėvų teisių palaikyti prasmingą ryšį su savo vaikais, gyvenančiais Japonijoje; pabrėžia, kad šie sprendimai visada turi būti priimami atsižvelgiant į vaiko interesus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad vaikų grobimo atvejais reikia imtis skubių veiksmų, nes praėjęs laikas gali turėti ilgalaikių neigiamų padarinių vaikui ir būsimiems vaiko ir palikto nuošalyje vieno iš tėvų santykiams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad tėvų vykdomas vaikų grobimas gali pakenkti vaiko gerovei ir turėti ilgalaikių žalingų pasekmių; pabrėžia, kad vaiko pagrobimas gali sukelti psichikos sveikatos problemų tiek vaikui, tiek nuošalyje paliktam vienam iš tėvų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad vienas iš pagrindinių 1980 m. Hagos konvencijos tikslų yra apsaugoti vaikus nuo žalingo tėvų vykdomo vaikų grobimo poveikio nustatant procedūras, kuriomis būtų užtikrintas greitas vaiko grąžinimas į prieš pat jo pagrobimą įprastinę gyvenamosios vietos valstybę; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina Europos Parlamento koordinatorės vaiko teisių klausimais paramą ir dalyvavimą sprendžiant šios padėties problemas ir prašo jos toliau bendradarbiauti su Peticijų komitetu siekiant spręsti klausimus, kuriuos iškėlė peticijų pateikėjai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina, kad visose vaikų apsaugos sistemose turėtų būti tarptautiniai ir tarpvalstybiniai mechanizmai, kuriais būtų atsižvelgiama į tarpvalstybinių konfliktų ypatumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | siūlo kartu su Hagos konferencija sukurti Europos piliečiams pritaikytą informacinės paramos platformą, kad būtų teikiama pagalba tėvams tarpvalstybiniuose šeimos ginčuose (pvz., baigti kurti e. teisingumo portalą, kuriame būtų pateikiama informacija apie tėvų vykdomą vaikų grobimą į trečiąsias šalis, taip pat apie kitas vaikų teises); |
| --- | --- |

9.

| 10. | rekomenduoja, kad valstybės narės teiktų savo piliečiams patikimą informaciją apie šeimos teisę ir vaiko teises trečiosiose šalyse, įtraukiant perspėjimus apie sunkumus, su kuriais jie gali susidurti tokiose šalyse kaip Japonija skyrybų ar gyvenimo skyrium atvejais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą kelti šį klausimą visuose galimuose forumuose, įskaitant ir pagal ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimą įsteigtame jungtiniame komitete; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisijos pirmininkės pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai įtraukti šį klausimą į kito posėdžio, kuris rengiamas pagal ES ir Japonijos strateginės partnerystės susitarimą, darbotvarkę; ragina Japonijos valdžios institucijas taikyti savo baudžiamąjį ir civilinį kodeksus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad pagal 1980 m. Hagos konvenciją Japonijos valdžios institucijos yra įpareigotos užtikrinti, kad centrinės valdžios institucijos vykdytų savo įsipareigojimus, nustatytus šios konvencijos 6 ir 7 straipsniuose, įskaitant pagalbą nuošalyje paliktam vienam iš tėvų palaikyti ryšius su savo vaikais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad Japonijos valdžios institucijos yra įpareigotos laikytis Vienos konvencijos dėl konsulinių santykių siekiant, kad ES valstybių narių atstovai galėtų vykdyti savo konsulines pareigas, visų pirma atvejais, kai reikia užtikrinti vaikų interesus ir jų tėvų (t. y. ES piliečių) teises; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad tėvų bendravimo su vaikais ir lankymo teisių apribojimas arba visiškas atsisakymas jas suteikti prieštarauja JT VTK 9 straipsniui; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prašo Komisijos ir Tarybos Šalims pabrėžti įsipareigojimus pagal JT VTK, ypač dėl vaikų teisių reguliariai palaikyti asmeninius santykius ir tiesiogiai bendrauti su abiem tėvais, jei tai neprieštarauja vaiko interesams; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atsižvelgdamas į tai, ragina Japonijos valdžios institucijas laikytis tarptautinių rekomendacijų atlikti reikalingus šalies teisinės sistemos pakeitimus ir numatyti galimybę po tėvų santykių nutraukimo taikyti kaitomą gyvenamąją vietą ir (arba) bendrą globą siekiant suderinti Japonijos vidaus teisės aktus su institucijų tarptautiniais įsipareigojimais ir užtikrinti, kad lankymo ir bendravimo su vaikais teisės atitiktų institucijų įsipareigojimus pagal JT VTK; ragina Japonijos valdžios institucijas laikytis savo įsipareigojimų pagal JT VTK, kurią jos ratifikavo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Japonijos valdžios institucijas geriau bendradarbiauti su ES ir sudaryti sąlygas veiksmingai įgyvendinti teismo sprendimais paliktiems nuošalyje tėvams suteiktas lankymo teises; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti iš visų suinteresuotųjų subjektų nacionaliniu ir ES lygmenimis gautoms rekomendacijoms dėl tarpvalstybinio tarpininkavimo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares glaudžiau bendradarbiauti tarpusavyje ir su trečiomis šalimis siekiant įgyvendinti visus tarptautinius teisės aktus, susijusius su vaikų apsauga, ypač 1980 m. Hagos konvenciją; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad svarbiausias dalykas yra tinkama padėties po teismo sprendimo stebėsena, be kita ko, tais atvejais, kai tai susiję su ryšiais su tėvais; ragina valstybes nares per savo užsienio reikalų ministerijas ir ambasadų svetaines Japonijoje informuoti apie vaikų grobimo riziką šalyje ir apie Japonijos valdžios institucijų elgesį šiuo klausimu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Tarybą sustiprinti valstybėse narėse įkurtų perspėjimų dėl vaikų grobimo sistemų, turinčių tarpvalstybinį poveikį, bendradarbiavimą, bendradarbiauti su Komisija kuriant perspėjimų dėl vaikų grobimo mechanizmus, kur jų trūksta, ir pranešti apie sudarytus atitinkamus bendradarbiavimo susitarimus, pagal kuriuos sprendžiamos tarpvalstybinio vaikų grobimo bylos, remiantis Komisijos gairėmis dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina valstybes nares dėti bendras pastangas siekiant įtraukti šį klausimą į visų dvišalių ar daugiašalių susitikimų su Japonija darbotvarkę, siekiant daryti spaudimą Japonijos valdžios institucijoms, kad jos visapusiškai įgyvendintų savo įsipareigojimus pagal tarptautinius vaiko apsaugos teisės aktus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Japonijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OL C 66, 2018 2 21, p. 2.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/6

---

P9_TA(2020)0183

Intelekto sutrikimų turinčių asmenų ir jų šeimų teisės COVID-19 krizės metu

2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl intelekto sutrikimų turinčių asmenų ir jų šeimų teisių COVID-19 krizės metu (2020/2680(RSP))

(2021/C 371/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2, 9, 10, 19, 165, 166, 168 straipsnius ir 216 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2, 9, 10, 19, 165, 166, 168 straipsnius ir 216 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 3, 14, 20, 21, 26 ir 35 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 3, 14, 20, 21, 26 ir 35 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK), ypač į jos 4 straipsnio 3 dalį, 11, 24, 25 ir 28 straipsnius, pagal 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimą 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK), ypač į jos 4 straipsnio 3 dalį, 11, 24, 25 ir 28 straipsnius, pagal 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimą 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 17 principą dėl neįgaliųjų įtraukties, 3 principą dėl lygių galimybių ir 10 principą dėl sveikos, saugios ir gerai pritaikytos darbo aplinkos ir duomenų apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 17 principą dėl neįgaliųjų įtraukties, 3 principą dėl lygių galimybių ir 10 principą dėl sveikos, saugios ir gerai pritaikytos darbo aplinkos ir duomenų apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslus (DVT), kuriuos ES yra įsipareigojusi įgyvendinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslus (DVT), kuriuos ES yra įsipareigojusi įgyvendinti,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 227 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Peticijų komitetas gavo peticiją Nr. 0470/2020, kurioje išreikštas susirūpinimas dėl intelekto sutrikimų turinčių asmenų ir jų šeimų teisių COVID-19 krizės metu ir ES paraginta užtikrinti, kad priemonės, kurių imamasi dėl COVID-19 krizės ir jos padarinių, būtų suderinamos su JT NTK ir su Pagrindinių teisių chartija; |
| --- | --- |

A.

kadangi Peticijų komitetas gavo peticiją Nr. 0470/2020, kurioje išreikštas susirūpinimas dėl intelekto sutrikimų turinčių asmenų ir jų šeimų teisių COVID-19 krizės metu ir ES paraginta užtikrinti, kad priemonės, kurių imamasi dėl COVID-19 krizės ir jos padarinių, būtų suderinamos su JT NTK ir su Pagrindinių teisių chartija;

| B. | kadangi JT NTK, kuri yra pirmoji ES ir jos 28 valstybių narių ratifikuota tarptautinė sutartis dėl žmogaus teisių, 11 straipsnyje nustatyta, kad valstybės, kurios yra šios konvencijos šalys, turi imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų neįgaliųjų apsaugą ir saugumą esant pavojingoms situacijoms ir humanitarinėms krizėms; |
| --- | --- |

B.

kadangi JT NTK, kuri yra pirmoji ES ir jos 28 valstybių narių ratifikuota tarptautinė sutartis dėl žmogaus teisių, 11 straipsnyje nustatyta, kad valstybės, kurios yra šios konvencijos šalys, turi imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų neįgaliųjų apsaugą ir saugumą esant pavojingoms situacijoms ir humanitarinėms krizėms;

| C. | kadangi, vyriausybėms imantis priemonių išskirtinėmis aplinkybėmis, tokiomis kaip didelės sveikatos krizės, humanitarinės krizės ir gaivalinės nelaimės, visuomet turėtų būti gerbiamos kiekvieno asmens pagrindinės teisės ir negalima diskriminuoti kai kurių grupių, tokių kaip neįgalieji; |
| --- | --- |

C.

kadangi, vyriausybėms imantis priemonių išskirtinėmis aplinkybėmis, tokiomis kaip didelės sveikatos krizės, humanitarinės krizės ir gaivalinės nelaimės, visuomet turėtų būti gerbiamos kiekvieno asmens pagrindinės teisės ir negalima diskriminuoti kai kurių grupių, tokių kaip neįgalieji;

| D. | kadangi intelekto sutrikimų turintys asmenys dažniau suserga COVID-19, nes negali lengvai gauti informacijos apie profilaktiką ir laikytis higienos, yra priklausomi nuo fizinio sąlyčio su jiems padedančiais asmenimis, labai dažnai gyvena globos įstaigose ir naudojasi bendruomeninėmis paslaugomis, taip pat patiria kitų sveikatos sutrikimų, susijusių su tam tikrų rūšių negalia;- |
| --- | --- |

D.

kadangi intelekto sutrikimų turintys asmenys dažniau suserga COVID-19, nes negali lengvai gauti informacijos apie profilaktiką ir laikytis higienos, yra priklausomi nuo fizinio sąlyčio su jiems padedančiais asmenimis, labai dažnai gyvena globos įstaigose ir naudojasi bendruomeninėmis paslaugomis, taip pat patiria kitų sveikatos sutrikimų, susijusių su tam tikrų rūšių negalia;-

| E. | kadangi griežtos izoliavimo priemonės daro ypač didelį poveikį asmenims, turintiems intelekto sutrikimų; |
| --- | --- |

E.

kadangi griežtos izoliavimo priemonės daro ypač didelį poveikį asmenims, turintiems intelekto sutrikimų;

| F. | kadangi COVID-19 krizė ir taikomos susijusios izoliavimo priemonės atskleidė, jog intelekto sutrikimų turinčių asmenų socialinė segregacija ir diskriminavimas nėra panaikinti ir toliau egzistuoja; |
| --- | --- |

F.

kadangi COVID-19 krizė ir taikomos susijusios izoliavimo priemonės atskleidė, jog intelekto sutrikimų turinčių asmenų socialinė segregacija ir diskriminavimas nėra panaikinti ir toliau egzistuoja;

| G. | kadangi trūksta išskaidytų duomenų, iš kurių būtų galima nustatyti pandemijos poveikį intelekto sutrikimų turintiems asmenims; |
| --- | --- |

G.

kadangi trūksta išskaidytų duomenų, iš kurių būtų galima nustatyti pandemijos poveikį intelekto sutrikimų turintiems asmenims;

| H. | kadangi pranešama, jog kai kuriose valstybėse narėse intelekto sutrikimų turintys asmenys negauna reikiamo gydymo, uždaromi globos įstaigose ir patiria socialinę izoliaciją, nes negali būti lankomi šeimos narių ar grįžti pas savo artimuosius, ir yra nustatytos diskriminacinės medicininio rūšiavimo gairės; |
| --- | --- |

H.

kadangi pranešama, jog kai kuriose valstybėse narėse intelekto sutrikimų turintys asmenys negauna reikiamo gydymo, uždaromi globos įstaigose ir patiria socialinę izoliaciją, nes negali būti lankomi šeimos narių ar grįžti pas savo artimuosius, ir yra nustatytos diskriminacinės medicininio rūšiavimo gairės;

| I. | kadangi yra laikinai sustabdyta intelekto sutrikimų turintiems asmenims skirtų sistemų, kaip antai dienos priežiūros centrų ar mokyklų, veikla ir ekstremaliais atvejais šeimoms tenka pačioms rūpintis savo artimaisiais, turinčiais intelekto sutrikimų; |
| --- | --- |

I.

kadangi yra laikinai sustabdyta intelekto sutrikimų turintiems asmenims skirtų sistemų, kaip antai dienos priežiūros centrų ar mokyklų, veikla ir ekstremaliais atvejais šeimoms tenka pačioms rūpintis savo artimaisiais, turinčiais intelekto sutrikimų;

| J. | kadangi COVID-19 krizė parodė, kad įtraukaus švietimo koncepcija dar nėra įgyvendinta realybėje; kadangi besimokantys asmenys, turintys intelekto sutrikimų, daugelyje valstybių narių negali toliau mokytis izoliavimo laikotarpiu; kadangi šeimoms nepakanka besimokančių jų narių, turinčių intelekto sutrikimų, švietimui skirtos paramos ir ypač galimybių naudotis skaitmeninėmis ir inovacinėmis technologijomis ir nuotolinio mokymosi programomis; |
| --- | --- |

J.

kadangi COVID-19 krizė parodė, kad įtraukaus švietimo koncepcija dar nėra įgyvendinta realybėje; kadangi besimokantys asmenys, turintys intelekto sutrikimų, daugelyje valstybių narių negali toliau mokytis izoliavimo laikotarpiu; kadangi šeimoms nepakanka besimokančių jų narių, turinčių intelekto sutrikimų, švietimui skirtos paramos ir ypač galimybių naudotis skaitmeninėmis ir inovacinėmis technologijomis ir nuotolinio mokymosi programomis;

| K. | kadangi technologijos gali atlikti itin svarbią funkciją teikiant kokybišką paramą neįgaliesiems, jų tėvams, mokytojams ir globėjams; |
| --- | --- |

K.

kadangi technologijos gali atlikti itin svarbią funkciją teikiant kokybišką paramą neįgaliesiems, jų tėvams, mokytojams ir globėjams;

| L. | kadangi pranešama, jog neįgaliesiems, ypač gyvenantiems globos įstaigose, ir jų globėjams ir globos įstaigų darbuotojams labai trūksta apsaugos priemonių; |
| --- | --- |

L.

kadangi pranešama, jog neįgaliesiems, ypač gyvenantiems globos įstaigose, ir jų globėjams ir globos įstaigų darbuotojams labai trūksta apsaugos priemonių;

| M. | kadangi JT NTK 4 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad valstybės, kurios yra šios konvencijos šalys, glaudžiai bendradarbiautų su neįgaliaisiais, įskaitant neįgalius vaikus, ir per jiems atstovaujančias organizacijas aktyviai juos įtrauktų į visus su jais susijusius sprendimų priėmimo procesus; |
| --- | --- |

M.

kadangi JT NTK 4 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad valstybės, kurios yra šios konvencijos šalys, glaudžiai bendradarbiautų su neįgaliaisiais, įskaitant neįgalius vaikus, ir per jiems atstovaujančias organizacijas aktyviai juos įtrauktų į visus su jais susijusius sprendimų priėmimo procesus;

| N. | kadangi ES ir jos valstybės narės turėtų konsultuotis su neįgaliųjų organizacijomis ir aktyviai jas įtraukti reaguodamos į COVID-19 pandemiją, kad nebūtų imamasi priemonių, pažeidžiančių pagrindines neįgaliųjų teises; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES ir jos valstybės narės turėtų konsultuotis su neįgaliųjų organizacijomis ir aktyviai jas įtraukti reaguodamos į COVID-19 pandemiją, kad nebūtų imamasi priemonių, pažeidžiančių pagrindines neįgaliųjų teises;

| O. | kadangi Europos ombudsmenas ėmėsi Europos Komisijai skirtos iniciatyvos, kuria siekiama rinkti informaciją apie tai, kaip COVID-19 krizė paveikė neįgalius jos darbuotojus, ir apie priemones, kurių imtasi siekiant sudaryti tinkamas sąlygas jų poreikiams tenkinti, taip pat siekiama nustatyti, ar kurios nors iš atrastų ir numatomų taikyti priemonių galėtų būti panaudotos lengvesniems ES administravimo institucijų ryšiams su neįgaliais visuomenės nariais skatinti; |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos ombudsmenas ėmėsi Europos Komisijai skirtos iniciatyvos, kuria siekiama rinkti informaciją apie tai, kaip COVID-19 krizė paveikė neįgalius jos darbuotojus, ir apie priemones, kurių imtasi siekiant sudaryti tinkamas sąlygas jų poreikiams tenkinti, taip pat siekiama nustatyti, ar kurios nors iš atrastų ir numatomų taikyti priemonių galėtų būti panaudotos lengvesniems ES administravimo institucijų ryšiams su neįgaliais visuomenės nariais skatinti;

| 1. | yra labai susirūpinęs dėl neproporcingai didelio COVID-19 krizės poveikio intelekto sutrikimų ir kitų psichikos sveikatos problemų turintiems asmenims bei jų šeimoms, dėl kurio tenka didesnė našta tais asmenimis besirūpinantiems šeimos nariams, kurių daugelis yra moterys; pabrėžia, kad neįgaliųjų izoliacija neturėtų dar labiau padidėti po dabartinio izoliavimo laikotarpio ir kad jų poreikiai šiame etape turėtų būti laikomi prioritetu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad dėl izoliavimo didelių problemų kyla ne tik tiems asmenims, kurie turi intelekto sutrikimų, bet ir visiems psichikos ligomis sergantiems asmenims, nes patiriama izoliacija gali dar labiau paaštrinti jų problemas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad griežtų izoliavimo priemonių neigiamas poveikis neįgaliesiems yra ypač didelis ir kad institucijoms reikia turėti daugiau lankstumo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | griežtai smerkia bet kokį intelekto sutrikimų turinčių asmenų diskriminavimą medicinoje; primena, kad atitinkamos priemonės, kurių imasi valstybės narės, turi atitikti JT NTK nuostatas ir užtikrinti lygias galimybes be diskriminavimo naudotis sveikatos priežiūros ir socialinėmis paslaugomis; pabrėžia, kad intelekto sutrikimų turintys arba psichikos ligomis sergantys asmenys nusipelno tokio paties gydymo, įskaitant intensyviąją terapiją, kaip ir bet kuris kitas COVID-19 susirgęs asmuo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad medicinos gairės turi būti nediskriminacinės ir turi atitikti tarptautinę teisę bei esamas etikos gaires dėl pacientų medicininės priežiūros esant ekstremaliosioms situacijoms, sveikatos krizėms ir gaivalinėms nelaimėms; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad intelekto sutrikimų turintiems asmenims izoliavimo laikotarpiu turi būti teikiamos paramos paslaugos, asmeninė pagalba, fizinio prieinamumo ir bendravimo galimybės, tuo tikslu diegiant inovacinius sveikatos priežiūros paslaugų teikimo metodus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina kiekvienoje valstybėje narėje rinkti duomenis apie tai, kaip su intelekto sutrikimų turinčiais asmenimis elgiamasi ligoninėse, įstaigose ir teikiant bendruomenines paslaugas, ir apie neįgaliųjų mirtingumą, kad būtų galima įvertinti, ar neįgaliesiems teikiama pakankama apsauga, sveikatos priežiūra ir parama COVID-19 krizės metu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad izoliavimo priemonės daro labai didelį poveikį intelekto sutrikimų turinčių asmenų ir jų artimųjų psichikos sveikatos būklei ir kad susijusias priemones reikėtų derinti prie intelekto sutrikimų turinčių asmenų poreikių, užtikrinant jų gerovę ir galimybę gyventi savarankiškai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad kiekvienas asmuo turi teisę gyventi savarankiškai ir teisę būti nedelsiant, tiksliai ir jam prieinama forma informuojamas apie pandemiją ir apie priemones, kurios turi poveikį jam ir jo šeimai; reikalauja, kad visi su visuomenės sveikata susiję pranešimai būtų prieinami neįgaliesiems, būtų aiškiai ir paprastai suformuluoti ir pateikiami įvairiais įprastiniais ir skaitmeniniais formatais, taip pat nacionalinėmis gestų kalbomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta, kad COVID-19 krizės metu susiklosčiusi padėtis tapo perspėjimu, jog būtina skirti daugiau dėmesio šiai visuomenės grupei; pripažįsta, kad jai turi būti skiriama dėmesio teikiant kokybiškas visuomenės sveikatos paslaugas; ragina svarstyti galimybes, kai tinka ir kai įmanoma, gerinti šias paslaugas ES lygmens finansavimu; pabrėžia tinkamos sveikatos politikos valstybėse narėse svarbą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad svarbu šalinti kliūtis intelekto sutrikimų turintiems asmenims naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti higienos produktų, taip pat svarbu apsvarstyti galimas priemones siekiant sudaryti jiems tinkamas sąlygas dirbti nuotoliniu būdu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad kilus COVID-19 pandemijai išryškėjo dideli kai kurioms visuomenės rizikos grupėms skirtų paramos sistemų trūkumai; pabrėžia, kad prioritetu turėtų būti investavimas siekiant pamažu pereiti nuo institucinės intelekto sutrikimų turinčių asmenų globos prie jiems teikiamų bendruomeninių paslaugų; pabrėžia, kad investiciniai fondai turėtų remti asmeniniams poreikiams pritaikytų paramos paslaugų teikimą, nes daugelis šių paslaugų teikėjų dėl pandemijos ir jos padarinių patyrė didelių nuostolių ir kilo grėsmė, kad jiems gali tekti visam laikui nutraukti veiklą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų, kad būtų telkiamos būtinos investicijos ir ištekliai, garantuosiantys tolesnį priežiūros ir paramos paslaugų teikimą, laikantis JT NTK ir Europos socialinių teisių ramsčio principų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad, remiantis per COVID-19 krizę įgyta patirtimi, būtų nustatomi bendri protokolai dėl galimų pavojingų situacijų ateityje ar dėl humanitarinių krizių ir gaivalinių nelaimių, įskaitant būtinų apsaugos priemonių ir informacinės medžiagos suteikimą ir mokymą sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos darbuotojams bei priežiūros institucijoms, visuomet atsižvelgiant į konkrečius neįgaliųjų poreikius ir aplinkybes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina, kad Komisija ir valstybės narės, nustatydamos reagavimo į būsimą krizę priemones, nuo pat pradžių konsultuotųsi su neįgaliaisiais ir jiems atstovaujančiomis organizacijomis ir įtrauktų juos į šį procesą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti, ar sveikatos ir socialinės paslaugos yra tvarios ir ar jas galima adaptuoti prie naujų paslaugų teikimo formų; ragina skatinti tikrą socialinę įtrauktį skiriant šioms paslaugoms ES finansavimą, pirmenybę teikiant toms iš jų, kurios teikia galimybę vietoj apgyvendinimo specialiose įstaigose rinktis gyvenimą bendruomenėse; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad nebūtų finansinių kliūčių naudotis sveikatos priežiūra; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją parengti visapusišką, didelio užmojo ir ilgalaikę laikotarpio po 2020 m. Europos strategiją dėl negalios, įtraukiant per COVID-19 krizę įgytą patirtį; |
| --- | --- |

17.

| 18. | akcentuoja poreikį laikytis tinkamumo visiems principų, atsižvelgiant į skaitmeninių ir inovacinių technologijų bei taikomųjų programų teikiamas galimybes kuriant išteklius, prieinamus besimokantiems asmenims, turintiems intelekto sutrikimų, taip pat didinti nuotolinio mokymosi veiklos pasiūlą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena Komisijai apie dar neišnaudotas skaitmeninių technologijų ir taikomųjų programų teikiamas galimybes skatinti neįgaliuosius gyventi savarankiškai; ragina geriau naudotis šiomis technologijomis ir programomis ateityje, galimų pavojingų situacijų ar humanitarinių krizių ir gaivalinių nelaimių atvejais; pabrėžia, kad svarbu turėti internetu pagal atvirąsias licencijas prieinamų išteklių ir tobulinti mokytojų įgūdžius naudotis informacinėmis ir ryšių technologijomis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares teikti psichologinę paramą intelekto sutrikimų turintiems asmenims, kad būtų sumažintas izoliavimo priemonių poveikis jiems; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina valstybes nares užtikrinti intelekto sutrikimų turinčių asmenų teisę kreiptis į teismą, ypač stengiantis aktyviai nustatyti atvejus, kai teisiškai neveiksnūs intelekto sutrikimų turintys asmenys negali ar neturi pakankamai galimybių kreiptis į savo teisėtą globėją siekdami, kad būtų užtikrintos jų teisės; |
| --- | --- |

21.

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OL L 23, 2010 1 27, p. 35.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

---

2020 m. liepos 10 d., penktadienis

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/10

---

P9_TA(2020)0190

2019 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2019 m. metinio pranešimo dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos (2019/2126(INI))

(2021/C 371/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius ir į SESV Protokolą Nr. 5 dėl Europos investicijų banko (EIB) statuto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius ir į SESV Protokolą Nr. 5 dėl Europos investicijų banko (EIB) statuto,

| — | atsižvelgdamas į EIB grupės veiklos planą, paskelbtą EIB interneto svetainėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB grupės veiklos planą, paskelbtą EIB interneto svetainėje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. EIB veiklos ataskaitą „Galimybės suteiktos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. EIB veiklos ataskaitą „Galimybės suteiktos“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. EIB finansinę ataskaitą ir 2018 m. EIB statistinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. EIB finansinę ataskaitą ir 2018 m. EIB statistinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. paskelbtą EIB ataskaitą „EIB Europos Sąjungoje vykdoma veikla. 2018 m. metinė ataskaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. paskelbtą EIB ataskaitą „EIB Europos Sąjungoje vykdoma veikla. 2018 m. metinė ataskaita“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. EIB ataskaitą „EIB ne Europos Sąjungoje: visuotinis finansavimo poveikis. 2018 m. ataskaita“, skirtą EIB operacijoms ne Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. EIB ataskaitą „EIB ne Europos Sąjungoje: visuotinis finansavimo poveikis. 2018 m. ataskaita“, skirtą EIB operacijoms ne Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. paskelbtą EIB ataskaitą „2018 m. metinė ataskaita. Europos investavimo konsultacijų centras“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. paskelbtą EIB ataskaitą „2018 m. metinė ataskaita. Europos investavimo konsultacijų centras“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio mėn. EIB patvirtintą naują klimato strategiją ir naują skolinimo energetikos sektoriuje politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio mėn. EIB patvirtintą naują klimato strategiją ir naują skolinimo energetikos sektoriuje politiką,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2396, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) 2015/1017 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo veiklos laikotarpio pratęsimo ir to fondo bei Europos investavimo konsultacijų centro techninių patobulinimų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/2396, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) 2015/1017 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo veiklos laikotarpio pratęsimo ir to fondo bei Europos investavimo konsultacijų centro techninių patobulinimų (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmenės rekomendaciją byloje 146/2017/DR dėl to, kaip Europos investicijų bankas išnagrinėjo skundą dėl aplinkos apsaugos, sveikatos ir saugos reikalavimų pažeidimų vykdant jo finansuojamą projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmenės rekomendaciją byloje 146/2017/DR dėl to, kaip Europos investicijų bankas išnagrinėjo skundą dėl aplinkos apsaugos, sveikatos ir saugos reikalavimų pažeidimų vykdant jo finansuojamą projektą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 14 d. Komisijos komunikatą „Tvarios Europos investicijų planas ir Europos žaliojo kurso investicijų planas“ (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 14 d. Komisijos komunikatą „Tvarios Europos investicijų planas ir Europos žaliojo kurso investicijų planas“ (COM(2020)0021),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (COM(2020)0022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (COM(2020)0022),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas“ (COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas“ (COM(2018)0097),

| — | atsižvelgdamas į EIB ekonominio atsparumo iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB ekonominio atsparumo iniciatyvą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 7 d. EIB pritarimą ES sprendimui ratifikuoti Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 7 d. EIB pritarimą ES sprendimui ratifikuoti Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į Darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į Darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į tuometinės kandidatės į Europos Komisijos pirmininkus Ursulos von der Leyen įžanginę kalbą, pasakytą 2019 m. liepos 16 d. Parlamento plenarinėje sesijoje Strasbūre, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tuometinės kandidatės į Europos Komisijos pirmininkus Ursulos von der Leyen įžanginę kalbą, pasakytą 2019 m. liepos 16 d. Parlamento plenarinėje sesijoje Strasbūre,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen kalbą, pasakytą 2019 m. gruodžio 11 d. Parlamento plenarinėje sesijoje Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen kalbą, pasakytą 2019 m. gruodžio 11 d. Parlamento plenarinėje sesijoje Briuselyje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0081/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0081/2020),

| A. | kadangi pagal SESV 309 straipsnį ir atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką EIB turi prisidėti prie Sąjungos tikslų įgyvendinimo, o EIB statuto 18 straipsnyje apibrėžta, kad jis turi racionaliai naudoti savo lėšas atsižvelgdamas į Sąjungos interesus; kadangi tai reiškia, kad jis turi laikytis Paryžiaus klimato susitarimo ir SESV 11 ir 191 straipsniuose nustatytų Sąjungos įsipareigojimų aplinkos ir visuomenės sveikatos apsaugos srityje; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal SESV 309 straipsnį ir atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką EIB turi prisidėti prie Sąjungos tikslų įgyvendinimo, o EIB statuto 18 straipsnyje apibrėžta, kad jis turi racionaliai naudoti savo lėšas atsižvelgdamas į Sąjungos interesus; kadangi tai reiškia, kad jis turi laikytis Paryžiaus klimato susitarimo ir SESV 11 ir 191 straipsniuose nustatytų Sąjungos įsipareigojimų aplinkos ir visuomenės sveikatos apsaugos srityje;

| B. | kadangi pagrindinės kredito reitingų agentūros EIB obligacijoms skiria AAA reitingą, nes, be kita ko, EIB savininkės yra valstybės narės, o jo vykdomas rizikos valdymas yra apdairus; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagrindinės kredito reitingų agentūros EIB obligacijoms skiria AAA reitingą, nes, be kita ko, EIB savininkės yra valstybės narės, o jo vykdomas rizikos valdymas yra apdairus;

| C. | kadangi 2018 m. EIB išlaikė pelningumą (grynasis perteklius siekė 2,3 mlrd. EUR); kadangi EIB grupė turėtų išlaikyti aukštą kreditingumą ir tvirtą ir kokybišką turto portfelį; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2018 m. EIB išlaikė pelningumą (grynasis perteklius siekė 2,3 mlrd. EUR); kadangi EIB grupė turėtų išlaikyti aukštą kreditingumą ir tvirtą ir kokybišką turto portfelį;

| D. | kadangi EIB yra didžiausias pasaulyje daugiašalis skolininkas ir skolintojas ir bendrai priklauso ES valstybėms narėms, jis yra įprastas Sąjungos partneris įgyvendinant finansines priemones, glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis ir daugiašalėmis finansų įstaigomis; |
| --- | --- |

D.

kadangi EIB yra didžiausias pasaulyje daugiašalis skolininkas ir skolintojas ir bendrai priklauso ES valstybėms narėms, jis yra įprastas Sąjungos partneris įgyvendinant finansines priemones, glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinėmis ir daugiašalėmis finansų įstaigomis;

| E. | kadangi EIB grupė pagal Sutartis privalo prisidėti prie ES integracijos, ekonominės ir socialinės sanglaudos bei regioninės plėtros, taikydama įvairias finansavimo priemones, kaip antai paskolas, akcinį kapitalą, garantijas, rizikos pasidalijimo priemones ir konsultavimo paslaugas; |
| --- | --- |

E.

kadangi EIB grupė pagal Sutartis privalo prisidėti prie ES integracijos, ekonominės ir socialinės sanglaudos bei regioninės plėtros, taikydama įvairias finansavimo priemones, kaip antai paskolas, akcinį kapitalą, garantijas, rizikos pasidalijimo priemones ir konsultavimo paslaugas;

| F. | kadangi, Komisijos vertinimu, metinės investicijos, reikalingos ES 2030 m. tikslams pasiekti, sudaro 1 115 mlrd. EUR (2); kadangi Komisijos tvarių investicijų plano tikslas yra per ateinantį dešimtmetį skirti 1 trln. EUR investicijoms; |
| --- | --- |

F.

kadangi, Komisijos vertinimu, metinės investicijos, reikalingos ES 2030 m. tikslams pasiekti, sudaro 1 115 mlrd. EUR (2); kadangi Komisijos tvarių investicijų plano tikslas yra per ateinantį dešimtmetį skirti 1 trln. EUR investicijoms;

| G. | kadangi tvarios investicijos dažniausiai duoda didesnį pelną nei standartinės investicijos, jų apimtys paprastai būna mažesnės, o susijusi rizika – paprastai didesnė; kadangi tvarių finansinių produktų rinkų likvidumas turi būti padidintas, o tai galima padaryti tik didinant rinkoje esančių produktų skaičių; pabrėžia, kad negalima tikėtis, jog privatusis sektorius pats vienas pasieks kritinę masę, ir kad viešasis sektorius turi aktyviau dalyvauti tvaraus finansinio turto rinkose ir didinti savo rinkos dalį, taigi prisidėti prie rizikos ir pelningumo mažinimo bei didesnio dalyvavimo rinkoje ir didesnio likvidumo; |
| --- | --- |

G.

kadangi tvarios investicijos dažniausiai duoda didesnį pelną nei standartinės investicijos, jų apimtys paprastai būna mažesnės, o susijusi rizika – paprastai didesnė; kadangi tvarių finansinių produktų rinkų likvidumas turi būti padidintas, o tai galima padaryti tik didinant rinkoje esančių produktų skaičių; pabrėžia, kad negalima tikėtis, jog privatusis sektorius pats vienas pasieks kritinę masę, ir kad viešasis sektorius turi aktyviau dalyvauti tvaraus finansinio turto rinkose ir didinti savo rinkos dalį, taigi prisidėti prie rizikos ir pelningumo mažinimo bei didesnio dalyvavimo rinkoje ir didesnio likvidumo;

| H. | kadangi EIB atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant ES strategiją, kuria siekiama spręsti su klimatu ir aplinka susijusias problemas – problemas, kurios yra šios kartos pagrindinė užduotis, kaip nurodė Komisija, ir kadangi norint pasiekti dabartinius 2030 m. klimato ir energetikos tikslus kasmet reikia 260 mlrd. EUR papildomų investicijų; |
| --- | --- |

H.

kadangi EIB atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant ES strategiją, kuria siekiama spręsti su klimatu ir aplinka susijusias problemas – problemas, kurios yra šios kartos pagrindinė užduotis, kaip nurodė Komisija, ir kadangi norint pasiekti dabartinius 2030 m. klimato ir energetikos tikslus kasmet reikia 260 mlrd. EUR papildomų investicijų;

| I. | kadangi turėtų būti nuolat skiriamas dėmesys geriausios praktikos, susijusios su EIB grupės veiklos politika ir vadovavimu, valdymu ir skaidrumu, plėtojimui; |
| --- | --- |

I.

kadangi turėtų būti nuolat skiriamas dėmesys geriausios praktikos, susijusios su EIB grupės veiklos politika ir vadovavimu, valdymu ir skaidrumu, plėtojimui;

Bendri patarimai

| 1. | pabrėžia EIB, kaip Sąjungos banko, veiklos svarbą siekiant padidinti dabartinį investicijų lygį ES, kuris nesiekia istorinių vidurkių ir yra nepakankamas, kad būtų pasiekti ES tvarumo, ekonominiai, socialiniai ir darbo vietų kūrimo užmojai, ir realizuoti regioninę sanglaudą, inovacijas ir konkurencingumą ES lygmeniu, taip pat teikti finansavimą vietos lygmeniu, įskaitant savivaldybes, kurios reaguoja į piliečių poreikius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta, kad ES ir valstybės narės turi daugiau investuoti į klimato kaitos stabdymą, skaitmeninę revoliuciją ir viešąsias paslaugas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina koordinuotą ES atsaką į COVID-19 pandemiją ir pakartoja, kad reikia skubiai imtis veiksmų siekiant pertvarkyti ekonomiką ir sušvelninti socialinį ir ekonominį krizės poveikį; ypač palankiai vertina EIB priskirtą vaidmenį remiant ES ekonomiką per Europos garantijų fondą, persvarstytą programą „InvestEU“, Teisingos pertvarkos mechanizmą ir Mokumo palaikymo priemonę; pabrėžia, kad šis vaidmuo ypač svarbus MVĮ ir labiausiai paveiktiems sektoriams; ragina EIB tuo pat metu laikytis įsipareigojimo suderinti visus savo veiksmus su ES tikslu vėliausiai iki 2050 m. pasiekti, kad poveikis klimatui būtų neutralus; atkreipia dėmesį į 2020 m. birželio 15 d. EIB pozicijos dokumentą dėl jo Klimato banko veiksmų plano ir pakartoja savo raginimą imtis plataus užmojo priemonių ir nustatyti aiškius tikslus, visų pirma taikyti sąlygą, kad parama būtų skiriama tik tuo atveju, jei vykdomos laipsniško atsisakymo priemonės, atitinkančios 2050 m. ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į blogėjančias ekonomines sąlygas pasaulyje: realus BVP augimas sulėtėjo, o dėl pasaulinių problemų didėja netikrumas; atkreipia dėmesį į žemą investicijų lygį ES per pastarąjį dešimtmetį; ragina viešąjį ir privatųjį sektorių daugiau investuoti Europos Sąjungoje nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į EIB 2019–2020 m. investicijų ataskaitą, kurioje pabrėžiami ES kylantys iššūkiai, susiję su konkurencingumu, pvz., didėjanti nelygybė ir nepakankamas investicijų lygis, ypač su klimatu susijusių MTP ir skaitmeninimo srityse, nes tai kelia grėsmę Europos ekonomikos ateičiai; primygtinai ragina EIB vykdant veiklą daryti viską, kas įmanoma, kad būtų sprendžiamos šios problemos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad 2018 m. EIB investavo 64 mlrd. EUR į 854 projektus; pažymi, kad EIB laikosi prudencinio principo, todėl jo neveiksnios paskolos sudaro tik 0,3 proc.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | dar kartą pabrėžia, kad reikia pagerinti geografinę EIB finansavimo pusiausvyrą; ragina EIB šalinti sisteminius trūkumus, dėl kurių tam tikri regionai ar šalys negali pasinaudoti visomis jo finansinės veiklos teikiamomis galimybėmis, be kita ko, ir toliau stiprinant pastangas, kad teikiant techninę pagalbą ir konsultacinę paramą būtų išplėsta skolinimo veikla, ypač mažo investicinio pajėgumo regionuose, teikiant konsultacijas dėl projektų rengimo, siekiant skatinti integracinį augimą ir ekonominę, socialinę bei teritorinę konvergenciją ir sanglaudą, ir svarstant galimybę teikti EIB finansavimą atsižvelgiant į rinkos paklausą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina EIB imtis svarbaus vaidmens stiprinant tvarų finansavimą tiek Europoje, tiek už jos ribų, ir vykdant skolinimo veiklą pirmenybę teikti JT darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytų 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimui toliau išnaudojant investicines galimybes socialiniams, žaliesiems ir tvariems projektams finansuoti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina EIB teikti tinkamą paramą siekiant sustiprinti vietos ir regioninėms valdžios institucijoms prieš tvirtinant projektus teikiamos techninės pagalbos, finansinių konsultacijų ir gebėjimų ugdymo mechanizmą, kad būtų pagerintas prieinamumas ir įtrauktos visos valstybės narės; šiomis aplinkybėmis taip pat ragina labiau remti konsultacines paslaugas, pvz., „InvestEU“ konsultacijų centrą, programas JASPERS, ELENA ir FI-COMPASS; ragina intensyviau bendradarbiauti su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina laiku dedamas EIB pastangas remti jo paties finansuojamus projektus jų įgyvendinimo etapu (ekspertų skyrimas, paramos priemonės ir parengiamųjų tyrimų rengimas); ragina EIB ir Komisiją kartu parengti pasiūlymų dėl sistemingesnio EIB komandų dalyvavimo įgyvendinant projektus valstybių narių lygmeniu, ypač tose srityse, kuriose reikia aukštos kompetencijos, arba ES strategiškai svarbiose srityse, pvz., kovos su klimato kaita srityje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad sanglaudos tikslams skirta EIB parama vien tik 2009–2018 m. sudarė daugiau kaip 200 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina EIB daug dėmesio skirti konsultacijoms su visais suinteresuotaisiais subjektais, kuriems jo projektai turi įtakos, ypač su vietos bendruomenėmis, pilietine visuomene ir gyventojais; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad inovacijos ir įgūdžiai yra esminiai elementai siekiant užtikrinti tvarų augimą, sukurti aukštos kokybės darbo vietas ir skatinti ilgalaikį konkurencingumą; palankiai vertina tai, kad 2018 m. EIB inovacijoms ir įgūdžiams remti skyrė 13,5 mlrd. EUR; tikisi, kad EIB ir toliau skirs lėšų inovacijoms ir įgūdžiams remti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad Europa turi sparčiau diegti skaitmenines technologijas ir investuoti į skaitmeninę infrastruktūrą bei įgūdžius, kad galėtų išlikti konkurencinga; ragina EIB imtis technologinės pertvarkos klausimo skiriant daugiau paramos skaitmeninimui; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad dešimt EIB aplinkosaugos ir socialinių reikalų vadove nustatytų standartų yra būtina dalyvavimo EIB skolinimo operacijose sąlyga, įskaitant taršos prevencijos ir taršos mažinimo, biologinės įvairovės ir ekosistemų, su klimatu susijusių standartų, kultūros paveldo, priverstinio perkėlimo, pažeidžiamų grupių teisių ir interesų, darbo standartų, profesinės ir visuomenės sveikatos, saugos ir saugumo bei suinteresuotųjų šalių dalyvavimo sritis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti užtikrinant, kad ES fiskalinėmis taisyklėmis būtų remiamos būsimos pastangos didinti viešųjų investicijų lygį ES, o tai leistų EIB pasinaudoti šiomis investicijomis kaip svertu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad socialinių projektų vertinimo kriterijais turėtų būti atsižvelgiama į Europos socialinių teisių ramsčio principus; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu atlikti projektų tvarumo, konkurencingumo ir ekonominio poveikio bei poveikio aplinkai išankstinius ir baigiamuosius vertinimus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina EIB iki šiol vykdytus veiksmus; ragina EIB patobulinti pasiektų faktinių rezultatų ataskaitų teikimą ir tų rezultatų vertinimą bei jo investicijų faktinio ekonominio ir socialinio poveikio ir poveikio aplinkai analizę; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina EIB atsižvelgti į Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 03/2019, kurioje buvo įvertinta, ar Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) veiksmingai telkia lėšas papildomoms investicijoms visoje ES paremti, išvadas ir imtis veiksmų; pažymi, jog ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad kai kurios ESIF operacijos tiesiog pakeitė EIB operacijas ir kad dalis lėšų buvo skirta projektams, kuriems galėjo būti panaudoti kiti viešojo ar privačiojo finansavimo šaltiniai, todėl keletu atveju buvo pervertintas mastas, kuriuo ESIF parama faktiškai pritraukė papildomų investicijų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad pagrindinis ESIF numatytas kiekybinis tikslas iš papildomų privačiųjų ir viešųjų investicijų surinkti 500 mlrd. EUR neturėtų būti pagrindinis fondo sėkmės variklis, ir kad išmatuojami tikslai, susiję su tvarumu, papildomumu, geografine aprėptimi ir socialiniu poveikiu turėtų būti bent vienodai svarbūs būsimose investicijų strategijose; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina EIB padidinti iš ESIF ir „InvestEU“ programos skiriamo finansavimo dalį tiems projektams, kurie reikšmingai prisideda prie ES tvarumo ir socialinių tikslų įgyvendinimo, kaip numatyta atitinkamuose ES reglamentuose; ragina Komisiją užtikrinti, kad vykdant „InvestEU“ programą taikoma tvarumą užtikrinanti metodika visiškai atitiktų ES tvarumo tikslus ir kad nustatant socialinių projektų vertinimo kriterijus būtų atsižvelgiama į Europos socialinių teisių ramsčio principus; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu atlikti projektų tvarumo, konkurencingumo ir ekonominio poveikio bei poveikio aplinkai išankstinius ir baigiamuosius vertinimus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad reikia atlikti daugiau EIB skolinimo politikos papildomumo aspekto išorės vertinimų ir kad tų vertinimų rezultatai turėtų būti skelbiami viešai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | laikosi nuomonės, kad paskelbus išorės vertinimo rezultatus turėtų būti apsvarstyta, ar reikia apskritai padidinti EIB kapitalizaciją, kad būtų sudarytos sąlygos teikti daugiau ilgalaikių paskolų ir naudotis novatoriškomis priemonėmis finansuojant projektus, turinčius didelį potencialą tvarumo, socialinėje ir inovacijų srityse, įskaitant projektus, kuriais skatinamas tvarus augimas ir mažinama nelygybė; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina EIB užtikrinti gerą ES politikos, finansavimo priemonių ir investicijų koordinavimą, darną ir nuoseklumą, siekiant išvengti dubliavimosi ir padidinti finansavimo sąveiką; |
| --- | --- |

24.

Daugiau dėmesio klimatui ir teisingai pertvarkai skiriantis EIB

| 25. | palankiai vertina 2019 m. lapkričio 14 d. EIB valdančiosios tarybos priimtus sprendimus suderinti EIB politiką atsižvelgiant į perspektyvą siekti, kad visuotinis atšilimas neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti pirmiau nurodytus ir Žaliajame kurse numatytus užmojus EIB gali tekti prisiimti didesnę riziką, ypač tuose sektoriuose ir regionuose, kurie pritraukia mažiau investicijų, tačiau toks skolinimas turi atitikti EIB tinkamumo kriterijus ir turi būti išsaugomas EIB AAA reitingas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina tai, kad EIB yra didžiausias pasaulyje žaliųjų obligacijų emitentas ir kad jis pirmasis išleido sėkmės sulaukusias žaliąsias obligacijas, iš kurių per 11 metų uždirbta daugiau kaip 23 mlrd. EUR, o dabar pasaulinės žaliųjų obligacijų rinkos vertė yra daugiau kaip 400 mlrd. EUR; pažymi, kad labai didelis iššūkis buvo nustatyti bendrus standartus siekiant išvengti žaliojo manipuliavimo; palankiai vertina naujas EIB 2018 m. išleistas informuotumo apie tvarumą obligacijas, skirtas investicijoms į JT darnaus vystymosi tikslus paremti; pabrėžia, kad svarbu nustatyti su šiomis naujomis obligacijomis susijusius bendrus standartus siekiant užtikrinti, kad projektai būtų skaidrūs, juos būtų galima patikrinti ir kiekybiškai įvertinti; ragina EIB toliau leisti ir plėsti žaliąsias obligacijas, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti Europos žaliąjį kursą ir kurių įsigytų Europos Centrinis Bankas, ir padėti plėtoti žaliųjų obligacijų rinką, grindžiamą darbu pagal ES tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą, įskaitant ES tvaraus finansavimo taksonomiją; |
| --- | --- |

27.

| 28. | prašo Europos investicijų fondą (EIF) visapusiškai integruoti į visas EIB klimato srities priemones; ragina EIF didesnį prioritetą teikti inovacijų poreikiams pereinant prie neutralaus poveikio klimatui Europos; ragina jį užtikrinti, kad visomis savo investicijomis būtų aktyviai siekiama įpareigoti bendroves, į kurias investuojama, atskleisti daugiau su klimatu susijusių duomenų, mažinti išmetamą teršalų kiekį ir kreipti investicijas ekonomiškai efektyvių alternatyvų (pvz., energijos vartojimo efektyvumo ar atsparumo klimato kaitai didinimo) linkme; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. 29 proc. EIB paskolų buvo susijusios su klimato projektais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina ECB, atliekant šiuo metu vykdomą strateginę peržiūrą, išnagrinėti paramos ir koordinavimo su EIB priemones, visų pirma susijusias su jo, kaip ES klimato banko, vaidmeniu, ypač finansuojant perėjimą prie žaliosios ekonomikos ir ekonomikos tvarumą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad EIB klimato strategija buvo priimta 2015 m., sykiu buvo patvirtinti EIB reikalavimus klimato politikos srityje atitinkantys sektoriai ir tinkamumo kriterijai bei Klimato įgyvendinimo strategija; ragina po atvirų ir skaidrių viešų konsultacijų 2020 m. dar kartą įvertinti, ar Įgyvendinimo strategija atitinka Paryžiaus susitarimo tikslus, taip pat parengti konkretų veiksmų planą, kad iki 2025 m. būtų pasiektas bendras 50 proc. skolinimo tikslas (3) ir likusių paskolų poveikio klimatui neutralumas; ragina EIB, kai tik šie dokumentai bus priimti, išsamiai informuoti suinteresuotuosius subjektus ir plačiąją visuomenę; primena EIB, kad žaliosios investicijos turi būti perspektyvios ir sudaryti palankias sąlygas valstybių narių sanglaudai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina griežtinti veiksmų klimato kaitos srityje tinkamumo kriterijus siekiant išvengti rizikos, kad investicijomis nepavyks reikšmingai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio, užtikrinant jų darną su atitinkamais ES teisės aktais ir suderinant EIB veiklą su nauja taksonomijos sistema; mano, kad visos EIB operacijos turėtų būti grindžiamos bendra nekenkimo nuostata, ir ji turėtų būti įtraukta į EIB deklaraciją dėl aplinkosaugos ir socialinių standartų, kuri 2020 m. turi būti persvarstyta ir suderinta su tikslu apriboti visuotinį atšilimą, kad jis neviršytų 1,5 oC; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina pakeistą EIB anglies dioksido išmetimo rodiklio apskaičiavimo metodiką ir prašo ją taikyti visose srityse, pagrindinį dėmesį skiriant su ribine paklausa susijusiems ir netiesioginiams išmetamiesiems teršalams (vadinamiems 3-iojo tipo teršalams); prašo visapusiškai įvertinti projektus, o ne atlikti tik paprastą ekonominę su jais susijusių išmetamųjų teršalų gyvavimo ciklo analizę; ragina vykdyti griežtą klimato politikos veiksmų apskaitą, ypač atliekant klimato srities projektų ekonominį ir finansinį vertinimą, kad būtų galima atsekti skirtus išteklius ir faktines išlaidas; atsižvelgdamas į tai ragina atnaujinti panaudojimo koeficiento apskaičiavimo įvertinimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | laikosi nuomonės, kad EIB turėtų reikalauti savo klientų tarpininkų skelbti informaciją apie suvartojamą iškastinį kurą ir palaipsniui pradėti taikyti apribojimus didelį jų kiekį suvartojantiems tarpininkams; tikisi, kad iki 2025 m. pabaigos visi tarpininkai turės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planą, nes tai bus būtina sąlyga norint toliau gauti finansavimą; pabrėžia, kad tokie nauji reikalavimai neturėtų sumenkinti MVĮ galimybių gauti finansavimą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palankiai vertina tai, kad EIB iš esmės nutraukė paramą anglių sektoriui 2013 m., priimdamas skolinimo energetikos srityje politikos 2013 m. versiją; laikosi nuomonės, kad, vadovaujantis komercinės bankininkystės sektoriaus geriausios praktikos pavyzdžiais (4), EIB finansavimas turėtų būti skiriamas atsižvelgiant į tai, ar laikomasi moksliškai pagrįsto pertvarkos plano su aiškiais tikslais ir per nustatytą laiką vykdytinais įsipareigojimais suderinti su Paryžiaus susitarimu, siekiant laipsniškai nutraukti paramą projektams, kuriuos vykdant išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; ragina EIB teikti konsultacijas, kaip įmonės galėtų mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina EIB įtraukti į finansinius dokumentus nuostatas, pagal kurias EIB paskolų gavėjų būtų reikalaujama užtikrinti, kad visi į jų paraiškas gauti paskolą įtraukti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslai būtų visiškai įvykdyti; mano, jog šiose nuostatose turėtų būti numatyta sąlyga, kad išmokėjimas atliekamas tik esant patenkinamiems šių įsipareigojimų vykdymo rezultatams, ir kad tais atvejais, kai išmokėjimas turi būti atliekamas prieš pasiekiant priklausomybės nuo iškastinio kuro sumažinimo tikslus, būtų numatyta veiksminga ex post kompensavimo tvarka; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina naują EIB skolinimo energetikos srityje politiką, ypač jos galimybes sudaryti sąlygas esminiams finansų įstaigų pokyčiams, turint mintyje jos įtraukiamąjį poveikį kitiems bankams; palankiai vertina tai, kad ši politika apima finansų tarpininkus, pagal ją pirmenybė teikiama energijos vartojimo efektyvumui ir atsinaujinančiajai energijai, laikomasi teigiamo požiūrio į energetikos bendruomenes ir mikrotinklus ir kad ji suteikia galimybių teikti didesnę finansinę paramą vietos energijos šaltiniams, turint tikslą panaikinti didelę Europos priklausomybę nuo išorės energijos šaltinių ir užtikrinti tiekimą; pažymi, kad iki 2021 m. pabaigos bus taikomos išimtys tvirtinant tam tikrus dujų projektus ir kad gali būti toliau teikiama parama numatytiems dujų tinklų, skirtų mažo anglies dioksido kiekio dujoms transportuoti, projektams; pabrėžia, kad esama rizikos investuoti į neišnaudojamą turtą teikiant paskolas iškastinio kuro infrastruktūrai; ragina EIB patikinti, kad jis nepradės jokio su iškastiniu kuru susijusio projekto, kuris bankui nebuvo pateiktas iki 2019 m. lapkričio 14 d.; ragina reguliariai vykdyti šios politikos peržiūrą ir užtikrinti nuolatinę jos atitiktį ES tvaraus finansavimo taksonomijai, ir, ją oficialiai patvirtinus, vadovautis šia taksonomija kaip standartu investuojant į klimato ir aplinkos apsaugos sritis, kad būtų nuosekliai siekiama, kad pasaulinis atšilimas neviršytų 1,5 oC, ir kad ji derėtų su atitinkamais naujais ES išorės veiksmais; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primygtinai reikalauja EIB laikytis energijos vartojimo efektyvumo principo ir siekti energijos nepritekliaus mažinimo tikslo teikiant visas paskolas energetikos srityje ir atsižvelgti į energijos vartojimo efektyvumo poveikį būsimai paklausai ir jo indėlį į energetinį saugumą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad EIB skolinimo transporto srityje politika yra pagrindinis prioritetas; ragina greitai patvirtinti naują transporto finansavimo politiką siekiant iki 2050 m. panaikinti ES transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro; pabrėžia, kad EIB turėtų ir toliau prisiimti įsipareigojimus, susijusius su inovacijų finansavimu ir žaliosiomis technologijomis aviacijos sektoriuje, įskaitant tvarių biodegalų kūrimą, elektrifikavimą ir hibridines technologijas, kad būtų sumažinta aviacijos sektoriaus priklausomybė nuo iškastinio kuro ir pasiektas pagrindinis Paryžiaus susitarimo tikslas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina įgyvendinti naują politiką daug anglies dioksido išmetančiuose pramonės sektoriuose, kuriems EIB teikia paramą, pavyzdžiui, cemento, naftos chemijos produktų ir plieno, daugiausia dėmesio skiriant šių sektorių tvarumui ir netoksinių medžiagų naudojimo ciklais paremtos žiedinės ekonomikos skatinimui, kad visos sektorių paskolos atitiktų tikslą vėliausiai iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą; primena, kad didelio masto pokyčiai gali įvykti tik tuo atveju, jei jų siekiant dalyvaus ir pramonė; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena EIB, kad biologinės įvairovės apsauga yra svarbiausias prisitaikymo prie klimato kaitos elementas ir kad ekosistemų atkūrimas yra vienintelė patikrinta išmetamųjų teršalų mažinimo technologija; ragina EIB į savo finansines priemones įtraukti daugiau palankumo biologinei įvairovei užtikrinimo elementų, kad būtų išvengta neigiamo poveikio biologinei įvairovei; prašo EIB įsipareigoti nutraukti projektų, kuriais prisidedama prie biologinės įvairovės ir ekosistemų nykimo ir blogėjimo bei neteisėto miškų naikinimo, finansavimą, gerokai padidinti finansavimą ES tikslams šioje srityje pasiekti, visų pirma visiško miškų naikinimo sustabdymo ir jūrų bei pakrančių apsaugos tikslams, taip pat remti biologinei įvairovei palankius veiksmus ir prisitaikymo veiksmus, svarbiausias ekosistemines paslaugas, pvz., apdulkinimą, ir žaliąją infrastruktūrą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina 2018 m. priimtas hidroenergetikos gaires (5) ir ragina skaidrumo reikalavimus taikyti visiems infrastruktūros projektams, įskaitant finansų tarpininkų finansuojamus projektus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | skatina EIB bendradarbiauti su mažais rinkos dalyviais ir bendruomenių kooperatyvais, siekiant konsoliduoti mažus atsinaujinančių energijos šaltinių projektus, ir taip sudaryti jiems sąlygas atitikti reikalavimus, būtinus finansavimui iš EIB gauti; |
| --- | --- |

43.

EIB vaidmuo įgyvendinant Europos žaliąjį kursą ir Teisingos pertvarkos mechanizmą

| 44. | pabrėžia itin svarbų EIB vaidmenį siekiant Tvarios Europos investicijų plane nustatytų tikslų ir Europos žaliojo kurso bei Teisingos pertvarkos mechanizmo tikslų, kartu pripažindamas privačiojo ir viešojo sektorių svarbą siekiant per ateinančius septynerius metus atitinkamai investuoti 1 trln. EUR Europos žaliojo kurso ir 100 mlrd. EUR Teisingos pertvarkos mechanizmo tikslams įgyvendinti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina EIB remti projektus, kuriais siekiama sudaryti daugiau galimybių teisingai pertvarkai valstybėse narėse įgyvendinti; mano, kad esant skirtingai valstybių narių pradinei padėčiai EIB turėtų sutelkti savo paramą į tas valstybes nares, kurioms reikia nueiti ilgiausią kelią; pabrėžia, kad pereinant prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos nė vieno negalima palikti nuošalyje; todėl ragina EIB užtikrinti tinkamą paramą, įskaitant techninę pagalbą, didžiausią poveikį patiriantiems regionams, atsižvelgiant į skirtingą valstybių narių ekonominę padėtį ir galimybes; ypač pabrėžia, kad reikia aktyviai remti sritis, kuriose šiuo metu daug darbo vietų sutelkta daug teršalų išmetančiose pramonės šakose, investuojant į mokymą ir alternatyvias ekonomines galimybes, kad būtų galima veiksmingai pritraukti reikalingus privačiuosius ir viešuosius išteklius ir skatinti perėjimą prie žalesnės ekonomikos; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad būtina vadovautis prognozėmis ir dalyvavimu grindžiamu požiūriu, siekiant užtikrinti, kad pertvarka būtų naudinga visų sluoksnių gyventojams; ragina remti poveikį patiriančius regionus (pvz., anglių kasybos regionus ir daug anglies dioksido išmetančius regionus), bendruomenes ir sektorių, kuriuos labiausiai paveikė priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, darbo jėgą, sykiu remiant naujus toms bendruomenėms ir regionams skirtus ir drauge su jais vykdomus bendrus projektus ir technologijas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad siekdamas tapti ES klimato banku ir dalyvauti vykdant teisingą pertvarką, EIB turi tobulinti mechanizmus, kad į jo investavimo strategiją būtų labiau integruojamas įvairių suinteresuotųjų subjektų, tokių kaip klimato srities ekspertai, profesinės sąjungos ir NVO, indėlis; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina EIB įsipareigoti ir, konsultuojantis su valstybėmis narėmis bei atsižvelgiant į jų socialines ir geografines sąlygas, pateikti sąžiningą, nuoseklų ir įtraukų planą, siekiant veiksmingai pritraukti reikalingus privačiuosius ir viešuosius išteklius ir skatinti perėjimą prie žalesnės ekonomikos; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turi būti skirtas piliečių ir darbuotojų, kuriuos pertvarka paveiks labiausiai, apsaugai, be kita ko, suteikiant galimybių pasinaudoti perkvalifikavimo programomis ir skatinant investicijas į naujus ekonomikos sektorius, kuriuose bus sukurta naujų aukštos kokybės darbo vietų; |
| --- | --- |

48.

Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir vidutinės kapitalizacijos įmonės

| 49. | palankiai vertina EIB grupės pasiryžimą didinti ES konkurencingumą ir remti augimą ir darbo vietų kūrimą teikiant paramą inovacijoms, MVĮ, infrastruktūrai, socialinei sanglaudai ir klimatui bei aplinkai; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad, nepaisant aktyvaus EIB dalyvavimo siekiant neutralaus poveikio klimatui tikslų, jis ir toliau turėtų pagrindinį dėmesį skirti projektų, kuriais skatinamas regeneracinis augimas ir darbo vietų kūrimas, paramai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palankiai vertina EIB MVĮ teikiamą didelę finansinę paramą, kuriai 2018 m. iš viso skirta 23,27 mlrd. EUR ir kuria galėjo pasinaudoti 374 000 įmonių ir 5 mln. darbuotojų; atkreipia dėmesį į 2019–2020 m. EIB investicijų ataskaitos rezultatus, susijusius su MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių finansavimu; mano, kad MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių rėmimas turi ir toliau būti pagrindinis EIB tikslas, ir primygtinai ragina dėti daugiau pastangų ir daugiau dėmesio skirti MVĮ finansavimui, siekiant sumažinti tokių įmonių finansavimo trūkumą; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina fondo „InvestEU“ MVĮ liniją; pabrėžia, kad reikia sutelkti dėmesį į ilgalaikį finansavimą, visų pirma remiant projektus, kurie kitu atveju nebūtų finansuojami, ypač novatoriškoms pradedančiosioms įmonėms ir MVĮ; vis dėlto pabrėžia, kad EIB finansine veikla negali būti pakeistos tvarios fiskalinės politikos priemonės valstybėse narėse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad tikėtina, jog MVĮ dvigubai dažniau nei didelės įmonės patirs finansinių suvaržymų dėl išorės finansų, ir kad finansinių suvaržymų patiriančių įmonių dalis ES sudaro nuo 1 iki 13 proc.; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad visoms ES įmonėms teikiamas išorės finansavimas sudaro vos daugiau kaip trečdalį jų investicijų finansavimo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atsižvelgdamas į strateginį MVĮ vaidmenį mano, kad EIB turėtų toliau teikti finansinę paramą ir stiprinti savo administracinius ir konsultavimo pajėgumus, kad MVĮ būtų galima teikti informaciją ir techninę paramą siekiant sudaryti joms palankesnes sąlygas gauti finansavimą, ypač mažiau išsivysčiusiuose regionuose; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad siekiant šių užmojų EIB gali tekti prisiimti didesnę riziką, taip pat padidinti nuosavą kapitalą ir įgyti patirties novatoriškų finansavimo priemonių srityje; ragina EIB akcininkus užtikrinti pakankamus išteklius, kad EIB galėtų naudoti novatoriškas finansavimo priemones projektams, turintiems didelį tvarios, socialinės ir inovacinės naudos potencialą; todėl, atsižvelgdamas į paskelbtus išorės vertinimo rezultatus, ragina padidinti EIB kapitalizaciją, kad būtų sudarytos sąlygos teikti daugiau ilgalaikių paskolų ir naudoti inovatyvias priemones finansuojant projektus, turinčius didelį potencialą tvarumo, socialinėje ir inovacijų srityse, įskaitant projektus, kuriais kuriamos tvarios darbo vietos ir mažinama nelygybė, taip pat teikti reikalingą augimo kapitalą, kad MVĮ galėtų padidinti veiklos mastą; pabrėžia, jog svarbu, kad EIB atliktų papildomumo veiksnio vaidmenį vykdant investicijas visoje ES, taip pat atkreipia dėmesį į bendradarbiavimo su daugeliu partnerių svarbą; be to, pažymi, kad EIB finansavimo pridėtinė vertė taip pat apima technines konsultacijas ir pajėgumų stiprinimą, siekiant padėti projektams tapti pasirengusiais investicijoms ir užtikrinti kuo didesnę geografinę pusiausvyrą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | siūlo EIB toliau žalinti MVĮ skirtą portfelį, pvz., skiriant daugiau lėšų žalesniems projektams ir teikiant paramą bankams tarpininkams už produktų, kuriais skatinamas energijos vartojimo efektyvumas ar atsinaujinančiosios energijos gamyba, kūrimą; taip pat siūlo EIB remti MVĮ skaitmeninimą siekiant panaikinti skaitmeninę atskirtį; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atsižvelgdamas į tai, abejoja EIB investicijų patrauklumu mažosioms įmonėms ir klausia, ar jos nėra pernelyg ribotos dėl apribojimų finansuoti dideliu rizikos komponentu pasižyminčius projektus; |
| --- | --- |

57.

Skolinimas už ES ribų

| 58. | palankiai vertina tai, kad EIB vykdo veiklą daugiau kaip 130 ne ES valstybių, teikdamas paskolas projektams, kuriais siekiama remti ES išorės bendradarbiavimą ir vystymosi politiką; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pažymi, kad 2018 m. EIB pasirašė 101 naujo projekto už ES ribų finansavimo sutartis ir pagal jas patvirtintas finansavimas iš viso sudarė 9,05 mlrd. EUR, jo tikslas buvo sudaryti sąlygas investicijoms, kurių bendra suma būtų 41 mlrd. EUR, o rekordinė paskolų suma buvo skirta klimato sričiai ir socialinei bei ekonominei infrastruktūrai; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina EIB, didžiausią daugiašalį skolintoją pasaulyje, ir toliau atlikti lyderio vaidmenį ateityje teikiant finansavimą ES ir skatinant tvarų finansavimą už ES ribų, taip pat išlaikyti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant būsimus ES finansavimo mechanizmus, skirtus trečiosioms šalims; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pažymi, kad apie 10 proc. EIB paskolų išduodama trečiosioms šalims: daugiausia paramos skiriama didesnes nei vidutines pajamas gaunančioms šalims, o mažiausiai išsivysčiusiose šalyse EIB finansuoja labai nedidelę veiklos dalį; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atkreipia dėmesį į Komisijos atliktą ES garantijos finansinių operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti vertinimą; mano, kad EIB turėtų užtikrinti didesnį savo išorės skolinimo veiklos nuoseklumą ir darną su ES užsienio ir vystymosi politikos tikslais ir valstybių narių intervenciniais veiksmais, siekiant kuo geriau paremti ES politikos tikslus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina EIB pagilinti savo ekspertines žinias apie vystymosi projektus, ypač apie projektus, susijusius su tiesioginėmis paskolomis privačiajam sektoriui; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina EIB stiprinti bendradarbiavimą vietoje, be kita ko, prieš projektų įgyvendinimą ir po jo, ir pagerinti bendradarbiavimą su ES delegacijomis; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mano, kad EIB turėtų sustiprinti projektų stebėseną ir pagerinti ataskaitų teikimą bei faktiškai pasiektų rezultatų vertinimą ir faktinio ekonominio ir socialinio poveikio bei poveikio aplinkai analizę; todėl siūlo padidinti vietinių darbuotojų skaičių šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pažymi, kad 2014–2018 m. pasirašyto su klimatu susijusio finansavimo apimtis viršija 25 proc. išorės skolinimo įgaliojimą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | prašo EIB visapusiškai pasinaudoti sutarčių sąlygomis, pagal kurias leidžiama sustabdyti mokėjimus tais atvejais, kai pagal projektus nesilaikoma aplinkos, socialinių, žmogaus teisių, mokestinių ir skaidrumo standartų; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atkreipia dėmesį į tai, kad apie 40 proc. išorės skolinimo įgaliojimo operacijų vykdoma per finansų tarpininkus, ir ragina EIB reguliariau teikti išsamią informaciją apie finansų tarpininkų vykdomą perskolinimą; ragina EIB sustiprinti skolinimo per ne vietos finansinius tarpininkus kontrolę; pabrėžia, kad, kalbant apie nacionalinius skatinamojo finansavimo bankus ir įstaigas, svarbu persvarstyti jų santykius su EIB, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku (ERPB) ir plėtros bankais, siekiant užtikrinti jų atitinkamų įgaliojimų nuoseklumą, taip pat stiprinti jų bendradarbiavimą su Komisija, EIB ir nacionalinėmis, regioninėmis bei vietos valdžios institucijomis, kad būtų sukurta didesnė ESI fondų ir EIB finansinių priemonių ir paskolų sąveika, sumažinta administracinė našta, supaprastintos procedūros, sustiprinti administraciniai gebėjimai, paskatintas teritorijų vystymasis ir sanglauda bei padidintas ESI fondų ir EIB finansavimo matomumas; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atkreipia dėmesį į 2017 m. liepos mėn. EIB vertinimo ataskaitą dėl per tarpininkus teikiamų paskolų AKR valstybėse (Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno regionas) (6); nerimauja dėl akivaizdžios finansų tarpininkų valdomų lėšų kontrolės trūkumo ir dėl sunkumų stebėti paskolų naudą; visų pirma pabrėžia, kad 2015–2018 m. 30 proc. per tarpininkus teikiamų paskolų nebuvo skirtos konkretiems tikslams (7); |
| --- | --- |

69.

| 70. | pažymi, kad žmogaus teisių principai yra integruoti į pagrindines banko taikomas išsamaus patikrinimo procedūras ir standartus; primygtinai ragina EIB, atsižvelgiant į būsimą jo aplinkosaugos ir socialinių standartų apsaugos politikos peržiūrą, sustiprinti žmogaus teisių strategiją, taip pat ir susijusią su atsakomųjų veiksmų prieš žmogaus teisių gynėjus ir informatorius rizika, ir paisyti reikalavimo tinkamai informuoti vietos bendruomenes ir su jomis konsultuotis; mano, kad ši politika turėtų būti vykdoma atliekant rizikos žmogaus teisėms vertinimą, į ją visų pirma turėtų būti įtraukta metodika, kaip išvengti neigiamo poveikio žmogaus teisių gynėjams, ir atitinkami reagavimo veiksmai tuo atveju, jei jis būtų daromas, be kita ko, užtikrinant veiksmingą teisę gauti informaciją ir reikalavimą iš anksto vykdyti veiksmingas konsultacijas su čiabuviais, kuriems investicijos daro poveikį; mano, kad į šią strategiją taip pat reikėtų įtraukti sistemingą rizikos žmogaus teisėms vertinimą, įskaitant ex ante vertinimą, ir nuolatinę stebėseną vietoje; prašo EIB į savo sutartis įtraukti nuostatas dėl išmokų sustabdymo tuo atveju, jei šiurkščiai pažeidžiamos žmogaus teisės arba aplinkos apsaugos ir socialiniai standartai, taip pat užtikrinti, kad skundų mechanizmais galėtų pasinaudoti net labai atokios, marginalizuotos bendruomenės ir kad jie būtų taikomi laiku ir būtų veiksmingi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palankiai vertina tai, kad EIB jau yra įdarbinta žmogaus teisių specialistų, ir rekomenduoja jų įdarbinti daugiau šalyse partnerėse, kad EIB galėtų geriau suprasti padėtį vietose ir kontroliuoti bet kokį piktnaudžiavimą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palankiai vertina tai, kad 2019 m. rugsėjo 26 d. EIB ir Japonijos tarptautinio bendradarbiavimo agentūra (JTBA) pasirašė susitarimo memorandumą, kuriuo bus sudaromos sąlygos tolesniam bendram finansavimui ir bendroms investicijoms besivystančiose šalyse; mano, kad šiuo bendradarbiavimu sustiprinama svarbi EIB ir JTBA strateginė partnerystė, remiant projektus trečiosiose šalyse, kuriais sprendžiamos pasaulinės problemos; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atkreipia dėmesį į naujausius EIB pirmininko Wernerio Hoyerio pareiškimus dėl EIB skiriamo dėmesio vystymuisi; taip pat pažymi, kad EIB pasiūlė įsteigti specialią patronuojamąją įmonę – Europos tvaraus vystymosi banką; ragina EIB palaikyti dialogą su Parlamentu dėl savo planų įsteigti patronuojamąją įmonę, kuri integruotų jo veiklą vystymosi srityje, ypač atsižvelgiant į diskusijas Taryboje po to, kai Kompetentingų asmenų aukšto rango grupė pateikė ataskaitą dėl Europos vystymosi finansinės struktūros; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina EIB taikyti geriausią praktiką ir išplėsti laisvo, išankstinio ir informacija pagrįsto sutikimo principo taikymo sritį – taikyti jį visoms atitinkamoms bendruomenėms tuo atveju, kai daromos su žeme ar gamtos ištekliais susijusios investicijos, užuot jį taikius vien tik čiabuviams; |
| --- | --- |

74.

Valdymas, skaidrumas ir atskaitomybė

| 75. | primena, kad tie patys atskaitomybės ir skaidrumo principai turėtų būti taikomi visoms ES institucijoms (8); primygtinai pabrėžia, kad didesnis EIB grupės ekonominis vaidmuo, didesni jos investiciniai pajėgumai ir ES biudžeto kaip garantijos naudojimas EIB operacijoms turi būti užtikrinami kartu didinant skaidrumą, atsakomybę ir atskaitomybę ekonominių operacijų, ES biudžeto garantijos naudojimo, EIB operacijų papildomumo ir galimų būsimų planų steigti EIB patronuojamąją įmonę vystymosi srityje; ragina užtikrinti skaidrų sprendimų priėmimo procesą ir glaudų bendradarbiavimą su ES institucijomis, kad būtų užtikrintas nustatytų tikslų suderinamumas ir patikimumas; pažymi, kad EIB grupės skaidrumo politika grindžiama informacijos atskleidimo prielaida, ir primena EIB juridines prievoles, nustatytas pagal Orhuso konvenciją, dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus ES aplinkosaugos klausimais; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pritaria EIB įsipareigojimui pagal trečiąją Įvairovės ir įtraukties strategiją, kuri apima 2018–2021 m. laikotarpį, iki 2021 m. vyresniųjų pareigūnių moterų skaičių padidinti iki 50 proc.; ragina EIB užtikrinti, kad per ateinančius 12 mėnesių jis pasieks savo tikslą gauti Ekonominių dividendų už lyčių lygybę sertifikatą (EDGE); |
| --- | --- |

76.

| 77. | palankiai vertina tai, kad, atsižvelgiant į pasiūlymus naujausiose Parlamento ataskaitose, nuo šiol rengiamos ir viešai skelbiamos valdybos posėdžių santraukos; pabrėžia, kad būtina reguliariai viešai skelbti visų EIB valdymo organų posėdžių turinį, ir prašo užtikrinti didesnį Valdymo komiteto posėdžių ir jų rezultatų skaidrumą; |
| --- | --- |

77.

| 78. | prašo EIB, remiantis ES teisės aktais, viešai skelbti visą informaciją, susijusią su tiesioginėmis paskolomis, kurias tvirtina Valdymo komitetas, taip pat kiekvieno projekto atveju paskelbti Komisijos ir valstybės narės, kurioje projektas įgyvendinamas, nuomones ir, pateikus prašymą, rezultatų vertinimo suvestines; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina EIB 2020 m. persvarstyti savo skaidrumo politiką siekiant užtikrinti, kad būtų laiku skelbiama daugiau informacijos apie visą jo finansavimo veiklą, kad būtų galima patikrinti, ar jis laikosi savo socialinių, klimato ir aplinkosaugos įsipareigojimų; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti EIB veiklos ir ES politikos darną; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina EIB toliau didinti skaidrumą ir gerinti prieigą prie informacijos, ypač susijusios su sutarčių sudarymo ir subrangos sistema, vidaus tyrimų ir atrankos rezultatais, veiklos ir programų stebėsena ir vertinimu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | prašo EIB užtikrinti savo finansų tarpininkų aukščiausią sąžiningumo lygį ir kad per juos teikiamoms paskoloms būtų taikomi tie patys skaidrumo reikalavimai, kaip ir kitų rūšių paskoloms; prašo EIB nutraukti bendradarbiavimą su finansų tarpininkais, turinčiais neigiamą reputaciją skaidrumo, sukčiavimo, korupcijos, organizuoto nusikalstamumo arba pinigų plovimo ar žmogaus teisių paisymo srityse; pabrėžia, kad tokie nauji reikalavimai neturėtų sumenkinti MVĮ galimybių gauti finansavimą; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina persvarstyti EIB pareigos laikytis atsargumo reikalavimų reguliavimo sistemą, kuri visų pirma turėtų sustiprinti sutarčių su klientais sąlygas, pvz., susijusias su sukčiavimu ir korupcija; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina EIB padidinti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo ir viešųjų konsultacijų su jais procedūras, kiek tai susiję su jo finansuojamais projektais; prašo EIB geriau prižiūrėti ir stebėti įvairius suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo etapus ir užtikrinti, kad projektų vykdytojai, laikydamiesi privalomų reikalavimų, taikytų tvirtas apsaugos priemones; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina EIB didinti išsamaus patikrinimo įsipareigojimus pagal ES kovos su pinigų plovimu teisės aktus ir užtikrinti visapusišką reguliavimo sistemą, kuri leistų bankui veiksmingai užkirsti kelią neteisėtai veiklai ir užtikrinti tinkamą sankcijų už ES teisės aktų nesilaikymą skyrimo tvarką; |
| --- | --- |

84.

| 85. | tikisi, kad EIB pakoreguos savo vidaus politiką atsižvelgdamas į naujai priimtus teisės aktus, kuriais siekiama kovoti ne tik su mokestiniu sukčiavimu, bet ir su mokesčių slėpimu bei mokesčių vengimu; pabrėžia Sukčiavimo tyrimų skyriaus nepriklausomumo ir veiksmingumo svarbą; ragina EIB sustiprinti bendradarbiavimą su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir nacionalinėmis valdžios institucijomis siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir pinigų plovimui, taip pat užtikrinti, kad būtų informuojama Europos prokuratūra ir apie visus galimo sukčiavimo atvejus būtų pranešama kompetentingoms institucijoms; aktyviai domisi EIB veikla; laikosi nuomonės, kad Europos prokuratūrai ateityje turėtų būti suteikti įgaliojimai patraukti baudžiamojon atsakomybėn už su EIB lėšomis susijusią nusikalstamą veiklą tose ES valstybėse narėse, kurios yra Europos prokuratūros narės; ragina skirti pakankamai finansinių išteklių šiai naujai užduočiai vykdyti; |
| --- | --- |

85.

| 86. | reiškia didelį susirūpinimą dėl neseniai paskelbto straipsnio (9) dėl EIB vidaus audito, per kurį nustatyta didelių trūkumų, susijusių su tuo, kaip bankas taiko kovos su pinigų plovimu standartus; palankiai vertina tai, kad EIB imasi veiksmų šiems trūkumams pašalinti, ir primygtinai ragina jį prioriteto tvarka užbaigti šį darbą iki 2020 m. liepos mėn. ir pranešti Parlamentui, kokių konkrečių priemonių jis ėmėsi, visų pirma priemonių, susijusių su EIB klientų išsamaus patikrinimo stiprinimu; ragina EIB pateikti Parlamentui šią vidaus audito ataskaitą ir paskelbti informatyvią jos santrauką, taip pat išsamų vertinimą, kokiomis priemonėmis konkrečiai buvo šalinamas kiekvienas trūkumas, pateikti ją susipažinti plačiajai visuomenei, kad būtų galima vertinti EIB pažangą šiais klausimais; atitinkamai siūlo EIB grupei atnaujinti savo informavimo apie pažeidimus politiką, kad ji atitiktų 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (10), kurią šiuo metu įgyvendina valstybės narės; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pažymi, kad EIB yra priėmusi kovos su sukčiavimu politiką ir jame veikia nepriklausoma tarnyba, kuri tiria įtarimus sukčiavimu, apie kurį pranešta viduje arba išorėje; ragina EIB apsvarstyti galimybę atnaujinti savo politiką siekiant pagerinti kovos su sukčiavimu sistemą ir užtikrinti pakankamus išteklius, ypač atsižvelgiant į svarbų jo vaidmenį įgyvendinant ES politiką, pvz., programą „InvestEU“ ir Europos žaliąjį kursą; pažymi, kad sankcijos ir teisių gynimo priemonės jau numatytos EIB kovos su sukčiavimu politikoje, kurias taikant, pavyzdžiui, galima sustabdyti mokėjimus, siekti išlaidų kompensavimo ir sustabdyti arba nutraukti projektus; ragina EIB sustabdyti išmokų mokėjimą rimtais netinkamo valdymo ir (arba) korupcijos atvejais; |
| --- | --- |

87.

| 88. | palankiai vertina priimtą EIB grupės persvarstytą politiką dėl menkai reguliuojamų, neskaidrių ir nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų (11); ragina kitas Europos finansų įstaigas taikyti tokius pačius standartus; tikisi, kad EIB patvirtins išsamiai apibrėžtas veiklos procedūras ir išsamaus patikrinimo priemones, įgyvendindamas naują politiką dėl menkai reguliuojamų, neskaidrių ir nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų; pažymi, kad EIB savo interneto svetainėje skelbia savo klientų duomenis kiekvienos operacijos atveju ir tikrina savo klientų tikruosius savininkus, jei jų gautos EIB paskolos garantuojamos ES biudžeto lėšomis pagal ES teisės aktus; taip pat ragina susieti EIB interneto svetainę su valstybių narių lygmens registrais, kuriuose galima gauti duomenis apie tikruosius savininkus; primena, kad itin svarbu stiprinti banko politiką dėl nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų atsižvelgiant į naujus ir esamus mokesčių vengimo būdus, pvz., pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais schemas, lengvatinį intelektinės nuosavybės teisių režimą arba naudojimąsi mažą ar nulinį tarifą taikančiomis jurisdikcijomis siekiant paskirstyti savo pelną, ir nustatyti, kad teikiant tiesiogines arba netiesiogines paskolas būtų reikalaujama pateikti mokestinius ir apskaitos duomenis pagal šalis; ragina EIB pateikti neįvykdytų sandorių sąrašą, ypač jei jie susiję su tarptautinių mokesčių rojų sąrašu; ragina EIB vykdant išsamų mokesčių tikrinimą visapusiškai pasinaudoti savo kovos su mokesčių vengimu priemonių rinkiniu ypač rizikingų projektų atveju ir prireikus taikyti perkėlimo reikalavimus; atkreipia dėmesį į persvarstytą EIB grupės kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistemą ir ragina EIB atnaujinti savo politiką atsižvelgiant į Penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvą ir bendradarbiauti su atitinkamomis valdžios institucijomis siekiant užtikrinti tinkamas sankcijas už teisės aktų pažeidimus ir taikyti griežtus standartus finansų tarpininkams; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atkreipia dėmesį į EIB skundų nagrinėjimo tvarkos ir procedūrų peržiūrą siekiant užtikrinti, kad šis mechanizmas visapusiškai veiktų nustatant galimus žmogaus teisių pažeidimus su EIB susijusiuose projektuose ir leistų juos pašalinti; ragina EIB užtikrinti šio mechanizmo nepriklausomumą ir veiksmingumą; ragina įgyvendinti Europos ombudsmenės pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ragina EIB sustiprinti bendradarbiavimą su Europos ombudsmene; |
| --- | --- |

90.

| 91. | palankiai vertina EIB grupės lyčių lygybės strategiją ir lyčių lygybės veiksmų planą ir laukia veiksmų plano antrojo įgyvendinimo etapo; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ragina EIB skatinti moteris aktyviau dalyvauti, taip pat ragina aktyviai siekti lyčių pusiausvyros, ypač vadovaujamose pareigose; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ragina Komisiją, Europos Audito Rūmus (EAR) ir EIB padidinti EAR vaidmenį ateityje atnaujinant trišalį susitarimą, kuriuo nustatomos audito atlikimo taisyklės; ragina suteikti Europos Audito Rūmams įgaliojimus atlikti visų EIB operacijų auditą, įskaitant su jo investicijomis susijusių išlaidų veiksmingumo ir projektų papildomumo vertinimą, ir viešai skelbti šių auditų rezultatus; taip pat ragina EAR parengti rekomendacijas dėl EIB išorės skolinimo veiklos rezultatų ir jų suderinimo su ES politika; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ragina sudaryti tarpinstitucinį EIB ir Parlamento susitarimą siekiant pagerinti prieigą prie EIB dokumentų ir duomenų; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ragina skubiai sustiprinti Parlamento įgaliojimus, susijusius su EIB strateginiu orientavimu ir politika, siekiant užtikrinti demokratinę investicijų kontrolę, įskaitant galimybes pateikti EIB klausimų, į kuriuos atsakoma raštu, kaip jau numatyta ECB atveju; ragina EIB grupę pagerinti savo atskaitomybę šiais klausimais ir siūlo kas ketvirtį aptarti padėtį su atitinkamais Parlamento komitetais, kad būtų užtikrintas dalyvavimas EIB investicijų strategijoje ir tinkama priežiūra; pabrėžia, kad svarbu, jog Parlamentas vykdytų griežtesnę EIB direktorių valdybos sprendimų priežiūrą, ir atkreipia dėmesį į galimybę suteikti Parlamentui stebėtojo statusą valdybos posėdžiuose, siekiant užtikrinti geresnį dalijimąsi informacija; reikalauja, kad Komisija padidintų savo pozicijų, kurių ji laikosi EIB direktorių valdyboje, skaidrumą Parlamento atžvilgiu; ragina EIB ir Parlamentą sudaryti susitarimo memorandumą, kad būtų pagerinta prieiga prie EIB dokumentų ir duomenų, susijusių su ateities strategine orientacija ir finansavimo politika, turint tikslą sustiprinti Banko atskaitomybę; |
| --- | --- |

95.

| 96. | prašo EIB pirmininko perduoti šią rezoliuciją EIB direktoriams ir valdytojams ir ragina ją aptarti Direktorių valdyboje; |
| --- | --- |

96.

o

o o

| 97. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

97.

---

(1)  OL L 345, 2017 12 27, p. 34.

(2)  Europos Komisija, SWD(2016)0405, 2016 12 06, 22 lentelė (scenarijus EUCO30 – šaltinis: modelis Primes).

(3)  „Detalumas: kai tinkama ir įmanoma, bankas registruos tik didesnių bendrų projektų ar programų klimato veiksmų elementus. Toks metodas suteikia daugiau detalumo ir atitinka Daugiašalio plėtros banko metodiką“ (EIB: „Skolinimas klimato politikos veiksmams – reikalavimus atitinkančių sektorių sąrašas ir tinkamumo kriterijai“, 2017 m. gruodžio 20 d.).

(4)  Crédit Agricole įsipareigojo neberemti įmonių, kurios plėtoja arba planuoja plėtoti veiklą anglių sektoriuje. Visiško netoleravimo politika taikoma visoms įmonėms, kurios plėtoja arba planuoja plėtoti veiklą anglių sektoriuje, pradedant anglių gavyba ir baigiant elektros energijos gamyba naudojant anglis, įskaitant prekybą anglimis ir jų transportavimą.

(5)  EIB, „Hidroenergetikos plėtros aplinkos, klimato ir socialinės gairės“, 2019 m. spalio mėn.

(6)  EIB, „EIB skolinimo per tarpininkus veiklos pagal AKR investicinę priemonę vertinimas“, 2017 m. liepos mėn.

(7)  Ataskaita „Cachez ces fossiles que l’on ne saurait voir: 3 institutions financières publiques à l’épreuve de l’Accord de Paris“, Les Amis de la Terre France, Oxfam France et Réseau Action Climat-France, 2019 m. liepos mėn.

(8)  Šią nuostatą 2018 m. priminė Europos Audito Rūmai.

(9)  https://luxtimes.lu/european-union/40483-eib-under-scrutiny-for-failings-after-whistleblowing-complaints

(10)  OL L 305, 2019 11 26, p. 17.

(11)  EIB, „EIB grupės politika dėl menkai reguliuojamų, neskaidrių ir nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ir gero mokesčių valdymo“, 2019 m. kovo mėn.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/22

---

P9_TA(2020)0191

2018 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija 2018 m. metinis pranešimas dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolės (2019/2127(INI))

(2021/C 371/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB) 2018 m. veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB) 2018 m. veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į EIB 2018 m. finansinę ataskaitą ir EIB 2018 m. statistinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB 2018 m. finansinę ataskaitą ir EIB 2018 m. statistinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. tvarumo ataskaitą, 2018 m. metinę EIB veiklos už Europos Sąjungos ribų ataskaitą ir 2018 m. EIB operacijų ES viduje ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. tvarumo ataskaitą, 2018 m. metinę EIB veiklos už Europos Sąjungos ribų ataskaitą ir 2018 m. EIB operacijų ES viduje ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Audito komiteto 2018 m. metines ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito komiteto 2018 m. metines ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. EIB skaidrumo politikos įgyvendinimo ataskaitą ir 2018 m. EIB bendrojo valdymo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. EIB skaidrumo politikos įgyvendinimo ataskaitą ir 2018 m. EIB bendrojo valdymo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sukčiavimo tyrimų veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sukčiavimo tyrimų veiklą,

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno sprendimą byloje 1316/2016/TN dėl tariamų Europos investicijų banko skaidrumo politikos trūkumų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno sprendimą byloje 1316/2016/TN dėl tariamų Europos investicijų banko skaidrumo politikos trūkumų (1),

| — | atsižvelgdamas į skundų nagrinėjimo tvarkos peržiūrą, pradėtą vykdyti Europos ombudsmenui priėmus sprendimą byloje 1316/2016/TN dėl tariamų Europos investicijų banko skaidrumo politikos trūkumų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į skundų nagrinėjimo tvarkos peržiūrą, pradėtą vykdyti Europos ombudsmenui priėmus sprendimą byloje 1316/2016/TN dėl tariamų Europos investicijų banko skaidrumo politikos trūkumų,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. EIB Vyriausiojo atitikties užtikrinimo pareigūno tarnybos veiklos ataskaitą ir 2018 m. EIB grupės kovos su sukčiavimu veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. EIB Vyriausiojo atitikties užtikrinimo pareigūno tarnybos veiklos ataskaitą ir 2018 m. EIB grupės kovos su sukčiavimu veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2017–2019 m. EIB grupės veiklos planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017–2019 m. EIB grupės veiklos planą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 3 ir 9 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 3 ir 9 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius, į prie SESV pridėtą Protokolą Nr. 5 dėl EIB statuto ir į Protokolą Nr. 28 dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius, į prie SESV pridėtą Protokolą Nr. 5 dėl EIB statuto ir į Protokolą Nr. 28 dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko darbo tvarkos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko darbo tvarkos taisykles,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo dėl 2016 m. EIB finansinės veiklos kontrolės (2), 2019 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl 2017 m. metinio pranešimo dėl EIB finansinės veiklos kontrolės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo dėl 2016 m. EIB finansinės veiklos kontrolės (2), 2019 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl 2017 m. metinio pranešimo dėl EIB finansinės veiklos kontrolės (3),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) veiklos laikotarpio pratęsimo, taip pat į to fondo bei Europos investavimo konsultacijų centro techninius patobulinimus (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 ir SWD(2016)0298), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) veiklos laikotarpio pratęsimo, taip pat į to fondo bei Europos investavimo konsultacijų centro techninius patobulinimus (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 ir SWD(2016)0298),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio mėn. Audito Rūmų specialiąją ataskaitą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF), Nr. 03/2019 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio mėn. Audito Rūmų specialiąją ataskaitą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF), Nr. 03/2019 (5),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 28 d. Komisijos ataskaitą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) garantijų fondo valdymo 2018 m. (COM(2019)0244), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 28 d. Komisijos ataskaitą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) garantijų fondo valdymo 2018 m. (COM(2019)0244),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio mėn. EIB veiklos vertinimo ataskaitą dėl ESIF veikimo vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio mėn. EIB veiklos vertinimo ataskaitą dėl ESIF veikimo vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. Komisijos atliktą išorės skolinimo įgaliojimo vertinimą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. Komisijos atliktą išorės skolinimo įgaliojimo vertinimą (6),

| — | atsižvelgdamas į Kompetentingų asmenų aukšto lygio grupės Europos vystymosi finansinės struktūros klausimais ataskaitą „Europa pasaulyje. Europos vystymosi finansinės struktūros ateitis“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kompetentingų asmenų aukšto lygio grupės Europos vystymosi finansinės struktūros klausimais ataskaitą „Europa pasaulyje. Europos vystymosi finansinės struktūros ateitis“ (7),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio mėn. organizacijos „Counter balance“ ataskaitą „Ar EIB pasirengęs kovoti su sukčiavimu ir korupcija?“ (8) (angl. „Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption?“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio mėn. organizacijos „Counter balance“ ataskaitą „Ar EIB pasirengęs kovoti su sukčiavimu ir korupcija?“ (8) (angl. „Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption?“),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. sudarytą Europos Komisijos, Europos Audito Rūmų ir Europos investicijų banko trišalį susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. sudarytą Europos Komisijos, Europos Audito Rūmų ir Europos investicijų banko trišalį susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0118/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0118/2020),

| A. | kadangi EIB pagal Sutartis privalo prisidėti prie ES integracijos, ekonominės ir socialinės sanglaudos bei regioninės plėtros taikydamas specialios paskirties finansavimo priemones, pvz., paskolas, akcinį kapitalą, garantijas, rizikos pasidalijimo priemones ir konsultavimo paslaugas; |
| --- | --- |

A.

kadangi EIB pagal Sutartis privalo prisidėti prie ES integracijos, ekonominės ir socialinės sanglaudos bei regioninės plėtros taikydamas specialios paskirties finansavimo priemones, pvz., paskolas, akcinį kapitalą, garantijas, rizikos pasidalijimo priemones ir konsultavimo paslaugas;

| B. | kadangi pagal SESV 309 straipsnį pagrindinis EIB uždavinys – prisidėti prie darnios ir stabilios vidaus rinkos plėtros, vadovaujantis Sąjungos interesais; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal SESV 309 straipsnį pagrindinis EIB uždavinys – prisidėti prie darnios ir stabilios vidaus rinkos plėtros, vadovaujantis Sąjungos interesais;

| C. | kadangi EIB, kaip pasaulio didžiausias viešasis skolintojas, vykdo veiklą tarptautinėse kapitalo rinkose ir siūlo konkurencingas sąlygas klientams ir palankias sąlygas ES politikai ir projektams remti; |
| --- | --- |

C.

kadangi EIB, kaip pasaulio didžiausias viešasis skolintojas, vykdo veiklą tarptautinėse kapitalo rinkose ir siūlo konkurencingas sąlygas klientams ir palankias sąlygas ES politikai ir projektams remti;

| D. | kadangi 2018 m. EIB suėjo 60 metų ir jam kyla įvairių naujų iššūkių tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2018 m. EIB suėjo 60 metų ir jam kyla įvairių naujų iššūkių tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų;

| E. | kadangi per pastaruosius dešimt metų ES patyrė didelę investicijų trūkumo krizę ir sykiu susidūrė su skubiu investicijų poreikiu, kad galėtų vykdyti būtiną ekonomikos žaliąją ir skaitmeninę transformaciją; kadangi investicijų lygis (t. y. investicijos, išreikštos BVP dalimi) atsilieka nuo prieš krizę buvusio lygio; |
| --- | --- |

E.

kadangi per pastaruosius dešimt metų ES patyrė didelę investicijų trūkumo krizę ir sykiu susidūrė su skubiu investicijų poreikiu, kad galėtų vykdyti būtiną ekonomikos žaliąją ir skaitmeninę transformaciją; kadangi investicijų lygis (t. y. investicijos, išreikštos BVP dalimi) atsilieka nuo prieš krizę buvusio lygio;

| F. | kadangi 2019 m. lapkričio mėn. EIB patvirtino naujus klimato srities įsipareigojimus ir naują skolinimo energetikos srityje politiką; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2019 m. lapkričio mėn. EIB patvirtino naujus klimato srities įsipareigojimus ir naują skolinimo energetikos srityje politiką;

| G. | kadangi EIB atlieka svarbų vaidmenį tarptautinėse finansų rinkose, visų pirma dėl savo vadovaujamojo vaidmens leidžiant žaliąsias obligacijas; |
| --- | --- |

G.

kadangi EIB atlieka svarbų vaidmenį tarptautinėse finansų rinkose, visų pirma dėl savo vadovaujamojo vaidmens leidžiant žaliąsias obligacijas;

| H. | kadangi tikimasi, jog EIB atliks pagrindinį vaidmenį finansuojant Europos žaliąjį kursą, taikydamas Tvarios Europos investicijų planą; |
| --- | --- |

H.

kadangi tikimasi, jog EIB atliks pagrindinį vaidmenį finansuojant Europos žaliąjį kursą, taikydamas Tvarios Europos investicijų planą;

| I. | kadangi pagrindinį dėmesį bankas turėtų skirti ir pagrindiniais uždaviniais laikyti viešosios politikos tikslus, pvz., socialinę sanglaudą, tvarų vystymąsi ir aplinkos apsaugos tikslus; |
| --- | --- |

I.

kadangi pagrindinį dėmesį bankas turėtų skirti ir pagrindiniais uždaviniais laikyti viešosios politikos tikslus, pvz., socialinę sanglaudą, tvarų vystymąsi ir aplinkos apsaugos tikslus;

| J. | kadangi EIB į savo investavimo strategijas turėtų įtraukti Europos vertybes, kurių svarbiausia yra žmogaus teisės; |
| --- | --- |

J.

kadangi EIB į savo investavimo strategijas turėtų įtraukti Europos vertybes, kurių svarbiausia yra žmogaus teisės;

| K. | kadangi EIB svarsto planus tapti ES plėtros banku ir Taryba jau paprašė EIB ir ERPB pateikti šiuos planus būsimoms diskusijoms; |
| --- | --- |

K.

kadangi EIB svarsto planus tapti ES plėtros banku ir Taryba jau paprašė EIB ir ERPB pateikti šiuos planus būsimoms diskusijoms;

| L. | kadangi EIB finansavimu, skiriamu operacijoms už ES ribų, visų pirma remiami ES išorės politikos tikslai, kartu didinant Sąjungos veiklos matomumą ir plėtojant jos vertybes bei prisidedant prie trečiųjų šalių stabilumo palaikymo; |
| --- | --- |

L.

kadangi EIB finansavimu, skiriamu operacijoms už ES ribų, visų pirma remiami ES išorės politikos tikslai, kartu didinant Sąjungos veiklos matomumą ir plėtojant jos vertybes bei prisidedant prie trečiųjų šalių stabilumo palaikymo;

| M. | kadangi apsaugos nuo sukčiavimo, be kita ko, mokestinio sukčiavimo ir pinigų plovimo, taip pat nuo terorizmo finansavimo rizikos ir korupcijos priemonės turi būti tinkamai įtrauktos į EIB išsamaus patikrinimo ir sutarčių sąlygas; |
| --- | --- |

M.

kadangi apsaugos nuo sukčiavimo, be kita ko, mokestinio sukčiavimo ir pinigų plovimo, taip pat nuo terorizmo finansavimo rizikos ir korupcijos priemonės turi būti tinkamai įtrauktos į EIB išsamaus patikrinimo ir sutarčių sąlygas;

| N. | kadangi nuolatinis dėmesys turėtų būti skiriamas geriausios praktikos pavyzdžių, susijusių su EIB veiklos rezultatų politika ir geru valdymu, taip pat valdymo skaidrumu, plėtotei; |
| --- | --- |

N.

kadangi nuolatinis dėmesys turėtų būti skiriamas geriausios praktikos pavyzdžių, susijusių su EIB veiklos rezultatų politika ir geru valdymu, taip pat valdymo skaidrumu, plėtotei;

2018 m. pagrindiniai EIB finansavimo veiklos rezultatai

| 1. | pažymi, kad 2018 m. EIB grupė suteikė daugiau kaip 64,19 mlrd. EUR finansavimą ir kad buvo pasirašyti 854 projektai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į pagrindines EIB investicijų apimtis:






  — | 2018 m. 13,5 mlrd. EUR paskolų suteikta inovacijų projektams; |
| --- | --- | --- |

2.

—

2018 m. 13,5 mlrd. EUR paskolų suteikta inovacijų projektams;

| — | 32 proc. EIB finansavimo skirta sanglaudos ir pertvarkomiems regionams – viršytas planuotas 30 proc. tikslas; |
| --- | --- |

—

32 proc. EIB finansavimo skirta sanglaudos ir pertvarkomiems regionams – viršytas planuotas 30 proc. tikslas;

| — | MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms skirtos finansavimo schemos buvo pagrindinė prioritetinė sritis, jai skirta daugiau kaip 23,3 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

—

MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms skirtos finansavimo schemos buvo pagrindinė prioritetinė sritis, jai skirta daugiau kaip 23,3 mlrd. EUR;

| — | 15,2 mlrd. EUR investuota į aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

—

15,2 mlrd. EUR investuota į aplinkos apsaugą;

| — | 12,3 mlrd. EUR investuota į infrastruktūrą; |
| --- | --- |

—

12,3 mlrd. EUR investuota į infrastruktūrą;

| — | 2018 m. su klimato kaita susijęs skolinimas sudarė beveik 30 proc. EIB portfelio, t. y. 28 proc. visų pasirašytų sumų, – viršytas 25 proc. paramos Paryžiaus susitarimui dėl klimato kaitos tikslas; |
| --- | --- |

—

2018 m. su klimato kaita susijęs skolinimas sudarė beveik 30 proc. EIB portfelio, t. y. 28 proc. visų pasirašytų sumų, – viršytas 25 proc. paramos Paryžiaus susitarimui dėl klimato kaitos tikslas;

| — | už Europos ribų investuota daugiau kaip 8 mlrd. EUR, o tai sudaro 12,5 proc. viso EIB finansavimo; |
| --- | --- |

—

už Europos ribų investuota daugiau kaip 8 mlrd. EUR, o tai sudaro 12,5 proc. viso EIB finansavimo;

| 3. | atkreipia dėmesį į du bendrus EIB politikos tikslus (ES socialinė ir ekonominė sanglauda ir klimato politika) ir keturis pagrindinius viešosios politikos tikslus (inovacijos, mažųjų ir vidutinių įmonių ir vidutinės kapitalizacijos įmonių finansavimas, infrastruktūra ir aplinkos apsauga); pabrėžia, kad šie pagrindiniai viešosios politikos tikslai turėtų būti visapusiškai suderinti su neseniai atnaujintais ES politikos prioritetais, kad būtų atsižvelgiama į naujas ekonomikos tendencijas ir perėjimą prie tvarios ekonomikos modelio, kuriuo vadovaujantis paisoma planetos galimybių, siekiama socialinio teisingumo ir bendros gerovės idėjos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į 2018 m. geografinį pasirašytų finansinių sutarčių paskirstymą; ragina EIB taip pat teikti ataskaitas nurodant pasirašytų finansavimo sutarčių dalį vienam šalies gyventojui ir atsižvelgiant į šalies dalį EIB; ragina užtikrinti tolygų geografinį investicijų paskirstymą, kad būtų atsižvelgta į šalių ir regionų išsivystymo lygį ir sanglaudos aspektus; atkreipia dėmesį į 2018 m. geografinį finansinių sutarčių, pasirašytų su penkiomis pagrindinėmis paramą gaunančiomis valstybėmis narėmis, paskirstymą – Graikija (1,01 proc., 1,87 mlrd. EUR), Kipras (1,01 proc., 0,21 mlrd. EUR), Portugalija (0,98 proc., 1,98 mlrd. EUR), Kroatija (0,98 proc., 0,51 mlrd. EUR) ir Lenkija (0,97 proc., 4,79 mlrd. EUR); pažymi, kad penkios didžiausios valstybės narės gavėjos absoliučiais skaičiais gavo 52,9 proc. pasirašytų finansinių investicijų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad Taryba sutiko išlaikyti banko kapitalo bazę, JK įnašą į EIB įmokėtąjį kapitalą pakeičiant banko rezervais ir pirmalaikio išpirkimo kapitalu proporcingai padidinant neapibrėžtuosius įsipareigojimus; atkreipia dėmesį į tai, kad Taryba pritarė asimetriniam kapitalo didinimui, dėl kurio padidėja Lenkijos ir Rumunijos kapitalo dalys; ragina EIB akcininkus dar labiau padidinti EIB kapitalizaciją, kad būtų galima daugiau investuoti ir prisiimti daugiau rizikos, siekiant finansuoti būtinus tvarios ir skaitmeninės ekonomikos transformacijos projektus ir prisidėti prie socialinės ir teritorinės sanglaudos, darbo vietų kūrimo, inovacijų ir konkurencingumo ES, kartu išsaugant EIB AAA reitingą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad paskolų nuvertėjimo norma 2018 m. pabaigoje sudarė 0,3 proc. (2017 m. pabaigoje ji sudarė 0,3 proc.) viso paskolų portfelio, nepaisant to, kad bankas neseniai pradėjo vykdyti rizikingesnes skolinimo operacijas; |
| --- | --- |

6.

Pagrindiniai EIB investicijų politikos prioritetai ir jo verslo modelio tvarumas

| 7. | pažymi, kad EIB misija – investuoti į perspektyvius projektus, kuriais siekiama ES politikos tikslų pagal SESV 309 straipsnį, įskaitant mažiau išsivysčiusių regionų vystymui skirtus projektus; pabrėžia, kad EIB skolinimo veiklos prioritetai turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į projektų tvarumą, aiškius rezultatus, pridėtinę vertę ir platesnį teigiamą poveikį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina EIB didelės apimties infrastruktūros projektų atveju atsižvelgti į visokio pobūdžio poveikio aplinkai riziką ir finansuoti tik tuos projektus, kurie turi patvirtintą pridėtinę vertę ne tik vietos gyventojams, bet ir aplinkos, socialiniu ir ekonominiu požiūriais; pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis svarbu vykdyti ne tik griežtą stebėseną, susijusią su galima korupcijos ir sukčiavimo rizika, bet ir atlikti išsamius finansuotinų projektų ex ante ir ex post vertinimus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad esama politinės valios vis didesnę EIB finansavimo dalį skirti klimatui ir aplinkos tvarumui užtikrinti ir taip kurti vadinamąjį Europos klimato banką; ragina pilietinę visuomenę, Komisiją, Parlamentą ir banko akcininkus pasinaudoti šia galimybe ir 2020 m. suderinti EIB veiklą su Paryžiaus susitarimo tikslais; pabrėžia, kad nuolat kintant padėčiai EIB turi toliau remti regioninę plėtrą ir ES socialinės ir ekonominės sanglaudos tikslus, nustatytus SESV protokole Nr. 28; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina EIB sutelkti dėmesį į mažesnius decentralizuotus dažnai bendruomenių vykdomus projektus ir toliau teikti paramą piliečių iniciatyvoms, gerinant techninę pagalbą ir teikiant finansų srities ekspertų paslaugas prieš tvirtinant projektus, siekiant pagerinti EIB finansavimo prieinamumą ir jo operacijų kokybę ir tvarumą; atsižvelgdamas į tai ragina kitoje daugiametėje finansinėje programoje skirti pakankamą finansavimą konsultavimo paslaugoms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina EIB investicijų poveikio vietos aplinkai klausimu atsižvelgti į vietos suinteresuotuosius subjektus, įskaitant pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina tai, kad vėliau šiais metais numatyta EIB aplinkos ir socialinės sistemos peržiūra; ragina EIB užtikrinti, kad vykdant visas jo operacijas būtų taikomas žalos nedarymo principas; ragina EIB įsipareigoti nutraukti visų projektų, kurie yra nesuderinami su Paryžiaus susitarimo ir ES klimato tikslais, finansavimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | todėl pritaria tam, kad būtų pateikta aiški informacija apie tai, kaip įgyvendinama EIB strategija, ir apie banko produktų ir portfelių tvarumą ar poveikį klimatui; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad apibrėždamas savo investicijų loginį pagrindą EIB rengia ataskaitas dėl vidutinės trukmės ir ilgalaikio ekonominio ir socialinio poveikio bei poveikio aplinkai; džiaugiasi, kad šios ataskaitos apima ir projekto planavimo (ex ante), ir įgyvendinimo etapus; laikosi nuomonės, kad į jas reikėtų įtraukti rezultatų, pasiektų investuojant, ypač ES viduje, ataskaitas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad reikia dėti pastangas kuriant neutralaus poveikio klimatui ekonomiką nacionaliniu lygmeniu ir kad EIB turėtų imtis vadovaujamo vaidmens šioje srityje; ragina EIB remti nacionalinius investicijų ir eksporto bei importo bankus jiems nustatant aplinkos apsaugos principus ir priemones, panašius į principus ir priemones, kuriuos taiko EIB, ir įsipareigoti finansuoti tik tuos projektus, kurie atitinka Paryžiaus susitarimą ir ES kovos su klimato kaita tikslus; |
| --- | --- |

15.

EIB vaidmuo finansuojant Europos žaliąjį kursą

| 16. | mano, kad EIB tenka svarbus vaidmuo sprendžiant klimato kaitos uždavinius, pavyzdžiui, visuotinio atšilimo ir ES ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo uždavinius; pažymi, kad EIB turėtų siekti Žaliojo kurso tikslų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad 2018 m. bendros investicijos į klimatą sudarė 16,2 mlrd. EUR, daugiausia investuota į mažaanglę energiją (6 mlrd. EUR), atsinaujinančiąją energiją (4,1 mlrd. EUR) ir energijos vartojimo efektyvumą (2,7 mlrd. EUR); pažymi, kad 2018 m. 29 proc. EIB paskolų buvo susijusios su klimatu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. išleista 4 mlrd. EUR vertės klimato apsaugos obligacijų ir 500 mln. EUR vertės tvaraus vystymosi obligacijų; pabrėžia, kad reikia nustatyti ES žaliųjų obligacijų standartą siekiant užtikrinti skaidrumą ir pajamų sekimą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena 2019 m. rugsėjo mėn. vykusiame JT aukščiausiojo lygio susitikime klimato kaitos klausimais EIB pirmininko prisiimtus įsipareigojimus:






  — | iki 2020 m. pabaigos suderinti visą EIB finansavimo veiklą su Paryžiaus susitarimo tikslais; |
| --- | --- | --- |

19.

—

iki 2020 m. pabaigos suderinti visą EIB finansavimo veiklą su Paryžiaus susitarimo tikslais;

| — | iki 2025 m. bent 50 proc. EIB lėšų skirti klimato ir aplinkos tvarumui; |
| --- | --- |

—

iki 2025 m. bent 50 proc. EIB lėšų skirti klimato ir aplinkos tvarumui;

| — | iki 2030 m. pritraukti 1 trln. EUR investicijų į klimatą ir aplinką; |
| --- | --- |

—

iki 2030 m. pritraukti 1 trln. EUR investicijų į klimatą ir aplinką;

| 20. | pabrėžia, jog EIB siekis būti pagrindiniu žaliojo kurso finansuotoju reiškia, kad bankas turi dėti daugiau pastangų siekdamas tapti „klimato banku“; ragina EIB parengti veiksmų planą, kuriame būtų nustatyti konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, realistiški ir laiko požiūriu apibrėžti Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo tikslai; ragina nustatant šiuos tikslus atsižvelgti į galimą skirtumų tarp ES regionų ir valstybių narių padidėjimo riziką; atkreipia dėmesį į EIB veiklą, kuria remiama ekonominė ir socialinė sanglauda; pabrėžia, kad vykdant EIB veiklą būtina suderinti paramą ekonominei ir socialinei sanglaudai su klimato tikslais; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina į konkrečią politiką įtraukti plataus užmojo įsipareigojimus; reikėtų, kad EIB savo įsipareigojimus įtrauktų į Banko veiklos planą ir Klimato strategiją, taip pat į skolinimo atskiruose sektoriuose ir apsaugos politiką, kaip esminę jų dalį; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, jog itin svarbu, kad visos EIB investicijos ir visi jo sektorių portfeliai būtų suderinti su Paryžiaus susitarimu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad 2018 m. EIB patvirtino finansavimą dideliems dujų infrastruktūros projektams, įskaitant dujotiekius iš Turkmėnistano ir Azerbaidžano į ES (Transanatolijos gamtinių dujų dujotiekis) ir iš Graikijos į Italiją per Albaniją ir Adrijos jūrą (Transadrijos dujotiekis); pažymi, kad šios investicijos buvo įtrauktos į 4-ąjį bendro intereso projektų, bendrai finansuojamų iš ES biudžeto, sąrašą; prašo EIB paaiškinti, kaip šie projektai bus suderinti su Paryžiaus susitarimo tikslais iki 2020 m. pabaigos; pabrėžia, kad reikia pripažinti dujų kaip svarbios tarpinės technologijos vaidmenį ir jų indėlį pereinant prie neutralaus poveikio klimatui; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad nauja EIB skolinimo energetikos srityje politika, visų pirma sprendimas iki 2021 m. pabaigos nutraukti skolinimą iškastinio kuro energijos projektams, yra labai pažangi ir ją priimdamas bankas rodo pavyzdį kitiems bankams; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad energijos išteklių, pvz., gamtinių dujų, naudojimas ir vėlesnis jų finansavimas atitiktų tikslą ne vėliau kaip iki 2050 m. pasiekti neutralaus poveikio klimatui tikslą; pažymi, kad skolinimo energetikos sektoriui politika bus persvarstyta 2020 m. pradžioje, ir ragina atliekant šią peržiūrą užtikrinti politikos atitiktį ES tvaraus finansavimo taksonomijai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina tai, kad ateityje EIB daugiausia dėmesio skirs teisingai pertvarkai, ir tikisi, kad EIB prisidės prie teisingos pertvarkos mechanizmo, ypač taikydamas savo būsimą viešojo sektoriaus paskolų priemonę ir vykdydamas savo operacijas pagal programą „InvestEU“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad 2018 m. kelių, greitkelių ir oro transporto finansavimo dalis buvo didesnė negu 2014–2018 m. vidurkis, o geležinkelių finansavimo dalis 2018 m. buvo mažesnė negu 2014–2018 m. vidurkis; pažymi, kad 2018 m. oro transportui skirtas finansavimas iš viso sudarė 725 mln. EUR; tikisi, kad EIB atliks skolinimo transporto srityje politikos peržiūrą; ragina parengti naują transporto finansavimo politiką, kurią įgyvendinant būtų iki 2050 m. sumažinta ES transporto sektoriaus priklausomybė nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją tvaraus investavimo sistemą papildyti ekonominės veiklos, darančios didelį neigiamą poveikį aplinkai, kriterijais, kuriuos galėtų taikyti EIB; pripažįsta EIB pastangas padėti siekti tvaraus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina įgyvendinti naują politiką daug anglies dioksido išmetančiuose pramonės sektoriuose, kuriems EIB teikia paramą, pavyzdžiui, cemento, naftos chemijos produktų ir plieno sektoriuose, siekiant daugiausia dėmesio skirti šių sektorių tvarumui, ir atidžiai apsvarstyti galiojančių sutarčių nutraukimo pasekmes daugiausia dėmesio skiriant žiedinės ekonomikos skatinimui; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad klimato problema negali būti išspręsta be pramonės paramos ir kad didelio masto pokyčių galima pasiekti tik tuo atveju, jei dalyvaus pramonė ir jei bus suteikta paskatų, reikalingų novatoriškiems klimato srities sprendimams rasti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina naują EIB anglies dioksido išmetimo rodiklio apskaičiavimo metodiką ir ragina ją sistemingai taikyti, pagrindinį dėmesį skiriant netiesioginiams išmetamiesiems teršalams (vadinamiems 3-iojo tipo teršalams); prašo projektus įvertinti visapusiškai, o ne tik atlikti paprastą ekonominę su jais susijusių išmetamųjų teršalų gyvavimo ciklo analizę; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina EIB išsiaiškinti, kokių yra galimybių taikyti griežtesnius reikalavimus klientams tarpininkams skelbti informaciją apie suvartojamą iškastinį kurą; pabrėžia, kad tokie nauji reikalavimai neturėtų sumenkinti MVĮ galimybių gauti finansavimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina EIB patvirtintą finansavimo neskyrimo politiką ir ragina ją skrupulingai taikyti, kad finansavimas nebūtų skiriamas klientams, užsiimantiems korupcija ar sukčiavimu naudojant EIB lėšas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | laikosi nuomonės, kad, naudojantis geriausia komercinės bankininkystės sektoriaus patirtimi (9), EIB finansavimas turėtų būti skiriamas atsižvelgiant į tai, ar laikomasi plataus užmojo mokslinių tikslų ir įsipareigojimų, siekiant laipsniškai atsisakyti teikti paramą projektams, kuriuos įgyvendinant išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina 2018 m. priimtas hidroenergetikos gaires (10) ir ragina visiems infrastruktūros projektams taikyti skaidrumo reikalavimus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena EIB, kad biologinės įvairovės apsauga yra svarbiausia prisitaikymo prie klimato kaitos sudėtinė dalis ir kad ekosistemų atkūrimas yra vienintelė patikrinta išmetamųjų teršalų mažinimo technologija; pažymi, kad atliekamas visų EIB projektų rizikos biologinei įvairovei vertinimas ir kad jie turi atitikti banko biologinės įvairovės standartus; ragina padidinti finansavimą, kad būtų pasiekti Sąjungos tikslai šioje srityje, visų pirma visiško miškų naikinimo sustabdymo ir jūrų bei pakrančių apsaugos tikslai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad Europos investicijų fondas (EIF) yra visapusiškai integruotas į visas EIB klimato srities priemones; |
| --- | --- |

36.

EIB veikla už ES ribų

| 37. | pakartoja, kad skurdo naikinimas, vidaus išteklių telkimas ir žmogaus teisės yra pagrindinės ES vystymosi finansavimo struktūros temos, kurios užtikrina didesnį finansuojamų veiksmų matomumą; mano, kad artimiausiu laikotarpiu ES turėtų teikti prioritetą DVT įgyvendinimui; |
| --- | --- |

37.

| 38. | džiaugdamasis atkreipia dėmesį į EIB gebėjimą greitai prisitaikyti prie tarptautinių iššūkių; ragina EIB toliau remti ES išorės politiką ir reagavimą į ekstremalias situacijas, pvz., ekonominio atsparumo iniciatyvą, kuri yra dalis Europos atsako į pasaulinę migracijos ir pabėgėlių problemą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina EIB, ERPB, daugiašalius plėtros bankus ir tarptautines finansų įstaigas toliau siekti kuo geresnio operatyvinio bendradarbiavimo įgyvendinant projektus, nes šis glaudesnis tarpbankinis bendradarbiavimas yra būtinas siekiant optimizuoti sąnaudas ir didinti sąveiką našiau naudojant išteklius; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pažymi, kad 2018 m. atlikus išorės skolinimo įgaliojimų laikotarpio vidurio peržiūrą jo garantija padidinta 5,3 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad reikia suderinti EIB operacijas su ES išorės politikos tikslais; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad žmogaus teisių principai yra visiškai integruoti į pagrindines banko taikomas išsamaus patikrinimo procedūras ir standartus, įskaitant ex ante vertinimus; primena, kad EIB turi tiesioginių įpareigojimų pagal ES pagrindinių teisių chartiją ir kad sutarčių su klientais sąlygos leidžia sustabdyti sutartis, jei nustatoma žmogaus teisių pažeidimo atvejų; palankiai vertina 2009 m. pareiškimo dėl aplinkos apsaugos ir socialinių principų ir standartų peržiūrą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina EIB atsižvelgti į vietos aplinkybes, kai investuojama į trečiąsias valstybes; primena, kad investicijomis į trečiąsias valstybes turi būti siekiama skatinti ilgalaikį tvarų ekonomikos augimą, kuriame svarbiausią vaidmenį atlieka privatusis sektorius, remti kovą su klimato kaita ir mažinti skurdą kuriant darbo vietas ir geresnes galimybes naudotis gamybos ištekliais; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad EIB yra įdarbinta žmogaus teisių specialistų, tačiau norint geriau suprasti vietos aplinkybes būtų naudinga padidinti EIB vietos darbuotojų skaičių šalyse partnerėse; ragina EIB užtikrinti, kad sprendimų priėmimo procese būtų atsižvelgiama į žmogaus teisių aspektus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad projektų lygmeniu Komisijai ir EIVT taip pat tenka tam tikras vaidmuo, nes su jomis konsultuojamasi dėl vertinamų EIB projektų prieš siūlant juos tvirtinti EIB direktoriams; |
| --- | --- |

45.

| 46. | prašo EIB atsižvelgti į Komisijos atlikto išorės skolinimo įgaliojimo vertinimo išvadas, kuriose nurodoma, kad „Komisijos tarnyboms sunku gauti informacijos apie EIB veiklos rezultatus kitaip nei per išorės suinteresuotuosius subjektus, nes faktinių rezultatų ataskaitos teikiamos tik užbaigus projektą ir EIB nėra įpareigotas pranešti apie įgyvendinimo problemas“; mano, kad Komisijos išvada, jog „faktiniai ES įsikišimo rezultatai ir poveikis tebėra iš esmės nežinomi“, kelia didelį susirūpinimą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pakartoja, kad Parlamentas yra suinteresuotas dalyvauti ir prisidėti prie Tarybos ir EIB diskusijų dėl galimybės įsteigti naują ES plėtros banko patronuojamąją įmonę; ragina, kad skurdo panaikinimas, vidaus išteklių sutelkimas ir žmogaus teisės būtų EIB plano steigti patronuojamąją įmonę vystymosi operacijoms vykdyti prioritetai; |
| --- | --- |

47.

ESIF veikimas ir veiksmingumas

| 48. | atkreipia dėmesį į pagrindinį Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) numatytą kiekybinį tikslą iš papildomų privačiųjų ir viešųjų investicijų surinkti 500 mlrd. EUR; pažymi, kad į būsimas investicijų strategijas turėtų būti įtraukti išmatuojami tvarumo ir socialinio poveikio tikslai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pažymi, kad siekdamas įgyvendinti ESIF planus EIB įdarbino 358 darbuotojus, o Europos investavimo konsultacijų centre – 75 darbuotojus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena, kad ESIF valdymo struktūra skiriasi nuo EIB valdymo struktūros, o jo investavimo operacijos vykdomos dviejose teminėse srityse, t. y. pagal EIB valdomą infrastruktūros ir inovacijų liniją ir EIF valdomą MVĮ liniją; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pakartoja, kad pagal ESIF loginį pagrindą, turint omenyje tai, kad šis fondas remiamas iš ES biudžeto, skirtingai nuo kitų taikomų EIB finansinių priemonių, jis turi užtikrinti papildomumą, tuo tikslu nustatant papildomus ir inovatyvius į ateitį nukreiptus sektorius ir didesnės rizikos projektus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia papildomumo kriterijų svarbą, nes jie apima būtinybę remti tas operacijas, kurios atitinka ESIF paramos skyrimo kriterijus tik tada, kai jomis siekiama spręsti aiškiai nustatyto rinkos nepakankamumo ar neoptimalios investavimo aplinkos problemas ir operacijas, ir kurių be ESIF nebūtų galima vykdyti tokiu pat mastu ar per tokį patį laikotarpį; |
| --- | --- |

52.

| 53. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į Audito Rūmų pastabas, kad pateiktoje sutelktų investicijų sąmatoje neatsižvelgiama į tai, jog kai kurios ESIF operacijos pakeitė kitas EIB operacijas ir ES finansines priemones, ir į tai, kad dalis ESIF paramos buvo skirta projektams, kurie įvairiomis sąlygomis galėjo būti finansuojami iš kitų viešojo ar privačiojo finansavimo šaltinių; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pakartoja savo raginimą objektyviai apžvelgti ESIF projektų papildomumą, ekonominį, socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, taip pat tikrąją pridėtinę vertę ir jų suderinamumą su Sąjungos politika ar kitomis EIB operacijomis, kad jie taptų labiau orientuoti į politiką nei į paklausą, kaip nurodyta 2019 m. sausio mėn. Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje (11); |
| --- | --- |

54.

| 55. | pažymi, kad ESIF operacijos buvo tinkamos finansuoti iš ES ir nacionalinių viešųjų šaltinių, papildant privačias investicijas; pažymi, kaip svarbu išvengti neoptimalaus skirtų finansinių išteklių panaudojimo ir tokių išlaidų nuostolių; pabrėžia, kad reikia užtikrinti papildomumą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mano, kad turėtų būti vengiama bet kokio kelių investuotojų išlaidų sutapimo ir perteklinės išlaidų naštos, kad būtų išvengta nepatikimų ar daugeriopų investicijų, atliekamų keliais skirtingais kanalais, finansavimo šaltinių; |
| --- | --- |

56.

| 57. | prašo užtikrinti geresnę ESIF, nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų ir investavimo platformų sąveiką siekiant padidinti bendrą ESIF veiksmingumą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mano, jog itin svarbu, kad į patirtį, įgytą įgyvendinant ESIF 1.0 ir ESIF 2.0, ypač papildomumo, tvarumo ir skaidrumo srityse, būtų tinkamai atsižvelgiama pradiniame planavime, įgyvendinimo metu ir teikiant pasiektų programos „InvestEU“ rezultatų ataskaitas; |
| --- | --- |

58.

EIB valdymas, skaidrumas ir atskaitomybė

| 59. | pakartoja, kad vykdant visas EIB ir EIF operacijas svarbu laikytis etikos, sąžiningumo, skaidrumo ir atskaitomybės principų; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pažymi, kad Komisija teikia nuomonę dėl visų finansavimo operacijų pagal EIB statuto 19 straipsnyje nustatytą procedūrą; ragina Komisiją paskelbti šias nuomones, kai tik jos pateikiamos; |
| --- | --- |

60.

EIB įmonių valdymo ir kontrolės sistemos optimizavimas

| 61. | rekomenduoja suderinti banko požiūrį ir susijusias kokybės kontrolės priemones banko subjektuose, tinkamai atsižvelgti į riziką, susijusią su reikalavimų laikymusi, ir remti visapusišką rezultatais grindžiamo biudžeto principo įgyvendinimą EIB ir EIB grupėje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina atlikti rizikos ir kontrolės sistemų, susijusių su mišriu finansavimu dalyvaujant Europos Komisijai, įvertinimą ir parengti pranešimą šiuo klausimu, atsižvelgiant į mišraus finansavimo poveikį ne tik priežiūros sąlygų, bet ir valdymo galimybių požiūriu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pažymi, kad 2018 m. banko verslo modelis toliau keitėsi ir tapo labiau diversifikuotas dėl didėjančios ESIF veiklos apimties, kuri savo pobūdžiu buvo sudėtingesnė, ir dėl mažesnės apimties ir didesnės rizikos sandorių; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pažymi, kad 2018 m. liepos mėn. direktorių valdyba apžvelgė keletą organizacinių ir valdymo pokyčių ir 2018 m. gruodžio mėn. patvirtino įgyvendinimo veiksmų planą, kuris, be kita ko, apima:






  i) | pasiūlymą pakeisti EIB statutą siekiant padidinti pakaitinių narių skaičių direktorių valdyboje ir įvesti kvalifikuotos balsų daugumos balsavimą tam tikrais valdymo klausimais; |
| --- | --- | --- |

64.

i)

pasiūlymą pakeisti EIB statutą siekiant padidinti pakaitinių narių skaičių direktorių valdyboje ir įvesti kvalifikuotos balsų daugumos balsavimą tam tikrais valdymo klausimais;

| ii) | banko vidaus kontrolės ir rizikos valdymo aplinkos gerinimą, visų pirma sukuriant grupės rizikos valdymo funkciją, kurią vykdytų grupės vyriausiasis rizikos valdymo pareigūnas; |
| --- | --- |

ii)

banko vidaus kontrolės ir rizikos valdymo aplinkos gerinimą, visų pirma sukuriant grupės rizikos valdymo funkciją, kurią vykdytų grupės vyriausiasis rizikos valdymo pareigūnas;

| 65. | EIB valdymo organų atsakomybės sričių peržiūros klausimu laikosi nuomonės, kad Valdymo komiteto nariai bet kokiomis aplinkybėmis turėtų vengti galimų interesų konfliktų; atsižvelgdamas į tai, mano, kad į Valdymo komiteto ir Direktorių valdybos elgesio kodeksą svarbu įtraukti nuostatą, kad jų nariai negalėtų prižiūrėti skolinimo ar projektų įgyvendinimo savo kilmės šalyse; |
| --- | --- |

65.

| 66. | apgailestauja, kad vis dar trūksta įvairovės ir nepasiekta lyčių pusiausvyra vyresniosios vadovybės lygmeniu ir EIB grupės valdymo organuose; ragina EIB spręsti šį klausimą prioritetine tvarka; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina EIB visapusiškai įgyvendinti rekomendacijas, pateiktas EIB audito komiteto 2018 m. metinėje ataskaitoje (12), būtent:






  — | persvarstyti valdymo komiteto narių ir direktorių valdybos elgesio kodeksą; |
| --- | --- | --- |

67.

—

persvarstyti valdymo komiteto narių ir direktorių valdybos elgesio kodeksą;

| — | bankas turi užtikrinti tinkamą ir pakankamą kontrolės darbuotojų skaičių ir kuo skubiau įdarbinti trūkstamus kontrolės funkcijas vykdysiančius darbuotojus; |
| --- | --- |

—

bankas turi užtikrinti tinkamą ir pakankamą kontrolės darbuotojų skaičių ir kuo skubiau įdarbinti trūkstamus kontrolės funkcijas vykdysiančius darbuotojus;

| — | Vykdomasis komitetas turi parengti veiksmų planą, į kurį būtų įtraukti rekomendacijų įgyvendinimo etapai, ištekliai ir tvarkaraštis, atkreipdamas dėmesį į tai, kad anksčiau Audito komiteto rekomendacijos buvo įgyvendinamos per lėtai; |
| --- | --- |

—

Vykdomasis komitetas turi parengti veiksmų planą, į kurį būtų įtraukti rekomendacijų įgyvendinimo etapai, ištekliai ir tvarkaraštis, atkreipdamas dėmesį į tai, kad anksčiau Audito komiteto rekomendacijos buvo įgyvendinamos per lėtai;

Kurti skaidresnę ir atskaitingesnę instituciją, kurioje būtų sustiprinti kovos su sukčiavimu ir korupcija mechanizmai

| 68. | pažymi, kad per daugelį metų EIB įdiegė vidaus mechanizmus ir valdymo struktūras, kad sumažintų sukčiavimo ir korupcijos riziką; bankas taip pat viešai įsipareigojo taikyti visiško nepakantumo sukčiavimui ir korupcijai politiką; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina EIB savo interneto svetainėje skelbti informaciją apie tikruosius savininkus, kiek tai susiję su jo klientais, siekiant padidinti savo operacijų matomumą ir padėti užkirsti kelią korupcijos ir interesų konfliktų atvejams; |
| --- | --- |

69.

| 70. | prašo EIB laikytis praktikos, kad tiesioginės ir netiesioginės paskolos suteikiamos tik paskelbus kiekvienos valstybės mokesčių ir apskaitos duomenis ir tik naudos gavėjams ir finansiniams tarpininkams, kurie dalyvauja finansavimo procedūrose, pateikus duomenis apie tikruosius savininkus; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atkreipia dėmesį į Kovos su sukčiavimu ir korupcija ataskaitą, kurioje daroma išvada, kad „EIB vis dar nėra tinkamai pasirengęs vykdyti kovą su sukčiavimu ir korupcija, iš dalies dėl savo vidaus mechanizmų trūkumų ir iš dalies dėl nepatenkinamos valdymo sistemos, kurioje aprašyta banko veikla, taip pat dėl to, kad trūksta tinkamos jo veiklos sričių išorės kontrolės, be kita ko, vykdomos OLAF“, taip pat atkreipia dėmesį į EIB ir OLAF atsakymus į šią ataskaitą; ragina EIB atlikti reikiamus pakeitimus ir pašalinti likusius trūkumus; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą siekiant užtikrinti, kad EIB laikytųsi išsamaus patikrinimo reikalavimų, bent jau lygiaverčių ES kovos su pinigų plovimu direktyvai; |
| --- | --- |

71.

| 72. | reiškia didelį susirūpinimą dėl neseniai paskelbto straipsnio (13) dėl EIB vidaus audito, per kurį nustatyta didelių trūkumų, susijusių su tuo, kaip bankas taiko kovos su pinigų plovimu standartus; palankiai vertina EIB pastangas pašalinti šiuos trūkumus ir primygtinai ragina jį prioriteto tvarka užbaigti šį darbą iki nustatyto termino ir pranešti Parlamentui, kokių konkrečių priemonių jis ėmėsi, visų pirma siekdamas sustiprinti klientų išsamų patikrinimą; ragina EIB pateikti Parlamentui minėto vidaus audito ataskaitą ir paskelbti informatyvią jos santrauką kartu su išsamiu vertinimu, kokiomis priemonėmis buvo veiksmingai šalinami visi trūkumai, kad su ja galėtų susipažinti plačioji visuomenė; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina EIB glaudžiau bendradarbiauti su OLAF ir Europos prokuratūra, o vėliau aktyviai juos įtraukti į EIB bylų, susijusių su ES finansiniams interesams kenkiančių nusikaltimų vykdytojais, tyrimą ir jų baudžiamąjį persekiojimą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pakartoja savo raginimą EIB, kad jis turėtų būti labiau atskaitingas kitoms ES institucijoms, sustiprintų Parlamento vykdomą EIB kontrolę ir suteiktų Europos Audito Rūmams visas teises atlikti EIB operacijų auditą; |
| --- | --- |

74.

| 75. | primena, kad visuomenės dalyvavimas formuojant EIB politiką yra būdas pagerinti atskaitomybę, visų pirma įtraukiant vietos bendruomenes ir piliečius, kuriems EIB operacijos daro poveikį; |
| --- | --- |

75.

| 76. | primena, kad skaidrumas įgyvendinant įvairių sričių EIB politiką ne tik stiprina EIB bendrą atskaitomybę ir atsakomybę, kai suteikiama aiški informacija apie įvairius finansų tarpininkus ir galutinius paramos gavėjus, bet taip pat prisideda prie finansuojamų paramos projektų efektyvumo ir tvarumo didinimo; ragina EIB atsižvelgti į šiuos aspektus 2020 m. atliekant planuojamą EIB skaidrumo politikos peržiūrą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | todėl pritaria, kad būtų teikiama aiški informacija, kaip įgyvendinama EIB strategija, ir apie banko produktų ir portfelių tvarumą ir poveikį klimatui; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tikisi, kad EIB laikysis plataus užmojo informatorių apsaugos politikos ir kad joje bus nustatyti aukšti standartai; ragina EIB atliekant tą peržiūrą įtraukti tiek vidaus, tiek išorės informatorius ir nustatyti tvarką bei terminus, taip pat parengti aiškias ir tikslias gaires siekiant geriau orientuoti informatorius ir apsaugoti juos nuo atsakomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

78.

| 79. | apgailestauja, kad 2018 m. pabaigoje skundų nagrinėjimo mechanizmai nebuvo pakankamai stiprūs, ir mano, kad reikėtų toliau plėtoti galimybes naudotis veiksmingu ir nepriklausomu skundų nagrinėjimo mechanizmu, įskaitant teisę į žalos atlyginimą; pažymi, kad 2019 m. EIB sukūrė naują specialią skundų dėl projektų viešojo pirkimo sistemą, kad užtikrintų veiksmingesnį ir nepriklausomą susijusių skundų nagrinėjimą; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palankiai vertina EIB pastangas skelbti naujus klimato politikos dokumentus, ESIF projektų rezultatų suvestines arba užbaigtų ne ES projektų galutines ataskaitas; mano, kad EIB taip pat, kiek tai įmanoma, turėtų atskleisti Valdytojų tarybos posėdžių protokolus, Valdymo komiteto posėdžių protokolus ir darbotvarkes, 3 ramsčiais pagrįsto vertinimo ir rezultatų vertinimo sistemos (RVS) ataskaitas, Komisijos nuomones dėl projektų ir projektų stebėsenos ataskaitas; tačiau supranta, kad esama tam tikrų su dokumentų skaidrumu susijusių apribojimų, siekiant užtikrinti EIB klientų ir projektų partnerių pateiktos konfidencialios informacijos apsaugą; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pažymi, kad 2018 m. įsigaliojo nauja EIB finansavimo neskyrimo politika, įskaitant procedūras dėl finansavimo neskyrimo įmonėms ir asmenims, turintiems neigiamų elgesio ir veiklos vertinimų, ir kad tai reiškia, jog įgyvendinamos galiojančios EIB kovos su sukčiavimu politikos nuostatos ir draudimai; |
| --- | --- |

81.

| 82. | laukia 2018 m. pradėtos EIB ir EIF kovos su sukčiavimu politikos peržiūros rezultatų ir pritaria, kad būtų griežčiau taikoma visiško nepakantumo sukčiavimui, korupcijai ir kitų formų draudžiamam elgesiui politika; ragina EIB ateityje glaudžiau bendradarbiauti su OLAF ir Europos prokuratūra ir pranešti kompetentingoms institucijoms apie visus galimo sukčiavimo atvejus; mano, kad Europos prokuratūrai ateityje turėtų būti suteikti įgaliojimai patraukti baudžiamojon atsakomybėn už su EIB lėšomis susijusią nusikalstamą veiklą ES valstybėse narėse, kurios yra Europos prokuratūros narės; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pažymi, kad EIB savo interneto svetainėje skelbia su kiekviena operacija susijusią išsamią informaciją apie savo klientus; ragina EIB skelbti visą reikiamą informaciją apie tikruosius savininkus; palankiai vertina dabar taikomą EIB informatorių apsaugos politiką; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2018 m. padidėjo įtarimų skaičius (pateikti 184 nauji įtarimai, 2017 m. jų buvo 149), iš kurių 68 proc. gauti iš vidaus šaltinių, o 31 proc. – iš išorės; pažymi, kad pagrindinės tyrimų sritys yra sukčiavimas, korupcija, netinkamas EIB ir EIF pavadinimo naudojimas ir slapti susitarimai; pažymi, kad 69 proc. visų EIB grupės perduotų bylų buvo pateikta OLAF; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atkreipia dėmesį į EIB ir „Volkswagen“ susitarimą, kurio pasekmės – neleisti „Volkswagen“ 18 mėnesių dalyvauti jokiame EIB projekte ir „Volkswagen“ įsipareigojimas prisidėti prie tvarumo iniciatyvos, įskaitant aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

85.

| 86. | remia atsakingą apmokestinimo politiką EIB, remdamas sąžiningumo sąlygų įtraukimą į EIB grupės sutartis ir išsamaus patikrinimo, susijusio su reikalavimų nesilaikančia jurisdikcija, vykdymą, aiškiai nurodant sutarties šalis ir geografinę vietą; palankiai vertina tai, kad 2019 m. kovo mėn. patvirtinta banko politika reikalavimų nesilaikančių jurisdikcijų atžvilgiu, ir ragina skubiai ją įgyvendinti ir reguliariai teikti ataskaitas Parlamentui dėl jos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

86.

| 87. | mano, kad aukščiausių sąžiningumo standartų laikymasis yra griežtas reikalavimas, t. y. ES propaguojami kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu standartai, Finansinių veiksmų darbo grupės, taip pat EBPO, Didžiojo dvidešimtuko ir ES propaguojami gero mokesčių srities valdymo principai siekiant pagerinti kovą su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pripažįsta EIB kaip pradininko vaidmenį ES lygmeniu rengiant tvarumo ataskaitą; ragina EIB toliau tobulinti savo tvarumo ataskaitą ir teikti informaciją apie rezultatus naudojant aiškiai apibrėžtus rodiklius, kurie yra konkretūs, lengvai įvertinami ir palyginami; |
| --- | --- |

88.

| 89. | palankiai vertina tai, kad EIB išorės auditorius pirmą kartą paskelbė riboto patikinimo ataskaitą dėl atrinktų pareiškimų, skaičių ir rodiklių, pateiktų banko 2018 m. tvarumo ataskaitoje; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ragina Audito Rūmus vykdyti griežtesnę EIB išorės kontrolę, o 2016 m. pasirašyto trišalio susitarimo dabartinės nuostatos, kuriomis reglamentuojamas Europos investicijų banko, Europos Komisijos ir Europos Audito Rūmų bendradarbiavimas, turėtų būti nuodugniai persvarstytos svarstant būsimą trišalį susitarimą, kuris turi būti sudarytas 2020 m. rugsėjo mėn.; |
| --- | --- |

90.

| 91. | tačiau primena savo prašymą, susijusį su EIB metine ataskaita, ir prašo, kad EIB pateiktų visapusiškesnę, išsamesnę ir labiau suderintą metinę veiklos ataskaitą ir reikšmingai pagerintų informacijos pateikimą, įtraukdamas išsamiai ir patikimai suskirstytas patvirtintas, pasirašytas ir tais metais išmokėtas investicijas, naudotus finansavimo šaltinius (nuosavus išteklius, ESIF, centralizuotai valdomas ES programas ir pan.), taip pat tokią informaciją apie naudos gavėjus (valstybes nares, viešąjį arba privatųjį sektorių, tarpininkus arba tiesioginius gavėjus), remiamus sektorius ir ex post vertinimų rezultatus; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ragina EP Biudžeto kontrolės komitetą surengti metinį praktinį seminarą ir (arba) klausymą dėl EIB veiklos ir EIB operacijų kontrolės, kuris suteiktų Parlamentui papildomos svarbios informacijos, padėsiančios jam atlikti EIB ir jo operacijų kontrolės darbą; |
| --- | --- |

92.

Tolesni veiksmai, susiję su Parlamento rekomendacijomis

| 93. | ragina EIB toliau teikti pranešimus apie pažangą įgyvendinant ankstesnes Europos Parlamento rekomendacijas, pateiktas jo metinėse rezoliucijose, ypač susijusias su:






  a) | investicijų strategijos ekonominiu, aplinkosauginiu ir socialiniu poveikiu; |
| --- | --- | --- |

93.

a)

investicijų strategijos ekonominiu, aplinkosauginiu ir socialiniu poveikiu;

| b) | pritaikymu, susijusiu su interesų konfliktų prevencija, ypač kai nariai dalyvauja skiriant paskolas; |
| --- | --- |

b)

pritaikymu, susijusiu su interesų konfliktų prevencija, ypač kai nariai dalyvauja skiriant paskolas;

| c) | skaidrumu atlikus klientų sąžiningumo išsamų patikrinimą, siekiant užtikrinti mokesčių vengimo, sukčiavimo ir korupcijos prevenciją; |
| --- | --- |

c)

skaidrumu atlikus klientų sąžiningumo išsamų patikrinimą, siekiant užtikrinti mokesčių vengimo, sukčiavimo ir korupcijos prevenciją;

o

o o

| 94. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai ir prašo Tarybos ir EIB direktorių valdybos surengti diskusijas dėl čia pristatomos Parlamento pozicijos. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  https://www.ombudsman.europa.eu/lt/decision/lt/95520

(2)  OL C 41, 2020 2 6, p. 18.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0036.

(4)  OL L 169, 2015 7 1, p. 1.

(5)  https://www.eca.europa.eu/lt/Pages/DocItem.aspx?did=49051

(6)  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti, vertinimas. https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/elm_evaluation_swd_2019_333_f1_staff_working_paper_en_v3_p1_1048237.pdf

(7)  https://www.consilium.europa.eu/media/40967/efad-report_final.pdf

(8)  https://counter-balance.org/uploads/files/Reports/Flagship-Reports-Files/2019-Corruption-Report.pdf

(9)  Crédit Agricole įsipareigojo neberemti įmonių, kurios plėtoja arba planuoja plėtoti veiklą anglių sektoriuje. Crédit Agricole visiško netoleravimo politika taikoma visoms įmonėms, kurios plėtoja arba planuoja plėtoti veiklą anglių sektoriuje, pradedant anglių gavyba ir baigiant elektros energijos gamyba naudojant anglis, įskaitant prekybą anglimis ir jų transportavimą.

(10)  EIB, „Hidroenergetikos plėtros aplinkos, klimato ir socialinės gairės“, 2019 m. spalio mėn.

(11)  https://www.eca.europa.eu/lt/Pages/DocItem.aspx?did=49051

(12)  https://www.eib.org/attachments/general/ac_annual_reports_2018_en.pdf

(13)  Luxembourg Times, „EIB under scrutiny for failings after whistleblowing complaints“, 2020 m. balandžio 21 d.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/34

---

P9_TA(2020)0192

2018 m. metinis pranešimas „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. metinio pranešimo „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“ (2019/2128(INI))

(2021/C 371/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310 straipsnio 6 dalį ir 325 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310 straipsnio 6 dalį ir 325 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl ankstesnių Komisijos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) metinių ataskaitų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl ankstesnių Komisijos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) metinių ataskaitų,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 11 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „30-oji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu metinė ataskaita (2018 m.)“ (COM(2019)0444) ir prie jos pridedamus tarnybų darbo dokumentus (SWD(2019)0361, SWD(2019)0362, SWD(2019)0363, SWD(2019)0364 ir SWD(2019)0365), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 11 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „30-oji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu metinė ataskaita (2018 m.)“ (COM(2019)0444) ir prie jos pridedamus tarnybų darbo dokumentus (SWD(2019)0361, SWD(2019)0362, SWD(2019)0363, SWD(2019)0364 ir SWD(2019)0365),

| — | atsižvelgdamas į OLAF 2018 m. ataskaitą (1) ir OLAF Priežiūros komiteto 2018 m. veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į OLAF 2018 m. ataskaitą (1) ir OLAF Priežiūros komiteto 2018 m. veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Audito Rūmams „Komisijos kovos su sukčiavimu strategija: aktyvesni ES biudžeto apsaugos veiksmai“ (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Audito Rūmams „Komisijos kovos su sukčiavimu strategija: aktyvesni ES biudžeto apsaugos veiksmai“ (COM(2019)0196),

| — | atsižvelgdamas į „Veiksmų planą“ (SWD(2019)0170) ir „Sukčiavimo rizikos vertinimą“ SWD(2019)0171), pridedamus prie komunikato „Komisijos kovos su sukčiavimu strategija: aktyvesni ES biudžeto apsaugos veiksmai“ (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į „Veiksmų planą“ (SWD(2019)0170) ir „Sukčiavimo rizikos vertinimą“ SWD(2019)0171), pridedamus prie komunikato „Komisijos kovos su sukčiavimu strategija: aktyvesni ES biudžeto apsaugos veiksmai“ (COM(2019)0196),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų 2018 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų 2018 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (COM(2018)0324),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad pradėtos taikyti standartinės nuostatos dėl ES finansinių interesų apsaugos pagal visus Komisijos DFP pasiūlymus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad pradėtos taikyti standartinės nuostatos dėl ES finansinių interesų apsaugos pagal visus Komisijos DFP pasiūlymus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų nuomonę Nr. 8/2018 dėl 2018 m. gegužės 23 d. Komisijos pasiūlymo dėl OLAF reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dalinio pakeitimo dėl bendradarbiavimo su Europos prokuratūra ir OLAF tyrimų veiksmingumo (COM(2018)0338), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų nuomonę Nr. 8/2018 dėl 2018 m. gegužės 23 d. Komisijos pasiūlymo dėl OLAF reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dalinio pakeitimo dėl bendradarbiavimo su Europos prokuratūra ir OLAF tyrimų veiksmingumo (COM(2018)0338),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų nuomonę Nr. 9/2018 dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES kovos su sukčiavimu programos (COM(2018)0386), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų nuomonę Nr. 9/2018 dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES kovos su sukčiavimu programos (COM(2018)0386),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 26/2018 „Keli vėlavimai įgyvendinti muitinės IT sistemas: kas buvo ne taip?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 26/2018 „Keli vėlavimai įgyvendinti muitinės IT sistemas: kas buvo ne taip?“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 01/2019 „Kova su sukčiavimu naudojant ES lėšas. Reikalingi veiksmai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 01/2019 „Kova su sukčiavimu naudojant ES lėšas. Reikalingi veiksmai“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 06/2019 „Sukčiavimo panaikinimas ES sanglaudos politikos srityje. Vadovaujančiosios institucijos turi stiprinti aptikimą, atsaką ir koordinavimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 06/2019 „Sukčiavimo panaikinimas ES sanglaudos politikos srityje. Vadovaujančiosios institucijos turi stiprinti aptikimą, atsaką ir koordinavimą“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 12/2019 „Elektroninė prekyba: vis dar reikia įveikti nemažai su PVM ir muitų surinkimu susijusių iššūkių“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 12/2019 „Elektroninė prekyba: vis dar reikia įveikti nemažai su PVM ir muitų surinkimu susijusių iššūkių“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (3) ir į jo laikotarpio vidurio peržiūrą, kurią 2017 m. spalio 2 d. paskelbė Komisija (COM(2017)0589), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (3) ir į jo laikotarpio vidurio peržiūrą, kurią 2017 m. spalio 2 d. paskelbė Komisija (COM(2017)0589),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (4) (FIA direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (4) (FIA direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (5),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (6),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (7),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos užsakymu parengtą 2019 m. rugsėjo 4 d. ataskaitą „28 ES valstybių narių PVM nepriemokos tyrimas ir ataskaitos. Galutinė ataskaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos užsakymu parengtą 2019 m. rugsėjo 4 d. ataskaitą „28 ES valstybių narių PVM nepriemokos tyrimas ir ataskaitos. Galutinė ataskaita“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos užsakymu parengtą 2015 m. ataskaitą „Tyrimas, kuriuo kiekybiškai nustatoma ir analizuojama PVM nepriemoka ES valstybėse narėse. 2015 m. ataskaita“ ir į 2016 m. balandžio 7 d. Komisijos komunikatą dėl PVM veiksmų plano „Bendros ES PVM erdvės kūrimas. Laikas spręsti“ (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos užsakymu parengtą 2015 m. ataskaitą „Tyrimas, kuriuo kiekybiškai nustatoma ir analizuojama PVM nepriemoka ES valstybėse narėse. 2015 m. ataskaita“ ir į 2016 m. balandžio 7 d. Komisijos komunikatą dėl PVM veiksmų plano „Bendros ES PVM erdvės kūrimas. Laikas spręsti“ (COM(2016)0148),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 3 d. Komisijos ES kovos su korupcija ataskaitą (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 3 d. Komisijos ES kovos su korupcija ataskaitą (COM(2014)0038),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (8),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „Kova su korupcija ES“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „Kova su korupcija ES“ (COM(2011)0308),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl informatorių vaidmens saugant Europos Sąjungos finansinius interesus (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl informatorių vaidmens saugant Europos Sąjungos finansinius interesus (9),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikato „Kovos su cigarečių kontrabanda ir kitokia neteisėta prekyba tabako gaminiais stiprinimas. Visapusė ES strategija“ (COM(2013)0324, 2013 m. birželio 6 d.) įgyvendinimo pažangos ataskaitą (COM(2017)0235), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikato „Kovos su cigarečių kontrabanda ir kitokia neteisėta prekyba tabako gaminiais stiprinimas. Visapusė ES strategija“ (COM(2013)0324, 2013 m. birželio 6 d.) įgyvendinimo pažangos ataskaitą (COM(2017)0235),

| — | atsižvelgdamas į OLAF koordinuojamą ataskaitą „Sukčiavimas vykdant viešuosius pirkimus – įspėjamųjų ženklų ir geriausios patirties rinkinys“, paskelbtą 2017 m. gruodžio 20 d., ir 2017 m. OLAF vadovą „Pranešimas apie pažeidimus pasidalijamojo valdymo atveju“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į OLAF koordinuojamą ataskaitą „Sukčiavimas vykdant viešuosius pirkimus – įspėjamųjų ženklų ir geriausios patirties rinkinys“, paskelbtą 2017 m. gruodžio 20 d., ir 2017 m. OLAF vadovą „Pranešimas apie pažeidimus pasidalijamojo valdymo atveju“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 19/2017 „Importo procedūros. Teisinės sistemos trūkumai ir neveiksmingas įgyvendinimas daro poveikį ES finansiniams interesams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 19/2017 „Importo procedūros. Teisinės sistemos trūkumai ir neveiksmingas įgyvendinimas daro poveikį ES finansiniams interesams“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą, priimtą byloje C-105/14, baudžiamoji byla prieš Taricco ir kt. (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą, priimtą byloje C-105/14, baudžiamoji byla prieš Taricco ir kt. (10),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą, priimtą byloje C-42/17, baudžiamoji byla prieš M. A. S. ir M. B. (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą, priimtą byloje C-42/17, baudžiamoji byla prieš M. A. S. ir M. B. (11),

| — | atsižvelgdamas į Bendrojo Teismo sprendimą, priimtą byloje T-48/16, Sigma Orionis SA prieš Europos Komisiją (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendrojo Teismo sprendimą, priimtą byloje T-48/16, Sigma Orionis SA prieš Europos Komisiją (12),

| — | 2018 m. spalio 2 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/1541, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 904/2010 ir (ES) 2017/2454 nuostatos dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje stiprinimo priemonių, siekiant padidinti valstybių narių pajėgumus išnaikinti žalingiausio sukčiavimo PVM srityje schemas ir sumažinti PVM nepriemoką, |
| --- | --- |

—

2018 m. spalio 2 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/1541, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 904/2010 ir (ES) 2017/2454 nuostatos dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje stiprinimo priemonių, siekiant padidinti valstybių narių pajėgumus išnaikinti žalingiausio sukčiavimo PVM srityje schemas ir sumažinti PVM nepriemoką,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją „ES finansinių interesų apsauga. Pinigų ir turto susigrąžinimas iš trečiųjų valstybių sukčiavimo atvejais“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją „ES finansinių interesų apsauga. Pinigų ir turto susigrąžinimas iš trečiųjų valstybių sukčiavimo atvejais“ (13),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ (COM(2018)0321),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių (14),

| — | atsižvelgdamas į tęsiamą programos „Hercule III“ įgyvendinimą (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tęsiamą programos „Hercule III“ įgyvendinimą (15),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0103/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0103/2020),

| A. | kadangi Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, įgyvendina Sąjungos biudžetą ir 2018 m. 74 proc. šio biudžeto buvo vykdoma taikant pasidalijamąjį valdymą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, įgyvendina Sąjungos biudžetą ir 2018 m. 74 proc. šio biudžeto buvo vykdoma taikant pasidalijamąjį valdymą;

| B. | kadangi Komisija turėtų vykdyti savo atitinkamas priežiūros, kontrolės ir audito pareigas pagal pasidalijamojo valdymo principą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija turėtų vykdyti savo atitinkamas priežiūros, kontrolės ir audito pareigas pagal pasidalijamojo valdymo principą;

| C. | kadangi pagal Finansinio reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 63 straipsnį valstybės narės, vykdydamos su biudžeto vykdymu susijusias užduotis, turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad užkirstų kelią pažeidimams ir sukčiavimui, juos nustatytų ir ištaisytų; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Finansinio reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 63 straipsnį valstybės narės, vykdydamos su biudžeto vykdymu susijusias užduotis, turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad užkirstų kelią pažeidimams ir sukčiavimui, juos nustatytų ir ištaisytų;

| D. | kadangi, siekdamos apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, valstybės narės turėtų vykdyti ex ante ir ex post kontrolę, susigrąžinti netinkamai išmokėtas lėšas ir prireikus pradėti su tuo susijusį teismo procesą; |
| --- | --- |

D.

kadangi, siekdamos apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, valstybės narės turėtų vykdyti ex ante ir ex post kontrolę, susigrąžinti netinkamai išmokėtas lėšas ir prireikus pradėti su tuo susijusį teismo procesą;

| E. | kadangi siekiant padidinti piliečių pasitikėjimą užtikrinant, kad mokesčių mokėtojų pinigai būtų naudojami tinkamai ir ES biudžetas būtų veiksmingai įgyvendintas, patikimas finansų valdymas ir ES finansinių interesų apsauga turėtų būti pagrindiniai ES biudžeto vykdymo politikos principai; |
| --- | --- |

E.

kadangi siekiant padidinti piliečių pasitikėjimą užtikrinant, kad mokesčių mokėtojų pinigai būtų naudojami tinkamai ir ES biudžetas būtų veiksmingai įgyvendintas, patikimas finansų valdymas ir ES finansinių interesų apsauga turėtų būti pagrindiniai ES biudžeto vykdymo politikos principai;

| F. | kadangi patikimos viešosios išlaidos ir ES finansinių interesų apsauga prisideda prie veiksmingo ES biudžeto valdymo; |
| --- | --- |

F.

kadangi patikimos viešosios išlaidos ir ES finansinių interesų apsauga prisideda prie veiksmingo ES biudžeto valdymo;

| G. | kadangi SESV sutarties 310 straipsnio 6 dalyje nurodyta, kad „Sąjunga ir valstybės narės Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiam sukčiavimui ir kitoms neteisėtoms veikoms priešinasi pagal 325 straipsnį“; kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad valstybės narės prieš Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą imasi tų pačių priemonių, kurių jos imasi prieš savo pačių finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą; kadangi SESV sutarties 325 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „valstybės narės derina savo veiksmus, skirtus Sąjungos finansiniams interesams nuo sukčiavimo apsaugoti“ ir kad „jos, Komisijos padedamos, organizuoja glaudų ir reguliarų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą“; kadangi pagal SESV 325 straipsnio 4 dalį su Europos Audito Rūmais privaloma konsultuotis dėl visų priemonių, kurias teisėkūros institucija ketina patvirtinti ES finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo prevencijos ir kovos su juo srityse; |
| --- | --- |

G.

kadangi SESV sutarties 310 straipsnio 6 dalyje nurodyta, kad „Sąjunga ir valstybės narės Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiam sukčiavimui ir kitoms neteisėtoms veikoms priešinasi pagal 325 straipsnį“; kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad valstybės narės prieš Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą imasi tų pačių priemonių, kurių jos imasi prieš savo pačių finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą; kadangi SESV sutarties 325 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „valstybės narės derina savo veiksmus, skirtus Sąjungos finansiniams interesams nuo sukčiavimo apsaugoti“ ir kad „jos, Komisijos padedamos, organizuoja glaudų ir reguliarų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą“; kadangi pagal SESV 325 straipsnio 4 dalį su Europos Audito Rūmais privaloma konsultuotis dėl visų priemonių, kurias teisėkūros institucija ketina patvirtinti ES finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo prevencijos ir kovos su juo srityse;

| H. | kadangi ES biudžeto lėšomis remiami bendri tikslai ir padedama spręsti bendrus uždavinius ir kadangi geri veiklos rezultatai yra būtina sąlyga siekiant rezultatų ir prioritetų, reguliaraus sąnaudų, išdirbių, rezultatų ir poveikio vertinimo supaprastinimas atliekant veiklos auditą yra esminiai rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo elementai; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES biudžeto lėšomis remiami bendri tikslai ir padedama spręsti bendrus uždavinius ir kadangi geri veiklos rezultatai yra būtina sąlyga siekiant rezultatų ir prioritetų, reguliaraus sąnaudų, išdirbių, rezultatų ir poveikio vertinimo supaprastinimas atliekant veiklos auditą yra esminiai rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo elementai;

| I. | kadangi ES yra įpareigota imtis veiksmų kovos su korupcija politikos srityje, neviršydama pagal SESV nustatytų ribų; kadangi SESV 67 straipsnyje nustatyta Sąjungos pareiga užtikrinti aukšto lygio saugumą, be kita ko, vykdant nusikalstamumo prevenciją bei kovojant su juo ir derinant baudžiamosios teisės aktus; kadangi pagal SESV 83 straipsnį korupcija apibrėžiama kaip viena iš ypač sunkių nusikaltimų, turinčių tarpvalstybinį pobūdį, sričių ir kenkiančių ES finansiniams interesams; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES yra įpareigota imtis veiksmų kovos su korupcija politikos srityje, neviršydama pagal SESV nustatytų ribų; kadangi SESV 67 straipsnyje nustatyta Sąjungos pareiga užtikrinti aukšto lygio saugumą, be kita ko, vykdant nusikalstamumo prevenciją bei kovojant su juo ir derinant baudžiamosios teisės aktus; kadangi pagal SESV 83 straipsnį korupcija apibrėžiama kaip viena iš ypač sunkių nusikaltimų, turinčių tarpvalstybinį pobūdį, sričių ir kenkiančių ES finansiniams interesams;

| J. | kadangi sukčiavimas, susijęs su ES lėšomis, yra viena iš priemonių, kuriomis nusikalstamos organizacijos skverbiasi į ekonomiką ir kenkia ekonominei laisvei ir laisvai konkurencijai; |
| --- | --- |

J.

kadangi sukčiavimas, susijęs su ES lėšomis, yra viena iš priemonių, kuriomis nusikalstamos organizacijos skverbiasi į ekonomiką ir kenkia ekonominei laisvei ir laisvai konkurencijai;

| K. | kadangi reikia tinkamai spręsti valstybių narių teisinių ir administracinių sistemų įvairovės klausimą, kad būtų imamasi labiau koordinuotų veiksmų šalinant pažeidimus ir kovojant su sukčiavimu; kadangi Komisija turėtų toliau dėti daugiau pastangų kovodama su sukčiavimu ir toliau veiksmingai tas pastangas įgyvendinti, kad būtų pasiekta dar apčiuopiamesnių ir labiau patenkinamų rezultatų; |
| --- | --- |

K.

kadangi reikia tinkamai spręsti valstybių narių teisinių ir administracinių sistemų įvairovės klausimą, kad būtų imamasi labiau koordinuotų veiksmų šalinant pažeidimus ir kovojant su sukčiavimu; kadangi Komisija turėtų toliau dėti daugiau pastangų kovodama su sukčiavimu ir toliau veiksmingai tas pastangas įgyvendinti, kad būtų pasiekta dar apčiuopiamesnių ir labiau patenkinamų rezultatų;

| L. | kadangi korupcija kelia rimtą grėsmę ne tik Sąjungos finansiniams interesams, bet ir demokratijai bei pasitikėjimui viešuoju administravimu; |
| --- | --- |

L.

kadangi korupcija kelia rimtą grėsmę ne tik Sąjungos finansiniams interesams, bet ir demokratijai bei pasitikėjimui viešuoju administravimu;

| M. | kadangi valstybių narių surinktas PVM yra svarbus nacionalinių biudžetų pajamų šaltinis ir PVM pagrįsti nuosavi ištekliai 2018 m. sudarė 11,9 proc. visų ES biudžeto pajamų; |
| --- | --- |

M.

kadangi valstybių narių surinktas PVM yra svarbus nacionalinių biudžetų pajamų šaltinis ir PVM pagrįsti nuosavi ištekliai 2018 m. sudarė 11,9 proc. visų ES biudžeto pajamų;

| N. | kadangi sistemingi ir įsigalėję korupcijos atvejai kai kuriose valstybėse narėse labai kenkia ES finansiniams interesams ir kartu kelia grėsmę demokratijai, pagrindinėms teisėms ir teisinei valstybei; kadangi 2017 m. gruodžio mėn. paskelbtoje specialiojoje „Eurobarometro“ ataskaitoje Nr. 470 dėl korupcijos teigiama, kad bendras korupcijos suvokimas ir požiūris į ją apskritai išliko gana stabilūs, palyginti su 2013 m. duomenimis, ir tai rodo, kad nebuvo pasiekta jokių konkrečių rezultatų ES piliečių pasitikėjimo savo institucijomis didinimo klausimu; |
| --- | --- |

N.

kadangi sistemingi ir įsigalėję korupcijos atvejai kai kuriose valstybėse narėse labai kenkia ES finansiniams interesams ir kartu kelia grėsmę demokratijai, pagrindinėms teisėms ir teisinei valstybei; kadangi 2017 m. gruodžio mėn. paskelbtoje specialiojoje „Eurobarometro“ ataskaitoje Nr. 470 dėl korupcijos teigiama, kad bendras korupcijos suvokimas ir požiūris į ją apskritai išliko gana stabilūs, palyginti su 2013 m. duomenimis, ir tai rodo, kad nebuvo pasiekta jokių konkrečių rezultatų ES piliečių pasitikėjimo savo institucijomis didinimo klausimu;

Pažeidimų nustatymas ir pranešimas apie juos

| 1. | palankiai vertina 30-ąją metinę ES finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu ataskaitą, taip pat per pastaruosius tris dešimtmečius padarytą pažangą kuriant ir plėtojant kovos su sukčiavimu ir pažeidimais ES lygmeniu teisės aktų pagrindus ir institucinę sistemą (OLAF ir Europos prokuratūra), užmezgant valstybių narių bendradarbiavimą tarpusavyje ir su Komisija, taip pat siekiant ES biudžeto apsaugos rezultatų, kurių nebūtų galima pasiekti be bendrų ES institucijų ir nacionalinių valdžios institucijų pastangų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į nuolatinę sukčiavimo būdų kaitą ir naujus sukčiavimo modelius, pasižyminčius reikšmingu tarpvalstybinių aspektu ir tarpvalstybinėmis sukčiavimo schemomis (kaip antai sukčiavimas žemės ūkio produktų pardavimo skatinimo srityje, priedangos įmonės, vengimas mokėti muitus nurodant per mažą tekstilės gaminių ir avalynės vertę šiems gaminiams patenkant į Sąjungą ir atliekant muitinį įforminimą keliose valstybėse narėse, elektroninė prekyba, didėjantis tarpvalstybinis sukčiavimo išlaidų srityje aspektas ir klastojimas), kurie daro neigiamą poveikį ES biudžeto įplaukoms ir dėl kurių reikia imtis naujų koordinuotų atsakomųjų veiksmų ES ir nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad 2018 m. bendras žinomų sukčiavimu laikomų ir juo nelaikomų pažeidimų skaičius (11 638 atvejai) sumažėjo 25 proc., palyginti su 2017 m. (15 213 atvejų), ir kad jų vertė liko stabili, palyginti su praeitais metais (2,5 mlrd. EUR 2016 m. ir 2,58 mlrd. EUR 2017 m.); |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad ne visi pažeidimai padaryti sukčiaujant ir kad reikia aiškiai atskirti padarytas klaidas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičius ir su jais susijusios sumos nėra tiesioginis ES biudžetui ar konkrečios valstybės narės biudžetui poveikį darančio sukčiavimo lygmens vertinimo rodiklis; pažymi, kad neaišku, apie kiek sukčiavimu laikomų pažeidimų Komisija ir ypač valstybės narės kasmet nepraneša; pažymi, kad dėl to Parlamentui sunku padaryti naudingas išvadas dėl Komisijos vykdomos kovos su sukčiavimu veiklos veiksmingumo; todėl ragina Komisiją parengti metodiką, pagal kurią būtų galima pagerinti patikimumą ir tiksliau įvertinti sukčiavimo mastą ES; pažymi, kad sukčiavimu laikomi pažeidimai buvo susiję su 0,71 proc. 2018 m. mokėjimų ir 0,65 proc. bendros 2018 m. surinktų tradicinių nuosavų išteklių (TNI) sumos; taip pat pažymi, kad sukčiavimu nelaikomi pažeidimai buvo susiję su 0,58 proc. 2018 m. mokėjimų ir 1,78 proc. bendros 2018 m. surinktų TNI sumos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į Audito Rūmų išvadą, kad Komisija nepakankamai supranta sukčiavimo mastą, pobūdį ir priežastis; pakartoja raginimą Komisijai nustatyti vienodą palyginamų duomenų apie pažeidimus ir sukčiavimo atvejus rinkimo iš valstybių narių sistemą siekiant standartizuoti pranešimo procesą bei užtikrinti teikiamų duomenų kokybę ir palyginamumą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | be to, ragina Komisiją atlikti išsamius patikrinimus, kad būtų užtikrintas visiškas Pažeidimų valdymo sistemoje valstybių narių pateiktų duomenų skaidrumas ir kokybė; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičius 2018 m. (1 152 atvejai) išliko tokio paties lygio, kaip 2017 m.; vis dėlto apgailestauja, kad susijusios sumos padidėjo net 183 proc., o tai kelia didelį susirūpinimą; šis padidėjimas daugiausia susijęs su dviem sukčiavimu laikomais pažeidimais, susijusiais su sanglaudos politikos išlaidomis; pabrėžia, kad reikia kuo greičiau susigrąžinti šias dideles sumas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2018 m. užregistruotų sukčiavimu nelaikomų pažeidimų skaičius sumažėjo 27 proc. (10 487 atvejai), o susijusios lėšų sumos sumažėjo 37 proc. ir siekė maždaug 1,3 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

9.

| 10. | labai apgailestauja ir nurodo, kad daugelis valstybių narių neturi konkrečių kovos su organizuotu nusikalstamumu teisės aktų, nors organizuotas nusikalstamumas nuolat auga tarpvalstybinėje veikloje ir sektoriuose, kurie daro poveikį ES finansiniams interesams, kaip antai kontrabanda ar pinigų padirbinėjimas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valstybes nares glaudžiau bendradarbiauti keičiantis informacija, kad pagerintų savo duomenų rinkimą ir padidintų savo patikrų veiksmingumą, taip pat užtikrintų piliečių teises ir laisves; primena Komisijos vaidmenį koordinuojant valstybių narių bendradarbiavimą; ragina Komisiją padėti koordinuoti vienos bendros duomenų apie pažeidimus ir sukčiavimo atvejus rinkimo iš valstybių narių sistemos kūrimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Europos Audito Rūmus į savo audito imtį nuolat įtraukti institucijas ir valdymo įstaigas, atsakingas už tyčinio netinkamo lėšų panaudojimo atvejus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | yra susirūpinęs, kad, siekiant sumažinti administracinę naštą valstybių narių valdžios institucijoms, pagal Bendrųjų nuostatų reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 iš jų reikalaujama teikti ataskaitas tik apie sukčiavimu laikomus ar sukčiavimu nelaikomus pažeidimus, susijusius su Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) lėšų sumomis, didesnėmis nei 10 000 EUR; primena, kad žemės ūkio ir Europos socialinio fondo srityje yra daug mokėjimų, kurių suma yra gerokai mažesnė už 10 000 EUR ribą ir kurie išmokami kaip su teisėmis į išmokas susiję mokėjimai (remiantis tam tikrų sąlygų įvykdymu), ir todėl gali būti apgaulingai atliekami mokėjimai, kurie nesiekia ataskaitų teikimo ribos ir apie kuriuos nepranešama, tačiau atkreipia dėmesį į Audito Rūmų 2017 ir 2018 m. metinėse ataskaitose pateiktą pastabą, kad su teisėmis į išmokas susijusiuose mokėjimuose mažiau klaidų nei kompensuojant išlaidas – pastarasis išmokėjimo metodas taikomas projektams, kurių vertė viršija 10 000 EUR; |
| --- | --- |

13.

| 14. | griežtai smerkia tai, kad Čekijos vyriausybės aukšto lygio pareigūnai ir kiti viešojo sektoriaus subjektai Vengrijoje, Graikijoje, Lenkijoje, Rumunijoje ir Italijoje dideliu mastu piktnaudžiauja naudojant Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas; pažymi, kad dėl tokio sukčiavimo nukenčia mažosios šeimos verslo įmonės, kurioms labiausiai reikia subsidijų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | griežtai smerkia netinkamą sanglaudos fondų lėšų naudojimą; apgailestauja, kad ES lėšos, kurioms taikomos finansinės pataisos, susijusios su sukčiavimu laikomais pažeidimais, gali būti vėl panaudotos be jokių tolesnių pasekmių ar apribojimų; mano, kad tokia sistema kelia pavojų ES finansiniams interesams; todėl ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip pakartotinai naudojamos ES lėšos, ir apsvarstyti galimybę sukurti sistemą, pagal kurią kartu su pataisomis būtų taikomi tolesnio naudojimo apribojimai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena BŽŪP ir sanglaudos politikos sričių skaidrumo reikalavimus, pagal kuriuos atsakingos valstybių narių valdžios institucijos privalo sudaryti ir viešai skelbti galutinių paramos gavėjų sąrašą; ragina valstybes nares tokius duomenis skelbti vienodu kompiuterio skaitomu formatu ir užtikrinti informacijos sąveikumą; ragina Komisiją rinkti ir apibendrinti duomenis ir skelbti kiekvieno fondo didžiausių naudos gavėjų kiekvienoje valstybėje narėje sąrašus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai reikalauja, kad Komisija pasiūlytų specialų Sąjungos lygmens skundų teikimo mechanizmą, siekiant suteikti paramą ūkininkams ar paramos gavėjams, susidūrusiems, pavyzdžiui, su žemės grobimo pažeidimais, nacionalinių valdžios institucijų nusižengimais, nusikalstamų struktūrų ar organizuoto nusikalstamumo spaudimu, arba asmenims, kurie patiria priverstinį ar vergų darbą, suteikiant jiems galimybę greitai pateikti skundą Komisijai, kurį pastaroji turėtų skubiai patikrinti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad Europos Komisija šiuo metu nesiima pakankamų veiksmų, siekdama kovoti su tokio pobūdžio sukčiavimu; primygtinai ragina Komisiją vykdyti veiksmingą kontrolę ir kartu taikyti privalomas priemones; pažymi, kad Europos prokuratūra turėtų atlikti svarbų vaidmenį vykdant tarpvalstybinius tyrimus, nustatant sukčiavimo atvejus ir apie juos pranešant, taip pat patraukiant sukčiautojus baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

18.

Pajamos – nuosavi ištekliai

| 19. | pažymi, kad 1 proc. padidėjo registruotų sukčiavimu laikomų pažeidimų skaičius (iki 473 atvejų 2018 m.) tradicinių nuosavų išteklių (TNI) surinkimo srityje, ir apgailestauja, kad 116 proc. padidėjo su tuo susijusios lėšų sumos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad 2018 m. sukčiavimu nelaikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičius buvo 10 proc. mažesnis nei 2014–2018 m. vidurkis, tačiau apgailestauja, kad susijusi suma yra 17 proc. didesnė; |
| --- | --- |

20.

| 21. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad, remiantis Komisijos pirminio vertinimo statistiniais duomenimis, PVM nepriemoka 2018 m. siekė maždaug 130 mlrd. EUR, t. y. daugiau kaip 10 proc. visų tikėtinų PVM pajamų, ir kad, Komisijos vertinimu, dėl sukčiavimo PVM Bendrijos viduje atvejų Sąjungos kasmet patiriamos išlaidos siekia apie 50 mlrd. EUR; apgailestauja, kad kasmet prarandama 5 mlrd. EUR dėl iš trečiųjų valstybių tiekiamų nedidelės vertės prekių; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina tai, kad buvo priimta Finansinių interesų apsaugos (FIA) direktyva, kurioje aiškiau išdėstomi valstybių narių, Eurojusto, Europos prokuratūros ir Komisijos tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir savitarpio teisinės pagalbos aspektai kovojant su sukčiavimu PVM; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pakartoja savo poziciją, kad OLAF kompetencija pridėtinės vertės mokesčio tyrimų srityje jokiu būdu neturėtų būti ribojama ir jai neturėtų būti taikomos jokios kitos administracinės sąlygos; ragina Tarybą atsižvelgti į Parlamento poziciją šiuo klausimu derybose dėl reglamento dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos atliekamų tyrimų, susijusių su bendradarbiavimu su Europos prokuratūra ir OLAF tyrimų veiksmingumu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į svarbų OLAF vaidmenį tiriant PVM klausimus; palankiai vertina 2018 m. priimtą Tarybos reglamento (ES) Nr. 904/2010 dėl administracinio bendradarbiavimo ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčio srityje (16) pakeitimą, kuriuo nustatomos nacionalinių mokesčių administratorių gebėjimų tikrinti tarpvalstybinį prekių tiekimą ir paslaugų teikimą stiprinimo priemonės, išplečiama OLAF kompetencija sudaryti palankesnes sąlygas sukčiavimo PVM srityje tyrimams ir juos koordinuoti, atsižvelgiama į labiausiai žalingas sukčiavimo PVM srityje schemas ir siekiama mažinti PVM nepriemoką; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina iš dalies pakeistą Tarybos reglamentą (ES) Nr. 904/2010 siekiant kuo labiau padidinti naujos sandorių tinklų analizės (STA) programinės įrangos potencialą, kad būtų galima nustatyti nesąžiningus tinklus visoje ES, taip pat siekiant stiprinti nacionalinių mokesčių administratorių bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija, kad būtų galima geriau nustatyti ir greitai perimti karuselinio sukčiavimo PVM srityje atvejus; ragina imtis priemonių siekiant visiškai užtikrinti ekonominės veiklos vykdytojų, kurių atžvilgiu vykdomas tyrimas, duomenų, įvestų į naują sandorių tinklų analizės (STA) programą, apsaugą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina tai, kad pradėtos taikyti priemonės, pagal kurias nacionaliniai mokesčių administratoriai nuo 2020 m. dalijasi svarbiais 42 ir 63 muitinės procedūrų duomenimis, nes tai sudaro galimybes importo valstybei narei ir kliento valstybei narei atlikti PVM mokėtojų kodų, importuotų prekių vertės, prekių rūšies ir kt. kryžminę patikrą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, jog itin svarbu, kad visos valstybės narės prioritetą teiktų nacionalinių kovos su sukčiavimu strategijų (NKSS) plėtotei; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į sukčiavimo, susijusio su PVM, visų pirma vadinamojo karuselinio sukčiavimo, rimtumą, nes dėl to dingęs prekiautojas nemoka PVM atitinkamiems mokesčių administratoriams, net jei šis mokestis buvo išskaičiuotas iš kliento; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad 2018 m. labiausiai susijusios su sukčiavimu ir pažeidimais mokesčių srityje prekės buvo saulės kolektoriai, ir ta pati padėtis buvo 2017 ir 2016 m.; palankiai vertina Komisijos atliktus patikrinimus vietoje ir pabrėžia OLAF tyrimų ir OLAF koordinavimo šioje srityje svarbą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina tai, kad kelios valstybės narės įdiegė naujas IT priemones, rizika grindžiamus metodus ir iniciatyvas, kuriomis siekiama atremti iššūkius tradicinių nuosavų išteklių rinkimo srityje; ragina valstybes nares toliau bendradarbiauti bendrai naudojantis šiomis priemonėmis, metodais ir iniciatyvomis, toliau keistis gerąja patirtimi ir stiprinti bendradarbiavimą pagal „Eurofisc“ sistemą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | yra susirūpinęs dėl to, kad sukčiavimas pajamų srityje, susijęs su per mažu prekių, importuojamų į ES iš trečiųjų šalių, įvertinimu, ir toliau kelia grėsmę ES finansiniams interesams; pripažįsta, kad tarpvalstybinė elektroninė prekyba prekėmis yra reikšmingas mokestinio sukčiavimo šaltinis Europos Sąjungoje, ypač smulkesnių prekių atveju; ragina valstybes nares spręsti su tarpvalstybine elektronine prekyba susijusius klausimus, ypač susijusius su galimu piktnaudžiavimu mažos vertės siuntų lengvatomis, visapusiškai įgyvendinant Komisijos rekomendacijas šiuo klausimu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad 2018 m. gruodžio mėn. Komisija pristatė naują kovos su neteisėta prekyba tabako gaminiais planą, iš esmės grindžiamą teisėsaugos veiklos priemonėmis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, kad sukčiavimu nelaikomi pažeidimai visų pirma buvo nustatyti atliekant kontrolę po prekių išleidimo, tačiau pabrėžia muitinės kontrolės prieš išleidžiant prekes arba jų išleidimo metu, taip pat savanoriško prisipažinimo svarbą siekiant nustatyti pažeidimus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | dar kartą primena, kad, siekiant nustatyti sukčiavimo atvejus veiksmingiausia taikyti skirtingų aptikimo metodų (prekių išleidimo kontrolė, patikrinimai po prekių išleidimo, patikrinimai, kuriuos atlieka kovos su sukčiavimu tarnybos, ir kt.) derinį ir kad kiekvieno metodo veiksmingumas priklauso nuo atitinkamos valstybės narės, veiksmingo jos administracijos koordinavimo ir atitinkamų valstybių narių tarnybų gebėjimo bendrauti tarpusavyje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad susirūpinimą kelia tai, jog kai kurios valstybės narės reguliariai nepraneša apie nei vieną sukčiavimo atvejį; ragina Komisiją ištirti padėtį, nes mano, kad mažai tikėtina, jog tose valstybėse narėse visai nėra sukčiavimo; ragina Komisiją tose valstybėse vykdyti atsitiktinius patikrinimus vietoje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad vidutinis lėšų susigrąžinimo rodiklis atvejais, apie kuriuos pranešta kaip apie sukčiavimą 1989–2018 m., buvo apie 41 proc.; taip pat pažymi, kad su sukčiavimu susijusiais atvejais, apie kuriuos pranešta ir kurie nustatyti 2018 m., lėšų susigrąžinimo rodiklis buvo 70 proc., o tai gerokai viršija vidutinį lygį; dar kartą ragina Komisiją parengti strategiją, kaip pagerinti lėšų susigrąžinimo rodiklį šiais atvejais; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pažymi, kad bendras lėšų susigrąžinimo rodiklis atvejais, apie kuriuos pranešta kaip apie nesusijusius su sukčiavimu 1989–2018 m., buvo apie 72 proc.; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prašo Komisijos kasmet pateikti ataskaitą apie ES nuosavų išteklių sumą, susigrąžintą laikantis OLAF pateiktų rekomendacijų, ir pranešti apie sumą, kurią dar reikia susigrąžinti; |
| --- | --- |

38.

Išlaidos

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad 3 proc. sumažėjo praneštų sukčiavimu laikomų išlaidų pažeidimų atvejų skaičius (2018 m. nustatyti 679 sukčiavimu laikomi pažeidimai); vis dėlto pabrėžia, kad susijusių lėšų sumų (1 032 mlrd. EUR) srityje būta nerimą keliančio lygio priešingos tendencijos, nes šios sumos padidėjo 198 proc.; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina tai, kad 4 proc. sumažėjo užregistruotų sukčiavimu nelaikomų pažeidimų, taip pat 48 proc. sumažėjo susijusios finansinės sumos (844,9 mln. EUR); |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina tai, kad išlaidų srityje kai kurios valstybės narės priėmė keletą operatyvinių priemonių, pvz., įdiegė IT rizikos vertinimo priemones, atliko sukčiavimo rizikos vertinimus ir surengė mokymo kursus, kad padidintų bendrą informuotumą apie sukčiavimą; ragina visas likusias valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant kuo greičiau priimti tokias priemones; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse nėra sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta; ragina Komisiją ir toliau remti valstybes nares, siekiant užtikrinti, kad būtų gerinama patikrų kokybė bei didinamas jų skaičius ir dalijamasi geriausios praktikos pavyzdžiais kovojant su sukčiavimu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kaip svarbu atitinkamai valdyti ir atidžiai stebėti dotacijas, skirstomas pagal ESI fondus (Europos struktūriniai ir investicijų fondai, t. y. Europos regioninės plėtros fondas, Europos socialinis fondas, Sanglaudos fondas, Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas, PMIF (Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas), EPLSAF (Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas), EGF (Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas)), siekiant, kad šių fondų biudžetas būtų veiksmingas ir neinfliacinis ir būtų išvengta sukčiavimo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją, OLAF, Europos prokuratūrą ir valstybes nares, kiek tai susiję su bendra žemės ūkio politika, pagal kurią 2018 m. užregistruoti 249 sukčiavimu laikomi pažeidimai (-6 proc.), susiję su bendra 63,3 mln. EUR (+10 proc.) suma, ir sanglaudos politika, pagal kurią 2018 m. užregistruoti 363 sukčiavimu laikomi pažeidimai (+5 proc.), o bendra susijusi suma siekia 959,6 mln. EUR (+199 proc.); taip pat ragina taikyti griežčiausias kovos su sukčiavimu, susijusiu su iš ES biudžeto mokamomis viešosiomis lėšomis, priemones; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad 2014–2018 ataskaitiniais metais BŽŪP atveju sukčiavimo dažnumas (angl. FFL), t. y. procentinė dalis, kurią sudaro įtariamo sukčiavimo ir nustatyto sukčiavimo atvejų skaičius, palyginti su bendru pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičiumi, sudaro 10 proc., ir kad su sukčiavimo susijusių sumų dydis sudaro apie 23 proc. visos su pažeidimais susijusios finansinės sumos; taip pat pažymi, kad sukčiavimo nustatymo lygis (angl. FDR), t. y. visos su įtariamu ir nustatytu sukčiavimu susijusios finansinės sumos, palyginti su visomis išlaidomis, procentinė dalis yra tik 0,11 proc., o pažeidimų nustatymo lygis, t. y. visos su pažeidimais susijusios finansinės sumos, palyginti su visomis išlaidomis, procentinė dalis yra 0,37 proc.; |
| --- | --- |

45.

| 46. | taip pat ypač pabrėžia, kad sukčiavimo nustatymo lygis sanglaudos politikos atveju siekia 0,86 proc., o pažeidimų nustatymo lygis – apie 0,34 proc.; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pakartoja, kad svarbu užtikrinti išlaidų skaidrumą, ir prašo suteikti visapusišką prieigą prie informacijos finansavimo ES lėšomis atveju; |
| --- | --- |

47.

Komisijos kovos su sukčiavimu strategija

Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF)

| 48. | pažymi, kad 2018 m. OLAF pradėjo 219 tyrimų ir užbaigė 167 tyrimus, rekomenduodama susigrąžinti 371 mln. EUR; taip pat pažymi, kad metų pabaigoje buvo vykdoma 414 tyrimų; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atkreipia dėmesį į plečiamą kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybų (angl. AFCOS) vaidmenį didinant įvairių nacionalinių institucijų tarpvalstybinio bendradarbiavimo veiksmingumą, ypač siekiant kovoti su sukčiavimu muitų srityje ir taip pat bendradarbiauti su OLAF; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palankiai vertina tai, kad 2019 m. balandžio mėn. priimta Komisijos kovos su sukčiavimu strategija (KKSS), priimta atsižvelgiant į du naujus svarbius 2017 m. priimtus ES kovos su sukčiavimu teisės aktus, t. y. Direktyvą dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (FIA direktyvą), kurioje nustatyti griežtesni bendri valstybių narių baudžiamosios teisės standartai siekiant apsaugoti ES finansinius interesus, ir reglamentą, pagal kurį įsteigiama Europos prokuratūra (angl. EPPO); |
| --- | --- |

50.

| 51. | apgailestauja, kad Komisija į savo metinę darbo programą dar neįtraukė pasiūlymo dėl tarpusavio administracinės pagalbos priemonės išlaidų srityje; mano, kad tokia iniciatyva atitinka Sutarties 225 straipsnio nuostatas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atkreipia dėmesį į itin svarbų OLAF vaidmenį ir būtinybę toliau jį stiprinti ir užtikrinti veiksmingą koordinavimą su Europos prokuratūra; |
| --- | --- |

52.

| 53. | apgailestauja, kad iki šiol tik dvylika valstybių narių yra įgyvendinusios naująją FIA direktyvą, dar aštuonios yra ją įgyvendinusios iš dalies, o kitos jos dar apskritai neįgyvendino; pažymi, kad naujosios FIA direktyvos įgyvendinimo terminas jau baigėsi 2019 m. liepos 6 d.; ragina Komisiją kuo greičiau paskelbti visų valstybių narių, kurios neperkėlė minėtos direktyvos į nacionalinę teisę iki nustatyto termino, sąrašą; ragina visas neperkėlusias valstybes nares imtis visų būtinų priemonių ir užtikrinti, kad ši direktyva būtų visiškai ir teisingai perkelta į nacionalinę teisę per kuo trumpesnį laiką; ragina Komisiją atidžiai stebėti perkėlimo į nacionalinę teisę procesą visose valstybėse narėse, taip pat pasinaudoti savo prerogatyvomis pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras tais atvejais, kai valstybės narės nesilaiko perkėlimo į nacionalinę teisę proceso; |
| --- | --- |

53.

| 54. | dar kartą primena, kad nauja KKSS apima: i) ES finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą (įskaitant sukčiavimą PVM srityje), korupciją ir pasisavinimą, kaip apibrėžta FIA direktyvos 3 ir 4 straipsniuose; ii) kitą Sąjungos finansiniams interesams kenkiančią nusikalstamą veiką, pvz. ES biudžetui kenkiančius teisės pažeidimus, susijusius su piktnaudžiavimu viešųjų pirkimų procedūromis; iii) Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje apibrėžtus pažeidimus (tyčinius pažeidimus, neįtrauktus į pirmiau paminėtą nusikalstamą veiką) ir iv) šiurkščius Sąjungos institucijų arba įstaigų darbuotojų arba narių profesinių pareigų pažeidimus, kaip nurodyta OLAF reglamento 1 straipsnio 4 dalyje ir Komisijos sprendimo 1999/352/EB, EAPB, Euratomas, įsteigiančio Europos kovos su sukčiavimu tarnybą, 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje (17); |
| --- | --- |

54.

| 55. | palankiai vertina naujus prioritetus, nustatytus naujoje KKSS, kaip antai ES biudžetui kenkiančio sukčiavimo būdų, sukčiautojų profilių ir su tokiu sukčiavimu susijusių sisteminių pažeidžiamų sričių supratimo gerinimas, taip pat koordinavimo, bendradarbiavimo ir darbo srautų kovos su sukčiavimu srityje optimizavimas, visų pirma tarp Komisijos tarnybų ir vykdomųjų įstaigų; |
| --- | --- |

55.

| 56. | apgailestauja, kad tik vienuolika valstybių narių yra patvirtinusios nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas (NKSS); ragina visas to dar nepadariusias valstybes nares daryti pažangą priimant savo NKSS; ragina Komisiją skatinti minėtas valstybes nares paskubėti priimti NKSS; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę priimti nuostatą, pagal kurią nacionalinės kovos su sukčiavimu strategijos būtų prieigos prie ES lėšų sąlygą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palankiai vertina naują pasiūlymą dėl 2021–2027 m. ES kovos su sukčiavimu programos, kurią OLAF įgyvendins tiesioginio valdymo būdu; pažymi, kad ES kovos su sukčiavimu programa apima: i) išlaidų programą „Hercule III“, pagal kurią remiama veikla, nukreipta prieš sukčiavimą, korupciją ir bet kokią kitą neteisėtą veiką, kenkiančią Sąjungos finansiniams interesams, ii) kovos su sukčiavimu informacinę sistemą (angl. AFIS), kuri yra operatyvinė veikla, kurią iš esmės sudaro muitinės IT taikomųjų programų, naudojamų pagal bendrą Komisijos valdomą informacinę sistemą, rinkinys, ir iii) Pažeidimų valdymo sistemą (angl. IMS), kuri yra saugi elektroninių ryšių priemonė, palengvinanti valstybių narių pareigos pranešti apie nustatytus pažeidimus vykdymą ir padedanti valdyti šiuos pažeidimus ir atlikti jų analizę; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pažymi, kad ES kovos su sukčiavimu programai ir jos naujiems prioritetams reikia pakankamai lėšų, kad būtų pasiekti rezultatai; todėl yra susirūpinęs dėl Europos Vadovų Tarybos pirmininko pasiūlymo sumažinti ES kovos su sukčiavimu programos biudžetą nuo 156 mln. EUR 2014–2020 m. laikotarpiu iki 111 mln. EUR 2021–2027 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pakartoja, kad į nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas reikia įtraukti aktyvius kovos su sukčiavimu metodus, kuriais būtų ne tik užtikrinama, kad sukčiavimas būtų nustatytas, bet ir kad jam būtų veiksmingai užkirstas kelias; |
| --- | --- |

59.

Europos prokuratūros steigimo pažanga

| 60. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2018 m. paskirtas laikinasis administracijos direktorius; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad Europos prokuratūros įsteigimas yra esminis pokytis siekiant saugoti Sąjungos finansinius interesus; pabrėžia Europos prokuratūros svarbą kovojant su sukčiavimu, korupcija ir sunkiu tarpvalstybiniu sukčiavimu PVM srityje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. Nyderlandai ir Malta nusprendė prisijungti prie Europos prokuratūros veiklos; pažymi, kad iki 2019 m. spalio mėn. pabaigos prie Europos prokuratūros veiklos buvo prisijungusios penkios valstybės narės; vis dėlto primena, kad pagal Reglamento (ES) 2017/1939 9 straipsnį valstybės narės bet kada gali prisijungti prie šio tarpvalstybinio bendradarbiavimo; ragina visas dar neprisijungusias prie Europos prokuratūros veiklos valstybes nares kuo greičiau tai padaryti; ragina Komisiją aktyviai propaguoti ir skatinti narystę Europos prokuratūroje tarp iki šiol nenorinčių prie jos veiklos prisijungti valstybių narių, siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvų tarpvalstybinį Europos prokuratūros veikimą visoje ES; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad Europos vyriausiojo prokuroro atrankos procedūra buvo baigta 2019 m.; palankiai vertina tai, kad po atrankos procedūros, kurioje dalyvavo Europos Parlamentas, Taryba ir Komisijos atrinkta nepriklausoma ekspertų grupė, pirmąja Europos vyriausiąja prokurore paskirta Laura Codruta Kovesi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad nepakankamas Europos prokuratūros finansavimas ir nepakankamas jos darbuotojų skaičius kūrimo etapu yra nepriimtini; labai apgailestauja, kad Komisija iš esmės nepakankamai įvertino reikiamus išteklius; pabrėžia, kad Europos prokuratūra turi išnagrinėti iki 3 000 bylų per metus nuo pat jos veikimo pradžios; pabrėžia, kad Europos prokuratūrai reikia bent 76 papildomų etatų ir 8 mln. EUR, kad ji pradėtų veikti visu pajėgumu iki 2020 m. pabaigos, kaip numatyta; prieštarauja ne visą darbo dieną dirbančių prokurorų principui; prašo valstybių narių kuo greičiau paskirti prokurorus, dirbančius visu etatu; primygtinai ragina Komisiją pateikti taisomojo biudžeto projektą; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad įsteigus Europos prokuratūrą OLAF išliks vienintelė tarnyba, atsakinga už ES finansinių interesų apsaugą ES valstybėse narėse, kurios nusprendė neprisijungti prie Europos prokuratūros veiklos; pabrėžia, kad, remiantis Europos Audito Rūmų nuomone Nr. 8/2018, Komisijos pasiūlymas, kuriuo iš dalies keičiamas OLAF reglamentas, neišsprendžia prasto OLAF administracinių tyrimų veiksmingumo klausimo; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad OLAF ir toliau būtų tvirta ir visu pajėgumu veikianti Europos prokuratūros partnerė; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia, kad būsimi OLAF ir Europos prokuratūros santykiai turėtų būti grindžiami glaudžiu bendradarbiavimu, veiksmingu keitimusi informacija ir papildomumu, kartu vengiant dubliavimosi ar kompetencijos konfliktų; primena, jog Parlamentas prieštarauja tam, kad OLAF darbuotojų skaičius būtų sumažintas 45 etatais; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina teisėkūros institucijas laiku pasiekti susitarimą dėl OLAF reglamento peržiūros, kad būtų užtikrintas aiškus OLAF ir Europos prokuratūros kompetencijos pasidalijimas be dubliavimosi prieš Europos prokuratūrai pradedant veikti; |
| --- | --- |

67.

Tobulintinos sritys

| 68. | atkreipia dėmesį į dvi tobulintinas sritis: pirma, kad sukčiavimo rizika būtų vertinama tiksliau ir valdoma geriau, Komisija ir valstybės narės turėtų stiprinti savo analitinius pajėgumus, kad galėtų geriau nustatyti duomenis apie sukčiavimo modelius, sukčiautojų profilius ir pažeidžiamas ES vidaus kontrolės sistemų sritis; antra, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir optimalų efektyvumą bei veiksmingumą, reikia, kad sukčiavimo rizikos vertinimas ir valdymas būtų griežtai koordinuojami ir stebimi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pabrėžia, kad korupcijos ir sukčiavimo ryšys Europos Sąjungoje gali turėti neigiamą poveikį ES biudžetui; apgailestauja dėl to, jog Komisija daugiau nemano, kad reikia skelbti kovos su korupcija ataskaitą; be to, ragina Komisiją apsvarstyti galimybę Europos Sąjungoje sukurti korupcijos prevencijos institucijų tinklą; apgailestauja dėl Komisijos sprendimo kovos su korupcija stebėseną įtraukti į Europos semestro ekonomikos valdymo procesą; mano, kad taip dar labiau sumažinama Komisijos vykdoma stebėsena, nes turima duomenų tik vos apie kelias šalis; taip pat apgailestauja dėl to, kad pakeitus metodą daugiausia dėmesio skiriama korupcijos ekonominiam poveikiui ir beveik visiškai neatsižvelgiama į kitus aspektus, kuriems korupcija gali daryti poveikį, kaip antai piliečių pasitikėjimui viešuoju administravimu ir netgi demokratinėmis valstybių narių struktūromis; todėl primygtinai ragina Komisiją toliau skelbti savo kovos su korupcija ataskaitas; pakartoja savo raginimą Komisijai vykdyti visapusiškesnę ir nuoseklesnę kovos su korupcija politiką, įskaitant išsamius kiekvienoje valstybėje narėje įgyvendinamos kovos su korupcija politikos vertinimus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pakartoja, kad „sukamųjų durų“ reiškinys gali pakenkti institucijų ir interesų grupių atstovų santykiams; ragina ES institucijas apibrėžti sistemingą požiūrį šiam iššūkiui atremti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pakartoja savo raginimą Komisijai sukurti ES institucijos korupcijos vidaus vertinimo mechanizmą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina Komisiją parengti Europos masto strategiją, pagal kurią būtų aktyviai vengiama visų finansų subjektų, įgyvendinančių ES biudžetą, interesų konfliktų ir tai būtų laikoma vienu svarbiausių prioritetų; |
| --- | --- |

72.

| 73. | mano, kad reikia tolesnių iniciatyvų dėl muitų nepriemokų, bent jau svarbiausių jų elementų, įvertinimo ir siekiant parengti veiksmingą šio vertinimo metodiką; |
| --- | --- |

73.

| 74. | taip pat mano, kad muitinis tikrinimas turėtų būti pritaikytas naujoms sukčiavimo rizikoms ir sparčiai tarpvalstybinės prekybos plėtrai, kurią lengvina elektroninė prekyba, taip pat bepopieris verslas; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atkreipia dėmesį į tai, kad elektroninės prekybos plėtra dažnai yra rimtas iššūkis mokesčių administracijoms, kai, pvz., pardavėjas neturi ES apmokestinamos tapatybės, o PVM deklaracijose yra nurodoma kur kas mažesnė nei tikroji deklaruotų operacijų vertė; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia, kad sistema, kuria naudodamosi kompetentingos institucijos galėtų keistis informacija, sudarytų galimybę atlikti sandorių tarp dviejų ar daugiau valstybių narių apskaitos įrašų kryžminę patikrą siekiant išvengti tarpvalstybinio sukčiavimo, susijusio su struktūriniais ir investicijų fondais, ir taip užtikrinti kompleksinį ir visa apimantį požiūrį į valstybių narių finansinių interesų apsaugą; pakartoja prašymą Komisijai pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl abipusės administracinės pagalbos tose ES lėšų panaudojimo srityse, kuriose tokia praktika dar nenumatyta; |
| --- | --- |

76.

| 77. | yra susirūpinęs dėl elektroninės prekybos prekių iš trečiųjų šalių vertės sumažinimo rizikos; palankiai vertina veiksmus, kurių ėmėsi OLAF, siekdama išspręsti sukčiavimo PVM problemą elektroninės prekybos srityje; |
| --- | --- |

77.

| 78. | primena, kad Komisija negali gauti informacijos, kuria keičiasi valstybės narės, kad galėtų užkirsti kelią dingusio prekiautojo sukčiavimui Bendrijoje, kuris dažnai vadinamas karuseliniu sukčiavimu, ir su juo kovoti; laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų turėti prieigą prie „Eurofisc“, kad galėtų geriau kontroliuoti, vertinti ir gerinti valstybių narių keitimąsi duomenimis; ragina visas valstybes nares dalyvauti visoje tinklo „Eurofisc“ vykdomoje veikloje, siekiant palengvinti ir paspartinti keitimąsi informacija su teisminėmis ir teisėsaugos institucijomis, kaip antai, Europolas ir OLAF, kaip rekomendavo Europos Audito Rūmai; ragina valstybes nares ir Tarybą suteikti Komisijai galimybę naudotis šiais duomenimis, kad būtų skatinamas bendradarbiavimas, stiprinamas duomenų patikimumas ir kovojama su tarpvalstybiniu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina OLAF informuoti Parlamentą apie savo tyrimų, susijusių su mažos vertės drabužių, įsigytų elektroninės prekybos sistemoje, importu, rezultatus; ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti elektroninės prekybos sandorius, kuriuose dalyvauja ne ES įsisteigę pardavėjai, kurie nedeklaruoja PVM (pvz., netinkamai taikydami „imties“ nuostatas) arba sąmoningai nuvertina prekes, kad visai išvengtų privalomo PVM mokėjimo arba sumažintų jo sumą; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pabrėžia, kad reikia šalinti tam tikrus dabartinės ES kovos su sukčiavimu vykdymo užtikrinimo sistemos trūkumus, ypač renkant tikslius duomenis apie sukčiavimu laikomus ir juo nelaikomus pažeidimus; |
| --- | --- |

80.

| 81. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti ir, kai įmanoma, tobulinti bendrus ataskaitų teikimo metodus, kad būtų teikiama išsami ir palyginama informacija apie nustatytą sukčiavimo lygį išleidžiant ES lėšas; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina Komisiją užtikrinti Pažeidimų valdymo sistemos (angl. IMS), kurią valdo OLAF, veiksmingumą, kad visos kompetentingos institucijos laiku praneštų informaciją apie baudžiamuosius tyrimus, susijusius su ES finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtinas visiškas išlaidų apskaitos, ypač susijusios su infrastruktūros darbais, kurie finansuojami tiesiogiai naudojant ES lėšas ar finansines priemones, skaidrumas; ragina Komisiją užtikrinti, kad ES piliečiai galėtų visapusiškai susipažinti su informacija apie bendrai finansuojamus projektus; |
| --- | --- |

83.

| 84. | primena valstybėms narėms, kad būtina bendradarbiauti su Komisija siekiant užtikrinti veiksmingą lėšų panaudojimą ir įvertinti rezultatus; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atkreipia dėmesį į tai, kad pasidalijamojo valdymo srityje Komisija neturi galios inicijuoti draudimo nepatikimiems ekonominės veiklos vykdytojams gauti ES finansavimą, kai valstybių narių valdžios institucijos to nedaro; ragina valstybes nares nedelsiant pranešti apie sukčiavimu laikomus pažeidimus sistemoje IMS ir kuo geriau pasinaudoti Ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūrose sistema; |
| --- | --- |

85.

| 86. | primygtinai ragina visas valstybes nares veiksmingai naudotis priemonės ARACHNE duomenų baze, laiku teikti duomenis ir išnaudoti didžiųjų duomenų teikiamas galimybes užkirsti kelią sukčiavimui ir pažeidimams naudojant ES lėšas; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę nustatyti, kad ARACHNE naudojimas būtų privalomas; |
| --- | --- |

86.

| 87. | atkreipia dėmesį į valstybių narių vaidmenį ir atsakomybę administracinio bendradarbiavimo susitarimų vykdymo, kontrolės priemonių veiksmingumo, duomenų rinkimo ir prekiautojų atitikties reguliavimo sistemai stebėsenos srityje; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina Komisiją numatyti tinkamą teisinę tiriamosios žurnalistikos žurnalistų apsaugą, panašią į informatoriams numatytą apsaugą; |
| --- | --- |

88.

Viešieji pirkimai

| 89. | pažymi, kad didelė dalis viešųjų investicijų lėšų išleidžiama vykdant viešuosius pirkimus (2 trln. EUR per metus); atkreipia dėmesį į e. viešųjų pirkimų naudą kovojant su sukčiavimu, pvz., į tai, kad visos šalys sutaupo lėšų, didinamas skaidrumas ir supaprastinami bei sutrumpinami procesai; |
| --- | --- |

89.

| 90. | apgailestauja dėl to, kad tik kelios valstybės narės naudoja naujas technologijas visiems svarbiausiems viešųjų pirkimų proceso etapams (e. pranešimai, e. prieiga prie konkurso dokumentų, e. pasiūlymų teikimas, e. vertinimas, e. skelbimas apie sutarties skyrimą, e. užsakymai, e. sąskaitų faktūrų išrašymas, e. mokėjimai); ragina valstybes nares automatinio nuskaitymo formatu paskelbti visas formas, naudojamas viešųjų pirkimų procedūrose, ir viešai prieinamus sutarčių registrus; |
| --- | --- |

90.

| 91. | palankiai vertina Komisijos e. viešųjų pirkimų įdiegimo Europos Sąjungoje tvarkaraštį ir ragina Komisiją imtis tolesnių su juo susijusių veiksmų; |
| --- | --- |

91.

Skaitmeninimas

| 92. | ragina Komisiją parengti visų ES politikos priemonių įgyvendinimo procesų skaitmeninimo sistemą (kvietimai teikti pasiūlymus, paraiškų teikimas, vertinimas, įgyvendinimas ir mokėjimai), kurią taikytų visos valstybės narės; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ragina Komisiją numatyti paskatas, kad būtų sukurtas perkančiųjų organizacijų elektroninis profilis toms valstybėms narėms, kuriose tokių profilių nesama; |
| --- | --- |

93.

| 94. | palankiai vertina ES sprendimą pagaliau prisijungti prie Kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) stebėtojos teisėmis; ragina Komisiją kuo greičiau atnaujinti derybas su GRECO siekiant laiku įvertinti atitiktį Jungtinių Tautų konvencijai prieš korupciją ir sukurti ES institucijų vidaus vertinimo mechanizmą; |
| --- | --- |

94.

Tarptautinis bendradarbiavimas

| 95. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2018 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo ES ir Norvegijos susitarimas dėl administracinio bendradarbiavimo ir pagalbos vykdant reikalavimus PVM srityje; |
| --- | --- |

95.

| 96. | palankiai vertina šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių institucijoms partnerėms skirtą metinį seminarą, susijusį su geriausia patirtimi sėkmingo sukčiavimo tyrimo srityje (jis įvyko 2018 m. birželio mėn. Bosnijoje ir Hercegovinoje), taip pat 2018 m. liepos mėn. Ukrainoje įvykusį praktinį seminarą, kuriame, remiantis ES ir Ukrainos asociacijos susitarimu, dalyvavo visos atitinkamos kovos su sukčiavimu tarnybos; |
| --- | --- |

96.

| 97. | primygtinai ragina Komisiją, OLAF ir visas kitas Sąjungos institucijas ir įstaigas, kurioms pavesta saugoti Sąjungos finansinius interesus, aktyviai dalyvauti ir bendradarbiauti su šalių kandidačių, potencialių šalių kandidačių ir Rytų partnerystės šalių valdžios institucijomis partnerėmis, skatinant priemones, skirtas veiksmingai spręsti galimų sukčiavimo atvejų klausimus; ragina Komisiją sukurti konkrečius ir darnius mechanizmus, skirtus veiksmingai užkirsti kelią sukčiavimui naudojant ES lėšas šiose valstybėse ir su juo kovoti; |
| --- | --- |

97.

| 98. | palankiai vertina tai, kad OLAF pasirašė du administracinio bendradarbiavimo susitarimus: atitinkamai su Afrikos plėtros banku ir Jungtinių Amerikos Valstijų tarptautinio vystymosi agentūros (angl. USAID) generalinio inspektoriaus biuru; |
| --- | --- |

98.

| 99. | atkreipia dėmesį į problemas, susijusias su vykdymo užtikrinimu trečiosiose šalyse, turint mintyje Tabako kontrolės pagrindų konvencijos („TKPK protokolo“) įgyvendinimą; |
| --- | --- |

99.

| 100. | primygtinai ragina ES agentūras, visų pirma Europolą, Eurojustą ir OLAF, glaudžiau bendradarbiauti su nacionalinėmis valdžios institucijomis siekiant veiksmingiau nustatyti sukčiavimo atvejus; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pabrėžia, kad informatoriai atlieką svarbų vaidmenį sukčiavimo prevencijos, nustatymo ir pranešimo apie jį srityse; pabrėžia, kad būtina apsaugoti informatorius ir skatinti tiriamąją žurnalistiką teisinėmis priemonėmis tiek valstybėse narėse, tiek Sąjungoje; palankiai vertina naują ES direktyvą dėl informavimo apie pažeidimus, pagal kurią nuo 2021 m. gruodžio mėn. bus užtikrinta privačiojo ar viešojo sektoriaus asmenų, pranešančių apie pažeidimus, apsauga; ragina Komisiją atidžiai stebėti valstybes nares ir joms padėti, užtikrinant, kad direktyva būtų visiškai, teisingai ir laiku perkelta į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

101.

| 102. | laikosi nuomonės, kad tiriamoji žurnalistika atlieka pagrindinį vaidmenį siekiant ES ir valstybėse narėse gerinti būtino skaidrumo lygį ir kad reikia ją skatinti ir remti teisinėmis priemonėmis tiek valstybėse narėse, tiek Sąjungoje; ragina Komisiją parengti išsamias tiriamosios žurnalistikos apsaugos priemones, įskaitant greito reagavimo mechanizmą nelaimės ištiktiems žurnalistams ir veiksmingus kovos su strateginiu bylinėjimusi prieš visuomenės dalyvavimą (angl. SLAPP) teisės aktus; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pabrėžia, kad skaidrumas yra itin svarbus užkertant kelią sukčiavimui ir interesų konfliktams ir juos anksti nustatant; ragina visas valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant padidinti biudžeto skaidrumą, užtikrinant, kad atitinkami duomenys apie viešųjų pirkimų procedūras ir valstybės finansuojamų sutarčių skyrimą būtų paskelbti ir lengvai prieinami plačiajai visuomenei; |
| --- | --- |

103.

Skaidrumo taisyklės ir bendrosios nuostatos

| 104. | palankiai vertina tai, kad priimtas Reglamentas „Omnibus“, ir tikisi, kad dėl to labai sumažės sukčiavimo mastas žemės ūkio ir sanglaudos politikos srityse, sykiu supaprastinant ES finansines taisykles; |
| --- | --- |

104.

| 105. | ragina valstybes nares naudojantis „Eurofisc“ tinklu intensyviau keistis informacija apie galimai sukčiaujančias įmones ir apgaulingus sandorius; atkreipia dėmesį į tai, kad teisminių ir tyrimus atliekančių institucijų keitimasis informacija ir prieiga prie jos, kartu užtikrinant asmens duomenų apsaugą, yra labai svarbūs kovojant su sukčiavimu ir organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

105.

| 106. | pripažįsta, koks svarbus yra Finansinio reglamento 61 straipsnis ir pagal jį iš naujo apibrėžiant plačiau apibrėžta visų finansų pareigūnų, įvairiais valdymo būdais vykdančių ES biudžetą, be kita ko, nacionaliniu lygmeniu, interesų konflikto sąvoka; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ragina Komisiją, kaip Sutarčių sergėtoją, kovoti su visų formų interesų konfliktais ir reguliariai vertinti prevencines priemones, kurių ėmėsi valstybės narės, kad jų išvengtų; ragina Komisiją pasiūlyti bendras interesų konfliktų, darančių poveikį aukšto lygio politikams, vengimo gaires; |
| --- | --- |

107.

| 108. | nurodo, kad daugelis valstybių narių neturi konkrečių kovos su organizuotu nusikalstamumu teisės aktų, nors organizuotas nusikalstamumas nuolat auga tarpvalstybinėje veikloje ir sektoriuose, kurie daro poveikį ES finansiniams interesams; |
| --- | --- |

108.

| 109. | primygtinai ragina Tarybą patvirtinti bendrus etikos standartus visais su interesų konfliktais susijusiais klausimais ir užtikrinti bendrą šio klausimo supratimą visose valstybėse narėse; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į plačiai paplitusias interesų konfliktų problemas skirstant Sąjungos žemės ūkio ir sanglaudos fondų lėšas, nepriimtina, kad Europos Vadovų Tarybos ir ES Tarybos nariai arba jų šeimos nariai dalyvautų priimant sprendimus dėl būsimos DFP arba nacionalinių biudžetų asignavimų, jei jie kokiu nors būdu asmeniškai gautų naudos iš šių sprendimų; |
| --- | --- |

109.

| 110. | primena, kad svarbu numatyti veiklos pertraukos laikotarpius pareigūnams, anksčiau dirbusiems Sąjungos institucijose ar agentūrose, nes neišsprendus interesų konflikto atvejų klausimo gali kilti pavojus aukštų etikos standartų įgyvendinimui visoje Europos administracijoje; pabrėžia, kad pagal Tarnybos nuostatų 16 straipsnį Sąjungos institucijos ir agentūros gali atmesti buvusio pareigūno prašymą užimti konkrečią darbo vietą, jei nepakanka apribojimų apsaugoti teisėtiems institucijų interesams; be to, ragina ES administraciją griežtai skelbti savo kiekvieno atvejo vertinimą, kaip reikalaujama pagal Tarnybos nuostatus; |
| --- | --- |

110.

| 111. | pakartoja savo poziciją, išreikštą dėl Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 persvarstymo, jog reikia nustatyti aiškų teisinį pagrindą, kuriuo remdamasi OLAF, padedant nacionalinėms kompetentingoms institucijoms, galėtų susipažinti su banko sąskaitų informacija; |
| --- | --- |

111.

o

o o

| 112. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, Europos Audito Rūmams, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), OLAF Priežiūros komitetui ir Europos prokuratūrai. |
| --- | --- |

112.

---

(1)  OLAF „19-oji Europos kovos su sukčiavimu tarnybos ataskaita, nuo 2018 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.“, 2019 m.

(2)  OL C 340, 2019 10 8, p. 1.

(3)  OL L 248, 2013 9 18, p. 1.

(4)  OL L 198, 2017 7 28, p. 29.

(5)  OL L 283, 2017 10 31, p. 1.

(6)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(7)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(8)  OL L 94, 2014 3 28, p. 65.

(9)  OL C 252, 2018 7 18, p. 56.

(10)  2015 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimas (didžioji kolegija), priimtas byloje C-105/14, baudžiamoji byla prieš Ivo Taricco ir kt., 105/14, ECLI:EU:C:2015:555.

(11)  2017 m. gruodžio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimas (didžioji kolegija), priimtas byloje C-42/17, baudžiamoji byla prieš M. A. S. ir M. B., ECLI:EU:C:2017:936.

(12)  2018 m. gegužės 3 d. Bendrojo Teismo sprendimas, priimtas byloje T-48/16, Sigma Orionis SA prieš Europos Komisiją ECLI:EU:T:2018:245.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0419.

(14)  OL C 11, 2020 1 13, p. 50.

(15)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 250/2014, kuriuo nustatoma programa, skirta Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos srities veiklai skatinti (programa „Hercule III“), ir panaikinamas Sprendimas Nr. 804/2004/EB (OL L 84, 2014 3 20, p. 6).

(16)  OL L 268, 2010 10 12, p. 1.

(17)  OL L 136, 1999 5 31, p. 20.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/48

---

P9_TA(2020)0193

Humanitarinė padėtis Venesueloje ir migracijos bei pabėgėlių krizė

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl humanitarinės padėties Venesueloje ir migracijos bei pabėgėlių krizės (2019/2952(RSP))

(2021/C 371/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Venesuelos, ypač į 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje po neteisėto naujos Nacionalinės Asamblėjos pirmininko ir valdybos išrinkimo (parlamentinio perversmo) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Venesuelos, ypač į 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje po neteisėto naujos Nacionalinės Asamblėjos pirmininko ir valdybos išrinkimo (parlamentinio perversmo) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 1 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl JAV pasiūlymo ir padėties Venesueloje atsižvelgiant į koronaviruso sukeltą pandemiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 1 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl JAV pasiūlymo ir padėties Venesueloje atsižvelgiant į koronaviruso sukeltą pandemiją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 30 d. JT žmogaus teisių ekspertų pareiškimą dėl ekstremaliosios sveikatos situacijos Venesueloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 30 d. JT žmogaus teisių ekspertų pareiškimą dėl ekstremaliosios sveikatos situacijos Venesueloje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. JT žmogaus teisių ekspertų įspėjimą dėl pražūtingo šalies humanitarinės ir ekonominės krizės poveikio žmogaus teisėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. JT žmogaus teisių ekspertų įspėjimą dėl pražūtingo šalies humanitarinės ir ekonominės krizės poveikio žmogaus teisėms,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2020 m. liepos 2 d. žmogaus teisių ataskaitą dėl Venesuelos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2020 m. liepos 2 d. žmogaus teisių ataskaitą dėl Venesuelos,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 1 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) ir Tarptautinės migracijos organizacijos (TMO) bendrą pranešimą spaudai dėl pabėgėlių ir migrantų iš Venesuelos padėties per COVID-19 krizę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 1 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) ir Tarptautinės migracijos organizacijos (TMO) bendrą pranešimą spaudai dėl pabėgėlių ir migrantų iš Venesuelos padėties per COVID-19 krizę,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 5 d. ir 2020 m. birželio 26 d. Amerikos valstybių organizacijos generalinio sekretoriaus pareiškimą dėl padėties Venesueloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 5 d. ir 2020 m. birželio 26 d. Amerikos valstybių organizacijos generalinio sekretoriaus pareiškimą dėl padėties Venesueloje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 20 d., kovo 2 d., balandžio 2 d. ir birželio 16 d. Limos grupės pareiškimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 20 d., kovo 2 d., balandžio 2 d. ir birželio 16 d. Limos grupės pareiškimus,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 4 d. ir 16 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimus dėl naujausių įvykių Venesueloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 4 d. ir 16 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimus dėl naujausių įvykių Venesueloje,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto 2020 m. birželio 11 d. pareiškimą dėl neseniai įvykdytų išpuolių prieš Venesuelos Nacionalinę Asamblėją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto 2020 m. birželio 11 d. pareiškimą dėl neseniai įvykdytų išpuolių prieš Venesuelos Nacionalinę Asamblėją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 16 d. Tarptautinės kontaktinės grupės pareiškimus dėl sumažėjusio Venesuelos rinkimų organo patikimumo ir 2020 m. birželio 24 d. pareiškimą dėl gilėjančios politinės krizės Venesueloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 16 d. Tarptautinės kontaktinės grupės pareiškimus dėl sumažėjusio Venesuelos rinkimų organo patikimumo ir 2020 m. birželio 24 d. pareiškimą dėl gilėjančios politinės krizės Venesueloje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/898, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2017/2074 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Venesueloje (2), kuriuo į asmenų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą įtraukta 11 vadovaujamąsias pareigas užimančių Venesuelos pareigūnų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2020/898, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2017/2074 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Venesueloje (2), kuriuo į asmenų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, sąrašą įtraukta 11 vadovaujamąsias pareigas užimančių Venesuelos pareigūnų,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 26 d. Tarptautinę paramos teikėjų konferenciją dėl solidarumo su Venesuelos pabėgėliais ir migrantais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 26 d. Tarptautinę paramos teikėjų konferenciją dėl solidarumo su Venesuelos pabėgėliais ir migrantais,

| — | atsižvelgdamas į Venesuelos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Venesuelos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės jau daugelį metų remia Venesuelos gyventojus ir pabėgėlius priimančias bendruomenes; kadangi 2020 m. gegužės 26 d. Europos Sąjunga ir Ispanijos vyriausybė, remiant Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurui (UNHCR) ir Tarptautinei migracijos organizacijai (TMO), sušaukė Tarptautinę paramos teikėjų konferenciją, išreiškiant solidarumą su Venesuelos pabėgėliais ir migrantais; kadangi tarptautiniai paramos teikėjai įsipareigojo iš viso skirti 2 544 mlrd. EUR, iš kurių tik 595 mln. EUR yra tiesioginės dotacijos, o likusi dalis yra tiesiog paskolos su sąlygomis; kadangi per konferenciją kai kurie besiskolinantieji išreiškė susirūpinimą dėl biurokratinių sunkumų ir reglamentavimo sudėtingumo, patirtų gaunant paskolas; kadangi 595 mln. EUR, skirtų tiesioginėmis dotacijomis, vargu ar padengs tokios precedento neturinčios krizės Venesuelos kaimyninėse šalyse metines pasekmes; kadangi tarptautinė bendruomenė turi rasti naujoviškų sprendimų, kaip panaudoti kitus galimus finansinius išteklius, neskaitant humanitarinės ir ilgalaikio bendradarbiavimo pagalbos, kad padėtų Venesuelos žmonėms išspręsti savo neatidėliotinų poreikių problemas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga ir jos valstybės narės jau daugelį metų remia Venesuelos gyventojus ir pabėgėlius priimančias bendruomenes; kadangi 2020 m. gegužės 26 d. Europos Sąjunga ir Ispanijos vyriausybė, remiant Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurui (UNHCR) ir Tarptautinei migracijos organizacijai (TMO), sušaukė Tarptautinę paramos teikėjų konferenciją, išreiškiant solidarumą su Venesuelos pabėgėliais ir migrantais; kadangi tarptautiniai paramos teikėjai įsipareigojo iš viso skirti 2 544 mlrd. EUR, iš kurių tik 595 mln. EUR yra tiesioginės dotacijos, o likusi dalis yra tiesiog paskolos su sąlygomis; kadangi per konferenciją kai kurie besiskolinantieji išreiškė susirūpinimą dėl biurokratinių sunkumų ir reglamentavimo sudėtingumo, patirtų gaunant paskolas; kadangi 595 mln. EUR, skirtų tiesioginėmis dotacijomis, vargu ar padengs tokios precedento neturinčios krizės Venesuelos kaimyninėse šalyse metines pasekmes; kadangi tarptautinė bendruomenė turi rasti naujoviškų sprendimų, kaip panaudoti kitus galimus finansinius išteklius, neskaitant humanitarinės ir ilgalaikio bendradarbiavimo pagalbos, kad padėtų Venesuelos žmonėms išspręsti savo neatidėliotinų poreikių problemas;

| B. | kadangi ES parama Venesueloje ir už jos ribų siekia daugiau kaip 319 mln. EUR; kadangi 156 mln. EUR skirta humanitarinei pagalbai, 136 mln. EUR – vystymuisi ir 27 mln. EUR – stabilumui ir taikai; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES parama Venesueloje ir už jos ribų siekia daugiau kaip 319 mln. EUR; kadangi 156 mln. EUR skirta humanitarinei pagalbai, 136 mln. EUR – vystymuisi ir 27 mln. EUR – stabilumui ir taikai;

| C. | kadangi jau ir taip sunki politinė, ekonominė, institucinė, socialinė ir daugialypė humanitarinė krizė Venesueloje per pandemiją gerokai paaštrėjo ir pagilėjo; kadangi dėl padidėjusio vaistų ir maisto trūkumo, masiškų žmogaus teisių pažeidimų, hiperinfliacijos, politinės priespaudos, korupcijos ir smurto kyla pavojus žmonių gyvybei ir jie yra priversti palikti savo šalį; |
| --- | --- |

C.

kadangi jau ir taip sunki politinė, ekonominė, institucinė, socialinė ir daugialypė humanitarinė krizė Venesueloje per pandemiją gerokai paaštrėjo ir pagilėjo; kadangi dėl padidėjusio vaistų ir maisto trūkumo, masiškų žmogaus teisių pažeidimų, hiperinfliacijos, politinės priespaudos, korupcijos ir smurto kyla pavojus žmonių gyvybei ir jie yra priversti palikti savo šalį;

| D. | kadangi dėl ribotų galimybių gauti kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas, vaistų, maisto produktų ir vandens vis daugiau Venesuelos gyventojų, ypač tokioms pažeidžiamoms grupėms kaip moterys, vaikai ir sergantys asmenys priskiriami gyventojai, kenčia nuo netinkamos mitybos; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl ribotų galimybių gauti kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas, vaistų, maisto produktų ir vandens vis daugiau Venesuelos gyventojų, ypač tokioms pažeidžiamoms grupėms kaip moterys, vaikai ir sergantys asmenys priskiriami gyventojai, kenčia nuo netinkamos mitybos;

| E. | kadangi Venesuelos nacionalinė sveikatos priežiūros sistema labai susilpnėjo dėl netinkamo režimo elgesio, dėl kurio labai trūksta vaistų ir nėra medicininio gydymo galimybių; kadangi režimo pateikti duomenys, susiję su COVID-19 pandemija, nėra patikimi ir jais nepasitiki nei Venesuelos gyventojai, nei tarptautinė bendruomenė; |
| --- | --- |

E.

kadangi Venesuelos nacionalinė sveikatos priežiūros sistema labai susilpnėjo dėl netinkamo režimo elgesio, dėl kurio labai trūksta vaistų ir nėra medicininio gydymo galimybių; kadangi režimo pateikti duomenys, susiję su COVID-19 pandemija, nėra patikimi ir jais nepasitiki nei Venesuelos gyventojai, nei tarptautinė bendruomenė;

| F. | kadangi dėl dabartinės daugelį aspektų apimančios krizės Venesueloje vyksta didžiausia kada nors regione matyta priverstinė gyventojų migracija; kadangi apie penki milijonai venesueliečių pabėgo iš šalies ir 80 proc. jų persikėlė į regiono šalis; kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) duomenimis, Venesuelos pabėgėlių krizė po Sirijos pabėgėlių krizės pagal mastą yra antra pasaulyje; kadangi tikimasi, kad iki 2020 m. pabaigos bendras žmonių, bėgančių nuo blogėjančių sąlygų Venesueloje, skaičius galėtų viršyti 6,5 mln.; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl dabartinės daugelį aspektų apimančios krizės Venesueloje vyksta didžiausia kada nors regione matyta priverstinė gyventojų migracija; kadangi apie penki milijonai venesueliečių pabėgo iš šalies ir 80 proc. jų persikėlė į regiono šalis; kadangi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) duomenimis, Venesuelos pabėgėlių krizė po Sirijos pabėgėlių krizės pagal mastą yra antra pasaulyje; kadangi tikimasi, kad iki 2020 m. pabaigos bendras žmonių, bėgančių nuo blogėjančių sąlygų Venesueloje, skaičius galėtų viršyti 6,5 mln.;

| G. | kadangi, UNHCR duomenimis, prieglobsčio prašančių Venesuelos piliečių skaičius visame pasaulyje padidėjo 2 000 proc.; kadangi 650 000 asmenų yra pateikę prieglobsčio prašymus visame pasaulyje ir maždaug dviem milijonams kitos Šiaurės ir Pietų Amerikos šalys suteikė leidimus gyventi jose; kadangi 12 proc. gyventojų pabėgo iš šalies ir išvyksta vidutiniškai 5 000 žmonių per dieną; |
| --- | --- |

G.

kadangi, UNHCR duomenimis, prieglobsčio prašančių Venesuelos piliečių skaičius visame pasaulyje padidėjo 2 000 proc.; kadangi 650 000 asmenų yra pateikę prieglobsčio prašymus visame pasaulyje ir maždaug dviem milijonams kitos Šiaurės ir Pietų Amerikos šalys suteikė leidimus gyventi jose; kadangi 12 proc. gyventojų pabėgo iš šalies ir išvyksta vidutiniškai 5 000 žmonių per dieną;

| H. | kadangi dabartinė pasaulinė ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija dar labiau pablogino jau ir taip beviltišką daugelio pabėgėlių ir migrantų iš Venesuelos ir juos priimančių šalių gyventojų padėtį; kadangi daugelis pabėgėlių ir migrantų yra priklausomi nuo nepakankamo kasdienio darbo užmokesčio, iš kurio turi patenkinti pagrindinius poreikius, kaip antai pastogė, maistas ir sveikatos priežiūra; |
| --- | --- |

H.

kadangi dabartinė pasaulinė ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija dar labiau pablogino jau ir taip beviltišką daugelio pabėgėlių ir migrantų iš Venesuelos ir juos priimančių šalių gyventojų padėtį; kadangi daugelis pabėgėlių ir migrantų yra priklausomi nuo nepakankamo kasdienio darbo užmokesčio, iš kurio turi patenkinti pagrindinius poreikius, kaip antai pastogė, maistas ir sveikatos priežiūra;

| I. | kadangi, remiantis pirminiais pranešimais apie pandemiją, kuri sukrėtė susilpnėjusią šalies sveikatos priežiūros sistemą, ligonines užpildė koronavirusine infekcija sergantys pacientai ir dešimtys sveikatos priežiūros darbuotojų yra užsikrėtę; |
| --- | --- |

I.

kadangi, remiantis pirminiais pranešimais apie pandemiją, kuri sukrėtė susilpnėjusią šalies sveikatos priežiūros sistemą, ligonines užpildė koronavirusine infekcija sergantys pacientai ir dešimtys sveikatos priežiūros darbuotojų yra užsikrėtę;

| J. | kadangi neteisėtas Venesuelos Aukščiausiasis Teismas, kurį kontroliuoja Nicoláso Maduro režimas, 2020 m. gegužės 26 d. nepagrįstai patvirtino Luiso Parros paskyrimą Nacionalinės Asamblėjos pirmininku; kadangi 2020 m. sausio mėn. vykusioje neteisėtoje sesijoje nebuvo laikomasi nei teisinės procedūros, nei demokratinių konstitucinių principų, kai kuriais atvejais jėga užkertant kelią didžiajai daugumai demokratiškai išrinktų atstovų dalyvauti sesijoje, taigi, ir balsuoti; kadangi po šios neteisėtos parlamento sesijos priimtas neteisėtas sprendimas paskatino ES Tarybą taikyti sankcijas dar 11-ai pareigūnų, įskaitant Luisą Parrą ir Aukščiausiojo Teismo konstitucinės kolegijos pirmininką Juaną Jose Mendozą, už jų vaidmenį pažeidžiant demokratijos ir teisinės valstybės principus; kadangi Juan Guaidó atsisakė dalyvauti bet kokioje pereinamojo laikotarpio vyriausybėje ir N. Maduro negali būti tokios vyriausybės dalimi; |
| --- | --- |

J.

kadangi neteisėtas Venesuelos Aukščiausiasis Teismas, kurį kontroliuoja Nicoláso Maduro režimas, 2020 m. gegužės 26 d. nepagrįstai patvirtino Luiso Parros paskyrimą Nacionalinės Asamblėjos pirmininku; kadangi 2020 m. sausio mėn. vykusioje neteisėtoje sesijoje nebuvo laikomasi nei teisinės procedūros, nei demokratinių konstitucinių principų, kai kuriais atvejais jėga užkertant kelią didžiajai daugumai demokratiškai išrinktų atstovų dalyvauti sesijoje, taigi, ir balsuoti; kadangi po šios neteisėtos parlamento sesijos priimtas neteisėtas sprendimas paskatino ES Tarybą taikyti sankcijas dar 11-ai pareigūnų, įskaitant Luisą Parrą ir Aukščiausiojo Teismo konstitucinės kolegijos pirmininką Juaną Jose Mendozą, už jų vaidmenį pažeidžiant demokratijos ir teisinės valstybės principus; kadangi Juan Guaidó atsisakė dalyvauti bet kokioje pereinamojo laikotarpio vyriausybėje ir N. Maduro negali būti tokios vyriausybės dalimi;

| K. | kadangi 2020 m. birželio 13 d. neteisėtas Aukščiausiasis Teismas dar kartą paskyrė naujus Nacionalinės rinkimų tarybos narius, nors ir neturėjo jokių teisinių įgaliojimų tai daryti; kadangi pagal Venesuelos Konstitucijos 187 ir 296 straipsnius šie paskyrimai yra vienintelė ir išimtinė Nacionalinės Asamblėjos, Venesuelos gyventojų demokratiškai išrinktos institucijos, atsakomybė; kadangi Europos Parlamentas nepripažins jokių sprendimų ar nutarimų, kuriuos vienašališkai priima šios neteisėtos institucijos; kadangi už šiuos sprendimus atsakingi pareigūnai taip pat įtraukti į ES sankcijų sąrašą; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2020 m. birželio 13 d. neteisėtas Aukščiausiasis Teismas dar kartą paskyrė naujus Nacionalinės rinkimų tarybos narius, nors ir neturėjo jokių teisinių įgaliojimų tai daryti; kadangi pagal Venesuelos Konstitucijos 187 ir 296 straipsnius šie paskyrimai yra vienintelė ir išimtinė Nacionalinės Asamblėjos, Venesuelos gyventojų demokratiškai išrinktos institucijos, atsakomybė; kadangi Europos Parlamentas nepripažins jokių sprendimų ar nutarimų, kuriuos vienašališkai priima šios neteisėtos institucijos; kadangi už šiuos sprendimus atsakingi pareigūnai taip pat įtraukti į ES sankcijų sąrašą;

| L. | kadangi Nicolás Maduro įsakė Europos Sąjungos ambasadoriui išvykti iš šalies per 72 valandas po to, kai ES nustatė tikslines sankcijas keliems pareigūnams, atsakingiems už sunkius žmogaus teisių pažeidimus, ir kadangi jis taip pat grasino Ispanijos ambasadoriui tolesnėmis represijomis; kadangi 2020 m. gegužės mėn. buvo pranešta apie Prancūzijos ambasados Karakase persekiojimą, įskaitant vandens ir elektros tiekimo į ambasadoriaus rezidenciją nutraukimą; kadangi režimas nusprendė atšaukti minėtą sprendimą ir neišsiųsti ES ambasadoriaus iš šalies; |
| --- | --- |

L.

kadangi Nicolás Maduro įsakė Europos Sąjungos ambasadoriui išvykti iš šalies per 72 valandas po to, kai ES nustatė tikslines sankcijas keliems pareigūnams, atsakingiems už sunkius žmogaus teisių pažeidimus, ir kadangi jis taip pat grasino Ispanijos ambasadoriui tolesnėmis represijomis; kadangi 2020 m. gegužės mėn. buvo pranešta apie Prancūzijos ambasados Karakase persekiojimą, įskaitant vandens ir elektros tiekimo į ambasadoriaus rezidenciją nutraukimą; kadangi režimas nusprendė atšaukti minėtą sprendimą ir neišsiųsti ES ambasadoriaus iš šalies;

| M. | kadangi N. Maduro režimas ėmėsi griežtų priemonių prieš politines partijas „Accion Democratica“, „Primero Justicia“ ir „Un Nuevo Tiempo“ ir pradėjo sistemingą jų persekiojimą naudodamasis neteisėto Aukščiausiojo Teismo sprendimais, dėl kurių šios partijos neteko savo nacionalinių valdymo organų prieš šių partijų narių valią; kadangi demokratinę politinę partiją „Voluntad Popular“ N. Maduro režimas priskyrė teroristinėms organizacijoms; |
| --- | --- |

M.

kadangi N. Maduro režimas ėmėsi griežtų priemonių prieš politines partijas „Accion Democratica“, „Primero Justicia“ ir „Un Nuevo Tiempo“ ir pradėjo sistemingą jų persekiojimą naudodamasis neteisėto Aukščiausiojo Teismo sprendimais, dėl kurių šios partijos neteko savo nacionalinių valdymo organų prieš šių partijų narių valią; kadangi demokratinę politinę partiją „Voluntad Popular“ N. Maduro režimas priskyrė teroristinėms organizacijoms;

| N. | kadangi tarptautinė demokratinė bendruomenė, įskaitant ES, tvirtai atmeta šį rinkimų farsą ir visus šiuos neteisėtus veiksmus; kadangi dėl šių veiksmų šalies demokratinė erdvė sumažėjo iki menko minimumo ir atsirado didelių kliūčių siekiant išspręsti politinės krizės Venesueloje problemą; kadangi siekiant įveikti gilėjančią krizę būtina suformuoti subalansuotą ir įtraukią nacionalinę nepaprastosios padėties vyriausybę, kuri apimtų visus šalies demokratinius politinius ir socialinius sektorius ir galėtų spręsti dabartinių humanitarinių poreikių patenkinimo uždavinius; |
| --- | --- |

N.

kadangi tarptautinė demokratinė bendruomenė, įskaitant ES, tvirtai atmeta šį rinkimų farsą ir visus šiuos neteisėtus veiksmus; kadangi dėl šių veiksmų šalies demokratinė erdvė sumažėjo iki menko minimumo ir atsirado didelių kliūčių siekiant išspręsti politinės krizės Venesueloje problemą; kadangi siekiant įveikti gilėjančią krizę būtina suformuoti subalansuotą ir įtraukią nacionalinę nepaprastosios padėties vyriausybę, kuri apimtų visus šalies demokratinius politinius ir socialinius sektorius ir galėtų spręsti dabartinių humanitarinių poreikių patenkinimo uždavinius;

| O. | kadangi tarptautinių standartų laikymasis, nepriklausoma ir subalansuota Nacionalinė rinkimų taryba ir vienodos sąlygos, kuriomis užtikrinamas nekliudomas politinių partijų ir kandidatų dalyvavimas, yra patikimo rinkimų proceso kertiniai akmenys, sudarantys sąlygas laisviems ir sąžiningiems įstatymų leidžiamosios valdžios ir prezidento rinkimams; |
| --- | --- |

O.

kadangi tarptautinių standartų laikymasis, nepriklausoma ir subalansuota Nacionalinė rinkimų taryba ir vienodos sąlygos, kuriomis užtikrinamas nekliudomas politinių partijų ir kandidatų dalyvavimas, yra patikimo rinkimų proceso kertiniai akmenys, sudarantys sąlygas laisviems ir sąžiningiems įstatymų leidžiamosios valdžios ir prezidento rinkimams;

| P. | kadangi neteisėtas finansavimas ir režimo kišimasis į rinkimus iš užsienio kelia didelę grėsmę Europos demokratijai; |
| --- | --- |

P.

kadangi neteisėtas finansavimas ir režimo kišimasis į rinkimus iš užsienio kelia didelę grėsmę Europos demokratijai;

| Q. | kadangi už ES užsienio reikalų sprendimų įgyvendinimą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, tačiau Komisija yra atsakinga už ES teisės įgyvendinimo stebėseną; |
| --- | --- |

Q.

kadangi už ES užsienio reikalų sprendimų įgyvendinimą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, tačiau Komisija yra atsakinga už ES teisės įgyvendinimo stebėseną;

| R. | kadangi 2020 m. birželio 12 d. Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos suėmė verslininką Alexą Saabą, kuris dalyvavo keliose su N. Maduro režimu susijusiose korupcijos schemose ir šiuo metu laukia teismo sprendimo ir galimos ekstradicijos; kadangi A. Saabo atvejis rodo kaip plačiai Venesueloje yra paplitusi korupcija šaliai išgyvenant precedento neturinčią humanitarinę krizę; kadangi Venesuela organizacijos „Transparency International“ 2019 m. korupcijos suvokimo indekse iš 180 šalių užėmė 173 vietą; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2020 m. birželio 12 d. Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos suėmė verslininką Alexą Saabą, kuris dalyvavo keliose su N. Maduro režimu susijusiose korupcijos schemose ir šiuo metu laukia teismo sprendimo ir galimos ekstradicijos; kadangi A. Saabo atvejis rodo kaip plačiai Venesueloje yra paplitusi korupcija šaliai išgyvenant precedento neturinčią humanitarinę krizę; kadangi Venesuela organizacijos „Transparency International“ 2019 m. korupcijos suvokimo indekse iš 180 šalių užėmė 173 vietą;

| S. | kadangi nuo 2014 m., kai prasidėjo masiniai pilietiniai neramumai, politinių kalinių skaičius išaugo ir šiuo metu jų yra daugiau kaip 430; kadangi pranešama, kad Venesueloje taip pat kalinama 11 europiečių; kadangi šiuo metu Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT) dėl nusikaltimų žmoniškumui preliminariai nagrinėja daug pranešimų apie režimo vykdomus kankinimus; kadangi per COVID-19 krizę padaugėjo represijų, savavališkų sulaikymų ir kankinimų; kadangi 2020 m. liepos 2 d. Vyriausiosios komisarės M. Bachelet ataskaitoje dėl Venesuelos užfiksuota, kad nuo 2020 m. sausio 1 d. iki gegužės 31 d. saugumo pajėgos įvykdė daugiau kaip 1 300 neteisminių egzekucijų; |
| --- | --- |

S.

kadangi nuo 2014 m., kai prasidėjo masiniai pilietiniai neramumai, politinių kalinių skaičius išaugo ir šiuo metu jų yra daugiau kaip 430; kadangi pranešama, kad Venesueloje taip pat kalinama 11 europiečių; kadangi šiuo metu Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT) dėl nusikaltimų žmoniškumui preliminariai nagrinėja daug pranešimų apie režimo vykdomus kankinimus; kadangi per COVID-19 krizę padaugėjo represijų, savavališkų sulaikymų ir kankinimų; kadangi 2020 m. liepos 2 d. Vyriausiosios komisarės M. Bachelet ataskaitoje dėl Venesuelos užfiksuota, kad nuo 2020 m. sausio 1 d. iki gegužės 31 d. saugumo pajėgos įvykdė daugiau kaip 1 300 neteisminių egzekucijų;

| T. | kadangi N. Maduro režimui nepavyko suteikti skaidrios informacijos, priimti tarptautinės humanitarinės pagalbos ir teikti pirmenybės pažeidžiamiausių gyventojų grupių poreikiams ir teisėms; kadangi 2020 m. birželio 1 d. Liaudies valdžios sveikatos srityje ministerija ir Nacionalinės Asamblėjos patariamoji grupė dėl COVID-19 sudarė susitarimą leisti teikti humanitarinę pagalbą Venesuelai ne politiniais kanalais per Visos Amerikos sveikatos organizaciją (PAHO); kadangi daugelį metų režimas atmeta bet kokios formos humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

T.

kadangi N. Maduro režimui nepavyko suteikti skaidrios informacijos, priimti tarptautinės humanitarinės pagalbos ir teikti pirmenybės pažeidžiamiausių gyventojų grupių poreikiams ir teisėms; kadangi 2020 m. birželio 1 d. Liaudies valdžios sveikatos srityje ministerija ir Nacionalinės Asamblėjos patariamoji grupė dėl COVID-19 sudarė susitarimą leisti teikti humanitarinę pagalbą Venesuelai ne politiniais kanalais per Visos Amerikos sveikatos organizaciją (PAHO); kadangi daugelį metų režimas atmeta bet kokios formos humanitarinę pagalbą;

| U. | kadangi N. Maduro režimas nuo 2016 m. remia neteisėtą mažos apimties aukso gavybą Venesuelos Amazonės regione, siekdamas finansuoti neteisėtas ginkluotas grupuotes; kadangi auksas buvo neteisėtai išvežtas iš šalies neteisėtais kanalais, kad būtų užsienyje parduotas ir neteisėtai iškeistas; kadangi šis vadinamasis kruvinas auksas išgaunamas ir naudojamas žmogaus teisių ir aplinkos sąskaita neteisėtomis ir nusikalstamomis sąlygomis, kurios kelia rimtą grėsmę tiek žmogaus teisėms, tiek aplinkai; |
| --- | --- |

U.

kadangi N. Maduro režimas nuo 2016 m. remia neteisėtą mažos apimties aukso gavybą Venesuelos Amazonės regione, siekdamas finansuoti neteisėtas ginkluotas grupuotes; kadangi auksas buvo neteisėtai išvežtas iš šalies neteisėtais kanalais, kad būtų užsienyje parduotas ir neteisėtai iškeistas; kadangi šis vadinamasis kruvinas auksas išgaunamas ir naudojamas žmogaus teisių ir aplinkos sąskaita neteisėtomis ir nusikalstamomis sąlygomis, kurios kelia rimtą grėsmę tiek žmogaus teisėms, tiek aplinkai;

| V. | kadangi reikia imtis veiksmingų priemonių siekiant sustabdyti grėsmę saugumui platesniame regione, kurį apima N. Maduro diktatoriško režimo, teroristinių grupuočių ir organizuotų ginkluotų grupuočių, vykdančių savo nusikalstamą veiklą Venesueloje, tinklas; |
| --- | --- |

V.

kadangi reikia imtis veiksmingų priemonių siekiant sustabdyti grėsmę saugumui platesniame regione, kurį apima N. Maduro diktatoriško režimo, teroristinių grupuočių ir organizuotų ginkluotų grupuočių, vykdančių savo nusikalstamą veiklą Venesueloje, tinklas;

| 1. | pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl humanitarinės nepaprastosios padėties, kuri kelia didelę grėsmę Venesuelos gyventojų gyvybei, rimtumo; reiškia solidarumą su visais Venesuelos žmonėmis, kurie buvo priversti bėgti iš savo šalies ieškodami būtiniausių gyvenimo sąlygų, pvz., maisto, geriamojo vandens, sveikatos priežiūros paslaugų ir vaistų prieinamumo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į gilėjančią migracijos krizę, kuri išplito visame regione, t. y. Kolumbijoje, Peru, Ekvadore, Bolivijoje, Čilėje, Brazilijoje, Panamoje ir Argentinoje, taip pat kai kuriose ES valstybėse narėse bei Karibų jūros regione, ir atkreipia dėmesį į itin sudėtingas aplinkybes, kurias dar labiau apsunkina kova su COVID-19 pandemija; palankiai vertina kaimyninių šalių pastangas ir jų parodytą solidarumą; prašo Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) toliau bendradarbiauti su šiomis šalimis ir teritorijomis ne tik teikiant humanitarinę pagalbą, bet ir teikiant daugiau išteklių ir vykdant vystymosi politiką; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primygtinai ragina Venesuelos valdžios institucijas pripažinti, kad šalyje kilo humanitarinė krizė, užkirsti kelią jos tolesniam plitimui ir siekti politinių ir ekonominių sprendimų, kurie padėtų užtikrinti visų civilių gyventojų saugumą ir stabilumą šalyje ir regione; atkreipia dėmesį į Venesuelos ir PAHO pasiektą susitarimą dėl kovos su COVID-19; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina imtis skubių veiksmų siekiant užkirsti kelią humanitarinės ir visuomenės sveikatos krizės paaštrėjimui, ypač tokių ligų kaip tymai, maliarija, difterija bei snukio ir nagų liga pasikartojimui; ragina skubiai įgyvendinti trumpalaikes priemones kovojant su prasta mityba labiausiai pažeidžiamose grupėse, tokiose kaip moterys, vaikai ir sergantys asmenys; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina įsipareigojimus ir pastangas, prisiimtus Tarptautinėje paramos teikėjų konferencijoje dėl solidarumo su Venesuelos pabėgėliais ir migrantais; atsižvelgdamas į tai, ragina sumažinti biurokratiją ir sukurti supaprastintą sistemą, kuri padėtų užtikrinti, kad parama kuo greičiau pasiektų tuos, kuriems jos labiausiai reikia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | griežtai smerkia demokratiško, konstitucinio ir skaidraus Nacionalinės asamblėjos veikimo pažeidimus, taip pat bauginimus, smurtą ir savavališkus sprendimus jos narių atžvilgiu; smerkia nedemokratišką naujų narių skyrimą į Nacionalinę rinkimų tarybą ir partijų pašalinimą iš dabartinių direktorių valdybų prieš jų narių valią; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja, jog pripažįsta, kad po skaidraus ir demokratinio Nacionalinės Asamblėjos balsavimo Juan Guaidó yra teisėtas Nacionalinės Asamblėjos pirmininkas ir teisėtas laikinasis Venesuelos Bolivaro Respublikos prezidentas pagal Venesuelos Konstitucijos 233 straipsnį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja, jog visapusiškai remia Nacionalinę Asamblėją, kuri yra vienintelė teisėtai išrinkta demokratinė Venesuelos valdžios institucija, kurios įgaliojimai, įskaitant jos narių prerogatyvas ir saugumą, turi būti gerbiami; primygtinai pabrėžia, kad taikų ir politinį sprendimą galima pasiekti tik visapusiškai gerbiant Nacionalinės Asamblėjos konstitucines prerogatyvas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad pagarba demokratinėms institucijoms ir principams bei teisinės valstybės principų laikymasis yra esminės sąlygos siekiant Venesuelos žmonių labui rasti taikų ir tvarų sprendimą, kaip įveikti krizę Venesueloje; todėl ragina skubiai sudaryti sąlygas laisviems, skaidriems ir patikimiems prezidento ir įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimams, pagrįstiems nustatytu kalendoriumi, sąžiningoms sąlygoms visiems veikėjams, skaidrumui ir patikimų tarptautinių stebėtojų dalyvavimui, nes tai vienintelis būdas įveikti krizę, taip užkertant kelią bet kokiam smurtui ar kariniams veiksmams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina ES ir kitus tarptautinius veikėjus sutelkti tarptautinės bendruomenės atsaką, kuris padėtų nedelsiant atkurti demokratiją ir teisinę valstybę Venesueloje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad valstybės narės yra teisiškai saistomos Tarybos sprendimo (BUSP) 2017/2074 ir privalo įgyvendinti jame nustatytas ribojamąsias priemones, visų pirma siekiant užkirsti kelią asmenų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, atvykimui į jų teritoriją ar vykimui per ją tranzitu, taip pat pareigą nedelsiant raštu pranešti Tarybai apie visas jų suteiktas išimtis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į 2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimą į asmenų, kuriems taikomos individualios (Venesuelos gyventojams žalos nedarančios) sankcijos, sąrašą įtraukti 11 Venesuelos pareigūnų ir ragina šį sąrašą sustiprinti ir papildyti, jei žmogaus teisių ir demokratijos padėtis šalyje toliau blogės; mano, kad ES valdžios institucijos turi dėl to riboti į tą sąrašą įtrauktų asmenų ir jų artimiausių giminaičių judėjimą ir įšaldyti jų turtą ir vizas; taip pat ragina nedelsiant uždrausti prekybą neteisėtai Venesueloje išgautu „kruvinu auksu“ ir jo apyvartą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | labai apgailestauja dėl N. Maduro grasinimų išsiųsti iš Karakaso ES ambasadorių kaip atsakomojo veiksmo už sankcijas, skirtas 11 pareigūnų, atsakingų už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į pradinį Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio pareiškimą, kuriame pranešama apie abipusiškumą, ir ragina valstybes nares taip pat apsvarstyti galimybę imtis veiksmų laikantis abipusiškumo principo, jei tokia padėtis pasikartotų, t. y. atšaukti N. Maduro ambasadorių ES įgaliojimus; dar kartą ragina valstybes nares pripažinti Juano Guaidó paskirtus politinius atstovus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smerkia klestinčią korupciją, kuri tapo neatsiejama N. Maduro režimo dalimi; smerkia tai, kad N. Maduro režimas naudoja politinį finansavimą kaip užsienio šalių kišimosi priemonę; griežtai smerkia korupcijos atvejus, įskaitant tuos, dėl kurių valstybėse narėse vykdomi teisminiai tyrimai, ir apgailestauja dėl jų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina nedelsiant paleisti visus politinius kalinius ir nutraukti politinių oponentų, žmogaus teisių aktyvistų ir taikių protestuotojų kankinimą, netinkamą elgesį su jais ir jų persekiojimą, taip pat ragina leisti sugrįžti neteisėtai tremtyje esantiems asmenims; |
| --- | --- |

15.

| 16. | visapusiškai remia TBT vykdomus tyrimus dėl Venesuelos režimo padarytų didelio masto nusikaltimų ir represijų; primygtinai ragina Europos Sąjungą prisijungti prie TBT statuto šalių iniciatyvos pradėti tyrimą dėl nusikaltimų žmoniškumui, kuriuos įvykdė de facto N. Maduro vadovaujama vyriausybė, kad atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į 2020 m. liepos 2 d. Didžiosios Britanijos teismo sprendimą, kuriame aiškiai pripažįstamas Venesuelos Bolivaro Respublikos demokratinis teisėtumas prezidento Juano Guaidó asmenyje, suteikiant jam teisėtą prieigą prie Respublikos aukso rezervų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prašo į šią šalį išsiųsti faktų nustatymo misiją padėčiai įvertinti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, teisėtam laikinajam Venesuelos Bolivaro Respublikos prezidentui ir Venesuelos Bolivaro Respublikos Nacionalinei Asamblėjai, Limos grupės valstybių vyriausybėms ir parlamentams, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai ir Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0013.

(2)  OL L 205 I, 2020 6 29, p. 6.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/53

---

P9_TA(2020)0197

Veikliosios medžiagos, įskaitant flumioksaziną

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, ciazofamido, dimetomorfo, etefono, etoksazolio, famoksadono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, formetanato, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo ir s-metolachloro patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (D067115/02 – 2020/2671(RSP))

(2021/C 371/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo reglamentą, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, ciazofamido, dimetomorfo, etefono, etoksazolio, famoksadono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, formetanato, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo ir s-metolachloro patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011(D067115/02, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo reglamentą, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, ciazofamido, dimetomorfo, etefono, etoksazolio, famoksadono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, formetanato, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo ir s-metolachloro patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011(D067115/02,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), visų pirma į jo 21 straipsnį ir 17 straipsnio pirmą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), visų pirma į jo 21 straipsnį ir 17 straipsnio pirmą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2015/408 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 80 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo ir dėl keistinų medžiagų sąrašo sudarymo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2015/408 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 80 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo ir dėl keistinų medžiagų sąrašo sudarymo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi 2003 m. sausio 1 d. pagal Komisijos direktyvą 2002/81/EB (5) flumioksazinas buvo įtrauktas į Tarybos direktyvos 91/414/EEB (6) I priedą ir, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, yra laikomas patvirtintu; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2003 m. sausio 1 d. pagal Komisijos direktyvą 2002/81/EB (5) flumioksazinas buvo įtrauktas į Tarybos direktyvos 91/414/EEB (6) I priedą ir, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, yra laikomas patvirtintu;

| B. | kadangi flumioksazino patvirtinimo pratęsimo procedūra pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 844/2012 (7) tęsiasi nuo 2010 m. (8) ir atitinkama paraiška pateikta pagal 2012 m. vasario 29 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1141/2010 (9) 4 straipsnį; |
| --- | --- |

B.

kadangi flumioksazino patvirtinimo pratęsimo procedūra pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 844/2012 (7) tęsiasi nuo 2010 m. (8) ir atitinkama paraiška pateikta pagal 2012 m. vasario 29 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 1141/2010 (9) 4 straipsnį;

| C. | kadangi veikliosios medžiagos flumioksazino patvirtinimo laikotarpis jau buvo pratęstas penkeriems metams Komisijos direktyva 2010/77/ES (10), po to nuo 2015 m. kasmet buvo pratęsiamas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) 2015/1885 (11), (ES) 2016/549 (12), (ES) 2017/841 (13), (ES) 2018/917 (14), (ES) 2019/707 (15), o dabar dar kartą vieniems metams pratęstas šiuo Komisijos įgyvendinimo reglamento projektu, pagal kurį patvirtinimo laikotarpis pratęsiamas iki 2021 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

C.

kadangi veikliosios medžiagos flumioksazino patvirtinimo laikotarpis jau buvo pratęstas penkeriems metams Komisijos direktyva 2010/77/ES (10), po to nuo 2015 m. kasmet buvo pratęsiamas vieniems metams Komisijos įgyvendinimo reglamentais (ES) 2015/1885 (11), (ES) 2016/549 (12), (ES) 2017/841 (13), (ES) 2018/917 (14), (ES) 2019/707 (15), o dabar dar kartą vieniems metams pratęstas šiuo Komisijos įgyvendinimo reglamento projektu, pagal kurį patvirtinimo laikotarpis pratęsiamas iki 2021 m. birželio 30 d.;

| D. | kadangi Komisija pratęsimo priežasčių nepaaiškino, tik pareiškė, kad: „atsižvelgiant į tai, kad visas šias medžiagas įvertinti pavėluota dėl nuo pareiškėjų nepriklausančių priežasčių, šių veikliųjų medžiagų patvirtinimas veikiausiai baigs galioti prieš priimant sprendimą dėl jo“; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija pratęsimo priežasčių nepaaiškino, tik pareiškė, kad: „atsižvelgiant į tai, kad visas šias medžiagas įvertinti pavėluota dėl nuo pareiškėjų nepriklausančių priežasčių, šių veikliųjų medžiagų patvirtinimas veikiausiai baigs galioti prieš priimant sprendimą dėl jo“;

| E. | kadangi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 siekiama užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugą ir sykiu apsaugoti Sąjungos žemės ūkio konkurencingumą; kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamų gyventojų grupių, įskaitant besilaukiančias moteris, kūdikius ir vaikus, apsaugai; |
| --- | --- |

E.

kadangi Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 siekiama užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugą ir sykiu apsaugoti Sąjungos žemės ūkio konkurencingumą; kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamų gyventojų grupių, įskaitant besilaukiančias moteris, kūdikius ir vaikus, apsaugai;

| F. | kadangi turėtų būti taikomas atsargumo principas ir kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 pažymima, jog medžiagos augalų apsaugos produktams turėtų būti naudojamos tik įrodžius jų neabejotiną naudą augalų auginimui, o tikimybės, kad jos darytų kenksmingą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai arba neleistiną poveikį aplinkai, nėra; |
| --- | --- |

F.

kadangi turėtų būti taikomas atsargumo principas ir kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 pažymima, jog medžiagos augalų apsaugos produktams turėtų būti naudojamos tik įrodžius jų neabejotiną naudą augalų auginimui, o tikimybės, kad jos darytų kenksmingą poveikį žmonių ar gyvūnų sveikatai arba neleistiną poveikį aplinkai, nėra;

| G. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 pažymima, kad saugumo sumetimais veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpis turėtų būti ribotas; kadangi patvirtinimo laikotarpis turėtų proporcingai atitikti galimą riziką, susijusią su šių medžiagų naudojimu, tačiau akivaizdu, kad proporcingumo nepaisoma; |
| --- | --- |

G.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 pažymima, kad saugumo sumetimais veikliųjų medžiagų patvirtinimo galiojimo laikotarpis turėtų būti ribotas; kadangi patvirtinimo laikotarpis turėtų proporcingai atitikti galimą riziką, susijusią su šių medžiagų naudojimu, tačiau akivaizdu, kad proporcingumo nepaisoma;

| H. | kadangi praėjus 17 metų nuo to laiko, kai flumioksazinas buvo patvirtintas kaip veiklioji medžiaga, buvo nustatyta, kad jis toksiškas, ir yra klasifikuojamas kaip 1 B kategorijos toksiška reprodukcijai ir galinti ardyti endokrininę sistemą cheminė medžiaga; |
| --- | --- |

H.

kadangi praėjus 17 metų nuo to laiko, kai flumioksazinas buvo patvirtintas kaip veiklioji medžiaga, buvo nustatyta, kad jis toksiškas, ir yra klasifikuojamas kaip 1 B kategorijos toksiška reprodukcijai ir galinti ardyti endokrininę sistemą cheminė medžiaga;

| I. | kadangi, nustačius žalingo poveikio sveikatai galimybę, tačiau esant mokslinių abejonių dėl tokio poveikio, Komisija ir valstybės narės turi galimybę ir pareigą veikti vadovaudamosi atsargumo principu bei patvirtinti laikinas rizikos valdymo priemones, kurios yra būtinos aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugai užtikrinti; |
| --- | --- |

I.

kadangi, nustačius žalingo poveikio sveikatai galimybę, tačiau esant mokslinių abejonių dėl tokio poveikio, Komisija ir valstybės narės turi galimybę ir pareigą veikti vadovaudamosi atsargumo principu bei patvirtinti laikinas rizikos valdymo priemones, kurios yra būtinos aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugai užtikrinti;

| J. | kadangi, kalbant konkrečiau, Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 21 straipsniu Komisijai užtikrinama galimybė bet kuriuo metu peržiūrėti veikliosios medžiagos patvirtinimą, ypač jei atsižvelgusi į naujas mokslines ir technines žinias ji laikosi nuomonės, kad esama požymių, jog medžiaga nebeatitinka to reglamento 4 straipsnyje nurodytų patvirtinimo kriterijų, o ši peržiūra gali lemti medžiagos patvirtinimo atšaukimą arba dalinį pakeitimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi, kalbant konkrečiau, Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 21 straipsniu Komisijai užtikrinama galimybė bet kuriuo metu peržiūrėti veikliosios medžiagos patvirtinimą, ypač jei atsižvelgusi į naujas mokslines ir technines žinias ji laikosi nuomonės, kad esama požymių, jog medžiaga nebeatitinka to reglamento 4 straipsnyje nurodytų patvirtinimo kriterijų, o ši peržiūra gali lemti medžiagos patvirtinimo atšaukimą arba dalinį pakeitimą;

1B kategorijos reprodukcijai toksiška ir endokrininę sistemą ardanti medžiaga

| K. | kadangi, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 (16), flumioksazinas suderintai klasifikuojamas kaip 1B kategorijos reprodukcijai toksiška, labai toksiška vandens augmenijai ir gyvūnijai medžiaga, daranti ilgalaikį labai toksišką poveikį vandens augmenijai ir gyvūnijai; |
| --- | --- |

K.

kadangi, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 (16), flumioksazinas suderintai klasifikuojamas kaip 1B kategorijos reprodukcijai toksiška, labai toksiška vandens augmenijai ir gyvūnijai medžiaga, daranti ilgalaikį labai toksišką poveikį vandens augmenijai ir gyvūnijai;

| L. | kadangi Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) jau 2014 m. ir vėliau 2017 ir 2018 m. padarė išvadą, kad didžiulį susirūpinimą kelia tai, jog flumioksazinas klasifikuojamas kaip 1B kategorijos reprodukcijai toksiška medžiaga ir dar nėra galutinai nustatyta, ar jis neardo endokrininės sistemos, ir tai tebėra labai svarbus susirūpinimą keliantis klausimas; |
| --- | --- |

L.

kadangi Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) jau 2014 m. ir vėliau 2017 ir 2018 m. padarė išvadą, kad didžiulį susirūpinimą kelia tai, jog flumioksazinas klasifikuojamas kaip 1B kategorijos reprodukcijai toksiška medžiaga ir dar nėra galutinai nustatyta, ar jis neardo endokrininės sistemos, ir tai tebėra labai svarbus susirūpinimą keliantis klausimas;

| M. | kadangi 2015 m. flumioksazinas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/408 įtrauktas į „keistinų medžiagų“ sąrašą, nes jis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 yra ar turi būti klasifikuojamas kaip 1A ar 1B kategorijos reprodukcijai toksiška medžiaga; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2015 m. flumioksazinas Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/408 įtrauktas į „keistinų medžiagų“ sąrašą, nes jis pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 yra ar turi būti klasifikuojamas kaip 1A ar 1B kategorijos reprodukcijai toksiška medžiaga;

| N. | kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.4 punktą veikliosios medžiagos negali būti leidžiamos, jeigu jos patenka į reprodukcijai toksiškų medžiagų 1B kategoriją, išskyrus atvejus, kai, remiantis kartu su paraiška pateikiamais dokumentais pagrįstais įrodymais, veiklioji medžiaga yra būtina siekiant kontroliuoti didelį pavojų augalų sveikatai, kurio negalima išvengti kitomis priemonėmis, įskaitant ir nechemines priemones, su sąlyga, kad naudojant veikliąją medžiagą taikomos rizikos mažinimo priemonės, kuriomis užtikrinamas kuo mažesnis poveikis žmonėms ir aplinkai; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.4 punktą veikliosios medžiagos negali būti leidžiamos, jeigu jos patenka į reprodukcijai toksiškų medžiagų 1B kategoriją, išskyrus atvejus, kai, remiantis kartu su paraiška pateikiamais dokumentais pagrįstais įrodymais, veiklioji medžiaga yra būtina siekiant kontroliuoti didelį pavojų augalų sveikatai, kurio negalima išvengti kitomis priemonėmis, įskaitant ir nechemines priemones, su sąlyga, kad naudojant veikliąją medžiagą taikomos rizikos mažinimo priemonės, kuriomis užtikrinamas kuo mažesnis poveikis žmonėms ir aplinkai;

| O. | kadangi 2018 m. vasario 1 d. valstybė narė ataskaitos rengėja, atsižvelgdama į naujus mokslinius duomenis, Europos cheminių medžiagų agentūrai (ECHA) pateikė pasiūlymą dėl suderinto flumioksazino klasifikavimo ir ženklinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008; kadangi 2019 m. kovo 15 d. ECHA Rizikos vertinimo komitetas (RAC) priėmė nuomonę, pagal kurią flumioksazino klasifikacija iš 1B kategorijos reprodukcijai toksiškos medžiagos keičiama į 2 kategorijos reprodukcijai toksišką medžiagą; kadangi dėl to tikėtina, kad 2020 m. pabaigoje arba 2021 m. pradžioje flumioksazinas bus perklasifikuotas CLP reglamento IV priede; kadangi iki tol flumioksazinas toliau bus klasifikuojamas kaip 1B kategorijos reprodukcijai toksiška medžiaga; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2018 m. vasario 1 d. valstybė narė ataskaitos rengėja, atsižvelgdama į naujus mokslinius duomenis, Europos cheminių medžiagų agentūrai (ECHA) pateikė pasiūlymą dėl suderinto flumioksazino klasifikavimo ir ženklinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008; kadangi 2019 m. kovo 15 d. ECHA Rizikos vertinimo komitetas (RAC) priėmė nuomonę, pagal kurią flumioksazino klasifikacija iš 1B kategorijos reprodukcijai toksiškos medžiagos keičiama į 2 kategorijos reprodukcijai toksišką medžiagą; kadangi dėl to tikėtina, kad 2020 m. pabaigoje arba 2021 m. pradžioje flumioksazinas bus perklasifikuotas CLP reglamento IV priede; kadangi iki tol flumioksazinas toliau bus klasifikuojamas kaip 1B kategorijos reprodukcijai toksiška medžiaga;

| P. | kadangi, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.5 punktu, veikliosios medžiagos negali būti leidžiamos, jeigu laikoma, kad jos turi endokrininę sistemą ardančių savybių, galinčių daryti neigiamą poveikį žmonėms, nebent augalų apsaugos produkte esančios tos veikliosios medžiagos, apsauginės medžiagos ar sinergiklio poveikis žmonėms siūlomomis realiomis naudojimo sąlygomis yra nežymus, t. y. produktas yra naudojamas uždarose sistemose arba kitomis sąlygomis, kai nėra kontakto su žmonėmis ir kai atitinkamos veikliosios medžiagos, apsauginės medžiagos ar sinergiklio likučiai maiste ir pašaruose neviršija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą nustatytos numatytosios vertės (17); |
| --- | --- |

P.

kadangi, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.5 punktu, veikliosios medžiagos negali būti leidžiamos, jeigu laikoma, kad jos turi endokrininę sistemą ardančių savybių, galinčių daryti neigiamą poveikį žmonėms, nebent augalų apsaugos produkte esančios tos veikliosios medžiagos, apsauginės medžiagos ar sinergiklio poveikis žmonėms siūlomomis realiomis naudojimo sąlygomis yra nežymus, t. y. produktas yra naudojamas uždarose sistemose arba kitomis sąlygomis, kai nėra kontakto su žmonėmis ir kai atitinkamos veikliosios medžiagos, apsauginės medžiagos ar sinergiklio likučiai maiste ir pašaruose neviršija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 18 straipsnio 1 dalies b punktą nustatytos numatytosios vertės (17);

| Q. | kadangi nuo 2014 m. įtariama, kad flumioksazinas turi endokrininę sistemą ardančių savybių (18); kadangi nuo 2018 m. spalio 20 d. taikomi kriterijai, skirti nustatyti, ar konkreti medžiaga yra endokrininę sistemą ardanti medžiaga pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 (19); kadangi 2018 m. birželio 5 d. buvo priimtos atitinkamos gairės (20); kadangi vis dėlto Komisija tik 2019 m. gruodžio 4 d. įgaliojo EFSA įvertinti endokrininę sistemą ardantį flumioksazino poveikį pagal naujus kriterijus; kadangi šio vertinimo atlikimo tvarkaraštis tebėra neaiškus; |
| --- | --- |

Q.

kadangi nuo 2014 m. įtariama, kad flumioksazinas turi endokrininę sistemą ardančių savybių (18); kadangi nuo 2018 m. spalio 20 d. taikomi kriterijai, skirti nustatyti, ar konkreti medžiaga yra endokrininę sistemą ardanti medžiaga pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 (19); kadangi 2018 m. birželio 5 d. buvo priimtos atitinkamos gairės (20); kadangi vis dėlto Komisija tik 2019 m. gruodžio 4 d. įgaliojo EFSA įvertinti endokrininę sistemą ardantį flumioksazino poveikį pagal naujus kriterijus; kadangi šio vertinimo atlikimo tvarkaraštis tebėra neaiškus;

| R. | kadangi flumioksazinas pasižymi didele biokoncentracijos rizika, jis yra labai toksiškas dumbliams ir vandens augalams ir yra vidutiniškai toksiškas sliekams, bitėms, žuvims ir vandens bestuburiams gyvūnams; |
| --- | --- |

R.

kadangi flumioksazinas pasižymi didele biokoncentracijos rizika, jis yra labai toksiškas dumbliams ir vandens augalams ir yra vidutiniškai toksiškas sliekams, bitėms, žuvims ir vandens bestuburiams gyvūnams;

| S. | kadangi nepriimtina, kad, rizikuojant visuomenės sveikata ir gera aplinkos būkle, Sąjungoje ir toliau leidžiama naudoti medžiagą, kuri šiuo metu atitinka veikliųjų medžiagų, kurios yra mutageninės, kancerogeninės ir (arba) toksiškos reprodukcijai, atmetimo kriterijus ir kuri dėl savo endokrininę sistemą ardančių savybių, tikėtina, atitiks atmetimo kriterijus; |
| --- | --- |

S.

kadangi nepriimtina, kad, rizikuojant visuomenės sveikata ir gera aplinkos būkle, Sąjungoje ir toliau leidžiama naudoti medžiagą, kuri šiuo metu atitinka veikliųjų medžiagų, kurios yra mutageninės, kancerogeninės ir (arba) toksiškos reprodukcijai, atmetimo kriterijus ir kuri dėl savo endokrininę sistemą ardančių savybių, tikėtina, atitiks atmetimo kriterijus;

| T. | kadangi pareiškėjai gali piktnaudžiauti Komisijos darbo metodų mašinalumu siekdami, kad veikliųjų medžiagų patvirtinimo laikotarpiai būtų pratęsiami iškart, nelaukiant, kol bus užbaigtas rizikos vertinimas, ir tyčia uždelsti pakartotinio vertinimo procesą pateikdami neišsamius duomenis arba prašydami pritaikyti daugiau nukrypti leidžiančių nuostatų ir ypatingų sąlygų, o tai kelia neleistiną pavojų aplinkos būklei ir žmonių sveikatai, nes per tą laiką pavojingoji medžiaga toliau daro poveikį; |
| --- | --- |

T.

kadangi pareiškėjai gali piktnaudžiauti Komisijos darbo metodų mašinalumu siekdami, kad veikliųjų medžiagų patvirtinimo laikotarpiai būtų pratęsiami iškart, nelaukiant, kol bus užbaigtas rizikos vertinimas, ir tyčia uždelsti pakartotinio vertinimo procesą pateikdami neišsamius duomenis arba prašydami pritaikyti daugiau nukrypti leidžiančių nuostatų ir ypatingų sąlygų, o tai kelia neleistiną pavojų aplinkos būklei ir žmonių sveikatai, nes per tą laiką pavojingoji medžiaga toliau daro poveikį;

| U. | kadangi po 2014 m. Komisijos pateikto pradinio pasiūlymo nepratęsti leidimo naudoti termino, remiantis tuo, kad flumioksazinas atitiko 1B kategorijos toksiškumo reprodukcijai atmetimo kriterijus, pareiškėjas prašė šiems atmetimo kriterijams taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą; tačiau pagal tokią nukrypti leidžiančią nuostatą buvo reikalaujama parengti atitinkamas vertinimo metodikas, kurių dar nebuvo, nepaisant to, kad Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 buvo taikomas trejus metus, todėl procesas dėl leidimo naudoti nepratęsimo užstrigo keleriems metams; |
| --- | --- |

U.

kadangi po 2014 m. Komisijos pateikto pradinio pasiūlymo nepratęsti leidimo naudoti termino, remiantis tuo, kad flumioksazinas atitiko 1B kategorijos toksiškumo reprodukcijai atmetimo kriterijus, pareiškėjas prašė šiems atmetimo kriterijams taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą; tačiau pagal tokią nukrypti leidžiančią nuostatą buvo reikalaujama parengti atitinkamas vertinimo metodikas, kurių dar nebuvo, nepaisant to, kad Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 buvo taikomas trejus metus, todėl procesas dėl leidimo naudoti nepratęsimo užstrigo keleriems metams;

| V. | kadangi savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliucijoje dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo Parlamentas ragino Komisiją ir valstybes nares „užtikrinti, kad procedūrinis patvirtinimo laikotarpio pratęsimas procedūros metu pagal reglamento 17 straipsnį nebūtų taikomas veikliosioms medžiagoms, kurios yra mutageninės, kancerogeninės, toksiškos reprodukcijai ir todėl priklauso 1A arba 1B kategorijoms, arba veikliosioms medžiagoms, kurios turi endokrininę sistemą ardančių medžiagų savybių ir yra kenksmingos žmonėms ar gyvūnams, kaip šiuo metu yra medžiagų, tokių kaip flumioksazinas, tiaklopridas, chlortoluronas ir dimoksistrobinas, atveju“; |
| --- | --- |

V.

kadangi savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliucijoje dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo Parlamentas ragino Komisiją ir valstybes nares „užtikrinti, kad procedūrinis patvirtinimo laikotarpio pratęsimas procedūros metu pagal reglamento 17 straipsnį nebūtų taikomas veikliosioms medžiagoms, kurios yra mutageninės, kancerogeninės, toksiškos reprodukcijai ir todėl priklauso 1A arba 1B kategorijoms, arba veikliosioms medžiagoms, kurios turi endokrininę sistemą ardančių medžiagų savybių ir yra kenksmingos žmonėms ar gyvūnams, kaip šiuo metu yra medžiagų, tokių kaip flumioksazinas, tiaklopridas, chlortoluronas ir dimoksistrobinas, atveju“;

| W. | kadangi Parlamentas savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliucijoje (21) nepritarė flumioksazino patvirtinimo laikotarpio pratęsimui, o Komisija nesugebėjo pateikti įtikinamo atsakymo į tą rezoliuciją ir tinkamai įrodyti, kad dar vienas pratęsimas neviršytų jos įgyvendinimo įgaliojimų; |
| --- | --- |

W.

kadangi Parlamentas savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliucijoje (21) nepritarė flumioksazino patvirtinimo laikotarpio pratęsimui, o Komisija nesugebėjo pateikti įtikinamo atsakymo į tą rezoliuciją ir tinkamai įrodyti, kad dar vienas pratęsimas neviršytų jos įgyvendinimo įgaliojimų;

| X. | kadangi po ankstesnio 2019 m. kelių veikliųjų medžiagų, įskaitant flumioksaziną, leidimo naudoti pratęsimo pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/707 tik 8 iš 34 medžiagų leidimas naudoti buvo pratęstas arba nepratęstas, o pagal šį Komisijos įgyvendinimo reglamento projektą 26 medžiagų leidimai naudoti bus pratęsti dar kartą, t. y. daugumos medžiagų leidimai naudoti bus pratęsti trečią ar ketvirtą kartą; |
| --- | --- |

X.

kadangi po ankstesnio 2019 m. kelių veikliųjų medžiagų, įskaitant flumioksaziną, leidimo naudoti pratęsimo pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/707 tik 8 iš 34 medžiagų leidimas naudoti buvo pratęstas arba nepratęstas, o pagal šį Komisijos įgyvendinimo reglamento projektą 26 medžiagų leidimai naudoti bus pratęsti dar kartą, t. y. daugumos medžiagų leidimai naudoti bus pratęsti trečią ar ketvirtą kartą;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo reglamento projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo reglamento projektas nedera su Sąjungos teise, nes jame nepaisoma atsargumo principo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | griežtai smerkia ilgus pakartotinio leidimų išdavimo proceso vėlavimus, taip pat vėlavimus nustatant endokrininę sistemą ardančias medžiagas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad sprendimas dar kartą pratęsti flumioksazino patvirtinimo laikotarpį neatitinka saugumo kriterijų, išdėstytų Reglamente (EB) Nr. 1107/2009, ir jis nėra pagrįstas nei įrodymais, kad ši medžiaga gali būti saugiai naudojama, nei įrodymais, kad veiklioji medžiaga flumioksazinas itin būtina maisto gamybai Sąjungoje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją atsiimti savo įgyvendinimo reglamento projektą ir pateikti komitetui naują projektą, kuriame būtų atsižvelgta į mokslinius visų susijusių medžiagų – ypač flumioksazino – žalingų savybių įrodymus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją įgyvendinimo reglamentų projektus teikti tik siekiant pratęsti patvirtinimo galiojimo laikotarpius, susijusius su medžiagomis, kurių atveju turimos mokslinės žinios netaptų priežastimi Komisijai teikti pasiūlymų dėl konkrečių veikliųjų medžiagų naudojimo neatnaujinimo patvirtinimo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją panaikinti medžiagų patvirtinimo galiojimą, jeigu esama įrodymų ar kyla pagrįstų abejonių, kad jos neatitiks Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytų saugumo kriterijų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų tinkamai ir laiku iš naujo įvertinti veikliųjų medžiagų, už kurias tos valstybės narės yra atskaitingos, patvirtinimai, taip pat užtikrinti, kad būtų kuo greičiau veiksmingai išspręsta vėlavimo, su kuriuo šiuo metu susiduriama, problema; |
| --- | --- |

8.

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(2)  OL L 67, 2015 3 12, p. 18.

(3)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(4)  OL C 433, 2019 12 23, p. 183.

(5)  2002 m. spalio 10 d. Komisijos direktyva 2002/81/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/414/EEB, kad būtų įrašyta veiklioji medžiaga flumioksazinas (OL L 276, 2002 10 12, p. 28).

(6)  1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 230, 1991 8 19, p. 1).

(7)  2012 m. rugsėjo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 844/2012, kuriuo nustatomos veikliųjų medžiagų patvirtinimo pratęsimo procedūros įgyvendinimo nuostatos, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 252, 2012 9 19, p. 26).

(8)  OL L 293, 2010 11 11, p. 48.

(9)  2010 m. gruodžio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1141/2010, kuriuo nustatomi antrosios grupės veikliųjų medžiagų įrašų Tarybos direktyvos 91/414/EEB I priede galiojimo pratęsimo tvarka ir tų medžiagų sąrašas (OL L 322, 2010 12 8, p. 10).

(10)  2010 m. lapkričio 10 d. Komisijos direktyva 2010/77/ES, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 91/414/EEB nuostatas dėl tam tikrų veikliųjų medžiagų įtraukimo į I priedą termino pabaigos (OL L 293, 2010 11 11, p. 48).

(11)  2015 m. spalio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1885, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų 2,4-D, s-metil-acibenzolaro, amitrolo, bentazono, butilcihalofopo, dikvato, esfenvalerato, famoksadono, flumioksazino, DPX KE 459 (metilflupirsulfurono), glifosato, iprovalikarbo, izoproturono, lambda-cihalotrino, metalaksilo-M, metilmetsulfurono, pikolinafeno, prosulfurono, pimetrozino, etilpiraflufeno, tiabendazolo, metiltifensulfurono ir triasulfurono patvirtinimo laikotarpių pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 276, 2015 10 21, p. 48).

(12)  2016 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/549, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų bentazono, butilcihalofopo, dikvato, famoksadono, flumioksazino, DPX KE 459 (metilflupirsulfurono), metalaksilo-M, pikolinafeno, prosulfurono, pimetrozino, tiabendazolo ir metiltifensulfurono patvirtinimo laikotarpių pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 95, 2016 4 9, p. 4).

(13)  2017 m. gegužės 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/841, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų alfa cipermetrino, Ampelomyces quisqualis (padermė AQ 10), benalaksilo, bentazono, bifenazato, bromoksinilo, etilkarfentrazono, chlorprofamo, ciazofamido, desmedifamo, dikvato, DPX KE 459 (metilflupirsulfurono), etoksazolio, famoksadono, fenamidono, flumioksazino, foramsulfurono, Gliocladium catenulatum (padermė J1446), imazamokso, imazosulfurono, izoksaflutolo, laminarino, metalaksilo-M, metoksifenozido, milbemektino, oksasulfurono, pendimetalino, fenmedifamo, pimetrozino, s-metolachloro ir trifloksistrobino patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 125, 2017 5 18, p. 12).

(14)  2018 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/917, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų alfa cipermetrino, beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, karvono, chlorprofamo, ciazofamido, desmedifamo, dimetoato, dimetomorfo, dikvato, etefono, etoprofoso, etoksazolio, famoksadono, fenamidono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, foramsulfurono, formetanato, Gliocladium catenulatum (padermė J1446), izoksaflutolo, metalaksilo-M, metiokarbo, metoksifenozido, metribuzino, milbemektino, oksasulfurono, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo, pimetrozino ir s-metolachloro patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 163, 2018 6 28, p. 13).

(15)  2019 m. gegužės 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/707, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų alfa cipermetrino, beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, ciazofamido, desmedifamo, dimetoato, dimetomorfo, diurono, etefono, etoksazolio, famoksadono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, foramsulfurono, formetanato, metalaksilo-M, metiokarbo, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo, s-metolachloro ir tebukonazolio patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 120, 2019 5 8, p. 16).

(16)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(17)  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

(18)  EFSA leidinys, 12 tomas, 6 leidimas, 2014 m. birželio mėn., „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flumioxazin“.

(19)  OL L 101, 2018 4 20, p. 33.

(20)  EFSA leidinys, 16 tomas, 6 leidimas, 2018 m. birželio mėn., „Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (ES) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009“.

(21)  2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2019 m. gegužės 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/707, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų alfa cipermetrino, beflubutamido, benalaksilo, bentiavalikarbo, bifenazato, boskalido, bromoksinilo, kaptano, ciazofamido, desmedifamo, dimetoato, dimetomorfo, diurono, etefono, etoksazolio, famoksadono, fenamifoso, flumioksazino, fluoksastrobino, folpeto, foramsulfurono, formetanato, metalaksilo-M, metiokarbo, metribuzino, milbemektino, Paecilomyces lilacinus (padermė 251), fenmedifamo, fosmeto, metilpirimifoso, propamokarbo, protiokonazolo, s-metolachloro ir tebukonazolio patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0026).

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/58

---

P9_TA(2020)0198

Visapusiška Europos politika energijos kaupimo klausimu

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visapusiško Europos požiūrio į energijos kaupimą (2019/2189(INI))

(2021/C 371/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų 7-ąjį darnaus vystymosi tikslą „Užtikrinti visiems galimybę naudotis prieinama, patikima, darnia ir modernia energija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų 7-ąjį darnaus vystymosi tikslą „Užtikrinti visiems galimybę naudotis prieinama, patikima, darnia ir modernia energija“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (COM(2018)0773),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos duomenų strategija“ (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos duomenų strategija“ (COM(2020)0066),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 9 d. Komisijos ataskaitą „Strateginio su baterijomis susijusio veiksmų plano įgyvendinimas. Strateginės baterijų vertės grandinės Europoje kūrimas“ (COM(2019)0176), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 9 d. Komisijos ataskaitą „Strateginio su baterijomis susijusio veiksmų plano įgyvendinimas. Strateginės baterijų vertės grandinės Europoje kūrimas“ (COM(2019)0176),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 9 d. Komisijos ataskaitą dėl 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir Direktyvos 91/157/EEB panaikinimo įgyvendinimo ir poveikio aplinkai bei vidaus rinkos veikimui (COM(2019)0166), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 9 d. Komisijos ataskaitą dėl 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir Direktyvos 91/157/EEB panaikinimo įgyvendinimo ir poveikio aplinkai bei vidaus rinkos veikimui (COM(2019)0166),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas dėl energetikos sąjungos energetikos sistemų ateities siekiant užtikrinti energetikos pertvarką ir laikotarpio iki 2030 m. bei vėlesnio laikotarpio tikslų energetikos ir klimato srityse įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas dėl energetikos sąjungos energetikos sistemų ateities siekiant užtikrinti energetikos pertvarką ir laikotarpio iki 2030 m. bei vėlesnio laikotarpio tikslų energetikos ir klimato srityse įgyvendinimą,

| — | atsižvelgdamas į iniciatyvą „Tvari ir pažangi dujų infrastruktūra Europai“, kurią Tarybai pirmininkaujanti Rumunija pradėjo 2019 m. balandžio 1 ir 2 d. Bukarešte, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iniciatyvą „Tvari ir pažangi dujų infrastruktūra Europai“, kurią Tarybai pirmininkaujanti Rumunija pradėjo 2019 m. balandžio 1 ir 2 d. Bukarešte,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 18 d. ir 17 d. Lince Tarybai pirmininkavusios Austrijos pradėtą vandenilio iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 18 d. ir 17 d. Lince Tarybai pirmininkavusios Austrijos pradėtą vandenilio iniciatyvą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (1),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/943 dėl elektros energijos vidaus rinkos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/943 dėl elektros energijos vidaus rinkos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (4),

| — | atsižvelgdamas į šiuo metu persvarstomą 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šiuo metu persvarstomą 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (5),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (6),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir Direktyvos 91/157/EEB panaikinimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir Direktyvos 91/157/EEB panaikinimo (7),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus2000, (8) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus2000, (8)

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (9),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 1 d. Europos Audito Rūmų apžvalginį pranešimą „ES parama energijos saugojimui“ (Apžvalga Nr. 04/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 1 d. Europos Audito Rūmų apžvalginį pranešimą „ES parama energijos saugojimui“ (Apžvalga Nr. 04/2019),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (10),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (11),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. savo rezoliuciją dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride, Ispanijoje (COP 25) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. savo rezoliuciją dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride, Ispanijoje (COP 25) (12),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Klimato kaita. Europos strateginė ilgalaikė vizija siekiant klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralaus poveikio klimatui ekonomikos pagal Paryžiaus susitarimą“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Klimato kaita. Europos strateginė ilgalaikė vizija siekiant klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralaus poveikio klimatui ekonomikos pagal Paryžiaus susitarimą“ (13),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją „Alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas Europos Sąjungoje: laikas veikti!“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją „Alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimas Europos Sąjungoje: laikas veikti!“ (14),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl spartesnio švarios energetikos inovacijų kūrimo ir diegimo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl spartesnio švarios energetikos inovacijų kūrimo ir diegimo (15),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl naujo energijos rinkos modelio kūrimo (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl naujo energijos rinkos modelio kūrimo (16),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES šildymo ir vėsinimo strategijos (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES šildymo ir vėsinimo strategijos (17),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0130/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0130/2020),

| A. | kadangi Parlamentas, Europos Vadovų Taryba ir Komisija pritarė tikslui ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti, kad ES nebeišmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, pagal Paryžiaus susitarimo tikslus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamentas, Europos Vadovų Taryba ir Komisija pritarė tikslui ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti, kad ES nebeišmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, pagal Paryžiaus susitarimo tikslus;

| B. | kadangi norint pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos reikia energetikos srityje pereiti nuo iš esmės iškastiniu kuru grindžiamų prie ypač efektyvių, klimatui neutralių ir atsinaujinančių išteklių energija grindžiamų sistemų; |
| --- | --- |

B.

kadangi norint pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos reikia energetikos srityje pereiti nuo iš esmės iškastiniu kuru grindžiamų prie ypač efektyvių, klimatui neutralių ir atsinaujinančių išteklių energija grindžiamų sistemų;

| C. | kadangi kai kurie atsinaujinantieji energijos ištekliai, pvz., geoterminė energija, hidroenergija ir biomasė, gali užtikrinti kai kuriuos bazinės apkrovos pajėgumus, o kiti, pvz., vėjo ir saulės energija, yra nepastovūs ir kintami; kadangi norint integruoti kintamus atsinaujinančiuosius energijos išteklius į elektros energijos sistemą reikia didesnio pasiūlos ir paklausos lankstumo, siekiant stabilizuoti elektros energijos tinklą, užkirsti kelią dideliam kainų kintamumui ir užtikrinti energijos tiekimą ir energijos įperkamumą; kadangi dėl šio padidėjusio lankstumo reikia steigti daugiau energijos kaupimo įrenginių ES; |
| --- | --- |

C.

kadangi kai kurie atsinaujinantieji energijos ištekliai, pvz., geoterminė energija, hidroenergija ir biomasė, gali užtikrinti kai kuriuos bazinės apkrovos pajėgumus, o kiti, pvz., vėjo ir saulės energija, yra nepastovūs ir kintami; kadangi norint integruoti kintamus atsinaujinančiuosius energijos išteklius į elektros energijos sistemą reikia didesnio pasiūlos ir paklausos lankstumo, siekiant stabilizuoti elektros energijos tinklą, užkirsti kelią dideliam kainų kintamumui ir užtikrinti energijos tiekimą ir energijos įperkamumą; kadangi dėl šio padidėjusio lankstumo reikia steigti daugiau energijos kaupimo įrenginių ES;

| D. | kadangi visada turi būti laikomasi atskyrimo principo; |
| --- | --- |

D.

kadangi visada turi būti laikomasi atskyrimo principo;

| E. | kadangi 2017 m. tik 22,7 % ES 28 galutinio energijos suvartojimo buvo pagrįsta elektra; kadangi 2018 m. daugiau nei 60 proc. ES 28 valstybių narių elektros energijos rūšių derinio vis dar turėjo tapti atsinaujinančiųjų išteklių energija; kadangi tikimasi tolesnės elektrifikacijos; kadangi, remiantis Komisijos vertinimu, norint pasiekti, kad iki 2050 m. būtų pasiektas teršalų išmetimo sumažinimo iki nulio lygis, ES turės gebėti sukaupti šešis kartus daugiau energijos nei šiuo metu; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2017 m. tik 22,7 % ES 28 galutinio energijos suvartojimo buvo pagrįsta elektra; kadangi 2018 m. daugiau nei 60 proc. ES 28 valstybių narių elektros energijos rūšių derinio vis dar turėjo tapti atsinaujinančiųjų išteklių energija; kadangi tikimasi tolesnės elektrifikacijos; kadangi, remiantis Komisijos vertinimu, norint pasiekti, kad iki 2050 m. būtų pasiektas teršalų išmetimo sumažinimo iki nulio lygis, ES turės gebėti sukaupti šešis kartus daugiau energijos nei šiuo metu;

| F. | kadangi sektoriaus integravimas atliks lemiamą vaidmenį didinant energetikos sektoriaus lankstumą ir efektyvumą bei mažinant jo anglies dioksido išmetimo rodiklį; |
| --- | --- |

F.

kadangi sektoriaus integravimas atliks lemiamą vaidmenį didinant energetikos sektoriaus lankstumą ir efektyvumą bei mažinant jo anglies dioksido išmetimo rodiklį;

| G. | kadangi žaliosios dujos, pvz., dujos, gaunamos elektrolizės būdu naudojant elektros energiją iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, sezoniniu mastu suteikia didelius kaupimo pajėgumus; |
| --- | --- |

G.

kadangi žaliosios dujos, pvz., dujos, gaunamos elektrolizės būdu naudojant elektros energiją iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, sezoniniu mastu suteikia didelius kaupimo pajėgumus;

| H. | kadangi Komisija turėtų ištirti, kaip esama dujų infrastruktūra gali atlikti tam tikrą vaidmenį mažinant energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro, ypač kiek tai susiję su žaliųjų dujų energijos saugojimo pajėgumais, pvz., perdavimo ir paskirstymo vamzdynais arba požeminiu saugojimu kaip sezoniniu saugojimu, siekiant nuspręsti dėl specialios infrastruktūros arba optimizuoto ir atnaujinto esamų pajėgumų naudojimo; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisija turėtų ištirti, kaip esama dujų infrastruktūra gali atlikti tam tikrą vaidmenį mažinant energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro, ypač kiek tai susiję su žaliųjų dujų energijos saugojimo pajėgumais, pvz., perdavimo ir paskirstymo vamzdynais arba požeminiu saugojimu kaip sezoniniu saugojimu, siekiant nuspręsti dėl specialios infrastruktūros arba optimizuoto ir atnaujinto esamų pajėgumų naudojimo;

| I. | kadangi 2018 m. tik 3 % pasaulio ličio jonų baterijų elementų gamybos pajėgumų buvo sutelkta ES, o 85 proc. Azijos ir Ramiojo vandenyno regione; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2018 m. tik 3 % pasaulio ličio jonų baterijų elementų gamybos pajėgumų buvo sutelkta ES, o 85 proc. Azijos ir Ramiojo vandenyno regione;

| J. | kadangi baterijos ir kitos decentralizuotos kaupimo priemonės, pvz., smagračiai, yra naudingos ne tik tiekimo saugumui, bet ir ekonominiu požiūriu įgyvendinamai elektra varomų transporto priemonių greitojo įkrovimo infrastruktūrai; |
| --- | --- |

J.

kadangi baterijos ir kitos decentralizuotos kaupimo priemonės, pvz., smagračiai, yra naudingos ne tik tiekimo saugumui, bet ir ekonominiu požiūriu įgyvendinamai elektra varomų transporto priemonių greitojo įkrovimo infrastruktūrai;

| K. | kadangi daugiau nei 90 % ES energijos kaupimo pajėgumų sudaro hidroakumuliacija; kadangi šiuo metu hidroakumuliacija atlieka svarbų vaidmenį derinant elektros energijos paklausą su pasiūla, didelio masto kaupimą su viso ciklo nuo elektros energijos sukaupimo iki jos grąžinimo į šaltinį (angl. round-trip efficiency) naudingumu ir trumpalaikį bei vidutinės trukmės lankstumą su įvairiais pajėgumais; |
| --- | --- |

K.

kadangi daugiau nei 90 % ES energijos kaupimo pajėgumų sudaro hidroakumuliacija; kadangi šiuo metu hidroakumuliacija atlieka svarbų vaidmenį derinant elektros energijos paklausą su pasiūla, didelio masto kaupimą su viso ciklo nuo elektros energijos sukaupimo iki jos grąžinimo į šaltinį (angl. round-trip efficiency) naudingumu ir trumpalaikį bei vidutinės trukmės lankstumą su įvairiais pajėgumais;

| L. | kadangi šiluminės energijos saugojimo technologijos gali suteikti reikšmingų galimybių mažinant energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro, sudarant galimybes keletą mėnesių saugoti šilumą arba vėsumą, absorbuojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojant pramoninius šilumos siurblius, tiek naudojant biomasę ar biodujas arba geoterminę energiją, o taip pat teikiant lankstumo paslaugas, pvz., elektros energijos sistemoje, kurioje dominuoja atsinaujinančiųjų išteklių energija; kadangi gerai izoliuoti pastatai, centralizuoto šilumos tiekimo tinklai ir specialūs energijos kaupimo įrenginiai gali būti naudojami kaip saugyklos skirtingais laikotarpiais; |
| --- | --- |

L.

kadangi šiluminės energijos saugojimo technologijos gali suteikti reikšmingų galimybių mažinant energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro, sudarant galimybes keletą mėnesių saugoti šilumą arba vėsumą, absorbuojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją naudojant pramoninius šilumos siurblius, tiek naudojant biomasę ar biodujas arba geoterminę energiją, o taip pat teikiant lankstumo paslaugas, pvz., elektros energijos sistemoje, kurioje dominuoja atsinaujinančiųjų išteklių energija; kadangi gerai izoliuoti pastatai, centralizuoto šilumos tiekimo tinklai ir specialūs energijos kaupimo įrenginiai gali būti naudojami kaip saugyklos skirtingais laikotarpiais;

| M. | kadangi energetikos modeliavimas, kurį Komisija naudoja siekdama įvertinti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo būdus ir susijusias politikos galimybes, yra labai svarbus, nes juo nustatomi būsimi teisės aktai ir rinkos modelis; kadangi dabartiniame modelyje nepakankamai įvertinamas teigiamas energijos kaupimo poveikis, todėl jį reikia tobulinti; |
| --- | --- |

M.

kadangi energetikos modeliavimas, kurį Komisija naudoja siekdama įvertinti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo būdus ir susijusias politikos galimybes, yra labai svarbus, nes juo nustatomi būsimi teisės aktai ir rinkos modelis; kadangi dabartiniame modelyje nepakankamai įvertinamas teigiamas energijos kaupimo poveikis, todėl jį reikia tobulinti;

| 1. | ragina valstybes nares visapusiškai išnagrinėti savo energijos kaupimo potencialą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją parengti išsamią energijos kaupimo strategiją, kad būtų galima pereiti prie ypač efektyviai energiją vartojančios ir atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamos ekonomikos, atsižvelgiant į visas turimas technologijas, taip pat į rinkos technologijas ir laikantis technologijų atžvilgiu neutralaus požiūrio, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją sukurti darbo grupę, į kurią būtų įtraukti visi atitinkami generaliniai direktoratai ir sukurti strategiją, kuri būtų grindžiama išsamia analize, susijusia su:






  a) | anglies pėdsaku ir gyvavimo ciklu, atsižvelgiant bent į žaliavų gavybą ir (arba) gamybą, įskaitant žmogaus teisių ir darbo standartų aspektus, komponentų tiekimą, gamybos procesą, transportavimą ir perdirbimo procesą; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

anglies pėdsaku ir gyvavimo ciklu, atsižvelgiant bent į žaliavų gavybą ir (arba) gamybą, įskaitant žmogaus teisių ir darbo standartų aspektus, komponentų tiekimą, gamybos procesą, transportavimą ir perdirbimo procesą;

| b) | energiniu pajėgumu, sumine galia, kaupimo trukme kapitalo sąnaudomis, veiklos sąnaudomis, viso ciklo nuo elektros energijos sukaupimo iki jos grąžinimo į šaltinį (angl. roundtrip) naudingumu ir konversijos efektyvumu; |
| --- | --- |

b)

energiniu pajėgumu, sumine galia, kaupimo trukme kapitalo sąnaudomis, veiklos sąnaudomis, viso ciklo nuo elektros energijos sukaupimo iki jos grąžinimo į šaltinį (angl. roundtrip) naudingumu ir konversijos efektyvumu;

| c) | energijos sistemos modeliavimu vertinant politikos galimybes, kartu įtraukiant tarpvalandinį poveikį, kad būtų galima teisingai įvertinti esamus ir būsimus sistemos lankstumo poreikius ir kaupimo indėlį į tokį modeliavimą; |
| --- | --- |

c)

energijos sistemos modeliavimu vertinant politikos galimybes, kartu įtraukiant tarpvalandinį poveikį, kad būtų galima teisingai įvertinti esamus ir būsimus sistemos lankstumo poreikius ir kaupimo indėlį į tokį modeliavimą;

| d) | energijos paklausa pramonėje, transporte ir namuose; and |
| --- | --- |

d)

energijos paklausa pramonėje, transporte ir namuose; and

| e) | nedidelio masto saugyklų ir lankstumo potencialu rajonų lygmeniu, taip pat tarpvalstybinėmis jungtimis ir sektorių integracija; |
| --- | --- |

e)

nedidelio masto saugyklų ir lankstumo potencialu rajonų lygmeniu, taip pat tarpvalstybinėmis jungtimis ir sektorių integracija;

| f) | energijos kaupimo technologijų indėliu kovojant su energijos nepritekliumi. |
| --- | --- |

f)

energijos kaupimo technologijų indėliu kovojant su energijos nepritekliumi.

| 4. | visų pirma mano, kad tokioje strategijoje turėtų būti nurodytos būtinos priemonės, kaip pagerinti tarpvalstybines jungtis ir koordinavimą, sumažinti patekimo į rinką reguliavimo naštą, pagerinti prieigą prie kapitalo, įgūdžių ir kaupimo technologijų žaliavų, siekiant padidinti Europos rinkos ir pramonės konkurencingumą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad siekiant ekonomiškai efektyviai pereiti prie ypač efektyviai energiją vartojančios ir atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamos energetikos sistemos neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikai reikia gerai išplėtoto ir pažangaus elektros energijos tinklo, pažangių energijos kaupimo ir lankstumo technologijų, atsarginės gamybos ir reguliavimo apkrovos, kad būtų užtikrintas nuolatinis, įperkamas ir tvarus elektros energijos tiekimas, o taip pat taikyti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ plataus masto atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtros, galių suteikimo vartotojams ir neiškraipyti kainų signalų; todėl ragina Komisiją toliau teikti paramą moksliniams tyrimams kaupimo srityje, įskaitant naujų alternatyviųjų technologijų tyrimus, atsižvelgiant į programą „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta, kad skaitmeninimas atlieka svarbų vaidmenį kuriant labiau decentralizuotą ir integruotą energetikos sistemą ir galiausiai įgyvendinant energetikos pertvarką; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos turi nekelti pavojaus tiekimo saugumui arba prieigai prie energijos; pabrėžia kaupimo vaidmenį, ypač izoliuotose arba salose esančiose valstybėse narėse; pabrėžia, kad patikimas energijos tiekimas, išlaidų veiksmingumas ir energetikos pertvarka turi būti neatskiriami; be to, pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumas, pažangieji tinklai, dalyvavimas ir paskirstytos lankstumo galimybės, įskaitant kaupimą, sustiprina energetinį saugumą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti vienodas sąlygas visiems energijos kaupimo sprendimams, laikantis technologinio neutralumo principo, kad rinkos jėgos galėtų skatinti geriausius technologijų pasirinkimus ir skatinti inovacijas, o pagrindiniai veiksniai, darantys poveikį įvairių technologinių sprendimų plėtojimui, turėtų būti energijos suvartojimo, anglies pėdsako ir gamybos, eksploatavimo, perdirbimo ir eksploatavimo nutraukimo sąnaudų rodikliai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | labai apgailestauja dėl to, kad infrastruktūros ar didesniems kaupimo projektams, kurie yra itin svarbūs energetikos pertvarkai, dažnai labai priešinamasi vietos lygmeniu ir vėluojama juos įgyvendinti; ragina valstybes nares aktyviai skatinti visuomenės paramą vietos lygmeniu, pavyzdžiui, anksti įtraukiant visuomenę arba įgalinant vietos bendruomenes įsitraukti, dalyvauti finansiškai arba gauti kompensaciją bei glaudų bendradarbiavimą tarp sektorių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia kaupimo, kaip tradicinės tinklo plėtros alternatyvos, potencialą; pabrėžia koordinuoto infrastruktūros planavimo, kuris yra būsimos Energetikos sistemos integravimo strategijos dalis, svarbą siekiant sukurti neutralizuoto poveikio klimatui ir konkurencingą Europos ekonomiką; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina laiku įgyvendinti Elektros energijos rinkos direktyvą (ES) 2019/944 ir Reglamentą (ES) 2019/943 dėl elektros energijos vidaus rinkos; pabrėžia, kad energijos kaupimas turėtų būti nuosekliai apibrėžtas nacionalinėse teisinėse sistemose; atkreipia dėmesį į neaiškumus, susijusius su jos taikymo sritimi, visų pirma dėl įvairių elektros energijos konversijos į kitą energiją technologijų įtraukimo, todėl ragina Komisiją skubiai pateikti gaires šiuo klausimu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prašo Komisijos, atsižvelgiant į Energetikos sistemos integracijos strategiją, sukurti patikimą teisinį pagrindą dujų infrastruktūros perdavimo ir skirstymo sistemos operatoriams teikti energijos kaupimo sprendimus, laikantis Sąjungos klimato tikslų ir Paryžiaus susitarimo; |
| --- | --- |

12.

Reguliavimo kliūtys

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti nuoseklumą ir vengti teisės aktų sutapimo Europos, nacionaliniu ar regioniniu lygmenimis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad dauguma valstybių narių reikalauja, kad kaupimo įrenginių operatoriai, įskaitant aktyvius vartotojus, mokėtų tinklo mokesčius arba energijos mokesčius bei kitas rinkliavas du kartus; yra įsitikinęs, kad panaikinus šią naštą būtų pradėta įgyvendinti daugiau energijos kaupimo projektų; ragina Komisiją savo būsimame pasiūlyme dėl persvarstytos Energijos mokesčių direktyvos atskirti galutinį suvartojimą nuo kaupimo arba konversijos ir sukurti veiksmingą apmokestinimo sistemą, uždraudžiant dvigubą apmokestinimą, susijusį su energijos kaupimo projektais; ragina valstybes nares panaikinti bet kokios rūšies dvigubą apmokestinimą sukuriant veiksmingas apmokestinimo sistemas ir pertvarkant mokesčius, susijusius su energijos kaupimo projektais, taip, kad būtų atspindėta kaupimo nauda visuomenei ir pašalintos kliūtys, trukdančios kaupimo projektams patekti į rinką; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad reikia priimti panašų požiūrį į kaupimą visuose skirtinguose energijos nešėjuose ir saugyklose, esančiose iki skaitiklio ir už jo, kad būtų išvengta kryžminio subsidijavimo problemos vengiant tinklo tarifų ar sistemos mokesčių ir rinkliavų. pastebi, kad šiuo metu elektros energijos vartotojai finansiniu požiūriu prisiima didžiąją dalį finansinių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo pastangų, todėl už elektros energijos kaupimą yra netiesiogiai baudžiama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad ES tinklo kodeksai, išskyrus hidroakumuliaciją, paprastai netaikomi energijos kaupimo įrenginiams, todėl skirtingose valstybėse narėse jų laikomasi skirtingai, ypač kai tai susiję su tinklo prijungimo reikalavimais; mano, kad tai lemia nevienodas konkurencijos sąlygas, kurios trukdo plėtoti perspektyvius energijos kaupimo įmonių verslo scenarijus; ragina Komisiją supaprastinti darbą nustatant bendrus tinklo prijungimo reikalavimus ir pašalinti kitas kliūtis, kuriomis užkertamas kelias kaupimo veiklai integruoti į elektros energijos rinkas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina kuo skubiau persvarstyti TEN-E reglamentą (18), atsižvelgiant į tinkamumo kriterijus ir elektros energijos infrastruktūros kategorijas, siekiant geriau spręsti energijos kaupimo įrenginių plėtros klausimą prieš patvirtinant kitą bendro intereso projektų sąrašą; ragina nuodugniai reformuoti procesą, kad būtų parengtas dešimties metų tinklo plėtros planas (angl. TYNDP), siekiant į energijos planavimą integruoti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, taip pat lankstumą, sektorių integravimą ir tarpvalstybinius ryšius; ragina bendro intereso projekto statuso suteikimo kriterijus suderinti su Paryžiaus susitarimo ilgalaikiu temperatūros tikslu ir ES neutralaus poveikio klimatui tikslu iki 2050 m., sistemingai vertinant visus galimus projektus, įtrauktinus į bendro intereso projektų sąrašą, klimato požiūriu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją pripažinti lemiamą visų lankstumo ir kaupimo technologijų vaidmenį, siekiant užtikrinti veiksmingą energetikos pertvarką ir toliau užtikrinant aukštą tiekimo saugumo ir sistemos stabilumo lygį; pabrėžia visuomenės susidomėjimą plėtoti naujus ir atnaujinti esamus kaupimo projektus, ir tai turėtų atsispindėti sparčiame, prioritetiniame ir supaprastintame leidimų išdavimo procese valstybėse narėse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | susirūpinęs pažymi, kad patvirtinimo procedūros nacionaliniu lygmeniu trunka gerokai ilgiau nei ilgiausi galimi bendro intereso projektų laikotarpiai, numatyti TEN-E reglamente; ragina Komisiją savo būsimoje peržiūroje spręsti šį klausimą ir pasiūlyti veiksmingą ir suderintą vykdymo užtikrinimo mechanizmą, pripažįstant viršesnį visuomenės susidomėjimą bendro intereso kaupimo projektais; |
| --- | --- |

19.

| 20. | apgailestauja dėl nepakankamo mokslinių tyrimų projektų pagal programą „Horizontas 2020“ rezultatų diegimo rinkoje bei sistemingų tolesnių veiksmų, susijusių su užbaigtais projektais, ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos stokos ir palankiai vertina tai, kad planuojama daugiau dėmesio skirti rinkai artimai veiklai, kartu išlaikant pagrindinių mokslinių tyrimų užmojus ateityje sukurti rinkai artimų technologijų ir projektų sistemą pagal programą „Europos horizontas“, visų pirma įsteigiant Europos inovacijų tarybą; ragina plačiau naudoti ikiprekybinius viešuosius pirkimus; pabrėžia, kad reikia padidinti švarių, tvarių ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų mokslinius tyrimus, įskaitant energijos kaupimo srityje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų, susijusių su atitinkamomis cheminėmis medžiagomis, skirtomis energijai kaupti, taip pat pagrindinių superlaidumo mokslinių tyrimų, kurie turėtų atsispindėti būsimoje programoje „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | susirūpinęs pažymi, kad 2014–2020 m. Komisijos gairėse dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai energijos kaupimo projektai yra tik vieną kartą netiesiogiai paminėti; be to, pažymi, kad praeityje pranešta apie stebėtinai mažai valstybės pagalbos priemonių, skirtų kaupimo projektams; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją persvarstant valstybės pagalbos gaires atsižvelgti į svarbų kaupimo vaidmenį energetikos pertvarkoje ir atitinkamai spręsti šį klausimą; taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad rengiant naujas gaires būtų atsižvelgta į įvairių kaupimo technologijų tvarumą ir efektyvumą bei indėlį į tinklo stabilumą ir skirtingų kaupimo technologijų indėlį į poveikio klimatui neutralumą; be to, pabrėžia, kad nekomerciniams projektams (pvz., moksliniams tyrimams) galėtų būti taikoma išimtis dėl valstybės pagalbos taisyklių, siekiant išvengti neveiksmingo finansavimo ir konkurencijos iškraipymo; pabrėžia, kad ne rinkos dalyviai kaupiamą turtą galėtų valdyti tik tokiais atvejais, kai nėra rinkos interesų ir nacionalinė reguliavimo institucija suteikia išimtį; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją užtikrinti, kad naujosiose gairėse būtų atsižvelgiama į įvairių kaupimo technologijų efektyvumą ir indėlį į tinklų stabilumą, kad būtų išvengta neveiksmingo finansavimo, o ne rinkos veikėjų dalyvavimas apsiribotų atvejais ir aplinkybėmis, minimomis Elektros energijos rinkos direktyvos (ES) 2019/944 36 ir 54 straipsniuose; |
| --- | --- |

24.

Cheminis kaupimas (elektros energijos konversija į kitą energiją)

| 25. | pabrėžia, koks svarbus yra elektros energijos konversijos į kitą energiją technologijos vaidmuo, nes tai yra pagrindinė energijos sistemų integravimo ir elektros bei dujų sektorių susiejimo priemonė; šiuo klausimu pabrėžia, kad vandenilis, o ypač žaliasis vandenilis bei sintetinis metanas ir biometanas teikia daug galimybių sezoninio energijos kaupimo dideliais kiekiais srityje, o taip pat kaip energijos nešėjas, kuras ir žaliava išteklius daug energijos vartojančioms pramonės šakoms ir kaip tvarus kuras kelioms transporto rūšims; ragina Komisiją toliau remti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, susijusius su vandenilio ekonomikos plėtojimu bei ragina Komisiją ir toliau remti valstybes nares, joms plečiant energijos konversijos technologijų apimtis, ypač remiant vandenilio iniciatyvą kaip bendriems Europos interesams svarbų projektą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi, kad vandenilio kaip energijos kaupiklio naudojimas dar nėra konkurencingas dėl didelių gamybos sąnaudų; be to, atkreipia dėmesį į didelį žaliojo ir mėlynojo vandenilio sąnaudų skirtumą; pabrėžia, rėmimo priemonių, kuriomis siekiama sumažinti žaliojo vandenilio sąnaudas, kad jis taptų perspektyviu verslo scenarijumi, svarbą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad valstybėse narėse vandenilio maišymo su gamtinėmis dujomis standartai skiriasi; ragina Komisiją įvertinti ir parengti aiškią vandenilio apmokestinimo tvarką ir standartus, skirtus tiek dujų tinklui, tiek galutiniams vartotojams; pažymi, kad šie standartai turės būti pritaikyti prie galutinių vartotojų kokybės poreikių ir technologinių pajėgumų, atsižvelgiant į kiekvienos šalies ypatumus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad vandenilis, pagamintas naudojant elektros energiją, gali būti vėliau transformuotas į kitų tipų dujas, pvz. metanolį ir amoniaką, kurie gali būti panaudoti kaip kuras jūrų ir aviacijos, taip pat sunkiojo transporto sektoriuose; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad esama dujų infrastruktūra užtikrina didelius energijos kaupimo pajėgumus ir kad šie bei nauji dujų šaltiniai, ypač žaliasis vandenilis, palengvintų atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos integravimą; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad reikia spręsti naujo dujų perdavimo sistemų operatorių vaidmens klausimą atsižvelgiant į atskyrimo taisykles; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją atlikti išsamų poveikio vertinimą, sąnaudų ir naudos analizę ir atlikti dujų infrastruktūros modifikavimo arba naujos infrastruktūros statybos, kuri yra svarbi žaliojo vandenilio naudojimui, dideliems jo kiekiams transportuoti ir sudaryti sąlygas plėtoti vandenilio naudojimą judumo sektoriuje, prieinamumo analizę; pripažįsta požeminių dujų saugyklų, tokių kaip tušti urvai, ar kaupimo uolienų porose galimybes; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad ES politika turėtų konkrečiai skatinti inovacijas ir tvaraus energijos akumuliavimo ir žaliojo vandenilio technologijų diegimą; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad tokie energijos ištekliai kaip gamtinės dujos būtų naudojami tik pereinamuoju laikotarpiu, atsižvelgiant į tikslą ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti neutralų poveikį klimatui; pripažįsta, kad ES reikės vis didesnio vandenilio kiekio; pabrėžia, kad norint užtikrinti pakankamą energijos kiekį ir Europos pramonės konkurencingumą, reikia remti vandenilio gamybos būdus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją parengti suderintą žaliojo vandenilio apibrėžtį, remiantis skaidria metodika; be to, ragina sukurti abipusio šių dujų kilmės garantijų pripažinimo sistemą, siūlant sukurti bendrą sertifikavimo sistemą ir dokumentacijos sistemą visoje vertės grandinėje, pvz., išduodant ekologinį ženklą; ragina valstybes nares sumažinti administracines kliūtis, trukdančias sertifikuoti žaliąjį ir (arba) mažai anglies dioksido į aplinką išskiriantį vandenilį; ragina Komisiją užtikrinti sąžiningą ir veiksmingą technologijų ir energijos nešėjų bei importuoto vandenilio ir ES pagaminto vandenilio konkurenciją; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, kad pagal dabartines dujų vidaus rinkos taisykles ES dujų infrastruktūros perdavimo ir skirstymo sistemos operatoriams leidžiama transportuoti gamtines dujas tik vykdant reguliuojamą veiklą; ragina Komisiją, įgyvendinant Energetikos sistemos integracijos strategiją, sudaryti sąlygas operatoriams transportuoti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias dujas, tokias kaip vandenilis, biometanas ir sintetinis metanas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad visi rinkos dalyviai turėtų turėti galimybę pasinaudoti privalumais ir paskatomis, sukurtais įgyvendinant bandomuosius projektus ar realaus pasaulio laboratorijas siekiant pademonstruoti vandenilio gamybą naudojant atsinaujinančiąją energiją; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena, kad sintetinių cheminių nešėjų gamyba yra pagrįsta tik tuo atveju, kai naudojama atsinaujinančioji energija; ragina padidinti atsinaujinančiosios energijos tikslus 2030 m., pasiremiant detaliu poveikio vertinimu; |
| --- | --- |

35.

Elektrocheminis kaupimas

| 36. | yra įsitikinęs, kad įvairios baterijų technologijos, įskaitant tas, kurių vertės grandinės jau yra įsitvirtinusios ES, atliks svarbų vaidmenį užtikrinant stabilų ir lankstų elektros energijos tiekimą; pabrėžia, kad baterijų technologijos yra nepaprastai svarbios užtikrinant ES strateginę autonomiją ir jos atsparumą elektros energijos tiekimo srityje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina Komisijos pastangas sukurti Europos baterijų standartus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pripažįsta, kad gerai veikiančios surinkimo ir perdirbimo sistemos, taip pat uždarojo ciklo procesai, atitinkantys žiedinės ekonomikos principus, jau taikomi įvairioms baterijų technologijoms, ypač ES automobilių ir pramoninėse baterijų vertės grandinėse, pvz., švino pagrindu pagamintoms starterių baterijoms, ir mano, kad tos sistemos galėtų pasitarnauti kaip baterijų perdirbimo planas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pažymi, kad prieiga prie elektros energijos ir lankstumo rinkų bus labai svarbios siekiant išnaudoti baterijų kaupimo potencialą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | yra susirūpinęs dėl to, kad ES ličio jonų baterijų gamybos pajėgumai yra labai maži ir kad ji yra priklausoma nuo riboto skaidrumo gamybos ne Europos šalyse; todėl palankiai vertina Europos baterijų aljansą ir Strateginį su baterijomis susijusių veiksmų planą; ragina juos plėsti, kad jie apimtų visas prieinamas baterijų technologijas; ragina nuolat juos remti ir stiprinti Strateginio veiksmų plano įgyvendinimą, atsižvelgiant į platesnius žiedinės ekonomikos, pramonės strategijos ir cheminių medžiagų valdymo tikslus; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pranešimą, kad ji pasiūlys teisės aktus dėl baterijų, kuriais bus remiamas strateginis veiksmų planas ir žiedinė ekonomika; atsižvelgdamas į tai, ragina atlikti baterijų gyvavimo ciklo analizę, pradėti taikyti žiedinį projektavimą, saugų valdymą ir tvarkymą apdorojant pavojingas medžiagas elementų gamyboje ir pradėti taikyti anglies dioksido išmetimo rodiklio etiketę, kurioje būtų nurodytas visų Europos rinkai pateikiamų baterijų vertės grandinių poveikis aplinkai; pabrėžia, kad svarbu kurti ekosistemas, apimančias baterijų vertės grandinę, kad būtų skatinamas pramonės konkurencingumas ir tvarumas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją pasiūlyti ekologinio baterijų projektavimo reikalavimus, kad būtų padidintos jų perdirbimo galimybės projektavimo etapu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | yra susirūpinęs dėl didelės ES priklausomybės nuo baterijų gamybai reikalingų žaliavų importo, įskaitant iš šaltinių, kuriuose jų gavyba sukelia aplinkos būklės blogėjimą, darbo standartų pažeidimą ir vietinius konfliktus dėl gamtos išteklių; primygtinai ragina Komisiją spręsti šios priklausomybės klausimą atitinkamose ES strategijose; pabrėžia tausaus žaliavų tiekimo svarbą ir vietinių žaliavų šaltinių galimybes ES; yra įsitikinęs, kad patobulintos baterijų perdirbimo sistemos galėtų suteikti didelę dalį žaliavų, reikalingų baterijų gamybai ES; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pripažįsta, kad naudotos elektra varomų transporto priemonių baterijos gali būti pakartotinai naudojamos energijai kaupti privačiuose namuose arba didesniuose baterijų blokuose; yra susirūpinęs dėl to, kad panaudotų baterijų klasifikavimas kaip atliekų Baterijų direktyvoje, neatsižvelgiant į pakartotinį naudojimą, gali tapti kliūtimi tokiam pakartotiniam naudojimui; pripažįsta, kad panaudotos baterijos nėra grąžinamos perdirbimui, o saugos standartai nėra kontroliuojami, kai baterija yra modifikuojama tokiam panaudojimui, kurio savybės yra kitokios nei iš pradžių ji buvo suprojektuota; ragina Komisiją atsakomybę už eksploatacines savybes bei saugos garantijas taikyti gamintojui, kuris pakartotinai pateikia rinkai bateriją; ragina Komisiją išaiškinti didesnės gamintojo atsakomybės sistemas, susijusias su pakartotinai naudojamomis baterijomis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pripažįsta, kad elektra varomos transporto priemonės ir jų baterijos, naudodamos pažangią elektra varomų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūrą, gali suteikti tinklui lankstumo, kuris yra skirstomojo reguliavimo apkrova dalis, ir taip sumažinti atsarginių įrenginių poreikį elektros energijos sistemoje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją persvarstant Baterijų direktyvą ir atlikus poveikio vertinimą, siūlyti ambicingus baterijų surinkimo ir perdirbimo tikslus, remiantis kritinių metalų frakcijomis; pabrėžia, kad būtina toliau skatinti perdirbimo procesų ir technologijų mokslinius tyrimus ir inovacijas pagal programą „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją parengti gaires ir (arba) standartus dėl elektra varomų transporto priemonių baterijų modifikavimo, įskaitant bandymų ir klasifikavimo procesus, taip pat saugos gaires; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad siekiant skatinti baterijų gamybą ES yra būtina remti mokslinius tyrimus, praktines žinias ir įgūdžius; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pripažįsta pasaulinio baterijų paso galimybes kuriant tvarią baterijų vertės grandinę, atsižvelgiant į žmogaus teises ir poveikį aplinkai; mano, kad naudingųjų iškasenų sertifikavimas yra svarbi priemonė užtikrinant tvarias baterijų vertės grandines; |
| --- | --- |

48.

Mechaninis kaupimas

| 49. | pažymi, kad hidroakumuliacijai tenka labai svarbus vaidmuo energijos kaupimo srityje; yra susirūpinęs dėl to, kad ES neišnaudoja viso šio anglies dioksido neišskiriančio ir labai veiksmingo energijos kaupimo būdo potencialo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, kad valstybės narės turėtų ieškoti tolesnių būdų, kaip padidinti hidroakumuliacinių talpyklų pajėgumą, kartu atsižvelgdamos į tai, kad esami ir nauji rezervuarai naudojami įvairiems tikslams; ragina valstybes nares pašalinti visas administracines kliūtis, dėl kurių šie projektai atidedami, ir teikti reguliavimo paramą novatoriškiems šios srities metodams; ragina Komisiją teikti pirmenybę būtinai energetikos pertvarkai, atlikti išsamią atitinkamų teisės aktų peržiūrą ir prireikus pasiūlyti pakeitimų, kuo labiau mažinant poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pažymi, kad siekiant aplinkos apsaugos esamų įrenginių atnaujinimas ir didesnio pajėgumo projektai galėtų būti geresnis sprendimas nei nauji projektai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pripažįsta tokių kaupimo technologijų, kaip pvz., suslėgtojo oro, taip pat superkondensatorių ir smagračių indėlį suteikiant lankstumo; pripažįsta, kokios yra svarbios Europos smagračių technologijos energijos kaupimui ir dažnio reguliavimui; pabrėžia, kad ši technologija yra tinkama kaupimo ir reguliavimo priemonė pažangiesiems tinklams arba strateginiams tinklams plėtoti; |
| --- | --- |

52.

Termoakumuliacija

| 53. | mano, kad šiluminis saugojimas (pvz., dideli katilai) ir centralizuotas šildymas tankiai apgyvendintose vietovėse yra labai veiksminga energijos kaupimo priemonė, suteikianti būtiną lankstumą, kad būtų galima integruoti didesnę dalį kintančių atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir atliekinę šilumą iš pramoninių procesų ir tretinio sektoriaus; ragina Komisiją ir valstybes nares remti ir plėtoti ypač veiksmingo centralizuoto šildymo tinklus; be to, ragina Komisiją rengiant dešimties metų tinklo plėtros planus tiek ENTSO-E, tiek ENTSO-G atsižvelgti į šilumos infrastruktūrą ir šiluminės energijos saugojimą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mano, kad šiluminės energijos saugojimas vandeninguose sluoksniuose, ypač naudojant geoterminius išteklius, gali būti novatoriška priemonė, taikytina neurbanizuotose ir pramoninėse teritorijose; ragina Komisiją ir valstybes nares remti šių sprendimų mokslinius tyrimus ir plėtrą bei diegti didelio masto bandomąsias gamyklas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pripažįsta, kad lanksti bendra šilumos ir elektros energijos gamyba yra į ateitį orientuotas integruotas energijos kaupimo sprendimas, skirtas elektros tinklų lankstumui ir šilumos tiekimo efektyvumui užtikrinti dėl šilumos kaupimo, atsiejančio elektros energijos gamybą nuo šilumos vartojimo; ragina valstybes nares toliau tyrinėti sektorių integravimą, pažangiąsias energetikos sistemas ir šilumos perteklių, pvz., naudojant informaciją iš duomenų centrų, pramonės objektų ar metro sistemų; ragina Komisiją skatinti novatoriškas šiluminės energijos saugojimo koncepcijas, pvz., šilumos saugojimą elektros energijai gaminti ir saugojimą naudojant ledą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palankiai vertina tai, kad centralizuoto šildymo ir vėsinimo tinklai galės būti finansuojami pagal persvarstytą EITP reglamentą, ir ragina įtraukti juos kaip galimus bendro intereso projektus pagal TEN-E reglamentą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mano, kad laikantis technologinio neutralumo, turėtų būti skatinamos šiluminės energijos saugojimo technologijos, siekiant pagerinti jų veiksmingumą, patikimumą ir integraciją į esamas valdomos galios sistemas; mano, kad šiluminės energijos saugojimo technologijų plėtra ir diegimas rinkoje gali suteikti galimybių įgyvendinti bendrus projektus, siekiant skatinti energetikos partnerystes tarp šalių; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pripažįsta efektyviai energiją naudojančių pastatų kaupimo galimybes naudojant faktinę kaupimo masę ir šiluminius arba masyvius pastato komponentus arba kaupiant šaltą arba karštą vandenį; ragina Komisiją, rengiant būsimą renovacijos strategiją, skatinti renovacijas siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir ragina valstybes nares įgyvendinti savo ilgalaikes renovacijos strategijas, atsižvelgiant į pastatų kaupimo galimybes; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina Komisiją apsvarstyti šiluminės energijos saugojimo ir šildymo infrastruktūros vaidmenį užtikrinant energijos sistemos lankstumą būsimojoje Pažangiojo sektorių integravimo strategijoje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina valstybes nares apsvarstyti visas tvarias ir ekonomiškai efektyvias kaupimo technologijas ir lankstumo galimybes, įskaitant susijusias su šiluma, taikant integruotą požiūrį į energijos sistemas savo nacionaliniuose energetikos ir klimato kaitos srities planuose, kai energijos sistemos pertvarkomos į labai energiją taupančią ir atsinaujinančiųjų išteklių energija grindžiamą ekonomiką; |
| --- | --- |

60.

Decentralizuotas saugojimas – aktyvių vartotojų vaidmuo

| 61. | mano, kad namų ūkiuose naudojamos baterijos, buitinis šilumos kaupimas, transporto priemonių energetinės integracijos į elektros tinklą technologija, pažangiosios namų ūkių energijos sistemos, paklausos atsakas ir sektoriaus integracija padeda mažinti vartojimo pikus, suteikia lankstumo ir atlieka vis svarbesnį vaidmenį užtikrinant, kad energijos tinklas būtų efektyvus ir integruotas; mano, kad to siekiant bus labai svarbus išankstinis naujų prietaisų standartizavimas, vartotojams teikiama informacija ir vartotojų duomenų skaidrumas bei gerai veikiančios elektros energijos rinkos, kuriomis užtikrinama lengva prieiga vartotojams; be to, pabrėžia aktyvių vartotojų ir piliečių energetikos bendruomenių vaidmenį vykdant energetikos pertvarką ir mano, kad jie turėtų būti tinkamai skatinami; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atkreipia dėmesį į privačių vartotojų nenorą pateikti savo transporto priemonių baterijas kaupimo tarnyboms, net jei tai yra techniškai įmanoma; todėl palankiai vertina Elektros energijos rinkos direktyvoje (ES) 2019/944 vartotojams numatytas lankstumo paskatas ir ragina valstybes nares užtikrinti spartų ir tvirtą atitinkamų nuostatų įgyvendinimą; pabrėžia, kad norint plačiai įdiegti transporto priemonių energetinės integracijos į elektros tinklą technologiją, reikės didesnio sąveikumo, taigi ir vienodų ES masto reglamentų arba standartų, kuriais būtų pašalintos įvairios kliūtys, įskaitant administracines, teisines ir mokestines kliūtis; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pripažįsta aktyvių vartotojų indėlį užtikrinant sistemos lankstumą, pvz., naudojant decentralizuotus ir nedidelio masto energijos kaupimo sprendimus ir galiausiai siekiant klimato ir energetikos tikslų; ragina valstybes nares remti piliečių dalyvavimą energijos sistemoje (pvz. teikiant mokestines lengvatas kaupimo baterijų technologijoms) ir pašalinti kliūtis, kurios trukdo vartotojams savarankiškai gaminti elektrą, arba ją vartoti, kaupti savo pačių pagamintą elektros energiją arba parduoti ją rinkoje; ragina Komisiją tinkamai stebėti, ar teisingai įgyvendinamos Elektros energijos rinkos direktyva ir Direktyva (ES) 2018/2001 (Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva) kiek tai susiję su straipsniais, kuriais nustatoma gaminančių vartotojų ir energetikos bendruomenių reguliavimo sistema; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad decentralizuotas kaupimas yra esminė paklausos valdymo dalis; pabrėžia elektra varomų transporto priemonių baterijų vaidmenį užtikrinant tinklo lankstumą naudojant pažangiojo įkrovimo ir automobilio ryšio su visais galimais įrenginiais (V2X) paslaugas; ragina Komisiją sukurti palankią sistemą, kuria būtų užtikrinta, kad elektromobilių gamintojai, įkrovimo programinė įranga ir įkrovimo stotelė galėtų užtikrinti tokių paslaugų teikimo funkcionalumą ir užtikrinti visišką sąveikumą pagal persvarstytą Alternatyviųjų degalų direktyvą; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  OL L 158, 2019 6 14, p. 125.

(2)  OL L 158, 2019 6 14, p. 54.

(3)  OL L 328, 2018 12 21, p. 82.

(4)  OL L 115, 2013 4 25, p. 39.

(5)  OL L 348, 2013 12 20, p. 129.

(6)  OL L 283, 2003 10 31, p. 51.

(7)  OL L 266, 2006 9 26, p. 1.

(8)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

(9)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

(10)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

(11)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0078.

(12)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0079.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0217.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0438.

(15)  OL C 463, 2018 12 21, p. 10.

(16)  OL C 204, 2018 6 13, p. 23.

(17)  OL C 204, 2018 6 13, p. 35.

(18)  2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (OL L 115, 2013 4 25, p. 39).

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/68

---

P9_TA(2020)0199

Transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių peržiūra

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių peržiūros (2020/2549(RSP))

(2021/C 371/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB ir kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 713/2009, (EB) Nr. 714/2009 ir (EB) Nr. 715/2009 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. per pirmąjį svarstymą priimtą Parlamento poziciją dėl Reglamento (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (3) , peržiūros ir į jo raginimą pradėti Transeuropinio energetikos tinklo (TEN-E) Reglamento (ES) Nr. 347/2013 peržiūrą atsižvelgiant į dabartinius Europos Sąjungos klimato ir energetikos tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 17 d. per pirmąjį svarstymą priimtą Parlamento poziciją dėl Reglamento (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (3) , peržiūros ir į jo raginimą pradėti Transeuropinio energetikos tinklo (TEN-E) Reglamento (ES) Nr. 347/2013 peržiūrą atsižvelgiant į dabartinius Europos Sąjungos klimato ir energetikos tikslus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 5 d. Tarybos sprendimą (ES) 2016/1841 dėl Paryžiaus susitarimo, priimto pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, sudarymo Europos Sąjungos vardu (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 5 d. Tarybos sprendimą (ES) 2016/1841 dėl Paryžiaus susitarimo, priimto pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, sudarymo Europos Sąjungos vardu (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl 2017 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 23) Bonoje (Vokietija) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl 2017 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 23) Bonoje (Vokietija) (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Švari mūsų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Švari mūsų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (COM(2018)0773),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl 2018 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Katovicuose, Lenkijoje (COP 24) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl 2018 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Katovicuose, Lenkijoje (COP 24) (6),

| — | atsižvelgdamas į teisės aktų rinkinį „Švari energija visiems europiečiams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į teisės aktų rinkinį „Švari energija visiems europiečiams“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP25) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP25) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose patvirtinamas tikslas ne vėliau kaip 2050 m. sukurti neutralaus poveikio klimatui Sąjungą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose patvirtinamas tikslas ne vėliau kaip 2050 m. sukurti neutralaus poveikio klimatui Sąjungą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko skolinimo energetikos sektoriui kriterijus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko skolinimo energetikos sektoriui kriterijus,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (9),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 172 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 172 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių peržiūros (O-000012/2020 – B9-0008/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių peržiūros (O-000012/2020 – B9-0008/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi Reglamente (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių (TEN-E reglamentas) nustatytos TEN-E tinklų savalaikės plėtros ir sąveikos taisyklės, kad būtų pasiekti Sąjungos energetikos politikos tikslai; |
| --- | --- |

A.

kadangi Reglamente (ES) Nr. 347/2013 dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių (TEN-E reglamentas) nustatytos TEN-E tinklų savalaikės plėtros ir sąveikos taisyklės, kad būtų pasiekti Sąjungos energetikos politikos tikslai;

| B. | kadangi TEN-E reglamente nustatyti transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetiniai koridoriai ir teminės sritys ir pateiktos bendro intereso projektų atrankos gairės; kadangi TEN-E reglamente nustatyta, kad bendro intereso projektams gali būti teikiama finansinė parama pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) ir kad tokių projektų atveju taikomos supaprastintos leidimų išdavimo procedūros, taip pat speciali reguliavimo tvarka, suteikianti galimybę naudotis tarpvalstybiniais išlaidų paskirstymo mechanizmais ir paskatomis, ir numatomas didesnis skaidrumas; |
| --- | --- |

B.

kadangi TEN-E reglamente nustatyti transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetiniai koridoriai ir teminės sritys ir pateiktos bendro intereso projektų atrankos gairės; kadangi TEN-E reglamente nustatyta, kad bendro intereso projektams gali būti teikiama finansinė parama pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) ir kad tokių projektų atveju taikomos supaprastintos leidimų išdavimo procedūros, taip pat speciali reguliavimo tvarka, suteikianti galimybę naudotis tarpvalstybiniais išlaidų paskirstymo mechanizmais ir paskatomis, ir numatomas didesnis skaidrumas;

| C. | kadangi 2013 m. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 1391/2013 nustatytame pirmajame bendro intereso projektų sąraše buvo 248 projektai, Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2016/89 nustatytame antrajame sąraše – 195 projektai, o Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/540 nustatytame trečiajame sąraše – 173 bendro intereso projektai; kadangi 2019 m. spalio 31 d. Komisija patvirtino ketvirtąjį bendro intereso projektų sąrašą, į kurį įtrauktas 151 projektas; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2013 m. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 1391/2013 nustatytame pirmajame bendro intereso projektų sąraše buvo 248 projektai, Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2016/89 nustatytame antrajame sąraše – 195 projektai, o Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2018/540 nustatytame trečiajame sąraše – 173 bendro intereso projektai; kadangi 2019 m. spalio 31 d. Komisija patvirtino ketvirtąjį bendro intereso projektų sąrašą, į kurį įtrauktas 151 projektas;

| D. | kadangi, kaip nurodyta 2019 m. balandžio 17 d. Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtoje pozicijoje dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės 2021–2027 m. laikotarpiu, teisėkūros institucijos preliminariai susitarė, kad Komisija turėtų įvertinti TEN-E reglamento veiksmingumą ir politikos suderinamumą, atsižvelgdama, be kita ko, į Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato tikslus, ES ilgalaikį įsipareigojimą mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; kadangi šis įvertinimas turėtų būti pateiktas Parlamentui ir Tarybai iki 2020 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

D.

kadangi, kaip nurodyta 2019 m. balandžio 17 d. Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtoje pozicijoje dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės 2021–2027 m. laikotarpiu, teisėkūros institucijos preliminariai susitarė, kad Komisija turėtų įvertinti TEN-E reglamento veiksmingumą ir politikos suderinamumą, atsižvelgdama, be kita ko, į Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato tikslus, ES ilgalaikį įsipareigojimą mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; kadangi šis įvertinimas turėtų būti pateiktas Parlamentui ir Tarybai iki 2020 m. gruodžio 31 d.;

| E. | kadangi TEN-E reglamentas buvo patvirtintas prieš priimant Paryžiaus susitarimą, į kurį įtrauktas įsipareigojimas „užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu“; |
| --- | --- |

E.

kadangi TEN-E reglamentas buvo patvirtintas prieš priimant Paryžiaus susitarimą, į kurį įtrauktas įsipareigojimas „užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu“;

| F. | kadangi nuo 2013 m., kai buvo priimtas TEN-E reglamentas, energetikos politikos padėtis Sąjungoje iš esmės pasikeitė dėl kelių pokyčių; |
| --- | --- |

F.

kadangi nuo 2013 m., kai buvo priimtas TEN-E reglamentas, energetikos politikos padėtis Sąjungoje iš esmės pasikeitė dėl kelių pokyčių;

| G. | kadangi energija atlieka pagrindinį vaidmenį pereinant prie visiškai šiltnamio efektą sukeliančių dujų neišskiriančios ekonomikos ir kadangi būtina dėti pastangas toliau mažinti energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro, todėl svarbu, kad Sąjunga ne vėliau kaip iki 2050 m. galėtų pasiekti savo poveikio klimatui neutralumą, sykiu skatinant pertvarką kituose sektoriuose ir sprendžiant padidėjusios elektros energijos paklausos iššūkį; |
| --- | --- |

G.

kadangi energija atlieka pagrindinį vaidmenį pereinant prie visiškai šiltnamio efektą sukeliančių dujų neišskiriančios ekonomikos ir kadangi būtina dėti pastangas toliau mažinti energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro, todėl svarbu, kad Sąjunga ne vėliau kaip iki 2050 m. galėtų pasiekti savo poveikio klimatui neutralumą, sykiu skatinant pertvarką kituose sektoriuose ir sprendžiant padidėjusios elektros energijos paklausos iššūkį;

| H. | kadangi, norint pasiekti klimato ir energetikos tikslus ir skatinti pažangų, darnų ir įtraukų augimą, Sąjungai reikia šiuolaikinės, labai efektyvios energetikos infrastruktūros, kuri būtų perspektyvi, ekonomiškai efektyvi ir galėtų užtikrinti energijos tiekimo saugumą, įskaitant tiekimo maršrutų, šaltinių ir tiekėjų įvairinimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi, norint pasiekti klimato ir energetikos tikslus ir skatinti pažangų, darnų ir įtraukų augimą, Sąjungai reikia šiuolaikinės, labai efektyvios energetikos infrastruktūros, kuri būtų perspektyvi, ekonomiškai efektyvi ir galėtų užtikrinti energijos tiekimo saugumą, įskaitant tiekimo maršrutų, šaltinių ir tiekėjų įvairinimą;

| I. | kadangi TEN-E reglamente nustatyti transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetai, kuriuos reikia įgyvendinti, kad būtų pasiekti Sąjungos energetikos ir klimato politikos tikslai, ir nustatyti bendro intereso projektai, kurių reikia šiems prioritetams įgyvendinti; |
| --- | --- |

I.

kadangi TEN-E reglamente nustatyti transeuropinės energetikos infrastruktūros prioritetai, kuriuos reikia įgyvendinti, kad būtų pasiekti Sąjungos energetikos ir klimato politikos tikslai, ir nustatyti bendro intereso projektai, kurių reikia šiems prioritetams įgyvendinti;

| J. | kadangi prioritetiniai koridoriai, prioritetinės sritys ir finansavimo tinkamumo kriterijai turėtų atitikti energetikos sistemos raidą ir nuolat derėti su Sąjungos politikos prioritetais, ypač atsižvelgiant į ilgalaikius priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo būdus; |
| --- | --- |

J.

kadangi prioritetiniai koridoriai, prioritetinės sritys ir finansavimo tinkamumo kriterijai turėtų atitikti energetikos sistemos raidą ir nuolat derėti su Sąjungos politikos prioritetais, ypač atsižvelgiant į ilgalaikius priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo būdus;

| K. | kadangi tinkama infrastruktūros plėtra ir energijos vartojimo efektyvumo politika turėtų būti įgyvendinamos taip, kad viena kitą papildytų, siekiant padėti kuo ekonomiškiau pasiekti Sąjungos tikslus ir spręsti jos uždavinius; |
| --- | --- |

K.

kadangi tinkama infrastruktūros plėtra ir energijos vartojimo efektyvumo politika turėtų būti įgyvendinamos taip, kad viena kitą papildytų, siekiant padėti kuo ekonomiškiau pasiekti Sąjungos tikslus ir spręsti jos uždavinius;

| L. | kadangi 2020 m. sausio 15 d. rezoliucijoje dėl Europos žaliojo kurso Parlamentas ragina persvarstyti transeuropinės energetikos (TEN-E) gaires prieš patvirtinant kitą bendro intereso projektų sąrašą; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2020 m. sausio 15 d. rezoliucijoje dėl Europos žaliojo kurso Parlamentas ragina persvarstyti transeuropinės energetikos (TEN-E) gaires prieš patvirtinant kitą bendro intereso projektų sąrašą;

| 1. | palankiai vertina tai, jog Europos žaliojo kurso komunikate paskelbta, kad TEN-E gairių peržiūra įvyks 2020 metais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją ne vėliau kaip iki 2020 m. pabaigos pateikti pasiūlymą dėl TEN-E gairių peržiūros, kurioje būtų atsižvelgiama visų pirma į Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato tikslus, Sąjungos ilgalaikį įsipareigojimą mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją iki 2020 m. pabaigos pasiūlyti pereinamąsias gaires dėl išlaidų pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę ir dėl projektų, įtrauktų į 5-ąjį bendro intereso projektų sąrašą, atrankos, siekiant užtikrinti, kad išlaidos ir atranka būtų suderinamos su įsipareigojimais, prisiimtais pagal Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad TEN-E gairėse nustatyti bendro intereso projektų statuso suteikimo kriterijai turi atitikti Sąjungos klimato ir energetikos tikslus, įskaitant tikslą iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą, kaip nurodyta 2019 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose, ir visus penkis energetikos sąjungos aspektus, įskaitant įperkamumo tikslą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL L 115, 2013 4 25, p. 39.

(2)  OL L 348, 2013 12 20, p. 129.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0420.

(4)  OL L 282, 2016 10 19, p. 1.

(5)  OL C 346, 2018 9 27, p. 70.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0430.

(7)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0079.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0078.

(9)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/71

---

P9_TA(2020)0200

ES ir Naujosios Zelandijos susitarimo, dėl kurio deramasi, dėl keitimosi asmens duomenimis siekiant kovoti su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu sudarymas

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento rekomendacijos Tarybai ir Komisijai dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo, dėl kurio deramasi, dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis sudarymo (COM(2019)0551 – 2020/2048(INI))

(2021/C 371/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis (COM(2019)0551), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis (COM(2019)0551),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 13 d. Tarybos sprendimą, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Naująja Zelandija dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 13 d. Tarybos sprendimą, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Naująja Zelandija dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) ir Naujosios Zelandijos kompetentingų kovos su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu institucijų keitimosi asmens duomenimis,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač į jos 2, 6, 7, 8 ir 47 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), ypač į jos 2, 6, 7, 8 ir 47 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 6 straipsnį, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 16 ir 218 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 6 straipsnį, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 16 ir 218 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (3),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (5),

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108) ir Konvencijos dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu 2001 m. lapkričio 8 d. Papildomą protokolą dėl priežiūros institucijų ir valstybės sienas kertančių duomenų srautų (ETS Nr. 181), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu (ETS Nr. 108) ir Konvencijos dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu 2001 m. lapkričio 8 d. Papildomą protokolą dėl priežiūros institucijų ir valstybės sienas kertančių duomenų srautų (ETS Nr. 181),

| — | atsižvelgdamas į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) nuomonę Nr. 1/2020 dėl derybų įgaliojimų sudaryti tarptautinį susitarimą dėl Europolo ir Naujosios Zelandijos teisėsaugos institucijų keitimosi asmens duomenimis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) nuomonę Nr. 1/2020 dėl derybų įgaliojimų sudaryti tarptautinį susitarimą dėl Europolo ir Naujosios Zelandijos teisėsaugos institucijų keitimosi asmens duomenimis,

| — | atsižvelgdamas į Europolo ataskaitą dėl terorizmo padėties ir tendencijų 2019 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europolo ataskaitą dėl terorizmo padėties ir tendencijų 2019 m.,

| — | atsižvelgdamas į Naujosios Zelandijos, Prancūzijos, Komisijos, technologijų įmonių ir kitų subjektų priimtą Kraistčerčo raginimą pašalinti teroristinį ir smurtinį ekstremistinį turinį internete, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Naujosios Zelandijos, Prancūzijos, Komisijos, technologijų įmonių ir kitų subjektų priimtą Kraistčerčo raginimą pašalinti teroristinį ir smurtinį ekstremistinį turinį internete,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0131/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0131/2020),

| A. | kadangi Reglamentu (ES) 2016/794 sudaromos sąlygos perduoti asmens duomenis trečiosios šalies kompetentingai institucijai arba tarptautinei organizacijai, jei toks perdavimas yra būtinas Europolo užduotims atlikti, remiantis Komisijos sprendimu dėl tinkamumo, priimtu pagal Direktyvą (ES) 2016/680, tarptautiniu susitarimu, sudarytu pagal SESV 218 straipsnį, kuriame numatytos tinkamos apsaugos priemonės, susijusios su asmenų privatumo ir pagrindinių teisių bei laisvių apsauga, arba bendradarbiavimo susitarimais, pagal kuriuos leidžiama keistis asmens duomenimis, sudarytais iki 2017 m. gegužės 1 d., o išskirtinėmis aplinkybėmis – kiekvienu konkrečiu atveju laikantis griežtų sąlygų, nustatytų Reglamento (ES) 2016/794 25 straipsnio 5 dalyje, su sąlyga, kad užtikrinamos tinkamos apsaugos priemonės; pabrėžia, kad susitarime turi būti visapusiškai laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Chartijoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi Reglamentu (ES) 2016/794 sudaromos sąlygos perduoti asmens duomenis trečiosios šalies kompetentingai institucijai arba tarptautinei organizacijai, jei toks perdavimas yra būtinas Europolo užduotims atlikti, remiantis Komisijos sprendimu dėl tinkamumo, priimtu pagal Direktyvą (ES) 2016/680, tarptautiniu susitarimu, sudarytu pagal SESV 218 straipsnį, kuriame numatytos tinkamos apsaugos priemonės, susijusios su asmenų privatumo ir pagrindinių teisių bei laisvių apsauga, arba bendradarbiavimo susitarimais, pagal kuriuos leidžiama keistis asmens duomenimis, sudarytais iki 2017 m. gegužės 1 d., o išskirtinėmis aplinkybėmis – kiekvienu konkrečiu atveju laikantis griežtų sąlygų, nustatytų Reglamento (ES) 2016/794 25 straipsnio 5 dalyje, su sąlyga, kad užtikrinamos tinkamos apsaugos priemonės; pabrėžia, kad susitarime turi būti visapusiškai laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų Chartijoje;

| B. | kadangi tarptautiniais susitarimais, pagal kuriuos Europolui ir trečiosioms šalims leidžiama bendradarbiauti ir keistis asmens duomenimis, turėtų būti paisoma Chartijoje, ypač 2, 6, 7, 8 ir 47 straipsniuose, ir SESV 16 straipsnyje pripažintų pagrindinių teisių, taigi jie turėtų atitikti tikslo apribojimo principą ir jais turėtų būti laikomasi teisės susipažinti su duomenimis ir teisės reikalauti juos ištaisyti; kadangi šiuos susitarimus turėtų stebėti nepriklausoma institucija, kaip konkrečiai nustatyta Chartijoje, ir jie turėtų būti būtini ir proporcingi Europolo užduočių vykdymui; |
| --- | --- |

B.

kadangi tarptautiniais susitarimais, pagal kuriuos Europolui ir trečiosioms šalims leidžiama bendradarbiauti ir keistis asmens duomenimis, turėtų būti paisoma Chartijoje, ypač 2, 6, 7, 8 ir 47 straipsniuose, ir SESV 16 straipsnyje pripažintų pagrindinių teisių, taigi jie turėtų atitikti tikslo apribojimo principą ir jais turėtų būti laikomasi teisės susipažinti su duomenimis ir teisės reikalauti juos ištaisyti; kadangi šiuos susitarimus turėtų stebėti nepriklausoma institucija, kaip konkrečiai nustatyta Chartijoje, ir jie turėtų būti būtini ir proporcingi Europolo užduočių vykdymui;

| C. | kadangi Europolo 2020–2022 m. programavimo dokumente (6) pabrėžiama, kad siekiant visapusiškai ir sėkmingai vykdyti Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykės platformos (EMPACT) veiklą, ypač operatyviniu lygmeniu, būtina glaudi partnerystė su trečiosiomis valstybėmis ir organizacijomis; kadangi ES ir Naujosios Zelandijos požiūriai į pasaulinio saugumo klausimus yra panašūs ir šiuo atžvilgiu jos taiko panašius metodus; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europolo 2020–2022 m. programavimo dokumente (6) pabrėžiama, kad siekiant visapusiškai ir sėkmingai vykdyti Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykės platformos (EMPACT) veiklą, ypač operatyviniu lygmeniu, būtina glaudi partnerystė su trečiosiomis valstybėmis ir organizacijomis; kadangi ES ir Naujosios Zelandijos požiūriai į pasaulinio saugumo klausimus yra panašūs ir šiuo atžvilgiu jos taiko panašius metodus;

| D. | kadangi Europolas ir Naujosios Zelandijos policija 2019 m. pasirašytuose susitarime dėl darbo tvarkos ir susitarimo memorandume jau nustatė tvirtesnio bendradarbiavimo sistemą ir sudarė sąlygas Naujosios Zelandijos policijai naudotis Saugaus keitimosi informacija tinklo programa (SIENA) ir į Europolo būstinę Hagoje atsiųsti nuolatinį ryšių palaikymo pareigūną; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europolas ir Naujosios Zelandijos policija 2019 m. pasirašytuose susitarime dėl darbo tvarkos ir susitarimo memorandume jau nustatė tvirtesnio bendradarbiavimo sistemą ir sudarė sąlygas Naujosios Zelandijos policijai naudotis Saugaus keitimosi informacija tinklo programa (SIENA) ir į Europolo būstinę Hagoje atsiųsti nuolatinį ryšių palaikymo pareigūną;

| E. | kadangi Europolas jau yra sudaręs daug veiklos susitarimų dėl keitimosi asmens duomenimis su trečiosiomis valstybėmis; kadangi 2018 m. Sąjunga pradėjo derybas šiuo klausimu su aštuoniomis Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos šalimis (Turkija, Izraeliu, Tunisu, Maroku, Libanu, Egiptu, Alžyru ir Jordanija); kadangi Parlamentas priėmė rezoliucijas dėl derybų įgaliojimų dėl šių susitarimų (7); |
| --- | --- |

E.

kadangi Europolas jau yra sudaręs daug veiklos susitarimų dėl keitimosi asmens duomenimis su trečiosiomis valstybėmis; kadangi 2018 m. Sąjunga pradėjo derybas šiuo klausimu su aštuoniomis Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos šalimis (Turkija, Izraeliu, Tunisu, Maroku, Libanu, Egiptu, Alžyru ir Jordanija); kadangi Parlamentas priėmė rezoliucijas dėl derybų įgaliojimų dėl šių susitarimų (7);

| F. | kadangi Europolas nustatė, kad džihado grupuočių teroristai kelia didelę grėsmę, ir kadangi 2018 m. terorizmas buvo viena didžiausių grėsmių valstybių narių saugumui; kadangi, nors dešiniosios pakraipos teroristų suėmimų skaičius išliko palyginti mažas, trečius metus iš eilės jis didėjo; kadangi valstybės narės pranešė Europolui, kad 2018 m. teisėsaugos institucijos naudojosi keitimosi duomenimis priemonėmis, siekdamos užkirsti kelią 129 teroristiniams išpuoliams, juos sutrikdyti ar tirti; |
| --- | --- |

F.

kadangi Europolas nustatė, kad džihado grupuočių teroristai kelia didelę grėsmę, ir kadangi 2018 m. terorizmas buvo viena didžiausių grėsmių valstybių narių saugumui; kadangi, nors dešiniosios pakraipos teroristų suėmimų skaičius išliko palyginti mažas, trečius metus iš eilės jis didėjo; kadangi valstybės narės pranešė Europolui, kad 2018 m. teisėsaugos institucijos naudojosi keitimosi duomenimis priemonėmis, siekdamos užkirsti kelią 129 teroristiniams išpuoliams, juos sutrikdyti ar tirti;

| G. | kadangi Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (EDAPP) nuo 2017 m. gegužės 1 d. prižiūri Europolo veiklą ir taip pat pataria ES institucijoms su duomenų apsauga susijusios politikos ir teisės aktų klausimais, be kita ko, derantis dėl susitarimų teisėsaugos sektoriuje; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (EDAPP) nuo 2017 m. gegužės 1 d. prižiūri Europolo veiklą ir taip pat pataria ES institucijoms su duomenų apsauga susijusios politikos ir teisės aktų klausimais, be kita ko, derantis dėl susitarimų teisėsaugos sektoriuje;

| H. | kadangi, atsižvelgiant į 2019 m. dešiniosios pakraipos teroristų įvykdytą išpuolį dvejose mečetėse Kraistčerče, operatyvinis bendradarbiavimas, kuris bus oficialiai įformintas Europolo ir Naujosios Zelandijos susitarimu, sudarant sąlygas keistis asmens duomenimis, galėtų būti labai svarbus siekiant užkirsti kelią kitiems sunkiems nusikaltimams ir teroristiniams išpuoliams, kurie galėtų būti planuojami ar įvykdyti ES arba visame pasaulyje, ir užtikrinti baudžiamąjį persekiojimą tokiais atvejais; |
| --- | --- |

H.

kadangi, atsižvelgiant į 2019 m. dešiniosios pakraipos teroristų įvykdytą išpuolį dvejose mečetėse Kraistčerče, operatyvinis bendradarbiavimas, kuris bus oficialiai įformintas Europolo ir Naujosios Zelandijos susitarimu, sudarant sąlygas keistis asmens duomenimis, galėtų būti labai svarbus siekiant užkirsti kelią kitiems sunkiems nusikaltimams ir teroristiniams išpuoliams, kurie galėtų būti planuojami ar įvykdyti ES arba visame pasaulyje, ir užtikrinti baudžiamąjį persekiojimą tokiais atvejais;

| I. | kadangi tiriant nusikalstamas veikas surinktų ir toliau pagal susitarimą Europolo tvarkomų asmens duomenų perdavimas galėtų padaryti didelę įtaką susijusių asmenų gyvenimams; |
| --- | --- |

I.

kadangi tiriant nusikalstamas veikas surinktų ir toliau pagal susitarimą Europolo tvarkomų asmens duomenų perdavimas galėtų padaryti didelę įtaką susijusių asmenų gyvenimams;

| 1. | mano, kad bendradarbiavimas su Naująja Zelandija teisėsaugos srityje padės Europos Sąjungai toliau stiprinti savo saugumo interesų apsaugą, ypač terorizmo prevencijos ir kovos su juo, organizuoto nusikalstamumo sužlugdymo ir kovos su elektroniniais nusikaltimais srityse; ragina Komisiją skubiai pradėti derybas su Naująja Zelandija dėl keitimosi asmens duomenimis tarp Europolo ir Naujosios Zelandijos institucijų, atsakingų už kovą su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu, visapusiškai laikantis Tarybos priimtų derybų gairių; ragina Komisiją laikytis šioje rezoliucijoje pateiktų papildomų rekomendacijų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reikalauja, kad susitarime numatytas duomenų apsaugos lygis būtų iš esmės lygiavertis ES teisėje numatytam apsaugos lygiui, kaip teisėje, taip ir praktikoje; be to, tvirtai laikosi nuomonės, kad jei toks apsaugos lygi nėra užtikrinamas, susitarimas negali būti sudarytas; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad 2012 m. Komisija oficialiai pripažino Naująją Zelandiją šalimi, kurioje užtikrinamas tinkamas duomenų apsaugos lygis; kadangi šis sprendimas vis dėlto apima tik Reglamento (ES) 2016/679 taikymo sritį ir todėl netaikomas teisėsaugos srityje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad tarpvalstybiniam keitimuisi informacija tarp visų atitinkamų teisėsaugos institucijų Europos Sąjungoje ir su pasauliniais partneriais turėtų būti teikiama pirmenybė siekiant veiksmingiau kovoti su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reikalauja, kad susitarime būtų numatytos visos būtinos apsaugos ir kontrolės priemonės, susijusios su asmens duomenų apsauga, kaip nustatyta derybų įgaliojimuose; pažymi, kad neskelbtinų asmens duomenų perdavimas turėtų būti leidžiamas tik išimtiniais atvejais, kai toks perdavimas yra tikrai būtinas ir proporcingas siekiant užkirsti kelią nusikalstamoms veikoms, kurioms taikomas susitarimas, ir su jomis kovoti; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms, turėtų būti apibrėžtos aiškios duomenų subjekto, su duomenų subjektu susijusių asmenų ir asmenų, susijusių su nusikalstama veika, pavyzdžiui, liudytojų ir aukų, apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | laikosi nuomonės, kad, laikantis tikslų apribojimo principo, būsimame susitarime turėtų būti aiškiai nustatytas nusikalstamų veikų, dėl kurių galima keistis asmens duomenimis, sąrašas, vadovaujantis ES nusikalstamų veikų apibrėžimais, kai tokių yra; mano, kad į šį sąrašą turėtų būti įtraukta veikla, kurią apima tokie nusikaltimai, ir galimi asmens duomenų perdavimo padariniai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad perduodami asmens duomenys turėtų būti susiję su konkrečiais nusikalstamų veikų atvejais; pabrėžia, kad į susitarimą turėtų būti įtraukta aiški konkrečių nusikalstamų veikų atvejų sąvokos apibrėžtis, nes ši sąvoka reikalinga norint įvertinti duomenų perdavimo būtinumą ir proporcingumą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai reikalauja, kad į susitarimą būtų įtraukta aiški ir tiksli nuostata, kurioje būtų nustatytas Naujajai Zelandijai perduotų asmens duomenų saugojimo laikotarpis, ir reikalaujama, kad pasibaigus šiam laikotarpiui duomenys būtų ištrinti; prašo, kad, siekiant užtikrinti nuostatų laikymąsi, susitarime būtų nustatytos procedūrinės priemonės; šiuo atžvilgiu prašo, kad susitarime būtų konkrečiai numatyta periodiškai persvarstyti saugojimo laikotarpius ir tolesnę būtinybę saugoti asmens duomenis, taip pat būtų numatytos kitos tinkamos priemonės, kuriomis būtų siekiama užtikrinti terminų laikymąsi; reikalauja, kad išimtiniais atvejais, kai yra pagrįstų priežasčių saugoti duomenis ilgesnį laikotarpį, pasibaigus duomenų saugojimo laikotarpiui, Europolui ir EDAPP būtų nurodytos šios priežastys ir pateikti susiję dokumentai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Tarybą ir Komisiją bendradarbiauti su Naujosios Zelandijos vyriausybe siekiant pagal Teisingumo Teismo praktiką ir Chartijos 8 straipsnio 3 dalį nustatyti, kuri nepriklausoma priežiūros institucija, turinti veiksmingus tyrimo ir įsikišimo įgaliojimus, bus atsakinga prižiūrėti, kaip įgyvendinamas tarptautinis susitarimas; prašo dėl šios institucijos susitarti ir ją įsteigti prieš įsigaliojant tarptautiniam susitarimui; reikalauja, kad šios institucijos pavadinimas būtų aiškiai įtrauktas į susitarimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad į tarptautinį susitarimą turėtų būti įtraukta nuostata, pagal kurią ES būtų leidžiama sustabdyti arba atšaukti susitarimą, jei būtų pažeistos jo nuostatos; mano, jog svarbu, kad nepriklausoma priežiūros institucija taip pat turėtų turėti įgaliojimus nuspręsti sustabdyti arba nutraukti asmens duomenų perdavimus pažeidimo atveju; mano, kad pagal susitarimą valdžios institucijoms turėtų būti leidžiama toliau tvarkyti visus asmens duomenis, patenkančius į susitarimo taikymo sritį, perduotus prieš jo galiojimo sustabdymą ar nutraukimą; laikosi nuomonės, jog turėtų būti nustatytas susitarimo stebėsenos ir periodinio vertinimo mechanizmas, kad būtų galima įvertinti, kaip partneriai laikosi susitarimo ir kaip susitarimas taikomas, atsižvelgiant į Europolo veiklos poreikiu, ir kaip laikomasi ES duomenų apsaugos teisės aktų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad Naujosios Zelandijos kompetentingoms institucijoms toliau perduoti iš Europolo gautą informaciją kitoms institucijoms Naujojoje Zelandijoje, be kita ko, siekiant ją naudoti teismo procesuose, turėtų būti leidžiama tik pradiniais tikslais, kuriais tą informaciją perdavė Europolas, ir gavus išankstinį Europolo leidimą. nurodo, kad Naujosios Zelandijos kompetentingoms institucijoms neturėtų būti leidžiama toliau perduoti iš Europolo gautą informaciją trečiosios valstybės institucijoms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Tarybą ir Komisiją konsultuotis su EDAPP dėl susitarimo projekto nuostatų prieš jį galutinai patvirtinant ir derybų metu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad į tarptautinį susitarimą su Naująja Zelandija turėtų būti įtraukta duomenų subjektų teisė į informaciją, asmens duomenų ištaisymą ir ištrynimą, kaip numatyta kituose ES teisės aktuose dėl duomenų apsaugos; todėl prašo, kad į susitarimą būtų įtrauktos aiškios ir išsamios nuostatos dėl informacijos, kuri turėtų būti teikiama duomenų subjektams; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad Parlamento pritarimas susitarimo sudarymui priklausys nuo jo tinkamo dalyvavimo visais procedūros etapais; tikisi, kad Parlamentas bus visapusiškai ir iniciatyviai informuojamas apie derybų pažangą, kaip numatyta SESV 218 straipsnyje, ir gaus dokumentus tuo pačiu metu kaip ir Taryba, kad galėtų atlikti savo tikrinimo funkciją; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad Europos Parlamentas pritars susitarimo sudarymui tik tuo atveju, jeigu tokiu susitarimu nebus keliamas pavojus teisėms į privatumą ir duomenų apsaugą ar pagrindinėms teisėms ir laisvėms, kurių apsauga numatyta Chartijoje; pažymi, kad, remiantis SESV 218 straipsnio 11 dalimi, Europos Parlamentas gali gauti Teisingumo Teismo nuomonę dėl to, ar numatytas sudaryti susitarimas yra suderinamas su Sutarčių nuostatomis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Naujosios Zelandijos vyriausybei. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OL L 135, 2016 5 24, p. 53.

(2)  OL L 295, 2018 11 21, p. 39.

(3)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(4)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

(5)  OL L 119, 2016 5 4, p. 89.

(6)  2020 m. kovo 25 d. Europolo valdybos priimtas Europolo 2020–2022 m. programavimo dokumentas, EDOC# 1003783v20E.

(7)  OL C 118, 2020 4 8, p. 69.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/75

---

P9_TA(2020)0201

Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti (2020/2531(RSP))

(2021/C 371/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 168 ir 191 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 168 ir 191 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (1) (7-oji AVP) ir joje išdėstytą 2050 m. viziją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (1) (7-oji AVP) ir joje išdėstytą 2050 m. viziją,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą (REACH reglamentas) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą (REACH reglamentas) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (CLP reglamentas) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (CLP reglamentas) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (5),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų (6),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 649/2012 dėl pavojingų cheminių medžiagų eksporto ir importo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 649/2012 dėl pavojingų cheminių medžiagų eksporto ir importo (7),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/10/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su geros laboratorinės praktikos principų taikymu ir jų taikymo cheminių medžiagų tyrimams patikra, suderinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/10/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su geros laboratorinės praktikos principų taikymu ir jų taikymo cheminių medžiagų tyrimams patikra, suderinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo, ir į jos vėlesnius pakeitimus (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo, ir į jos vėlesnius pakeitimus (9),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (10),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių (11) (Kosmetikos gaminių reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių (11) (Kosmetikos gaminių reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/852 dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/852 dėl gyvsidabrio, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1102/2008 (12),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo (13),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/39/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos dėl prioritetinių medžiagų vandens politikos srityje (14), – vertingą tarpvalstybinės paviršinių vandenų cheminės taršos stebėjimo ir kovos su ja priemonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/39/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos dėl prioritetinių medžiagų vandens politikos srityje (14), – vertingą tarpvalstybinės paviršinių vandenų cheminės taršos stebėjimo ir kovos su ja priemonę,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1381 dėl ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumo ir tvarumo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1381 dėl ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumo ir tvarumo (15),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Direktyvą (ES) 2017/2398 (16), 2019 m. sausio 16 d. Direktyvą (ES) 2019/130 (17) ir 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/983, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Direktyvą (ES) 2017/2398 (16), 2019 m. sausio 16 d. Direktyvą (ES) 2019/130 (17) ir 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/983, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (18),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/63/ES dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/63/ES dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (19),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 26 d. Tarybos išvadas „Siekiant Sąjungos tvarios cheminių medžiagų politikos strategijos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 26 d. Tarybos išvadas „Siekiant Sąjungos tvarios cheminių medžiagų politikos strategijos“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 4 d. Tarybos išvadas „Didesnis žiediškumas. Perėjimas prie tvarios visuomenės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 4 d. Tarybos išvadas „Didesnis žiediškumas. Perėjimas prie tvarios visuomenės“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas „Nauja ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa. Veiksmų darbuotojų saugos ir sveikatos srityje įgyvendinimo ES stiprinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas „Nauja ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa. Veiksmų darbuotojų saugos ir sveikatos srityje įgyvendinimo ES stiprinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos politines gaires 2019–2024 m. laikotarpiu, ypač į Europos nulinės taršos tikslą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos politines gaires 2019–2024 m. laikotarpiu, ypač į Europos nulinės taršos tikslą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (COM(2018)0773) ir į išsamią analizę šiam komunikatui pagrįsti (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (COM(2018)0773) ir į išsamią analizę šiam komunikatui pagrįsti (20),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Komisijos bendroji ataskaita dėl REACH reglamento įgyvendinimo ir tam tikrų elementų peržiūra. Išvados ir veiksmai“ (COM(2018)0116) bei lydimąjį tarnybų darbinį dokumentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Komisijos bendroji ataskaita dėl REACH reglamento įgyvendinimo ir tam tikrų elementų peržiūra. Išvados ir veiksmai“ (COM(2018)0116) bei lydimąjį tarnybų darbinį dokumentą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 7 d. Komisijos komunikatą „Visapusiškos ES politikos dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų kūrimas“ (COM(2018)0734), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 7 d. Komisijos komunikatą „Visapusiškos ES politikos dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų kūrimas“ (COM(2018)0734),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 7 d. Komisijos komunikatą „Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių peržiūra, atsižvelgiant į medžiagas, turinčias endokrininę sistemą ardančių savybių“ (COM(2018)0739), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 7 d. Komisijos komunikatą „Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių peržiūra, atsižvelgiant į medžiagas, turinčias endokrininę sistemą ardančių savybių“ (COM(2018)0739),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „Svarbiausių teisės aktų, kuriais reglamentuojamos cheminės medžiagos (išskyrus REACH), tinkamumo patikros išvados ir nustatyti sunkumai, spragos bei trūkumai“ (COM(2019)0264), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „Svarbiausių teisės aktų, kuriais reglamentuojamos cheminės medžiagos (išskyrus REACH), tinkamumo patikros išvados ir nustatyti sunkumai, spragos bei trūkumai“ (COM(2019)0264),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl nanomedžiagų reglamentavimo aspektų (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl nanomedžiagų reglamentavimo aspektų (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“ (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos įgyvendinimo (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos įgyvendinimo (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją „Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio įgyvendinimas: cheminių medžiagų, produktų ir atliekų teisės aktų sąlyčio gerinimo variantai“ (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją „Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio įgyvendinimas: cheminių medžiagų, produktų ir atliekų teisės aktų sąlyčio gerinimo variantai“ (24),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (COM(2020)0380),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikatą „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (COM(2020)0381),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“ (COM(2020)0102),

| — | atsižvelgdamas į Europos kovos su vėžiu planą, kurį Komisija pristatė 2020 m. vasario mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos kovos su vėžiu planą, kurį Komisija pristatė 2020 m. vasario mėn.,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos surengtas viešas konsultacijas dėl Europos kovos su vėžiu plano (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos surengtas viešas konsultacijas dėl Europos kovos su vėžiu plano (25),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 16 d. Komisijos komunikatą „Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio įgyvendinimas: cheminių medžiagų, produktų ir atliekų teisės aktų sąlyčio gerinimo variantai“ (COM(2018)0032) bei lydimąjį Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2018)0020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 16 d. Komisijos komunikatą „Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio įgyvendinimas: cheminių medžiagų, produktų ir atliekų teisės aktų sąlyčio gerinimo variantai“ (COM(2018)0032) bei lydimąjį Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2018)0020),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Europinės plastikų žiedinėje ekonomikoje strategijos (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Europinės plastikų žiedinėje ekonomikoje strategijos (26),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (27),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (28),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo įgyvendinimo (29), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 12 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2009/128/EB dėl tausiojo pesticidų naudojimo įgyvendinimo (29),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl visapusiškos Europos Sąjungos politikos dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų kūrimo (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. balandžio 18 d. rezoliuciją dėl visapusiškos Europos Sąjungos politikos dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų kūrimo (30),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (31),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl visuotinio draudimo siekiant panaikinti bandymus su gyvūnais kosmetikos srityje (32), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl visuotinio draudimo siekiant panaikinti bandymus su gyvūnais kosmetikos srityje (32),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 29 d. Jungtinių Tautų aplinkos programos ataskaitą „II visuotinė cheminių medžiagų apžvalga: nuo paveldėtų iki inovatyvių sprendimų. Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimas (Global Chemicals Outlook II – From Legacies to Innovative Solutions: Implementing the 2030 Agenda for Sustainable Development), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 29 d. Jungtinių Tautų aplinkos programos ataskaitą „II visuotinė cheminių medžiagų apžvalga: nuo paveldėtų iki inovatyvių sprendimų. Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimas (Global Chemicals Outlook II – From Legacies to Innovative Solutions: Implementing the 2030 Agenda for Sustainable Development),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 4 d. Europos aplinkos agentūros ataskaitą „Europos aplinka: būklė ir raidos perspektyvos 2020“ (SOER 2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 4 d. Europos aplinkos agentūros ataskaitą „Europos aplinka: būklė ir raidos perspektyvos 2020“ (SOER 2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos užsakytą 2017 m. rugpjūčio mėn. tyrimą „7-osios AVP strategijos, pagal kurią būtų siekiama aplinkos be toksinių medžiagų, studija“ (Study for the strategy for a non-toxic environment of the 7th Environment Action Programme) (33), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos užsakytą 2017 m. rugpjūčio mėn. tyrimą „7-osios AVP strategijos, pagal kurią būtų siekiama aplinkos be toksinių medžiagų, studija“ (Study for the strategy for a non-toxic environment of the 7th Environment Action Programme) (33),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Peticijų komiteto užsakytą tyrimą „Endokrininę sistemą ardančios medžiagos: nuo mokslinių įrodymų iki žmonių sveikatos apsaugos“ (Endocrine Disruptors: From Scientific Evidence to Human Health Protection) (34), kuris buvo paskelbtas 2019 m. sausio mėn. ir atnaujintas 2019 m. gegužės mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Peticijų komiteto užsakytą tyrimą „Endokrininę sistemą ardančios medžiagos: nuo mokslinių įrodymų iki žmonių sveikatos apsaugos“ (Endocrine Disruptors: From Scientific Evidence to Human Health Protection) (34), kuris buvo paskelbtas 2019 m. sausio mėn. ir atnaujintas 2019 m. gegužės mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio mėn. ataskaitą „ES cheminių medžiagų politika 2030: praeities pamokos ir veiksmai ateityje“ (EU Chemicals Policy 2030: Building on the past, moving to the future), kurią koordinavo Komisija bei jos organizacinė partnerė Danijos aplinkos ir maisto ministerija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio mėn. ataskaitą „ES cheminių medžiagų politika 2030: praeities pamokos ir veiksmai ateityje“ (EU Chemicals Policy 2030: Building on the past, moving to the future), kurią koordinavo Komisija bei jos organizacinė partnerė Danijos aplinkos ir maisto ministerija,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą 05/2020 „Tausus augalų apsaugos produktų naudojimas: ribota pažanga vertinant ir mažinant rizikas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą 05/2020 „Tausus augalų apsaugos produktų naudojimas: ribota pažanga vertinant ir mažinant rizikas“,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti (O-000044/2020 – B9-0013/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti (O-000044/2020 – B9-0013/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi Komisija savo 2019 m. gruodžio 11 d. komunikate „Europos žaliasis kursas“ yra paskelbusi, kad iki 2020 m. vasaros bus pristatyta cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija savo 2019 m. gruodžio 11 d. komunikate „Europos žaliasis kursas“ yra paskelbusi, kad iki 2020 m. vasaros bus pristatyta cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti;

| B. | kadangi įgyvendinant cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti turėtų būti prisidedama prie tinkamo Sąjungos aplinkos politikos principų, apibrėžtų SESV 191 straipsnio 2 dalyje, įgyvendinimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi įgyvendinant cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti turėtų būti prisidedama prie tinkamo Sąjungos aplinkos politikos principų, apibrėžtų SESV 191 straipsnio 2 dalyje, įgyvendinimo;

| C. | kadangi ES ir jos valstybės narės nepasiekė 12-ojo iš DVT, kuriuo vadovaujantis raginama patikimai tvarkyti chemines medžiagas ir visas atliekas per visą jų gyvavimo ciklą, kaip numatyta pagal patvirtintas tarptautines sistemas, ir iš esmės sumažinti jų išleidimą į orą, vandenį ir dirvožemį, kad iki 2020 m. būtų minimizuotas neigiamas jų poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai; kadangi būtina iš esmės papildyti pastangas 3-čiajam iš DVT pasiekti ir pavojingųjų cheminių medžiagų sukeliamų mirčių ir ligų atvejų skaičiui, taip pat oro, vandens ir dirvožemio taršai bei užterštumui iki 2030 m. iš esmės sumažinti; kadangi cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti gali būtina naudinga siekiant DVT; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir jos valstybės narės nepasiekė 12-ojo iš DVT, kuriuo vadovaujantis raginama patikimai tvarkyti chemines medžiagas ir visas atliekas per visą jų gyvavimo ciklą, kaip numatyta pagal patvirtintas tarptautines sistemas, ir iš esmės sumažinti jų išleidimą į orą, vandenį ir dirvožemį, kad iki 2020 m. būtų minimizuotas neigiamas jų poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai; kadangi būtina iš esmės papildyti pastangas 3-čiajam iš DVT pasiekti ir pavojingųjų cheminių medžiagų sukeliamų mirčių ir ligų atvejų skaičiui, taip pat oro, vandens ir dirvožemio taršai bei užterštumui iki 2030 m. iš esmės sumažinti; kadangi cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti gali būtina naudinga siekiant DVT;

| D. | kadangi cheminės, fizinės ir toksikologinės cheminių medžiagų savybės labai skiriasi; kadangi daugelis šių medžiagų yra neatsiejama kasdienio gyvenimo dalis ir nėra pavojingos ar ilgai išliekančios, tačiau kai kurios jų gali ilgai išlikti aplinkoje, kauptis maisto grandinėje, tad net maža jų koncentracija gali kenkti žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

D.

kadangi cheminės, fizinės ir toksikologinės cheminių medžiagų savybės labai skiriasi; kadangi daugelis šių medžiagų yra neatsiejama kasdienio gyvenimo dalis ir nėra pavojingos ar ilgai išliekančios, tačiau kai kurios jų gali ilgai išlikti aplinkoje, kauptis maisto grandinėje, tad net maža jų koncentracija gali kenkti žmonių sveikatai;

| E. | kadangi tarša sintetinėmis cheminėmis medžiagomis yra rimta ir stiprėjanti grėsmė visuomenės sveikatai bei aplinkai; kadangi, pvz., vėžys, kuriuo susergama dėl pavojingųjų cheminių medžiagų poveikio, yra pagrindinė su darbu susijusių mirties atvejų priežastis; kadangi dėl kancerogenų poveikio darbe ES kasmet užfiksuojama apie 120 000 su darbu susijusio vėžio atvejų, lemiančių apie 80 000 mirties atvejų per metus (35); |
| --- | --- |

E.

kadangi tarša sintetinėmis cheminėmis medžiagomis yra rimta ir stiprėjanti grėsmė visuomenės sveikatai bei aplinkai; kadangi, pvz., vėžys, kuriuo susergama dėl pavojingųjų cheminių medžiagų poveikio, yra pagrindinė su darbu susijusių mirties atvejų priežastis; kadangi dėl kancerogenų poveikio darbe ES kasmet užfiksuojama apie 120 000 su darbu susijusio vėžio atvejų, lemiančių apie 80 000 mirties atvejų per metus (35);

| F. | kadangi reglamentavimas atlieka esminį vaidmenį užkertant kelią pavojingųjų cheminių medžiagų daromai žalai; kadangi apskaičiuota, kad per pastaruosius 20 metų buvo užkirstas kelias 1 mln. naujų vėžinių susirgimų – iš dalies dėl įgyvendinamų darbuotojų saugos ir sveikatos teisės aktų; kadangi 2017 m. tyrime bendra teisės aktų dėl cheminių medžiagų nauda ES konservatyviai įvertinta „ne vieną dešimtį milijardų eurų per metus siekiančiomis sumomis“ (36); |
| --- | --- |

F.

kadangi reglamentavimas atlieka esminį vaidmenį užkertant kelią pavojingųjų cheminių medžiagų daromai žalai; kadangi apskaičiuota, kad per pastaruosius 20 metų buvo užkirstas kelias 1 mln. naujų vėžinių susirgimų – iš dalies dėl įgyvendinamų darbuotojų saugos ir sveikatos teisės aktų; kadangi 2017 m. tyrime bendra teisės aktų dėl cheminių medžiagų nauda ES konservatyviai įvertinta „ne vieną dešimtį milijardų eurų per metus siekiančiomis sumomis“ (36);

| G. | kadangi pagal cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti turi būti veiksmingai mažinamas pavojingųjų cheminių medžiagų poveikis žmonėms ir aplinkai, sykiu stiprinant Europos pramonės konkurencingumą ir inovatyvumą; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti turi būti veiksmingai mažinamas pavojingųjų cheminių medžiagų poveikis žmonėms ir aplinkai, sykiu stiprinant Europos pramonės konkurencingumą ir inovatyvumą;

| H. | kadangi dėl cheminės taršos nyksta sausumos ir vandens ekosistemos bei silpsta ekosistemų atsparumas, t. y. gebėjimas atsispirti žalai ir atsigauti, o dėl to sparčiai prastėja gyvūnų populiacijų būklė; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl cheminės taršos nyksta sausumos ir vandens ekosistemos bei silpsta ekosistemų atsparumas, t. y. gebėjimas atsispirti žalai ir atsigauti, o dėl to sparčiai prastėja gyvūnų populiacijų būklė;

| I. | kadangi 2019 m. birželio 26 d. Taryba paragino Komisiją parengti veiksmų planą, kad būtų visiškai atsisakyta ne pirmos būtinybės perfluorjunginių naudojimo, atsižvelgiant į tai, kad jie ilgai išlieka gamtoje, ir į padidėjusį pavojų sveikatai ir aplinkai (37); |
| --- | --- |

I.

kadangi 2019 m. birželio 26 d. Taryba paragino Komisiją parengti veiksmų planą, kad būtų visiškai atsisakyta ne pirmos būtinybės perfluorjunginių naudojimo, atsižvelgiant į tai, kad jie ilgai išlieka gamtoje, ir į padidėjusį pavojų sveikatai ir aplinkai (37);

| J. | kadangi Europos aplinkos agentūra savo 2020 m. ataskaitoje „Europos aplinka: būklė ir raidos perspektyvos“ pažymėjo vis labiau nerimaujanti dėl cheminių medžiagų įtakos mūsų aplinkos būklės blogėjimui ir perspėjo, jog ketinimas didinti cheminių medžiagų gamybos apimtis ir nenutrūkstamas ilgai išliekančių ir pavojingųjų cheminių medžiagų išmetimas rodo, kad cheminių medžiagų našta sveikatai ir aplinkai greičiausiai nesumažės ir kad dabartinė politika nėra tinkama didelio cheminių medžiagų kiekio problemai spręsti; |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos aplinkos agentūra savo 2020 m. ataskaitoje „Europos aplinka: būklė ir raidos perspektyvos“ pažymėjo vis labiau nerimaujanti dėl cheminių medžiagų įtakos mūsų aplinkos būklės blogėjimui ir perspėjo, jog ketinimas didinti cheminių medžiagų gamybos apimtis ir nenutrūkstamas ilgai išliekančių ir pavojingųjų cheminių medžiagų išmetimas rodo, kad cheminių medžiagų našta sveikatai ir aplinkai greičiausiai nesumažės ir kad dabartinė politika nėra tinkama didelio cheminių medžiagų kiekio problemai spręsti;

| K. | kadangi būtina pereiti prie cheminių medžiagų, kurių saugumas būtų dalis jų sumanymo, gamybos, įskaitant mažiau pavojingų cheminių medžiagų naudojimą per visą produktų gyvavimo ciklą, siekiant mažinti cheminę taršą ir stiprinti Europos ekonomikos žiediškumą; kadangi, norint pasiekti šiuos tikslus, nuodingųjų cheminių medžiagų klausimas turi būti sprendžiamas pagal ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą; |
| --- | --- |

K.

kadangi būtina pereiti prie cheminių medžiagų, kurių saugumas būtų dalis jų sumanymo, gamybos, įskaitant mažiau pavojingų cheminių medžiagų naudojimą per visą produktų gyvavimo ciklą, siekiant mažinti cheminę taršą ir stiprinti Europos ekonomikos žiediškumą; kadangi, norint pasiekti šiuos tikslus, nuodingųjų cheminių medžiagų klausimas turi būti sprendžiamas pagal ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą;

| L. | kadangi leidimas ES rinkai pateikti uždraustas arba labai didelį susirūpinimą keliančias medžiagas (SVHC) importuojant produktus iš trečiųjų šalių nesuderinamas su tikslu plėtoti netoksinių medžiagų naudojimo ciklus; |
| --- | --- |

L.

kadangi leidimas ES rinkai pateikti uždraustas arba labai didelį susirūpinimą keliančias medžiagas (SVHC) importuojant produktus iš trečiųjų šalių nesuderinamas su tikslu plėtoti netoksinių medžiagų naudojimo ciklus;

| M. | kadangi teigiamai vertintina tai, kad Komisija finansuoja projektus, kuriais remiamos inovatyvios skaitmeninės technologijos cheminėms medžiagoms visoje tiekimo grandinėje atsekti (pvz., blokų grandinės); |
| --- | --- |

M.

kadangi teigiamai vertintina tai, kad Komisija finansuoja projektus, kuriais remiamos inovatyvios skaitmeninės technologijos cheminėms medžiagoms visoje tiekimo grandinėje atsekti (pvz., blokų grandinės);

| N. | kadangi cheminių medžiagų poveikis pavojingiausias moters nešiojamam vaisiui, naujagimiams, vaikams, besilaukiančioms moterims, senjorams ir skurstantiesiems; kadangi neproporcingai didelis poveikis gali būti daromas mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, nes šie neretai būna įsikūrę šalia didelių taršos šaltinių, pvz., pavojingųjų atliekų sąvartynų ir gamybos įmonių (38); |
| --- | --- |

N.

kadangi cheminių medžiagų poveikis pavojingiausias moters nešiojamam vaisiui, naujagimiams, vaikams, besilaukiančioms moterims, senjorams ir skurstantiesiems; kadangi neproporcingai didelis poveikis gali būti daromas mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, nes šie neretai būna įsikūrę šalia didelių taršos šaltinių, pvz., pavojingųjų atliekų sąvartynų ir gamybos įmonių (38);

| O. | kadangi Komisija taip ir neįgyvendino savo aplinkos be toksinių medžiagų strategijos, kuri buvo žadama pagal 7-ąją AVP; kadangi dabar svarbu, kad Komisija pateiktų pasiūlymą dėl plataus užmojo strategijos, pagal kurią būtų veiksmingai minimizuotas pavojingųjų cheminių medžiagų poveikis žmonėms ir aplinkai bei sykiu stiprinamas Europos pramonės konkurencingumas ir inovatyvumas; |
| --- | --- |

O.

kadangi Komisija taip ir neįgyvendino savo aplinkos be toksinių medžiagų strategijos, kuri buvo žadama pagal 7-ąją AVP; kadangi dabar svarbu, kad Komisija pateiktų pasiūlymą dėl plataus užmojo strategijos, pagal kurią būtų veiksmingai minimizuotas pavojingųjų cheminių medžiagų poveikis žmonėms ir aplinkai bei sykiu stiprinamas Europos pramonės konkurencingumas ir inovatyvumas;

| P. | kadangi Komisijos užsakytuose tyrimuose (pvz., susijusiuose su aplinkos be toksinių medžiagų strategija ir su REACH reglamento bei kitų teisės aktų dėl cheminių medžiagų tinkamumo patikrinimais) įvardytos didelės ES teisės aktų spragos saugaus cheminių medžiagų valdymo ES srityje, įskaitant įvairiems sektoriams skirtų teisės aktų nenuoseklumą ir nepakankamą įgyvendinimą, bei siūlomos įvairiausios svarstytinos priemonės; |
| --- | --- |

P.

kadangi Komisijos užsakytuose tyrimuose (pvz., susijusiuose su aplinkos be toksinių medžiagų strategija ir su REACH reglamento bei kitų teisės aktų dėl cheminių medžiagų tinkamumo patikrinimais) įvardytos didelės ES teisės aktų spragos saugaus cheminių medžiagų valdymo ES srityje, įskaitant įvairiems sektoriams skirtų teisės aktų nenuoseklumą ir nepakankamą įgyvendinimą, bei siūlomos įvairiausios svarstytinos priemonės;

| Q. | kadangi šios spragos ir nenuoseklumas reikalauja imtis teisėkūros veiksmų, kad būtų užtikrinta veiksminga žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga nuo cheminių medžiagų keliamo pavojaus; |
| --- | --- |

Q.

kadangi šios spragos ir nenuoseklumas reikalauja imtis teisėkūros veiksmų, kad būtų užtikrinta veiksminga žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga nuo cheminių medžiagų keliamo pavojaus;

| R. | kadangi cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti turėtų būti grindžiama naujausiomis nepriklausomomis mokslinėmis žiniomis ir metodais, be to, joje turėtų būti atsižvelgiama į realų poveikį per visą gyvavimo ciklą; |
| --- | --- |

R.

kadangi cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti turėtų būti grindžiama naujausiomis nepriklausomomis mokslinėmis žiniomis ir metodais, be to, joje turėtų būti atsižvelgiama į realų poveikį per visą gyvavimo ciklą;

| S. | kadangi, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, Komisija ir valstybės narės turi atlikti nepriklausomą, objektyvų ir skaidrų pesticidų veikliųjų medžiagų ir produktų vertinimą, o Europos maisto saugos tarnyba turi atlikti nepriklausomą mokslinį vertinimą vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 178/2002 (Maisto srities teisės aktų bendrųjų principų reglamentas); |
| --- | --- |

S.

kadangi, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009, Komisija ir valstybės narės turi atlikti nepriklausomą, objektyvų ir skaidrų pesticidų veikliųjų medžiagų ir produktų vertinimą, o Europos maisto saugos tarnyba turi atlikti nepriklausomą mokslinį vertinimą vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 178/2002 (Maisto srities teisės aktų bendrųjų principų reglamentas);

| 1. | teigiamai vertina nulinės taršos tikslą siekiant, kad aplinkoje nebeliktų toksinių medžiagų; pripažįsta, kad cheminių medžiagų sektorius, siūlydamas inovatyvius gamybos procesus ir medžiagas, atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį siekiant daugybės Žaliojo kurso tikslų: nulinės taršos, poveikio klimatui neutralumo, energetikos pertvarkos, energijos vartojimo efektyvumo ir žiedinės ekonomikos skatinimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, jog bet kokio pobūdžio taršai turi būti užkirstas kelias arba ji turi būti sumažinta iki tokio lygio, kad nebekeltų grėsmės žmonių sveikatai ir aplinkai, o gyventi būtų galima gerai neperžengiant planetos ekologinių ribų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, jog rūpintis, kad visi chemikalai, medžiagos ir produktai būtų gaminami taip, kad jų naudojimas būtų saugus, tvarus ir atitiktų žiediškumo principus, yra esminė pradinės grandies priemonė ne tik žmonių sveikatai ir biologinei įvairovei apsaugoti bei aplinkai (orui, vandeniui, dirvožemiui) be toksinių medžiagų užtikrinti, bet ir neutralaus poveikio klimatui, efektyviai išteklius naudojančiai žiedinei ir konkurencingai ekonomikai kurti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją parengti visapusišką cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti, kad būtų sudarytos sąlygos paradigmos pokyčiui, kuris būtinas nulinės taršos tikslui įgyvendinti siekiant aplinkos be toksinių medžiagų, užtikrinant aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugą, minimizuojant pavojingųjų cheminių medžiagų poveikį ypatingą dėmesį skiriant atsargumo principui ir veiksmingai darbuotojų apsaugai, kuo labiau ribojant bandymų su gyvūnais naudojimą, išsaugant ir atkuriant ekosistemas ir biologinę įvairovę bei skatinant inovacijas tvarių cheminių medžiagų srityje, kaip Europos strategijos, pagal kurią būtų kuriama išteklius efektyviai naudojanti, saugi ir tvari žiedinė ekonomika, pagrindą, sykiu stiprinant Sąjungos ekonomikos konkurencingumą ir inovacijų potencialą bei užtikrinant tiekimo saugumą ir didinant užimtumą ES; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad pagal būsimąją cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti turi būti sprendžiami ir klausimai dėl tausios medžiagų gavybos bei energijos vartojimo intensyvumo gaminant chemines medžiagas visoje tiekimo grandinėje, taip pat sveikatos, socialinių ir aplinkosauginių standartų bei žmogaus teisių klausimai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad naujoji strategija turėtų būti suderinama su kitais Žaliojo kurso politikos tikslais – Klimato teisės akto, naujo žiedinės ekonomikos veiksmų plano, naujos Europos pramonės strategijos ir Europos kovos su vėžiu plano tikslais, įskaitant naujas Europos ekonomikos aplinkybes po COVID-19 pandemijos, – bei juos papildyti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad naujojoje strategijoje turėtų būti įvardyti sektoriai ir būdai, kuriais naudodamasi chemijos pramonė galėtų padėti siekti šių tikslų, pvz., švarios energijos, žaliavų, tvaraus transporto, skaitmeninimo ir vartojimo mažinimo srityse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | laikosi nuomonės, jog Komisija turėtų parengti išsamią strategiją, kurios pagrindinis ramstis būtų tvarumas ir kuria būtų prisidedama prie visų reikiamų sričių politikos, įskaitant susijusią su cheminėmis medžiagomis, prekyba, mokesčiais, inovacijomis ir konkurencija, stiprinimo, o jos vykdymas užtikrinamas taip, kad į Europą būtų pritraukiamos investicijos ir kuriamos žiedinių bei mažo anglies dioksido kiekio produktų rinkos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad chemijos pramonė labai svarbi Europos ekonomikai ir kad šios pramonės modernizavimas bei jos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas nepaprastai svarbus norint pasiekti Žaliojo kursus tikslus; pripažįsta, kad chemijos pramonė pajėgi rasti įvairius sprendimus, kuriuos taikant būtų išskiriamas mažas anglies dioksido kiekis; akcentuoja chemijos pramonės plėtros svarbą norint realizuoti ES klimato politikos užmojus, kuriuos įgyvendinti užsibrėžta iki 2030 m. ir iki 2050 m.; pabrėžia, kad saugių ir tvarių inovacijų skatinimas yra esminis perėjimo nuo linijinės prie žiedinės ir tvarios pramonės elementas, kuris šiam sektoriui suteiktų svarų konkurencinį pranašumą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, jog įgyvendinant cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti turėtų būti pasirūpinta teisės aktų dėl cheminių medžiagų (pvz., REACH ir CLP reglamentų, teisės aktų dėl patvariųjų organinių teršalų (POT), gyvsidabrio, augalų apsaugos produktų, biocidų, didžiausios leidžiamosios liekanų koncentracijos, darbuotojų saugos ir sveikatos) bei susijusių Sąjungos teisės aktų, įskaitant teisės aktus dėl konkrečių produktų (pvz., dėl žaislų, su maistu besiliečiančių medžiagų, statybos produktų, vaistų, pakuočių ir Direktyvos (ES) 2019/904 dėl vienkartinių plastikinių gaminių), produktams taikomus bendruosius teisės aktus (pvz., dėl ekologinio projektavimo, ekologinio ženklinimo, būsimosios tvarių gaminių politikos), teisės aktus dėl aplinkos komponentų (pvz., vandens, dirvožemio ir oro), teisės aktus dėl taršos šaltinių, įskaitant pramoninius įrenginius (pvz., dėl pramoninių išmetamųjų teršalų, Seveso III direktyvos), ir teisės aktus dėl atliekų (pvz., Pavojingų medžiagų apribojimo direktyvos, Eksploatuoti netinkamų transporto priemonių direktyvos), tarpusavio suderinamumu ir sąveika; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas teisinių sistemų ir Europos cheminių medžiagų agentūrai (ECHA), Europos maisto saugos tarnybai (EFSA) bei Europos vaistų agentūrai (EMA) skiriamų užduočių dubliavimosi mažinimui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti turi būti suderinta su rizikos valdymo veiksmų hierarchija, pagal kurią prioritetas teikiamas poveikio prevencijai, laipsniškam kenksmingų medžiagų atsisakymui ir pakeitimui saugesnėmis alternatyvomis, kai įmanoma, užuot taikius kontrolės priemones; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad būtina mažinti tokių cheminių medžiagų, kaip endokrininę sistemą ardančios medžiagos, dėl kurių, kaip įrodyta, labai didėja lėtinių ligų atvejų skaičius ir dalis kurių gali pažeisti imuninę sistemą ir sutrikdyti jos uždegimines reakcijas, poveikį bei užkirsti jam kelią taikant visuomenės sveikatos gerinimo ir atsparumo virusams, pvz., SARS-CoV-2 (39), stiprinimo priemones; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad strategijoje turėtų būti visapusiškai atsižvelgiama į atsargumo principą ir principus, pagal kuriuos turėtų būti imamasi prevencinių veiksmų, žala aplinkai pirmiausia būtų atitaisoma ten, kur ji buvo padaryta, o mokėti turėtų teršėjas, bei į kertinius ES teisės aktų dėl cheminių medžiagų principus, pvz., kad prievolė įrodyti tenka gamintojams, importuotojams ir tolesniems naudotojams, be to, šie principai turėtų būti veiksmingai taikomi ją įgyvendinant; |
| --- | --- |

14.

| 15. | laikosi nuomonės, kad didesnės gamintojų atsakomybės mechanizmai būtų gera priemonė principui „teršėjas moka“ įgyvendinti, sykiu skatinant inovacijas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, jog būtina apibrėžti plataus užmojo tikslus, kad kasmet būtų patikrinama daugiau cheminių medžiagų, ypač atsižvelgiant į jų savybes, dėl kurių ardoma endokrininė sistema; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad ši cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti turėtų būti neatsiejama nuo 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad naujoji cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti turėtų būti grindžiama tvirtais ir naujausiais moksliniais įrodymais, atsižvelgiant į riziką, kylančią dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų ir pavojingųjų cheminių medžiagų importuojamuose produktuose, bei sudėtinį skirtingų cheminių medžiagų ir labai patvarių cheminių medžiagų poveikį, taip pat kad tolesnius reglamentavimo veiksmus, nesusijusius su moksliniais klausimais (pvz., pavojingumo įvardijimu ir pavojingumo klasifikacija) (40), turėtų lydėti poveikio vertinimai, o tuos veiksmus įgyvendinant turėtų būti atsižvelgiama į susijusių suinteresuotųjų šalių indėlį, siekiant aiškiau apibrėžti prioritetus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, jog tvari cheminių medžiagų politika reikalauja, kad vienu metu būtų įgyvendinami su įvairiais aspektais susiję veiksmai: apibrėžiami tvarių cheminių medžiagų kriterijai, siekiant skatinti investicijas, kuriomis būtų prisidedama prie taršos prevencijos ir kontrolės, gerinamas pavojingų cheminių medžiagų atsekamumas produktuose ir skatinama jas pakeisti saugesnėmis alternatyvomis bei sudaromi aljansai su svarbiausiais sektoriais, siekiant imtis žiedinės ekonomikos iniciatyvų (pvz., statybos, tekstilės, elektronikos ir automobilių pramonės srityse); |
| --- | --- |

19.

| 20. | pakartoja, kad turėtų būti užpildytos visos reglamentavimo spragos ir ištaisyti visi ES teisės aktų dėl cheminių medžiagų trūkumai, kad teisės aktai turėtų būti visapusiškai įgyvendinami ir kad pagal naująją cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti, kiek įmanoma, turėtų būti veiksmingai prisidedama prie greito SVHC ir kitų pavojingų cheminių medžiagų, įskaitant endokrininę sistemą ardančias medžiagas, labai patvarias chemines medžiagas, neurotoksinus, imunotoksinus ir patvariuosius organinius teršalus, pakeitimo bei sudėtinio cheminių medžiagų, medžiagų nanoformų ir pavojingų cheminių medžiagų produktuose pavojaus poveikio problemos sprendimo; mano, kad įgyvendinant strategiją turėtų būti prisidedama ir prie kontrolės priemonių veiksmingumo; pakartoja, kad uždraudžiant minėtas chemines medžiagas turėtų būti atsižvelgiama į visus tvarumo aspektus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pakartoja esąs susirūpinęs, kad teisės aktai, kuriais draudžiamos cheminės medžiagos produktuose, įskaitant importuojamus produktus, yra padriki, nesistemingi ir nenuoseklūs bei taikomi tik labai mažai daliai medžiagų, produktų ir naudojimo atvejų, dažnai taikant daugybę išimčių; ragina Komisiją į cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti įtraukti veiksmų planą ir remiantis juo užpildyti dabartinės teisinės sistemos spragas, prioritetą teikiant produktams, kurių kontaktas su vartotojais yra artimas ir dažnas, pvz., tekstilės gaminiams, baldams, vaikams skirtiems gaminiams ir sugeriamiesiems higienos gaminiams; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena, kad visos susijusios SVHC, įskaitant ne mažesnį susirūpinimą keliančias endokrininę sistemą ardančių savybių turinčias medžiagas, ne vėliau kaip 2020 m. turi būti įtrauktos į REACH reglamento medžiagų kandidačių sąrašą; pabrėžia, kad po 2020 m. turės būti dedamos pastangos siekiant aptikti galimas naujas SVHC ir toliau užtikrinti visapusišką registracijos dokumentacijos atitiktį; ragina Komisiją skubiai pradėti SVHC atsisakymo procesą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | laikosi nuomonės, kad pagal naująją cheminių medžiagų strategiją turėtų būti užtikrinama, kad nė viena žmogaus sveikatai ar aplinkai potencialiai kenksminga cheminė medžiaga rinkai nebūtų pateikiama tol, kol nuodugniai neįvertinamas su ta medžiaga susijęs pavojus ir rizika; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, jog būtina aiškiai įsipareigoti užtikrinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį finansavimą patobulintiems ir nepriklausomiems moksliniams tyrimams žaliosios chemijos srityje, vadovaujantis saugumo sumanymo etapu principu, kad būtų kuriamos saugios ir tvarios – taip pat ir ne cheminės – alternatyvos, ir, kai įmanoma, skatinti pavojingųjų cheminių medžiagų pakeitimą bei saugią ir tvarią gamybą, užtikrinant deramas saugių ir tvarių investicijų bei naujų ir saugesnių cheminių medžiagų kūrimo prielaidas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad chemijos pramonė turėtų svariai prisidėti prie šio finansavimo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad būtina aiškiai įsipareigoti užtikrinti finansavimą žmogaus biologinei stebėsenai ir aplinkos stebėsenai cheminių medžiagų poveikio ir pavojaus požiūriu, siekiant tobulinti cheminių medžiagų rizikos vertinimą ir valdymą, bei gerinti šalių, sektorių ir susijusių politikos sričių (pvz., vandens, cheminių medžiagų, oro, biologinės stebėsenos, sveikatos) institucijų keitimąsi ir naudojimąsi vietos, regioninio, nacionalinio ir ES lygmens stebėsenos duomenimis; pabrėžia, kad žmogaus biologinės stebėsenos tyrimai turėtų būti atliekami visapusiškai laikantis reikiamų duomenų apsaugos teisės aktų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad atliekant mokslinius tyrimus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į epigenetiką, sykiu testuojant atvejus, kai įtariamas nuodingumas; ragina Komisiją pritarti šiam tikslui ir stiprinti Europos koordinavimą bei veiksmus biologinės stebėsenos srityje; atkreipia ypatingą dėmesį į būtinybę moksliškai tirti nepakankamai ištirtas problemas, pvz., su endokrinine sistema susijusius vėžinius susirgimus ir endokrininės sistemos sutrikimų socioekonomines pasekmes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia ypatingą dėmesį į tvaraus mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo svarbą siekiant geriau moksliškai suprasti pavojingųjų cheminių medžiagų poveikį aplinkai, sveikatai, biologinei įvairovei ir ekosistemų atsparumui bei skatinti mokslinius geresnių su cheminėmis medžiagomis susijusių pavojų nustatymo metodų tyrimus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pakartoja, kad būtina minimizuoti ir pamažu pakeisti bandymus su gyvūnais plačiau taikant nauju požiūriu grindžiamas metodikas bei pažangias bandymų strategijas, įskaitant in vitro ir in silico metodus; ragina šiuo tikslu dėti daugiau pastangų ir skirti daugiau lėšų, kad į visus reikiamus teisės aktus, o ne tik susijusius su kosmetikos gaminiais, būtų įtraukti greiti, patikimi ir tvirti saugos vertinimai nenaudojant bandymų su gyvūnais; apgailestauja, kad tebesusiduriama su alternatyvių bandymų metodų (nenaudojant gyvūnų) naudingumo ir pripažinimo reglamentavimo tikslais kliūtimis, kurias iš dalies lemia tokie veiksniai, kaip esamų bandymų gairių spragos (41) ir nepakankamas metodų, kuriuos taikant nebūtų naudojami gyvūnai, mokslinių tyrimų ir plėtros finansavimas; ragina imtis veiksmų šiai padėčiai ištaisyti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | laikosi nuomonės, kad kriterijumi tvirtinant nauju požiūriu grindžiamus metodus turėtų būti geriausi prieinami mokslo duomenys, o ne pasenę bandymų su gyvūnais modeliai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų gerokai paspartintas bandymų nenaudojant gyvūnų metodų įteisinimas ir taikymas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją ištirti skaitmeninių technologijų ir dirbtinio intelekto potencialą siekiant paspartinti prognozuojamosios toksikologijos priemonių kūrimą inovacijoms remti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad poveikio Kosmetinių gaminių reglamente nustatytiems draudimams atlikti bandymus su gyvūnais neturėtų daryti pagal kitus teisės aktus, pvz., pagal REACH reglamentą, atliekami bandymai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad pagal strategiją turėtų būti išplėstas ir visuose teisės aktuose naudojamas bendras rizikos vertinimas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją imtis visų būtinų veiksmų siekiant užtikrinti, kad visuose susijusiuose teisės aktuose būtų visapusiškai ir nuosekliai atsižvelgta į sudėtinį cheminių medžiagų poveikį, be kita ko, mažinant ekspoziciją, ir prireikus peržiūrėti duomenų reikalavimus bei parengti naujus bandymų metodus, pageidautina pagal ES agentūrų sutartą metodiką; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su ECHA, EFSA, valstybėmis narėmis ir kitomis suinteresuotosiomis pusėmis, parengti metodiką, pagal kurią būtų atsižvelgiama į sudėtinį cheminių medžiagų poveikį, įskaitant sudėtinį įvairių cheminių medžiagų poveikį, taip pat į poveikį iš įvairių šaltinių, kaip pvz. mišinių vertinimo koeficientą, ir patvirtinti teisinius reikalavimus, kuriais į šį poveikį būtų atsižvelgiama vertinant ir valdant visų atitinkamų cheminių medžiagų ir teršalų išmetimo teisės aktų riziką; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina principo „viena medžiaga – vienas pavojingumo vertinimas“ taikymą, siekiant geriau panaudoti Sąjungos agentūrų ir mokslo įstaigų išteklius, nedubliuoti pastangų, įskaitant testavimą, sumažinti skirtingų vertinimų rezultatų riziką, paspartinti ir suderinti cheminių medžiagų reglamentavimą bei skaidrumą ir užtikrinti aplinkos apsaugą ir vienodas sąlygas pramonei, atsižvelgiant į specifinę MVĮ padėtį; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją sukurti visapusiškai susietą ir sąveikią ES cheminės saugos duomenų bazę, kad valdžios institucijos galėtų sklandžiai keistis duomenimis ir kad su tais duomenimis būtų galima susipažinti mokslininkams, reguliavimo institucijoms, pramonei ir apskritai piliečiams; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad reikia sustiprinti Europos vertinimo agentūrų EFSA ir ECHA ir nacionalinių agentūrų bendradarbiavimą ir koordinavimą rengiant bendras visų pirma biocidinių ir augalų apsaugos produktų rizikos vertinimo gaires, kuriomis būtų atsižvelgiama į naujausius mokslinius rezultatus, kad būtų išvengta nenuoseklumo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad reikia labiau integruoto požiūrio į cheminių medžiagų, kurios, kaip grupė, kelia panašų pavojų, riziką ar panašiai veikia, vertinimą; todėl ragina Komisiją plačiau taikyti moksliškai pagrįsto grupavimo metodą tiek vertinant, tiek imantis tolesnių reguliavimo veiksmų, siekiant išvengti apgailėtinų pakeitimų ir sumažinti bandymų su gyvūnais skaičių; pabrėžia, kad požiūris „viena medžiaga – vienas pavojingumo vertinimas“ neturėtų nei prieštarauti grupavimo požiūriui, nei trukdyti jo parengimui siekiant įvertinti šeimas kaip visumą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją, padedant ECHA, suteikti galimybę analizuoti naudą ir trūkumus, o taip pat pradėti taikyti naują cheminių medžiagų bandymų sistemą, pagal kurią saugos tyrimus atliktų sertifikuotos laboratorijos ir (arba) institucijos, paskirtos laikantis reguliavimo proceso, o išlaidas padengtų pareiškėjai, kad, kaip nustatyta, prievolė įrodyti tektų įmonėms; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad reguliavimo priemonių reikia siekiant tinkamai apsaugoti pažeidžiamas grupes, pavyzdžiui, vaikus, nėščias ir krūtimi maitinančias moteris arba vyresnio amžiaus asmenis; ragina Komisiją patvirtinti kompleksinę pažeidžiamų grupių apibrėžtį ir, jei tinkama, atitinkamai pasiūlyti taikyti turimus mokslinius rizikos vertinimo metodus, o visuose cheminių medžiagų teisės aktuose suderinti aukščiausius pažeidžiamų grupių apsaugos standartus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti cheminėms medžiagoms, kurios kaupiasi ir išlieka organizmuose, toms, kurios perduodamos vaikams nėštumo metu arba per motinos pieną, ir toms, kurios gali turėti poveikį visoms vėlesnėms kartoms; |
| --- | --- |

43.

| 44. | akcentuoja, kad reikia sukurti atitinkamą pažeidžiamų grupių apsaugos koordinavimo mechanizmą, be kita ko, į atitinkamus ES teisės aktus įtraukiant nuoseklius rizikos valdymo reikalavimus dėl susirūpinimą keliančių medžiagų, įskaitant neurotoksinus ir endokrininę sistemą ardančias medžiagas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mano, kad cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti turėtų padėti užtikrinti aukštą darbuotojų apsaugos nuo kenksmingų cheminių medžiagų lygį; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo toksiškos reprodukcijai medžiagos būtų įtrauktos į Direktyvos 2004/37/EB dėl kancerogenų ir mutagenų darbe taikymo sritį, siekiant ją suderinti su tuo, kaip kancerogeninės, mutageninės ir toksiškos reprodukcijai medžiagos traktuojamos kituose ES teisės aktuose dėl cheminių medžiagų (pvz., REACH ir teisės aktuose dėl biocidų, pesticidų ir kosmetikos); |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, jog svarbu reikalauti, kad paraiškose dėl autorizacijos pagal REACH, taip pat būtų pakankamai tiksliai nurodytas atitinkamos cheminės medžiagos poveikis, kad būtų galima tinkamai įvertinti riziką ir imtis atitinkamų rizikos valdymo priemonių, visų pirma siekiant apsaugoti darbuotojus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pažymi, kad profesiniai vėžiniai susirgimai grupuojami kartu su visais kitais vėžiniais susirgimais ir paprastai nelaikomi profesiniais vėžiniais susirgimais; smerkia tai, kad, kelių analizių duomenimis, darbuotojai ir jų šeimos padengia beveik visas išlaidas, susijusias su profesiniu vėžiu; pažymi, kad profesiniai vėžiniai susirgimai yra susiję su itin didelėmis darbuotojų, darbdavių ir nacionalinių socialinės apsaugos sistemų išlaidomis; ragina Komisiją užtikrinti tinkamą su darbu susijusių vėžinių susirgimų ir jų priežasčių registravimą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia išsamios informacijos apie cheminį pavojų ir saugą, kuri turi būti prieinama darbdaviams, nes jie turi apsaugoti ir informuoti savo darbuotojus teisingais saugos nurodymais, mokymais ir apsaugos įranga bei įdiegti gerą priežiūros sistemą, svarbą; ragina steigti veiksmingas nacionalines darbo inspekcijas ir skirti sankcijas už saugos reikalavimų pažeidimus; ragina įsteigti prevencijos komitetus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad piliečiams, darbuotojams ir įmonėms turi būti teikiama aiški ir suprantama informacija apie chemines medžiagas visomis ES kalbomis, taip pat reikia didinti skaidrumą ir atsekamumą visoje tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina siekti, kad taikant strategiją būtų žymiai pagerintas REACH reglamento įgyvendinimas registracijos, vertinimo, autorizacijos ir apribojimų srityse ir suteikta aiškumo dėl jo sąsajos su DSS ir CLP reglamento programomis; pakartoja principą „nėra duomenų – nėra rinkos“; primygtinai reikalauja, kad visų cheminių medžiagų registracijos taisyklių būtų pradėta laikytis kaip galima greičiau; ragina privalomai atnaujinti registracijos dokumentus remiantis naujausiais turimais moksliniais duomenimis, kad registracija tebeatitiktų reikalavimus; ragina užtikrinti skaidrumą registracijos įpareigojimų laikymosi srityje ir suteikti ECHA aiškius įgaliojimus panaikinti registracijos numerius tuo atveju, jei nuolat nesilaikoma kurio nors reikalavimo; pabrėžia ECHA ir pramonės atstovų savanoriškų programų vykdymo svarbą siekiant pagerinti registracijos dokumentų rinkinius neapsiribojant atitikties reikalavimais; ragina Komisiją skatinti tokias programas skatinančią sistemą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją, valstybes nares ir ECHA bendradarbiauti, kad iki šių metų pabaigos visos atitinkamos žinomos labai didelį susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos būtų įtrauktos į kandidatinį sąrašą, kaip 2010 m. įsipareigojo buvęs Komisijos pirmininko pavaduotojas A. Tajani ir buvęs Komisijos narys J. Potočnik ir kaip buvo patvirtinta Komisijos veiksmų plane nuo 2013 m. (42); |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją tinkamai taikyti REACH reglamentą atsižvelgiant į 2019 m. kovo 7 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje T-837/16 (Švedija prieš Komisiją dėl švino chromatų); |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją laikytis REACH reglamente nustatytų terminų, ypač susijusių su sprendimais dėl autorizacijos ar apribojimų; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, jog svarbu reikalauti, kad paraiškose dėl autorizacijos būtų pakankamai tiksliai nurodyti atitinkamos cheminės medžiagos naudojimo būdai, kad būtų galima nustatyti, yra ar nėra tinkamų alternatyvų; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina pagerinti apribojimo procedūrą, grupuojant chemines medžiagas ir aiškiai nustatant ir nurodant su rizikos vertinimu susijusius mokslinius neaiškumus ir laiką, kurio reikia trūkstamai informacijai gauti, taip pat įvertinant neveikimo išlaidas; ragina padidinti įrodymų lygį, reikalaujamą norint suteikti leidimą nukrypti nuo siūlomo apribojimo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina ECHA viešai skelbti registruotojų ir pareiškėjų pateiktus toksikologinius ir ekotoksikologinius tyrimus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją pasiūlyti išplėsti paspartintos procedūros pagal REACH reglamento 68 straipsnio 2 dalį, susijusios su plačiuoju vartojimu, taikymo sritį įtraukiant visas labai didelį susirūpinimą keliančias chemines medžiagas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, kad rizikos vertinimas, įskaitant įvertinimą, ir medžiagų rizikos valdymas apskritai turi būti patobulinti ir paspartinti, ypač kiek tai susiję su kancerogeninių ir mutageninių medžiagų nustatymu, atsižvelgiant į Komisijos įsipareigojimą kovoti su vėžiu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją tobulinti endokrininę sistemą ardančių medžiagų tyrimo sąlygas ir procedūras; nurodo, kad nors atliekami tyrimai yra svarbūs (pvz., reprodukcijos srityje ir poveikio skydliaukės hormonų sistemai srityje), daugumos šių tyrimų jautrumas nedidelis, o rezultatai kartais labai skiriasi, todėl jų poveikis gana ribotas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | prašo Komisijos ir valstybių narių neautorizuoti cheminių medžiagų ir nepatvirtinti produktų, kurių duomenų apie pavojų sveikatai ir aplinkai rinkiniai yra neišsamūs arba jei pareiškėjas negali įrodyti, kad nėra tinkamų alternatyvų, jei nustatyta, kad tai yra būtina leidimo suteikimo sąlyga (43); |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją užtikrinti, kad atliekant visų cheminių medžiagų rizikos vertinimą būtų visapusiškai atsižvelgta į nepriklausomą recenzuojamą mokslinę literatūrą ir jai būtų teikiama tokia pati svarba kaip geros laboratorinės praktikos (GLP) reguliavimo tyrimams; pabrėžia, kad tai veiksmingas būdas prisidėti prie nereikalingų bandymų su gyvūnais mažinimo; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina paaiškinti nuostatas dėl cheminių medžiagų, skirtų tarpiniam naudojimui, registravimo pagal REACH reglamentą, kad jos būtų taikomos tik tada, kai tarpinė medžiaga paverčiama kita registruota medžiaga, o taip pat užtikrinti sistemingą visiško REACH reglamento laikymosi kontrolę; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina Komisiją sudaryti sąlygas sparčiai, veiksmingai ir skaidriai atlikti teisės aktais nustatytą pavojingų cheminių medžiagų kontrolę ir parengti bei įgyvendinti ankstyvojo perspėjimo sistemą, kad būtų nustatyti nauji ir atsirandantys pavojai, siekiant užtikrinti, kad būtų sparčiai imtasi tolesnių reglamentavimo veiksmų aukštesnėje grandyje, ir greitai sumažinti bendrą poveikį; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mano, kad didesnis procedūrų ir cheminių medžiagų savybių skaidrumas – būdas pasiekti aukštesnį žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį; atkreipia dėmesį, kad būtina pagerinti skaidrumo, susijusio su registruotojų atitiktimi reikalavimams, cheminių medžiagų gamybos apimtimi, išsamiomis tyrimų ataskaitomis, siekiant pagrįsti išsamios tyrimų santraukos patikimumą, ir labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų gamybos ir naudojimo žemėlapių sudarymo svarbą; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia, kad teisės aktai dėl su maistu besiliečiančių medžiagų (MBM) turėtų būti persvarstyti pagal CLP ir REACH reglamentus, siekiant užtikrinti nuoseklų ir apsauga grindžiamą požiūrį į medžiagų ir produktų, besiliečiančių su maistu, saugą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ypač pabrėžia, kad būtinas visapusiškas ir suderintas visų MBM reglamentavimas, kuris turėtų būti grindžiamas atsargumo principu, principu „nėra duomenų, nėra rinkos“, išsamiais saugos vertinimais, apimančiais visus susijusius saugos ir sveikatos rodiklius ir grindžiamas naujausiais moksliniais duomenimis apie visas MBM naudojamas chemines medžiagas, veiksmingu vykdymo užtikrinimu ir geresniu vartotojų informavimu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina palaipsniui panaikinti labai didelį susirūpinimą keliančias medžiagas su maistu besiliečiančiose medžiagose; |
| --- | --- |

68.

| 69. | siūlo skubiai sukurti geriausią MBM reglamentavimo praktiką valstybės narės lygmeniu, apimant visas nacionalines priemones, kuriomis siekiama kovoti su endokrininę sistemą ardančių medžiagų ir fluorangliavandenilių poveikiu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina Komisiją užtikrinti tinkamą MBM reglamento peržiūros ir strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ bei kovos su vėžiu plano sąsają; |
| --- | --- |

70.

| 71. | yra susirūpinęs dėl daugelio Sąjungos teisės aktų neatitikimų, susijusių su patvariomis, bioakumuliacinėmis ir toksiškomis medžiagomis (PBT) ir labai patvariomis ir didelės bioakumuliacijos medžiagomis (vPvB), kaip nustatyta tinkamumo patikroje; ragina Komisiją pateikti aiškų veiksmų planą ir, jei būtina, pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl elgesio su visomis PBT, vPvB, patvariomis ir mobiliosiomis cheminėmis medžiagomis, remiantis poveikio vertinimais ir mokslinėmis žiniomis bei laikantis nustatytų sistemų, visuose atitinkamuose teisės aktuose ir aplinkos terpėse; |
| --- | --- |

71.

| 72. | primygtinai ragina Komisiją veiksmų plane dėl perfluoralkilintų medžiagų (PFAS) nustatyti griežtus terminus, siekiant užtikrinti spartų laipsnišką visų neesminių PFAS naudojimo būdų atsisakymą ir paspartinti saugių ir nepatvarių visų PFAS naudojimo būdų alternatyvų kūrimą įgyvendinant cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina Komisiją apibrėžti pavojingųjų cheminių medžiagų „esminio naudojimo“ sąvoką ir kriterijus, remiantis Monrealio protokole dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų pateikta esminio naudojimo apibrėžtimi, kad būtų nustatytas suderintas požiūris į neesminio naudojimo reguliavimo priemones; |
| --- | --- |

73.

| 74. | taip pat mano, kad neurotoksinės arba imunotoksinės medžiagos pagal REACH reglamentą turėtų būti laikomos keliančiomis tokį patį susirūpinimą kaip ir labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pakartoja savo 2019 m. balandžio 18 d. raginimą parengti visapusišką Europos Sąjungos politiką dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų, visų pirma, remiantis PSO apibrėžtimi, patvirtinti horizontalią medžiagų, kurios, kaip įtariama, žinoma ar numanoma, turi endokrininę sistemą ardančių savybių, apibrėžtį remiantis CLP reglamente pateikta kancerogeninių, mutageninių ar toksiškų reprodukcijai (CMR) medžiagų klasifikacija, atitinkamai persvarstyti duomenų reikalavimus, veiksmingai sumažinti endokrininę sistemą ardančių medžiagų poveikį žmonėms ir aplinkai, pateikti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų siekiant įtraukti konkrečias nuostatas dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų į teisės aktus dėl žaislų, su maistu besiliečiančių medžiagų ir kosmetikos gaminių, kad endokrininę sistemą ardančias medžiagas būtų galima traktuoti kaip CMR medžiagas, ir peržiūrėti visus susijusius teisės aktus, be kita ko, teisės aktus dėl su maistu besiliečiančių medžiagų, siekiant pakeisti endokrininę sistemą ardančias medžiagas kitomis medžiagomis; |
| --- | --- |

75.

| 76. | patvirtina savo 2013 m. kovo 14 d. (44) pareikštą raginimą, kad tyrimo metodai ir gairės turėtų būti rengiami taip, kad būtų labiau atsižvelgiama į endokrininę sistemą ardančias medžiagas, galimą mažų dozių poveikį, sudėtinį poveikį ir nemonotoninį medžiagų dozės ir reakcijos sąryšį, visų pirma atsižvelgiant į lemiamus poveikio laikotarpius vystymosi metu; pabrėžia, kad endokrininę sistemą ardančios medžiagos turėtų būti laikomos nenustatyto ribinio kiekio medžiagomis, nebent pareiškėjas galėtų moksliškai įrodyti, kad yra nustatytas saugus ribinis kiekis; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina Komisiją skubiai įgyvendinti svarbiausių cheminių medžiagų teisės aktų (išskyrus REACH) tinkamumo patikros rekomendacijas ir į CLP reglamentą ir į Pasauliniu mastu suderintą sistemą įtraukti naujas pavojingumo klases (pvz., endokrininę sistemą ardančių medžiagų, toksiškumo sausumos aplinkai, neurotoksiškumo, imunotoksiškumo, PBT ir vPvB); |
| --- | --- |

77.

| 78. | mano, kad medžiagos, kurios yra patvarios, mobilios ir toksiškos arba labai patvarios ir labai mobilios, turėtų būti įtrauktos į labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų REACH sąrašą; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina Komisiją pirmenybę teikti susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų, pvz., kancerogeninių, mutageninių ir toksiškų reprodukcijai medžiagų ir endokrininę sistemą ardančių medžiagų, nustatymui ir reguliavimui, be kita ko, įgyvendinant savo Europos kovos su vėžiu planą, ypač darbuotojų apsaugai, nes, pasak Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros (EU-OSHA), vėžys sukelia 52 proc. visų su darbu susijusių mirčių ES (45); |
| --- | --- |

79.

| 80. | pabrėžia, kad į cheminių medžiagų strategiją siekiant užtikrinti tvarumą turėtų būti įtrauktas polimerų registravimas, išplėstas standartinės informacijos apie chemines medžiagas nuo 1 iki 10 tonų reikalavimų taikymas visoms tokioms cheminėms medžiagoms, sugriežtinti informacijos apie toksikologines savybes, naudojimo būdus ir poveikį reikalavimai, inter alia, reikalaujant pateikti cheminės saugos ataskaitą apie chemines medžiagas nuo 1 iki 10 tonų, o taip pat pagerintas sudėtinių cheminių medžiagų (pvz., nežinomos ar kintamos sudėties medžiagų (UVCB)) vertinimas, visų pirma remiant ECHA, kad ji toliau plėtotų jau taikomus sprendimus (pvz., cheminės medžiagos tapatybės profilį); ragina parengti specialius šios rūšies medžiagos vertinimo metodus, kurie leistų vadovautis patikimu moksliniu požiūriu ir kuriuos būtų galima taikyti praktiškai; |
| --- | --- |

80.

| 81. | primena Sąjungos įsipareigojimą užtikrinti pagamintų nanomedžiagų ir panašių savybių turinčių medžiagų saugą pagal 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą ir dar kartą patvirtina savo 2009 m. balandžio 24 d. raginimą persvarstyti visus susijusius teisės aktus, kad būtų užtikrinta bet kokio nanomedžiagų naudojimo produktuose, kurie per jų gyvavimo ciklą gali turėti poveikį sveikatai, aplinkai ar saugai, sauga, ir sukurti tinkamus bandymus nanomedžiagų keliamai pavojui ir poveikiui per visą jų gyvavimo ciklą įvertinti; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina Komisiją paaiškinti sąlygas ir kriterijus, kuriais remiantis biologiškai skaidžių ar kompostuojamų plastikų naudojimas nekenkia aplinkai ir žmonių sveikatai, kartu atsižvelgiant į visus aplinkos komponentus, į kuriuos šie plastikai gali patekti, ir taikant atsargumo principą; |
| --- | --- |

82.

| 83. | primygtinai ragina Komisiją užbaigti Rekomendacijos dėl nanomedžiagų apibrėžties peržiūrą, prireikus šią rekomendaciją patikslinti ir užtikrinti, kad nanomedžiagos būtų nuosekliai nustatomos taikant teisiškai privalomą apibrėžtį; |
| --- | --- |

83.

| 84. | prašo Komisijos reguliariai prašyti ECHA įvertinti ES nanomedžiagų observatorijos (EUON) veiklą ir poveikį; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ragina visapusiškai įgyvendinti augalų apsaugos produktų teisės aktus; ragina Komisiją atsižvelgti į įvairius 2019 m. sausio 16 d. Parlamento raginimus pagerinti Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūrą; ragina Komisiją paspartinti Europos perėjimą prie mažos rizikos pesticidų, kaip tai numatyta Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 47 straipsnyje ir sumažinti priklausomybę nuo pesticidų, inter alia, pasisakant už ir remiant integruotosios kenkėjų kontrolės praktikų įgyvendinimą, kad būtų pasiekti Direktyvos dėl tausiojo pesticidų naudojimo tikslai, o pastarosios tikslus perkelti į esamus ir būsimus teisės aktus, siekiant pagerinti augalų apsaugos produktų statistiką, parengti geresnius rizikos rodiklius, sumažinti trąšų naudojimą, kad būtų išvengta dirvožemio alinimo, ir padėti ūkininkams siekti šių tikslų; |
| --- | --- |

85.

| 86. | mano, kad siekiant užtikrinti visuomenės sveikatos apsaugą ir vienodas sąlygas Europos ūkininkams, uždraustos veikliosios medžiagos neturėtų patekti į ES rinką per importuojamus produktus; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina Komisiją imtis priemonių siekiant paspartinti mažos rizikos augalų apsaugos produktų kūrimą ir nustatyti 2030 m. tikslą palaipsniui atsisakyti didelės rizikos pesticidų; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina Komisiją nustatyti konkrečius tikslus siekiant gerokai sumažinti tiek cheminių pesticidų naudojimą, tiek jų keliamą riziką; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atkreipia dėmesį į nerimą keliantį vėlavimą įgyvendinant peržiūros programą ir būtinybę užtikrinti spartesnį ir išsamesnį biocidinių produktų veikliųjų medžiagų, koformuliantų ir ištisų produktų saugos (pakartotinį) vertinimą (įskaitant endokrininę sistemą ardančių savybių vertinimą), kad būtų užtikrinta piliečių sveikatos ir aplinkos apsauga; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pabrėžia, kad svarbu pereiti prie tikrai žiedinės ir neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos ir plėtoti netoksinių medžiagų ciklus; mano, kad gaminiai, pagaminti iš grynųjų medžiagų, ir gaminiai, pagaminti iš perdirbtų medžiagų, turėtų atitikti tuos pačius cheminius standartus; pakartoja, kad pagal atliekų hierarchiją, kaip apibrėžta Atliekų pagrindų direktyvoje (46), prevencijai teikiama pirmenybė perdirbimo atžvilgiu ir atitinkamai, nuolatinis pavojingų likučių turinčių medžiagų naudojimas neturėtų būti grindžiamas perdirbimu; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pakartoja, kad problemą, susijusią su produktais, kuriuose yra pavojingų likučių turinčių medžiagų, reikėtų spręsti pasitelkiant veiksmingą sekimo ir šalinimo sistemą; |
| --- | --- |

91.

| 92. | dar kartą patvirtina savo 2018 m. rugsėjo 13 d. poziciją dėl cheminių medžiagų, produktų ir atliekų teisės aktų suderinamumo gerinimo būdų, o susirūpinimą keliančios medžiagos yra tos medžiagos, kurios atitinka REACH reglamento 57 straipsnyje nustatytus kriterijus kaip labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos, pagal Stokholmo konvenciją uždraustos medžiagos, konkrečios medžiagos, kurių naudojimas ribojamas REACH reglamento XVII priede išvardytuose gaminiuose, ir konkrečios medžiagos, kurios reglamentuojamos konkrečiais sektorių ir (arba) produktų teisės aktais; |
| --- | --- |

92.

| 93. | mano, kad visos nekonfidencialios informacijos apie pavojingas gaminiuose esančias medžiagas visoje tiekimo grandinėje atskleidimas vartotojams ir atliekų tvarkytojams yra būtina sąlyga norint sukurti netoksinių medžiagų naudojimo ciklus; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ragina Komisiją parengti išsamius cheminių medžiagų poveikio sveikatai ir aplinkai rodiklius, kurie, be kita ko, padėtų įvertinti cheminių medžiagų teisės aktų veiksmingumą; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ragina Komisiją užtikrinti, kad kaip galima greičiau būtų greitai nustatyta ir visomis Sąjungos kalbomis viešai prieinama patogi naudoti, skaidri, privaloma ir suderinta ES vieša informacijos apie medžiagose, gaminiuose ir atliekose esančias pavojingas medžiagas sistema; |
| --- | --- |

95.

| 96. | atkreipia dėmesį į tai, kad strategija turėtų padėti pramonei pasiekti neutralaus poveikio klimatui ir nulinės taršos tikslus, siekiant sukurti netoksišką aplinką ir paremti sklandų vidaus rinkos veikimą, ir drauge padidinti konkurencingumą ir saugias bei tvarias ES pramonės inovacijas ir gamybą, laikantis Žaliojo kurso ir Naujosios pramonės strategijos; pabrėžia, kad strategijoje turėtų būti vengiama nereikalingos administracinės naštos; |
| --- | --- |

96.

| 97. | atkreipia dėmesį į tai, kad strategija turėtų padėti chemijos pramonei pasiekti neutralaus poveikio klimatui ir nulinės taršos tikslus, kuriant naujas integruotas vertės grandines, apimančias žemės ūkio ir chemijos sektorius, taip pat ir paremti sklandų vidaus rinkos veikimą, ir drauge padidinti ES pramonės konkurencingumą ir inovacijas; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ragina remti MVĮ, įskaitant techninę paramą pavojingų medžiagų pakeitimui saugesnėmis alternatyvomis, siekiant padėti joms laikytis ES cheminių medžiagų teisės aktų ir pereiti prie saugių ir tvarių produktų gamybos ir naudojimo, skatinant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, investicijas į tvarias chemines medžiagas ir technologines inovacijas pagal Sąjungos programas, pvz., programą „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

98.

| 99. | pabrėžia, kad cheminių medžiagų teisės aktai turėtų būti parengti taip, kad MVĮ galėtų juos įgyvendinti, nedarant poveikio reikalaujamos apsaugos lygmeniui; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pabrėžia, kad teisės aktai, suteikiantys reglamentacinio stabilumo ir nuspėjamumo, yra labai svarbūs siekiant suteikti kryptį inovacijoms, kurių reikia siekiant pereiti prie žiedinio, saugaus ir tvaraus cheminių medžiagų sektoriaus, įskaitant tvarų atsinaujinančiųjų žaliavų naudojimą bioekonomikai remti, ir ilgalaikėms investicijoms, siekiant sukurti netoksišką aplinką; remia suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą šiais klausimais; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pabrėžia, kad Sąjungos cheminių medžiagų teisės aktuose reikia numatyti paskatas vystyti tokią chemiją, medžiagas (įskaitant plastiką) ir technologijas, įskaitant ne chemines alternatyvas, kurios užtikrintų saugumą ir tvarumą ir būtų suprojektuotos taip, kad būtų saugios ir netoksinės; |
| --- | --- |

101.

| 102. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad strategija turėtų sudaryti galimybes plačiau naudoti švarias technologijas, kad būtų pasiekti Žaliojo kurso tikslai; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pabrėžia, kad ES turėtų būti skatinama šių technologijų plėtra ir tokių cheminių medžiagų gamyba; |
| --- | --- |

103.

| 104. | ragina Komisiją, remiantis ECHA moksliniu pasiūlymu, parengti ES tvarių cheminių medžiagų kriterijus; mano, kad šie kriterijai turėtų būtų papildyti produktų standartais (pvz., tvarių produktų politikos sistema); |
| --- | --- |

104.

| 105. | ragina Komisiją skatinti saugius ir tvarius produktus ir švarią gamybą bei nustatyti ir (arba) pritaikyti ekonomines priemones (pvz., rinkliavas, aplinkos mokesčius, didesnę gamintojo atsakomybę), kad išorės sąnaudos, įskaitant sveikatos ir aplinkos apsaugos sąnaudas, būtų internalizuotos per visą cheminių medžiagų gyvavimo ciklą, neatsižvelgiant į tai, ar jos naudojamos Sąjungoje, ar už jos ribų; |
| --- | --- |

105.

| 106. | primena, kad ECHA gaunamos pajamos iš mokesčių bus gerokai sumažintos; ragina persvarstyti ECHA finansavimo modelį ir sukurti nuspėjamą ir tvarų finansavimo mechanizmą, kad būtų užtikrintas tinkamas ilgalaikis agentūros veikimas, ir pašalinti bet kokį, o ypač dėl biudžeto eilučių atskyrimo atsiradusį neveiksmingumą, skiriant išteklių, reikalingų siekiant patenkinti didėjančius jos dabartinio darbo poreikius, ir užtektinai papildomų išteklių bet kuriam papildomam darbui, reikalingam pagal naująją daugiametę finansinę programą atlikti, o į visą ECHA veiklą įtraukti darbuotojus, išimtinai dirbančius gyvūnų apsaugos ir metodų, kurių metu nenaudojami gyvūnai, skatinimo srityse; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ragina Komisiją ir Tarybą nemažinti ECHA išteklių vykdant metines biudžeto procedūras ir suteikti ECHA papildomų išteklių visoms kitoms užduotims, kurių gali prireikti, pvz., cheminių medžiagų vertinimui; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ragina užtikrinti pakankamą darbuotojų skaičių ir biudžetą Komisijos tarnyboms, kurios yra atsakingos už sėkmingą cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti įgyvendinimą; pabrėžia, kad išteklių paskirstymas turi atitikti tiek dabartinius, tiek ilgalaikius politinius prioritetus, todėl, atsižvelgdamas į Europos žaliąjį kursą, tikisi, kad bus gerokai padidinti žmogiškieji ištekliai, visų pirma Komisijos Aplinkos generaliniame direktorate ir atitinkamose ES agentūrose; |
| --- | --- |

108.

| 109. | ragina visiškai įgyvendinti Sąjungos cheminių medžiagų teisės aktus; ragina valstybes nares skirti pakankamai pajėgumų, kad būtų pagerintas ES cheminių medžiagų teisės aktų vykdymo užtikrinimas, o Komisiją ir ECHA – suteikti tam tinkamą paramą; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ragina Komisiją atlikti valstybių narių vykdymo užtikrinimo sistemų, susijusių su cheminių medžiagų teisės aktais, auditą ir pateikti rekomendacijas, kaip jas tobulinti, stiprinti vykdymo užtikrinimo įstaigų bendradarbiavimą ir koordinavimą, taip pat prireikus pasiūlyti ES vykdymo užtikrinimo priemonių; ragina Komisiją pasinaudoti įgaliojimais, suteiktais pagal Reglamento (ES) 2019/1020 (47) 11 straipsnio 4 dalį, siekiant užtikrinti tinkamus gaminių bandymus visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

110.

| 111. | mano, kad valstybės narės turėtų gauti aiškias gaires, kaip stiprinti savo vykdymo užtikrinimo sistemas cheminių medžiagų teisės aktų srityje, ir kad reikėtų stiprinti valstybių narių vykdymo užtikrinimo įstaigų koordinavimą ir bendradarbiavimą šioje srityje; ragina Komisiją parengti tokias gaires remiantis vykdymo užtikrinimo sistemų auditu ir atsižvelgiant į patirtį, įgytą REACH forume; |
| --- | --- |

111.

| 112. | ragina Komisiją remti Europos miestų ir vietos bendruomenių, kuriuose nėra endokrininę sistemą ardančių medžiagų, tinklo sukūrimą siekiant gerinti bendradarbiavimą ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, panašiai kaip Merų pakto dėl klimato ir energetikos atveju; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ragina Komisiją imtis skubių teisinių veiksmų tuo atveju, kai ji nustato, kad nesilaikoma ES cheminių medžiagų teisės aktų; primena savo 2020 m. sausio 16 d. (48) pastabą, kad procedūros aplinkosaugos pažeidimų srityje turi būti veiksmingesnės; ragina Komisiją peržiūrėti savo vidaus gaires dėl pažeidimų nagrinėjimo procedūrų ir pasinaudoti būsimu komunikatu dėl geresnio reglamentavimo siekiant užtikrinti greitą ir veiksmingą ES teisės aktų vykdymą; |
| --- | --- |

113.

| 114. | ragina Komisiją užtikrinti, kad importuojamos ir eksportuojamos cheminės medžiagos ir produktai atitiktų tuos pačius standartus, kokie taikomi Sąjungoje pagamintoms ir naudojamoms cheminėms medžiagoms ir produktams, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ES ir ne ES gamintojams; mano, kad reikėtų stiprinti reikalavimų nesilaikymo patikras Sąjungoje ir prie jos sienų, be kita ko, stiprinant muitinių bendradarbiavimą ir šiuo tikslu kuriant specialią skaitmeninę priemonę, atsižvelgiant į patirtį, įgytą REACH forume; palankiai vertina Komisijos ilgalaikį veiksmų planą dėl geresnio bendrosios rinkos taisyklių įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo (49) ir ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti būsimais pasiūlymais, siekiant užtikrinti ES cheminių medžiagų teisės aktų vykdymą; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ragina Komisiją atlikti išsamų valstybių narių priklausomybės nuo tokių cheminių medžiagų, kaip veikliosios vaistinės medžiagos ir dezinfekavimo priemonės, importo iš trečiųjų šalių svarbiausiose vertės grandinėse ir bet kokio su tuo susijusio pavojaus saugai vertinimą; |
| --- | --- |

115.

| 116. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti politiką, kuria būtų palengvinta ir skatinama saugi ir tvari cheminių medžiagų gamyba Europoje strateginėse vertės grandinėse, pvz., vaistų veikliųjų medžiagų ir dezinfekantų grandinėse, siekiant atgauti šios strateginės srities kontrolę ir sumažinti Europos priklausomybę nuo trečiųjų šalių, užtikrinti saugią prieigą bei išvengti vaistų trūkumo, nepadarant žalos atlygiui, kurį atvira ekonomika gauna iš tarptautinės prekybos; |
| --- | --- |

116.

| 117. | ragina Komisiją visose importuojamose medžiagose uždrausti ES draudžiamų neribinės vertės pavojingų medžiagų liekanas, nes negalima nustatyti saugaus jų poveikio ribos, ir taikyti tokias pačias didžiausias leidžiamąsias liekanų koncentracijas kitoms importuojamoms medžiagoms kaip ir ES pagamintoms medžiagoms, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ES ir ne ES gamintojams ir ūkininkams; |
| --- | --- |

117.

| 118. | ragina Komisiją ir valstybes nares politiškai ir finansiškai remti visas tarptautines struktūras ir procesus, kuriais siekiama patikimo cheminių medžiagų valdymo pasauliniu mastu; |
| --- | --- |

118.

| 119. | ragina Komisiją pripažinti, kad cheminė tarša (įskaitant pesticidus) yra viena iš pagrindinių biologinės įvairovės krizę sukeliančių veiksnių, ir pateikti teisės aktų pasiūlymų siekiant spręsti patvarių, besikaupiančių ir mobilių cheminių medžiagų aplinkoje ir jų neigiamo poveikio ekosistemoms ir biologinei įvairovei klausimus; |
| --- | --- |

119.

| 120. | pabrėžia, kad cheminių medžiagų tvarumas taip pat turi apimti chemijos pramonės ir įmonių socialinę atsakomybę ir atsakomybę už aplinką visose jų tiekimo grandinėse; |
| --- | --- |

120.

| 121. | mano, kad Sąjungos cheminės saugos standartai turėtų būti propaguojami tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

121.

| 122. | ragina Komisiją tęsti darbą, susijusį su Strateginio požiūrio į tarptautinį cheminių medžiagų valdymą tęsiniu, įskaitant specialiosios programos reformą; ragina Komisiją prisidėti prie derybų dėl tinkamo, nuspėjamo ir tvaraus finansavimo mechanizmo kūrimo šioje srityje; |
| --- | --- |

122.

| 123. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

123.

---

(1)  OL L 354, 2013 12 28, p. 171.

(2)  OL L 396, 2006 12 30, p. 3.

(3)  OL L 353, 2008 12 31, p. 1.

(4)  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

(5)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(6)  OL L 169, 2019 6 2, p. 45.

(7)  OL L 201, 2012 7 21, p. 60.

(8)  OL L 50, 2004 2 20, p. 44.

(9)  OL L 309, 2009 11 24, p. 71.

(10)  OL L 70, 2005 3 16, p. 1.

(11)  OL L 342, 2009 12 22, p. 59.

(12)  OL L 137, 2017 5 24, p. 1.

(13)  OL L 27, 2010 1 30, p. 1.

(14)  OL L 226, 2013 8 24, p. 1.

(15)  OL L 231, 2019 9 6, p. 1.

(16)  OL L 345, 2017 12 27, p. 87.

(17)  OL L 30, 2019 1 31, p. 112.

(18)  OL L 164, 2019 6 20, p. 23.

(19)  OL L 276, 2010 10 20, p. 33.

(20)  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/docs/pages/com_2018_733_analysis_ in_support_en_0.pdf

(21)  OL C 184, 2010 7 8, p. 82.

(22)  OL C 265, 2017 8 11, p. 65.

(23)  OL C 390, 2019 11 18, p. 10.

(24)  OL C 433, 2019 12 23, p. 146.

(25)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan/public-consultation

(26)  OL C 433, 2019 12 23, p. 136.

(27)  OL C 433, 2019 12 23, p. 183.

(28)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0023.

(29)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0082.

(30)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0441.

(31)  Priimti tekstai, P8_TA(2020)0005.

(32)  OL C 41, 2020 2 6, p. 45.

(33)  https://op.europa.eu/s/nJFb

(34)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608866/IPOL _STU(2019)608866_EN.pdf

(35)  https://osha.europa.eu/lt/themes/work-related-diseases/work-related-cancer

(36)  JT II visuotinės cheminių medžiagų apžvalgos santrauka politikams.

(37)  2019 m. birželio 26 d. priimtų Tarybos išvadų „Siekiant Sąjungos tvarios cheminių medžiagų politikos strategijos“ 14 punktas.

(38)  JT II visuotinės cheminių medžiagų apžvalgos santrauka politikams.

(39)  https://www.ehn.org/toxic-chemicals-coronavirus-2645713170.html

(40)  2015 m. gruodžio 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas byloje T-521/14.

(41)  Svarbiausių teisės aktų, kuriais reglamentuojamos cheminės medžiagos (išskyrus REACH), tinkamumo patikros išvados ir nustatyti sunkumai, spragos bei trūkumai (COM(2019)0264).

(42)  https://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=LT&f=ST%205867%202013%20INIT

(43)  Kaip išdėstyta 2019 m. kovo 7 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo Sprendime byloje T-837/16 (Švedija prieš Komisiją dėl švino chromatų).

(44)  Europos Parlamento rezoliucija dėl visuomenės sveikatos apsaugos nuo endokrininę sistemą ardančių medžiagų (OL C 36, 2016 1 29, p. 85).

(45)  https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/

(46)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

(47)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1020 dėl rinkos priežiūros ir gaminių atitikties, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2004/42/EB ir reglamentai (EB) Nr. 765/2008 ir (ES) Nr. 305/2011 (OL L 169, 2019 6 25, p. 1).

(48)  2020 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 15-osios Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos (COP 15) (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0015).

(49)  2020 m. kovo 10 d. komunikatas (COM(2020)0094).

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/92

---

P9_TA(2020)0204

Visapusiška Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politika. Komisijos veiksmų planas ir kiti pastarojo meto pokyčiai

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos. Komisijos veiksmų planas ir kiti pastarojo meto pokyčiai (2020/2686(RSP))

(2021/C 371/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 7 d. Komisijos komunikatą dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų plano (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 7 d. Komisijos komunikatą dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų plano (C(2020)2800),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2019 m. liepos 24 d. priimtą Kovos su pinigų plovimu dokumentų rinkinį, kurį sudaro politinis komunikatas „Siekiant geresnio ES kovos su pinigų plovimu ir kovos su terorizmo finansavimu sistemos įgyvendinimo“ (COM(2019)0360), ataskaita dėl naujausių įtariamų pinigų plovimo atvejų, susijusių su ES kredito įstaigomis, vertinimo (vadinamoji post mortem apžvalga) (COM(2019)0373), ataskaita dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos, darančios įtaką vidaus rinkai ir susijusios su tarpvalstybine veikla, vertinimo (viršnacionalinės rizikos vertinimo ataskaita) (COM(2019)0370) ir prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas (SWD(2019)0650) ir ataskaita dėl valstybių narių nacionalinių centralizuotų automatizuotų mechanizmų (centrinių registrų arba centrinių elektroninių duomenų paieškos sistemų), susijusių su banko sąskaitomis, sąveikos (COM(2019)0372), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2019 m. liepos 24 d. priimtą Kovos su pinigų plovimu dokumentų rinkinį, kurį sudaro politinis komunikatas „Siekiant geresnio ES kovos su pinigų plovimu ir kovos su terorizmo finansavimu sistemos įgyvendinimo“ (COM(2019)0360), ataskaita dėl naujausių įtariamų pinigų plovimo atvejų, susijusių su ES kredito įstaigomis, vertinimo (vadinamoji post mortem apžvalga) (COM(2019)0373), ataskaita dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos, darančios įtaką vidaus rinkai ir susijusios su tarpvalstybine veikla, vertinimo (viršnacionalinės rizikos vertinimo ataskaita) (COM(2019)0370) ir prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas (SWD(2019)0650) ir ataskaita dėl valstybių narių nacionalinių centralizuotų automatizuotų mechanizmų (centrinių registrų arba centrinių elektroninių duomenų paieškos sistemų), susijusių su banko sąskaitomis, sąveikos (COM(2019)0372),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą) (1), su pakeitimais, padarytais 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (Penktąja kovos su pinigų plovimu direktyva) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą) (1), su pakeitimais, padarytais 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (Penktąja kovos su pinigų plovimu direktyva) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/2175, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), Reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), Reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija), Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, ir Reglamentas (ES) 2015/847 dėl informacijos, teikiamos pervedant lėšas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/2175, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), Reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija), Reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija), Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, Reglamentas (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, ir Reglamentas (ES) 2015/847 dėl informacijos, teikiamos pervedant lėšas (3),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1153, kuria nustatomos taisyklės dėl paprastesnio finansinės ir kitos informacijos naudojimo tam tikrų nusikalstamų veikų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais ir kuria panaikinamas Tarybos sprendimas 2000/642/TVR (4), 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1673 dėl kovos su pinigų plovimu baudžiamosios teisės priemonėmis (5) ir į 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1672 dėl į Sąjungą įvežamų arba iš jos išvežamų grynųjų pinigų kontrolės, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1889/2005 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1153, kuria nustatomos taisyklės dėl paprastesnio finansinės ir kitos informacijos naudojimo tam tikrų nusikalstamų veikų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais ir kuria panaikinamas Tarybos sprendimas 2000/642/TVR (4), 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/1673 dėl kovos su pinigų plovimu baudžiamosios teisės priemonėmis (5) ir į 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1672 dėl į Sąjungą įvežamų arba iš jos išvežamų grynųjų pinigų kontrolės, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1889/2005 (6),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (7) ir į 2020 m. birželio 2 d. Komisijos pateiktą šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą „Turto susigrąžinimas ir konfiskavimas: užtikrinti, kad nusikaltimai neapsimokėtų“ (COM(2020)0217), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje (7) ir į 2020 m. birželio 2 d. Komisijos pateiktą šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą „Turto susigrąžinimas ir konfiskavimas: užtikrinti, kad nusikaltimai neapsimokėtų“ (COM(2020)0217),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (9),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvados dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu strateginių prioritetų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvados dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu strateginių prioritetų,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl finansų tyrimų stiprinimo siekiant kovoti su sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl finansų tyrimų stiprinimo siekiant kovoti su sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 24 d. Europos bankininkystės institucijos nuomonę dėl vykdant prudencinę priežiūrą prižiūrimiems subjektams teikiamų pranešimų dėl pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 24 d. Europos bankininkystės institucijos nuomonę dėl vykdant prudencinę priežiūrą prižiūrimiems subjektams teikiamų pranešimų dėl pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją „Tiriamosios žurnalistikos atstovų apsauga Europoje: Slovakijos žurnalistų Jáno Kuciako ir Martinos Kušnírovos atvejis“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją „Tiriamosios žurnalistikos atstovų apsauga Europoje: Slovakijos žurnalistų Jáno Kuciako ir Martinos Kušnírovos atvejis“ (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės Maltoje (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės Maltoje (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 28 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės ir kovos su korupcija ES, ypač Maltoje ir Slovakijoje, padėties (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 28 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės ir kovos su korupcija ES, ypač Maltoje ir Slovakijoje, padėties (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės padėties Maltoje po neseniai atskleistų faktų apie Daphnės Caruanos Galizios nužudymą (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės padėties Maltoje po neseniai atskleistų faktų apie Daphnės Caruanos Galizios nužudymą (13),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos veiksmų gaires dėl naujos didelės rizikos trečiųjų valstybių ES vertinimo metodikos pagal Direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos kūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos veiksmų gaires dėl naujos didelės rizikos trečiųjų valstybių ES vertinimo metodikos pagal Direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos kūrimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 22 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl didelės rizikos trečiųjų valstybių nustatymo metodikos pagal Direktyvą (ES) 2015/849 (SWD(2018)0362), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 22 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl didelės rizikos trečiųjų valstybių nustatymo metodikos pagal Direktyvą (ES) 2015/849 (SWD(2018)0362),

| — | atsižvelgdamas į keturis Komisijos priimtus deleguotuosius reglamentus – Reglamentą (ES) 2016/1675 (14), Reglamentą (ES) 2018/105 (15), Reglamentą (ES) 2018/212 (16) ir Reglamentą (ES) 2018/1467 (17), – kuriais, nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes, papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į keturis Komisijos priimtus deleguotuosius reglamentus – Reglamentą (ES) 2016/1675 (14), Reglamentą (ES) 2018/105 (15), Reglamentą (ES) 2018/212 (16) ir Reglamentą (ES) 2018/1467 (17), – kuriais, nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes, papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl būtinybės skubos tvarka ES lygmeniu sudaryti trečiųjų šalių juodąjį sąrašą pagal Kovos su pinigų plovimu direktyvą (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl būtinybės skubos tvarka ES lygmeniu sudaryti trečiųjų šalių juodąjį sąrašą pagal Kovos su pinigų plovimu direktyvą (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. rugsėjo 19 d. rezoliuciją dėl Sąjungos kovos su pinigų plovimu teisės aktų įgyvendinimo padėties (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. rugsėjo 19 d. rezoliuciją dėl Sąjungos kovos su pinigų plovimu teisės aktų įgyvendinimo padėties (20),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi, Komisijos duomenimis, apie 1 proc. Sąjungos metinio bendrojo vidaus produkto, arba 160 mlrd. EUR, yra susiję su įtartina finansine veikla (21), pavyzdžiui, su korupcija siejamu pinigų plovimu, prekyba ginklais ir žmonėmis, neteisėta prekyba narkotikais, mokesčių slėpimu ir sukčiavimu, teroristų finansavimu ir kita neteisėta veikla, kuri daro neigiamą poveikį kasdieniam ES piliečių gyvenimui; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Komisijos duomenimis, apie 1 proc. Sąjungos metinio bendrojo vidaus produkto, arba 160 mlrd. EUR, yra susiję su įtartina finansine veikla (21), pavyzdžiui, su korupcija siejamu pinigų plovimu, prekyba ginklais ir žmonėmis, neteisėta prekyba narkotikais, mokesčių slėpimu ir sukčiavimu, teroristų finansavimu ir kita neteisėta veikla, kuri daro neigiamą poveikį kasdieniam ES piliečių gyvenimui;

| B. | kadangi, Europolo duomenimis, 2010–2014 m. laikotarpiu buvo laikinai konfiskuota arba įšaldyta 2,2 proc. apytikrių pajamų iš nusikaltimų ir ES lygmeniu konfiskuota tik 1,1 proc. nusikalstamu būdu gauto pelno, o tai reiškia, kad 98,9 proc. apskaičiuotojo nusikalstamu būdu gauto pelno nebuvo konfiskuota ir liko nusikaltėlių žinioje (22); |
| --- | --- |

B.

kadangi, Europolo duomenimis, 2010–2014 m. laikotarpiu buvo laikinai konfiskuota arba įšaldyta 2,2 proc. apytikrių pajamų iš nusikaltimų ir ES lygmeniu konfiskuota tik 1,1 proc. nusikalstamu būdu gauto pelno, o tai reiškia, kad 98,9 proc. apskaičiuotojo nusikalstamu būdu gauto pelno nebuvo konfiskuota ir liko nusikaltėlių žinioje (22);

| C. | kadangi Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistema buvo sustiprinta 2015 m. gegužės mėn. priėmus Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą ir 2018 m. balandžio mėn. priėmus Penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvą ir jas atitinkamai iki 2017 m. birželio mėn. ir 2020 m. sausio mėn. perkėlus į valstybių narių nacionalinės teisės aktus, taip pat kitais susijusiais teisės aktais ir priemonėmis; kadangi Trečioji kovos su pinigų plovimu direktyva ne visada buvo tinkamai įgyvendinama valstybėse narėse, tačiau Komisija nepradėjo jokių pažeidimo nagrinėjimo procedūrų; kadangi Komisija prieš daugumą valstybių narių pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras dėl to, kad jos tinkamai neperkėlė Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos į nacionalinę teisę, ir prieš didžiąją dalį valstybių narių pradėjo procedūras dėl to, kad jos nepranešė apie Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę aktus arba pranešė tik apie dalį Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę aktų (23); |
| --- | --- |

C.

kadangi Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistema buvo sustiprinta 2015 m. gegužės mėn. priėmus Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą ir 2018 m. balandžio mėn. priėmus Penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvą ir jas atitinkamai iki 2017 m. birželio mėn. ir 2020 m. sausio mėn. perkėlus į valstybių narių nacionalinės teisės aktus, taip pat kitais susijusiais teisės aktais ir priemonėmis; kadangi Trečioji kovos su pinigų plovimu direktyva ne visada buvo tinkamai įgyvendinama valstybėse narėse, tačiau Komisija nepradėjo jokių pažeidimo nagrinėjimo procedūrų; kadangi Komisija prieš daugumą valstybių narių pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras dėl to, kad jos tinkamai neperkėlė Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos į nacionalinę teisę, ir prieš didžiąją dalį valstybių narių pradėjo procedūras dėl to, kad jos nepranešė apie Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę aktus arba pranešė tik apie dalį Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę aktų (23);

| D. | kadangi 2019 m. kovo mėn. Parlamentas priėmė plataus užmojo rezoliuciją dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo, kurioje padaryta išvada, kad reikia iš esmės pakeisti galiojančias ES kovos su pinigų plovimu taisykles; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2019 m. kovo mėn. Parlamentas priėmė plataus užmojo rezoliuciją dėl finansinių nusikaltimų, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo, kurioje padaryta išvada, kad reikia iš esmės pakeisti galiojančias ES kovos su pinigų plovimu taisykles;

| E. | kadangi 2020 m. gegužės 7 d. Komisija priėmė visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų planą (24), kuris grindžiamas šešiais ramsčiais; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2020 m. gegužės 7 d. Komisija priėmė visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų planą (24), kuris grindžiamas šešiais ramsčiais;

| F. | kadangi tą pačią dieną buvo paskelbta naujoji metodika, grindžiama ne tik išorės informacijos šaltiniais, kurios paskirtis – padėti nustatyti didelės rizikos trečiąsias valstybes, kurių kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu režimams būdingi strateginiai trūkumai; kadangi, laikantis Ketvirtojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje ir Penktojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje nustatytų įpareigojimų, šalims, kurios pagal šią metodiką bus pripažintos didelės rizikos trečiosiomis valstybėmis, bus taikomos griežtesnės deramo klientų tikrinimo priemonės; |
| --- | --- |

F.

kadangi tą pačią dieną buvo paskelbta naujoji metodika, grindžiama ne tik išorės informacijos šaltiniais, kurios paskirtis – padėti nustatyti didelės rizikos trečiąsias valstybes, kurių kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu režimams būdingi strateginiai trūkumai; kadangi, laikantis Ketvirtojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje ir Penktojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje nustatytų įpareigojimų, šalims, kurios pagal šią metodiką bus pripažintos didelės rizikos trečiosiomis valstybėmis, bus taikomos griežtesnės deramo klientų tikrinimo priemonės;

| G. | kadangi kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu teisinė, institucinė ir reguliavimo sistema visoje ES yra suskaidyta, taigi tarpvalstybines paslaugas teikiantys subjektai susiduria su papildomomis išlaidomis ir našta, įmonės skatinamos registruotis tose jurisdikcijose, kuriose taikomos palankesnės taisyklės, o asmenys, organizacijos ir jų finansų tarpininkai gali vykdyti neteisėtą veiklą ten, kur, jų nuomone, vykdoma švelnesnė ir (arba) atlaidesnė priežiūra ir ne taip griežtai užtikrinamas reikalavimų vykdymas; kadangi dėl dabartinės kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu teisės aktų sistemos valstybėse narėse skirtingai aiškinama ir taikoma Kovos su pinigų plovimu direktyva; |
| --- | --- |

G.

kadangi kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu teisinė, institucinė ir reguliavimo sistema visoje ES yra suskaidyta, taigi tarpvalstybines paslaugas teikiantys subjektai susiduria su papildomomis išlaidomis ir našta, įmonės skatinamos registruotis tose jurisdikcijose, kuriose taikomos palankesnės taisyklės, o asmenys, organizacijos ir jų finansų tarpininkai gali vykdyti neteisėtą veiklą ten, kur, jų nuomone, vykdoma švelnesnė ir (arba) atlaidesnė priežiūra ir ne taip griežtai užtikrinamas reikalavimų vykdymas; kadangi dėl dabartinės kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu teisės aktų sistemos valstybėse narėse skirtingai aiškinama ir taikoma Kovos su pinigų plovimu direktyva;

| H. | kadangi per pastaruosius kelerius metus buvo atskleista nemažai informacijos apie pinigų plovimą ir teroristų finansavimą, įskaitant atvejus, nurodytus Komisijos ataskaitoje dėl naujausių įtariamų pinigų plovimo atvejų, susijusių su ES kredito įstaigomis, vertinimo, skandalą „Cum Ex“ dėl dividendų arbitražo ir dokumentų nutekinimo skandalo „Luanda Leaks“ metu atskleistus faktus, tačiau ne tik juos; kadangi reguliariai skelbiama papildoma atskleista informacija, kuri dažnai būna susijusi su netinkamu ES lėšų naudojimu ir korupcijos atvejais valstybėse narėse; kadangi iš to matyti, kad ES pirmiausia turi toliau kovoti su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu ir atnaujinti savo kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu teisės aktų sistemą; |
| --- | --- |

H.

kadangi per pastaruosius kelerius metus buvo atskleista nemažai informacijos apie pinigų plovimą ir teroristų finansavimą, įskaitant atvejus, nurodytus Komisijos ataskaitoje dėl naujausių įtariamų pinigų plovimo atvejų, susijusių su ES kredito įstaigomis, vertinimo, skandalą „Cum Ex“ dėl dividendų arbitražo ir dokumentų nutekinimo skandalo „Luanda Leaks“ metu atskleistus faktus, tačiau ne tik juos; kadangi reguliariai skelbiama papildoma atskleista informacija, kuri dažnai būna susijusi su netinkamu ES lėšų naudojimu ir korupcijos atvejais valstybėse narėse; kadangi iš to matyti, kad ES pirmiausia turi toliau kovoti su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu ir atnaujinti savo kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu teisės aktų sistemą;

| I. | kadangi 2019 m. Europos investicijų banko (EIB) Vidaus audito tarnyba atliko banko kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistemos įgyvendinimo auditą, kuris iš esmės apėmė laikotarpį nuo 2017 m. ir iš kurio išvadų matyti, kad esama didelių spragų, iš dalies susijusių su nepakankamai pritaikyta sistema; kadangi EIB parengė planą, kaip iki 2020 m. liepos mėn. panaikinti visas nustatytas spragas; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2019 m. Europos investicijų banko (EIB) Vidaus audito tarnyba atliko banko kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistemos įgyvendinimo auditą, kuris iš esmės apėmė laikotarpį nuo 2017 m. ir iš kurio išvadų matyti, kad esama didelių spragų, iš dalies susijusių su nepakankamai pritaikyta sistema; kadangi EIB parengė planą, kaip iki 2020 m. liepos mėn. panaikinti visas nustatytas spragas;

| J. | kadangi 2020 m. gegužės mėn. Finansinių veiksmų darbo grupė (angl. FATF) įspėjo (25), kad, daugėjant tokių su COVID-19 susijusių nusikaltimų kaip sukčiavimas, kibernetiniai nusikaltimai ir netinkamas valstybės lėšų bei tarptautinės finansinės paramos nukreipimas ir naudojimas, neteisėtą veiklą vykdantiems subjektams atsiranda naujų pajamų šaltinių; kadangi Europolas taip pat įspėjo apie tai, kaip nusikaltėliai greitai naudojasi galimybėmis, siekdami pasinaudoti šia krize: jie pritaiko savo veikimo būdus ir plėtoja naujų rūšių nusikalstamą veiklą, visų pirma vykdo kibernetinius nusikaltimus, sukčiauja, klastoja ir vykdo organizuotus turtinius nusikaltimus (26); kadangi Europos bankininkystės institucija (EBI) paskelbė konkrečias rekomendacijas kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, kaip dirbti su įpareigotaisiais subjektais, siekiant nustatyti ir mažinti konkrečią dėl COVID-19 protrūkio atsiradusią pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką, ir pritaikyti jų priežiūros priemones (27); |
| --- | --- |

J.

kadangi 2020 m. gegužės mėn. Finansinių veiksmų darbo grupė (angl. FATF) įspėjo (25), kad, daugėjant tokių su COVID-19 susijusių nusikaltimų kaip sukčiavimas, kibernetiniai nusikaltimai ir netinkamas valstybės lėšų bei tarptautinės finansinės paramos nukreipimas ir naudojimas, neteisėtą veiklą vykdantiems subjektams atsiranda naujų pajamų šaltinių; kadangi Europolas taip pat įspėjo apie tai, kaip nusikaltėliai greitai naudojasi galimybėmis, siekdami pasinaudoti šia krize: jie pritaiko savo veikimo būdus ir plėtoja naujų rūšių nusikalstamą veiklą, visų pirma vykdo kibernetinius nusikaltimus, sukčiauja, klastoja ir vykdo organizuotus turtinius nusikaltimus (26); kadangi Europos bankininkystės institucija (EBI) paskelbė konkrečias rekomendacijas kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, kaip dirbti su įpareigotaisiais subjektais, siekiant nustatyti ir mažinti konkrečią dėl COVID-19 protrūkio atsiradusią pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką, ir pritaikyti jų priežiūros priemones (27);

| K. | kadangi, remiantis Teisingumo mokesčių srityje tinklo (angl. Tax Justice Network) nustatytu finansinio slaptumo rodikliu, iš dešimties pasaulyje palankiausių mokesčių rojaus šalių dvi šalys yra ES valstybės narės, viena šalis yra Europos valstybė ir dvi teritorijos yra buvusios ES valstybės narės užjūrio teritorijos; kadangi todėl kovoti su pinigų plovimu ir korupcija turi būti pradedama Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

K.

kadangi, remiantis Teisingumo mokesčių srityje tinklo (angl. Tax Justice Network) nustatytu finansinio slaptumo rodikliu, iš dešimties pasaulyje palankiausių mokesčių rojaus šalių dvi šalys yra ES valstybės narės, viena šalis yra Europos valstybė ir dvi teritorijos yra buvusios ES valstybės narės užjūrio teritorijos; kadangi todėl kovoti su pinigų plovimu ir korupcija turi būti pradedama Europos Sąjungoje;

| L. | kadangi pagal 2020 m. finansinio slaptumo rodiklį 49 proc. viso pasaulio finansinio slaptumo siejama su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai (EBPO) priklausančiomis šalimis; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal 2020 m. finansinio slaptumo rodiklį 49 proc. viso pasaulio finansinio slaptumo siejama su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai (EBPO) priklausančiomis šalimis;

| M. | kadangi neteisingas prekybos sąskaitų faktūrų išrašymas naudojamas siekiant išvengti mokesčių ir (arba) muitų, plauti pajamas iš nusikalstamos veiklos, apeiti valiutos kontrolę ir perkelti pelną į užsienį; kadangi 10 metų laikotarpiu nuo 2008 iki 2017 m., 135 besivystančioms šalims ir 36 išsivysčiusios ekonomikos šalims vykdant prekybą, dėl neteisingo sąskaitų faktūrų išrašymo susidaręs vertės skirtumas siekė 8,7 trln. USD (28); |
| --- | --- |

M.

kadangi neteisingas prekybos sąskaitų faktūrų išrašymas naudojamas siekiant išvengti mokesčių ir (arba) muitų, plauti pajamas iš nusikalstamos veiklos, apeiti valiutos kontrolę ir perkelti pelną į užsienį; kadangi 10 metų laikotarpiu nuo 2008 iki 2017 m., 135 besivystančioms šalims ir 36 išsivysčiusios ekonomikos šalims vykdant prekybą, dėl neteisingo sąskaitų faktūrų išrašymo susidaręs vertės skirtumas siekė 8,7 trln. USD (28);

ES veiksmų planas ir kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistema

| 1. | palankiai vertina 2020 m. gegužės 7 d. Komisijos komunikatą dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų plano, kuriuo sudaromos sąlygos toliau gerinti padėtį, visų pirma galiojančių teisės aktų įgyvendinimo ir jų vykdymo užtikrinimo srityse; ragina Sąjungą kuo skubiau daryti pažangą įgyvendinant visus šešis šio veiksmų plano ramsčius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Komisijos ketinimą parengti bendrą kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu taisyklių sąvadą, be kita ko, atitinkamas Kovos su pinigų plovimu direktyvos nuostatas įtraukiant į reglamentą, kad būtų užtikrinamos labiau suderintos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu taisyklės; siūlo Komisijai apsvarstyti galimybę į šį reglamentą įtraukti tokias sritis kaip tikrųjų savininkų tapatybės nustatymas, įpareigotųjų subjektų ir jų pareigų teikti ataskaitas sąrašas, deramo klientų tikrinimo reikalavimai, įskaitant reikalavimus, susijusius su politikoje dalyvaujančiais asmenimis, nuostatos dėl tikrųjų savininkų registrų ir centralizuotų mokėjimo sąskaitų ir banko sąskaitų mechanizmų, kompetentingų institucijų ir finansinės žvalgybos padalinių (FŽP) tarpusavio bendradarbiavimo sistema, finansų ir ne finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų priežiūros ir asmenų, pranešančių apie įtarimus pinigų plovimu arba teroristų finansavimu, apsaugos standartai; mano, kad gali reikėti priimti papildomus techninius standartus, tačiau laikosi nuomonės, kad esminės derinimo priemonės turėtų būti nustatytos reglamente, kad šioje itin opioje srityje būtų užtikrinamas tinkamas Parlamento ir Tarybos, kaip teisės aktų leidėjų, vaidmuo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Komisijos ketinimą per kitus dvylika mėnesių pristatyti naują ES kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu institucinę struktūrą, grindžiamą ES lygmens kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucija ir ES FŽP veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmu; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę ES veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmą sukurti kaip vieną ES FŽP; ragina Komisiją užtikrinti, kad ES kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucija būtų atsakinga už finansų ir ne finansų sektoriaus įpareigotuosius subjektus ir kad jai būtų suteikti įgaliojimai tiesiogiai prižiūrėti tam tikrus įpareigotuosius subjektus, atsižvelgiant į jų dydį ar keliamą riziką, taip pat prižiūrėti, kaip nacionalinės priežiūros institucijos taiko ES taisykles; ragina aiškiai atskirti atitinkamus ES ir nacionalinių priežiūros institucijų įgaliojimus, taip pat nustatyti aiškias sąlygas, kuriomis ES lygmens kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucija, atlikusi rizikos vertinimą, taip pat tais atvejais, kai bus manoma, kad nacionalinės priežiūros institucijos imasi netinkamų veiksmų arba kad jų nepakanka, vykdys tiesioginę priežiūrą; ragina užtikrinti ES lygmens kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijos ir ES FŽP biudžeto ir veiklos nepriklausomumą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją išplėsti bendrą kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu taisyklių sąvadą, kad jis būtų taikomas didesniam įpareigotųjų subjektų ratui, visų pirma siekiant įtraukti naujus ir perversminius rinkos sektorius, taip pat technologines inovacijas ir tarptautinių standartų pokyčius, ir užtikrinti, kad paslaugų teikimas būtų reglamentuojamas tokiu pat būdu kaip ir prekių tiekimas; ragina Komisiją mažinti kriptoturto keliamą riziką plačiu mastu taikant principą „pažink savo klientą“, kartu laikantis būtinumo ir proporcingumo principų; ragina Komisiją užtikrinti, kad ne finansų sektoriaus įpareigotiesiems subjektams būtų taikomos panašios priežiūros nuostatos kaip ir finansų sektoriaus subjektams, t. y. kad juos nacionaliniu lygmeniu prižiūrėtų nepriklausoma valdžios institucija, taip pat užtikrinti, kad šios nepriklausomos nacionalinės institucijos būtų pakankamai sąmoningos, rengtų deramo lygio mokymus, tinkamai laikytųsi reikalavimų ir pažeidimų atvejais skirtų atitinkamas sankcijas; ragina Komisiją užtikrinti, kad įgyvendinant kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu nuostatas nacionalinės teisės aktuose nebūtų nustatoma pernelyg didelių kliūčių pilietinės visuomenės organizacijų vykdomai veiklai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena savo poziciją dėl būtinybės Sąjungoje tvarkyti tarpusavyje susietus ir aukštos kokybės tikrųjų savininkų registrus, kartu užtikrinant aukštus duomenų apsaugos standartus; ragina Komisiją, atsižvelgiant į Jungtinėse Amerikos Valstijose taikomą praktiką, išnagrinėti galimybę sumažinti ribą, kurią pasiekus turi būti nustatoma tikrojo savininko tapatybė, ir pasiūlyti sukurti viešai prieinamus patikos fondų ir panašių struktūrų tikrųjų savininkų registrus; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kaip panaikinti esamas spragas, dėl kurių įmonės, prisidengdamos įgaliotiniais, gali nuslėpti tikruosius savininkus, taip pat leisti įmonėms reikalauti nutraukti verslo santykius, jeigu negalima nustatyti tikrojo savininko tapatybės; ragina Komisiją spręsti klausimus, susijusius su būtinybe suderinti į žemės ir nekilnojamojo turto registrus įtrauktą informaciją ir tokio derinimo proporcingumu, taip pat stengtis tarpusavyje susieti šiuos registrus; ragina Komisiją prireikus kartu su ataskaita pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją atkreipti dėmesį į tai, kad nacionaliniuose registruose trūksta pakankamų ir tikslių duomenų, kuriais būtų galima naudotis tikrųjų savininkų tapatybei nustatyti, ypač tais atvejais, kai naudojamasi priedangos įmonių tinklu, ir imtis atitinkamų veiksmų; reikalauja, kad tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu būtų sugriežtinti tikrosios nuosavybės skaidrumo standartai, siekiant užtikrinti, kad pagal juos būtų taikomi duomenų tikslumo tikrinimo mechanizmai; ragina Komisiją griežčiau prižiūrėti, kaip į nacionalinę teisę perkeliamos nuostatos, susijusios su tikrosios nuosavybės registrų kūrimu valstybėse narėse, siekiant užtikrinti, kad šie registrai veiktų tinkamai ir kad juose visuomenė galėtų susipažinti su aukštos kokybės duomenimis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina planus visoje ES užtikrinti centralizuotų mokėjimo ir banko sąskaitų mechanizmų sujungimą, kad būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas teisėsaugos institucijoms ir FŽP įvairiais tyrimo etapais greičiau susipažinti su finansine informacija ir palengvinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, visapusiškai laikantis taikomų duomenų apsaugos taisyklių; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją peržiūrėti informacijos, kuri turi būti renkama steigiant bendroves ir kuriant kitus juridinius asmenis, patikos fondus ir panašias juridines struktūras, taisykles ir pateikti pasiūlymų dėl išsamesnių nuostatų, susijusių su deramu klientų tikrinimu atidarant finansines sąskaitas, įskaitant banko sąskaitas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl labiau suderintų veiksmingų ir proporcingų atgrasomųjų sankcijų, ES lygmeniu taikytinų tais atvejais, kai nesilaikoma kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu taisyklių; |
| --- | --- |

9.

Kovos su pinigų plovimu direktyvos įgyvendinimas

| 10. | labai apgailestauja dėl to, kad dėl netinkamo Trečiosios kovos su pinigų plovimu direktyvos įgyvendinimo nebuvo pradėtos pažeidimo nagrinėjimo procedūros, ir ragina Komisiją pagrįstais atvejais prieš valstybes nares pradėti tokias pažeidimo nagrinėjimo procedūras; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad daug valstybių narių nepakankamai įgyvendina Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą; todėl palankiai vertina Komisijos principą visiškai netoleruoti tokių atvejų ir tai, kad ji, remdamasi atliktų išsamumo patikrų išvadomis, prieš valstybes nares pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras; yra labai susirūpinęs dėl to, kad daugelis valstybių narių iki nustatyto termino, t. y. 2020 m. sausio 10 d., į nacionalinę teisę neperkėlė Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos, taip pat kad iki 2020 m. sausio 10 d. nesukūrė bendrovių ir kitų juridinių asmenų tikrųjų savininkų registrų ir iki 2020 m. kovo 10 d. – patikos fondų ir panašių juridinių struktūrų tikrųjų savininkų registrų; todėl palankiai vertina tai, kad Komisija jau yra pradėjusi keletą pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, ir toliau ragina Komisiją, remiantis atliktų išsamumo patikrų išvadomis, kuo greičiau prieš valstybes nares pradėti papildomas pažeidimo nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja dėl to, kad Komisija dėl nepakankamų pajėgumų pati negalėjo atlikti Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos įgyvendinimo teisingumo patikrų ir kad tol, kol jos užbaigiamos, nuo direktyvos įsigaliojimo dienos praeina keletas metų, todėl valstybėse narėse dar labiau vėluojama tinkamai įgyvendinti kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu įsipareigojimus; ragina Komisiją kuo greičiau užbaigti išsamias teisingumo patikras ir prireikus pradėti kitas pažeidimo nagrinėjimo procedūras; primygtinai ragina tas valstybes nares, kurios dar tinkamai į nacionalinę teisę neperkėlė ir neįgyvendino Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos ir Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos, nedelsiant tai padaryti; yra susirūpinęs dėl to, kad valstybėse narėse aukšto lygio korupcijos ir pinigų plovimo atvejais apskritai nepakankamai taikomos vykdymo užtikrinimo priemonės, ir ragina Komisiją labai atidžiai stebėti pokyčius bei šioje srityje imtis griežtesnių ir ryžtingesnių veiksmų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina tai, kad į tam tikroms konkrečioms valstybėms narėms skirtas rekomendacijas, kurias Taryba priėmė Europos semestro ciklo metu, įtrauktos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu srities rekomendacijos; primygtinai ragina Komisiją visų pirma įvertinti, ar nacionaliniai FŽP turi pakankamai išteklių, kad galėtų veiksmingai mažinti pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką; |
| --- | --- |

12.

ES didelės rizikos trečiųjų valstybių sąrašas

| 13. | ragina Komisiją toliau vertinti galimybę sudaryti galimų didelės rizikos trečiųjų valstybių pilkąjį sąrašą, vadovaujantis dabartiniu ES metodu, taikomu sudarant mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų sąrašą; reiškia susirūpinimą dėl to, kad galutinis vertinimas, kurio metu nustatomos strateginių trūkumų turinčios trečiosios valstybės, trunka 12 mėnesių, todėl gali būti be reikalo delsiama imtis veiksmingų kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu veiksmų; palankiai vertina tai, kad Komisija, atlikdama nepriklausomą trečiųjų valstybių vertinimą, kuris turėtų būti apsaugotas nuo geopolitinės įtakos, remiasi ne tik FATF sąrašo sudarymo procesu ir yra pasirengusi taikyti griežtesnius Penktojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje nustatytus kriterijus, ypač susijusius su tikrosios nuosavybės skaidrumu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | abejoja Komisijos metodu, išdėstytu jos tarnybų darbiniame dokumente „Didelės rizikos trečiųjų valstybių nustatymo metodika pagal Direktyvą (ES) 2015/849“, pagal kurį šalys, kuriose kyla didžiausio lygio grėsmė, nustatomos remiantis dviem kriterijais, kuriuos abu turi atitikti; rekomenduoja šalis, kuriose kyla didelė pinigų plovimo arba teroristų finansavimo grėsmė, automatiškai, nedelsiant ir be jokių kitų papildomų sąlygų įtraukti į nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų sąrašą ir iš jo išbraukti tik tada, kai bus visapusiškai įgyvendinti reikiami jų įsipareigojimai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją viešai užtikrinti skaidrų procesą, šiuo tikslu valstybėms, kurios įsipareigoja vykdyti reformas, kad nebūtų įtrauktos į tokį sąrašą, taikant aiškius ir konkrečius kriterijus; be to, ragina Komisiją skelbti atliktus vertinamų ir į sąrašą įtrauktų valstybių įvertinimus, kad būtų užtikrinama visuomenės kontrolė ir kad tokiu vertinimu nebūtų galima piktnaudžiauti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją prieš trečiąsias valstybes, kurios nebendradarbiauja atliekat Europos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu tyrimus, įskaitant valstybes, siejamas su tiriamosios žurnalistikos specialistės Daphnės Caruanos Galizios nužudymu, imtis atsakomųjų priemonių; |
| --- | --- |

16.

Šiuo metu ES vykdoma priežiūra

| 17. | pabrėžia, kad dabartinė ES kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistema turi su ES taisyklių įgyvendinimo užtikrinimu susijusių trūkumų ir kad ja remiantis nevykdoma veiksminga priežiūra; palaiko jau priimtą pasiūlymą išplėsti EBI įgaliojimus, tačiau dar kartą reiškia didelį susirūpinimą dėl abejotinų EBI gebėjimų atlikti nepriklausomą vertinimą, kuriuos lemia jos valdymo struktūra; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primygtinai ragina neleisti mokesčių rojuose įsikūrusiems subjektams naudotis Europos Sąjungos finansiniais ištekliais, įskaitant paramą, teikiamą reaguojant į COVID-19 epidemijos ekonominius ir socialinius padarinius; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina nacionalines kompetentingas institucijas, taip pat Europos Centrinį Banką (ECB), atliekant priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą (angl. SREP) atsižvelgti į finansinių nusikaltimų riziką, nes jie jau yra įgalioti tai daryti pagal galiojančią teisės aktų sistemą; ragina suteikti įgaliojimus ECB, neatsižvelgiant į nacionalinių kovos su pinigų plovimu institucijų vertinimus, panaikinti bet kokių euro zonoje veikiančių bankų, kurie nesilaiko prisiimtų kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu įsipareigojimų, licencijas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina EBI ištirti dokumentų nutekinimo skandalo „Luanda Leaks“ metu atskleistus faktus, visų pirma įvertinti, ar nebuvo pažeisti nacionalinės arba ES teisės aktai, taip pat įvertinti veiksmus, kurių ėmėsi finansų priežiūros institucijos; ragina EBI pateikti tinkamas rekomendacijas atitinkamoms kompetentingoms institucijoms dėl jų reformų ir veiksmų; ragina kitas nacionaliniu lygmeniu veikiančias kompetentingas institucijas pradėti arba toliau vykdyti dokumentų nutekinimo skandalo „Luanda Leaks“ metu atskleistų faktų tyrimus ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn suinteresuotuosius subjektus, pažeidusius kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu taisykles; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į tarptautinės tiriamosios žurnalistikos atstovų ir pranešėjų vaidmenį atskleidžiant galimus su korupcija, pinigų plovimu ir bendrais politikoje dalyvaujančių asmenų nusižengimais susijusius nusikaltimus, taip pat į finansų ir kitų sričių tarpininkų vaidmenį įliejant galbūt neteisėtai gautas lėšas į ES finansų sistemą, nes šioje srityje neatliekami tinkami patikrinimai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | susirūpinęs pažymi, kad kilus dokumentų nutekinimo skandalui „Luanda Leaks“, taip pat dėl kitų praeityje kilusių skandalų, pavyzdžiui, „Cum Ex“ ir „Lux Leaks“, Panamos dokumentų ir „Rojaus dokumentų“ piliečiai ne kartą buvo sukrėsti ir sumažėjo jų pasitikėjimas mūsų finansų ir mokesčių sistemomis; pabrėžia, kad labai svarbu atkurti visuomenės pasitikėjimą ir užtikrinti sąžiningas ir skaidrias mokesčių sistemas ir teisingumą mokesčių srityje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad ES turi rimtai spręsti savo vidaus problemas, visų pirma susijusias su žemo apmokestinimo lygio ir slaptumo jurisdikcijomis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad EBI ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (angl. ESMA) atliko atskirus dividendų arbitražo schemų tyrimus; atkreipia dėmesį į EBI darbuotojų apklausos rezultatus ir jos dešimties punktų 2020–2021 m. veiksmų planą, kuriuo siekiama tobulinti būsimą tokioms schemoms taikomų prudencinių taisyklių ir kovos su pinigų plovimu reikalavimų sistemą; vis dėlto apgailestauja, kad, atliekant EBI tyrimą, prireikė daugiau kaip 18 mėnesių, kad būtų padaryta išvada, jog reikia pradėti oficialų tyrimą; ragina Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją atlikti išsamų tyrimą ir kuo greičiau pateikti plataus užmojo rekomendacijas; apgailestauja dėl to, kad valstybių narių kompetentingos institucijos nesiima aiškių veiksmų, siekdamos pradėti subjektų ir asmenų, atsakingų už šią neteisėtą dividendų arbitražo praktiką, tyrimus ir juos patraukti baudžiamojon atsakomybėn, taip pat dėl nepakankamo institucijų tarpusavio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

23.

Valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas

| 24. | atkreipia dėmesį į būtinybę Europos Sąjungoje užtikrinti geresnį administracinių, teisminių ir teisėsaugos institucijų tarpusavio bendradarbiavimą; palankiai vertina tai, kad Komisija atsižvelgė į pakartotinį Parlamento raginimą atlikti galimybės sukurti valstybių narių FŽP veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmą poveikio vertinimą; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti ES FŽP, nes toks padalinys galėtų padėti nustatyti įtartinus tarpvalstybinio pobūdžio sandorius ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo tikslais atlikti bendrą analizę; siūlo už šį mechanizmą atsakingai įstaigai suteikti įgaliojimus teikti pasiūlymus dėl bendrų įgyvendinimo priemonių arba FŽP tarpusavio bendradarbiavimo standartų ir skatinti FŽP mokymą, gebėjimų stiprinimą ir dalijimąsi įgyta patirtimi; pabrėžia, kad svarbu už šį mechanizmą atsakingai įstaigai suteikti prieigą prie atitinkamos įvairiose valstybėse narėse kaupiamos informacijos ir įgaliojimus nagrinėti tarpvalstybinius atvejus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina patvirtinti kitas iniciatyvas, kurias įgyvendinant ES ir nacionaliniu lygmenimis būtų galima imtis veiksmų kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu srityje, pvz., išplėsti Europos prokuratūros (angl. EPPO) ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (pranc. OLAF) kompetenciją ir stiprinti esamas agentūras, pavyzdžiui, Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūrą (Europolą) ir Eurojustą; atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą stiprinti Europolo įgaliojimus, kaip nurodyta jos patikslintoje darbo programoje, ir primena, kad sustiprinti įgaliojimai turėtų būti neatsiejami nuo tinkamos parlamentinės kontrolės; mano, kad vienas iš prioritetų turėtų būti stiprinti Europolo įgaliojimus reikalauti pradėti tarpvalstybinius tyrimus, ypač tais atvejais, kai vykdomi rimti išpuoliai prieš pranešėjus ir tiriamosios žurnalistikos specialistus, kurie atlieka labai svarbų vaidmenį atskleidžiant korupcijos, sukčiavimo, netinkamo valdymo atvejus ir kitus viešajame ir privačiajame sektoriuose daromus pažeidimus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina tai, kad buvo įsteigtas Europolo Europos finansinių ir ekonominių nusikaltimų centras, kuris padės didinti valstybėms narėms ir ES įstaigoms kovos su finansiniais ir ekonominiais nusikaltimais srityje teikiamą operatyvinę paramą ir skatins sistemingai atlikti finansų tyrimus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pateikti pasiūlymą dėl Europos tarpvalstybinių mokesčių srities ir kitų tarpvalstybinių finansinių nusikaltimų tyrimų sistemos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | šiuo tikslu ragina valstybes nares ir ES institucijas sudaryti palankesnes sąlygas greitai įsteigti Europos prokuratūrą ir mano, kad visos valstybės narės, kurios dar nepaskelbė ketinimo prisijungti prie Europos prokuratūros, turėtų tai padaryti; ragina skirti tikrovę atitinkančių finansinių ir žmogiškųjų išteklių, taip pat ragina valstybes nares paskirti nuolatinius deleguotuosius prokurorus, kad finansiniai ir žmogiškieji ištekliai atitiktų numatomą didelį Europos prokuratūros darbo krūvį; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad siūlomų biudžeto ir žmogiškųjų išteklių nepakanka, kad būtų galima visapusiškai remti kovos su pinigų plovimu srities tyrimus ir esamus veiklos koordinavimo mechanizmus, pavyzdžiui, Kovos su pinigų plovimu operatyvinį tinklą (angl. AMON) ir keitimosi informacija platformą „FIU.net“; |
| --- | --- |

29.

Kiti susiję aspektai

| 30. | pabrėžia tinkamo viešojo ir privačiojo sektorių tarpusavio bendradarbiavimo, įskaitant galimą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę (angl. PPP), teikiamas galimybes renkant finansinės žvalgybos informaciją kovoti su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu ir pažymi, kad ateityje turi būti geriau naudojamasi tokiomis galimybėmis, pavyzdžiui, teisėsaugos institucijų, FŽP ir privačiojo sektoriaus keitimosi informacija platformomis; ragina visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus prisidėti prie šios veiklos, visų pirma viešų konsultacijų metu dalijantis dabartinės tinkamai veikiančios praktikos pavyzdžiais; laikosi nuomonės, kad palaikant tokį bendradarbiavimą turėtų būti griežtai laikomasi taikomomis duomenų apsaugos taisyklėmis nustatytų apribojimų ir pagrindinių teisių; ragina Komisiją pasiūlyti aiškų trišalių platformų kūrimo teisinį pagrindą, kuriuo būtų reglamentuojamos dalyvių pareigos, nustatomi dalyvių profiliai ir užtikrinama, kad būtų laikomasi tokių pat taisyklių, susijusių su keitimusi informacija, privatumo ir asmens duomenų apsauga, duomenų saugumu, įtariamųjų teisėmis ir kitomis pagrindinėmis teisėmis; laikosi nuomonės, kad, norint didinti kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimų veiksmingumą, labai svarbu laiku teikti išsamią grįžtamąją informaciją apie pranešimų, susijusių su įtariamu pinigų plovimu ar teroristų finansavimu, veiksmingumą ir toliau taikytas priemones; |
| --- | --- |

30.

| 31. | dar kartą ragina valstybes nares kuo greičiau laipsniškai naikinti visas įgyvendinamas pilietybės suteikimo investuotojams programas (angl. CBI) arba leidimo gyventi suteikimo investuotojams programas (angl. RBI), ypač tais atvejais, kai jas įgyvendinant neatliekama pakankamai patikrinimų ir trūksta skaidrumo, kad būtų galima mažinti ne tik kitų rūšių ES ir jos valstybėms narėms kylančią politinę, ekonominę ir saugumo riziką, bet ir dažnai su tokiomis programomis siejamą pinigų plovimo grėsmę, darančią neigiamą poveikį tarpusavio pasitikėjimui ir Šengeno erdvės vientisumui; ragina Komisiją kuo greičiau pranešti apie priemones, kurių ji ketina imtis dėl pilietybės arba leidimo gyventi suteikimo investuotojams programų, taip pat apie visas jos ekspertų grupės šioje srityje padarytas išvadas; ragina Komisiją toliau vertinti, ar įvykdytos išankstinės sąlygos, kad prieš valstybes nares dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4 straipsnio 3 dalies pažeidimo būtų galima pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina 2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1805 dėl nutarimų įšaldyti ir konfiskuoti turtą tarpusavio pripažinimo (29), kad būtų sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniu mastu susigrąžinti nusikalstamu būdu įgytą turtą, taip pat tinkamai į nacionalinę teisę perkelti ir įgyvendinti Direktyvą 2014/42/ES dėl nusikaltimų priemonių ir pajamų iš nusikaltimų įšaldymo ir konfiskavimo Europos Sąjungoje; ragina Komisiją atnaujinti turimus duomenis apie areštuotą ir konfiskuotą turtą; ragina Komisiją į būsimus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų įtraukti nuostatas, kuriomis FŽP būtų sudaromos sąlygos lengviau taikyti administracines lėšų įšaldymo priemones, ir teisinį pagrindą, kuriuo finansų įstaigos būtų įpareigojamos sklandžiai imtis tolesnių veiksmų dėl prašymų atšaukti operacijas ir tuos prašymus vykdyti, taip pat nuostatas, kuriomis būtų galima užtikrinti spartų tarpvalstybinį valdžios institucijų bendradarbiavimą šioje srityje; yra susirūpinęs dėl to, kad bendri rezultatai konfiskuojamo turto masto srityje yra nepatenkinami ir kad konfiskuojamo turto dalis ES tebėra labai maža; ragina Komisiją itin daug dėmesio skirti konfiskuoto turto naudojimo viešojo intereso labui arba socialiniais tikslais taisyklėms ir stengtis užtikrinti, kad konfiskuotas turtas būtų grąžinamas nukentėjusiesiems, esantiems trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina Komisijos nurodytą galimybę suteikti ES kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijai tam tikrų įgaliojimų stebėti, kaip valstybėse narėse turtas įšaldomas taikant ES ribojamąsias priemones (sankcijas), ir padėti tai daryti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina tai, kad priimta Direktyva (ES) 2018/1673, kuria pradedamos taikyti naujos baudžiamosios teisės nuostatos ir sudaromos palankesnės sąlygos palaikyti veiksmingesnį ir spartesnį tarpvalstybinį kompetentingų institucijų bendradarbiavimą, siekiant efektyviau užkirsti kelią pinigų plovimui ir su juo susijusiam terorizmo finansavimui bei organizuotam nusikalstamumui; ragina toliau nagrinėti būtinybę derinti galiojančias taisykles, įskaitant tam tikrų pirminių pinigų plovimo srities nusikaltimų, pavyzdžiui, mokestinių nusikaltimų, apibrėžtis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palankiai vertina tai, kad priimta Direktyva (ES) 2019/1153, ir laukia, kol Komisija įvertins, ar būtina ir proporcinga išplėsti finansinės informacijos apibrėžtį, į ją įtraukiant bet kokios rūšies informaciją ar duomenis, kuriuos turi valdžios institucijos arba įpareigotieji subjektai ir kurie yra prieinami FŽP, taip pat galimybes ir iššūkius, susijusius su keitimosi finansine informacija ar finansine analize tarp FŽP Sąjungoje išplėtimu, įtraukiant keitimąsi informacija apie sunkias nusikalstamas veikas, kurios nėra terorizmas ar organizuotas nusikalstamumas, susijęs su terorizmu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | yra susirūpinęs dėl to, kad COVID-19 pandemija gali turėti įtakos valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus subjektų gebėjimams įgyvendinti kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu standartus; ragina Komisiją, veiksmus derinant su EBI, surengti konsultacijas su nacionalinėmis valdžios institucijomis, atsakingomis už kovą su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu, kad būtų galima įvertinti konkrečią dėl COVID-19 protrūkio atsiradusią pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką bei sunkumus, ir, remiantis šių konsultacijų išvadomis, parengti konkrečias atsparumo didinimo ir vykdymo užtikrinimo stiprinimo gaires; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad ES visame pasaulyje dėl kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistemos laikytųsi vieningos nuomonės, visų pirma sudarant sąlygas Komisijai atstovauti ES Finansinių veiksmų darbo grupėje, laikantis Sutarties nuostatų ir kaip tai daroma kitose politikos srityse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina ES lygmeniu veikiančias įstaigas, pavyzdžiui, Europos duomenų apsaugos valdybą, pateikti aiškesnes asmens duomenų ir privatumo apsaugos ir kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistemos reikalavimų laikymosi gaires, visų pirma tokiais klausimais kaip deramo tikrinimo įpareigojimai ir duomenų saugojimas, nes praeityje nacionalinės duomenų apsaugos įstaigos įvairiose valstybėse narėse yra paskelbusios įvairių metodų; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina atitinkamam Komisijos Finansinio stabilumo, finansinių paslaugų ir kapitalo rinkų sąjungos generalinio direktorato skyriui skirti daugiau žmogiškųjų ir finansinių išteklių ir palankiai vertina tai, kad EBI skirta papildomų išteklių; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina valstybes nares visapusiškai ir skaidriai ištirti visus pinigų plovimo atvejus ir su šiuo reiškiniu susijusius nusikaltimus, apie kuriuos buvo pranešta, pavyzdžiui, pranešėjų ir žurnalistų nužudymo bei prieš juos panaudoto smurto atvejus; pakartoja savo poziciją, kad reikėtų teikti Daphnės Caruanos Galizios apdovanojimą, kurį skirtų Parlamentas; ragina Maltos valdžios institucijas sutelkti visus turimus išteklius, siekiant nustatyti asmenis, kursčiusius nužudyti Daphnę Caruaną Galizią, ir tęsti asmenų, kuriems vis dar turi būti pateikti rimti įtarimai pinigų plovimu, veiklos tyrimus, nes jos pranešimai buvo patvirtinti Panamos dokumentuose atskleistais faktais; be to, ragina Maltos valdžios institucijas atlikti finansų tarpininkų, kurie siejami su palaikomųjų paslaugų įmone „Mossack Fonseca“ (ji vis dar vykdo veiklą Maltoje), veiklos tyrimus ir yra susirūpinęs dėl neveiksmingos apskaitos specialistų savireguliavimo sistemos; ragina išduoti Maltai buvusį banko „Pilatus Bank“ savininką ir valdybos pirmininką, nes JAV teisingumo departamentas dėl procedūrinių problemų panaikino jam pateiktus kaltinimus, ir primygtinai ragina Maltos valdžios institucijas dėl įtarimų pinigų plovimu ir kitais finansiniais nusikaltimais šį bankininką patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

40.

| 41. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad neužtikrinama veiksminga priežiūra – tai paaiškėjo skandalo, susijusio su banku „Danske Bank“, metu atliekant Danijos ir Estijos priežiūros institucijų veiklos vertinimą; be to, yra susirūpinęs dėl neseniai kilusio skandalo, susijusio su finansinių paslaugų teikėju „Wirecard“, taip pat dėl vaidmens, kurį atliko Vokietijos finansų priežiūros tarnyba „BaFin“, ir galimų jos veiklos trūkumų; atkreipia dėmesį į apskaitininkų profesijos savireguliavimo nesėkmę taip pat ir šiuo atveju; pažymi, kad šios finansinių technologijų bendrovės priskyrimas „technologijų“ bendrovėms, o ne mokėjimo paslaugų teikėjams, labiausiai prisidėjo prie reguliavimo nesėkmių; ragina Komisiją skubiai spręsti šią problemą užtikrinant, kad mokėjimo įmonės būtų tinkamai klasifikuojamos; ragina ES ir nacionalines kompetentingas institucijas pradėti trūkstamų 1,9 mlrd. EUR tyrimą ir ragina Komisiją ieškoti būdų, kaip gerinti apskaitos sektoriaus veikimą, be kita ko, atliekant bendrą auditą; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  OL L 141, 2015 6 5, p. 73.

(2)  OL L 156, 2018 6 19, p. 43.

(3)  OL L 334, 2019 12 27, p. 1.

(4)  OL L 186, 2019 7 11, p. 122.

(5)  OL L 284, 2018 11 12, p. 22.

(6)  OL L 284, 2018 11 12, p. 6.

(7)  OL L 127, 2014 4 29, p. 39.

(8)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(9)  OL L 305, 2019 11 26, p. 17.

(10)  OL C 390, 2019 11 18, p. 111.

(11)  OL C 356, 2018 10 4, p. 29.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0328.

(13)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0103.

(14)  OL L 254, 2016 9 20, p. 1.

(15)  OL L 19, 2018 1 24, p. 1.

(16)  OL L 41, 2018 2 14, p. 4.

(17)  OL L 246, 2018 10 2, p. 1.

(18)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0216.

(19)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0240.

(20)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0022.

(21)  Politinės žurnalistikos įmonės „Politico“ straipsnis „Nesėkminga kova su nešvariais pinigais – politinis naujos Komisijos galvos skausmas“ (angl. Dirty money failures signal policy headaches for new Commission), 2019 m. liepos 24 d.

(22)  Europolas, „Ar nusikalsti vis dar pelninga? Nusikalstamu būdu įgyto turto susigrąžinimas ES. 2010–2014 m. statistinės informacijos tyrimas“ (angl. Does crime still pay? – Criminal Asset Recovery in the EU – Survey of Statistical Information 2010-2014), 2016 m. vasario 1 d.

(23)  Europos Komisija, Finansinio stabilumo, finansinių paslaugų ir kapitalo rinkų sąjungos generalinis direktoratas, „Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę padėtis“ (angl. Anti-money laundering directive V (AMLD V) – transposition status), 2020 m. birželio 2 d.

(24)  2020 m. gegužės 7 d. Komisijos komunikatas dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų plano (C(2020)2800).

(25)  Finansinių veiksmų darbo grupė, „Su COVID-19 susijęs pinigų plovimas ir teroristų finansavimas. Kylanti rizika ir politinės atsako priemonės“ (angl. COVID-19-related Money Laundering and Terrorist Financing – Risks and Policy Responses), 2020 m. gegužės mėn.

(26)  Europolas, „Galimybės pasipelnyti iš pandemijos. Kaip nusikaltėliai naudojasi COVID-19 krize“ (angl. Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis), 2020 m. kovo 27 d.

(27)  Europos bankininkystės institucija, „EBI pareiškimas dėl veiksmų, kuriais siekiama mažinti finansinių nusikaltimų riziką COVID-19 pandemijos metu“ (angl. EBA statement on actions to mitigate financial crime risks in the COVID-19 pandemic), 2020 m. kovo 31 d.

(28)  Global Financial Integrity, „Trade-Related Illicit Financial Flows in 135 Developing Countries: 2008-2017“, 2020 m. kovo 3 d.

(29)  OL L 303, 2018 11 28, p. 1.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/102

---

P9_TA(2020)0205

ES visuomenės sveikatos strategija laikotarpiu po COVID-19

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES visuomenės sveikatos strategijos po COVID-19 (2020/2691(RSP))

(2021/C 371/13)

Europos Parlamentas

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4, 6, 9, 114, 153, 169 ir 191 straipsnius, ypač į jos 168 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4, 6, 9, 114, 153, 169 ir 191 straipsnius, ypač į jos 168 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 35 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 35 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 ir jos padariniais (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 ir jos padariniais (1),

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) manifestą dėl sveiko ir ekologiško atsigavimo po COVID-19 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) manifestą dėl sveiko ir ekologiško atsigavimo po COVID-19 (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi dėl COVID-19 išaiškėjo tarpusavio priklausomybė tarp žmonių sveikatos ir mūsų planetos būklės ir mūsų pažeidžiamumo aspektai; kadangi dėl antropogeninės klimato kaitos, biologinės įvairovės naikinimo ir aplinkos būklės blogėjimo zoonotinės ligos, kurias žmonėms perduoda gyvūnai, sukelia dar rimtesnes pasekmes; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl COVID-19 išaiškėjo tarpusavio priklausomybė tarp žmonių sveikatos ir mūsų planetos būklės ir mūsų pažeidžiamumo aspektai; kadangi dėl antropogeninės klimato kaitos, biologinės įvairovės naikinimo ir aplinkos būklės blogėjimo zoonotinės ligos, kurias žmonėms perduoda gyvūnai, sukelia dar rimtesnes pasekmes;

| B. | kadangi PSO manifeste dėl sveiko ir ekologiško atsigavimo po COVID-19 nustatytos šešios būtinos sveiko ir ekologiško atsigavimo sąlygos:






  a. | apsaugoti ir išsaugoti žmonių sveikatos šaltinį – gamtą; |
| --- | --- | --- |

B.

kadangi PSO manifeste dėl sveiko ir ekologiško atsigavimo po COVID-19 nustatytos šešios būtinos sveiko ir ekologiško atsigavimo sąlygos:

a.

apsaugoti ir išsaugoti žmonių sveikatos šaltinį – gamtą;

| b. | investuoti į svarbiausias paslaugas, pradedant vandeniu ir sanitarija, baigiant švaria sveikatos priežiūros infrastruktūrai teikiama energija; |
| --- | --- |

b.

investuoti į svarbiausias paslaugas, pradedant vandeniu ir sanitarija, baigiant švaria sveikatos priežiūros infrastruktūrai teikiama energija;

| c. | užtikrinti greitą perėjimą prie sveikatai palankios energijos; |
| --- | --- |

c.

užtikrinti greitą perėjimą prie sveikatai palankios energijos;

| d. | skatinti sveikatai palankias, tvarias maisto sistemas; |
| --- | --- |

d.

skatinti sveikatai palankias, tvarias maisto sistemas;

| e. | statyti sveikatai palankius, tinkamus gyventi miestus; |
| --- | --- |

e.

statyti sveikatai palankius, tinkamus gyventi miestus;

| f. | nebenaudoti mokesčių mokėtojų pinigų taip, kad būtų finansuojama tarša; |
| --- | --- |

f.

nebenaudoti mokesčių mokėtojų pinigų taip, kad būtų finansuojama tarša;

| C. | kadangi šioje rezoliucijoje daugiau dėmesio bus skiriama visuomenės sveikatos sričiai, kurios taikymo sritis yra siauresnė, kaip nurodyta SESV 168 ir 114 straipsniuose; |
| --- | --- |

C.

kadangi šioje rezoliucijoje daugiau dėmesio bus skiriama visuomenės sveikatos sričiai, kurios taikymo sritis yra siauresnė, kaip nurodyta SESV 168 ir 114 straipsniuose;

| D. | kadangi COVID-19 atskleidė, jog Europos Sąjunga neturi pakankamai patikimų priemonių, kad spręstų ekstremaliąją sveikatos situaciją, pvz., sustabdytų naujos infekcinės ligos plitimą, kuri dėl savo pobūdžio plinta visame pasaulyje; |
| --- | --- |

D.

kadangi COVID-19 atskleidė, jog Europos Sąjunga neturi pakankamai patikimų priemonių, kad spręstų ekstremaliąją sveikatos situaciją, pvz., sustabdytų naujos infekcinės ligos plitimą, kuri dėl savo pobūdžio plinta visame pasaulyje;

| E. | kadangi Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) sveikatą apibrėžia kaip „visiškos fizinės, protinės ir socialinės gerovės būseną, o ne tik ligos arba negalios nebuvimą“; |
| --- | --- |

E.

kadangi Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) sveikatą apibrėžia kaip „visiškos fizinės, protinės ir socialinės gerovės būseną, o ne tik ligos arba negalios nebuvimą“;

| F. | kadangi teisė į fizinę ir psichikos sveikatą yra pagrindinė žmogaus teisė; kadangi kiekvienas žmogus turi teisę gauti modernias ir visapusiškas sveikatos priežiūros paslaugas nepatirdamas diskriminacijos; kadangi visuotinė sveikatos apsauga yra darnaus vystymosi tikslas, kurį visos pasirašiusios šalys yra įsipareigojusios pasiekti iki 2030 m.; |
| --- | --- |

F.

kadangi teisė į fizinę ir psichikos sveikatą yra pagrindinė žmogaus teisė; kadangi kiekvienas žmogus turi teisę gauti modernias ir visapusiškas sveikatos priežiūros paslaugas nepatirdamas diskriminacijos; kadangi visuotinė sveikatos apsauga yra darnaus vystymosi tikslas, kurį visos pasirašiusios šalys yra įsipareigojusios pasiekti iki 2030 m.;

| G. | kadangi SESV 168 straipsnyje nustatyta, kad „žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis“, ir kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra ne kartą nusprendęs, kad ES gali siekti visuomenės sveikatos tikslų taikydama vidaus rinkos priemones; |
| --- | --- |

G.

kadangi SESV 168 straipsnyje nustatyta, kad „žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis“, ir kadangi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra ne kartą nusprendęs, kad ES gali siekti visuomenės sveikatos tikslų taikydama vidaus rinkos priemones;

| H. | kadangi SESV 168 straipsnyje nurodyta, kad už savo sveikatos politikos apibrėžimą ir už sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą, įskaitant sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros valdymą ir jiems skiriamų išteklių paskirstymą, atsako valstybės narės; |
| --- | --- |

H.

kadangi SESV 168 straipsnyje nurodyta, kad už savo sveikatos politikos apibrėžimą ir už sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą, įskaitant sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros valdymą ir jiems skiriamų išteklių paskirstymą, atsako valstybės narės;

| I. | kadangi Europos Sąjunga vis dar gali patobulinti savo visuomenės sveikatos politiką pagal Sutartyse įtvirtintus parametrus; kadangi Sutarčių nuostatos dėl visuomenės sveikatos vis dar nėra taikomos pakankamai, kalbant apie įsipareigojimus, kuriems įgyvendinti jos galėtų būti naudojamos (3); |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Sąjunga vis dar gali patobulinti savo visuomenės sveikatos politiką pagal Sutartyse įtvirtintus parametrus; kadangi Sutarčių nuostatos dėl visuomenės sveikatos vis dar nėra taikomos pakankamai, kalbant apie įsipareigojimus, kuriems įgyvendinti jos galėtų būti naudojamos (3);

| J. | kadangi visuomenės sveikatos priežiūros sistemos patiria didelį spaudimą, siekdamos užtikrinti tinkamą visų pacientų priežiūrą; kadangi jokios valstybės biudžeto deficito mažinimo priemonės neturėtų lemti nepakankamo sveikatos priežiūros sistemos finansavimo ar pacientų kančių; |
| --- | --- |

J.

kadangi visuomenės sveikatos priežiūros sistemos patiria didelį spaudimą, siekdamos užtikrinti tinkamą visų pacientų priežiūrą; kadangi jokios valstybės biudžeto deficito mažinimo priemonės neturėtų lemti nepakankamo sveikatos priežiūros sistemos finansavimo ar pacientų kančių;

| K. | kadangi pripažįstama, kad galimybė naudotis tarpvalstybinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis ir geresnis koordinavimas ir gerosios patirties skatinimas tarp valstybių narių gali būti labai naudingi visuomenės sveikatai (4); |
| --- | --- |

K.

kadangi pripažįstama, kad galimybė naudotis tarpvalstybinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis ir geresnis koordinavimas ir gerosios patirties skatinimas tarp valstybių narių gali būti labai naudingi visuomenės sveikatai (4);

| L. | kadangi dėl dabartinių demografinių tendencijų, galimybių visiems naudotis gydymo paslaugomis, didelio lėtinių ligų paplitimo, e. sveikatos / skaitmeninimo ir sveikatos priežiūros sistemų tvarumo Europos Sąjungos visuomenės sveikatos politikai skiriama vis daugiau dėmesio; |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl dabartinių demografinių tendencijų, galimybių visiems naudotis gydymo paslaugomis, didelio lėtinių ligų paplitimo, e. sveikatos / skaitmeninimo ir sveikatos priežiūros sistemų tvarumo Europos Sąjungos visuomenės sveikatos politikai skiriama vis daugiau dėmesio;

| M. | kadangi 2009 m. spalio 20 d. Komisijos komunikate „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (COM(2009)0567) pažymima, kad visoje Europos Sąjungoje pastebimas socialinės padėties poveikis sveikatos būklei; kadangi PSO apibrėžia šį socialinės padėties poveikį sveikatai kaip socialinės ir ekonominės nelygybės sąsają su nelygybe sveikatos ir naudojimosi sveikatos priežiūros paslaugomis srityse; kadangi sveikatos priežiūros skirtumai kyla dėl socialinių skirtumų, susijusių su gyvenimo sąlygomis ir socialinio elgesio modeliais, su lytimi, rase, švietimo standartais, užimtumu, pajamomis ir nevienodu galimybių pasinaudoti medicinos pagalbos, ligų profilaktikos ir sveikatingumo didinimo paslaugomis paskirstymu; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2009 m. spalio 20 d. Komisijos komunikate „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (COM(2009)0567) pažymima, kad visoje Europos Sąjungoje pastebimas socialinės padėties poveikis sveikatos būklei; kadangi PSO apibrėžia šį socialinės padėties poveikį sveikatai kaip socialinės ir ekonominės nelygybės sąsają su nelygybe sveikatos ir naudojimosi sveikatos priežiūros paslaugomis srityse; kadangi sveikatos priežiūros skirtumai kyla dėl socialinių skirtumų, susijusių su gyvenimo sąlygomis ir socialinio elgesio modeliais, su lytimi, rase, švietimo standartais, užimtumu, pajamomis ir nevienodu galimybių pasinaudoti medicinos pagalbos, ligų profilaktikos ir sveikatingumo didinimo paslaugomis paskirstymu;

| N. | kadangi ES dabar reguliuoja produktus, kurie turi poveikį sveikatai ir sukelia su sveikata susijusias pasekmes, įskaitant tabaką, alkoholį, maistą ir chemines medžiagas, taip pat vaistus ir medicinos priemones; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES dabar reguliuoja produktus, kurie turi poveikį sveikatai ir sukelia su sveikata susijusias pasekmes, įskaitant tabaką, alkoholį, maistą ir chemines medžiagas, taip pat vaistus ir medicinos priemones;

| O. | kadangi atsparumas antimikrobinėms medžiagoms kelia didelį pavojų žmonių ir gyvūnų sveikatai visame pasaulyje; |
| --- | --- |

O.

kadangi atsparumas antimikrobinėms medžiagoms kelia didelį pavojų žmonių ir gyvūnų sveikatai visame pasaulyje;

| P. | kadangi ES klinikinių bandymų ir sveikatos priežiūros sistemų koordinavimo reglamentavimas ir politika nustatyti Tarpvalstybinės sveikatos priežiūros direktyvoje (5) ir kadangi diskusijos dėl pasiūlymų dėl sveikatos technologijų vertinimo dar tebevyksta; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES klinikinių bandymų ir sveikatos priežiūros sistemų koordinavimo reglamentavimas ir politika nustatyti Tarpvalstybinės sveikatos priežiūros direktyvoje (5) ir kadangi diskusijos dėl pasiūlymų dėl sveikatos technologijų vertinimo dar tebevyksta;

| Q. | kadangi sveikatos srities moksliniai tyrimai finansuojami pagal programą „Horizontas 2020“ ir būsimą bendrąją programą „Europos horizontas“, Sveikatos programą ir būsimą programą „ES – sveikatos labui“ („EU4Health“) bei kitų ES fondų lėšomis; kadangi, remiantis programa „ES – sveikatos labui“, kurios siūlomas biudžetas siekia 9,4 mlrd. EUR, aiškiai matyti, kad ES atlieka vis svarbesnį vaidmenį visuomenės sveikatos politikoje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi sveikatos srities moksliniai tyrimai finansuojami pagal programą „Horizontas 2020“ ir būsimą bendrąją programą „Europos horizontas“, Sveikatos programą ir būsimą programą „ES – sveikatos labui“ („EU4Health“) bei kitų ES fondų lėšomis; kadangi, remiantis programa „ES – sveikatos labui“, kurios siūlomas biudžetas siekia 9,4 mlrd. EUR, aiškiai matyti, kad ES atlieka vis svarbesnį vaidmenį visuomenės sveikatos politikoje;

| R. | kadangi Europos vaistų agentūra, Europos cheminių medžiagų agentūra, Europos maisto saugos tarnyba, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras ir Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra yra Europos Sąjungos agentūros, atliekančios svarbias su visuomenės sveikata susijusias funkcijas; |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos vaistų agentūra, Europos cheminių medžiagų agentūra, Europos maisto saugos tarnyba, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras ir Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra yra Europos Sąjungos agentūros, atliekančios svarbias su visuomenės sveikata susijusias funkcijas;

| S. | kadangi per dabartinę sveikatos krizę buvo visapusiškai išbandyta dabartinė reagavimo į ekstremalias situacijas infrastruktūra, įskaitant Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro veiklą, Sprendimą dėl tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai ir Sąjungos civilinės saugos mechanizmą; |
| --- | --- |

S.

kadangi per dabartinę sveikatos krizę buvo visapusiškai išbandyta dabartinė reagavimo į ekstremalias situacijas infrastruktūra, įskaitant Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro veiklą, Sprendimą dėl tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai ir Sąjungos civilinės saugos mechanizmą;

| T. | kadangi darbuotojai sveikatos ir priežiūros sektoriuose patyrė nederamai didelę riziką ir kai kuriais atvejais buvo priversti priimti sprendimus dėl to, kas gali gauti intensyviosios sveikatos priežiūros paslaugas; kadangi daug svarbiausių darbuotojų, tarpvalstybinių darbuotojų ir sezoninių darbuotojų, taip pat darbuotojų tokiuose pramonės sektoriuose, kaip skerdyklų ir maisto gamybos sektoriai, buvo itin pažeidžiamoje padėtyje; |
| --- | --- |

T.

kadangi darbuotojai sveikatos ir priežiūros sektoriuose patyrė nederamai didelę riziką ir kai kuriais atvejais buvo priversti priimti sprendimus dėl to, kas gali gauti intensyviosios sveikatos priežiūros paslaugas; kadangi daug svarbiausių darbuotojų, tarpvalstybinių darbuotojų ir sezoninių darbuotojų, taip pat darbuotojų tokiuose pramonės sektoriuose, kaip skerdyklų ir maisto gamybos sektoriai, buvo itin pažeidžiamoje padėtyje;

| U. | kadangi COVID-19 krizė pakeitė daugelio Europos darbuotojų darbo sąlygas, išryškindama kai kurias jau esamas problemas ir iškeldama naujus su sveikata ir sauga darbo vietoje susijusius klausimus; |
| --- | --- |

U.

kadangi COVID-19 krizė pakeitė daugelio Europos darbuotojų darbo sąlygas, išryškindama kai kurias jau esamas problemas ir iškeldama naujus su sveikata ir sauga darbo vietoje susijusius klausimus;

| V. | kadangi COVID-19 neproporcingai paveikė pažeidžiamas gyventojų grupes, etnines mažumas, slaugos namų gyventojus, taip pat apgyvendinimo paslaugas vyresniems ir neįgaliems žmonėms; |
| --- | --- |

V.

kadangi COVID-19 neproporcingai paveikė pažeidžiamas gyventojų grupes, etnines mažumas, slaugos namų gyventojus, taip pat apgyvendinimo paslaugas vyresniems ir neįgaliems žmonėms;

| W. | kadangi sveikatos krizė padarė neigiamą poveikį galimybei gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paslaugas, o moterys, vaikai ir LGBT+ asmenys susidūrė su didesne smurto ir diskriminacijos rizika; |
| --- | --- |

W.

kadangi sveikatos krizė padarė neigiamą poveikį galimybei gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paslaugas, o moterys, vaikai ir LGBT+ asmenys susidūrė su didesne smurto ir diskriminacijos rizika;

| X. | kadangi kol kas nežinoma apie daugelį ilgalaikių COVID-19 padarinių sveikatai, įskaitant poveikį psichikos sveikatai; |
| --- | --- |

X.

kadangi kol kas nežinoma apie daugelį ilgalaikių COVID-19 padarinių sveikatai, įskaitant poveikį psichikos sveikatai;

| Y. | kadangi COVID-19 sveikatos krizė ir jos plitimas visoje Europoje atskleidė valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų pajėgumų skirtumus ir parodė, kad tais atvejais, kai kyla netikėta grėsmė sveikatos srityje, tam tikros valstybės narės gali tapti priklausomos nuo savo kaimyninių šalių, kurių sistemos yra pakankamai atsparios; |
| --- | --- |

Y.

kadangi COVID-19 sveikatos krizė ir jos plitimas visoje Europoje atskleidė valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų pajėgumų skirtumus ir parodė, kad tais atvejais, kai kyla netikėta grėsmė sveikatos srityje, tam tikros valstybės narės gali tapti priklausomos nuo savo kaimyninių šalių, kurių sistemos yra pakankamai atsparios;

| Z. | kadangi visos ES duomenis yra sunku palyginti dėl skirtingų požiūrių į su COVID-19 susijusių duomenų rinkimą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi visos ES duomenis yra sunku palyginti dėl skirtingų požiūrių į su COVID-19 susijusių duomenų rinkimą;

| AA. | kadangi COVID-19 krizė parodė, kokia svarbi yra įrodymais grindžiama sveikatos politika, įskaitant prevencijos ir gydymo iniciatyvas; kadangi prevencinės priemonės turėtų būti proporcingos; |
| --- | --- |

AA.

kadangi COVID-19 krizė parodė, kokia svarbi yra įrodymais grindžiama sveikatos politika, įskaitant prevencijos ir gydymo iniciatyvas; kadangi prevencinės priemonės turėtų būti proporcingos;

| AB. | kadangi buvo sėkmingai pasinaudota ES bendrais viešaisiais pirkimais siekiant įsigyti asmeninių apsaugos priemonių (AAP), testavimo priemonių, ventiliatorių ir kai kurių vaistų, tačiau mechanizmas pasirodė lėtesnis ir ne toks efektyvus nei reikia; kadangi ES pajėgumai buvo padidinti, siekiant sukaupti pagrindinius išteklius, pvz., kaukes, ventiliatorius ir laboratorinę įrangą, kurie turi būti paskirstomi ten, kur jų labiausiai reikia; |
| --- | --- |

AB.

kadangi buvo sėkmingai pasinaudota ES bendrais viešaisiais pirkimais siekiant įsigyti asmeninių apsaugos priemonių (AAP), testavimo priemonių, ventiliatorių ir kai kurių vaistų, tačiau mechanizmas pasirodė lėtesnis ir ne toks efektyvus nei reikia; kadangi ES pajėgumai buvo padidinti, siekiant sukaupti pagrindinius išteklius, pvz., kaukes, ventiliatorius ir laboratorinę įrangą, kurie turi būti paskirstomi ten, kur jų labiausiai reikia;

| AC. | kadangi per COVID-19 sveikatos krizę imtasi įvairių ad hoc priemonių, įskaitant Komisijos ekspertų grupės įsteigimą, pacientų gydymo gaires ir sveikatos priežiūros darbuotojų siuntimą į kitas valstybes nares; |
| --- | --- |

AC.

kadangi per COVID-19 sveikatos krizę imtasi įvairių ad hoc priemonių, įskaitant Komisijos ekspertų grupės įsteigimą, pacientų gydymo gaires ir sveikatos priežiūros darbuotojų siuntimą į kitas valstybes nares;

| AD. | kadangi vaistų tiekimo grandinės yra priklausomos nuo veikliųjų vaistinių medžiagų ar generinių vaistų, kurie yra gaminami trečiosiose šalyse, kartais tik vienoje gamykloje visame pasaulyje; kadangi per COVID-19 sveikatos krizę nustatyti eksporto draudimai išryškino grėsmę, susijusią su priklausymu tik nuo šių tiekimo grandinių; |
| --- | --- |

AD.

kadangi vaistų tiekimo grandinės yra priklausomos nuo veikliųjų vaistinių medžiagų ar generinių vaistų, kurie yra gaminami trečiosiose šalyse, kartais tik vienoje gamykloje visame pasaulyje; kadangi per COVID-19 sveikatos krizę nustatyti eksporto draudimai išryškino grėsmę, susijusią su priklausymu tik nuo šių tiekimo grandinių;

| AE. | kadangi daugelyje ataskaitų ir tyrimų pabrėžiamos psichologinės COVID-19 pasekmės ir kadangi visų amžiaus grupių žmonės pajuto būtinybės ilgą laiką laikytis socialinės izoliacijos siekiant sustabdyti viruso plitimą poveikį; |
| --- | --- |

AE.

kadangi daugelyje ataskaitų ir tyrimų pabrėžiamos psichologinės COVID-19 pasekmės ir kadangi visų amžiaus grupių žmonės pajuto būtinybės ilgą laiką laikytis socialinės izoliacijos siekiant sustabdyti viruso plitimą poveikį;

| AF. | kadangi norint patenkinti vyresnio amžiaus asmenų sveikatos ir priežiūros poreikius reikia imtis skubių veiksmų; |
| --- | --- |

AF.

kadangi norint patenkinti vyresnio amžiaus asmenų sveikatos ir priežiūros poreikius reikia imtis skubių veiksmų;

| AG. | kadangi kai kurios valstybės narės labai nukentėjo dėl protų nutekėjimo, nes aukštos kvalifikacijos sveikatos priežiūros specialistai pasirenka dirbti valstybėse narėse, kuriose yra geresnis atlyginimas ir darbo sąlygos nei jų pačių šalyse; |
| --- | --- |

AG.

kadangi kai kurios valstybės narės labai nukentėjo dėl protų nutekėjimo, nes aukštos kvalifikacijos sveikatos priežiūros specialistai pasirenka dirbti valstybėse narėse, kuriose yra geresnis atlyginimas ir darbo sąlygos nei jų pačių šalyse;

| AH. | kadangi vis didesnį susirūpinimą kelia delsimas kuriant vakciną ir jos poveikis visuomenės sveikatai; kadangi valstybėse narėse organizuojant ir įgyvendinant skiepijimo programas reikia daugiau aiškumo dėl imunizacijos pranašumų ir pavojų; |
| --- | --- |

AH.

kadangi vis didesnį susirūpinimą kelia delsimas kuriant vakciną ir jos poveikis visuomenės sveikatai; kadangi valstybėse narėse organizuojant ir įgyvendinant skiepijimo programas reikia daugiau aiškumo dėl imunizacijos pranašumų ir pavojų;

| AI. | kadangi 2020 m. gegužės 4 d. Komisijai surengus paramos teikėjų konferenciją siekiant surinkti 7,5 mlrd. EUR vakcinoms, gydymui ir priemonėms, kaip visuotinėms viešosioms gėrybėms, susijusioms su COVID-19, 2020 m. birželio 27 d. surinkta 15,9 mlrd. EUR; kadangi savo 2020 m. gegužės 27 d. komunikate „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020)0456), Komisija pareiškė, kad „visas būsimas vakcinas privalo gaminti pasaulis, jos turi būti skirtos pasauliui, įperkamos ir prieinamos visiems“; |
| --- | --- |

AI.

kadangi 2020 m. gegužės 4 d. Komisijai surengus paramos teikėjų konferenciją siekiant surinkti 7,5 mlrd. EUR vakcinoms, gydymui ir priemonėms, kaip visuotinėms viešosioms gėrybėms, susijusioms su COVID-19, 2020 m. birželio 27 d. surinkta 15,9 mlrd. EUR; kadangi savo 2020 m. gegužės 27 d. komunikate „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ (COM(2020)0456), Komisija pareiškė, kad „visas būsimas vakcinas privalo gaminti pasaulis, jos turi būti skirtos pasauliui, įperkamos ir prieinamos visiems“;

| AJ. | kadangi ES vakcinų strategija grindžiama išankstinėmis pirkimo sutartimis, bet joje neminimas prieinamumas už savikainą; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi ES vakcinų strategija grindžiama išankstinėmis pirkimo sutartimis, bet joje neminimas prieinamumas už savikainą;

| AK. | kadangi išduodant privalomas licencijas visuomenės sveikatos krizės metu galima pasinaudoti lanksčiomis sąlygomis, numatytomis Sutartyje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), kurios vėliau buvo patvirtintos Dohos deklaracija; |
| --- | --- |

AK.

kadangi išduodant privalomas licencijas visuomenės sveikatos krizės metu galima pasinaudoti lanksčiomis sąlygomis, numatytomis Sutartyje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), kurios vėliau buvo patvirtintos Dohos deklaracija;

| AL. | kadangi tik veikiant išvien galima kovoti su tarpvalstybinėmis grėsmėmis, todėl būtinas visos tarptautinės bendruomenės bendradarbiavimas ir solidarumas; |
| --- | --- |

AL.

kadangi tik veikiant išvien galima kovoti su tarpvalstybinėmis grėsmėmis, todėl būtinas visos tarptautinės bendruomenės bendradarbiavimas ir solidarumas;

| 1. | ragina Europos institucijas ir valstybes nares pasimokyti iš COVID-19 krizės ir aktyviau bendradarbiauti sveikatos apsaugos srityje; todėl ragina imtis įvairių priemonių, kad būtų sukurta Europos sveikatos sąjunga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad pagal Sutartį galima imtis gerokai daugiau veiksmų nei imtasi iki šiol; ragina Komisiją išnagrinėti visas galimybes ir ragina valstybes nares šias galimybes vertinti palankiau nei anksčiau; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tvirtai remia „sveikatos aspekto integravimo į visas politikos sritis“ požiūrį ir ragina jį visapusiškai įgyvendinti – horizontaliai integruoti sveikatos aspektus į visas sritis, pvz., žemės ūkio, transporto, tarptautinės prekybos, mokslinių tyrimų, aplinkos ir klimato apsaugos, ir nuolat vertinti jos poveikį sveikatai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad COVID-19 krizė dar nesibaigė ir, jei nesielgsime apdairiai, bus naujų infekcijos ir mirčių atvejų; tvirtai pasisako už veiksmingas infekcijų prevencijos ir kontrolės priemones; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją, valstybes nares ir pasaulinius partnerius užtikrinti galimybę visiems žmonėms pasaulyje greitai, vienodomis sąlygomis ir už prieinamą kainą gauti būsimas COVID-19 vakcinas ir gydymą, kai tik jie taps prieinami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares oficialiai remti COVID-19 technologinės prieigos rezervą (C-TAP) taip užtikrinant kuo didesnį dalijimąsi žiniomis, intelektine nuosavybe ir duomenimis, susijusiais su COVID-19 sveikatos technologijomis visų šalių ir piliečių labui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares visuose dabartiniuose ir būsimuose finansavimo ir investicijų konkursuose nustatyti visuomenei palankias kolektyvines apsaugos priemones, susijusias su viešuoju finansavimu, pvz., skaidrumo, prieinamumo ir įperkamumo sąlygos ir neišimtinės galutinių produktų naudojimo licencijos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina palaikyti dialogą ir bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis; primygtinai ragina valstybes nares išduoti privalomas licencijas, jeigu trečiosios šalys nesidalina vakcina ir (arba) gydymo būdais arba atitinkamomis žiniomis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares nedelsiant atlikti savo sveikatos priežiūros sistemų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekiant nustatyti trūkumus ir patikrinti, ar jos yra pasirengusios galimam pakartotiniam COVID-19 protrūkiui ir bet kokioms kitoms sveikatos krizėms ateityje; ragina Komisiją koordinuoti šią veiklą ir nustatyti bendrus parametrus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją pasiūlyti direktyvą dėl minimalių kokybiškos sveikatos priežiūros standartų, remiantis testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais, paliekant valstybių narių sveikatos sistemų valdymą, organizavimą ir finansavimą jų kompetencijai, bet užtikrinant pacientų saugumą, tinkamus sveikatos priežiūros darbuotojų darbo ir įdarbinimo standartus ir Europos atsparumą pandemijoms bei kitoms visuomenės sveikatos krizėms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas pagal Europos semestrą įtraukti tinkamą sveikatos priežiūros sistemos finansavimą ir sveikatos priežiūros ir gerovės rodiklius bei tikslus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją patvirtinti bendrą sveikatą lemiančių veiksnių rinkinį, siekiant stebėti sveikatos skirtumus pagal amžių, lytį, socialinę ir ekonominę padėtį ir geografinę vietą, ir nustatyti sveikatos padėties valstybėse narėse audito metodiką, siekiant nustatyti prioritetines sritis, kuriose reikia atlikti patobulinimus ir skirti didesnį finansavimą; mano, kad Komisija turėtų įvertinti priemonių veiksmingumą, siekdama sumažinti sveikatos skirtumus, kuriuos lemia su socialiniais, ekonominiais ir aplinkos rizikos veiksniais susijusi politika; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą sukurti Europos priemonių ekstremaliose sveikatai situacijose mechanizmą (EHRM), kuris padėtų reaguoti į visų rūšių sveikatos krizes, siekiant stiprinti veiksmų koordinavimą ES lygmeniu, taip pat stebėti strateginio vaistų ir medicinos reikmenų rezervo sandarą ir naudojimo sąlygas ir užtikrinti jo tinkamą veikimą; mano, kad EHRM turėtų būtų oficialiai įteisinti per COVID-19 sveikatos krizę nustatyti darbo metodai, remiantis Direktyvoje dėl tarpvalstybinių sveikatos priežiūros priemonių (6) nustatytomis priemonėmis ir Sąjungos civilinės saugos mechanizmu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina sukurti sveikatos krizių valdymo skyrių, kuris vadovautų EHRM ir kuriam kartu su ECDC, EMA ir ekspertų kolegija vadovautų už sveikatą atsakingas Komisijos narys ir už krizių valdymą atsakingas Komisijos narys; ragina, kad šis skyrius parengtų pandemijos ekstremaliųjų situacijų valdymo planą, kuris padėtų užtikrinti koordinuotą atsaką; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina sukurti skaitmeninę mainų platformą, pvz., COVID-19 duomenų portalą, kuris palengvintų keitimąsi epidemiologiniais duomenimis, rekomendacijomis tarp sveikatos priežiūros specialistų ir ligoninių, informacija apie tikslią pajėgumų, kuriuos galima sutelkti, ir medicinos produktų išteklių būklę; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad Sąjunga turėtų sugebėti kliautis sveikatos priežiūros specialistų mobilizavimu per Europos medicinos korpusą, kuris sukurtas siekiant suteikti operatyvią medicininę pagalbą ir visuomenės sveikatos ekspertines žinias visoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina rengti bendrus ES viešuosius pirkimus siekiant įsigyti COVID-19 vakcinų ir gydymo būdų, ir vykdyti juos sistemiškiau, siekiant išvengti valstybių narių tarpusavio konkurencijos ir užtikrinti galimybę vienodomis sąlygomis ir už prieinamą kainą įsigyti svarbių vaistų ir medicinos priemonių, visų pirma naujoviškų antibiotikų, naujų vakcinų ir gydomųjų vaistų, taip pat retų ligų vaistų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją pasiūlyti naują reglamentą dėl tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuris pakeistų Sprendimą dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, be kita ko, siekiant, kad kilus sveikatos krizei bendri ES viešieji pirkimai vyktų sparčiau ir veiksmingiau, kad procesas būtų skaidresnis ir kad būtų užtikrinta galimybė vienodomis sąlygomis ir už prieinamą kainą pasinaudoti naujais gydymo būdais; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primygtinai ragina Tarybą kuo greičiau patvirtinti įgaliojimus derėtis dėl pasiūlymo dėl sveikatos technologijų vertinimo, kad iki metų pabaigos derybos būtų baigtos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti naują pasiūlymą persvarstyti Direktyvą 89/105/EEB dėl kainų skaidrumo, siekiant užtikrinti MTP išlaidų skaidrumą ir sudaryti vienodas sąlygas valstybėms narėms derantis su gamintojais dėl gydymo būdų, kurie perkami ne bendrai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina skubiai įgyvendinti ilgai atidėliotą reglamentą dėl klinikinių tyrimų, siekiant užtikrinti klinikinių tyrimų rezultatų skaidrumą, nepriklausomai nuo jų rezultatų, ir sudaryti sąlygas didesniems, tarpvalstybiniams klinikiniams tyrimams; pabrėžia, kad neigiamos ar negalutinės klinikinių tyrimų išvados yra svarbi informacija, kuri gali padėti patobulinti mokslinius tyrimus ateityje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina, siekiant spręsti ES ir pasaulio vaistų tiekimo grandinių problemas, parengti ES vaistų strategiją, į kurią reikėtų įtraukti teisėkūros priemones, politiką ir skatinamąsias priemones, skirtas didinti svarbiausių veikliųjų vaistinių medžiagų ir vaistų gamybą Europoje ir įvairinti jų tiekimo grandinę, kad būtų užtikrinta nuolatinė jų pasiūla ir įperkamumas; mano, kad ES farmacijos strategija neturėtų daryti jokio poveikio veiksmams, kurių imamasi laikantis strateginio požiūrio į vaistus aplinkoje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina visas šalis prisijungti prie PPO susitarimo dėl farmacijos produktų tarifų panaikinimo ir į jo taikymo sritį įtraukti visus farmacijos ir medicinos produktus; pritaria, kad ES privalo išlaikyti tvirtą Europos intelektinės nuosavybės sistemą, siekiant skatinti mokslinius tyrimus ir plėtrą bei gamybą Europoje ir užtikrinti, kad Europa išliktų novatore ir pasauline lydere; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją parengti konkrečias gaires dėl Viešųjų pirkimų direktyvos, susijusias su sutarčių sudarymu su farmacijos sektoriumi; ragina, kad šios gairės būtų grindžiamos ekonomiškai naudingiausiu pasiūlymu (MEAT kriterijai), taip sudarant sąlygas perkančiajai organizacijai atsižvelgti į kriterijus, kurie atspindi konkurso pasiūlymo kokybinius, techninius ir tvarumo aspektus ir kainą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares skatinti ir užtikrinti galimybę pasinaudoti su lytinėmis ir reprodukcinėmis teisėmis susijusiomis paslaugomis, įskaitant galimybę gauti kontracepcijos ir teisę į saugų abortą; ragina valstybes nares apsvarstyti, ar derėtų galimybes gauti kontraceptinių priemonių, įskaitant skubios kontracepcijos priemones, ir saugaus aborto paslaugas, jei tai teisiškai galima, pripažinti esminėmis sveikatos priežiūros paslaugomis, kurios turi būti išlaikytos ir krizės laikotarpiu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smerkia tai, kad kai kurios valstybės narės nesugebėjo veiksmingai užtikrinti galimybės saugiai ir laiku pasinaudoti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paslaugomis per COVID-19 pandemiją; dar kartą patvirtina, kad atsisakymas suteikti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paslaugas, įskaitant saugų ir teisėtą nėštumo nutraukimą, yra smurto prieš moteris ir mergaites forma; pakartoja, kad LGBTI asmenų teisės yra neatsiejamos nuo siekio užtikrinti visapusišką lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paisymą; primygtinai ragina visas valstybes nares išnagrinėti, kaip buvo užtikrinamos jų lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paslaugos per pandemiją, ir bendradarbiauti siekiant ateityje nustatyti geriausios patirties pavyzdžius, atsižvelgiant į kai kurių valstybių narių pavyzdį ieškant gerų novatoriškų būdų teikti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paslaugas, įskaitant telemediciną, konsultacijas internetu ir ankstyvą medikamentinį abortą namuose; ragina visas valstybes nares užtikrinti išsamų lytinį švietimą, moterų galimybes naudotis šeimos planavimo priemonėmis ir įvairiomis reprodukcinės ir lytinės sveikatos paslaugomis, įskaitant šiuolaikinius kontracepcijos metodus, saugų ir teisėtą abortą, taip pat krizės metu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją pasiūlyti persvarstytus ECDC įgaliojimus, siekiant padidinti jo biudžetą, darbuotojų skaičių ir kompetencijas, taip sudarant sąlygas ECDC, be kita ko, išplėsti savo kompetencijos sritį, kuri apimtų ir lėtines ligas, rengti privalomas rekomendacijas valstybėms narėms ir gebėti koordinuoti laboratorinius mokslinius tyrimus kilus sveikatos krizėms; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina EMA atlikti aktyvesnį vaidmenį stebint vaistų stygių ir jo išvengiant, taip pat koordinuojant ES klinikinių bandymų struktūrą ir patvirtinimą krizės metu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad reikėtų išnagrinėti galimybę sukurti Europos įstaigą, kuri būtų panaši į JAV Pažangių biomedicininių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros instituciją, kuri būtų atsakinga už kovos su bioterorizmu, cheminėmis, branduolinėmis ir radiologinėmis grėsmėmis, taip pat pandeminiu gripu ir kitomis naujomis ligomis priemonių viešuosius pirkimus ir plėtojimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina sustiprinti Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros vaidmenį, siekiant užtikrinti, kad sveikatos priežiūros darbuotojai nepatirtų rizikos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena ypač tragišką COVID-19 poveikį ilgalaikės priežiūros įstaigoms Europoje, kuriose nukentėjo pažeidžiamiausi visuomenės nariai: kai kuriose valstybėse narėse slaugos namams priskirtina daugiau nei 50 proc. su COVID susijusių mirčių; ragina Komisiją ir valstybes nares ištirti šio tragiško įvykių poslinkio priežastis ir pasiūlyti tinkamus teisėkūros sprendimus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją nedelsiant pateikti naują veiksmų planą dėl ES sveikatos priežiūros darbuotojų, kuriame būtų atsižvelgta į pandemijos patirtį, siekiant užtikrinti naują, tinkamą sveikatos priežiūros specialistų strateginę ir veiklos sistemą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina ES veiksmų planus dėl antimikrobinio atsparumo sugriežtinti nustatant privalomas priemones, taip apribojant antimikrobinių medžiagų naudojimą žmonėms tiek, kiek tai griežtai būtina, ir skatinant naujoves naujų antibiotikų srityje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina patvirtinti ES piliečių skiepų pasą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina sukurti komunikacijos portalą, kad visuomenei būtų sudarytos sąlygos Sąjungoje dalytis patvirtinta informacija, siųsti pranešimus piliečiams ir kovoti su dezinformacija; pažymi, kad šis portalas galėtų apimti įvairią informaciją, prevencijos kampanijas ir jaunimo švietimo programas ir kad jis taip pat galėtų būti naudojamas siekiant skatinti didelę imunizacijos aprėptį Europos lygmeniu, bendradarbiaujant su ECDC; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją, konsultuojantis su pilietine visuomene, pasiūlyti sukurti Europos sveikatos duomenų erdvę, kuri visiškai atitiktų Europos duomenų apsaugos sistemą, siekiant patobulinti standartizaciją, suderinamumą, dalijimąsi duomenimis ir tarptautinių sveikatos duomenų standartų priėmimą bei skatinimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina patvirtinti ES veiksmų planą, kuriuo siekiama didinti informacijos apie sveikatą skaidrumą ir kovoti su dezinformacija; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tvirtai tiki vienos sveikatos principu, kuriuo sujungiama žmonių sveikata, gyvūnų sveikata ir aplinkos apsauga; mano, kad veiksmai kovojant su klimato kaita, aplinkos būklės blogėjimu, biologinės įvairovės nykimu ir netvariais maisto gamybos būdais yra būtini siekiant apsaugoti žmones nuo naujų užkratų; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti bendros sveikatos principo taikymą ES; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pažymi, kad pirmenybę reikia teikti prevencijai, kuri yra naudinga tiek piliečių sveikatai, tiek nacionaliniams sveikatos biudžetams; ragina Komisiją imtis visų būtinų veiksmų siekiant kovoti su sveikatą lemiančiais veiksniais, pvz., rūkymu, alkoholio vartojimu, netinkama mityba, oro tarša, pavojingųjų cheminių medžiagų poveikiu ir sveikatos netolygumais, ir taip pagerinti rezultatus sveikatos srityje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina praplėsti Europos referencijos centrų tinklus, kad jų kompetencijai būtų priskirtos ir užkrečiamosios ligos (pvz., įsteigus sveikatos krizių valdymo srities Europos referencijos centrų tinklą), ir neužkrečiamosios ligos; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją skatinti valstybes nares tikslingiau taikyti mažesnius PVM tarifus sveikiems produktams, pvz., sezoniniams vaisiams ir daržovėms; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją parengti „atsparios Europos“ strategiją, į kurią būtų įtrauktos rizikos vertinimo gairės ir galimybės užtikrinti patikimą valdymą bei investicijas į sveikatos priežiūros sistemas ir Europos lygmens atsaką į pandemiją, įskaitant atsparias tiekimo grandines ES; atsižvelgdamas į dokumentą „atspari Europa“ primygtinai teigia, kad būtina sustiprinti gamybą Europoje, siekiant perkelti ir sukurti galingą sveikatos pramonę; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina laikytis koordinuoto, bendradarbiavimu grindžiamo ir atviro požiūrio mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, skiriant Komisijai ir valstybėms narėms didesnį vaidmenį koordinuojant sveikatos ir epidemiologinius tyrimus, siekiant išvengti dubliavimo ir vykdyti tyrimus siekiant rezultatų, įskaitant reikiamus vaistus, vakcinas, medicinos priemones ir reikmenis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją įvertinti su intelektine nuosavybe susijusių iniciatyvų poveikį biomedicinos inovacijoms bendrai ir išnagrinėti patikimas ir veiksmingas išimtinės apsaugos alternatyvas, siekiant finansuoti mokslinius tyrimus ir plėtrą (MTP) medicinos srityje, pavyzdžiui, daugelį priemonių, pagrįstų MTP sąnaudų ir galutinės produkto kainos atsiejimo mechanizmais; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ypač palankiai vertina tai, kad pasiūlytame biudžete numatytas daug didesnis finansavimas programai „ES –sveikatos labui“; tačiau pabrėžia, kad ES sveikatos biudžetas turėtų būti didinamas ne tik būsimoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP), reikalingos ilgalaikės investicijos ir įsipareigojimai; prašo įsteigti specialų ES fondą, kuris, pagal aiškius kriterijus, padėtų stiprinti ligoninių infrastruktūrą ir sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į esminį sveikatos mokslinių tyrimų vaidmenį ir prašo užtikrinti didesnę sinergiją su valstybėse narėse vykdomais moksliniais tyrimais, taip pat sukurti ES sveikatos akademijų tinklą, kuris būtų visuotinio sveikatos plano dalis; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia svarbų Europos pramonės vaidmenį vaistų ir kitose su sveikata susijusiose srityse; prašo sukurti aiškią reguliavimo sistemą Europos įmonėms, taip pat skirti lėšų mokslui ir sveikatos moksliniams tyrimams, nes itin svarbu sukurti klestinčią ir techniškai pažangią Europos sveikatos pramonę ir konkurencingą mokslinių tyrimų bendruomenę; |
| --- | --- |

47.

| 48. | teigiamai vertina Komisijos įsipareigojimą pateikti ES kovos su vėžiu veiksmų planą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina ES parengti 2021–2027 m. psichikos sveikatos planą, kuriame pakankamai dėmesio būtų skirta biomedicininiams ir psichosocialiniams blogos psichikos sveikatos aspektams; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina parengti ES sveiko senėjimo veiksmų planą siekiant pagerinti pagyvenusių žmonių gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina parengti ES kovos su retomis ir apleistomis ligomis veiksmų planą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kaip pagerinti nepriklausomą Europos pacientų grupių finansavimą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją ilgiau nebedelsiant pasiūlyti naują Sveikatos ir saugos strateginę programą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mano, kad per COVID-19 krizę įgyta patirtis turėtų būti aptarta per konferenciją dėl Europos ateities, kurioje būtų galima pateikti aiškius pasiūlymus, kaip remti ES sveikatos politiką; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia tarptautinį sveikatos aspektą; mano, kad reikėtų stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis keičiantis žiniomis ir geriausios patirties pavyzdžiais, susijusiais su sveikatos priežiūros sistemų pasirengimu ir reagavimo pajėgumais; ragina ES visapusiškai bendradarbiauti su PSO ir kitomis tarptautinėmis įstaigomis ir taip kovoti su infekcinėmis ligomis, užtikrinti visuotinį sveikatos draudimą visiems ir stiprinti sveikatos sistemas visame pasaulyje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(2)  https://www.who.int/docs/default-source/climate-change/who-manifesto-for-a-healthy-and-green-post-covid-recovery.pdf?sfvrsn=f32ecfa7_6

(3)  Tyrimas „ES sutarčių potencialo atskleidimas: kiekvieno straipsnio analizė siekiant imtis veiksmų“ (angl. Unlocking the potential of the EU treaties: An article-by-article analysis of the scope for action), Europos Parlamento tyrimų tarnyba, paskelbta 2020 m. gegužės 28 d., https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/651934/EPRS_STU(2020)651934_EN.pdf.

(4)  Tyrimas „Du trilijonai eurų Europos dividendų: ES veiksmų nebuvimo kaštų įvertinimas, 2019–2024 m.“ (angl. Europe’s two trillion euro dividend: Mapping the Cost of Non-Europe, 2019-24), Europos Parlamento tyrimų tarnyba, paskelbta 2019 m. balandžio 18 d., https://www.europarl.europa.eu/thinktank/lt/document.html?reference=EPRS_STU(2019)631745.

(5)  OL L 88, 2011 4 4, p. 45.

(6)  OL L 293, 2013 11 5, p. 1.

---

2020 m. liepos 23 d., ketvirtadienis

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/110 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/110

---

P9_TA(2020)0206

2020 m. liepos 17–21 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvados

2020 m. liepos 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2020 m. liepos 17–21 d. neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų (2020/2732(RSP))

(2021/C 371/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225, 295, 310, 311, 312, 323 ir 324 straipsnius bei Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2, 3 ir 15 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225, 295, 310, 311, 312, 323 ir 324 straipsnius bei Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2, 3 ir 15 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa. Parlamento pozicija siekiant susitarimo“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa. Parlamento pozicija siekiant susitarimo“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa ir nuosavi ištekliai: laikas pateisinti piliečių lūkesčius“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 10 d. rezoliuciją „2021–2027 m. daugiametė finansinė programa ir nuosavi ištekliai: laikas pateisinti piliečių lūkesčius“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gegužės 15 d. rezoliuciją dėl naujos daugiametės finansinės programos, nuosavų išteklių ir gaivinimo plano (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gegužės 15 d. rezoliuciją dėl naujos daugiametės finansinės programos, nuosavų išteklių ir gaivinimo plano (3),

| — | atsižvelgdama į 2020 m. liepos 21 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2020 m. liepos 21 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi COVID-19 protrūkis nusinešė tūkstančius gyvybių Europoje ir pasaulyje ir sukėlė precedento neturinčią krizę, sukėlusią pražūtingų pasekmių žmonėms, šeimoms, darbuotojams ir įmonėms, ir todėl reikia reaguoti precedento neturinčiu būdu; |
| --- | --- |

A.

kadangi COVID-19 protrūkis nusinešė tūkstančius gyvybių Europoje ir pasaulyje ir sukėlė precedento neturinčią krizę, sukėlusią pražūtingų pasekmių žmonėms, šeimoms, darbuotojams ir įmonėms, ir todėl reikia reaguoti precedento neturinčiu būdu;

| B. | kadangi Europos ekonomikos gaivinimas turėtų būti grindžiamas Europos žaliuoju kursu, Europos skaitmenine darbotvarke, nauja pramonės strategija ir verslumu, kad po šios krizės mūsų ekonomika būtų stipresnė, atsparesnė, tvaresnė ir konkurencingesnė; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos ekonomikos gaivinimas turėtų būti grindžiamas Europos žaliuoju kursu, Europos skaitmenine darbotvarke, nauja pramonės strategija ir verslumu, kad po šios krizės mūsų ekonomika būtų stipresnė, atsparesnė, tvaresnė ir konkurencingesnė;

| C. | kadangi ES ir jos valstybės narės yra įsipareigojusios įgyvendinti JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., Europos socialinių teisių ramstį ir Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir jos valstybės narės yra įsipareigojusios įgyvendinti JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., Europos socialinių teisių ramstį ir Paryžiaus susitarimą;

| D. | kadangi bendrajai rinkai gresia nepataisomi iškraipymai; |
| --- | --- |

D.

kadangi bendrajai rinkai gresia nepataisomi iškraipymai;

| E. | kadangi Europos Vadovų Taryba savo poziciją priėmė labai vėlai, po trijų negalutinių aukščiausiojo lygio susitikimų, taip vilkindama derybas dėl daugiametės finansinės programos (DFP); |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Vadovų Taryba savo poziciją priėmė labai vėlai, po trijų negalutinių aukščiausiojo lygio susitikimų, taip vilkindama derybas dėl daugiametės finansinės programos (DFP);

| F. | kadangi DFP įtvirtinti ilgalaikiai ES prioritetai neturi būti aukojami dėl ekonomikos gaivinimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi DFP įtvirtinti ilgalaikiai ES prioritetai neturi būti aukojami dėl ekonomikos gaivinimo;

| G. | kadangi Parlamentas turėtų visapusiškai dalyvauti įgyvendinant ekonomikos gaivinimo priemonę, susijusią tiek su skolinimosi, tiek su skolinimo operacijomis; |
| --- | --- |

G.

kadangi Parlamentas turėtų visapusiškai dalyvauti įgyvendinant ekonomikos gaivinimo priemonę, susijusią tiek su skolinimosi, tiek su skolinimo operacijomis;

| H. | kadangi Parlamentas yra garantas užtikrinant skaidrų ir demokratinį atsigavimą ir turi būti įtrauktas vykdant ekonomikos gaivinimo plano ex post ir ex ante kontrolę; |
| --- | --- |

H.

kadangi Parlamentas yra garantas užtikrinant skaidrų ir demokratinį atsigavimą ir turi būti įtrauktas vykdant ekonomikos gaivinimo plano ex post ir ex ante kontrolę;

| 1. | gedi koronaviruso aukų ir reiškia pagarbą visiems su pandemija kovojusiems darbuotojams; mano, kad tokiomis precedento neturinčiomis išskirtinėmis aplinkybėmis europiečių bendra pareiga laikytis solidarumo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina tai, kad valstybių ir vyriausybių vadovai pritarė Ekonomikos gaivinimo fondui, kurį gegužės mėn. pasiūlė Europos Parlamentas; pripažįsta, kad ekonomikos gaivinimo priemonės sukūrimas yra istorinis ES žingsnis; vis dėlto apgailestauja, kad galutiniame susitarime sumažinta dotacijų dalis; primena, kad teisinis pagrindas, pasirinktas siekiant sukurti ekonomikos gaivinimo priemonę, nesuteikia išrinktiesiems Europos Parlamento nariams oficialaus vaidmens; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tačiau nepritaria dabartiniam politiniam susitarimui dėl 2021–2027 m. DFP; yra pasirengęs nedelsiant pradėti konstruktyvias derybas su Taryba siekiant patobulinti pasiūlymą; primena Parlamento įgaliojimus nuo 2018 m. lapkričio mėn.; pabrėžia, kad Europos Parlamentas turi pritarti susitarimui dėl DFP reglamento pagal SESV 312 straipsnį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja dėl to, kad pernelyg dažnai vien tik laikantis nacionalinių interesų ir pozicijų kyla pavojus, kad nebus priimti bendri sprendimai, kurie yra visuotinai svarbūs; įspėja, kad DFP biudžeto mažinimas prieštarauja ES tikslams; mano, kad, pavyzdžiui, atsižvelgiant į pasaulinę pandemiją, siūlomas asignavimų sveikatos ir mokslinių tyrimų programoms mažinimas yra pavojingas; mano, kad siūlomas asignavimų švietimui, skaitmeninei transformacijai ir inovacijoms sumažinimas keltų pavojų būsimos europiečių kartos ateičiai; mano, kad siūlomas asignavimų programoms, kuriomis remiama nuo anglies priklausomų regionų pertvarka, sumažinimas prieštarauja ES žaliojo kurso darbotvarkei; mano, kad siūlomas asignavimų prieglobsčiui, migracijai ir sienų valdymui sumažinimas kelia pavojų ES statusui vis nepastovesniame ir neramesniame pasaulyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad ES valstybių ir vyriausybių vadovams nepavyko išspręsti klausimo dėl ekonomikos gaivinimo priemonės skolos grąžinimo plano; primena, kad tai galima padaryti tik trimis būdais: toliau mažinti asignavimus ES pridėtinę vertę turinčioms programoms iki 2058 m., didinti valstybių narių įnašus arba sukurti naujus nuosavus išteklius; mano, kad tik sukūrus naujus nuosavus išteklius būtų galima grąžinti ES skolą, kartu išgelbėjant ES biudžetą ir sumažinant fiskalinį spaudimą nacionaliniams iždams ir ES piliečiams; primena, kad naujų nuosavų išteklių sukūrimas yra vienintelis Parlamentui priimtinas skolos grąžinimo būdas, |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja dėl to, kad Europos Vadovų Taryba atmetė pasiūlytą tarpinį sprendimą, kuriuo buvo siekiama patenkinti neatidėliotinus 2020 m. investicijų finansavimo poreikius, siekiant pasiūlyti ES piliečiams ir paramos gavėjams skubų atsaką reaguojant į krizę ir užtikrinti reikiamą finansavimą tarp pirmųjų reagavimo priemonių bei ekonomikos atsigavimą ilgesniuoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad Europos Vadovų Tarybos išvados dėl DFP tėra politinis valstybių ir vyriausybių vadovų susitarimas; pabrėžia, kad Parlamentas automatiškai nepatvirtins susiderėto teksto kaip fait accompli ir yra pasirengęs nepritarti DFP, kol būsimose Parlamento ir Tarybos derybose nebus pasiektas priimtinas susitarimas; primena, kad Parlamentas, kaip viena iš teisėkūros institucijų, turės pritarti dėl visų 40 ES programų, finansuojamų pagal DFP; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda atitinkamoms Parlamento grupėms derėtis dėl susijusių teisėkūros dokumentų pagal atitinkamus Parlamento įgaliojimus dėl trišalių dialogų; paveda savo derybų grupei DFP ir nuosavų išteklių klausimais derėtis remiantis šiais įgaliojimais; |
| --- | --- |

8.

Parlamento prioritetai siekiant bendro susitarimo

Teisinė valstybė

| 9. | labai apgailestauja dėl to, kad Europos Vadovų Taryba gerokai susilpnino Komisijos ir Parlamento pastangas laikytis teisinės valstybės, pagrindinių teisių ir demokratijos principų įgyvendinant DFP ir priemonę „Next Generation EU“ (toliau – NGEU); dar kartą patvirtina savo reikalavimą užbaigti vienos iš teisėkūros institucijų darbą dėl Komisijos siūlomo ES biudžeto apsaugos mechanizmo, kai kyla sisteminė grėsmė ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintoms vertybėms ir kai kyla pavojus Sąjungos finansiniams interesams; pabrėžia, jog tam, kad šis mechanizmas būtų veiksmingas, jis turėtų būti aktyvuotas atvirkštine kvalifikuota balsų dauguma; pabrėžia, kad šis mechanizmas neturi daryti poveikio valdžios sektoriaus subjektų ar valstybių narių pareigai atlikti mokėjimus galutiniams paramos gavėjams arba lėšų gavėjams; pabrėžia, kad Reglamentas dėl teisinės valstybės principo bus priimtas taikant bendro sprendimo procedūrą; |
| --- | --- |

9.

Nuosavi ištekliai

| 10. | dar kartą pakartoja, kad Parlamentas nepritars DFP be susitarimo dėl ES nuosavų išteklių sistemos reformos, įskaitant naujų nuosavų išteklių krepšelio sukūrimą iki 2021–2027 m. DFP laikotarpio pabaigos, kuriuo turėtų būti siekiama padengti bent su NGEU susijusias išlaidas (pagrindinę sumą ir palūkanas), kad būtų užtikrintas NGEU skolos grąžinimo plano patikimumas ir tvarumas; pabrėžia, kad šiuo krepšeliu taip pat turėtų būti siekiama sumažinti BNP pagrįstų įnašų dalį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | todėl pabrėžia, kad ši reforma turėtų apimti naujų nuosavų išteklių krepšelį, kuris nuo 2021 m. sausio 1 d. turi būti įtrauktas į Sąjungos biudžetą; pabrėžia, kad įnašas už plastiką yra tik pirmas dalinis žingsnis patenkinant šiuos Parlamento lūkesčius; ketina derėtis dėl teisiškai privalomo tvarkaraščio, dėl kurio susitartų biudžeto valdymo institucija, kad per pirmąją kitos DFP laikotarpio pusę būtų nustatyti papildomi nauji nuosavi ištekliai, pvz., ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ir pajamos, gautos iš bet kurios būsimos plėtros), pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmas, skaitmeninis mokestis, finansinių sandorių mokestis ir bendra konsoliduotoji pelno mokesčio bazė; ragina pasinaudoti DFP laikotarpio vidurio tikslinimu, kad prireikus papildomi nuosavi ištekliai būtų pridėti antroje 2021–2027 m. DFP laikotarpio pusėje ir užtikrinta, kad iki 2021–2027 m. DFP laikotarpio pabaigos tikslas būtų pasiektas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pakartoja, jog tvirtai pritaria tam, kad būtų kuo greičiau atsisakyta absoliučiai visų lengvatų ir korekcijos mechanizmų; apgailestauja, kad Europos Vadovų Taryba ne tik išsaugojo, bet ir padidino korekcijas, kuriomis naudojasi kai kurios valstybės narės; pakartoja savo poziciją dėl muitų surinkimo kaštų, kurie, kaip turėtų būti nustatyta, turėtų sudaryti 10 proc. jų pradinės vertės; |
| --- | --- |

12.

ES pavyzdinės programos

| 13. | apgailestauja, kad tiek 2021–2027 m. DFP, tiek pagal NGEU sumažintos lėšos į ateitį orientuotoms programoms; mano, kad taip bus pakirstas tvaraus ir atsparaus atsigavimo pagrindas; laikosi nuomonės, kad mažesnė negu Komisijos pasiūlyme numatyta 2021–2027 m. DFP nėra nei perspektyvi, nei priimtina; pabrėžia, jog naujausiame Komisijos pasiūlyme keletui šių programų numatytas labai menkas finansavimas, darant prielaidą, kad jis bus papildytas pagal NGEU; apgailestauja, kad Europos Vadovų Taryba nusisuko nuo šios logikos ir atšaukė didžiąją papildomų lėšų dalį; pakartoja, kad yra tvirtai pasiryžęs ginti deramą kitos DFP ir jos ilgalaikių investicijų bei politikos finansavimą, nes jos neturėtų nukentėti dėl būtinybės nedelsiant finansuoti ekonomikos gaivinimo priemonę; ketina derėtis dėl tikslinio pastiprinimo pavyzdinėms ES programoms kitoje DFP; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad per tarpinstitucines derybas turėtų būti aptartos DFP sumos kiekvienai išlaidų kategorijai ir programai; atkreipia dėmesį į tai, jog šiuo metu esama pavojaus, kad finansavimas pavyzdinėms programoms 2020–2021 m. laikotarpiu staigiai kris; be to, pažymi, kad nuo 2024 m. visas ES biudžetas bus mažesnis negu 2020 m., taigi kils grėsmė ES įsipareigojimams ir prioritetams, pirmiausia numatytiems pagal Žaliąjį kursą ir skaitmeninę darbotvarkę; primygtinai laikosi nuomonės, kad, tikslingai didinant Europos Vadovų Tarybos pasiūlytas sumas, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas programoms klimato, skaitmeninės pertvarkos, sveikatos, jaunimo, kultūros, infrastruktūros, mokslinių tyrimų, sienų valdymo ir solidarumo srityse (pvz., programoms „Europos Horizontas“, „InvestEU“ ir „Erasmus+“, vaiko garantijų sistemai, Teisingos pertvarkos fondui, Skaitmeninės Europos programai, Europos infrastruktūros tinklų priemonei, programoms „LIFE+“ ir „ES – sveikatos labui“, Integruoto sienų valdymo fondui, programai „Kūrybiška Europa“, Teisių ir vertybių programai, Europos gynybos fondui, Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonei (KVTBP) bei humanitarinei pagalbai), taip pat reikiamoms ES agentūroms ir Europos prokuratūrai); |
| --- | --- |

14.

Horizontalieji klausimai

| 15. | pabrėžia, jog, norint suderinti politinius prioritetus ir išlaidų programas, nepaprastai svarbu, kad horizontalieji principai būtų įtraukiami ne tik į DFP ir NGEU reglamentus, bet ir į visus kitus susijusius teisės aktus bei JT darnaus vystymosi tikslus, kad jų būtų laikomasi siekiant ilgalaikių konkurencingumo ir į ateitį orientuotų ES tikslų, teisingos ir socialiai įtraukios pertvarkos bei teisiškai privalomų tikslų 30 proc. išlaidų skirti klimato politikai ir 10 proc. išlaidų skirti biologinei įvairovei; todėl pabrėžia, kad turėtų būti skubiai priimta skaidri, išsami ir prasminga su klimato politika ir biologine įvairove susijusių išlaidų stebėjimo metodika, kuri prireikus galėtų būti koreguojama atliekant DFP laikotarpio vidurio tikslinimą; pažymi, kad DFP ir NGEU reglamentuose turi būti įtvirtintas principas nepakenkti; be to, akcentuoja būtinybę pamažu atsisakyti subsidijų iškastiniam kurui; ragina Komisiją svarstyti galimybę remtis Taksonomijos reglamentu sprendžiant investicijų klausimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tvirtai pritaria tam, kad į DFP ir NGEU reglamentus būtų įtraukti lyčių aspekto integravimo ir poveikio lytims įpareigojimai (biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą); todėl mano, kad turėtų būti skubiai priimta skaidri, išsami ir prasminga stebėjimo metodika, kuri prireikus būtų koreguojama atliekant DFP laikotarpio vidurio tikslinimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina užtikrinti, kad teisiškai privalomas DFP laikotarpio vidurio tikslinimas įsigaliotų vėliausiai 2024 m. pabaigoje; pabrėžia, kad šis tikslinimas turi apimti 2025–2027 m. laikotarpio viršutines ribas, įsipareigojimams nepriskirtų ir nebepriskiriamų NGEU asignavimų perskirstymą, papildomų nuosavų išteklių taikymą bei klimato politikos ir biologinės įvairovės tikslų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad DFP lankstumo nuostatos, dėl kurių buvo susitarta per ankstesnes derybas dėl DFP, pasirodė esančios būtinos, kad biudžeto valdymo institucijos dabartiniu laikotarpiu galėtų įveikti precedento neturinčias ir nenumatytas krizes; todėl mano, kad Komisijos siūlomos DFP lankstumo nuostatos yra minimumas, kuris turi būti kitoje DFP, ir ketina derėtis dėl kitų patobulinimų; šiuo atžvilgiu prieštarauja bandymams sumažinti ir sujungti DFP specialiąsias priemones ir teigia, kad joms, tiek įsipareigojimams, tiek mokėjimams, numatytos lėšos turėtų būti skaičiuojamos viršijant DFP viršutines ribas; be to, primygtinai ragina nustatyti tokio dydžio viršutines ribas, kad būtų palikta pakankamai nepaskirstytų maržų, viršijančių programos paketus; |
| --- | --- |

18.

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir demokratijos principas

| 19. | atkreipia dėmesį į susitarimą dėl bendros NGEU apimties; apgailestauja dėl to, kad buvo drastiškai sumažinti dotacijų komponentai, o tai sutrikdė dotacijų ir paskolų pusiausvyrą ir pakenks ekonomikos gaivinimo pastangoms, ypač atšaukus novatoriškas programas, pvz., Mokumo palaikymo priemonę; mano, kad dėl šių sumažinimų sumenks priemonės pajėgumas ir jos poveikis transformuojant ekonomiką; apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės ir vėl derėjosi atsižvelgdamos į veiklos biudžeto balansą ir visiškai nepaisydamos bendros buvimo bendrosios rinkos ir visos ES narėmis naudos; ragina Tarybą pagrįsti, kodėl per pandemiją drastiškai sumažintos iniciatyvai „ReactEU“, programoms „Europos horizontas“, „EU4Health“ ir KPTBP skiriamos lėšos ir, laikantis žaliojo kurso, programai „InvestEU“ bei Teisingos pertvarkos fondui skiriamos lėšos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina užtikrinti, kad vykdant reformas ir investicijas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę būtų kuriama sąveika su esamais ES fondais bei tikslais ir būtų kuriama reali Europos pridėtinė vertė ir siekiama ilgalaikių tikslų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prieštarauja Europos Vadovų Tarybos pozicijai dėl Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės valdymo, kurį vykdant nukrypstama nuo Bendrijos metodo ir taikomas tarpvyriausybinis požiūris; mano, kad toks požiūris tik apsunkins Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės veikimą ir susilpnins jos teisėtumą; primena, kad Parlamentas yra vienintelė tiesiogiai renkama ES institucija; ragina taikyti ex ante demokratinę ir parlamentinę kontrolę, todėl reikalauja būti įtrauktas priimant deleguotuosius aktus, taip pat atliekant ex post tikrinimą, ar lėšos pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę yra išleidžiamos tinkamai, atitinka ES piliečių interesus, užtikrina tikrą jų pridėtinę vertę ES ir jomis remiamas ekonominis ir socialinis atsparumas; reikalauja visiško galutinių naudos gavėjų skaidrumo; tvirtai laikosi nuomonės, kad už Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę atsakingi Komisijos nariai turėtų būti visiškai atskaitingi Parlamentui; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena, kad Parlamentas kartu su Taryba yra biudžeto valdymo institucija; todėl reikalauja, kad galėtų visapusiškai dalyvauti taikant ekonomikos gaivinimo priemonę, laikantis Bendrijos metodo; prašo, kad Komisija pateiktų tikslinę Finansinio reglamento ir Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo peržiūrą, siekiant įtvirtinti biudžeto valdymo institucijos vaidmenį suteikiant leidimą per metinę biudžeto procedūrą naudoti išorės asignuotąsias pajamas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad aiškus ir realistiškas skolų grąžinimo planas yra labai svarbus bendrai NGEU sėkmei ir yra visos ES patikimumo išbandymas; mano, kad susidariusi skola neturi būti grąžinama būsimų ES biudžetų ir būsimų Europos piliečių kartų sąskaita ir kad reikia kuo greičiau padėti ją mokėti; ragina teikti aiškią informaciją apie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės išlaidas ir šiuo tikslu taikyti atitinkamus skaidrumo reikalavimus, įskaitant reikalavimus skelbti galutinių naudos gavėjų sąrašą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad visos su NGEU susijusios išlaidos (pagrindinės išlaidos ir palūkanos) turėtų būti įtrauktos į biudžetą viršijant viršutines DFP ribas; |
| --- | --- |

24.

Apsaugos priemonė paramos pagal ES programas gavėjams arba nenumatytų atvejų planas

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2018 m. lapkričio mėn. buvo pasirengęs derėtis, ir pabrėžia, kad jo nebus galima priversti priimti prastą susitarimą; pareiškia apie savo ketinimą pradėti konstruktyvias derybas su Taryba dėl visų pirmiau nurodytų aspektų, kad būtų duotas pritarimas reglamentui dėl 2021–2027 m. DFP; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vis dėlto mano, kad politinį susitarimą dėl kitos DFP reikia pasiekti ne vėliau kaip iki spalio mėn. pabaigos, kad nebūtų kliūčių nuo 2021 m. sausio 1 d. sklandžiai pradėti naujas programas; primena, kad tuo atveju, jei nauja DFP nebus patvirtinta laiku, SESV 312 straipsnio 4 dalyje numatyta galimybė laikinai pratęsti viršutinių ribų ir kitų dabartinės programos paskutinių metų nuostatų galiojimą; atkreipia dėmesį į tai, kad DFP nenumatytų atvejų planas tiek teisiniu, tiek politiniu požiūriu visiškai suderinamas su ekonomikos gaivinimo planu ir naujų DFP programų priėmimu; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos Vadovų Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0449.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0032.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0124.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2020 m. liepos 8 d., trečiadienis

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/115 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/115

---

P9_TA(2020)0177

Elektroninė krovinių vežimo informacija ***II

2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos (05142/1/2020 – C9-0103/2020 – 2018/0140(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 371/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05142/1/2020 – C9-0103/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05142/1/2020 – C9-0103/2020),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0279), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0279),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 ir 40 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 ir 40 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0119/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0119/2020),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 265.

(2)  2019 3 12 priimti tekstai, P8_TA(2019)0139.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/116

---

P9_TA(2020)0178

Helgos Berger skyrimas Audito Rūmų nare

2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Helgą Berger Audito Rūmų nare (C9-0129/2020 – 2020/0802(NLE))

(Konsultavimasis)

(2021/C 371/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0129/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0129/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0126/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0126/2020),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2020 m. birželio 25 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidatės, kurią Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nare, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2020 m. birželio 25 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidatės, kurią Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nare, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti Helgą Berger Audito Rūmų nare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/117

---

P9_TA(2020)0179

Europos bankininkystės institucijos (EBI) vykdomojo direktoriaus skyrimas

2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pasiūlymo dėl Europos bankininkystės institucijos vykdomojo direktoriaus skyrimo (C9-0080/2020 – 2020/0905(NLE))

(Pritarimas)

(2021/C 371/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos bankininkystės institucijos Priežiūros tarybos 2020 m. kovo 5 d. pasiūlymą (C9-0080/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bankininkystės institucijos Priežiūros tarybos 2020 m. kovo 5 d. pasiūlymą (C9-0080/2020),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (1), 51 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (1), 51 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl lyčių pusiausvyros skiriant į ES ekonomikos ir pinigų politikos srities pareigybes (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl lyčių pusiausvyros skiriant į ES ekonomikos ir pinigų politikos srities pareigybes (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją „Ekonominės ir pinigų sąjungos institucijos ir įstaigos: interesų konfliktų, pasibaigus darbiniams santykiams viešajame sektoriuje, prevencija“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. rezoliuciją „Ekonominės ir pinigų sąjungos institucijos ir įstaigos: interesų konfliktų, pasibaigus darbiniams santykiams viešajame sektoriuje, prevencija“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 30 d. sprendimą dėl pasiūlymo dėl Europos bankininkystės institucijos vykdomojo direktoriaus skyrimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 30 d. sprendimą dėl pasiūlymo dėl Europos bankininkystės institucijos vykdomojo direktoriaus skyrimo (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 131 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0132/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0132/2020),

| A. | kadangi ankstesnis Europos bankininkystės institucijos vykdomasis direktorius atsistatydino iš pareigų 2020 m. sausio 31 d.; |
| --- | --- |

A.

kadangi ankstesnis Europos bankininkystės institucijos vykdomasis direktorius atsistatydino iš pareigų 2020 m. sausio 31 d.;

| B. | kadangi 2020 m. kovo 5 d. Europos bankininkystės institucijos Priežiūros taryba, surengus atvirą atrankos procedūrą, pasiūlė vykdomuoju direktoriumi penkerių metų kadencijai skirti François’ą-Louis’ą Michaud’ą vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 51 straipsnio 2 ir 3 dalimis; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2020 m. kovo 5 d. Europos bankininkystės institucijos Priežiūros taryba, surengus atvirą atrankos procedūrą, pasiūlė vykdomuoju direktoriumi penkerių metų kadencijai skirti François’ą-Louis’ą Michaud’ą vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 51 straipsnio 2 ir 3 dalimis;

| C. | kadangi 2020 m. birželio 29 d. Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas surengė klausymą su François’u-Louis’u Michaud’u, per kurį jis pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių pateiktus klausimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2020 m. birželio 29 d. Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas surengė klausymą su François’u-Louis’u Michaud’u, per kurį jis pasakė įžanginę kalbą ir atsakė į komiteto narių pateiktus klausimus;

| 1. | pritaria François’o-Louis’o Michaud’o skyrimui Europos bankininkystės institucijos vykdomuoju direktoriumi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai, Europos bankininkystės institucijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 331, 2010 12 15, p. 12.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0211.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0017.

(4)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0023.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/118 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/118

---

P9_TA(2020)0180

Dalinis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 keitimas dėl specialaus asignavimo Jaunimo užimtumo iniciatyvai lėšų ***I

2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl specialaus asignavimo Jaunimo užimtumo iniciatyvai lėšų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 (COM(2020)0206 – C9-0145/2020 – 2020/0086(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2021/C 371/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0206),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 77 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0145/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 77 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0145/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti minėtai pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti minėtai pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laiškus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laiškus,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A9-0111/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A9-0111/2020),

| A. | kadangi dėl skubos priežasčių yra pateisinama balsuoti prieš pasibaigiant Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl skubos priežasčių yra pateisinama balsuoti prieš pasibaigiant Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P9_TC1-COD(2020)0086

Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. liepos 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su specialaus asignavimo Jaunimo užimtumo iniciatyvai lėšomis

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2020/1041.)

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/119

---

P9_TA(2020)0181

Reglamento (ES) 2017/2454 dalinis keitimas, kiek tai susiję su taikymo datomis, dėl COVID-19 krizės protrūkio *

2020 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo dėl COVID-19 krizės protrūkio keičiamos Reglamento (ES) 2017/2454 taikymo datos (COM(2020)0201 – C9-0136/2020 – 2020/0084(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2021/C 371/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2020)0201), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2020)0201),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0136/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0136/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0123/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0123/2020),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | nors dėl COVID-19 protrūkio nacionalinėms administracijoms kyla didelių sunkumų, juo neturėtų būti naudojamasi kaip dingstimi siekiant toliau vilkinti bendrai sutartų taisyklių įgyvendinimą. Prieš protrūkį kai kurios valstybės narės pranešė, kad pavėluos įgyvendinti naująją sistemą. Nepaisydamos tiesioginių su COVID-19 susijusių sunkumų vyriausybės turėtų dėti visas pastangas, kad tą naująją sistemą įgyvendintų. Valstybės narės, kurioms kyla sunkumų, dėl kurių gali būti vėluojama visapusiškai įgyvendinti taisykles, turėtų pasinaudoti Komisijos teikiama technine pagalba, kad užtikrintų tinkamą ir visapusišką e. prekybos dokumentų rinkinio įgyvendinimą. E. prekybos dokumentų rinkinio tikslai – sudaryti palankesnes sąlygas Europos MVĮ konkurencingumui pasaulyje, sumažinti administracinį spaudimą Sąjungos prekiautojams ir užtikrinti, kad interneto platformos prisidėtų prie teisingesnės PVM surinkimo sistemos, kartu kovojant su mokestiniu sukčiavimu – yra pagrindiniai vienodų sąlygų visoms įmonėms užtikrinimo aspektai, o tai ypač svarbu ekonomikai atsigaunant po COVID-19 krizės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

nors dėl COVID-19 protrūkio nacionalinėms administracijoms kyla didelių sunkumų, juo neturėtų būti naudojamasi kaip dingstimi siekiant toliau vilkinti bendrai sutartų taisyklių įgyvendinimą. Prieš protrūkį kai kurios valstybės narės pranešė, kad pavėluos įgyvendinti naująją sistemą. Nepaisydamos tiesioginių su COVID-19 susijusių sunkumų vyriausybės turėtų dėti visas pastangas, kad tą naująją sistemą įgyvendintų. Valstybės narės, kurioms kyla sunkumų, dėl kurių gali būti vėluojama visapusiškai įgyvendinti taisykles, turėtų pasinaudoti Komisijos teikiama technine pagalba, kad užtikrintų tinkamą ir visapusišką e. prekybos dokumentų rinkinio įgyvendinimą. E. prekybos dokumentų rinkinio tikslai – sudaryti palankesnes sąlygas Europos MVĮ konkurencingumui pasaulyje, sumažinti administracinį spaudimą Sąjungos prekiautojams ir užtikrinti, kad interneto platformos prisidėtų prie teisingesnės PVM surinkimo sistemos, kartu kovojant su mokestiniu sukčiavimu – yra pagrindiniai vienodų sąlygų visoms įmonėms užtikrinimo aspektai, o tai ypač svarbu ekonomikai atsigaunant po COVID-19 krizės;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais
  susiduria
  valstybės narės
  siekdamos įveikti
  COVID-19
  krizę
  , ir į tai, kad naujosios nuostatos grindžiamos principu, kad visos valstybės narės turi atnaujinti savo IT sistemas, kad galėtų taikyti Reglamente (ES) 2017/2454 nustatytas nuostatas ir taip užtikrinti informacijos ir mokėjimų surinkimą ir perdavimą pagal pakeistas schemas,
  būtina
  atidėti šio reglamento taikymo datas
  šešiais
  mėnesiais.
  Atidėti terminą šešiais mėnesiais yra tinkama, nes atidėjimas turėtų būti kuo trumpesnis, kad papildomi valstybių narių biudžeto nuostoliai būtų kuo mažesni; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais
  susiduria
  valstybės narės
  siekdamos įveikti
  COVID-19
  krizę
  , ir į tai, kad naujosios nuostatos grindžiamos principu, kad visos valstybės narės turi atnaujinti savo IT sistemas, kad galėtų taikyti Reglamente (ES) 2017/2454 nustatytas nuostatas ir taip užtikrinti informacijos ir mokėjimų surinkimą ir perdavimą pagal pakeistas schemas,
  būtina
  atidėti šio reglamento taikymo datas
  šešiais
  mėnesiais.
  Atidėti terminą šešiais mėnesiais yra tinkama, nes atidėjimas turėtų būti kuo trumpesnis, kad papildomi valstybių narių biudžeto nuostoliai būtų kuo mažesni;

| (5) | atsižvelgiant į 
  naujus
  sunkumus, su kuriais valstybės narės
  susidūrė kilus
  COVID-19
  protrūkiui
  , ir į tai, kad naujosios nuostatos grindžiamos principu, kad visos valstybės narės turi atnaujinti savo IT sistemas, kad galėtų taikyti Reglamente (ES) 2017/2454 nustatytas nuostatas ir taip užtikrinti informacijos ir mokėjimų surinkimą ir perdavimą pagal pakeistas schemas,
  gali tekti
  atidėti šio reglamento taikymo datas
  trimis
  mėnesiais.
  Atidėjimas nėra pageidautinas, nes dėl jo bus prarasta pajamų ir padidės PVM atotrūkis, taip pat ES nepriklausantys prekiautojai ir Sąjungos prekiautojai turės toliau vykdyti veiklą nesąžiningos konkurencijos sąlygomis. Tačiau trijų mėnesių atidėjimas gali būti tinkamas, nes jis atitinka daugelio valstybių narių taikomą izoliavimo priemonių laikotarpį. Ilgesnis atidėjimas padidintų sukčiavimo PVM riziką laikotarpiu, kai reikia stiprinti viešuosius finansus siekiant kovoti su pandemija ir jos ekonominėmis bei socialinėmis pasekmėmis. Prailginus atidėjimo laikotarpį iki šešių mėnesių valstybės narės prarastų nuo 2,5 iki 3,5  mlrd. EUR pajamų. Turint omenyje COVID-19 protrūkio sukeltą krizę labai svarbu išvengti bet kokio papildomo pajamų praradimo; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į 
  naujus
  sunkumus, su kuriais valstybės narės
  susidūrė kilus
  COVID-19
  protrūkiui
  , ir į tai, kad naujosios nuostatos grindžiamos principu, kad visos valstybės narės turi atnaujinti savo IT sistemas, kad galėtų taikyti Reglamente (ES) 2017/2454 nustatytas nuostatas ir taip užtikrinti informacijos ir mokėjimų surinkimą ir perdavimą pagal pakeistas schemas,
  gali tekti
  atidėti šio reglamento taikymo datas
  trimis
  mėnesiais.
  Atidėjimas nėra pageidautinas, nes dėl jo bus prarasta pajamų ir padidės PVM atotrūkis, taip pat ES nepriklausantys prekiautojai ir Sąjungos prekiautojai turės toliau vykdyti veiklą nesąžiningos konkurencijos sąlygomis. Tačiau trijų mėnesių atidėjimas gali būti tinkamas, nes jis atitinka daugelio valstybių narių taikomą izoliavimo priemonių laikotarpį. Ilgesnis atidėjimas padidintų sukčiavimo PVM riziką laikotarpiu, kai reikia stiprinti viešuosius finansus siekiant kovoti su pandemija ir jos ekonominėmis bei socialinėmis pasekmėmis. Prailginus atidėjimo laikotarpį iki šešių mėnesių valstybės narės prarastų nuo 2,5 iki 3,5  mlrd. EUR pajamų. Turint omenyje COVID-19 protrūkio sukeltą krizę labai svarbu išvengti bet kokio papildomo pajamų praradimo;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto a papunktis

Reglamentas (ES) 2017/2454

1 straipsnio 7 punkto a papunkčio antraštės 2 skirsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuo 2015 m. sausio 1 d. iki
  2021 m. birželio 30 d.
  taikomos nuostatos | Nuo 2015 m. sausio 1 d. iki
  2021 m. kovo 31 d.
  taikomos nuostatos |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Nuo 2015 m. sausio 1 d. iki
  2021 m. birželio 30 d.
  taikomos nuostatos

Nuo 2015 m. sausio 1 d. iki
  2021 m. kovo 31 d.
  taikomos nuostatos

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunkčio i punktas

Reglamentas (ES) 2017/2454

1 straipsnio 7 punkto b papunkčio antraštės 3 skirsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuo
  2021 m. liepos 1 d.
  taikomos nuostatos | Nuo
  2021 m. balandžio 1 d.
  taikomos nuostatos |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Nuo
  2021 m. liepos 1 d.
  taikomos nuostatos

Nuo
  2021 m. balandžio 1 d.
  taikomos nuostatos

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Reglamentas (ES) 2017/2454

2 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jis taikomas nuo
  2021 m. liepos 1 d. | Jis taikomas nuo
  2021 m. balandžio 1 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jis taikomas nuo
  2021 m. liepos 1 d.

Jis taikomas nuo
  2021 m. balandžio 1 d.

---

2020 m. liepos 9 d., ketvirtadienis

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/123 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/123

---

P9_TA(2020)0184

Konkrečios kelių transporto vairuotojų komandiravimo taisyklės ir vykdymo užtikrinimo reikalavimai ***II

2020 m. liepos 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria nustatomos konkrečios su Direktyva 96/71/EB ir Direktyva 2014/67/ES susijusios kelių transporto vairuotojų komandiravimo taisyklės ir kuria iš dalies keičiami Direktyva 2006/22/EB, kiek tai susiję su vykdymo užtikrinimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 (05112/1/2020 – C9-0106/2020 – 2017/0121(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 371/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05112/1/2020 – C9-0106/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05112/1/2020 – C9-0106/2020),

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 1 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 1 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0278), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0278),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0114/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0114/2020),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 197, 2018 6 8, p. 45.

(2)  OL C 176, 2018 5 23, p. 57.

(3)  2019 4 4 priimti tekstai, P8_TA(2019)0339.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/124 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/124

---

P9_TA(2020)0185

Kasdienio bei kassavaitinio vairavimo trukmė, minimalios pertraukos ir poilsio laikotarpiai ir vietos nustatymas tachografais ***II

2020 m. liepos 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 561/2006, kiek tai susiję su būtiniausiais reikalavimais dėl maksimalios kasdienio bei kassavaitinio vairavimo trukmės, minimalių pertraukų ir kasdienio bei kassavaitinio poilsio laikotarpių, ir Reglamentas (ES) Nr. 165/2014, kiek tai susiję su vietos nustatymu tachografais (05114/1/2020 – C9-0104/2020 – 2017/0122(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 371/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05114/1/2020 – C9-0104/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05114/1/2020 – C9-0104/2020),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 1 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 1 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0277), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0277),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0115/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0115/2020),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 197, 2018 6 8, p. 45.

(2)  OL C 176, 2018 5 23, p. 57.

(3)  2019 4 4 priimti tekstai, P8_TA(2019)0340.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/125 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/125

---

P9_TA(2020)0186

Suderinimas su pokyčiais kelių transporto sektoriuje ***II

2020 m. liepos 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1071/2009, (EB) Nr. 1072/2009 ir (ES) Nr. 1024/2012, siekiant juos suderinti su pokyčiais kelių transporto sektoriuje (05115/1/2020 – C9-0105/2020 – 2017/0123(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2021/C 371/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05115/1/2020 – C9-0105/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05115/1/2020 – C9-0105/2020),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 18 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 18 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 1 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 1 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0281), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0281),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0116/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0116/2020),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 197, 2018 6 8, p. 38.

(2)  OL C 176, 2018 5 23, p. 57.

(3)  2019 4 4 priimti tekstai, P8_TA(2019)0341.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/126 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/126

---

P9_TA(2020)0187

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrosios nuostatos

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2020 m. birželio 19 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 877/2013, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (C(2020)04140 – 2020/2695(DEA))

(2021/C 371/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2020)04140), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2020)04140),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. birželio 22 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštarauja minėtam deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. birželio 22 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštarauja minėtam deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2020 m. liepos 3 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2020 m. liepos 3 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (1), ypač į jo 10 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (1), ypač į jo 10 straipsnio 3 dalį ir 14 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2020 m. liepos 9 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 111 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2020 m. liepos 9 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi 2020 m. balandžio 9 d. Euro grupės susitikime euro zonos valstybių narių finansų ministrai pasiūlė, reaguojant į COVID-19 pandemiją, nustatyti paramą kovai su pandemijos krize, grindžiamą Europos stabilumo mechanizmo griežtesnių sąlygų kredito linija; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2020 m. balandžio 9 d. Euro grupės susitikime euro zonos valstybių narių finansų ministrai pasiūlė, reaguojant į COVID-19 pandemiją, nustatyti paramą kovai su pandemijos krize, grindžiamą Europos stabilumo mechanizmo griežtesnių sąlygų kredito linija;

| B. | kadangi Euro grupės ataskaitoje teigiama, kad „vienintelis reikalavimas gauti [paramą kovai su pandemijos krize] bus tas, kad paramos prašančios euro zonos valstybės narės įsipareigotų naudoti šią kredito liniją, kad paremtų dėl COVID-19 krizės patirtų tiesioginės ir netiesioginės sveikatos priežiūros, gydymo ir prevencijos išlaidų finansavimą šalies viduje“; |
| --- | --- |

B.

kadangi Euro grupės ataskaitoje teigiama, kad „vienintelis reikalavimas gauti [paramą kovai su pandemijos krize] bus tas, kad paramos prašančios euro zonos valstybės narės įsipareigotų naudoti šią kredito liniją, kad paremtų dėl COVID-19 krizės patirtų tiesioginės ir netiesioginės sveikatos priežiūros, gydymo ir prevencijos išlaidų finansavimą šalies viduje“;

| C. | kadangi 2020 m. gegužės 7 d. bendrame rašte vykdomasis pirmininko pavaduotojas V. Dombrovskis ir Komisijos narys P. Gentiloni pranešė apie ketinimą iš dalies pakeisti 2013 m. birželio 27 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 877/2013, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (2), kad būtų patikslinti ataskaitų teikimo reikalavimai, taikomi paramą kovai su pandemijos krize gaunančioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2020 m. gegužės 7 d. bendrame rašte vykdomasis pirmininko pavaduotojas V. Dombrovskis ir Komisijos narys P. Gentiloni pranešė apie ketinimą iš dalies pakeisti 2013 m. birželio 27 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 877/2013, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (2), kad būtų patikslinti ataskaitų teikimo reikalavimai, taikomi paramą kovai su pandemijos krize gaunančioms valstybėms narėms;

| D. | kadangi šiuo deleguotuoju aktu iš dalies keičiami ataskaitų teikimo reikalavimai ir nustatoma, kad ataskaitų teikimas šiuo atveju susijęs tik su paramos kovai su pandemijos krize lėšų naudojimu, siekiant padengti tiesiogines ir netiesiogines sveikatos priežiūros, gydymo ir prevencijos išlaidas, susijusias su COVID-19 krize, atsižvelgiant į labai specifinę ir ribotą paramos kovai su pandemijos krize taikymo sritį, o naujame II priede pateikiamas susijęs ataskaitos šablonas; |
| --- | --- |

D.

kadangi šiuo deleguotuoju aktu iš dalies keičiami ataskaitų teikimo reikalavimai ir nustatoma, kad ataskaitų teikimas šiuo atveju susijęs tik su paramos kovai su pandemijos krize lėšų naudojimu, siekiant padengti tiesiogines ir netiesiogines sveikatos priežiūros, gydymo ir prevencijos išlaidas, susijusias su COVID-19 krize, atsižvelgiant į labai specifinę ir ribotą paramos kovai su pandemijos krize taikymo sritį, o naujame II priede pateikiamas susijęs ataskaitos šablonas;

| E. | kadangi šis deleguotasis aktas turėtų įsigalioti kuo greičiau, kad būtų supaprastinti ataskaitų teikimo reikalavimai, taikomi paramą kovai su pandemijos krize gaunančioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

E.

kadangi šis deleguotasis aktas turėtų įsigalioti kuo greičiau, kad būtų supaprastinti ataskaitų teikimo reikalavimai, taikomi paramą kovai su pandemijos krize gaunančioms valstybėms narėms;

| 1. | pareiškia, jog neprieštarauja šiam deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 140, 2013 5 27, p. 11.

(2)  OL L 244, 2013 9 13, p. 23.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/128 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/128

---

P9_TA(2020)0188

Europos piliečių iniciatyva: laikinosios priemonės, susijusios su nustatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį ***I

2020 m. liepos 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį, nustatomos laikinosios priemonės, susijusios su Reglamente (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos nustatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2021/C 371/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0221), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0221),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 24 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0142/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 24 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0142/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2020 m. birželio 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2020 m. birželio 30 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ši pozicija pakeičia 2020 m. birželio 19 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0172).

---

P9_TC1-COD(2020)0099

Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. liepos 9 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį, nustatomos laikinosios priemonės, susijusios su Reglamente (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos numatytais rinkimo, tikrinimo ir nagrinėjimo etapų terminais

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2020/1042.)

---

2020 m. liepos 10 d., penktadienis

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/129 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/129

---

P9_TA(2020)0189

Direktyvų (ES) 2017/2455 ir (ES) 2019/1995 dalinis keitimas, kiek tai susiję su perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo datomis dėl COVID-19 krizės protrūkio *

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo dėl COVID-19 krizės protrūkio keičiamos direktyvų (ES) 2017/2455 ir (ES) 2019/1995 perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo datos (COM(2020)0198 – C9-0137/2020 – 2020/0082(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2021/C 371/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2020)0198), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2020)0198),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0137/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0137/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0122/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0122/2020),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | nors dėl COVID-19 protrūkio nacionalinėms administracijoms kyla didelių sunkumų, juo neturėtų būti naudojamasi kaip dingstimi siekiant toliau vilkinti bendrai sutartų taisyklių įgyvendinimą. Prieš protrūkį kai kurios valstybės narės pranešė, kad pavėluos įgyvendinti naująją sistemą. Nepaisydamos tiesioginių su COVID-19 susijusių sunkumų vyriausybės turėtų dėti visas pastangas, kad tą naująją sistemą įgyvendintų. Valstybės narės, kurioms kyla sunkumų, dėl kurių gali būti vėluojama visapusiškai įgyvendinti taisykles, turėtų pasinaudoti Komisijos teikiama technine pagalba, kad užtikrintų tinkamą ir visapusišką e. prekybos dokumentų rinkinio įgyvendinimą. E. prekybos dokumentų rinkinio tikslai – sudaryti palankesnes sąlygas Europos MVĮ konkurencingumui pasaulyje, sumažinti administracinį spaudimą Sąjungos prekiautojams ir užtikrinti, kad interneto platformos prisidėtų prie teisingesnės PVM surinkimo sistemos, kartu kovojant su mokestiniu sukčiavimu – yra pagrindiniai vienodų sąlygų visoms įmonėms užtikrinimo aspektai, o tai ypač svarbu ekonomikai atsigaunant po COVID-19 krizės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

nors dėl COVID-19 protrūkio nacionalinėms administracijoms kyla didelių sunkumų, juo neturėtų būti naudojamasi kaip dingstimi siekiant toliau vilkinti bendrai sutartų taisyklių įgyvendinimą. Prieš protrūkį kai kurios valstybės narės pranešė, kad pavėluos įgyvendinti naująją sistemą. Nepaisydamos tiesioginių su COVID-19 susijusių sunkumų vyriausybės turėtų dėti visas pastangas, kad tą naująją sistemą įgyvendintų. Valstybės narės, kurioms kyla sunkumų, dėl kurių gali būti vėluojama visapusiškai įgyvendinti taisykles, turėtų pasinaudoti Komisijos teikiama technine pagalba, kad užtikrintų tinkamą ir visapusišką e. prekybos dokumentų rinkinio įgyvendinimą. E. prekybos dokumentų rinkinio tikslai – sudaryti palankesnes sąlygas Europos MVĮ konkurencingumui pasaulyje, sumažinti administracinį spaudimą Sąjungos prekiautojams ir užtikrinti, kad interneto platformos prisidėtų prie teisingesnės PVM surinkimo sistemos, kartu kovojant su mokestiniu sukčiavimu – yra pagrindiniai vienodų sąlygų visoms įmonėms užtikrinimo aspektai, o tai ypač svarbu ekonomikai atsigaunant po COVID-19 krizės;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais
  susiduria
  valstybės narės
  siekdamos įveikti
  COVID-19
  krizę
  , ir į tai, kad
  naujos
  nuostatos grindžiamos principu, kad visos valstybės narės turi atnaujinti savo IT sistemas, kad galėtų taikyti direktyvose (ES) 2017/2455 ir (ES) 2019/1995 nustatytas nuostatas ir taip užtikrinti informacijos ir mokėjimų surinkimą ir perdavimą pagal pakeistas schemas,
  būtina
  atidėti šių direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo datas
  šešiais
  mėnesiais.
  Atidėti terminą šešiais mėnesiais yra tinkama, nes atidėjimas turėtų būti kuo trumpesnis, kad papildomi valstybių narių biudžeto nuostoliai būtų kuo mažesni; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais
  susiduria
  valstybės narės
  siekdamos įveikti
  COVID-19
  krizę
  , ir į tai, kad
  naujos
  nuostatos grindžiamos principu, kad visos valstybės narės turi atnaujinti savo IT sistemas, kad galėtų taikyti direktyvose (ES) 2017/2455 ir (ES) 2019/1995 nustatytas nuostatas ir taip užtikrinti informacijos ir mokėjimų surinkimą ir perdavimą pagal pakeistas schemas,
  būtina
  atidėti šių direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo datas
  šešiais
  mėnesiais.
  Atidėti terminą šešiais mėnesiais yra tinkama, nes atidėjimas turėtų būti kuo trumpesnis, kad papildomi valstybių narių biudžeto nuostoliai būtų kuo mažesni;

| (4) | atsižvelgiant į 
  naujus
  sunkumus, su kuriais valstybės narės
  susidūrė kilus
  COVID-19
  protrūkiui
  , ir į tai, kad
  naujosios
  nuostatos grindžiamos principu, kad visos valstybės narės turi atnaujinti savo IT sistemas, kad galėtų taikyti direktyvose (ES) 2017/2455 ir (ES) 2019/1995 nustatytas nuostatas ir taip užtikrinti informacijos ir mokėjimų surinkimą ir perdavimą pagal pakeistas schemas,
  gali tekti
  atidėti šių direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo datas
  trimis
  mėnesiais
  . Atidėjimas nėra pageidautinas, nes dėl jo bus prarasta pajamų ir padidės PVM atotrūkis, taip pat ES nepriklausantys prekiautojai ir Sąjungos prekiautojai turės toliau vykdyti veiklą nesąžiningos konkurencijos sąlygomis. Tačiau trijų mėnesių atidėjimas gali būti tinkamas, nes jis atitinka daugelio valstybių narių taikomą izoliavimo priemonių laikotarpį. Ilgesnis atidėjimas padidintų sukčiavimo PVM riziką laikotarpiu, kai reikia stiprinti viešuosius finansus siekiant kovoti su pandemija ir jos ekonominėmis bei socialinėmis pasekmėmis. Prailginus atidėjimo laikotarpį iki šešių mėnesių valstybės narės prarastų nuo 2,5 iki 3,5  milijardo EUR pajamų. Turint omenyje COVID-19 protrūkio sukeltą krizę labai svarbu išvengti bet kokio papildomo pajamų praradimo; |
| --- | --- |

(4)

atsižvelgiant į 
  naujus
  sunkumus, su kuriais valstybės narės
  susidūrė kilus
  COVID-19
  protrūkiui
  , ir į tai, kad
  naujosios
  nuostatos grindžiamos principu, kad visos valstybės narės turi atnaujinti savo IT sistemas, kad galėtų taikyti direktyvose (ES) 2017/2455 ir (ES) 2019/1995 nustatytas nuostatas ir taip užtikrinti informacijos ir mokėjimų surinkimą ir perdavimą pagal pakeistas schemas,
  gali tekti
  atidėti šių direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo datas
  trimis
  mėnesiais
  . Atidėjimas nėra pageidautinas, nes dėl jo bus prarasta pajamų ir padidės PVM atotrūkis, taip pat ES nepriklausantys prekiautojai ir Sąjungos prekiautojai turės toliau vykdyti veiklą nesąžiningos konkurencijos sąlygomis. Tačiau trijų mėnesių atidėjimas gali būti tinkamas, nes jis atitinka daugelio valstybių narių taikomą izoliavimo priemonių laikotarpį. Ilgesnis atidėjimas padidintų sukčiavimo PVM riziką laikotarpiu, kai reikia stiprinti viešuosius finansus siekiant kovoti su pandemija ir jos ekonominėmis bei socialinėmis pasekmėmis. Prailginus atidėjimo laikotarpį iki šešių mėnesių valstybės narės prarastų nuo 2,5 iki 3,5  milijardo EUR pajamų. Turint omenyje COVID-19 protrūkio sukeltą krizę labai svarbu išvengti bet kokio papildomo pajamų praradimo;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 dalies 1 punkto a papunktis

Direktyva (ES) 2017/2455

2 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Direktyvos 2006/112/EB pakeitimai, įsigaliojantys nuo 2021 m. 
  liepos
  1 d. | Direktyvos 2006/112/EB pakeitimai, įsigaliojantys nuo 2021 m. 
  balandžio
  1 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Direktyvos 2006/112/EB pakeitimai, įsigaliojantys nuo 2021 m. 
  liepos
  1 d.

Direktyvos 2006/112/EB pakeitimai, įsigaliojantys nuo 2021 m. 
  balandžio
  1 d.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto b papunktis

Direktyva (ES) 2017/2455

2 straipsnio 1 dalies įžanginis sakinys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuo 2021 m. 
  liepos
  1 d. Direktyva 2006/112/EB iš dalies keičiama taip: | Nuo 2021 m. 
  balandžio
  1 d. Direktyva 2006/112/EB iš dalies keičiama taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Nuo 2021 m. 
  liepos
  1 d. Direktyva 2006/112/EB iš dalies keičiama taip:

Nuo 2021 m. 
  balandžio
  1 d. Direktyva 2006/112/EB iš dalies keičiama taip:

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva (ES) 2017/2455

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuo 2021 m. 
  liepos
  1 d. išbraukiama Direktyvos 2009/132/EB IV antraštinė dalis. | Nuo 2021 m. 
  balandžio
  1 d. išbraukiama Direktyvos 2009/132/EB IV antraštinė dalis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Nuo 2021 m. 
  liepos
  1 d. išbraukiama Direktyvos 2009/132/EB IV antraštinė dalis.

Nuo 2021 m. 
  balandžio
  1 d. išbraukiama Direktyvos 2009/132/EB IV antraštinė dalis.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 dalies 3 punkto a papunktis

Direktyva (ES) 2017/2455

4 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės ne vėliau kaip
  2021 m. birželio 30 d.
  priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos 2 ir 3 straipsnių. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. | Valstybės narės ne vėliau kaip
  2021 m. kovo 31 d.
  priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos 2 ir 3 straipsnių. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės ne vėliau kaip
  2021 m. birželio 30 d.
  priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos 2 ir 3 straipsnių. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės ne vėliau kaip
  2021 m. kovo 31 d.
  priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos 2 ir 3 straipsnių. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 pastraipos 3 punkto b papunktis

Direktyva (ES) 2017/2455

4 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Priemones, būtinas, kad būtų laikomasi šios direktyvos 2 ir 3 straipsnių, jos taiko nuo
  2021 m. liepos 1 d. | Priemones, būtinas, kad būtų laikomasi šios direktyvos 2 ir 3 straipsnių, jos taiko nuo
  2021 m. balandžio 1 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Priemones, būtinas, kad būtų laikomasi šios direktyvos 2 ir 3 straipsnių, jos taiko nuo
  2021 m. liepos 1 d.

Priemones, būtinas, kad būtų laikomasi šios direktyvos 2 ir 3 straipsnių, jos taiko nuo
  2021 m. balandžio 1 d.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 straipsnio 1 dalis

Direktyva (ES) 2019/1995

2 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės ne vėliau kaip
  2021 m. birželio 30 d.
  priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. | Valstybės narės ne vėliau kaip
  2021 m. kovo 31 d.
  priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės ne vėliau kaip
  2021 m. birželio 30 d.
  priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės ne vėliau kaip
  2021 m. kovo 31 d.
  priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 straipsnio 1 dalis

Direktyva (ES) 2019/1995

2 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tas priemones jos taiko nuo
  2021 m. liepos 1 d. | Tas priemones jos taiko nuo
  2021 m. balandžio 1 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Tas priemones jos taiko nuo
  2021 m. liepos 1 d.

Tas priemones jos taiko nuo
  2021 m. balandžio 1 d.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/134 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/134

---

P9_TA(2020)0194

Valstybių narių užimtumo politikos gairės *

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2020)0070 – C9-0079/2020 – 2020/0030(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2021/C 371/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2020)0070), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2020)0070),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0079/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 148 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0079/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0124/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0124/2020),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | valstybės narės ir Sąjunga turi
  siekti parengti
  suderintą užimtumo strategiją, skirtą visų pirma kvalifikuotai, tinkamai parengtai, gebančiai prisitaikyti darbo jėgai bei į ekonomikos pokyčius reaguojančioms darbo rinkoms remti, kad būtų pasiekti
  Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyti
  visiško užimtumo ir socialinės pažangos,
  subalansuoto ekonomikos augimo
  ir aukšto lygio aplinkos kokybės apsaugos ir gerinimo tikslai. Valstybės narės užimtumo skatinimą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo atžvilgiu derinti Taryboje,
  atsižvelgdamos į nacionalinę praktiką
  ,
  susijusią su vadovybės
  ir
  darbuotojų pareigomis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

valstybės narės ir Sąjunga turi
  siekti parengti
  suderintą užimtumo strategiją, skirtą visų pirma kvalifikuotai, tinkamai parengtai, gebančiai prisitaikyti darbo jėgai bei į ekonomikos pokyčius reaguojančioms darbo rinkoms remti, kad būtų pasiekti
  Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyti
  visiško užimtumo ir socialinės pažangos,
  subalansuoto ekonomikos augimo
  ir aukšto lygio aplinkos kokybės apsaugos ir gerinimo tikslai. Valstybės narės užimtumo skatinimą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo atžvilgiu derinti Taryboje,
  atsižvelgdamos į nacionalinę praktiką
  ,
  susijusią su vadovybės
  ir
  darbuotojų pareigomis
  ;

| (1) | valstybės narės ir Sąjunga turi
  parengti ir įgyvendinti veiksmingą ir
  suderintą užimtumo strategiją, skirtą visų pirma kvalifikuotai, tinkamai parengtai, gebančiai prisitaikyti darbo jėgai bei
  dinamiškoms, į ateitį orientuotoms ir
  į ekonomikos pokyčius reaguojančioms darbo rinkoms remti, kad būtų pasiekti visiško užimtumo ir socialinės pažangos,
  įtraukties, ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos
  ir aukšto lygio aplinkos kokybės apsaugos ir gerinimo tikslai. Valstybės narės
  kokybiško ir lygiomis galimybėmis bei socialiniu teisingumu pagrįsto
  užimtumo skatinimą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo atžvilgiu derinti Taryboje,
  paisydamos nacionalinės praktikos ir socialinių partnerių autonomijos. Atsižvelgiant į dabartinę padėtį, susidariusią dėl COVID-19 pandemijos, kuri turės didelį ir ilgalaikį poveikį Sąjungos darbo rinkoms, socialiniam teisingumui ir darbo sąlygoms, reikia imtis precedento neturinčių veiksmų siekiant remti užimtumą, skatinti ekonomiką ir stiprinti pramonės struktūrą. Būtina imtis ryžtingų veiksmų siekiant apsaugoti įmones ir darbuotojus nuo staigaus darbo ir pajamų praradimo, padėti sustabdyti krizės sukeltą ekonominį ir socialinį sukrėtimą ir užkirsti kelią dideliam darbo vietų praradimui ir giliam nuosmukiui; |
| --- | --- |

(1)

valstybės narės ir Sąjunga turi
  parengti ir įgyvendinti veiksmingą ir
  suderintą užimtumo strategiją, skirtą visų pirma kvalifikuotai, tinkamai parengtai, gebančiai prisitaikyti darbo jėgai bei
  dinamiškoms, į ateitį orientuotoms ir
  į ekonomikos pokyčius reaguojančioms darbo rinkoms remti, kad būtų pasiekti visiško užimtumo ir socialinės pažangos,
  įtraukties, ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos
  ir aukšto lygio aplinkos kokybės apsaugos ir gerinimo tikslai. Valstybės narės
  kokybiško ir lygiomis galimybėmis bei socialiniu teisingumu pagrįsto
  užimtumo skatinimą turi laikyti bendro intereso reikalu ir savo veiksmus šiuo atžvilgiu derinti Taryboje,
  paisydamos nacionalinės praktikos ir socialinių partnerių autonomijos. Atsižvelgiant į dabartinę padėtį, susidariusią dėl COVID-19 pandemijos, kuri turės didelį ir ilgalaikį poveikį Sąjungos darbo rinkoms, socialiniam teisingumui ir darbo sąlygoms, reikia imtis precedento neturinčių veiksmų siekiant remti užimtumą, skatinti ekonomiką ir stiprinti pramonės struktūrą. Būtina imtis ryžtingų veiksmų siekiant apsaugoti įmones ir darbuotojus nuo staigaus darbo ir pajamų praradimo, padėti sustabdyti krizės sukeltą ekonominį ir socialinį sukrėtimą ir užkirsti kelią dideliam darbo vietų praradimui ir giliam nuosmukiui;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Sąjunga turi kovoti
  su socialine atskirtimi ir diskriminacija
  bei
  skatinti socialinį teisingumą ir apsaugą, moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą ir vaiko teisių apsaugą. Nustatydama ir įgyvendindama savo politiką ir veiksmus, Sąjunga turi atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su
  didelio
  užimtumo
  siekiu
  ,
  tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu
  ,
  kova su skurdu bei socialine atskirtimi
  ir su kokybišku švietimu bei mokymu, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Sąjunga turi kovoti
  su socialine atskirtimi ir diskriminacija
  bei
  skatinti socialinį teisingumą ir apsaugą, moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą ir vaiko teisių apsaugą. Nustatydama ir įgyvendindama savo politiką ir veiksmus, Sąjunga turi atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su
  didelio
  užimtumo
  siekiu
  ,
  tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu
  ,
  kova su skurdu bei socialine atskirtimi
  ir su kokybišku švietimu bei mokymu, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnyje;

| (2) | siekiant Sąjungos pamatinius principus – socialinę sanglaudą ir taiką – vykstant giliai krizei, kai šiems principams kyla pavojus, visapusiškai įgyvendinti netgi dar didesniu mastu, svarbiausi Sąjungos politiniai prioritetai turėtų būti kova
  su
  skurdu,
  socialine atskirtimi ir diskriminacija
  ir ji turėtų
  skatinti socialinį teisingumą ir apsaugą,
  taip pat
  moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą
  , neįgaliųjų įtrauktį
  ir vaiko
  bei kitų itin nepalankioje padėtyje esančių grupių
  teisių apsaugą. Nustatydama ir įgyvendindama savo politiką ir veiksmus, Sąjunga turi atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su
  žmonių sveikatos apsaugos, įtraukių darbo rinkų ir visiško
  užimtumo
  skatinimu
  ,
  prieinamų, įperkamų ir kokybiškų viešųjų paslaugų
  ,
  deramo darbo užmokesčio, deramo gyvenimo lygio
  ir
  socialinės apsaugos užtikrinimu, taip pat
  su kokybišku švietimu bei mokymu
  visą gyvenimą
  , kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
  (SESV)
  9 straipsnyje; |
| --- | --- |

(2)

siekiant Sąjungos pamatinius principus – socialinę sanglaudą ir taiką – vykstant giliai krizei, kai šiems principams kyla pavojus, visapusiškai įgyvendinti netgi dar didesniu mastu, svarbiausi Sąjungos politiniai prioritetai turėtų būti kova
  su
  skurdu,
  socialine atskirtimi ir diskriminacija
  ir ji turėtų
  skatinti socialinį teisingumą ir apsaugą,
  taip pat
  moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą
  , neįgaliųjų įtrauktį
  ir vaiko
  bei kitų itin nepalankioje padėtyje esančių grupių
  teisių apsaugą. Nustatydama ir įgyvendindama savo politiką ir veiksmus, Sąjunga turi atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su
  žmonių sveikatos apsaugos, įtraukių darbo rinkų ir visiško
  užimtumo
  skatinimu
  ,
  prieinamų, įperkamų ir kokybiškų viešųjų paslaugų
  ,
  deramo darbo užmokesčio, deramo gyvenimo lygio
  ir
  socialinės apsaugos užtikrinimu, taip pat
  su kokybišku švietimu bei mokymu
  visą gyvenimą
  , kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
  (SESV)
  9 straipsnyje;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | vadovaudamasi
  Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (
  SESV), Sąjunga parengė ir įgyvendino ekonominės ir užimtumo politikos derinimo priemones. Šios valstybių narių užimtumo politikos gairės kartu su Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184 (5) nustatytomis bendromis valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairėmis sudaro integruotas gaires.
  Šiomis gairėmis
  ,
  atspindinčiomis valstybių narių tarpusavio priklausomybę
  , turi būti vadovaujamasi įgyvendinant politiką valstybėse narėse ir Sąjungoje. Tokiu būdu suderinta Europos ir nacionalinė politika bei reformos turi sudaryti tinkamą bendrą tvarų ekonominės ir užimtumo politikos priemonių derinį, kuriuo turėtų būti užtikrintas teigiamas šalutinis poveikis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

vadovaudamasi
  Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo (
  SESV), Sąjunga parengė ir įgyvendino ekonominės ir užimtumo politikos derinimo priemones. Šios valstybių narių užimtumo politikos gairės kartu su Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184 (5) nustatytomis bendromis valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairėmis sudaro integruotas gaires.
  Šiomis gairėmis
  ,
  atspindinčiomis valstybių narių tarpusavio priklausomybę
  , turi būti vadovaujamasi įgyvendinant politiką valstybėse narėse ir Sąjungoje. Tokiu būdu suderinta Europos ir nacionalinė politika bei reformos turi sudaryti tinkamą bendrą tvarų ekonominės ir užimtumo politikos priemonių derinį, kuriuo turėtų būti užtikrintas teigiamas šalutinis poveikis;

| (3) | vadovaudamasi SESV, Sąjunga parengė ir įgyvendino ekonominės ir užimtumo politikos derinimo priemones. Šios valstybių narių užimtumo politikos gairės kartu su Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184 (5), nustatytomis bendromis valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairėmis sudaro integruotas gaires.
  Jomis turi būti remiamas Europos žaliasis kursas
  ,
  Europos socialinių teisių ramstis (toliau – Ramstis), persvarstyta Europos socialinė chartija
  ,
  Paryžiaus susitarimas ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslai ir jomis
  turi būti vadovaujamasi įgyvendinant politiką valstybėse narėse ir Sąjungoje
  , atsižvelgiant į valstybių narių tarpusavio priklausomybę
  . Tokiu būdu suderinta Europos ir nacionalinė politika bei reformos turi sudaryti tinkamą bendrą tvarų ekonominės ir užimtumo politikos priemonių derinį, kuriuo turėtų būti užtikrintas teigiamas šalutinis poveikis
  ir kartu stabdomas kolektyvinių derybų skaičiaus mažėjimas
  ; |
| --- | --- |

(3)

vadovaudamasi SESV, Sąjunga parengė ir įgyvendino ekonominės ir užimtumo politikos derinimo priemones. Šios valstybių narių užimtumo politikos gairės kartu su Tarybos rekomendacijoje (ES) 2015/1184 (5), nustatytomis bendromis valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos gairėmis sudaro integruotas gaires.
  Jomis turi būti remiamas Europos žaliasis kursas
  ,
  Europos socialinių teisių ramstis (toliau – Ramstis), persvarstyta Europos socialinė chartija
  ,
  Paryžiaus susitarimas ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslai ir jomis
  turi būti vadovaujamasi įgyvendinant politiką valstybėse narėse ir Sąjungoje
  , atsižvelgiant į valstybių narių tarpusavio priklausomybę
  . Tokiu būdu suderinta Europos ir nacionalinė politika bei reformos turi sudaryti tinkamą bendrą tvarų ekonominės ir užimtumo politikos priemonių derinį, kuriuo turėtų būti užtikrintas teigiamas šalutinis poveikis
  ir kartu stabdomas kolektyvinių derybų skaičiaus mažėjimas
  ;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | užimtumo politikos gairės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, galiojančius Sąjungos teisės aktus ir įvairias Sąjungos iniciatyvas, įskaitant 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (6), 2016 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (7), 2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendaciją
  dėl įgūdžių
  tobulinimo
  krypčių

   (8), 2018 m. kovo 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos (9), 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (10), 2019 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (11) ir 2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendaciją dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (12); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

užimtumo politikos gairės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, galiojančius Sąjungos teisės aktus ir įvairias Sąjungos iniciatyvas, įskaitant 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (6), 2016 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (7), 2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendaciją
  dėl įgūdžių
  tobulinimo
  krypčių

   (8), 2018 m. kovo 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos (9), 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (10), 2019 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (11) ir 2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendaciją dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (12);

| (4) | užimtumo politikos gairės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, galiojančius Sąjungos teisės aktus ir įvairias Sąjungos iniciatyvas, įskaitant 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (6), 2016 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (7), 2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendaciją
  „Įgūdžių
  tobulinimo
  kryptys – naujos galimybės suaugusiesiems“

   (8), 2018 m. kovo 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos (9), 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (10), 2019 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (11) ir 2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendaciją dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (12)

  . 2020 m. kovo 23 d. Tarybai priėmus sprendimą pradėti taikyti vadinamąją bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą, valstybės narės gali visiškai lanksčiai skatinti ir saugoti kokybiškas darbo vietas bei darbo sąlygas ir finansuoti visuomenės sveikatos ir socialines paslaugas. Bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo trukmė turi atspindėti COVID-19 krizės mastą ir trukmę. Remiantis Komisijos viešomis konsultacijomis turėtų būti išnagrinėtos galimos Sąjungos fiskalinių taisyklių rengimo kryptys; |
| --- | --- |

(4)

užimtumo politikos gairės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, galiojančius Sąjungos teisės aktus ir įvairias Sąjungos iniciatyvas, įskaitant 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (6), 2016 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (7), 2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendaciją
  „Įgūdžių
  tobulinimo
  kryptys – naujos galimybės suaugusiesiems“

   (8), 2018 m. kovo 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos (9), 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų (10), 2019 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (11) ir 2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendaciją dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (12)

  . 2020 m. kovo 23 d. Tarybai priėmus sprendimą pradėti taikyti vadinamąją bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą, valstybės narės gali visiškai lanksčiai skatinti ir saugoti kokybiškas darbo vietas bei darbo sąlygas ir finansuoti visuomenės sveikatos ir socialines paslaugas. Bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo trukmė turi atspindėti COVID-19 krizės mastą ir trukmę. Remiantis Komisijos viešomis konsultacijomis turėtų būti išnagrinėtos galimos Sąjungos fiskalinių taisyklių rengimo kryptys;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | Europos semestras skirtingas priemones sujungia į visa apimančią integruotos daugiašalės ekonominės ir
  užimtumo
  politikos koordinavimo ir priežiūros sistemą. Siekiant aplinkos tvarumo, našumo, teisingumo ir stabilumo, į Europos semestrą
  įtraukti
  Europos socialinių teisių ramsčio principai, įskaitant
  tvirtą
  bendradarbiavimą su socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais
  . Tai padeda siekti
  darnaus vystymosi tikslų (13). Sąjungos ir valstybių narių užimtumo ir ekonominė politika turėtų būti derinama su Europos
  perėjimu
  prie neutralaus poveikio klimatui, aplinkos atžvilgiu tvarios ir skaitmeninės ekonomikos,
  tuo pačiu metu
  didinant konkurencingumą, remiant
  inovacijas
  , skatinant socialinį teisingumą ir lygias galimybes, taip pat kovojant su nelygybe ir regioniniais skirtumais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

Europos semestras skirtingas priemones sujungia į visa apimančią integruotos daugiašalės ekonominės ir
  užimtumo
  politikos koordinavimo ir priežiūros sistemą. Siekiant aplinkos tvarumo, našumo, teisingumo ir stabilumo, į Europos semestrą
  įtraukti
  Europos socialinių teisių ramsčio principai, įskaitant
  tvirtą
  bendradarbiavimą su socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais
  . Tai padeda siekti
  darnaus vystymosi tikslų (13). Sąjungos ir valstybių narių užimtumo ir ekonominė politika turėtų būti derinama su Europos
  perėjimu
  prie neutralaus poveikio klimatui, aplinkos atžvilgiu tvarios ir skaitmeninės ekonomikos,
  tuo pačiu metu
  didinant konkurencingumą, remiant
  inovacijas
  , skatinant socialinį teisingumą ir lygias galimybes, taip pat kovojant su nelygybe ir regioniniais skirtumais;

| (5) | Europos semestras skirtingas priemones sujungia į visa apimančią integruotos daugiašalės ekonominės
  , užimtumo, socialinės ir aplinkos
  politikos koordinavimo ir priežiūros sistemą.
  Formuojant Sąjungos ekonomikos politiką, didžiausias dėmesys Europos semestro procese turi būti skiriamas tvarumui, socialinei įtraukčiai ir žmonių gerovei, užtikrinant, kad socialiniai, aplinkos ir ekonominiai tikslai būtų vienodai svarbūs.
  Siekiant aplinkos tvarumo, našumo, teisingumo ir stabilumo, į Europos semestrą
  turėtų būti toliau įtraukiami
  Europos socialinių teisių ramsčio principai, įskaitant
  tvirtesnį
  bendradarbiavimą su socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais
  , taip pat remiamas
  darnaus vystymosi tikslų (13)

  ir, be kita ko, lyčių lygybės įgyvendinimas. Lyčių lygybės indeksas galėtų būti viena iš semestro priemonių pažangai stebėti siekiant užimtumo ir socialinių tikslų ir užimtumo ir socialinės politikos poveikiui lytims vertinti
  . Sąjungos ir valstybių narių užimtumo ir ekonominė politika turėtų būti derinama su Europos
  veiksmais reaguojant į krizę ir, atsižvelgiant į ypač sunkius krizės padarinius tam tikriems Europos pramonės ir verslo sektoriams, remti perėjimą
  prie neutralaus poveikio klimatui, aplinkos atžvilgiu tvarios
  , socialiniu požiūriu įtraukios
  ir skaitmeninės ekonomikos,
  užtikrinant didėjančią socialinę konvergenciją ir kartu
  didinant konkurencingumą, remiant
  MVĮ
  , skatinant
  inovacijas,
  socialinį teisingumą ir lygias galimybes, taip pat
  investuojant į jaunimą ir
  kovojant su nelygybe ir regioniniais skirtumais; |
| --- | --- |

(5)

Europos semestras skirtingas priemones sujungia į visa apimančią integruotos daugiašalės ekonominės
  , užimtumo, socialinės ir aplinkos
  politikos koordinavimo ir priežiūros sistemą.
  Formuojant Sąjungos ekonomikos politiką, didžiausias dėmesys Europos semestro procese turi būti skiriamas tvarumui, socialinei įtraukčiai ir žmonių gerovei, užtikrinant, kad socialiniai, aplinkos ir ekonominiai tikslai būtų vienodai svarbūs.
  Siekiant aplinkos tvarumo, našumo, teisingumo ir stabilumo, į Europos semestrą
  turėtų būti toliau įtraukiami
  Europos socialinių teisių ramsčio principai, įskaitant
  tvirtesnį
  bendradarbiavimą su socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais
  , taip pat remiamas
  darnaus vystymosi tikslų (13)

  ir, be kita ko, lyčių lygybės įgyvendinimas. Lyčių lygybės indeksas galėtų būti viena iš semestro priemonių pažangai stebėti siekiant užimtumo ir socialinių tikslų ir užimtumo ir socialinės politikos poveikiui lytims vertinti
  . Sąjungos ir valstybių narių užimtumo ir ekonominė politika turėtų būti derinama su Europos
  veiksmais reaguojant į krizę ir, atsižvelgiant į ypač sunkius krizės padarinius tam tikriems Europos pramonės ir verslo sektoriams, remti perėjimą
  prie neutralaus poveikio klimatui, aplinkos atžvilgiu tvarios
  , socialiniu požiūriu įtraukios
  ir skaitmeninės ekonomikos,
  užtikrinant didėjančią socialinę konvergenciją ir kartu
  didinant konkurencingumą, remiant
  MVĮ
  , skatinant
  inovacijas,
  socialinį teisingumą ir lygias galimybes, taip pat
  investuojant į jaunimą ir
  kovojant su nelygybe ir regioniniais skirtumais;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | Klimato kaita ir su aplinka susiję iššūkiai, globalizacija, skaitmeninė transformacija ir demografiniai pokyčiai
  pakeis
  Europos ekonomiką ir visuomenę. Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų bendradarbiauti, kad
  veiksmingai
  reaguotų į 
  šiuos struktūrinius veiksnius
  ir prireikus pritaikytų esamas sistemas, pripažindamos didelę valstybių narių ekonomikos
  ir
  darbo rinkų bei
  susijusios
  politikos tarpusavio priklausomybę. Tam reikia imtis suderintų, plataus užmojo ir veiksmingų politikos veiksmų tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis
  , vadovaujantis SESV ir Sąjungos nuostatomis dėl ekonomikos valdymo.
  Politikos veiksmai turėtų apimti
  postūmį tvarioms investicijoms
  ,
  atnaujintą įsipareigojimą nuosekliai vykdyti struktūrines reformas
  ,
  kuriomis didinamas našumas
  ,
  skatinamas ekonomikos augimas
  ,
  socialinė ir teritorinė sanglauda
  ,
  didinama konvergencija
  ,
  atsparumas
  ir
  fiskalinė atsakomybė
  . Turėtų būti derinamos pasiūlos ir paklausos valdymo priemonės, kartu atsižvelgiant į jų poveikį aplinkai, užimtumui ir visuomenei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

Klimato kaita ir su aplinka susiję iššūkiai, globalizacija, skaitmeninė transformacija ir demografiniai pokyčiai
  pakeis
  Europos ekonomiką ir visuomenę. Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų bendradarbiauti, kad
  veiksmingai
  reaguotų į 
  šiuos struktūrinius veiksnius
  ir prireikus pritaikytų esamas sistemas, pripažindamos didelę valstybių narių ekonomikos
  ir
  darbo rinkų bei
  susijusios
  politikos tarpusavio priklausomybę. Tam reikia imtis suderintų, plataus užmojo ir veiksmingų politikos veiksmų tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis
  , vadovaujantis SESV ir Sąjungos nuostatomis dėl ekonomikos valdymo.
  Politikos veiksmai turėtų apimti
  postūmį tvarioms investicijoms
  ,
  atnaujintą įsipareigojimą nuosekliai vykdyti struktūrines reformas
  ,
  kuriomis didinamas našumas
  ,
  skatinamas ekonomikos augimas
  ,
  socialinė ir teritorinė sanglauda
  ,
  didinama konvergencija
  ,
  atsparumas
  ir
  fiskalinė atsakomybė
  . Turėtų būti derinamos pasiūlos ir paklausos valdymo priemonės, kartu atsižvelgiant į jų poveikį aplinkai, užimtumui ir visuomenei;

| (6) | klimato kaita ir su aplinka susiję iššūkiai, globalizacija, skaitmeninė transformacija ir demografiniai pokyčiai
  smarkiai keičia
  Europos ekonomiką ir visuomenę. Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų bendradarbiauti, kad reaguotų į 
  šią naują ir precedento neturinčią padėtį, įtvirtindamos socialines teises ir siekdamos sumažinti skurdą bei nelygybę,
  ir prireikus pritaikytų esamas sistemas
  atsparumui ir tvarumui didinti
  , pripažindamos didelę valstybių narių ekonomikos, darbo rinkų
  ir socialinės
  bei
  aplinkos
  politikos tarpusavio priklausomybę. Tam reikia imtis suderintų, plataus užmojo ir veiksmingų politikos veiksmų tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis
  . Tokie
  politikos veiksmai turėtų apimti
  socialinių ir aplinkos investicijų skatinimą, veiksmingas ilgalaikes priemones
  ,
  kurių reikia siekiant sušvelninti krizės poveikį
  ,
  ir finansinę paramą įmonėms
  ,
  ne pelno ir labdaros organizacijoms
  ,
  taip pat namų ūkiams
  ,
  įskaitant tuos
  ,
  kurie susiduria su didesne skurdo
  ir
  socialinės atskirties rizika
  . Turėtų būti derinamos pasiūlos ir paklausos valdymo priemonės,
  tinkamai atsižvelgiant į darbo rinkos paklausos ir pasiūlos poreikius ir naudojant naujas technologijas,
  kartu atsižvelgiant į jų poveikį aplinkai, užimtumui ir visuomenei
  . Šiuo atžvilgiu valstybės narės ir Sąjunga turėtų priimti ilgalaikes priemones, o Komisijos darbas kuriant Europos nuolatinio nedarbo perdraudimo sistemą būtų sveikintinas; |
| --- | --- |

(6)

klimato kaita ir su aplinka susiję iššūkiai, globalizacija, skaitmeninė transformacija ir demografiniai pokyčiai
  smarkiai keičia
  Europos ekonomiką ir visuomenę. Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų bendradarbiauti, kad reaguotų į 
  šią naują ir precedento neturinčią padėtį, įtvirtindamos socialines teises ir siekdamos sumažinti skurdą bei nelygybę,
  ir prireikus pritaikytų esamas sistemas
  atsparumui ir tvarumui didinti
  , pripažindamos didelę valstybių narių ekonomikos, darbo rinkų
  ir socialinės
  bei
  aplinkos
  politikos tarpusavio priklausomybę. Tam reikia imtis suderintų, plataus užmojo ir veiksmingų politikos veiksmų tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis
  . Tokie
  politikos veiksmai turėtų apimti
  socialinių ir aplinkos investicijų skatinimą, veiksmingas ilgalaikes priemones
  ,
  kurių reikia siekiant sušvelninti krizės poveikį
  ,
  ir finansinę paramą įmonėms
  ,
  ne pelno ir labdaros organizacijoms
  ,
  taip pat namų ūkiams
  ,
  įskaitant tuos
  ,
  kurie susiduria su didesne skurdo
  ir
  socialinės atskirties rizika
  . Turėtų būti derinamos pasiūlos ir paklausos valdymo priemonės,
  tinkamai atsižvelgiant į darbo rinkos paklausos ir pasiūlos poreikius ir naudojant naujas technologijas,
  kartu atsižvelgiant į jų poveikį aplinkai, užimtumui ir visuomenei
  . Šiuo atžvilgiu valstybės narės ir Sąjunga turėtų priimti ilgalaikes priemones, o Komisijos darbas kuriant Europos nuolatinio nedarbo perdraudimo sistemą būtų sveikintinas;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pasirašė Tarpinstitucinę deklaraciją dėl
  Europos socialinių teisių
  ramsčio (14). Šiame dokumente nustatyta dvidešimt principų ir teisių, kuriais siekiama remti gerai veikiančias ir sąžiningas darbo rinkas bei socialinės gerovės sistemas ir kurie skirstomi į tris kategorijas: lygių galimybių ir galimybės įsidarbinti, sąžiningų darbo sąlygų, socialinės apsaugos ir įtraukties. Principai ir teisės suteikia mūsų strategijai kryptį ir
  užtikrina
  , kad perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ir aplinkos tvarumo, skaitmeninė transformacija ir
  demografiniai pokyčiai būtų socialiai sąžiningi
  ir
  teisingi
  . Ramstis
  yra orientacinė sistema
  ,
  padedanti
  stebėti valstybių narių užimtumo ir socialinės srities rezultatus,
  skatinti nacionalinio, regioninio
  ir
  vietos lygmens reformas
  ir
  derinti šiandieninės modernios
  ekonomikos
  socialinį
  ir
  rinkos aspektus
  ,
  be kita ko, skatinant socialinę ekonomiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pasirašė Tarpinstitucinę deklaraciją dėl
  Europos socialinių teisių
  ramsčio (14). Šiame dokumente nustatyta dvidešimt principų ir teisių, kuriais siekiama remti gerai veikiančias ir sąžiningas darbo rinkas bei socialinės gerovės sistemas ir kurie skirstomi į tris kategorijas: lygių galimybių ir galimybės įsidarbinti, sąžiningų darbo sąlygų, socialinės apsaugos ir įtraukties. Principai ir teisės suteikia mūsų strategijai kryptį ir
  užtikrina
  , kad perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ir aplinkos tvarumo, skaitmeninė transformacija ir
  demografiniai pokyčiai būtų socialiai sąžiningi
  ir
  teisingi
  . Ramstis
  yra orientacinė sistema
  ,
  padedanti
  stebėti valstybių narių užimtumo ir socialinės srities rezultatus,
  skatinti nacionalinio, regioninio
  ir
  vietos lygmens reformas
  ir
  derinti šiandieninės modernios
  ekonomikos
  socialinį
  ir
  rinkos aspektus
  ,
  be kita ko, skatinant socialinę ekonomiką.

| (7) | Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pasirašė Tarpinstitucinę deklaraciją dėl Ramsčio (14). Šiame dokumente nustatyta dvidešimt principų ir teisių, kuriais siekiama remti gerai veikiančias ir sąžiningas darbo rinkas bei socialinės gerovės sistemas ir kurie skirstomi į tris kategorijas: lygių galimybių ir galimybės įsidarbinti, sąžiningų darbo sąlygų, socialinės apsaugos ir įtraukties. Principai ir teisės suteikia mūsų strategijai kryptį ir
  turi būti įgyvendinti užtikrinant
  , kad perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ir aplinkos tvarumo
  ir
  skaitmeninė transformacija
  būtų socialiniu požiūriu sąžiningi
  ir
  teisingi, ir atsižvelgiant į demografinius pokyčius
  ir
  iššūkius
  .
  Atsižvelgiant į tai, kad
  Ramstis
  ir jo principai sudaro orientacinę sistemą
  ,
  padedančią
  stebėti valstybių narių užimtumo ir socialinės srities rezultatus,
  užimtumo gairės gali būti svarbi priemonė valstybėms narėms rengiant ir įgyvendinant politiką
  ir
  priemones, kuriomis siekiama atsparesnės
  ir
  įtraukesnės visuomenės ir
  ekonomikos
  , kartu skatinant darbuotojų teises
  ir
  siekiant didesnės konvergencijos
  ,
  kad būtų toliau plėtojamas Europos socialinis modelis; |
| --- | --- |

(7)

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pasirašė Tarpinstitucinę deklaraciją dėl Ramsčio (14). Šiame dokumente nustatyta dvidešimt principų ir teisių, kuriais siekiama remti gerai veikiančias ir sąžiningas darbo rinkas bei socialinės gerovės sistemas ir kurie skirstomi į tris kategorijas: lygių galimybių ir galimybės įsidarbinti, sąžiningų darbo sąlygų, socialinės apsaugos ir įtraukties. Principai ir teisės suteikia mūsų strategijai kryptį ir
  turi būti įgyvendinti užtikrinant
  , kad perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ir aplinkos tvarumo
  ir
  skaitmeninė transformacija
  būtų socialiniu požiūriu sąžiningi
  ir
  teisingi, ir atsižvelgiant į demografinius pokyčius
  ir
  iššūkius
  .
  Atsižvelgiant į tai, kad
  Ramstis
  ir jo principai sudaro orientacinę sistemą
  ,
  padedančią
  stebėti valstybių narių užimtumo ir socialinės srities rezultatus,
  užimtumo gairės gali būti svarbi priemonė valstybėms narėms rengiant ir įgyvendinant politiką
  ir
  priemones, kuriomis siekiama atsparesnės
  ir
  įtraukesnės visuomenės ir
  ekonomikos
  , kartu skatinant darbuotojų teises
  ir
  siekiant didesnės konvergencijos
  ,
  kad būtų toliau plėtojamas Europos socialinis modelis;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl sprendimo

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | Vykdant
  darbo rinkos
  reformas
  , įskaitant nacionalinius darbo užmokesčio nustatymo mechanizmus, turėtų būti
  atsižvelgiama į nacionalinę socialinio dialogo praktiką
  ir suteikiama galimybė plačiai apsvarstyti socialinius ir ekonominius klausimus, įskaitant tvarumo, konkurencingumo, inovacijų, darbo vietų kūrimo, mokymosi visą gyvenimą ir mokymo politikos, darbo sąlygų, švietimo ir įgūdžių, visuomenės sveikatos ir įtraukties bei realiųjų pajamų gerinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

Vykdant
  darbo rinkos
  reformas
  , įskaitant nacionalinius darbo užmokesčio nustatymo mechanizmus, turėtų būti
  atsižvelgiama į nacionalinę socialinio dialogo praktiką
  ir suteikiama galimybė plačiai apsvarstyti socialinius ir ekonominius klausimus, įskaitant tvarumo, konkurencingumo, inovacijų, darbo vietų kūrimo, mokymosi visą gyvenimą ir mokymo politikos, darbo sąlygų, švietimo ir įgūdžių, visuomenės sveikatos ir įtraukties bei realiųjų pajamų gerinimą.

| (8) | tinkamai laikantis SESV nustatyto subsidiarumo principo,
  darbo rinkos
  reformomis
  , įskaitant nacionalinius darbo užmokesčio nustatymo mechanizmus, turėtų būti
  skatinamas spartus atsigavimas
  ir suteikiama galimybė plačiai apsvarstyti socialinius ir ekonominius klausimus, įskaitant tvarumo, konkurencingumo
  , augimo
  , inovacijų,
  kokybiškų
  darbo vietų kūrimo
  , neįgaliųjų ir kitų nepalankioje padėtyje esančių grupių įtraukties
  , mokymosi visą gyvenimą ir mokymo politikos, darbo sąlygų, švietimo ir įgūdžių, visuomenės sveikatos ir įtraukties bei realiųjų pajamų gerinimą.
  Todėl valstybės narės turėtų gerbti ir stiprinti socialinius partnerius, išplėsti kolektyvinių derybų aprėptį ir imtis priemonių dideliam profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijų tankumui skatinti, kad būtų užtikrintas demokratinis, įtraukus ir socialiniu požiūriu teisingas atsigavimas; |
| --- | --- |

(8)

tinkamai laikantis SESV nustatyto subsidiarumo principo,
  darbo rinkos
  reformomis
  , įskaitant nacionalinius darbo užmokesčio nustatymo mechanizmus, turėtų būti
  skatinamas spartus atsigavimas
  ir suteikiama galimybė plačiai apsvarstyti socialinius ir ekonominius klausimus, įskaitant tvarumo, konkurencingumo
  , augimo
  , inovacijų,
  kokybiškų
  darbo vietų kūrimo
  , neįgaliųjų ir kitų nepalankioje padėtyje esančių grupių įtraukties
  , mokymosi visą gyvenimą ir mokymo politikos, darbo sąlygų, švietimo ir įgūdžių, visuomenės sveikatos ir įtraukties bei realiųjų pajamų gerinimą.
  Todėl valstybės narės turėtų gerbti ir stiprinti socialinius partnerius, išplėsti kolektyvinių derybų aprėptį ir imtis priemonių dideliam profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijų tankumui skatinti, kad būtų užtikrintas demokratinis, įtraukus ir socialiniu požiūriu teisingas atsigavimas;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | Valstybės narės
  ir Sąjunga
  turėtų užtikrinti, kad pokyčiai būtų sąžiningi ir socialiai teisingi, stiprinantys siekį kurti
  įtraukią
  ir
  atsparią
  visuomenę, kurioje žmonės būtų apsaugoti ir galėtų numatyti bei valdyti pokyčius ir kurioje jie galėtų būti
  aktyvūs bendruomenės
  ir ekonomikos dalyviai. Turėtų būti
  kovojama su
  visų formų diskriminacija. Turėtų būti
  užtikrinta prieiga ir galimybės
  visiems ir turėtų būti
  mažinamas
  skurdas
  bei
  socialinė atskirtis (
  be kita ko
  ,
  vaikų
  )
  , visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų ir socialinės apsaugos sistemų veikimą ir šalinant švietimo, mokymo
  ir
  dalyvavimo
  darbo
  rinkoje kliūtis
  ,
  be kita ko, investuojant į ikimokyklinį ugdymą
  ir
  priežiūrą. Atsižvelgiant į visuomenės senėjimą, itin svarbu laiku suteikti lygias teises į įperkamas sveikatos priežiūros paslaugas, įskaitant prevenciją
  ir
  sveikatingumo skatinimą
  . Turėtų būti toliau išnaudojamas neįgaliųjų potencialas prisidėti prie ekonomikos augimo ir socialinio vystymosi. Sąjungos darbo vietose įsitvirtinant naujiems ekonomikos ir verslo modeliams, darbo santykiai taip pat kinta. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad dėl naujų darbo formų
  atsiradę
  darbo santykiai
  palaikytų ir stiprintų
  Europos socialinį modelį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

Valstybės narės
  ir Sąjunga
  turėtų užtikrinti, kad pokyčiai būtų sąžiningi ir socialiai teisingi, stiprinantys siekį kurti
  įtraukią
  ir
  atsparią
  visuomenę, kurioje žmonės būtų apsaugoti ir galėtų numatyti bei valdyti pokyčius ir kurioje jie galėtų būti
  aktyvūs bendruomenės
  ir ekonomikos dalyviai. Turėtų būti
  kovojama su
  visų formų diskriminacija. Turėtų būti
  užtikrinta prieiga ir galimybės
  visiems ir turėtų būti
  mažinamas
  skurdas
  bei
  socialinė atskirtis (
  be kita ko
  ,
  vaikų
  )
  , visų pirma užtikrinant veiksmingą darbo rinkų ir socialinės apsaugos sistemų veikimą ir šalinant švietimo, mokymo
  ir
  dalyvavimo
  darbo
  rinkoje kliūtis
  ,
  be kita ko, investuojant į ikimokyklinį ugdymą
  ir
  priežiūrą. Atsižvelgiant į visuomenės senėjimą, itin svarbu laiku suteikti lygias teises į įperkamas sveikatos priežiūros paslaugas, įskaitant prevenciją
  ir
  sveikatingumo skatinimą
  . Turėtų būti toliau išnaudojamas neįgaliųjų potencialas prisidėti prie ekonomikos augimo ir socialinio vystymosi. Sąjungos darbo vietose įsitvirtinant naujiems ekonomikos ir verslo modeliams, darbo santykiai taip pat kinta. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad dėl naujų darbo formų
  atsiradę
  darbo santykiai
  palaikytų ir stiprintų
  Europos socialinį modelį;

| (9) | ypač dabar, kai ekonominiu
  ir
  socialiniu lygmeniu Sąjunga susiduria su didžiuliais sunkumais,
  valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  šie
  pokyčiai būtų sąžiningi ir socialiai teisingi, stiprinantys siekį kurti
  įtraukesnę
  ir
  atsparesnę
  visuomenę, kurioje žmonės būtų apsaugoti ir galėtų numatyti bei valdyti pokyčius ir kurioje jie galėtų būti
  visateisiai visuomenės
  ir ekonomikos dalyviai. Turėtų būti
  panaikinta
  visų formų diskriminacija.
  Visiems turėtų būti suteikta galimybė visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime.
  Turėtų būti
  užtikrintos lygios galimybės
  visiems ir
  panaikintas
  skurdas
  , diskriminacija ir
  socialinė atskirtis (
  įskaitant vaikų, neįgaliųjų ir kitų nepalankioje padėtyje esančių grupių skurdą
  ,
  diskriminaciją ir socialinę atskirtį
  )
  . Šiuo tikslu Sąjunga turėtų įgyvendinti tokias priemones kaip Europos vaikų garantija.
  Turėtų būti toliau išnaudojamas visas neįgaliųjų potencialas prisidėti prie ekonomikos augimo ir socialinio vystymosi. Sąjungos darbo vietose įsitvirtinant naujiems ekonomikos ir verslo modeliams, darbo santykiai taip pat kinta.
  Kaip paaiškėjo ir COVID-19 krizės metu, daugelis žemos kvalifikacijos darbuotojų yra būtini norint užtikrinti ekonomikos veikimo pagrindą. Pernelyg dažnai jų darbas per mažai apmokamas ir jie dirba nepalankiomis sąlygomis. Valstybės narės turėtų toliau stiprinti Europos socialinį modelį, užtikrindamos, kad visi darbuotojai turėtų vienodas teises, tinkamas darbo sąlygas, įskaitant sveikatą ir saugą darbe
  ,
  ir gautų tinkamą atlyginimą
  .
  Be to,
  valstybės narės turėtų
  spręsti visų formų mažų garantijų darbo ir fiktyvaus savarankiško darbo klausimus ir
  užtikrinti, kad dėl naujų darbo formų
  atsirandantys
  darbo santykiai
  atitiktų
  Europos socialinį modelį; |
| --- | --- |

(9)

ypač dabar, kai ekonominiu
  ir
  socialiniu lygmeniu Sąjunga susiduria su didžiuliais sunkumais,
  valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  šie
  pokyčiai būtų sąžiningi ir socialiai teisingi, stiprinantys siekį kurti
  įtraukesnę
  ir
  atsparesnę
  visuomenę, kurioje žmonės būtų apsaugoti ir galėtų numatyti bei valdyti pokyčius ir kurioje jie galėtų būti
  visateisiai visuomenės
  ir ekonomikos dalyviai. Turėtų būti
  panaikinta
  visų formų diskriminacija.
  Visiems turėtų būti suteikta galimybė visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime.
  Turėtų būti
  užtikrintos lygios galimybės
  visiems ir
  panaikintas
  skurdas
  , diskriminacija ir
  socialinė atskirtis (
  įskaitant vaikų, neįgaliųjų ir kitų nepalankioje padėtyje esančių grupių skurdą
  ,
  diskriminaciją ir socialinę atskirtį
  )
  . Šiuo tikslu Sąjunga turėtų įgyvendinti tokias priemones kaip Europos vaikų garantija.
  Turėtų būti toliau išnaudojamas visas neįgaliųjų potencialas prisidėti prie ekonomikos augimo ir socialinio vystymosi. Sąjungos darbo vietose įsitvirtinant naujiems ekonomikos ir verslo modeliams, darbo santykiai taip pat kinta.
  Kaip paaiškėjo ir COVID-19 krizės metu, daugelis žemos kvalifikacijos darbuotojų yra būtini norint užtikrinti ekonomikos veikimo pagrindą. Pernelyg dažnai jų darbas per mažai apmokamas ir jie dirba nepalankiomis sąlygomis. Valstybės narės turėtų toliau stiprinti Europos socialinį modelį, užtikrindamos, kad visi darbuotojai turėtų vienodas teises, tinkamas darbo sąlygas, įskaitant sveikatą ir saugą darbe
  ,
  ir gautų tinkamą atlyginimą
  .
  Be to,
  valstybės narės turėtų
  spręsti visų formų mažų garantijų darbo ir fiktyvaus savarankiško darbo klausimus ir
  užtikrinti, kad dėl naujų darbo formų
  atsirandantys
  darbo santykiai
  atitiktų
  Europos socialinį modelį;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl sprendimo

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas. Kad paskatintų užimtumą, socialines investicijas,
  socialinę įtrauktį
  , prieigą, darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, mokymąsi visą gyvenimą ir kokybišką švietimą ir mokymą visiems, įskaitant skaitmeninį raštingumą ir įgūdžius, valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti „Europos socialiniu fondu+“ ir kitais Sąjungos fondais, įskaitant Teisingos pertvarkos fondą ir „InvestEU“.
  Nors
  integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos palaikant partnerystę su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas. Kad paskatintų užimtumą, socialines investicijas,
  socialinę įtrauktį
  , prieigą, darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, mokymąsi visą gyvenimą ir kokybišką švietimą ir mokymą visiems, įskaitant skaitmeninį raštingumą ir įgūdžius, valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti „Europos socialiniu fondu+“ ir kitais Sąjungos fondais, įskaitant Teisingos pertvarkos fondą ir „InvestEU“.
  Nors
  integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai, jos turėtų būti įgyvendinamos palaikant partnerystę su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai įtraukiant parlamentus, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus;

| (10) | integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas. Kad paskatintų
  kokybišką
  užimtumą, socialines investicijas,
  taip pat kovą su skurdu ir socialine atskirtimi
  ,
  skatinti
  prieigą,
  padėti pereiti prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos ir skatinti
  darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, mokymąsi visą gyvenimą ir kokybišką švietimą ir mokymą visiems, įskaitant skaitmeninį raštingumą ir įgūdžius, valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti „Europos socialiniu fondu+“
  , Europos struktūriniais ir investicijų fondais
  ir kitais Sąjungos fondais, įskaitant Teisingos pertvarkos fondą ir „InvestEU“.
  Šių lėšų naudojimas taip pat turėtų atlikti svarbų vaidmenį didinant investicijas į viešąsias paslaugas, visų pirma švietimo, sveikatos priežiūros ir aprūpinimo būstu srityse.
  Integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai
  ir
  jos turėtų būti įgyvendinamos palaikant partnerystę su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai
  ir aktyviai
  įtraukiant parlamentus, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus
  į jų įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą
  ; |
| --- | --- |

(10)

integruotos gairės turėtų būti konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Taryba gali pateikti valstybėms narėms, pagrindas. Kad paskatintų
  kokybišką
  užimtumą, socialines investicijas,
  taip pat kovą su skurdu ir socialine atskirtimi
  ,
  skatinti
  prieigą,
  padėti pereiti prie žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos ir skatinti
  darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, mokymąsi visą gyvenimą ir kokybišką švietimą ir mokymą visiems, įskaitant skaitmeninį raštingumą ir įgūdžius, valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti „Europos socialiniu fondu+“
  , Europos struktūriniais ir investicijų fondais
  ir kitais Sąjungos fondais, įskaitant Teisingos pertvarkos fondą ir „InvestEU“.
  Šių lėšų naudojimas taip pat turėtų atlikti svarbų vaidmenį didinant investicijas į viešąsias paslaugas, visų pirma švietimo, sveikatos priežiūros ir aprūpinimo būstu srityse.
  Integruotos gairės yra skirtos valstybėms narėms ir Sąjungai
  ir
  jos turėtų būti įgyvendinamos palaikant partnerystę su visomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, glaudžiai
  ir aktyviai
  įtraukiant parlamentus, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus
  į jų įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizę ir jos socialines bei užimtumo pasekmes ir geriau reaguoti į panašias būsimas krizes, priede išdėstytos gairės peržiūrimos ne vėliau kaip po metų nuo jų priėmimo. Siekdamas sustiprinti demokratinį sprendimų priėmimo procesą, Europos Parlamentas dalyvauja apibrėžiant Integruotos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires lygiomis teisėmis su Taryba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizę ir jos socialines bei užimtumo pasekmes ir geriau reaguoti į panašias būsimas krizes, priede išdėstytos gairės peržiūrimos ne vėliau kaip po metų nuo jų priėmimo. Siekdamas sustiprinti demokratinį sprendimų priėmimo procesą, Europos Parlamentas dalyvauja apibrėžiant Integruotos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires lygiomis teisėmis su Taryba.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 5 gairės 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti
  tvarią socialinę
  rinkos
  ekonomiką
  ir
  puoselėti
  bei remti
  investicijas į kokybiškų
  darbo
  vietų kūrimą
  .
  Šiuo tikslu
  jos turėtų
  šalinti samdos kliūtis įmonėms
  , skatinti atsakingą verslumą ir tikrą savarankišką darbą ir visų pirma remti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių kūrimą ir augimą, be kita ko, suteikiant joms galimybių gauti finansavimą. Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti socialinės ekonomikos plėtotę, socialines inovacijas, socialines įmones ir
  novatoriškas
  darbo formas, kurti kokybiškų darbo vietų galimybes ir
  kurti
  socialinę naudą vietos lygmeniu. | Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti
  visišką ir kokybišką užimtumą, grindžiamą stipria ekonomika. Pripažindamos, kad valstybės investicijos atlieka labai svarbų vaidmenį kuriant darbo vietas, valstybės narės turėtų imtis vadovaujamo vaidmens skatindamos viešąsias investicijas ir vykdyti pažangią ir plataus užmojo užimtumo politiką, kad būtų kuriamos darbo vietos. Valstybės narės turėtų pritaikyti savo užimtumo politiką ir Sąjungos lygmeniu koordinuoti geriausios praktikos, susijusios su laikinosiomis priemonėmis, kuriomis apsaugomi visi darbuotojai ir darbo rinkos, įgyvendinimą. Tokios priemonės turėtų apimti darbo užmokesčio subsidijas; pajamų rėmimą ir bedarbio pašalpų sistemų išplėtimą; prailgintas mokamas laikinojo nedarbingumo atostogas ir prižiūrinčiojo asmens atostogas bei nuotolinio darbo tvarką. Valstybės narės turėtų
  remti
  Europos įmonių pertvarkymą siekdamos užtikrinti jų savarankiškumą, visų pirma apsaugos priemonių ir medicinos prietaisų srityje. Valstybės narės turėtų padidinti savo paramą įmonėms, kurios patiria sunkumų dėl krizės, su sąlyga, kad tos įmonės išlaikys visus savo darbuotojus. Valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę krizės laikotarpiu sustabdyti atleidimą iš darbo. Valstybės narės turėtų užtikrinti socialinių partnerių dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant šias priemones. Tos priemonės laikui bėgant turėtų būti taikomos tol, kol bus pasiektas visiškas ekonomikos atsigavimas, o vėliau
  jos turėtų
  būti laipsniškai panaikintos. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų užtikrintos judžių darbuotojų ir pasienio darbuotojų, kuriuos paveikė sienų tarp valstybių narių uždarymas, teisės ir darbo vietos. Valstybės narės turėtų
  skatinti atsakingą verslumą
  , be kita ko, moterų ir jaunimo,
  ir tikrą savarankišką darbą ir visų pirma remti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių kūrimą ir augimą, be kita ko, suteikiant joms galimybių gauti finansavimą. Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti
  žiedinės ir
  socialinės ekonomikos plėtotę,
  remti
  socialines inovacijas
  ir
  socialines įmones
  bei didinti jų tvarumą
  ir
  skatinti tokias
  darbo formas,
  kurios padeda
  kurti kokybiškų darbo vietų galimybes ir socialinę naudą vietos lygmeniu
  , visų pirma strateginiuose sektoriuose su dideliu augimo potencialu, pavyzdžiui, skaitmeniniame ir žaliosios ekonomikos sektoriuose. Šiuo atžvilgiu taip pat turėtų būti įgyvendinama politika, kuria remiamas darbo vietų kūrimas, visų pirma teikiant viešąsias ar privačiąsias visuotinės svarbos paslaugas, ypač vaikų priežiūros, sveikatos priežiūros ir aprūpinimo būstu srityse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti
  tvarią socialinę
  rinkos
  ekonomiką
  ir
  puoselėti
  bei remti
  investicijas į kokybiškų
  darbo
  vietų kūrimą
  .
  Šiuo tikslu
  jos turėtų
  šalinti samdos kliūtis įmonėms
  , skatinti atsakingą verslumą ir tikrą savarankišką darbą ir visų pirma remti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių kūrimą ir augimą, be kita ko, suteikiant joms galimybių gauti finansavimą. Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti socialinės ekonomikos plėtotę, socialines inovacijas, socialines įmones ir
  novatoriškas
  darbo formas, kurti kokybiškų darbo vietų galimybes ir
  kurti
  socialinę naudą vietos lygmeniu.

Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti
  visišką ir kokybišką užimtumą, grindžiamą stipria ekonomika. Pripažindamos, kad valstybės investicijos atlieka labai svarbų vaidmenį kuriant darbo vietas, valstybės narės turėtų imtis vadovaujamo vaidmens skatindamos viešąsias investicijas ir vykdyti pažangią ir plataus užmojo užimtumo politiką, kad būtų kuriamos darbo vietos. Valstybės narės turėtų pritaikyti savo užimtumo politiką ir Sąjungos lygmeniu koordinuoti geriausios praktikos, susijusios su laikinosiomis priemonėmis, kuriomis apsaugomi visi darbuotojai ir darbo rinkos, įgyvendinimą. Tokios priemonės turėtų apimti darbo užmokesčio subsidijas; pajamų rėmimą ir bedarbio pašalpų sistemų išplėtimą; prailgintas mokamas laikinojo nedarbingumo atostogas ir prižiūrinčiojo asmens atostogas bei nuotolinio darbo tvarką. Valstybės narės turėtų
  remti
  Europos įmonių pertvarkymą siekdamos užtikrinti jų savarankiškumą, visų pirma apsaugos priemonių ir medicinos prietaisų srityje. Valstybės narės turėtų padidinti savo paramą įmonėms, kurios patiria sunkumų dėl krizės, su sąlyga, kad tos įmonės išlaikys visus savo darbuotojus. Valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę krizės laikotarpiu sustabdyti atleidimą iš darbo. Valstybės narės turėtų užtikrinti socialinių partnerių dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant šias priemones. Tos priemonės laikui bėgant turėtų būti taikomos tol, kol bus pasiektas visiškas ekonomikos atsigavimas, o vėliau
  jos turėtų
  būti laipsniškai panaikintos. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų užtikrintos judžių darbuotojų ir pasienio darbuotojų, kuriuos paveikė sienų tarp valstybių narių uždarymas, teisės ir darbo vietos. Valstybės narės turėtų
  skatinti atsakingą verslumą
  , be kita ko, moterų ir jaunimo,
  ir tikrą savarankišką darbą ir visų pirma remti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių kūrimą ir augimą, be kita ko, suteikiant joms galimybių gauti finansavimą. Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti
  žiedinės ir
  socialinės ekonomikos plėtotę,
  remti
  socialines inovacijas
  ir
  socialines įmones
  bei didinti jų tvarumą
  ir
  skatinti tokias
  darbo formas,
  kurios padeda
  kurti kokybiškų darbo vietų galimybes ir socialinę naudą vietos lygmeniu
  , visų pirma strateginiuose sektoriuose su dideliu augimo potencialu, pavyzdžiui, skaitmeniniame ir žaliosios ekonomikos sektoriuose. Šiuo atžvilgiu taip pat turėtų būti įgyvendinama politika, kuria remiamas darbo vietų kūrimas, visų pirma teikiant viešąsias ar privačiąsias visuotinės svarbos paslaugas, ypač vaikų priežiūros, sveikatos priežiūros ir aprūpinimo būstu srityse.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 5 gairės 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Darbo
  jėgai tenkanti mokesčių našta
  turėtų
  būti perkelta kitiems šaltiniams
  ,
  kad būtų geriau remiamas užimtumas ir įtraukus ekonomikos augimas, tuo pačiu metu atsižvelgiant į
  klimato ir aplinkos
  tikslus ir į
  mokesčių sistemos perskirstomąjį poveikį,
  kartu
  apsaugant pajamas, reikalingas adekvačiai socialinei apsaugai ir
  augimo skatinimo išlaidoms padengti
  . | Darbo
  jėgos apmokestinimas turėtų būti mažinamas ir perkeliamas į kitus šaltinius, kur jis
  turėtų
  ne tokį kenksmingą poveikį įtraukiam augimui
  ,
  kartu užtikrinant visišką suderinamumą su Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslais bei Europos žaliajame kurse apibrėžtais
  klimato ir aplinkos
  tikslais, didinant
  mokesčių sistemos perskirstomąjį poveikį,
  taip pat
  apsaugant pajamas, reikalingas adekvačiai socialinei apsaugai ir
  viešosioms investicijoms
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Darbo
  jėgai tenkanti mokesčių našta
  turėtų
  būti perkelta kitiems šaltiniams
  ,
  kad būtų geriau remiamas užimtumas ir įtraukus ekonomikos augimas, tuo pačiu metu atsižvelgiant į
  klimato ir aplinkos
  tikslus ir į
  mokesčių sistemos perskirstomąjį poveikį,
  kartu
  apsaugant pajamas, reikalingas adekvačiai socialinei apsaugai ir
  augimo skatinimo išlaidoms padengti
  .

Darbo
  jėgos apmokestinimas turėtų būti mažinamas ir perkeliamas į kitus šaltinius, kur jis
  turėtų
  ne tokį kenksmingą poveikį įtraukiam augimui
  ,
  kartu užtikrinant visišką suderinamumą su Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslais bei Europos žaliajame kurse apibrėžtais
  klimato ir aplinkos
  tikslais, didinant
  mokesčių sistemos perskirstomąjį poveikį,
  taip pat
  apsaugant pajamas, reikalingas adekvačiai socialinei apsaugai ir
  viešosioms investicijoms
  .

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 5 gairės 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės, turinčios nacionalinius mechanizmus, pagal kuriuos minimalusis darbo užmokestis nustatomas teisės aktais, turėtų
  skaidriai ir nuspėjamai
  užtikrinti veiksmingą socialinių partnerių dalyvavimą
  , kad
  darbo
  užmokestis adekvačiai reaguotų
  į našumo pokyčius
  ir būtų pakankamas deramam gyvenimo lygiui užtikrinti
  ,
  itin daug dėmesio
  skiriant
  mažas
  ir vidutines pajamas gaunančioms grupėms
  ir aukštynkryptei konvergencijai
  . Taikant šiuos mechanizmus turėtų būti atsižvelgiama į regionų ir sektorių ekonominės veiklos rezultatus.
  Siekdamos nustatyti darbo užmokestį,
  valstybės narės turėtų
  skatinti
  socialinį dialogą ir
  kolektyvines derybas
  . Valstybės narės ir socialiniai partneriai, atsižvelgdami į nacionalinę praktiką, turėtų kolektyvinėmis sutartimis arba adekvačiu nustatytuoju minimaliuoju darbo užmokesčiu užtikrinti, kad visi darbuotojai turėtų teisę į adekvatų ir deramą darbo užmokestį, atsižvelgiant į jo poveikį konkurencingumui, darbo vietų kūrimui ir dirbančiųjų skurdui. | Politika, kuria siekiama užtikrinti, kad darbo užmokestis sudarytų sąlygas deramam pragyvenimo lygiui, tebėra svarbi kuriant darbo vietas ir mažinant skurdą Sąjungoje, kaip ir politika, kuria siekiama užtikrinti mokamo darbo ir teisės gauti valstybės išmokas, kuriomis kompensuojami sunkumai, su kuriais susiduria marginalizuotos grupės, suderinamumą.
  Valstybės narės, turinčios nacionalinius mechanizmus, pagal kuriuos minimalusis darbo užmokestis nustatomas teisės aktais, turėtų užtikrinti veiksmingą socialinių partnerių
  skaidrų ir nuspėjamą
  dalyvavimą
  atitinkamoje
  darbo
  užmokesčio nustatymo procedūroje. Nustatant minimalų darbo užmokestį reikėtų atsižvelgti
  į našumo pokyčius
  kovojant su nesaugumu ir dirbančiųjų skurdu
  ,
  ypatingą dėmesį
  skiriant
  mažesnes
  ir vidutines pajamas gaunančioms grupėms
  , siekiant aukštynkryptės konvergencijos
  . Taikant šiuos mechanizmus turėtų būti atsižvelgiama į 
  kiekvienai valstybei narei būdingus skurdo rodiklius ir
  regionų ir sektorių ekonominės veiklos rezultatus. Valstybės narės turėtų
  stiprinti
  socialinį dialogą ir
  imtis priemonių kolektyvinių derybų aprėpčiai išplėsti
  . Valstybės narės ir 
  (arba)
  socialiniai partneriai, atsižvelgdami į nacionalinę praktiką
  ir socialinių partnerių savarankiškumą
  , turėtų
  panaikinti diskriminaciją darbo užmokesčio srityje dėl amžiaus ar lyties ir
  kolektyvinėmis sutartimis arba adekvačiu nustatytuoju minimaliuoju darbo užmokesčiu užtikrinti, kad visi darbuotojai turėtų teisę į adekvatų ir deramą darbo užmokestį, atsižvelgiant į jo
  teigiamą
  poveikį konkurencingumui, darbo vietų kūrimui ir dirbančiųjų skurdui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės, turinčios nacionalinius mechanizmus, pagal kuriuos minimalusis darbo užmokestis nustatomas teisės aktais, turėtų
  skaidriai ir nuspėjamai
  užtikrinti veiksmingą socialinių partnerių dalyvavimą
  , kad
  darbo
  užmokestis adekvačiai reaguotų
  į našumo pokyčius
  ir būtų pakankamas deramam gyvenimo lygiui užtikrinti
  ,
  itin daug dėmesio
  skiriant
  mažas
  ir vidutines pajamas gaunančioms grupėms
  ir aukštynkryptei konvergencijai
  . Taikant šiuos mechanizmus turėtų būti atsižvelgiama į regionų ir sektorių ekonominės veiklos rezultatus.
  Siekdamos nustatyti darbo užmokestį,
  valstybės narės turėtų
  skatinti
  socialinį dialogą ir
  kolektyvines derybas
  . Valstybės narės ir socialiniai partneriai, atsižvelgdami į nacionalinę praktiką, turėtų kolektyvinėmis sutartimis arba adekvačiu nustatytuoju minimaliuoju darbo užmokesčiu užtikrinti, kad visi darbuotojai turėtų teisę į adekvatų ir deramą darbo užmokestį, atsižvelgiant į jo poveikį konkurencingumui, darbo vietų kūrimui ir dirbančiųjų skurdui.

Politika, kuria siekiama užtikrinti, kad darbo užmokestis sudarytų sąlygas deramam pragyvenimo lygiui, tebėra svarbi kuriant darbo vietas ir mažinant skurdą Sąjungoje, kaip ir politika, kuria siekiama užtikrinti mokamo darbo ir teisės gauti valstybės išmokas, kuriomis kompensuojami sunkumai, su kuriais susiduria marginalizuotos grupės, suderinamumą.
  Valstybės narės, turinčios nacionalinius mechanizmus, pagal kuriuos minimalusis darbo užmokestis nustatomas teisės aktais, turėtų užtikrinti veiksmingą socialinių partnerių
  skaidrų ir nuspėjamą
  dalyvavimą
  atitinkamoje
  darbo
  užmokesčio nustatymo procedūroje. Nustatant minimalų darbo užmokestį reikėtų atsižvelgti
  į našumo pokyčius
  kovojant su nesaugumu ir dirbančiųjų skurdu
  ,
  ypatingą dėmesį
  skiriant
  mažesnes
  ir vidutines pajamas gaunančioms grupėms
  , siekiant aukštynkryptės konvergencijos
  . Taikant šiuos mechanizmus turėtų būti atsižvelgiama į 
  kiekvienai valstybei narei būdingus skurdo rodiklius ir
  regionų ir sektorių ekonominės veiklos rezultatus. Valstybės narės turėtų
  stiprinti
  socialinį dialogą ir
  imtis priemonių kolektyvinių derybų aprėpčiai išplėsti
  . Valstybės narės ir 
  (arba)
  socialiniai partneriai, atsižvelgdami į nacionalinę praktiką
  ir socialinių partnerių savarankiškumą
  , turėtų
  panaikinti diskriminaciją darbo užmokesčio srityje dėl amžiaus ar lyties ir
  kolektyvinėmis sutartimis arba adekvačiu nustatytuoju minimaliuoju darbo užmokesčiu užtikrinti, kad visi darbuotojai turėtų teisę į adekvatų ir deramą darbo užmokestį, atsižvelgiant į jo
  teigiamą
  poveikį konkurencingumui, darbo vietų kūrimui ir dirbančiųjų skurdui.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 5 gairės 3 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės galės pasitelkti Skubios solidarumo priemonės (SURE) paramą, skirtą nedarbo rizikai mažinti. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tokia finansinė parama būtų teikiama tik įmonėms, kurios laikosi galiojančių kolektyvinių sutarčių. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad paramą gaunančios įmonės susilaikys nuo akcijų atpirkimo ar dividendų išmokėjimo akcininkams bei premijų mokėjimo vadovams ir kad tos įmonės nebus registruojamos mokesčių rojuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės galės pasitelkti Skubios solidarumo priemonės (SURE) paramą, skirtą nedarbo rizikai mažinti. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tokia finansinė parama būtų teikiama tik įmonėms, kurios laikosi galiojančių kolektyvinių sutarčių. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad paramą gaunančios įmonės susilaikys nuo akcijų atpirkimo ar dividendų išmokėjimo akcininkams bei premijų mokėjimo vadovams ir kad tos įmonės nebus registruojamos mokesčių rojuose.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 6 gairės 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės, atsižvelgdamos į pokyčius technologijų ir aplinkos srityse, taip pat į demografinius pokyčius, turėtų skatinti tvarumą, našumą,
  įsidarbinamumą
  ir
  žmogiškąjį kapitalą
  , teikdamos reikalingas žinias, įgūdžius ir kompetenciją visą gyvenimą,
  atsižvelgiant
  į dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius.
  Valstybės narės taip pat turėtų pritaikyti savo švietimo
  ir
  mokymo sistemas ir
  į 
  jas investuoti
  , kad
  užtikrintų kokybišką
  ir
  įtraukų švietimą
  , įskaitant profesinį mokymą. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais, įmonėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, spręsdamos struktūrines švietimo ir mokymo sistemų problemas ir didindamos jų kokybę ir aktualumą darbo rinkai, be kita ko, siekdamos sudaryti sąlygas pertvarkai aplinkos srityje. Itin daug dėmesio turėtų būti skirta mokytojo profesijos iššūkiams. Švietimo ir mokymo sistemos turėtų suteikti visiems besimokantiems asmenims bendrųjų gebėjimų, įskaitant bazinius ir skaitmeninius įgūdžius, taip pat universaliųjų gebėjimų, kad būtų paklotas pagrindas gebėjimui prisitaikyti vėliau gyvenime. Valstybės narės turėtų siekti užtikrinti, kad keičiant profesinę veiklą teisės į mokymą būtų perkeliamos, be kita ko,
  prireikus
  naudojant individualias mokymosi
  „sąskaitas“
  . Jos turėtų
  sudaryti sąlygas visiems numatyti darbo rinkos poreikius
  ir
  geriau prie jų prisitaikyti
  , visų pirma
  nuolat persikvalifikuojant
  ir
  keliant kvalifikaciją
  , siekiant remti sąžiningus ir teisingus pokyčius, stiprinti socialinius rezultatus, šalinti darbo jėgos trūkumą ir didinti bendrą ekonomikos atsparumą sukrėtimams. | Valstybės narės, atsižvelgdamos į 
  nuolatinius
  pokyčius technologijų ir aplinkos srityse, taip pat į demografinius pokyčius
  ir esamus iššūkius
  , turėtų skatinti
  socialines teises,
  tvarumą, našumą,
  įsidarbinimo galimybes
  ir
  žmonių gebėjimus
  , teikdamos reikalingas žinias, įgūdžius ir kompetenciją visą gyvenimą,
  siekdamos įveikti dabartinę nedarbo krizę reaguodamos
  į dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius.
  Valstybių narių poreikiai, susiję su jų darbuotojų perkvalifikavimu
  ir
  kvalifikacijos kėlimu siekiant reaguoti
  į 
  krizę, turėtų būti sustiprinti investicijomis į jų valstybines švietimo ir mokymo sistemas
  , kad
  būtų užtikrintas aukštos kokybės
  ir
  įtraukus švietimas
  , įskaitant profesinį
  rengimą ir
  mokymą
  bei formalųjį ir neformalųjį mokymąsi visą gyvenimą
  . Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais, įmonėmis
  , socialinėmis nevyriausybinėmis organizacijomis
  ir kitais
  atitinkamais
  suinteresuotaisiais subjektais, spręsdamos struktūrines
  ir naujas
  švietimo ir mokymo sistemų problemas ir didindamos jų kokybę ir aktualumą darbo rinkai
  . Valstybės narės turėtų atsižvelgti į sektorių, kuriuose nuolat trūksta įgūdžių, poreikius
  , be kita ko, siekdamos
  vienu metu
  sudaryti sąlygas pertvarkai aplinkos srityje
  ir technologiniams bei skaitmeniniams pokyčiams, kuriais siekiama dirbtinio intelekto sprendimais grindžiamų sprendimų
  . Itin daug dėmesio turėtų būti skirta mokytojo profesijos iššūkiams. Švietimo ir mokymo sistemos turėtų suteikti visiems besimokantiems asmenims bendrųjų gebėjimų, įskaitant bazinius ir skaitmeninius įgūdžius, taip pat universaliųjų gebėjimų, kad būtų paklotas pagrindas gebėjimui prisitaikyti vėliau gyvenime
  , ir turėtų parengti mokytojus, kad jie gebėtų perduoti tuos gebėjimus savo mokiniams
  . Valstybės narės turėtų siekti užtikrinti, kad keičiant profesinę veiklą teisės į mokymą būtų perkeliamos, be kita ko, naudojant individualias mokymosi
  paskyras
  . Jos
  taip pat
  turėtų
  užtikrinti, kad šis požiūris nepakenktų humanistiniam švietimo pobūdžiui
  ir
  asmenų siekiams. Labai svarbu, kad valstybės narės anksti imtųsi veiksmų siekdamos išvengti negatyvių pasekmių, kai asmenys ir visuomenė neatitinka darbo rinkos poreikių
  , visų pirma
  sudarydamos sąlygas nuolatiniam persikvalifikavimui
  ir
  kvalifikacijos kėlimui
  , siekiant remti
  kiekvieno asmens
  sąžiningus ir teisingus pokyčius
  numatant pakankamą nedarbo pašalpų apimtį ir lygį
  , stiprinti socialinius rezultatus, šalinti darbo jėgos trūkumą ir didinti bendrą ekonomikos atsparumą sukrėtimams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės, atsižvelgdamos į pokyčius technologijų ir aplinkos srityse, taip pat į demografinius pokyčius, turėtų skatinti tvarumą, našumą,
  įsidarbinamumą
  ir
  žmogiškąjį kapitalą
  , teikdamos reikalingas žinias, įgūdžius ir kompetenciją visą gyvenimą,
  atsižvelgiant
  į dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius.
  Valstybės narės taip pat turėtų pritaikyti savo švietimo
  ir
  mokymo sistemas ir
  į 
  jas investuoti
  , kad
  užtikrintų kokybišką
  ir
  įtraukų švietimą
  , įskaitant profesinį mokymą. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais, įmonėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, spręsdamos struktūrines švietimo ir mokymo sistemų problemas ir didindamos jų kokybę ir aktualumą darbo rinkai, be kita ko, siekdamos sudaryti sąlygas pertvarkai aplinkos srityje. Itin daug dėmesio turėtų būti skirta mokytojo profesijos iššūkiams. Švietimo ir mokymo sistemos turėtų suteikti visiems besimokantiems asmenims bendrųjų gebėjimų, įskaitant bazinius ir skaitmeninius įgūdžius, taip pat universaliųjų gebėjimų, kad būtų paklotas pagrindas gebėjimui prisitaikyti vėliau gyvenime. Valstybės narės turėtų siekti užtikrinti, kad keičiant profesinę veiklą teisės į mokymą būtų perkeliamos, be kita ko,
  prireikus
  naudojant individualias mokymosi
  „sąskaitas“
  . Jos turėtų
  sudaryti sąlygas visiems numatyti darbo rinkos poreikius
  ir
  geriau prie jų prisitaikyti
  , visų pirma
  nuolat persikvalifikuojant
  ir
  keliant kvalifikaciją
  , siekiant remti sąžiningus ir teisingus pokyčius, stiprinti socialinius rezultatus, šalinti darbo jėgos trūkumą ir didinti bendrą ekonomikos atsparumą sukrėtimams.

Valstybės narės, atsižvelgdamos į 
  nuolatinius
  pokyčius technologijų ir aplinkos srityse, taip pat į demografinius pokyčius
  ir esamus iššūkius
  , turėtų skatinti
  socialines teises,
  tvarumą, našumą,
  įsidarbinimo galimybes
  ir
  žmonių gebėjimus
  , teikdamos reikalingas žinias, įgūdžius ir kompetenciją visą gyvenimą,
  siekdamos įveikti dabartinę nedarbo krizę reaguodamos
  į dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius.
  Valstybių narių poreikiai, susiję su jų darbuotojų perkvalifikavimu
  ir
  kvalifikacijos kėlimu siekiant reaguoti
  į 
  krizę, turėtų būti sustiprinti investicijomis į jų valstybines švietimo ir mokymo sistemas
  , kad
  būtų užtikrintas aukštos kokybės
  ir
  įtraukus švietimas
  , įskaitant profesinį
  rengimą ir
  mokymą
  bei formalųjį ir neformalųjį mokymąsi visą gyvenimą
  . Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais, įmonėmis
  , socialinėmis nevyriausybinėmis organizacijomis
  ir kitais
  atitinkamais
  suinteresuotaisiais subjektais, spręsdamos struktūrines
  ir naujas
  švietimo ir mokymo sistemų problemas ir didindamos jų kokybę ir aktualumą darbo rinkai
  . Valstybės narės turėtų atsižvelgti į sektorių, kuriuose nuolat trūksta įgūdžių, poreikius
  , be kita ko, siekdamos
  vienu metu
  sudaryti sąlygas pertvarkai aplinkos srityje
  ir technologiniams bei skaitmeniniams pokyčiams, kuriais siekiama dirbtinio intelekto sprendimais grindžiamų sprendimų
  . Itin daug dėmesio turėtų būti skirta mokytojo profesijos iššūkiams. Švietimo ir mokymo sistemos turėtų suteikti visiems besimokantiems asmenims bendrųjų gebėjimų, įskaitant bazinius ir skaitmeninius įgūdžius, taip pat universaliųjų gebėjimų, kad būtų paklotas pagrindas gebėjimui prisitaikyti vėliau gyvenime
  , ir turėtų parengti mokytojus, kad jie gebėtų perduoti tuos gebėjimus savo mokiniams
  . Valstybės narės turėtų siekti užtikrinti, kad keičiant profesinę veiklą teisės į mokymą būtų perkeliamos, be kita ko, naudojant individualias mokymosi
  paskyras
  . Jos
  taip pat
  turėtų
  užtikrinti, kad šis požiūris nepakenktų humanistiniam švietimo pobūdžiui
  ir
  asmenų siekiams. Labai svarbu, kad valstybės narės anksti imtųsi veiksmų siekdamos išvengti negatyvių pasekmių, kai asmenys ir visuomenė neatitinka darbo rinkos poreikių
  , visų pirma
  sudarydamos sąlygas nuolatiniam persikvalifikavimui
  ir
  kvalifikacijos kėlimui
  , siekiant remti
  kiekvieno asmens
  sąžiningus ir teisingus pokyčius
  numatant pakankamą nedarbo pašalpų apimtį ir lygį
  , stiprinti socialinius rezultatus, šalinti darbo jėgos trūkumą ir didinti bendrą ekonomikos atsparumą sukrėtimams.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 6 gairės 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų teikti lygias galimybes visiems, šalindamos nelygybę švietimo ir mokymo sistemose, be kita ko, suteikdamos galimybę gauti kokybiško ikimokyklinio ugdymo paslaugas. Jos turėtų kelti bendrą išsilavinimo lygį, mažinti mokyklos nebaigiančių jaunuolių skaičių, didinti galimybes studijuoti aukštosiose mokyklose ir įgyti aukštąjį išsilavinimą, taip pat didinti suaugusiųjų, ypač palankių sąlygų neturinčių ir
  žemos
  kvalifikacijos suaugusiųjų, dalyvavimą tęstinio mokymosi programose. Atsižvelgdamos į naujus skaitmeninės, ekologiškos ir senėjančios visuomenės keliamus reikalavimus, valstybės narės turėtų savo profesinio mokymo sistemose stiprinti mokymąsi darbo vietoje (be kita ko, užtikrindamos kokybišką ir veiksmingą pameistrystę) ir didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų skaičių tiek profesinio mokymo, tiek aukštojo mokslo lygmeniu. Be to, valstybės narės turėtų didinti aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų aktualumą darbo rinkoje, gerinti įgūdžių stebėseną ir prognozavimą, didinti įgūdžių matomumą ir kvalifikacijų palyginamumą, įskaitant užsienyje įgytus įgūdžius ir kvalifikaciją, ir didinti galimybes pripažinti ir patvirtinti
  už
  formaliojo švietimo ir mokymo
  sistemos
  ribų įgytus įgūdžius ir kompetenciją. Jos turėtų modernizuoti ir plėsti
  lankstaus
  tęstinio profesinio mokymo pasiūlą ir įgyvendinimą. Valstybės narės
  taip pat turėtų
  remti žemos kvalifikacijos suaugusiuosius,
  kad išlaikytų
  arba
  padidintų
  jų
  ilgalaikį įsidarbinamumą teikdamos
  geresnę prieigą prie kokybiškų mokymosi galimybių ir
  skatindamos
  jomis naudotis, šiuo tikslu
  įgyvendindamos
  įgūdžių tobulinimo kryptis, įskaitant įgūdžių vertinimą,
  derindamos
  švietimo ir mokymo pasiūlą prie darbo rinkos reikmių,
  užtikrindamos įgytų įgūdžių patvirtinimą bei pripažinimą
  . | Valstybės narės turėtų teikti lygias galimybes visiems, šalindamos nelygybę švietimo ir mokymo sistemose, be kita ko, suteikdamos galimybę gauti kokybiško
  , universalaus ir įtraukaus
  ikimokyklinio ugdymo paslaugas. Jos turėtų kelti bendrą išsilavinimo lygį, mažinti mokyklos nebaigiančių jaunuolių skaičių, didinti galimybes studijuoti aukštosiose mokyklose ir įgyti aukštąjį išsilavinimą, taip pat didinti suaugusiųjų, ypač palankių sąlygų neturinčių ir
  dažnai žemiausios
  kvalifikacijos suaugusiųjų, dalyvavimą tęstinio mokymosi programose. Atsižvelgdamos į naujus skaitmeninės, ekologiškos ir senėjančios visuomenės
  bei paplitusių lyčių stereotipų
  keliamus reikalavimus, valstybės narės turėtų savo profesinio mokymo sistemose stiprinti mokymąsi darbo vietoje (be kita ko, užtikrindamos kokybišką ir veiksmingą pameistrystę) ir
  , paisant lyčių pusiausvyros principo,
  didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų skaičių tiek profesinio mokymo, tiek aukštojo mokslo lygmeniu
  , nenuvertinant nuolatinių investicijų į humanitarinius mokslus svarbos
  . Be to,
  kai tinkama,
  valstybės narės turėtų didinti aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų aktualumą darbo rinkoje
  , stiprinti dvikryptį ir bendradarbiavimu grindžiamą mokymą
  , gerinti įgūdžių stebėseną ir prognozavimą, didinti įgūdžių matomumą ir kvalifikacijų palyginamumą, įskaitant užsienyje įgytus įgūdžius ir kvalifikaciją, ir didinti galimybes pripažinti ir
  oficialiai
  patvirtinti
  tiek pagal
  formaliojo švietimo ir mokymo
  sistemą, tiek už jos
  ribų įgytus įgūdžius ir kompetenciją. Jos turėtų modernizuoti ir plėsti
  lankstesnio ir įtraukesnio
  tęstinio profesinio mokymo pasiūlą ir įgyvendinimą. Valstybės narės
  turėtų investuoti į darbo vietas ir socialinės apsaugos sistemas, skirtas tiems asmenims, kurie negali persikvalifikuoti, ir teikdamos viešąsias paslaugas turėtų
  remti žemos kvalifikacijos suaugusiuosius
  bei padėti jiems užsitikrinti stabilų ir kokybišką užimtumą
  ,
  siekdamos išlaikyti
  arba
  padidinti
  jų
  ilgalaikio įsidarbinimo galimybes užtikrinant
  geresnę prieigą prie kokybiškų mokymosi galimybių ir
  skatinant
  jomis naudotis, šiuo tikslu
  įgyvendinant
  įgūdžių tobulinimo kryptis, įskaitant įgūdžių vertinimą,
  derinant
  švietimo ir mokymo pasiūlą prie darbo rinkos reikmių
  . Vadovaujantis atitinkamomis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijomis
  ,
  pagal kurias darbuotojams leidžiama dalyvauti mokymo programose darbo valandomis, reikėtų skatinti suteikti teisę į mokamas mokymosi atostogas profesiniais tikslais. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad sustiprintų nuotolinį mokymąsi ir mokymą ir suteiktų visiems galimybę juo pasinaudoti, visapusiškai atsižvelgdamos į neįgaliųjų poreikius
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų teikti lygias galimybes visiems, šalindamos nelygybę švietimo ir mokymo sistemose, be kita ko, suteikdamos galimybę gauti kokybiško ikimokyklinio ugdymo paslaugas. Jos turėtų kelti bendrą išsilavinimo lygį, mažinti mokyklos nebaigiančių jaunuolių skaičių, didinti galimybes studijuoti aukštosiose mokyklose ir įgyti aukštąjį išsilavinimą, taip pat didinti suaugusiųjų, ypač palankių sąlygų neturinčių ir
  žemos
  kvalifikacijos suaugusiųjų, dalyvavimą tęstinio mokymosi programose. Atsižvelgdamos į naujus skaitmeninės, ekologiškos ir senėjančios visuomenės keliamus reikalavimus, valstybės narės turėtų savo profesinio mokymo sistemose stiprinti mokymąsi darbo vietoje (be kita ko, užtikrindamos kokybišką ir veiksmingą pameistrystę) ir didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų skaičių tiek profesinio mokymo, tiek aukštojo mokslo lygmeniu. Be to, valstybės narės turėtų didinti aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų aktualumą darbo rinkoje, gerinti įgūdžių stebėseną ir prognozavimą, didinti įgūdžių matomumą ir kvalifikacijų palyginamumą, įskaitant užsienyje įgytus įgūdžius ir kvalifikaciją, ir didinti galimybes pripažinti ir patvirtinti
  už
  formaliojo švietimo ir mokymo
  sistemos
  ribų įgytus įgūdžius ir kompetenciją. Jos turėtų modernizuoti ir plėsti
  lankstaus
  tęstinio profesinio mokymo pasiūlą ir įgyvendinimą. Valstybės narės
  taip pat turėtų
  remti žemos kvalifikacijos suaugusiuosius,
  kad išlaikytų
  arba
  padidintų
  jų
  ilgalaikį įsidarbinamumą teikdamos
  geresnę prieigą prie kokybiškų mokymosi galimybių ir
  skatindamos
  jomis naudotis, šiuo tikslu
  įgyvendindamos
  įgūdžių tobulinimo kryptis, įskaitant įgūdžių vertinimą,
  derindamos
  švietimo ir mokymo pasiūlą prie darbo rinkos reikmių,
  užtikrindamos įgytų įgūdžių patvirtinimą bei pripažinimą
  .

Valstybės narės turėtų teikti lygias galimybes visiems, šalindamos nelygybę švietimo ir mokymo sistemose, be kita ko, suteikdamos galimybę gauti kokybiško
  , universalaus ir įtraukaus
  ikimokyklinio ugdymo paslaugas. Jos turėtų kelti bendrą išsilavinimo lygį, mažinti mokyklos nebaigiančių jaunuolių skaičių, didinti galimybes studijuoti aukštosiose mokyklose ir įgyti aukštąjį išsilavinimą, taip pat didinti suaugusiųjų, ypač palankių sąlygų neturinčių ir
  dažnai žemiausios
  kvalifikacijos suaugusiųjų, dalyvavimą tęstinio mokymosi programose. Atsižvelgdamos į naujus skaitmeninės, ekologiškos ir senėjančios visuomenės
  bei paplitusių lyčių stereotipų
  keliamus reikalavimus, valstybės narės turėtų savo profesinio mokymo sistemose stiprinti mokymąsi darbo vietoje (be kita ko, užtikrindamos kokybišką ir veiksmingą pameistrystę) ir
  , paisant lyčių pusiausvyros principo,
  didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų skaičių tiek profesinio mokymo, tiek aukštojo mokslo lygmeniu
  , nenuvertinant nuolatinių investicijų į humanitarinius mokslus svarbos
  . Be to,
  kai tinkama,
  valstybės narės turėtų didinti aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų aktualumą darbo rinkoje
  , stiprinti dvikryptį ir bendradarbiavimu grindžiamą mokymą
  , gerinti įgūdžių stebėseną ir prognozavimą, didinti įgūdžių matomumą ir kvalifikacijų palyginamumą, įskaitant užsienyje įgytus įgūdžius ir kvalifikaciją, ir didinti galimybes pripažinti ir
  oficialiai
  patvirtinti
  tiek pagal
  formaliojo švietimo ir mokymo
  sistemą, tiek už jos
  ribų įgytus įgūdžius ir kompetenciją. Jos turėtų modernizuoti ir plėsti
  lankstesnio ir įtraukesnio
  tęstinio profesinio mokymo pasiūlą ir įgyvendinimą. Valstybės narės
  turėtų investuoti į darbo vietas ir socialinės apsaugos sistemas, skirtas tiems asmenims, kurie negali persikvalifikuoti, ir teikdamos viešąsias paslaugas turėtų
  remti žemos kvalifikacijos suaugusiuosius
  bei padėti jiems užsitikrinti stabilų ir kokybišką užimtumą
  ,
  siekdamos išlaikyti
  arba
  padidinti
  jų
  ilgalaikio įsidarbinimo galimybes užtikrinant
  geresnę prieigą prie kokybiškų mokymosi galimybių ir
  skatinant
  jomis naudotis, šiuo tikslu
  įgyvendinant
  įgūdžių tobulinimo kryptis, įskaitant įgūdžių vertinimą,
  derinant
  švietimo ir mokymo pasiūlą prie darbo rinkos reikmių
  . Vadovaujantis atitinkamomis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijomis
  ,
  pagal kurias darbuotojams leidžiama dalyvauti mokymo programose darbo valandomis, reikėtų skatinti suteikti teisę į mokamas mokymosi atostogas profesiniais tikslais. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad sustiprintų nuotolinį mokymąsi ir mokymą ir suteiktų visiems galimybę juo pasinaudoti, visapusiškai atsižvelgdamos į neįgaliųjų poreikius
  .

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 6 gairės 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės bedarbiams
  ir ekonomiškai neaktyviems žmonėms
  turėtų laiku teikti veiksmingą, koordinuotą ir prie jų reikmių pritaikytą pagalbą,
  pavyzdžiui,
  paramą darbo paieškos, mokymo, perkvalifikavimo ir galimybių gauti kitas
  aktualias
  paslaugas srityse. Siekiant ženkliai sumažinti
  ilgalaikį
  bei
  struktūrinį nedarbą
  ir užkirsti jam kelią, turėtų būti taikomos visapusiškos strategijos, apimančios kuo skubesnį išsamų
  asmens
  padėties įvertinimą.
  Jaunimo nedarbo
  ir
  nedirbančio bei nesimokančio jaunimo problemą
  reikėtų toliau spręsti užkertant kelią mokyklos nebaigimui ir struktūriškai tobulinant perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką,
  be kita ko, visapusiškai
  įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą (15). | Valstybės narės bedarbiams turėtų laiku teikti veiksmingą, koordinuotą ir prie jų reikmių pritaikytą pagalbą,
  t. y.
  paramą darbo paieškos, mokymo, perkvalifikavimo ir galimybių gauti kitas
  įgalinančias
  paslaugas
  , visų pirma susijusias su sveikatos priežiūra ir būstu,
  srityse. Siekiant ženkliai sumažinti
  ilgalaikio
  bei
  struktūrinio nedarbo riziką
  ir užkirsti jam kelią, turėtų būti taikomos visapusiškos strategijos, apimančios kuo skubesnį išsamų
  kiekvieno bedarbio
  padėties įvertinimą
  , įskaitant strategijas, kuriomis siekiama sumažinti neįgaliųjų ir kitų nepalankioje padėtyje esančių asmenų nedarbą
  .
  Valstybės narės, dalyvaujant socialiniams partneriams, turėtų sukurti arba sustiprinti paramos keičiant darbą mechanizmus
  ir
  sistemas, pasinaudodamos Europos socialinio fondo parama. Visų pirma
  reikėtų toliau spręsti
  nesaugių jaunimo darbo sąlygų ir nedirbančio bei nesimokančio jaunimo (NEET) problemą,
  užkertant kelią mokyklos nebaigimui
  , suteikiant galimybę dalyvauti mokymuose, susijusiuose su į ateitį orientuotais sektoriais, pavyzdžiui, ekologiška ir skaitmenine ekonomika,
  ir struktūriškai tobulinant perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką
  ir galimybes gauti kokybišką darbą
  ,
  kad būtų sprendžiama didėjančio mažų garantijų jaunimo užimtumo problema. Šis klausimas taip pat turėtų būti sprendžiamas
  įgyvendinant
  atnaujintą ir veiksmingą
  Jaunimo garantijų iniciatyvą
  , pagal kurią būtų galima teikti aukštos kokybės darbo, švietimo ar mokymo pasiūlymus, prasmingai įtraukiant visus susijusius suinteresuotuosius subjektus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės bedarbiams
  ir ekonomiškai neaktyviems žmonėms
  turėtų laiku teikti veiksmingą, koordinuotą ir prie jų reikmių pritaikytą pagalbą,
  pavyzdžiui,
  paramą darbo paieškos, mokymo, perkvalifikavimo ir galimybių gauti kitas
  aktualias
  paslaugas srityse. Siekiant ženkliai sumažinti
  ilgalaikį
  bei
  struktūrinį nedarbą
  ir užkirsti jam kelią, turėtų būti taikomos visapusiškos strategijos, apimančios kuo skubesnį išsamų
  asmens
  padėties įvertinimą.
  Jaunimo nedarbo
  ir
  nedirbančio bei nesimokančio jaunimo problemą
  reikėtų toliau spręsti užkertant kelią mokyklos nebaigimui ir struktūriškai tobulinant perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką,
  be kita ko, visapusiškai
  įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą (15).

Valstybės narės bedarbiams turėtų laiku teikti veiksmingą, koordinuotą ir prie jų reikmių pritaikytą pagalbą,
  t. y.
  paramą darbo paieškos, mokymo, perkvalifikavimo ir galimybių gauti kitas
  įgalinančias
  paslaugas
  , visų pirma susijusias su sveikatos priežiūra ir būstu,
  srityse. Siekiant ženkliai sumažinti
  ilgalaikio
  bei
  struktūrinio nedarbo riziką
  ir užkirsti jam kelią, turėtų būti taikomos visapusiškos strategijos, apimančios kuo skubesnį išsamų
  kiekvieno bedarbio
  padėties įvertinimą
  , įskaitant strategijas, kuriomis siekiama sumažinti neįgaliųjų ir kitų nepalankioje padėtyje esančių asmenų nedarbą
  .
  Valstybės narės, dalyvaujant socialiniams partneriams, turėtų sukurti arba sustiprinti paramos keičiant darbą mechanizmus
  ir
  sistemas, pasinaudodamos Europos socialinio fondo parama. Visų pirma
  reikėtų toliau spręsti
  nesaugių jaunimo darbo sąlygų ir nedirbančio bei nesimokančio jaunimo (NEET) problemą,
  užkertant kelią mokyklos nebaigimui
  , suteikiant galimybę dalyvauti mokymuose, susijusiuose su į ateitį orientuotais sektoriais, pavyzdžiui, ekologiška ir skaitmenine ekonomika,
  ir struktūriškai tobulinant perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką
  ir galimybes gauti kokybišką darbą
  ,
  kad būtų sprendžiama didėjančio mažų garantijų jaunimo užimtumo problema. Šis klausimas taip pat turėtų būti sprendžiamas
  įgyvendinant
  atnaujintą ir veiksmingą
  Jaunimo garantijų iniciatyvą
  , pagal kurią būtų galima teikti aukštos kokybės darbo, švietimo ar mokymo pasiūlymus, prasmingai įtraukiant visus susijusius suinteresuotuosius subjektus
  .

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 6 gairės 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų siekti šalinti kliūtis ir atgrasančius veiksnius, trukdančius dalyvauti darbo rinkoje, ir teikti daugiau paskatų joje dalyvauti, visų pirma
  menkas pajamas gaunantiems, antriesiems šeimoje uždirbantiems
  asmenims ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims. Valstybės narės turėtų remti neįgaliesiems pritaikytą darbo aplinką, be kita ko, teikdamos tikslinę finansinę paramą ir paslaugas, padedančias jiems dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime. | Valstybės narės turėtų siekti šalinti kliūtis ir atgrasančius veiksnius, trukdančius dalyvauti darbo rinkoje, ir teikti daugiau paskatų joje dalyvauti, visų pirma
  nepalankioje padėtyje esantiems
  asmenims ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims. Valstybės narės turėtų remti neįgaliesiems pritaikytą darbo aplinką, be kita ko, teikdamos tikslinę finansinę paramą ir paslaugas, padedančias jiems dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų siekti šalinti kliūtis ir atgrasančius veiksnius, trukdančius dalyvauti darbo rinkoje, ir teikti daugiau paskatų joje dalyvauti, visų pirma
  menkas pajamas gaunantiems, antriesiems šeimoje uždirbantiems
  asmenims ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims. Valstybės narės turėtų remti neįgaliesiems pritaikytą darbo aplinką, be kita ko, teikdamos tikslinę finansinę paramą ir paslaugas, padedančias jiems dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime.

Valstybės narės turėtų siekti šalinti kliūtis ir atgrasančius veiksnius, trukdančius dalyvauti darbo rinkoje, ir teikti daugiau paskatų joje dalyvauti, visų pirma
  nepalankioje padėtyje esantiems
  asmenims ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims. Valstybės narės turėtų remti neįgaliesiems pritaikytą darbo aplinką, be kita ko, teikdamos tikslinę finansinę paramą ir paslaugas, padedančias jiems dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 6 gairės 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų užtikrinti lyčių lygybę ir aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, užtikrindamos lygias galimybes bei galimybes siekti karjeros ir šalindamos lyderystės visais sprendimų priėmimo lygmenimis kliūtis. Reikėtų
  spręsti
  vyrų ir moterų darbo užmokesčio
  skirtumo problemą
  . Turėtų būti užtikrintas vienodas užmokestis už vienodą arba vienodos vertės darbą ir darbo užmokesčio skaidrumas. Turėtų būti skatinama derinti tiek moterų, tiek vyrų darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, visų pirma, suteikiant galimybę naudotis įperkamomis kokybiškomis ilgalaikės priežiūros ir ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  tėvams
  ir kitiems priežiūros pareigų turintiems asmenims būtų suteikta galimybė pasinaudoti tinkamomis šeimos nario priežiūros atostogomis ir lanksčiomis darbo sąlygomis, kad jie galėtų geriau derinti darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, ir skatinti, kad moterys ir vyrai subalansuotai naudotųsi šiomis teisėmis. | Valstybės narės turėtų užtikrinti lyčių lygybę ir aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, užtikrindamos lygias galimybes bei galimybes siekti karjeros ir šalindamos lyderystės visais sprendimų priėmimo lygmenimis kliūtis.
  Valstybės narės turėtų dėti visas pastangas siekdamos patvirtinti ir įgyvendinti mažiausią procentinę dalį, kaip nustatyta siūlomoje direktyvoje dėl lyčių pusiausvyros įmonių valdybose gerinimo

   (1a)

  .
  Reikėtų
  panaikinti
  vyrų ir moterų darbo užmokesčio
  , pensijų ir užimtumo lygio skirtumus. Motinystės ir tėvystės atostogų trukmė turėtų būti tinkamai įvertinta tiek pagal mokamas įmokas, tiek pagal teises į pensijų išmokas, kad atsispindėtų tai, kaip svarbu šviesti būsimas kartas, ypač turint omenyje visuomenės senėjimą
  . Turėtų būti užtikrintas vienodas užmokestis už vienodą arba vienodos vertės darbą ir darbo užmokesčio skaidrumas
  , be kita ko, nustatant vienodo moterų ir vyrų darbo užmokesčio indeksą
  . Turėtų būti skatinama derinti tiek moterų, tiek vyrų darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, visų pirma, suteikiant galimybę naudotis įperkamomis kokybiškomis ilgalaikės priežiūros ir ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros
  bei mokymosi visą gyvenimą
  paslaugomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  motinoms
  ir
  tėvams bei
  kitiems priežiūros pareigų turintiems asmenims būtų suteikta galimybė pasinaudoti tinkamomis šeimos nario priežiūros atostogomis ir lanksčiomis darbo sąlygomis, kad jie galėtų geriau derinti darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, ir skatinti, kad moterys ir vyrai subalansuotai naudotųsi šiomis teisėmis.
  Jos turėtų pradėti svarstyti visiškai mokamų motinystės ir tėvystės atostogų galimybę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų užtikrinti lyčių lygybę ir aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, užtikrindamos lygias galimybes bei galimybes siekti karjeros ir šalindamos lyderystės visais sprendimų priėmimo lygmenimis kliūtis. Reikėtų
  spręsti
  vyrų ir moterų darbo užmokesčio
  skirtumo problemą
  . Turėtų būti užtikrintas vienodas užmokestis už vienodą arba vienodos vertės darbą ir darbo užmokesčio skaidrumas. Turėtų būti skatinama derinti tiek moterų, tiek vyrų darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, visų pirma, suteikiant galimybę naudotis įperkamomis kokybiškomis ilgalaikės priežiūros ir ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  tėvams
  ir kitiems priežiūros pareigų turintiems asmenims būtų suteikta galimybė pasinaudoti tinkamomis šeimos nario priežiūros atostogomis ir lanksčiomis darbo sąlygomis, kad jie galėtų geriau derinti darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, ir skatinti, kad moterys ir vyrai subalansuotai naudotųsi šiomis teisėmis.

Valstybės narės turėtų užtikrinti lyčių lygybę ir aktyvesnį moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, užtikrindamos lygias galimybes bei galimybes siekti karjeros ir šalindamos lyderystės visais sprendimų priėmimo lygmenimis kliūtis.
  Valstybės narės turėtų dėti visas pastangas siekdamos patvirtinti ir įgyvendinti mažiausią procentinę dalį, kaip nustatyta siūlomoje direktyvoje dėl lyčių pusiausvyros įmonių valdybose gerinimo

   (1a)

  .
  Reikėtų
  panaikinti
  vyrų ir moterų darbo užmokesčio
  , pensijų ir užimtumo lygio skirtumus. Motinystės ir tėvystės atostogų trukmė turėtų būti tinkamai įvertinta tiek pagal mokamas įmokas, tiek pagal teises į pensijų išmokas, kad atsispindėtų tai, kaip svarbu šviesti būsimas kartas, ypač turint omenyje visuomenės senėjimą
  . Turėtų būti užtikrintas vienodas užmokestis už vienodą arba vienodos vertės darbą ir darbo užmokesčio skaidrumas
  , be kita ko, nustatant vienodo moterų ir vyrų darbo užmokesčio indeksą
  . Turėtų būti skatinama derinti tiek moterų, tiek vyrų darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, visų pirma, suteikiant galimybę naudotis įperkamomis kokybiškomis ilgalaikės priežiūros ir ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros
  bei mokymosi visą gyvenimą
  paslaugomis. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  motinoms
  ir
  tėvams bei
  kitiems priežiūros pareigų turintiems asmenims būtų suteikta galimybė pasinaudoti tinkamomis šeimos nario priežiūros atostogomis ir lanksčiomis darbo sąlygomis, kad jie galėtų geriau derinti darbo, šeimos ir privatų gyvenimą, ir skatinti, kad moterys ir vyrai subalansuotai naudotųsi šiomis teisėmis.
  Jos turėtų pradėti svarstyti visiškai mokamų motinystės ir tėvystės atostogų galimybę.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kad galėtų pasinaudoti dinamiška ir našia darbo jėga, naujais darbo ir verslo modeliais, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais sąžiningų, skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų klausimais, derindamos teises ir pareigas. Jos turėtų mažinti darbo rinkų segmentaciją ir užkirsti jai kelią, kovoti su nedeklaruojamu darbu ir skatinti perėjimą prie neterminuoto darbo. Darbo vietų apsaugos taisyklės, darbo teisė ir institucijos turėtų užtikrinti
  tiek
  tinkamą
  įdarbinimo aplinką, tiek reikiamą lankstumą, kad darbdaviai galėtų greitai prisitaikyti prie kintančių ekonominių aplinkybių
  , tačiau kartu turėtų būti išlaikyta tinkama darbuotojų apsauga ir sveika, saugi bei gerai pritaikyta darbo aplinka,
  apsaugotos
  darbuotojų teisės ir užtikrinta socialinė apsauga. Turėtų būti užkirstas kelias tokiems darbo santykiams, dėl kurių sudaromos mažų garantijų darbo sąlygos, įskaitant per platformas dirbančius asmenis
  , kovojant su piktnaudžiavimu
  netipinėmis sutartimis. Neteisingo atleidimo iš darbo atveju turėtų būti užtikrinta galimybė pasinaudoti veiksmingu ir nešališku ginčų sprendimu ir teise į teisių gynimą, įskaitant teisę į tinkamą kompensaciją. | Kad galėtų pasinaudoti dinamiška ir našia darbo jėga, naujais darbo ir verslo modeliais, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais sąžiningų, skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų klausimais, derindamos teises ir pareigas.
  Komisija ir valstybės narės turėtų imtis konkrečių priemonių socialiniam dialogui visais lygmenimis ir kolektyvinėms deryboms skatinti ir stiprinti, be kita ko, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/38/EB

   (1a)

  .
  Jos turėtų mažinti darbo rinkų segmentaciją ir užkirsti jai kelią, kovoti su nedeklaruojamu darbu
  bei fiktyviu savarankišku darbu
  ir skatinti perėjimą prie neterminuoto darbo
  formų
  . Darbo vietų apsaugos taisyklės, darbo teisė ir institucijos turėtų užtikrinti tinkamą
  stabilaus ir kokybiško užimtumo kūrimo aplinką
  , tačiau kartu turėtų būti išlaikyta tinkama darbuotojų apsauga ir sveika, saugi bei gerai pritaikyta darbo aplinka,
  užtikrintos
  darbuotojų teisės ir užtikrinta
  derama
  socialinė apsauga.
  Jos taip pat turėtų bendradarbiauti su profesinių sąjungų atstovais, kad užtikrintų sveiką ir saugią darbo aplinką, ypatingą dėmesį skirdamos nelaimingų atsitikimų darbe ir ligų prevencijai.
  Turėtų būti užkirstas kelias tokiems darbo santykiams, dėl kurių sudaromos mažų garantijų darbo sąlygos
  ir konkurencija dėl darbo užmokesčio
  , įskaitant per platformas dirbančius asmenis
  . Neturėtų būti piktnaudžiaujama
  netipinėmis sutartimis.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visiems šiems darbuotojams iš tikrųjų būtų sudarytos teisingos darbo sąlygos, suteiktos socialinės teisės ir galimybė gauti tinkamą socialinę apsaugą bei geresnį atstovavimą. Tuo tikslu valstybės narės turėtų visapusiškai įgyvendinti 1947 m. TDO konvenciją dėl darbo inspekcijos ir investuoti į veiksmingas darbo inspekcijas, kurias vykdytų pakankamai galių turinčios kompetentingos institucijos, taip pat bendradarbiauti per Europos darbo instituciją bei koordinuoti savo pastangas kovojant su tarpvalstybiniu piktnaudžiavimu.
  Neteisingo atleidimo iš darbo atveju turėtų būti užtikrinta galimybė pasinaudoti veiksmingu ir nešališku ginčų sprendimu ir teise į teisių gynimą, įskaitant teisę į tinkamą kompensaciją.
  Valstybės narės turėtų remtis Europos viešųjų užimtumo tarnybų ir Europos agentūrų tinklu, kad nustatytų įrodymais grindžiamą gerąją patirtį, skatintų tarpusavio mokymąsi ir sudarytų palankesnes sąlygas geriau koordinuoti užimtumo politiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kad galėtų pasinaudoti dinamiška ir našia darbo jėga, naujais darbo ir verslo modeliais, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais sąžiningų, skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų klausimais, derindamos teises ir pareigas. Jos turėtų mažinti darbo rinkų segmentaciją ir užkirsti jai kelią, kovoti su nedeklaruojamu darbu ir skatinti perėjimą prie neterminuoto darbo. Darbo vietų apsaugos taisyklės, darbo teisė ir institucijos turėtų užtikrinti
  tiek
  tinkamą
  įdarbinimo aplinką, tiek reikiamą lankstumą, kad darbdaviai galėtų greitai prisitaikyti prie kintančių ekonominių aplinkybių
  , tačiau kartu turėtų būti išlaikyta tinkama darbuotojų apsauga ir sveika, saugi bei gerai pritaikyta darbo aplinka,
  apsaugotos
  darbuotojų teisės ir užtikrinta socialinė apsauga. Turėtų būti užkirstas kelias tokiems darbo santykiams, dėl kurių sudaromos mažų garantijų darbo sąlygos, įskaitant per platformas dirbančius asmenis
  , kovojant su piktnaudžiavimu
  netipinėmis sutartimis. Neteisingo atleidimo iš darbo atveju turėtų būti užtikrinta galimybė pasinaudoti veiksmingu ir nešališku ginčų sprendimu ir teise į teisių gynimą, įskaitant teisę į tinkamą kompensaciją.

Kad galėtų pasinaudoti dinamiška ir našia darbo jėga, naujais darbo ir verslo modeliais, valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais sąžiningų, skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų klausimais, derindamos teises ir pareigas.
  Komisija ir valstybės narės turėtų imtis konkrečių priemonių socialiniam dialogui visais lygmenimis ir kolektyvinėms deryboms skatinti ir stiprinti, be kita ko, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/38/EB

   (1a)

  .
  Jos turėtų mažinti darbo rinkų segmentaciją ir užkirsti jai kelią, kovoti su nedeklaruojamu darbu
  bei fiktyviu savarankišku darbu
  ir skatinti perėjimą prie neterminuoto darbo
  formų
  . Darbo vietų apsaugos taisyklės, darbo teisė ir institucijos turėtų užtikrinti tinkamą
  stabilaus ir kokybiško užimtumo kūrimo aplinką
  , tačiau kartu turėtų būti išlaikyta tinkama darbuotojų apsauga ir sveika, saugi bei gerai pritaikyta darbo aplinka,
  užtikrintos
  darbuotojų teisės ir užtikrinta
  derama
  socialinė apsauga.
  Jos taip pat turėtų bendradarbiauti su profesinių sąjungų atstovais, kad užtikrintų sveiką ir saugią darbo aplinką, ypatingą dėmesį skirdamos nelaimingų atsitikimų darbe ir ligų prevencijai.
  Turėtų būti užkirstas kelias tokiems darbo santykiams, dėl kurių sudaromos mažų garantijų darbo sąlygos
  ir konkurencija dėl darbo užmokesčio
  , įskaitant per platformas dirbančius asmenis
  . Neturėtų būti piktnaudžiaujama
  netipinėmis sutartimis.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visiems šiems darbuotojams iš tikrųjų būtų sudarytos teisingos darbo sąlygos, suteiktos socialinės teisės ir galimybė gauti tinkamą socialinę apsaugą bei geresnį atstovavimą. Tuo tikslu valstybės narės turėtų visapusiškai įgyvendinti 1947 m. TDO konvenciją dėl darbo inspekcijos ir investuoti į veiksmingas darbo inspekcijas, kurias vykdytų pakankamai galių turinčios kompetentingos institucijos, taip pat bendradarbiauti per Europos darbo instituciją bei koordinuoti savo pastangas kovojant su tarpvalstybiniu piktnaudžiavimu.
  Neteisingo atleidimo iš darbo atveju turėtų būti užtikrinta galimybė pasinaudoti veiksmingu ir nešališku ginčų sprendimu ir teise į teisių gynimą, įskaitant teisę į tinkamą kompensaciją.
  Valstybės narės turėtų remtis Europos viešųjų užimtumo tarnybų ir Europos agentūrų tinklu, kad nustatytų įrodymais grindžiamą gerąją patirtį, skatintų tarpusavio mokymąsi ir sudarytų palankesnes sąlygas geriau koordinuoti užimtumo politiką.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vykdant politiką turėtų būti siekiama gerinti ir remti dalyvavimą darbo rinkoje, darbo jėgos pasiūlos ir paklausos derinimą bei darbuotojų judėjimą darbo rinkoje. Valstybės narės turėtų veiksmingai
  skatinti ir
  teikti
  galimybių
  tiems, kurie yra pajėgūs dalyvauti darbo rinkoje. Valstybės narės turėtų didinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą, plėsdamos tikslinę auditoriją, informavimo veiklą, aprėptį ir
  geriau susiedamos ją su
  bedarbių pajamų
  rėmimu
  darbo paieškos laikotarpiu
  ir atsižvelgiant į jų teises ir pareigas
  . Valstybės narės turėtų siekti, kad valstybinės užimtumo tarnybos
  dirbtų
  veiksmingiau ir rezultatyviau, užtikrindamos, kad būtų laiku teikiama darbo ieškantiems asmenims pritaikyta pagalba, remdamos darbo rinkos paklausą
  ir įgyvendindamos veiklos rezultatais grindžiamo valdymo principus. | Vykdant politiką turėtų būti siekiama gerinti ir remti dalyvavimą darbo rinkoje, darbo jėgos pasiūlos ir paklausos derinimą bei darbuotojų judėjimą darbo rinkoje
  , visų pirma skaitmeninėje ir ekologinėje srityse, taip pat didinti užimtumą ir palankių sąlygų neturinčiose teritorijose
  . Valstybės narės turėtų veiksmingai teikti
  veiksmingas paskatas
  tiems, kurie yra pajėgūs dalyvauti darbo rinkoje
  ir rasti kokybišką darbo vietą
  . Valstybės narės turėtų didinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą, plėsdamos tikslinę auditoriją, informavimo veiklą, aprėptį ir
  užtikrindamos tinkamą
  bedarbių pajamų
  rėmimą
  darbo paieškos laikotarpiu. Valstybės narės turėtų siekti, kad valstybinės užimtumo tarnybos
  teiktų paslaugas
  veiksmingiau ir rezultatyviau,
  taip pat ir tarpvastybiniams darbuotojams,
  užtikrindamos, kad būtų laiku teikiama darbo ieškantiems asmenims pritaikyta pagalba
  ir
  remdamos darbo rinkos paklausą
  . Tokių paslaugų tikslas turėtų būti kokybiškas užimtumas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Vykdant politiką turėtų būti siekiama gerinti ir remti dalyvavimą darbo rinkoje, darbo jėgos pasiūlos ir paklausos derinimą bei darbuotojų judėjimą darbo rinkoje. Valstybės narės turėtų veiksmingai
  skatinti ir
  teikti
  galimybių
  tiems, kurie yra pajėgūs dalyvauti darbo rinkoje. Valstybės narės turėtų didinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą, plėsdamos tikslinę auditoriją, informavimo veiklą, aprėptį ir
  geriau susiedamos ją su
  bedarbių pajamų
  rėmimu
  darbo paieškos laikotarpiu
  ir atsižvelgiant į jų teises ir pareigas
  . Valstybės narės turėtų siekti, kad valstybinės užimtumo tarnybos
  dirbtų
  veiksmingiau ir rezultatyviau, užtikrindamos, kad būtų laiku teikiama darbo ieškantiems asmenims pritaikyta pagalba, remdamos darbo rinkos paklausą
  ir įgyvendindamos veiklos rezultatais grindžiamo valdymo principus.

Vykdant politiką turėtų būti siekiama gerinti ir remti dalyvavimą darbo rinkoje, darbo jėgos pasiūlos ir paklausos derinimą bei darbuotojų judėjimą darbo rinkoje
  , visų pirma skaitmeninėje ir ekologinėje srityse, taip pat didinti užimtumą ir palankių sąlygų neturinčiose teritorijose
  . Valstybės narės turėtų veiksmingai teikti
  veiksmingas paskatas
  tiems, kurie yra pajėgūs dalyvauti darbo rinkoje
  ir rasti kokybišką darbo vietą
  . Valstybės narės turėtų didinti aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumą, plėsdamos tikslinę auditoriją, informavimo veiklą, aprėptį ir
  užtikrindamos tinkamą
  bedarbių pajamų
  rėmimą
  darbo paieškos laikotarpiu. Valstybės narės turėtų siekti, kad valstybinės užimtumo tarnybos
  teiktų paslaugas
  veiksmingiau ir rezultatyviau,
  taip pat ir tarpvastybiniams darbuotojams,
  užtikrindamos, kad būtų laiku teikiama darbo ieškantiems asmenims pritaikyta pagalba
  ir
  remdamos darbo rinkos paklausą
  . Tokių paslaugų tikslas turėtų būti kokybiškas užimtumas
  .

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad bedarbiams
  adekvačios
  trukmės laikotarpį būtų mokamos adekvačios bedarbio pašalpos, atitinkančios jų įmokas ir nacionalines atitikties reikalavimams taisykles.
  Tokios pašalpos neturėtų atgrasyti kuo greičiau vėl įsidarbinti, o jas
  papildyti
  turėtų
  aktyvi darbo rinkos politika. | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad bedarbiams
  pakankamos
  trukmės laikotarpį būtų mokamos adekvačios bedarbio pašalpos, atitinkančios jų įmokas ir nacionalines atitikties reikalavimams taisykles.
  Tokias priemones turėtų
  papildyti aktyvi darbo rinkos politika
  ir parama valstybių narių tarpusavio mokymosi mechanizmams
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad bedarbiams
  adekvačios
  trukmės laikotarpį būtų mokamos adekvačios bedarbio pašalpos, atitinkančios jų įmokas ir nacionalines atitikties reikalavimams taisykles.
  Tokios pašalpos neturėtų atgrasyti kuo greičiau vėl įsidarbinti, o jas
  papildyti
  turėtų
  aktyvi darbo rinkos politika.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad bedarbiams
  pakankamos
  trukmės laikotarpį būtų mokamos adekvačios bedarbio pašalpos, atitinkančios jų įmokas ir nacionalines atitikties reikalavimams taisykles.
  Tokias priemones turėtų
  papildyti aktyvi darbo rinkos politika
  ir parama valstybių narių tarpusavio mokymosi mechanizmams
  .

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Reikėtų tinkamai remti besimokančių asmenų ir
  darbuotojų judumą siekiant
  padidinti
  jų
  galimybes įsidarbinti,
  ugdytis įgūdžius ir
  išnaudoti visą Europos darbo rinkos potencialą
  , drauge užtikrinant sąžiningas
  sąlygas visiems tarpvalstybinę veiklą vykdantiems asmenims ir intensyvinant su judžiais darbuotojais susijusį nacionalinių administracijų bendradarbiavimą. Turėtų būti pašalintos judumo kliūtys švietimo ir mokymo, profesinių ir asmeninių pensijų srityse ir kvalifikacijų pripažinimo srityje, o pats kvalifikacijų pripažinimas turėtų būti paprastesnis. Valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kuriais būtų užtikrinta, kad administracinėmis procedūromis nebūtų sudaroma nereikalingų kliūčių iš kitų valstybių narių atvykstantiems dirbti darbuotojams, įskaitant tarpvalstybinius darbuotojus. Valstybės narės taip pat turėtų užkirsti kelią piktnaudžiavimui galiojančiomis taisyklėmis ir šalinti pagrindines protų nutekėjimo iš tam tikrų regionų priežastis, be kita ko, imdamosi tinkamų regioninės plėtros priemonių. | Valstybės narės turėtų remti darbo jėgos judumą visoje Europoje, kad būtų sukurtos naujos darbo galimybės darbuotojams.
  Reikėtų tinkamai remti besimokančių asmenų
  judumą jų mokymosi laikotarpiu, visų pirma stiprinant Europos judumo programą „Erasmus+“, kuri suteikia besimokantiems asmenims galimybę įgyti daugiau žinių
  ir
  stiprinti įgūdžius. Darbuotojai, siekdami
  padidinti
  savo
  galimybes įsidarbinti
  ir lavinti įgūdžius
  ,
  taip pat turėtų būti skatinami
  išnaudoti visą Europos darbo rinkos potencialą
  . Užtikrinant teises ir teisingas darbo
  sąlygas visiems tarpvalstybinę veiklą vykdantiems asmenims
  , reikėtų sustiprinti teisių
  ir
  teisių į išmokas perkeliamumą
  intensyvinant su judžiais darbuotojais susijusį nacionalinių administracijų bendradarbiavimą. Turėtų būti pašalintos judumo kliūtys švietimo ir mokymo, profesinių ir asmeninių pensijų srityse ir kvalifikacijų pripažinimo srityje, o pats kvalifikacijų pripažinimas turėtų būti paprastesnis. Valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kuriais būtų užtikrinta, kad administracinėmis procedūromis nebūtų sudaroma nereikalingų kliūčių iš kitų valstybių narių atvykstantiems dirbti darbuotojams, įskaitant tarpvalstybinius
  ir pasienio
  darbuotojus.
  Valstybės narės turėtų visapusiškai įsipareigoti skaitmeninti viešąsias paslaugas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos sąžiningam darbuotojų judumui, visų pirma socialinės apsaugos sistemų koordinavimo srityje. Bus svarbu, kad valstybės narės, įgyvendindamos tokias priemones kaip sienų uždarymas, kad būtų pristabdytas COVID-19 plitimas, atsižvelgtų į judžius darbuotojus, įskaitant pasienio darbuotojus, pavyzdžiui, dirbančius sveikatos ir saugos, mokesčių ir socialinės apsaugos srityse. Valstybės narės turėtų leisti judiems ir pasienio darbuotojams toliau kirsti sienas, kai laikoma, kad tai saugu pagal EU-OSHA sveikatos ir saugos gaires. Valstybės narės
  taip pat turėtų užkirsti kelią piktnaudžiavimui galiojančiomis taisyklėmis ir šalinti pagrindines protų nutekėjimo iš tam tikrų regionų
  , kuris kenkia šių teritorijų vystymuisi ir patrauklumui,
  priežastis, be kita ko, imdamosi tinkamų regioninės plėtros priemonių.
  Valstybės narės turėtų skatinti ir naudoti atitinkamas Europos priemones, pvz., užimtumo tarnybų tinklą EURES, ir kurti tarpvalstybines partnerystes, siekdamos padėti judiems darbuotojams pasienio regionuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Reikėtų tinkamai remti besimokančių asmenų ir
  darbuotojų judumą siekiant
  padidinti
  jų
  galimybes įsidarbinti,
  ugdytis įgūdžius ir
  išnaudoti visą Europos darbo rinkos potencialą
  , drauge užtikrinant sąžiningas
  sąlygas visiems tarpvalstybinę veiklą vykdantiems asmenims ir intensyvinant su judžiais darbuotojais susijusį nacionalinių administracijų bendradarbiavimą. Turėtų būti pašalintos judumo kliūtys švietimo ir mokymo, profesinių ir asmeninių pensijų srityse ir kvalifikacijų pripažinimo srityje, o pats kvalifikacijų pripažinimas turėtų būti paprastesnis. Valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kuriais būtų užtikrinta, kad administracinėmis procedūromis nebūtų sudaroma nereikalingų kliūčių iš kitų valstybių narių atvykstantiems dirbti darbuotojams, įskaitant tarpvalstybinius darbuotojus. Valstybės narės taip pat turėtų užkirsti kelią piktnaudžiavimui galiojančiomis taisyklėmis ir šalinti pagrindines protų nutekėjimo iš tam tikrų regionų priežastis, be kita ko, imdamosi tinkamų regioninės plėtros priemonių.

Valstybės narės turėtų remti darbo jėgos judumą visoje Europoje, kad būtų sukurtos naujos darbo galimybės darbuotojams.
  Reikėtų tinkamai remti besimokančių asmenų
  judumą jų mokymosi laikotarpiu, visų pirma stiprinant Europos judumo programą „Erasmus+“, kuri suteikia besimokantiems asmenims galimybę įgyti daugiau žinių
  ir
  stiprinti įgūdžius. Darbuotojai, siekdami
  padidinti
  savo
  galimybes įsidarbinti
  ir lavinti įgūdžius
  ,
  taip pat turėtų būti skatinami
  išnaudoti visą Europos darbo rinkos potencialą
  . Užtikrinant teises ir teisingas darbo
  sąlygas visiems tarpvalstybinę veiklą vykdantiems asmenims
  , reikėtų sustiprinti teisių
  ir
  teisių į išmokas perkeliamumą
  intensyvinant su judžiais darbuotojais susijusį nacionalinių administracijų bendradarbiavimą. Turėtų būti pašalintos judumo kliūtys švietimo ir mokymo, profesinių ir asmeninių pensijų srityse ir kvalifikacijų pripažinimo srityje, o pats kvalifikacijų pripažinimas turėtų būti paprastesnis. Valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kuriais būtų užtikrinta, kad administracinėmis procedūromis nebūtų sudaroma nereikalingų kliūčių iš kitų valstybių narių atvykstantiems dirbti darbuotojams, įskaitant tarpvalstybinius
  ir pasienio
  darbuotojus.
  Valstybės narės turėtų visapusiškai įsipareigoti skaitmeninti viešąsias paslaugas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos sąžiningam darbuotojų judumui, visų pirma socialinės apsaugos sistemų koordinavimo srityje. Bus svarbu, kad valstybės narės, įgyvendindamos tokias priemones kaip sienų uždarymas, kad būtų pristabdytas COVID-19 plitimas, atsižvelgtų į judžius darbuotojus, įskaitant pasienio darbuotojus, pavyzdžiui, dirbančius sveikatos ir saugos, mokesčių ir socialinės apsaugos srityse. Valstybės narės turėtų leisti judiems ir pasienio darbuotojams toliau kirsti sienas, kai laikoma, kad tai saugu pagal EU-OSHA sveikatos ir saugos gaires. Valstybės narės
  taip pat turėtų užkirsti kelią piktnaudžiavimui galiojančiomis taisyklėmis ir šalinti pagrindines protų nutekėjimo iš tam tikrų regionų
  , kuris kenkia šių teritorijų vystymuisi ir patrauklumui,
  priežastis, be kita ko, imdamosi tinkamų regioninės plėtros priemonių.
  Valstybės narės turėtų skatinti ir naudoti atitinkamas Europos priemones, pvz., užimtumo tarnybų tinklą EURES, ir kurti tarpvalstybines partnerystes, siekdamos padėti judiems darbuotojams pasienio regionuose.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Remdamosi esama nacionaline praktika ir siekdamos
  veiksmingesnio socialinio dialogo
  ir geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad socialiniai partneriai būtų laiku ir prasmingai įtraukti į užimtumo, socialinių ir, prireikus, ekonominių reformų bei politikos rengimą ir įgyvendinimą, be kita ko, remdamos socialinių partnerių pajėgumų didinimą. Valstybės narės turėtų skatinti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas. Socialiniai partneriai turėtų būti skatinami derėtis jiems svarbiais klausimais ir sudaryti kolektyvines sutartis, visapusiškai atsižvelgiant į jų autonomiškumą ir kolektyvinių veiksmų teisę. | Remdamosi esama nacionaline praktika ir siekdamos
  skatinti veiksmingesnį ir intensyvesnį socialinį dialogą
  ir
  gauti
  geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad socialiniai partneriai būtų laiku ir prasmingai įtraukti į užimtumo, socialinių ir, prireikus, ekonominių reformų bei politikos rengimą ir įgyvendinimą, be kita ko, remdamos socialinių partnerių pajėgumų didinimą. Valstybės narės turėtų
  stiprinti ir
  skatinti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas. Socialiniai partneriai turėtų būti skatinami derėtis jiems svarbiais klausimais ir sudaryti kolektyvines sutartis, visapusiškai atsižvelgiant į jų autonomiškumą ir kolektyvinių veiksmų teisę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Remdamosi esama nacionaline praktika ir siekdamos
  veiksmingesnio socialinio dialogo
  ir geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad socialiniai partneriai būtų laiku ir prasmingai įtraukti į užimtumo, socialinių ir, prireikus, ekonominių reformų bei politikos rengimą ir įgyvendinimą, be kita ko, remdamos socialinių partnerių pajėgumų didinimą. Valstybės narės turėtų skatinti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas. Socialiniai partneriai turėtų būti skatinami derėtis jiems svarbiais klausimais ir sudaryti kolektyvines sutartis, visapusiškai atsižvelgiant į jų autonomiškumą ir kolektyvinių veiksmų teisę.

Remdamosi esama nacionaline praktika ir siekdamos
  skatinti veiksmingesnį ir intensyvesnį socialinį dialogą
  ir
  gauti
  geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad socialiniai partneriai būtų laiku ir prasmingai įtraukti į užimtumo, socialinių ir, prireikus, ekonominių reformų bei politikos rengimą ir įgyvendinimą, be kita ko, remdamos socialinių partnerių pajėgumų didinimą. Valstybės narės turėtų
  stiprinti ir
  skatinti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas. Socialiniai partneriai turėtų būti skatinami derėtis jiems svarbiais klausimais ir sudaryti kolektyvines sutartis, visapusiškai atsižvelgiant į jų autonomiškumą ir kolektyvinių veiksmų teisę.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 6 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Prireikus, remdamosi esama nacionaline praktika valstybės narės turėtų atsižvelgti į atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų patirtį sprendžiant užimtumo ir socialinius klausimus. | Prireikus, remdamosi esama nacionaline praktika valstybės narės turėtų atsižvelgti į atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų
  , įskaitant organizacijas, atstovaujančias grupėms, kurių nariams sunku gauti kokybišką darbą,
  patirtį sprendžiant užimtumo ir socialinius klausimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Prireikus, remdamosi esama nacionaline praktika valstybės narės turėtų atsižvelgti į atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų patirtį sprendžiant užimtumo ir socialinius klausimus.

Prireikus, remdamosi esama nacionaline praktika valstybės narės turėtų atsižvelgti į atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų
  , įskaitant organizacijas, atstovaujančias grupėms, kurių nariams sunku gauti kokybišką darbą,
  patirtį sprendžiant užimtumo ir socialinius klausimus.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 6 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Sveika ir saugi darbo vieta yra labai svarbi kovojant su viruso ir kitų ligų infekcijos ir plitimo rizika. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad darbdaviai prisiimtų atsakomybę už savo darbuotojų sveikatą ir saugą ir kad teiktų darbuotojams ir jų atstovams reikiamą informaciją, atliktų rizikos vertinimus ir imtųsi prevencinių priemonių. Tai apima mirtinų nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinio vėžio atvejų skaičiaus sumažinimą iki nulio, nustatant privalomas profesinės ekspozicijos ribines vertes ir atsižvelgiant į profesinių psichosocialinių sutrikimų riziką bei profesines ligas. Siekdamos pagerinti darbo rinkų veikimą valstybės narės turėtų investuoti į darbuotojų sveikatą ir saugą ir užtikrinti, kad darbo inspekcijos ir profesinių sąjungų atstovai, dirbantys sveikatos ir saugos srityse, turėtų pakankamai darbo priemonių ir išteklių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Sveika ir saugi darbo vieta yra labai svarbi kovojant su viruso ir kitų ligų infekcijos ir plitimo rizika. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad darbdaviai prisiimtų atsakomybę už savo darbuotojų sveikatą ir saugą ir kad teiktų darbuotojams ir jų atstovams reikiamą informaciją, atliktų rizikos vertinimus ir imtųsi prevencinių priemonių. Tai apima mirtinų nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinio vėžio atvejų skaičiaus sumažinimą iki nulio, nustatant privalomas profesinės ekspozicijos ribines vertes ir atsižvelgiant į profesinių psichosocialinių sutrikimų riziką bei profesines ligas. Siekdamos pagerinti darbo rinkų veikimą valstybės narės turėtų investuoti į darbuotojų sveikatą ir saugą ir užtikrinti, kad darbo inspekcijos ir profesinių sąjungų atstovai, dirbantys sveikatos ir saugos srityse, turėtų pakankamai darbo priemonių ir išteklių.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl sprendimo

I Priedo 7 gairės 6 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės turėtų dirbti kartu, kad užtikrintų socialinės apsaugos sistemas judiems darbuotojams, tarp jų ir savarankiškai dirbantiems asmenims, kurie dirba kitoje valstybėje narėje. Socialinės apsaugos sistemos modernizavimas turėtų padėti įgyvendinti Europos darbo rinkos principus, kuriais užtikrinama tvari visuotinė ir tarpvalstybinė socialinė apsauga, vengiant apsaugos spragų susidarymo ir galiausiai sukuriant našią darbo jėgą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų dirbti kartu, kad užtikrintų socialinės apsaugos sistemas judiems darbuotojams, tarp jų ir savarankiškai dirbantiems asmenims, kurie dirba kitoje valstybėje narėje. Socialinės apsaugos sistemos modernizavimas turėtų padėti įgyvendinti Europos darbo rinkos principus, kuriais užtikrinama tvari visuotinė ir tarpvalstybinė socialinė apsauga, vengiant apsaugos spragų susidarymo ir galiausiai sukuriant našią darbo jėgą.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 7 gairės 6 c pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės turėtų mažinti COVID-19 krizės poveikį darbo rinkai, remdamos darbuotojus, kurie laikinai nedirba dėl techninių priežasčių, nes darbdaviai buvo priversti uždaryti savo įmones, taip pat remdamos savarankiškai dirbančius asmenis ir mažąsias įmones, kad jos galėtų išlaikyti darbuotojus ir išsaugoti savo veiklą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų mažinti COVID-19 krizės poveikį darbo rinkai, remdamos darbuotojus, kurie laikinai nedirba dėl techninių priežasčių, nes darbdaviai buvo priversti uždaryti savo įmones, taip pat remdamos savarankiškai dirbančius asmenis ir mažąsias įmones, kad jos galėtų išlaikyti darbuotojus ir išsaugoti savo veiklą.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės, įgyvendindamos veiksmingas priemones, kuriomis būtų kovojama su visų formų diskriminacija ir skatinamos nepakankamai atstovaujamų grupių lygios galimybės darbo rinkoje, turėtų skatinti įtraukias ir visiems atviras darbo rinkas ir skirti pakankamai dėmesio regioniniam ir teritoriniam aspektui. Jos turėtų užtikrinti vienodą požiūrį tokiose srityse kaip užimtumas, socialinė apsauga, sveikata ir ilgalaikė priežiūra, švietimas ir prieiga prie prekių bei paslaugų, nepriklausomai nuo lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. | Valstybės narės, įgyvendindamos veiksmingas priemones, kuriomis būtų kovojama su visų formų diskriminacija ir skatinamos nepakankamai atstovaujamų grupių lygios galimybės darbo rinkoje, turėtų skatinti
  socialines teises ir
  įtraukias ir visiems atviras darbo rinkas
  , kaip integruotos aktyvios įtraukties strategijos dalį,
  ir skirti pakankamai dėmesio regioniniam ir teritoriniam aspektui. Jos turėtų užtikrinti vienodą
  darbo užmokestį už vienodą darbą toje pačioje darbo vietoje ir lygias teises, taip pat vienodą
  požiūrį tokiose srityse kaip užimtumas, socialinė apsauga, sveikata ir ilgalaikė priežiūra
  , būstas
  , švietimas ir prieiga prie prekių bei paslaugų, nepriklausomai nuo lyties, rasinės ar etninės kilmės
  , pilietybės
  , religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės, įgyvendindamos veiksmingas priemones, kuriomis būtų kovojama su visų formų diskriminacija ir skatinamos nepakankamai atstovaujamų grupių lygios galimybės darbo rinkoje, turėtų skatinti įtraukias ir visiems atviras darbo rinkas ir skirti pakankamai dėmesio regioniniam ir teritoriniam aspektui. Jos turėtų užtikrinti vienodą požiūrį tokiose srityse kaip užimtumas, socialinė apsauga, sveikata ir ilgalaikė priežiūra, švietimas ir prieiga prie prekių bei paslaugų, nepriklausomai nuo lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos.

Valstybės narės, įgyvendindamos veiksmingas priemones, kuriomis būtų kovojama su visų formų diskriminacija ir skatinamos nepakankamai atstovaujamų grupių lygios galimybės darbo rinkoje, turėtų skatinti
  socialines teises ir
  įtraukias ir visiems atviras darbo rinkas
  , kaip integruotos aktyvios įtraukties strategijos dalį,
  ir skirti pakankamai dėmesio regioniniam ir teritoriniam aspektui. Jos turėtų užtikrinti vienodą
  darbo užmokestį už vienodą darbą toje pačioje darbo vietoje ir lygias teises, taip pat vienodą
  požiūrį tokiose srityse kaip užimtumas, socialinė apsauga, sveikata ir ilgalaikė priežiūra
  , būstas
  , švietimas ir prieiga prie prekių bei paslaugų, nepriklausomai nuo lyties, rasinės ar etninės kilmės
  , pilietybės
  , religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, kad jos teiktų adekvačią, veiksmingą, efektyvią ir tvarią socialinę apsaugą visais
  asmens
  gyvenimo etapais, skatindamos socialinę įtrauktį
  , aukštynkryptį socialinį judumą ir
  dalyvavimą darbo rinkoje ir kovodamos su nelygybe, be kita ko, pasitelkdamos mokesčių ir išmokų sistemas. Universalius metodus papildžius selektyviais padidės socialinės apsaugos sistemų veiksmingumas
  . Modernizavus socialinės apsaugos sistemas turėtų būtų
  užtikrintas geresnis prieinamumas, kokybė, adekvatumas ir tvarumas. | Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas
  ir į jas investuoti
  , kad jos
  visiems
  teiktų adekvačią, veiksmingą, efektyvią ir tvarią socialinę apsaugą visais gyvenimo etapais,
  kovodamos su skurdu ir
  skatindamos socialinę įtrauktį
  bei aukštynkryptę socialinę konvergenciją, remdamos
  dalyvavimą darbo rinkoje ir
  galimybes gauti kokybišką darbo vietą,
  kovodamos su nelygybe, be kita ko, pasitelkdamos
  progresyvias
  mokesčių ir išmokų sistemas. Universalius metodus papildžius selektyviais padidės socialinės apsaugos sistemų veiksmingumas
  ir bus
  užtikrintas geresnis prieinamumas, kokybė, adekvatumas ir tvarumas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, kad jos teiktų adekvačią, veiksmingą, efektyvią ir tvarią socialinę apsaugą visais
  asmens
  gyvenimo etapais, skatindamos socialinę įtrauktį
  , aukštynkryptį socialinį judumą ir
  dalyvavimą darbo rinkoje ir kovodamos su nelygybe, be kita ko, pasitelkdamos mokesčių ir išmokų sistemas. Universalius metodus papildžius selektyviais padidės socialinės apsaugos sistemų veiksmingumas
  . Modernizavus socialinės apsaugos sistemas turėtų būtų
  užtikrintas geresnis prieinamumas, kokybė, adekvatumas ir tvarumas.

Valstybės narės turėtų modernizuoti socialinės apsaugos sistemas
  ir į jas investuoti
  , kad jos
  visiems
  teiktų adekvačią, veiksmingą, efektyvią ir tvarią socialinę apsaugą visais gyvenimo etapais,
  kovodamos su skurdu ir
  skatindamos socialinę įtrauktį
  bei aukštynkryptę socialinę konvergenciją, remdamos
  dalyvavimą darbo rinkoje ir
  galimybes gauti kokybišką darbo vietą,
  kovodamos su nelygybe, be kita ko, pasitelkdamos
  progresyvias
  mokesčių ir išmokų sistemas. Universalius metodus papildžius selektyviais padidės socialinės apsaugos sistemų veiksmingumas
  ir bus
  užtikrintas geresnis prieinamumas, kokybė, adekvatumas ir tvarumas.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų plėtoti ir integruoti tris aktyvios įtraukties aspektus: tinkamą pajamų rėmimą, įtraukias darbo rinkas ir galimybes naudotis kokybiškomis
  įgalinančiomis
  paslaugomis, atitinkančiomis individualius poreikius. Socialinės apsaugos sistemomis turėtų būti užtikrintos visų asmenų, kurių ištekliai nepakankami, adekvačios minimalios pajamos ir
  puoselėjama
  socialinė įtrauktis,
  skatinant žmones
  aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime, be kita ko, teikiant tikslines socialines paslaugas. | Valstybės narės turėtų plėtoti ir integruoti tris aktyvios įtraukties aspektus: tinkamą pajamų rėmimą, įtraukias darbo rinkas ir galimybes naudotis kokybiškomis paslaugomis, atitinkančiomis individualius poreikius. Socialinės apsaugos sistemomis turėtų būti užtikrintos visų asmenų, kurių ištekliai nepakankami, adekvačios minimalios pajamos ir
  skatinama
  socialinė įtrauktis,
  padedant žmonėms
  aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime, be kita ko, teikiant tikslines socialines paslaugas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų plėtoti ir integruoti tris aktyvios įtraukties aspektus: tinkamą pajamų rėmimą, įtraukias darbo rinkas ir galimybes naudotis kokybiškomis
  įgalinančiomis
  paslaugomis, atitinkančiomis individualius poreikius. Socialinės apsaugos sistemomis turėtų būti užtikrintos visų asmenų, kurių ištekliai nepakankami, adekvačios minimalios pajamos ir
  puoselėjama
  socialinė įtrauktis,
  skatinant žmones
  aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime, be kita ko, teikiant tikslines socialines paslaugas.

Valstybės narės turėtų plėtoti ir integruoti tris aktyvios įtraukties aspektus: tinkamą pajamų rėmimą, įtraukias darbo rinkas ir galimybes naudotis kokybiškomis paslaugomis, atitinkančiomis individualius poreikius. Socialinės apsaugos sistemomis turėtų būti užtikrintos visų asmenų, kurių ištekliai nepakankami, adekvačios minimalios pajamos ir
  skatinama
  socialinė įtrauktis,
  padedant žmonėms
  aktyviai dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime, be kita ko, teikiant tikslines socialines paslaugas.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant užtikrinti lygias galimybes
  ,
  itin svarbu teikti galimybių naudotis įperkamomis
  ,
  prieinamomis ir kokybiškomis paslaugomis
  ,
  pavyzdžiui, ikimokyklinio ugdymo
  ir
  priežiūros
  ,
  popamokinės priežiūros
  ,
  švietimo
  ,
  mokymo
  ,
  aprūpinimo būstu
  ,
  sveikatos priežiūros
  ir
  ilgalaikės priežiūros paslaugomis
  . Itin daug dėmesio turėtų būti skiriama kovai su skurdu ir
  socialine atskirtimi
  ,
  įskaitant dirbančiųjų
  ir
  vaikų skurdą
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi
  , taip pat ir vaikai,
  galėtų gauti
  pagrindines
  paslaugas. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad remtini arba pažeidžiami asmenys turėtų galimybę gauti tinkamą socialinį būstą ar pagalbą aprūpinimo būstu srityje. Šioje srityje turėtų būti atsižvelgiama į specifines neįgaliųjų reikmes,
  įskaitant
  susijusias su prieinamumu. Turėtų būti sprendžiama benamystės problema. | Atsižvelgiant į tebesitęsiantį, nerimą keliantį skurdo lygį
  ,
  kuris yra gerokai didesnis nei 2010 m. strategijoje „Europa 2020“ nustatytas skurdo mažinimo tikslas
  ,
  ir į numatomą COVID-19 krizės poveikį
  ,
  daugiau pastangų turėtų būti dedama kovojant su skurdu
  ir
  socialine atskirtimi
  ,
  ypatingą dėmesį skiriant dirbančiųjų skurdui
  ,
  vaikams
  ,
  vyresnio amžiaus asmenims
  ,
  vienišiems tėvams, ypač vienišoms motinoms, etninėms mažumoms
  ,
  migrantams, neįgaliesiems ir benamystei
  ir
  šiose srityse taikant horizontaliąsias strategijas
  .
  Tuo pat metu
  itin daug dėmesio turėtų būti skiriama
  galimam COVID-19 krizės poveikiui kitoms grupėms, pavyzdžiui, mažų garantijų darbą turintiems arba neseniai darbo netekusiems asmenims. Kalbant apie investicijas į vaikus, valstybės narės turėtų patvirtinti Vaiko garantijų sistemą, skirtą
  kovai su
  vaikų
  skurdu ir
  vaikų gerovės kūrimui, kuri padėtų užtikrinti vaikams vienodas galimybes gauti nemokamas sveikatos priežiūros paslaugas, nemokamą išsilavinimą, nemokamą priežiūrą
  ,
  deramą būstą
  ir
  tinkamą mitybą
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi galėtų gauti
  kokybiškas
  paslaugas. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad remtini arba pažeidžiami asmenys turėtų galimybę gauti tinkamą socialinį būstą ar pagalbą aprūpinimo būstu srityje
  ir kad būtų investuojama į riboto judumo asmenų aprūpinimą prieinamais būstais; jos taip pat turėtų imtis priemonių, kad būtų gerinamas esamų būstų energijos efektyvumas, ir spręsti energijos nepritekliaus problemą, atsižvelgiant į Žaliąjį paktą, bei užtikrinti atitinkamas paslaugas benamiams. Valstybės narės turėtų spręsti vis dažniau pasitaikančio iškeldinimo problemą
  . Šioje srityje turėtų būti atsižvelgiama į specifines neįgaliųjų reikmes,
  be kita ko,
  susijusias su prieinamumu. Turėtų būti
  ryžtingai
  sprendžiama benamystės problema
  , remiantis koncepcija „Housing First“ (svarbiausia būstas)
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Siekiant užtikrinti lygias galimybes
  ,
  itin svarbu teikti galimybių naudotis įperkamomis
  ,
  prieinamomis ir kokybiškomis paslaugomis
  ,
  pavyzdžiui, ikimokyklinio ugdymo
  ir
  priežiūros
  ,
  popamokinės priežiūros
  ,
  švietimo
  ,
  mokymo
  ,
  aprūpinimo būstu
  ,
  sveikatos priežiūros
  ir
  ilgalaikės priežiūros paslaugomis
  . Itin daug dėmesio turėtų būti skiriama kovai su skurdu ir
  socialine atskirtimi
  ,
  įskaitant dirbančiųjų
  ir
  vaikų skurdą
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi
  , taip pat ir vaikai,
  galėtų gauti
  pagrindines
  paslaugas. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad remtini arba pažeidžiami asmenys turėtų galimybę gauti tinkamą socialinį būstą ar pagalbą aprūpinimo būstu srityje. Šioje srityje turėtų būti atsižvelgiama į specifines neįgaliųjų reikmes,
  įskaitant
  susijusias su prieinamumu. Turėtų būti sprendžiama benamystės problema.

Atsižvelgiant į tebesitęsiantį, nerimą keliantį skurdo lygį
  ,
  kuris yra gerokai didesnis nei 2010 m. strategijoje „Europa 2020“ nustatytas skurdo mažinimo tikslas
  ,
  ir į numatomą COVID-19 krizės poveikį
  ,
  daugiau pastangų turėtų būti dedama kovojant su skurdu
  ir
  socialine atskirtimi
  ,
  ypatingą dėmesį skiriant dirbančiųjų skurdui
  ,
  vaikams
  ,
  vyresnio amžiaus asmenims
  ,
  vienišiems tėvams, ypač vienišoms motinoms, etninėms mažumoms
  ,
  migrantams, neįgaliesiems ir benamystei
  ir
  šiose srityse taikant horizontaliąsias strategijas
  .
  Tuo pat metu
  itin daug dėmesio turėtų būti skiriama
  galimam COVID-19 krizės poveikiui kitoms grupėms, pavyzdžiui, mažų garantijų darbą turintiems arba neseniai darbo netekusiems asmenims. Kalbant apie investicijas į vaikus, valstybės narės turėtų patvirtinti Vaiko garantijų sistemą, skirtą
  kovai su
  vaikų
  skurdu ir
  vaikų gerovės kūrimui, kuri padėtų užtikrinti vaikams vienodas galimybes gauti nemokamas sveikatos priežiūros paslaugas, nemokamą išsilavinimą, nemokamą priežiūrą
  ,
  deramą būstą
  ir
  tinkamą mitybą
  . Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi galėtų gauti
  kokybiškas
  paslaugas. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad remtini arba pažeidžiami asmenys turėtų galimybę gauti tinkamą socialinį būstą ar pagalbą aprūpinimo būstu srityje
  ir kad būtų investuojama į riboto judumo asmenų aprūpinimą prieinamais būstais; jos taip pat turėtų imtis priemonių, kad būtų gerinamas esamų būstų energijos efektyvumas, ir spręsti energijos nepritekliaus problemą, atsižvelgiant į Žaliąjį paktą, bei užtikrinti atitinkamas paslaugas benamiams. Valstybės narės turėtų spręsti vis dažniau pasitaikančio iškeldinimo problemą
  . Šioje srityje turėtų būti atsižvelgiama į specifines neįgaliųjų reikmes,
  be kita ko,
  susijusias su prieinamumu. Turėtų būti
  ryžtingai
  sprendžiama benamystės problema
  , remiantis koncepcija „Housing First“ (svarbiausia būstas)
  .

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę
  laiku
  gauti įperkamas
  ir kokybiškas
  prevencines ir gydomąsias sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas,
  kartu užtikrindamos tvarumą ilguoju laikotarpiu
  . | COVID-19 krizė parodė, kad reikia daugiau viešųjų investicijų siekiant užtikrinti reikiamą gerai parengtų darbuotojų skaičių ir sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumą visiems, įskaitant pažeidžiamas grupes. Todėl
  valstybės narės
  visiems
  turėtų užtikrinti galimybę gauti įperkamas prevencines ir gydomąsias sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros
  viešąsias
  paslaugas,
  kurios būtų aukštos ir tvarios kokybės
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turėtų užtikrinti galimybę
  laiku
  gauti įperkamas
  ir kokybiškas
  prevencines ir gydomąsias sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas,
  kartu užtikrindamos tvarumą ilguoju laikotarpiu
  .

COVID-19 krizė parodė, kad reikia daugiau viešųjų investicijų siekiant užtikrinti reikiamą gerai parengtų darbuotojų skaičių ir sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumą visiems, įskaitant pažeidžiamas grupes. Todėl
  valstybės narės
  visiems
  turėtų užtikrinti galimybę gauti įperkamas prevencines ir gydomąsias sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros
  viešąsias
  paslaugas,
  kurios būtų aukštos ir tvarios kokybės
  .

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 5 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės turi saugoti vyresniojo amžiaus gyventojų sveikatą, suteikdamos jiems būtiną gydymą ir sveikatos priežiūrą ligoninėje, taip pat užkirsdamos kelią bet kokiai diskriminacijai dėl amžiaus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės turi saugoti vyresniojo amžiaus gyventojų sveikatą, suteikdamos jiems būtiną gydymą ir sveikatos priežiūrą ligoninėje, taip pat užkirsdamos kelią bet kokiai diskriminacijai dėl amžiaus.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 8 gairės 6 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atsižvelgdamos į ilgėjančią vidutinę gyvenimo trukmę ir demografinius pokyčius, valstybės narės turėtų užtikrinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų pensijų sistemų adekvatumą ir tvarumą, teikti lygias galimybes moterims ir vyrams įgyti teises į pensiją
  , be kita ko, naudojant papildomas
  pensijų sistemas, kad būtų užtikrintos
  adekvačios
  pajamos. Pensijų reformos turėtų būti remiamos taikant priemones, kuriomis būtų
  ilginamas profesinis gyvenimas
  ,
  pavyzdžiui
  ,
  didinant faktinį pensinį amžių
  ,
  ir
  turėtų būti
  įtrauktos
  į 
  vyresnių žmonių aktyvumo strategijas
  . Valstybės narės turėtų užmegzti konstruktyvų dialogą su socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais ir sudaryti sąlygas laipsniškai pradėti vykdyti reformas. | Atsižvelgdamos į ilgėjančią vidutinę gyvenimo trukmę ir demografinius pokyčius, valstybės narės turėtų užtikrinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų pensijų sistemų adekvatumą ir tvarumą, teikti lygias galimybes moterims ir vyrams įgyti teises į pensiją
  pagal valstybines arba profesines
  pensijų sistemas, kad būtų užtikrintos
  skurdo ribą viršijančios deramos
  pajamos
  iš pensijų
  . Pensijų reformos turėtų būti remiamos taikant
  vyresnių žmonių aktyvumu pagrįstas
  priemones, kuriomis
  bet kokio amžiaus darbuotojams
  būtų
  sudaromos optimalios galimybės dirbti kokybiškoje
  ,
  našioje ir sveikoje aplinkoje iki išėjimo į pensiją
  ,
  kartu gerbiant vyresnio amžiaus žmonių sprendimus ilgiau išlikti ekonomiškai aktyviems arba daugiau nedalyvauti darbo rinkoje. Laikantis kartų solidarumu grindžiamo požiūrio
  ,
  konkrečios priemonės turėtų būti nustatytos šiose srityse: darbo jėgos demografinės padėties, sveikatos ir saugos darbo vietoje, įgūdžių ir kompetencijos vadybos, sveiko ir našaus profesinio gyvenimo organizavimo. Tai sudarytų palankesnes sąlygas tiek jaunimo užimtumui, tiek išėjimui
  į 
  pensiją, kartu užtikrinant vienos kartos žinių ir patirties perdavimą kitai
  . Valstybės narės turėtų užmegzti konstruktyvų dialogą su socialiniais partneriais
  , pilietinės visuomenės organizacijomis
  ir kitais suinteresuotaisiais subjektais
  , įskaitant tiesioginį dialogą su senatvėje skurdą ir atskirtį patiriančiais žmonėmis,
  ir sudaryti sąlygas laipsniškai pradėti vykdyti reformas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Atsižvelgdamos į ilgėjančią vidutinę gyvenimo trukmę ir demografinius pokyčius, valstybės narės turėtų užtikrinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų pensijų sistemų adekvatumą ir tvarumą, teikti lygias galimybes moterims ir vyrams įgyti teises į pensiją
  , be kita ko, naudojant papildomas
  pensijų sistemas, kad būtų užtikrintos
  adekvačios
  pajamos. Pensijų reformos turėtų būti remiamos taikant priemones, kuriomis būtų
  ilginamas profesinis gyvenimas
  ,
  pavyzdžiui
  ,
  didinant faktinį pensinį amžių
  ,
  ir
  turėtų būti
  įtrauktos
  į 
  vyresnių žmonių aktyvumo strategijas
  . Valstybės narės turėtų užmegzti konstruktyvų dialogą su socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais ir sudaryti sąlygas laipsniškai pradėti vykdyti reformas.

Atsižvelgdamos į ilgėjančią vidutinę gyvenimo trukmę ir demografinius pokyčius, valstybės narės turėtų užtikrinti darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų pensijų sistemų adekvatumą ir tvarumą, teikti lygias galimybes moterims ir vyrams įgyti teises į pensiją
  pagal valstybines arba profesines
  pensijų sistemas, kad būtų užtikrintos
  skurdo ribą viršijančios deramos
  pajamos
  iš pensijų
  . Pensijų reformos turėtų būti remiamos taikant
  vyresnių žmonių aktyvumu pagrįstas
  priemones, kuriomis
  bet kokio amžiaus darbuotojams
  būtų
  sudaromos optimalios galimybės dirbti kokybiškoje
  ,
  našioje ir sveikoje aplinkoje iki išėjimo į pensiją
  ,
  kartu gerbiant vyresnio amžiaus žmonių sprendimus ilgiau išlikti ekonomiškai aktyviems arba daugiau nedalyvauti darbo rinkoje. Laikantis kartų solidarumu grindžiamo požiūrio
  ,
  konkrečios priemonės turėtų būti nustatytos šiose srityse: darbo jėgos demografinės padėties, sveikatos ir saugos darbo vietoje, įgūdžių ir kompetencijos vadybos, sveiko ir našaus profesinio gyvenimo organizavimo. Tai sudarytų palankesnes sąlygas tiek jaunimo užimtumui, tiek išėjimui
  į 
  pensiją, kartu užtikrinant vienos kartos žinių ir patirties perdavimą kitai
  . Valstybės narės turėtų užmegzti konstruktyvų dialogą su socialiniais partneriais
  , pilietinės visuomenės organizacijomis
  ir kitais suinteresuotaisiais subjektais
  , įskaitant tiesioginį dialogą su senatvėje skurdą ir atskirtį patiriančiais žmonėmis,
  ir sudaryti sąlygas laipsniškai pradėti vykdyti reformas.

---

(5)  2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2015/1184 dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (OL L 192, 2015 7 18, p. 27).

(5)  2015 m. liepos 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2015/1184 dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių (OL L 192, 2015 7 18, p. 27).

(6)  OL C 120, 2013 4 26, p. 1.

(7)  OL C 67, 2016 2 20, p. 1.

(8)  OL C 484, 2016 12 24, p. 1.

(9)  OL C 153, 2018 5 2, p. 1.

(10)  OL C 189, 2018 6 4, p. 1.

(11)  OL C 189, 2019 6 5, p. 4.

(12)  OL C 387, 2019 11 15, p. 1.

(6)  OL C 120, 2013 4 26, p. 1.

(7)  OL C 67, 2016 2 20, p. 1.

(8)  OL C 484, 2016 12 24, p. 1.

(9)  OL C 153, 2018 5 2, p. 1.

(10)  OL C 189, 2018 6 4, p. 1.

(11)  OL C 189, 2019 6 5, p. 4.

(12)  OL C 387, 2019 11 15, p. 1.

(13)  JT rezoliucija A/RES/70/1

(13)  JT rezoliucija A/RES/70/1

(14)  OL C 428, 2017 12 13, p. 10.

(14)  OL C 428, 2017 12 13, p. 10.

(15)  

  OL C 120, 2013 4 26, p. 1.

(1a)  
  COM(2012)0614.

(1a)  
  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (OL L 122, 2009 5 16, p. 28).

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/161 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/161

---

P9_TA(2020)0195

Taisomojo biudžeto Nr. 5 projektas. Tolesnis paramos reaguojant į Sirijos krizę teikimas pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms Jordanijoje, Libane ir Turkijoje

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projekto. Tolesnis paramos reaguojant į Sirijos krizę teikimas pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms Jordanijoje, Libane ir Turkijoje (09060/2020 – C9-0189/2020 – 2020/2092(BUD))

(2021/C 371/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (1), ypač į jo 44 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2019 m. lapkričio 27 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2019 m. lapkričio 27 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projektą, kurį Komisija priėmė 2020 m. birželio 3 d. (COM(2020)0421), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projektą, kurį Komisija priėmė 2020 m. birželio 3 d. (COM(2020)0421),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 24 d. priimtą ir kitą dieną Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projekto (09060/2020 – C9-0189/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 24 d. priimtą ir kitą dieną Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projekto (09060/2020 – C9-0189/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 94 ir 96 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0127/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0127/2020),

| A. | kadangi taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projekto tikslas – toliau teikti paramą pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms reaguojant į krizę Sirijoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projekto tikslas – toliau teikti paramą pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms reaguojant į krizę Sirijoje;

| B. | kadangi Komisija pasiūlė užtikrinti 100 mln. EUR naujų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų, kad būtų galima finansuoti projektus, susijusius su galimybėmis gauti išsilavinimą, parama pragyvenimui ir sveikatos apsaugos, sanitarijos, vandens ir atliekų tvarkymo paslaugų teikimu bei priimančiųjų bendruomenių ir pabėgėlių (Sirijos pabėgėlių ir Palestinos pabėgėlių iš Sirijos) socialine apsauga Jordanijoje ir Libane; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija pasiūlė užtikrinti 100 mln. EUR naujų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų, kad būtų galima finansuoti projektus, susijusius su galimybėmis gauti išsilavinimą, parama pragyvenimui ir sveikatos apsaugos, sanitarijos, vandens ir atliekų tvarkymo paslaugų teikimu bei priimančiųjų bendruomenių ir pabėgėlių (Sirijos pabėgėlių ir Palestinos pabėgėlių iš Sirijos) socialine apsauga Jordanijoje ir Libane;

| C. | kadangi Komisija pasiūlė skirti 485 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų siekiant finansuoti tolesnius du pagrindinius Sąjungos humanitarinės paramos veiksmus Turkijoje – Neatidėliotinos minimalios socialinės apsaugos sistemos (angl. ESSN) ir Sąlyginio pinigų pervedimo švietimui (angl. CCTE) – ir skirti 68 mln. EUR mokėjimų asignavimų, kad būtų galima padengti išankstinį finansavimą pagal Sąlyginio pinigų pervedimo švietimui programą 2020 m.; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija pasiūlė skirti 485 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų siekiant finansuoti tolesnius du pagrindinius Sąjungos humanitarinės paramos veiksmus Turkijoje – Neatidėliotinos minimalios socialinės apsaugos sistemos (angl. ESSN) ir Sąlyginio pinigų pervedimo švietimui (angl. CCTE) – ir skirti 68 mln. EUR mokėjimų asignavimų, kad būtų galima padengti išankstinį finansavimą pagal Sąlyginio pinigų pervedimo švietimui programą 2020 m.;

| D. | kadangi pagal Neatidėliotinos minimalios socialinės apsaugos sistemą kas mėnesį apie 1,7 mln. pabėgėlių pervedama grynųjų pinigų ir tikimasi, kad ne vėliau kaip 2021 m. kovo mėn. lėšos baigsis; kadangi Komisija pasiūlė skirti 400 mln. EUR, kad šie pervedimai būtų pratęsti iki 2021 m. pabaigos, ir kadangi dėl daugelio sudėtingų klausimų, pvz., tikslinių kriterijų peržiūros ir strateginio perėjimo prie vystymosi programų įgyvendinimo, reikia laiku konsultuotis ir koordinuoti veiksmus su Turkijos valdžios institucijomis ir įgyvendinančiaisiais partneriais; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Neatidėliotinos minimalios socialinės apsaugos sistemą kas mėnesį apie 1,7 mln. pabėgėlių pervedama grynųjų pinigų ir tikimasi, kad ne vėliau kaip 2021 m. kovo mėn. lėšos baigsis; kadangi Komisija pasiūlė skirti 400 mln. EUR, kad šie pervedimai būtų pratęsti iki 2021 m. pabaigos, ir kadangi dėl daugelio sudėtingų klausimų, pvz., tikslinių kriterijų peržiūros ir strateginio perėjimo prie vystymosi programų įgyvendinimo, reikia laiku konsultuotis ir koordinuoti veiksmus su Turkijos valdžios institucijomis ir įgyvendinančiaisiais partneriais;

| E. | kadangi pagal Sąlyginį pinigų pervedimą švietimui teikiami grynieji pinigai pabėgėlių šeimoms, kurių vaikai lanko mokyklą, o ne dirba; kadangi dabartinė sutartis baigia galioti 2020 m. spalio mėn. ir kadangi Komisija pasiūlė skirti 85 mln. EUR, kad programa būtų vykdoma dar vienus metus ir iki 2021 m. gruodžio mėn. pabaigos; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Sąlyginį pinigų pervedimą švietimui teikiami grynieji pinigai pabėgėlių šeimoms, kurių vaikai lanko mokyklą, o ne dirba; kadangi dabartinė sutartis baigia galioti 2020 m. spalio mėn. ir kadangi Komisija pasiūlė skirti 85 mln. EUR, kad programa būtų vykdoma dar vienus metus ir iki 2021 m. gruodžio mėn. pabaigos;

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą Taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projektą, pagal kurį numatoma skirti 100 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų siekiant remti pabėgėlių ir priimančiųjų bendruomenių atsparumą Jordanijoje ir Libane ir 485 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų bei 68 mln. EUR mokėjimų asignavimų siekiant užtikrinti, kad būtų toliau teikiama skubi humanitarinė parama pabėgėliams Turkijoje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria Tarybos pozicijai dėl Taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projekto; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 5/2020 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(2)  OL L 57, 2020 2 27.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(4)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/163 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/163

---

P9_TA(2020)0196

Nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimas 2020 m. siekiant toliau teikti humanitarinę paramą pabėgėliams Turkijoje

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimo 2020 m. siekiant toliau teikti humanitarinę paramą pabėgėliams Turkijoje (COM(2020)0422 – C9-0162/2020 – 2020/2094(BUD))

(2021/C 371/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0422 – C9-0162/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0422 – C9-0162/2020),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ypač į jo 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ypač į jo 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 14 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 14 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020-ųjų finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2019 m. lapkričio 27 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020-ųjų finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2019 m. lapkričio 27 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projektą, kurį Komisija priėmė 2020 m. birželio 3 d. (COM(2020)0421), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projektą, kurį Komisija priėmė 2020 m. birželio 3 d. (COM(2020)0421),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 24 d. priimtą ir kitą dieną Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projekto (09060/2020 – C9-0189/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 24 d. priimtą ir kitą dieną Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 5/2020 projekto (09060/2020 – C9-0189/2020),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0125/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0125/2020),

| A. | kadangi Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 13 straipsnyje nustatyta, kad sudaromas nenumatytų atvejų rezervas, kuris neviršija 0,03 % Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų; |
| --- | --- |

A.

kadangi Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 13 straipsnyje nustatyta, kad sudaromas nenumatytų atvejų rezervas, kuris neviršija 0,03 % Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų;

| B. | kadangi Komisija pasiūlė, atsižvelgdama į Europos Sąjungos 2020 m. bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 5 projekte numatytą finansavimą, mobilizuoti nenumatytų atvejų rezervo lėšas siekiant patenkinti neatidėliotiną poreikį teikti humanitarinę paramą pabėgėliams Turkijoje ir padidinti Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto įsipareigojimų asignavimus, viršijant DFP 4 išlaidų kategorijos viršutinę ribą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija pasiūlė, atsižvelgdama į Europos Sąjungos 2020 m. bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 5 projekte numatytą finansavimą, mobilizuoti nenumatytų atvejų rezervo lėšas siekiant patenkinti neatidėliotiną poreikį teikti humanitarinę paramą pabėgėliams Turkijoje ir padidinti Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto įsipareigojimų asignavimus, viršijant DFP 4 išlaidų kategorijos viršutinę ribą;

| 1. | pritaria tam, kad būtų mobilizuojamos nenumatytų atvejų rezervo lėšos siekiant skirti 481 572 239 EUR įsipareigojimų asignavimų sumą, viršijant daugiametės finansinės programos 4 išlaidų kategorijos („Europos vaidmuo pasaulyje“) įsipareigojimų viršutinę ribą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(3)  OL L 57, 2020 2 27.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimo 2020 m. siekiant toliau teikti humanitarinę paramą pabėgėliams Turkijoje

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2020/1268.)

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/165 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/165

---

P9_TA(2020)0202

Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl COVID-19 krizės poveikio (dalinis Reglamento (ES) 2016/1628 keitimas)

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl COVID-19 krizės poveikio iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/1628 pereinamojo laikotarpio nuostatos (COM(2020)0233 – C9-0161/2020 – 2020/0113(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2021/C 371/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0233), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0233),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0161/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0161/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 30 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 30 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P9_TC1-COD(2020)0113

Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. liepos 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1628, kiek tai susiję su jo pereinamojo laikotarpio nuostatomis, siekiant atsižvelgti į COVID-19 krizės poveikį

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2020/1040.)

---

| 2021 9 15 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 371/166 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 9 15

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 371/166

---

P9_TA(2020)0203

Žmonėms skirtų vaistų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų organizmų arba kurie iš jų sudaryti ir kurie skirti koronavirusinės ligos gydymui arba profilaktikai, klinikinių tyrimų vykdymas ir tiekimas ***I

2020 m. liepos 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl žmonėms skirtų vaistų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų organizmų arba kurie iš jų sudaryti ir kurie skirti koronavirusinės ligos gydymui arba profilaktikai, klinikinių tyrimų vykdymo ir tiekimo (COM(2020)0261 – C9-0185/2020 – 2020/0128(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2021/C 371/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0261), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0261),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį ir į 168 straipsnio 4 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0185/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį ir į 168 straipsnio 4 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0185/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | pasikonsultavęs su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu,

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 3 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 3 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 163 straipsnius,

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0128

Europos Parlamento pozicija, priimta 2020 m. liepos 10 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/... dėl žmonėms skirtų vaistų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų organizmų arba kurie iš jų sudaryti ir kurie skirti koronavirusinės ligos (COVID-19) gydymui arba profilaktikai, klinikinių tyrimų vykdymo ir tiekimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2020/1043.)

---