# Uradni list C 446/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 446 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 643. november 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 446

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 643. november 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 446/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 446/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKA CENTRALNA BANKA |
| 2021/C 446/02 | Mnenje Evropske Centralne Banke z dne 7. septembra 2021 o predlogu direktive o spremembi Direktive 2013/34/EU, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Uredbe (EU) št. 537/2014 glede poročanja podjetij o trajnostnosti (CON/2021/27) | 2 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

2021/C 446/02

Mnenje Evropske Centralne Banke z dne 7. septembra 2021 o predlogu direktive o spremembi Direktive 2013/34/EU, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Uredbe (EU) št. 537/2014 glede poročanja podjetij o trajnostnosti (CON/2021/27)

2

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2021/C 446/03 | Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 in Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic | 11 |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 446/04 | Menjalni tečaji eura — 29. oktober 2021 | 12 |
| 2021/C 446/05 | Menjalni tečaji eura — 2. november 2021 | 13 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2021/C 446/06 | Davek na dodano vrednost (DDV) – Investicijsko zlato, oproščeno plačila – Seznam zlatih kovancev, ki ustrezajo merilom iz člena 344(1), točka 2, Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 (posebna ureditev za investicijsko zlato) – Velja za leto 2022 | 14 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2021/C 446/03

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 in Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

11

Evropska komisija

2021/C 446/04

Menjalni tečaji eura — 29. oktober 2021

12

2021/C 446/05

Menjalni tečaji eura — 2. november 2021

13

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2021/C 446/06

Davek na dodano vrednost (DDV) – Investicijsko zlato, oproščeno plačila – Seznam zlatih kovancev, ki ustrezajo merilom iz člena 344(1), točka 2, Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 (posebna ureditev za investicijsko zlato) – Velja za leto 2022

14

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 446/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva: M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2021/C 446/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva: M.10474 – NESTE/RAVAGO/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 35 |
| 2021/C 446/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva: M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 36 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 446/10 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 38 |
| 2021/C 446/11 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 43 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2021/C 446/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva: M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV) (
  1
  )

1

33

2021/C 446/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva: M.10474 – NESTE/RAVAGO/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

35

2021/C 446/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva: M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

36

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2021/C 446/10

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

38

2021/C 446/11

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 3.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 446/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 446/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10454 – OMERS / GOLDMAN SACHS / AMEDES)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 446/01)

Komisija se je 25. oktobra 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10454. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10454. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

| 3.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 446/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 446/2

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 7. septembra 2021

o predlogu direktive o spremembi Direktive 2013/34/EU, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Uredbe (EU) št. 537/2014 glede poročanja podjetij o trajnostnosti (CON/2021/27)

(2021/C 446/02)

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je 29. junija 2021 prejela zahtevo Evropskega parlamenta za mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2013/34/EU, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Uredbe (EU) št. 537/2014 glede poročanja podjetij o trajnostnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana direktiva).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana direktiva vsebuje določbe, ki sodijo na področja iz njene pristojnosti, zlasti izvajanje denarne politike v skladu s prvo alineo člena 127(2) in členom 282(1) Pogodbe, bonitetni nadzor kreditnih institucij v skladu s členom 127(6) Pogodbe in prispevanje k nemotenemu vodenju politik pristojnih organov glede stabilnosti finančnega sistema v skladu s členom 127(5) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

1.   Splošne pripombe

| 1.1 | ECB pozdravlja cilj predlagane direktive, da se v okviru širše agende Evropske komisije za trajnostno financiranje (2) in v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora (3) izboljšajo količina, kakovost in razpoložljivost informacij, povezanih s trajnostnostjo. ECB pozdravlja tudi časovni okvir iz predlagane direktive, zlasti sprejetje prvega sklopa standardov poročanja o trajnostnosti do oktobra 2022. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sedanja ureditev Evropske unije (EU) za razkrivanje informacij o trajnostnosti s strani podjetij ne zagotavlja zadostnih, doslednih in primerljivih informacij za zasebni sektor ali javne organe. Deležniki ne morejo oceniti vpliva podjetij na trajnostnost in zlasti na podnebne spremembe. Boljše razkrivanje na podlagi kazalnikov glede prihodnosti deležnikom ne bi le omogočilo, da spremljajo napredek podjetij pri usklajevanju njihovih poslovnih modelov in dejavnosti s krivuljami, ki ustrezajo nizkoogljičnemu gospodarstvu in pozneje gospodarstvu z neto ničelnimi emisijami ogljika, kot je predvideno v evropskem zelenem dogovoru, ampak tudi pomagalo oceniti tveganja za podjetja zaradi morebitnih prevrednotenj sredstev ob neusklajenih krivuljah. V zvezi s tem predlagana direktiva podpira in dopolnjuje informacije, ki jih bodo morala podjetja razkriti v skladu z Uredbo (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o taksonomiji), ter približuje gospodarstvo EU ciljem evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Standardi razkritij, povezanih s trajnostnostjo, ki trenutno veljajo na finančnih trgih, ne zagotavljajo, da bi vsi udeleženci na trgu ustrezno razumeli finančna tveganja, povezana s trajnostnostjo, in jih celovito ovrednotili. Omejena kakovost in količina informacij, povezanih s trajnostnostjo, na ravni podjetij omejujeta razpoložljivost informacij za vlagatelje in udeležence na finančnem trgu. Zmanjšuje preglednost, povečuje asimetrijo informacij, škoduje primerljivosti in na splošno ovira razvoj trajnostnega financiranja in poučene naložbene odločitve. Poleg tega – kot je navedeno tudi v uvodnih izjavah predlagane direktive – lahko nakopičenje več naložbenih odločitev, ki ne upoštevajo ustrezno tveganj, povezanih s trajnostnostjo, privede do nakopičenih in ojačanih učinkov, ki lahko povzročijo sistemska tveganja, ki ogrožajo finančno stabilnost (5). Regulativni organi, nadzorniki, organi za finančno stabilnost in centralne banke prav tako zaradi pomanjkljivega razkrivanja informacij, povezanih s trajnostnostjo, s strani podjetij ne morejo ustrezno oceniti izpostavljenosti tveganjem, povezanim s trajnostnostjo in zlasti s podnebjem, za podjetja ter za kreditne in finančne institucije, ki na podlagi razkritij podjetij sprejemajo odločitve o financiranju. Zato ECB meni, da je predlagana direktiva nujen korak za odpravo vrzeli v podatkih, ki trenutno ovira razvoj ustrezne trajnostnostne politike ter okvirov za ocenjevanje tveganj in spremljanje tveganj za finančni sektor (6). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB meni, da je predlagana direktiva pomemben korak h dokončanju unije kapitalskih trgov ter zlasti razvoju povezanih, obsežnih in zrelih zelenih kapitalskih trgov EU, ki presegajo državne meje (7). Zelena unija kapitalskih trgov bi dodatno okrepila vlogo EU na zelenih kapitalskih trgih po vsem svetu (8) in s tem vlogo eura kot svetovne valute. Z oblikovanjem skupnih standardov in infrastruktur za zelene kapitalske trge EU bi torej lahko spodbudila širše povezovanje kapitalskih trgov EU (9). Natančneje, standardizirano in robustno razkrivanje (povezano s trajnostnostjo) je predpogoj za zagotavljanje zanesljivih in primerljivih podatkov vlagateljem pri sprejemanju poučenih naložbenih odločitev, zato je bistveno za lažje razporejanje kapitala najbolj zaželenim projektom po vsej EU v skladu s cilji enotnega trga. Posledično boljše razporejanje kapitala lahko prispeva k izboljšanju čezmejne delitve zasebnih tveganj in odpornosti gospodarstva EU (10). V zvezi s tem ECB pozdravlja tudi dejstvo, da predlagana direktiva predvideva, da je treba informacije, povezane s trajnostnostjo, ki jih razkrijejo podjetja, vključiti v prihodnjo evropsko enotno vstopno točko (11). S povezovanjem razkritij o trajnostnosti s finančnimi podatki bi se vzpostavil sistem „vse na enem mestu“ za vse ključne informacije o posameznem podjetju, vključno z njegovimi zelenimi referencami, kar ne bi koristilo samo vlagateljem, temveč tudi vsem zasebnim in javnim deležnikom, ki jih zanima finančno poročanje in poročanje o trajnostnosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ECB podpira predlagane zahteve, da velika podjetja EU in podjetja, ki kotirajo na reguliranih trgih EU, vključno s kreditnimi institucijami, razkrijejo več ciljev glede trajnostnosti in napredek pri njihovem doseganju. Tveganje izgube ugleda, ki so mu izpostavljena podjetja, ki ne izpolnjujejo svojih zavez glede uskladitve s Pariškim sporazumom, bo pripomoglo pri spodbujanju tržne discipline in pomembno prispevalo k strategijam kreditnih institucij glede upravljanja tveganj in usklajevanja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Zaradi izboljšanja preglednosti in spodbujanja ustreznega nadzorniškega spremljanja, zlasti podnebnih in okoljskih tveganj, bi morale po mnenju ECB finančne institucije – kot je predlagano v novi strategiji Komisije za trajnostno financiranje (12) – razkriti svoje načrte za prehod na trajnostnost in razogljičenje, vključno z srednje- in dolgoročnimi cilji ter informacijami o tem, kako nameravajo zmanjšati svoj okoljski odtis. To je lahko močno orodje za usmerjanje finančnega sistema k jasnim mejnikom za doseganje skladnosti s ciljem omejitve globalnega segrevanja na 1,5 °C v skladu s Pariškim sporazumom. Pristojnim organom bi bilo treba zagotoviti orodja za spremljanje tveganj in odzivanje na tveganja, ki izhajajo iz neusklajenosti portfeljev kreditnih institucij s cilji prehoda. |
| --- | --- |

1.6

2.   Pomen predlagane direktive za cilje in naloge ECB in Eurosistema

| 2.1 | Vprašanja v zvezi s trajnostnostjo, zlasti podnebne spremembe, lahko vplivajo na to, kako centralne banke izvajajo svoje naloge, kot je navedeno v nadaljevanju (13). ECB v okviru svojih nalog bonitetnega nadzora in prispevanja k finančni stabilnosti podpira prizadevanja glede politik EU s ciljem boljšega prepoznavanja in upravljanja finančnih tveganj, povezanih s trajnostnostjo, zaradi izboljšanja varnosti in trdnosti kreditnih institucij ter stabilnosti finančnega sistema. V zvezi s tem bo dovolj celovito in podrobno razkritje okoljskih tveganj prav tako olajšalo tržno vrednotenje povezanih tveganj v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva (14). Take prakse razkrivanja informacij bi okrepile tudi sposobnost Eurosistema za spremljanje in ocenjevanje vpliva podnebnih sprememb na transmisijo denarne politike. |
| --- | --- |

2.1

2.2   Pomen za denarno politiko

| 2.2.1 | Podnebne spremembe in prehod v bolj trajnostno gospodarstvo vplivajo na obete za stabilnost cen – ki je poglavitni cilj ESCB – prek učinkov na makroekonomske kazalnike, kot so inflacija, gospodarska aktivnost, zaposlenost, obrestne mere, naložbe in produktivnost, finančno stabilnost ter transmisijo denarne politike (15). Fizična tveganja in tveganja zaradi prehoda, povezana s podnebnimi spremembami, lahko med drugim vplivajo na vrednotenje in kreditno sposobnost podjetij, kar posredno vpliva na kreditne institucije in finančni sistem (16). Čeprav se metodologije za ocenjevanje obsega tveganj, povezanih s podnebjem, za banke in finančno stabilnost še razvijajo, razpoložljive ocene kažejo, da bo vpliv teh tveganj verjetno občuten (17). To bi lahko vplivalo na transmisijo denarne politike, na primer zaradi nasedlih naložb in nenadnega prevrednotenja finančnih tveganj, povezanih s podnebjem. Poleg tega se lahko v bančnem sektorju zmanjša vrednost zavarovanja s premoženjem in nastanejo kreditne izgube, kar bi lahko oslabilo kapitalski in likvidnostni položaj kreditnih institucij in drugih finančnih posrednikov ter s tem njihovo zmožnost usmerjanja sredstev v realno gospodarstvo. Mreža centralnih bank in nadzornikov za ozelenitev finančnega sistema (NGFS) zato priporoča, da centralne banke upoštevajo možne posledice podnebnih sprememb za gospodarstvo. Po mnenju NGFS so te posledice lahko pomembne za denarno politiko tudi, če se uresničijo zgolj zunaj običajnega srednjeročnega obdobja denarne politike (18). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Poleg tega mora Eurosistem pri uresničevanju cilja stabilnosti cen s pomočjo svojega okvira za obvladovanje tveganj zagotoviti ustrezno zaščito svoje bilance stanja pred tveganji. Eurosistem mora zato prepoznati, spremljati in zmanjševati tveganja, povezana z njegovimi nasprotnimi strankami, zavarovanjem, ki ga sprejme v svojih operacijah refinanciranja, in imetji finančnega premoženja na podlagi dokončnih transakcij, tudi v okviru svojega portfelja, ki ni povezan z denarno politiko. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | V zvezi s tem bi boljše prakse razkrivanja informacij, povezanih s trajnostnostjo, s strani podjetij znatno okrepile sposobnost Eurosistema za spremljanje in ocenjevanje vpliva podnebnih sprememb na transmisijo denarne politike, obravnavale finančna tveganja, povezana s podnebjem, ki so že vključena v bilanco stanja, ter zagotovile ustrezno zaščito bilance stanja Eurosistema pred tveganjem. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Poleg tega bo Eurosistem, kot je napovedal v akcijskem načrtu za vključitev problematike podnebnih sprememb v strategijo denarne politike (19), za finančno premoženje zasebnega sektorja uvedel zahteve za razkritje kot novo merilo primernosti ali kot podlago za diferencirano obravnavo finančnega premoženja, ki se uporablja kot zavarovanje ali kupuje v okviru programov nakupa vrednostnih papirjev. Te zahteve bodo upoštevale politike in pobude EU, vključno s predlagano direktivo, ter tako spodbujale skladno prakso razkritij na trgu. |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Pomen za finančno stabilnost

| 2.3.1 | Cilj predlagane direktive, da se zagotovijo zanesljive, skladne in primerljive informacije o izpostavljenosti podjetij iz različnih sektorjev tveganjem, povezanim s podnebnimi spremembami, je predpogoj za natančno ocenjevanje finančnih tveganj, ki izhajajo iz podnebnih sprememb (20). Boljše razkrivanje v zvezi s trajnostnostjo na podlagi enotnih standardov poročanja v strojno berljivi obliki bi bistveno povečalo sposobnost ECB za spremljanje in obravnavanje vpliva podnebnih sprememb na finančno stabilnost. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4   Pomen za bonitetni nadzor kreditnih institucij

| 2.4.1 | Od pomembnih institucij, ki jih neposredno nadzoruje ECB, se pričakuje, da razkrijejo pomembna tveganja, povezana s podnebjem (21). Natančneje, od njih se pričakuje razkritje emisij toplogrednih plinov za celotno skupino – tudi naknadnih emisij – ter ključnih kazalnikov uspešnosti in ključnih kazalnikov tveganja, ki jih uporabljajo za določanje strategije in obvladovanje tveganja (22). ECB se je zavezala tudi, da bo razvila nove kazalnike za pomoč pri ocenjevanju ogljičnega odtisa kreditnih institucij (23). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Poleg tega je Evropski bančni organ (EBA) v skladu z zahtevami iz člena 449a Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (24) (v nadaljnjem besedilu: uredba o kapitalskih zahtevah) marca 2021 objavil osnutek izvedbenih tehničnih standardov (ITS) (25), v katerih so predlagana primerljiva kvantitativna razkritja tveganj zaradi prehoda in fizičnih tveganj v zvezi s podnebnimi spremembami za nekatere kreditne institucije, tudi informacij o izpostavljenosti do sredstev, povezanih z emisijami ogljika, in sredstev, na katera vplivajo kronični in akutni dogodki zaradi podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Zato so zanesljivi in primerljivi podatki podjetij v zvezi s podnebjem in okoljem ključni za to, da lahko finančne institucije – tudi kreditne institucije – ustrezno izračunajo in nato razkrijejo podnebne in okoljske metrike, vključno z informacijami, ki so pomembne v skladu z bonitetnim okvirom. Predlog za razširitev sedanjega področja uporabe Direktive 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (26) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o nefinančnem poročanju) na vsa velika podjetja bo v podporo prizadevanjem institucij za zbiranje ustreznih podatkov. Podrobnejše zahteve predlagane direktive in predlagana digitalizacija zahtevanih podatkov bodo olajšale njihovo usklajeno zbiranje. |
| --- | --- |

2.4.3

2.5   Pomen za zbiranje statističnih informacij

| 2.5.1 | Člen 5 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke pooblašča ECB, da ob pomoči nacionalnih centralnih bank zbira potrebne statistične podatke za izpolnjevanje nalog Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), ter prispeva k harmonizaciji pravil in običajnih postopkov glede zbiranja, urejanja in razpošiljanja statističnih podatkov s področij v njeni pristojnosti. ECB se zaradi razbremenitve poročevalskih enot pri izvajanju svojih nalog in dejavnosti kolikor je mogoče opira na obstoječe podatke. Kot je bilo že navedeno, je razpoložljivost visokokakovostnih podrobnih in zbirnih informacij, povezanih s trajnostnostjo, nujna za poučene odločitve o izvajanju denarne politike, bonitetni nadzor kreditnih institucij in prispevanje k nemotenemu vodenju politik pristojnih organov v zvezi s stabilnostjo finančnega sistema. V tem okviru bi razvoj standardov poročanja o trajnostnosti z opredeljenimi informacijami, ki jih morajo podjetja razkriti o dejavnikih, povezanih s trajnostnostjo, ECB omogočil tudi boljše izpolnjevanje nalog z zbiranjem statističnih kazalnikov v zvezi s trajnostnim financiranjem (27). S tem bi ECB lahko izboljšala lastno zbiranje statističnih informacij, da bi upoštevalo in se usmerjalo na dejavnike v zvezi z okoljsko trajnostnostjo. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Zato ECB pozdravlja to, da bodo podjetja v skladu s predlagano direktivo o trajnostnosti poročala v enotni elektronski obliki poročanja (XHTML) (28). Količina podatkov, ki bodo pridobljeni z izvajanjem predlagane direktive, bi morala zadostovati za izpolnitev ciljev strategije EU za podatke in strategije za digitalne finance (29), zlasti za vzpostavitev enotnega trga, na katerem se lahko podatki prenašajo znotraj EU in med sektorji, da se izkoristi potencial podatkov nove generacije v javnem interesu in spodbudi financiranje, ki temelji na podatkih. Izpolnitev teh ciljev bi pripravljavcem uradne statistike pomagala izboljšati relevantnost, pravočasnost in globino njihovih podatkov in metapodatkov. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | V ta namen ECB odločno podpira to, da poročevalske enote uporabljajo mednarodno dogovorjene standarde, na primer globalni identifikator pravnih subjektov, ki ga je leta 2020 priporočil Evropski odbor za sistemska tveganja (30), ali druge dogovorjene standarde za enolične identifikatorje pri izpolnjevanju zahtev za poročanje. Po mnenju ECB bo uporaba teh identifikatorjev, kjer bo to mogoče v prihodnjih standardih poročanja, izboljšala zanesljivost statističnih informacij in njihov obseg, ker bo omogočila povezavo podatkov o trajnostnosti podjetij z drugimi viri statističnih informacij, ki jih zbira ESCB (npr. podatki o posameznih bilancah stanja in/ali podatki o posameznih bančnih posojilih v okviru AnaCredit), s čimer se bo olajšalo analitično delo in podprlo oblikovanje politik. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Portfelji, ki niso povezani z denarno politiko

| 2.6.1 | Zanesljivi podatki o trajnostnostnih zadevah bodo ključni tudi za trajnostne naložbe v portfelje, ki niso povezani z denarno politiko. Eurosistem se je pred kratkim dogovoril o skupnem pristopu za trajnostne in odgovorne naložbe, povezane s podnebnimi spremembami, v portfelje, ki niso povezani z denarno politiko in so denominirani v eurih, s ciljem, da se za te vrste portfeljev razkrivanje v zvezi s podnebjem začne v dveh letih (31). |
| --- | --- |

2.6.1

3.   Uporaba predlagane direktive za centralne banke

| 3.1 | Predlagana direktiva določa, da se lahko države članice odločijo, da obveznosti razkritja informacij, povezanih s trajnostnostjo, ne bodo uporabljale za nekatera podjetja, izvzeta iz področja uporabe Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (32) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o kapitalskih zahtevah), tudi centralne banke (33). Ker se lahko nekatere centralne banke dejansko obravnavajo kot podjetja v skladu z računovodsko direktivo (34) in bi zato načeloma spadale na področje uporabe predlagane direktive, je dobrodošlo, da se zadevnim državam članicam omogoči izvzetje centralnih bank iz tega področja uporabe. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Čeprav se predlagana direktiva za ECB ne uporablja, bi lahko ta tudi pri svojih razkritjih koristno uporabila skupne standarde poročanja po predlagani direktivi, kolikor bi jih bilo mogoče prilagoditi posebnim namenom ECB. ECB je na primer v letu 2021 že začela z razširitvijo svojega obstoječega okvira za poročanje okoljskih podatkov, da bi vključeval tudi gospodarske zadeve, zadeve upravljanja in vodenja ter socialne zadeve, pri čemer upošteva zahteve direktive o nefinančnem poročanju (35). Cilj ECB je, da leta 2022 začne objavljati razkritja, povezana s trajnostnostjo, ki se bodo nanašala na uspešnost ECB v letu 2021 (36). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Poleg tega se je Eurosistem – kot navedeno zgoraj – zavezal, da bo v prihodnjih dveh letih začel razkrivati informacije, povezane s podnebnimi spremembami, za svoje portfelje, ki niso povezani z denarno politiko in so denominirani v eurih (37), od prvega četrtletja leta 2023 naprej pa bo razkrival informacije, povezane s podnebnimi spremembami, o vrednostnih papirjih, kupljenih v okviru programa denarne politike za nakup vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja. Poleg tega bo izvajanje nedavno predstavljenega akcijskega načrta ECB za vključitev problematike podnebnih sprememb v strategijo denarne politike najmanj skladno z napredkom pri politikah in pobudah EU na področju razkrivanja in poročanja o okoljski trajnostnosti, tudi s predlagano direktivo (38). Glede na trenutno pomanjkanje visokokakovostnih podatkov bi razkritjem Eurosistema, povezanim s trajnostnostjo, precej koristila razkritja podjetij s področja uporabe predlagane direktive, ko bodo na voljo. S podpiranjem standardizacije poročanja v zvezi s podnebnimi spremembami bi lahko standardi razkrivanja v skladu s predlagano direktivo olajšali prihodnja razkritja Eurosistema, povezana s podnebjem. ECB bo preučila, ali bi se lahko skupni standardi poročanja ali njihovi deli v prihodnosti uporabili kot podlaga za njena razkritja, povezana s podnebjem, pri tem pa upoštevala posebnosti nalog in ciljev ECB. |
| --- | --- |

3.3

4.   Področje uporabe predlagane direktive

| 4.1 | V skladu s predlagano direktivo bi razkritje informacij, povezanih s trajnostnostjo, postalo obvezno od 1. januarja 2023 za vsa velika podjetja in od 1. januarja 2026 za vsa mala in srednja podjetja, katerih prenosljivi vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu EU (39). ECB pozdravlja razširitev področja uporabe predlagane direktive na vsa velika podjetja, kakor so opredeljena v računovodski direktivi, v primerjavi z ožjim področjem uporabe direktive o nefinančnem poročanju, v skladu s katerim so razkritja obvezna samo za velike subjekte javnega interesa z najmanj 500 zaposlenimi (40). ECB pozdravlja tudi razširitev predlagane direktive na mala in srednja podjetja (MSP), ki kotirajo na reguliranih trgih EU. Razširitev obsega razkritij podjetij je potrebna zato, da bodo lahko finančne institucije – zlasti kreditne institucije – bolje izpolnjevale svoje obveznosti razkrivanja v zvezi s trajnostnostjo in da bodo lahko upravljale svoje izpostavljenosti tveganjem, povezanim s trajnostnostjo in zlasti s podnebjem. Zlasti MSP imajo osrednjo vlogo v evropskem gospodarstvu in niso zgolj sama izpostavljena tveganjem, povezanim s podnebjem, temveč imajo tudi pomembno vlogo pri zagotavljanju prehoda EU na nizkoogljično gospodarstvo. Zanesljiva, skladna in primerljiva razkritja MSP, povezana s trajnostnostjo, so zato pomembna za vse deležnike, tudi – kot navedeno – za finančne institucije, ki morajo razpolagati z ustreznimi informacijami o svojih partnerjih, da lahko izboljšajo lastno upravljanje tveganj in sprejemajo poučene odločitve o financiranju v zvezi z MSP. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Obenem pa se ECB zaveda, da ima lahko upravno breme zaradi dodatnih zahtev za poročanje nesorazmerne posledice za manjša podjetja, in poudarja pomen preprečevanja čezmernega upravnega bremena za MSP. V zvezi s tem ECB pozdravlja namen predlagane direktive, da se dodatno breme poročanja za manjša podjetja ublaži s postopnim uvajanjem in poenostavljenimi standardi poročanja za MSP, ki kotirajo na borzi, ki jih bo razvila Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG) (41). Ta sorazmerni pristop bi moral tudi zagotoviti, da dodatne zahteve za poročanje kreditnih institucij v zvezi z njihovimi nasprotnimi strankami ne bodo negativno vplivale na dostop MSP do financiranja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Čeprav ECB iz zgoraj navedenih razlogov na splošno podpira sorazmeren pristop do MSP, bi bil lahko po njenem mnenju časovni okvir za uporabo poenostavljenih standardov poročanja krajši, kot je trenutno predviden v predlagani direktivi. Poleg tega je pomembno, da se s predlaganimi poenostavljenimi standardi poročanja za MSP zagotovijo dovolj primerljive in skladne informacije za ustrezno oceno tveganj, povezanih s trajnostnostjo, in uskladitev zadevnih MSP s prehodom na nizkoogljično gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ECB ugotavlja, da bi se večina predlagane direktive uporabljala tudi za kreditne institucije. Zlasti bodo morale kreditne institucije v skladu s predlagano direktivo razkriti informacije, povezane s trajnostnostjo. Vendar iz sedanjega besedila ni jasno, ali se nameravajo s predlagano direktivo zajeti vse kreditne institucije ne glede na velikost ali samo kreditne institucije, ki se obravnavajo kot velika podjetja ali podjetja, katerih prenosljivi vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranih trgih EU. V uvodnih izjavah predlagane direktive (42) je navedeno, da bi morale zahteve glede poročanja o trajnostnosti za kreditne institucije veljati, če izpolnjujejo določena merila glede velikosti. Ta omejitev uporabe za kreditne institucije na podlagi določenih meril glede velikosti pa iz členov predlagane direktive ni jasno razvidna (43). Nasprotno, na podlagi ustreznih določb bi bilo mogoče sklepati, da usklajevalni ukrepi za kreditne institucije veljajo ne glede na velikost. V skladu z zakonodajnim namenom, izraženim v uvodnih izjavah predlagane direktive, ECB predlaga, da se ta vidik pojasni, tako da bodo zahteve glede poročanja o trajnostnosti veljale samo za tiste kreditne institucije, ki izpolnjujejo tudi merila glede velikosti (44). Zagotoviti bi bilo treba tudi minimalno uskladitev z obsegom razkritja okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganj v skladu z uredbo o kapitalskih zahtevah, zlasti členom 449a navedene uredbe, po katerem se pri ocenjevanju, ali kreditna institucija šteje za veliko, upoštevajo merila glede velikosti in kompleksnosti. |
| --- | --- |

4.4

5.   Obvezni skupni standardi poročanja

| 5.1 | Predlagana direktiva bo uvedla obvezne skupne standarde poročanja, ki jih bo Komisija sprejela kot delegirane akte (45). Dovolj kakovostni skupni standardi poročanja, ki so podlaga za primerljivo, pregledno in zanesljivo razkrivanje, povezano s trajnostnostjo, so bistveni za razvoj bolj primerljivih in zanesljivih trajnostnostnih metrik, pravilno ocenjevanje (finančnih in nefinančnih) tveganj, povezanih s trajnostnostjo, ter s tem za vrednotenje sredstev in umerjanje ukrepov za obvladovanje tveganj. To bi bilo koristno za obvladovanje tveganj kreditnih institucij, notranje poročanje in javno razkrivanje okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganj, kot navedeno pa tudi za centralne banke in nadzornike pri izvajanju analiz in vključevanju s podnebjem povezane problematike v izvajanje svojih nalog (46). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | V skladu z vsebino predlagane direktive bi morali prihodnji skupni standardi poročanja vsebovati tudi vidik dvojne pomembnosti, tako da se osredotočijo na tisto, kar vpliva na uspešnost, položaj in razvoj podjetij (finančna pomembnost), pa tudi na informacije o širšem okoljskem in socialnem vplivu podjetij (okoljska in socialna pomembnost). Skupni standardi poročanja bi morali vključevati vsaj standardizirane in primerljive postavke podatkov, ki so pomembne za analizo finančnih tveganj, povezanih s podnebjem, tako prehodnih kot fizičnih (47). To so na primer geografska lokacija in poslovne dejavnosti sredstev/objektov ter s tem povezani pritiski na okolje, sektorska klasifikacija podjetij in zadevna sektorska koncentracija finančnih izpostavljenosti, emisije toplogrednih plinov (obseg 1–3) (48) ter ogljična intenzivnost. Skupni standardi poročanja bi morali vsebovati jasne smernice o metodologijah, ki se uporabljajo za ovrednotenje obsega finančnega vpliva tveganj, povezanih s podnebnimi spremembami, na podjetje, ki razkriva informacije. ECB pozdravlja tudi to, da predlagana direktiva predvideva sprejetje delegiranih aktov za podrobnejšo opredelitev informacij, o katerih morajo podjetja poročati in so specifične za sektor, v katerem poslujejo (49). V skladu s trenutno vsebino predlagane direktive bi bilo treba v skupnih standardih poročanja določiti tudi celovito in primerljivo razkrivanje politik, ki jih podjetja izvajajo za obravnavanje in obvladovanje morebitnega vpliva teh tveganj (50). V tem okviru bi morali standardi poročanja vključevati kvantitativne kazalnike, ki bi presegali pretežno kvalitativno naravo obstoječih razkritij ter omogočali večjo uporabnost in primerljivost razkritij, povezanih s trajnostnostjo. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ECB v zvezi s tem pozdravlja tudi vključitev ciljev glede prihodnosti v predlog. V direktivi o nefinančnem poročanju trenutno manjkajo trajnostnostne metrike glede prihodnosti, ki pa so ključnega pomena za zgodnje prepoznavanje tveganj in proaktivno oblikovanje odzivov za njihovo zmanjševanje. To je nujno za opredeljevanje ciljev in analizo scenarijev. ECB zato močno podpira določbo v predlagani direktivi, da morajo informacije, ki jih je treba poročati, vključevati „načrte podjetja za zagotovitev, da sta njegov poslovni model in strategija združljiva s prehodom na trajnostno gospodarstvo in omejitvijo globalnega segrevanja na 1,5 °C v skladu s Pariškim sporazumom“ (51). Take informacije glede prihodnosti bi morale biti izražene na standardiziran in enostavno primerljiv način na podlagi harmonizirane metodologije, od zunaj pa bi jih morale preveriti tretje osebe, kakor je določeno v predlagani direktivi, da se zagotovi njihova verodostojnost in zanesljivost. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Predlagana direktiva predvideva posvetovanje z ECB o standardih poročanja o trajnostnosti in določa, da bi morala ECB, če bi se odločila, da bo mnenje o teh standardih predložila, to storiti v dveh mesecih od datuma, ko se je Komisija z njo posvetovala (52). ECB je pripravljena tako mnenje predložiti v predlaganem dvomesečnem roku. Poleg tega ECB pozdravlja to, da imajo javni organi in evropske institucije v zakonodajnem postopku za delegirane akte velik pomen (53), in si bo prizadevala za sodelovanje med njimi. |
| --- | --- |

5.4

6.   Uskladitev z drugo zakonodajo EU

| 6.1 | ECB odločno podpira izraženi cilj predlagane direktive, da se zagotovi skladnost standardov poročanja o trajnostnosti z zahtevami iz druge zakonodaje EU (54). Standardi bi morali biti zlasti usklajeni z zahtevami po razkritju iz Uredbe (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta (55) ter upoštevati osnovne kazalnike in metodologije iz različnih delegiranih aktov, sprejetih v skladu z uredbo o taksonomiji, zahteve po razkritju, ki veljajo za upravljavce referenčnih vrednosti v skladu z Uredbo (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta (56), minimalne standarde za oblikovanje referenčnih vrednosti EU za podnebni prehod in referenčne vrednosti EU, usklajene s Pariškim sporazumom, ter vse ukrepe EBA za izvajanje zahtev po razkritju v okviru tretjega stebra po uredbi o kapitalskih zahtevah (57). ECB podpira pobude, katerih cilj je, da se zagotovi doslednost in kar najbolj zmanjša zapletenost obveznosti poročanja na podlagi različnih zakonodajnih aktov. Podvajanje obveznosti in nedosledne opredelitve, področje uporabe in cilji veljavnih zahtev povzročajo nepotrebne zaplete in dvoumnost za podjetja (58) ter na splošno zmanjšujejo preglednost in mednarodno privlačnost regulativnega okvira EU. Kadar takega podvajanja in nedoslednosti ni mogoče odpraviti z združitvijo v standard EU za poročanje o trajnostnosti, kot takrat, kadar izhajata iz zakonodajnih aktov, bi morala Komisija razmisliti o splošnem pregledu zakonodajnega okvira za trajnostno financiranje, vključno z morebitnimi ciljno usmerjenimi zakonodajnimi spremembami za racionalizacijo in poenostavitev zakonodajnega okolja. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ECB poudarja, da bi moral biti cilj predlagane direktive popolna uskladitev z drugimi zakonodajnimi akti EU, morala pa bi tudi čim bolj zmanjšati in v idealnem primeru odpraviti tveganje sedanjih ali prihodnjih nedoslednosti, ki bi se lahko dinamično pojavile zaradi sočasnega razvoja različnih zakonodajnih instrumentov. Ker so vsi navedeni zakonodajni instrumenti medsebojno povezani in se za svoje pravilno delovanje opirajo na zahteve po informacijah, ki jih eden določa za drugega, okvir morda ne bo odporen na neusklajene spremembe posameznih delov. Natančneje, predlagana direktiva določa pregled standardov poročanja o trajnostnosti na tri leta (59), medtem pa drugi zakonodajni akti ostajajo statični. Obstaja torej tveganje, da bo sčasoma prišlo do neskladij. ECB podpira celovite preglede okvira za trajnostno financiranje kot celote namesto sočasnih in neusklajenih pregledov vsakega zakonodajnega instrumenta posebej. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Glede na osrednjo vlogo uredbe o taksonomiji v agendi EU za trajnostno financiranje bi morale biti informacije, razkrite v skladu s predlagano direktivo o poročanju podjetij o trajnostnosti, skladne z zahtevami po informacijah iz uredbe o taksonomiji ter bi morale družbam in vsem drugim subjektom, za katere veljajo obveznosti glede taksonomije iz uredbe o taksonomiji, omogočiti, da pridobijo vse ustrezne informacije, ki jih potrebujejo za izpolnjevanje obveznosti razkritja na ravni produkta in podjetja iz uredbe o taksonomiji. |
| --- | --- |

6.3

7.   Uskladitev z mednarodnimi pobudami

| 7.1 | ECB pozdravlja tudi navedbo v predlagani direktivi, da morajo standardi EU za poročanje o trajnostnosti graditi na mednarodnih pobudah za poročanje o trajnostnosti in k tem pobudam prispevati (60). Zaradi odsotnosti standardiziranega okvira za razkritja na svetovni ravni jurisdikcije med seboj niso zadostno primerljive in usklajene, nastanejo lahko nepotrebne ovire za mednarodne tokove trajnostnega financiranja in se povzročijo neenaki konkurenčni pogoji med jurisdikcijami, kar bi lahko negativno vplivalo na podjetja EU in povzročilo višje stroške za podjetja EU in finančne institucije. ECB zato podpira usklajena prizadevanja na svetovni ravni za približevanje skupnim standardom preglednosti in razkrivanja informacij na svetovni ravni, zlasti predlog Fundacije za mednarodne standarde računovodskega poročanja (MSRP) za ustanovitev novega odbora za standarde glede trajnostnosti in razvoj standardov za poročanje, povezano s podnebnimi spremembami, in druge tematike v zvezi s trajnostnostjo. Fundacija MSRP bi morala tak standard zaradi zagotovitve usklajenosti in združljivosti MSRP in standardov EU oblikovati skupaj z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje (EFRAG). Noben mednarodni standard ne bi smel zaostajati za najboljšimi svetovnimi praksami in bi moral v idealnem primeru zajemati vse vidike trajnostnosti v skladu z vsebino predlagane direktive. Od podjetij bi moral zahtevati ne le razkritje tistega, kar vpliva na vrednost podjetja, temveč tudi informacij o širšem okoljskem in socialnem vplivu podjetja (dvojna pomembnost). Pobude na regionalni ali svetovni ravni ne bi smele preprečiti EU, da gre pri prilagajanju standardov poročanja o trajnostnosti v skladu s predlagano direktivo ob upoštevanju lastnih ambicij in pravnega okvira EU še dlje, hkrati pa zagotovi usklajenost in doslednost z mednarodnim izhodiščem. |
| --- | --- |

7.1

8.   Določbe o reviziji

| 8.1 | ECB pozdravlja vzpostavitev postopka preverjanja v zvezi s poročanjem podjetij o trajnostnosti, ki se uvaja z obvezno revizijo (61). Razširitev obvezne revizije ne le na informacije glede preteklosti, temveč tudi na informacije glede prihodnosti, je bistvena za zagotovitev gotovosti vsem deležnikom ter verodostojnosti razkritij in zavez. Večja zanesljivost zagotovljenih informacij bo pripomogla k razvoju in poznejšemu poglabljanju finančnih trgov, ne le v zvezi s potrebnim financiranjem prehodov, ampak tudi zaradi zavarovanja pred tveganji, povezanimi s trajnostnostjo.
  Kadar ECB priporoča, da se predlagana direktiva spremeni, je konkretni predlog spremembe besedila s pripadajočimi pojasnili naveden v ločenem tehničnem delovnem dokumentu. Tehnični delovni dokument je dostopen v angleščini na spletni strani EUR-Lex. |
| --- | --- |

8.1

Kadar ECB priporoča, da se predlagana direktiva spremeni, je konkretni predlog spremembe besedila s pripadajočimi pojasnili naveden v ločenem tehničnem delovnem dokumentu. Tehnični delovni dokument je dostopen v angleščini na spletni strani EUR-Lex.

V Frankfurtu na Majni, 7. septembra 2021

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM (2021) 189 final.

1

(2)  Glej Overview of sustainable finance, dostopno na spletni strani Komisije na naslovu www.ec.europa.eu.

2

Overview of sustainable finance

(3)  Komisija je sporočilo z naslovom Evropski zeleni dogovor objavila 11. decembra 2019; glej COM(2019) 640 final.

3

(4)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

4

(5)  Glej uvodno izjavo 12. Glej tudi Climate-related risks to financial stability, posebna tema v Financial Stability Review ECB, maj 2021, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

5

Climate-related risks to financial stability

Financial Stability Review

(6)  Glej str. 24 in nasl. v dokumentu Eurosystem reply to the European Commission’s public consultations on the Renewed Sustainable Finance Strategy and the revision of the Non-Financial Reporting Directive, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

6

Eurosystem reply to the European Commission’s public consultations on the Renewed Sustainable Finance Strategy and the revision of the Non-Financial Reporting Directive

(7)  Glej govor Christine Lagarde z naslovom Towards a green capital markets union for Europe, ki je dostopen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

7

Towards a green capital markets union for Europe

(8)  Okoli 60 % vseh zelenih nadrejenih nezavarovanih obveznic, ki so bile leta 2020 izdane na svetu, na primer izvira iz EU. V Evropi so skoncentrirane tudi okoljske in socialne naložbe ter naložbe v upravljanje podjetij, pri čemer ima več kot polovica obvezniških skladov sedež v euroobmočju. Poleg tega je bila leta 2020 približno polovica zelenih obveznic, izdanih po vsem svetu, v eurih.

8

(9)  Glej govora Christine Lagarde z naslovom Towards a green capital markets union for Europe in Financing a green and digital recovery, ki sta dostopna na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

9

Towards a green capital markets union for Europe

Financing a green and digital recovery

(10)  Na trgu zelenih obveznic je že skoraj dvakrat toliko čezmejnih imetništev kot na preostalih evropskih obvezniških trgih. To kaže, da bi nadaljnji razvoj trga zelenih obveznic še poglobil finančno povezovanje EU. Glej poglavje 5 v Financial Stability Review ECB, november 2020, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

10

Financial Stability Review

(11)  Glej uvodno izjavo 48 predlagane direktive.

11

(12)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 6. julija 2021: Strategija za financiranje prehoda na trajnostno gospodarstvo, COM(2021) 390 final.

12

(13)  Glej odstavek 2.4 Mnenja CON/2021/12. Vsa mnenja ECB so objavljena na spletni strani EUR-Lex.

13

(14)  Glej str. 2 odgovora Eurosistema, navedenega v opombi 6.

14

(15)  Glej sporočilo za javnost z naslovom ECB predstavlja akcijski načrt za vključitev problematike podnebnih sprememb v strategijo denarne politike, 8. julij 2021, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

15

(16)  Glej Climate-related risks to financial stability, posebna tema v Financial Stability Review ECB, maj 2021, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

16

Climate-related risks to financial stability

Financial Stability Review

(17)  Glej odstavek 2.4 Mnenja CON/2021/12; odstavek 2.2 Mnenja CON/2021/22; Isabel Schnabel, Never waste a crisis: COVID-19, climate change and monetary policy, virtualna okrogla miza Sustainable Crisis Responses in Europe, INSPIRE Research Network, 17. julija 2020, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

17

Never waste a crisis: COVID-19, climate change and monetary policy

Sustainable Crisis Responses in Europe

(18)  Glej odstavek 2.4 Mnenja CON/2021/12; Climate Change and Monetary Policy: Initial Takeaways, junij 2020, dostopno na spletni strani mreže centralnih bank in nadzornikov za ozelenitev finančnega sistema na naslovu www.ngfs.net, str. 3.

18

Climate Change and Monetary Policy: Initial Takeaways

(19)  Glej sporočilo za javnost z naslovom ECB predstavlja akcijski načrt za vključitev problematike podnebnih sprememb v strategijo denarne politike, 8. julij 2021, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

19

(20)  Glej dokument projektne skupine ECB/ESRB za modeliranje v zvezi s podnebnimi tveganji z naslovom Climate-related risk and financial stability, julij 2021, str. 9, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

20

Climate-related risk and financial stability

(21)  Glej bančni nadzor ECB, Vodnik ECB o podnebnih in okoljskih tveganjih, maj 2020, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

21

(22)  Glej bančni nadzor ECB, Vodnik ECB o podnebnih in okoljskih tveganjih, maj 2020, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

22

(23)  Glej sporočilo za javnost z naslovom ECB predstavlja akcijski načrt za vključitev problematike podnebnih sprememb v strategijo denarne politike, 8. julij 2021, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

23

(24)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

24

(25)  Glej Implementing Technical Standards (ITS) on prudential disclosures on ESG risks in accordance with Article 449a CRR, dostopno na spletni strani EBA na naslovu www.eba.europa.eu.

25

Implementing Technical Standards (ITS) on prudential disclosures on ESG risks in accordance with Article 449a CRR

(26)  Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (UL L 330, 15.11.2014, str. 1).

26

(27)  Glej tudi sporočilo za javnost z naslovom ECB predstavlja akcijski načrt za vključitev problematike podnebnih sprememb v strategijo denarne politike, 8. julij 2021, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu, v katerem je potrjeno, da bo ECB razvila kazalnike o zelenih finančnih instrumentih, izpostavljenosti finančnih institucij podnebnim fizičnim tveganjem prek njihovih portfeljev in ogljičnem odtisu finančnih institucij.

27

(28)  Glej uvodno izjavo 48 in točko 4 člena 1 predlagane direktive, s katero se vstavlja nov člen 19d v Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19) (v nadaljnjem besedilu: računovodska direktiva).

28

(29)  Glej uvodno izjavo 48 predlagane direktive.

29

(30)  Glej Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 24. septembra 2020 o identifikaciji pravnih subjektov (ESRB/2020/12).

30

(31)  Glej sporočilo za javnost Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios, 4. februar 2021, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

31

Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios

(32)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

32

(33)  Glej drugi pododstavek člena 1(1) predlagane direktive, ki se sklicuje na točke 2 do 23 člena 2(5) direktive o kapitalskih zahtevah.

33

(34)  Glej prilogi I in II k računovodski direktivi.

34

(35)  Glej dokument z naslovom Odziv na prispevek Evropskega parlamenta v okviru resolucije o Letnem poročilu ECB 2019, dostopen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

35

(36)  Glej dokument z naslovom Odziv na prispevek Evropskega parlamenta v okviru resolucije o Letnem poročilu ECB 2019, dostopen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

36

(37)  Glej sporočilo za javnost Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios, 4. februar 2021, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

37

Eurosystem agrees on common stance for climate change-related sustainable investments in non-monetary policy portfolios

(38)  Glej sporočilo za javnost z naslovom ECB predstavlja akcijski načrt za vključitev problematike podnebnih sprememb v strategijo denarne politike, 8. julij 2021, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

38

(39)  Glej točko 3 člena 1 predlagane direktive, ki nadomešča člen 19a računovodske direktive.

39

(40)  „Velika podjetja“ so v členu 3(4) računovodske direktive opredeljena kot podjetja, „ki na dan svoje bilance stanja presegajo vsaj dve od naslednjih treh meril: (a) bilančna vsota: 20 000 000 EUR; (b) čisti prihodek: 40 000 000 EUR; (c) povprečno število zaposlenih v poslovnem letu: 250“. Nasprotno pa se direktiva o nefinančnem poročanju nanaša samo na velika podjetja z več kot 500 zaposlenimi, ki so subjekti javnega interesa, kakor so opredeljeni v členu 2(1) računovodske direktive (sedanji člen 19a(1) računovodske direktive).

40

(41)  Glej točko 4 člena 1 predlagane direktive, s katero se v računovodsko direktivo vstavlja člen 19c o standardih poročanja o trajnostnosti za MSP.

41

(42)  Glej uvodno izjavo 23 predlagane direktive.

42

(43)  Glej točki 1 in 3 člena 1 predlagane direktive, s katerima se spreminja člen 1 in nadomešča člen 19a računovodske direktive.

43

(44)  Kot je predlagano v tehnični prilogi k predlagani direktivi.

44

(45)  Glej točko 4 člena 1 predlagane direktive, s katero se v računovodsko direktivo vstavlja člen 19b.

45

(46)  Glej str. 26 odgovora Eurosistema, navedenega v opombi 6.

46

(47)  Glej tudi bančni nadzor ECB, Vodnik ECB o podnebnih in okoljskih tveganjih, maj 2020, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

47

(48)  Protokol o toplogrednih plinih razlikuje med neposrednimi emisijami toplogrednih plinov iz virov, ki so v lasti podjetja ali pod njegovim nadzorom (obseg 1), posrednimi emisijami, ki nastanejo pri proizvodnji kupljene električne energije, pare, toplote ali hlajenja (obseg 2), in vsemi drugimi posrednimi emisijami, med drugim tudi tistimi, ki nastanejo v vrednostni verigi podjetja višje in nižje v verigi (obseg 3); glej spletno stran protokola o toplogrednih plinih na naslovu ghgprotocol.org.

48

(49)  Glej točko 4 člena 1 predlagane direktive, s katero se v računovodsko direktivo vstavlja člen 19b(1)(b)(ii).

49

(50)  Glej tudi točko 3 člena 1 predlagane direktive, s katero se nadomešča člen 19a računovodske direktive in v odstavku 2 navedenega člena uvaja nova točka (d).

50

(51)  Glej točko 3 člena 1 predlagane direktive, s katero se nadomešča člen 19a(2) računovodske direktive.

51

(52)  Glej točko 11 člena 1 predlagane direktive, s katero se spreminja člen 49 računovodske direktive.

52

(53)  Glej točko 11 člena 1 predlagane direktive, s katero se spreminja člen 49 računovodske direktive.

53

(54)  Glej uvodno izjavo 35 predlagane direktive.

54

(55)  Uredba (EU) 2019/2088 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o razkritjih, povezanih s trajnostnostjo, v sektorju finančnih storitev (UL L 317, 9.12.2019, str. 1).

55

(56)  Uredba (EU) 2016/1011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o indeksih, ki se uporabljajo kot referenčne vrednosti v finančnih instrumentih in finančnih pogodbah ali za merjenje uspešnosti investicijskih skladov, in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2014/17/EU ter Uredbe (EU) št. 596/2014 (UL L 171, 29.6.2016, str. 1).

56

(57)  Glej uvodno izjavo 35 predlagane direktive.

57

(58)  Glej str. 29 odgovora Eurosistema, navedenega v opombi 6.

58

(59)  Glej točko 4 člena 1 predlagane direktive, s katero se v računovodsko direktivo vstavlja člen 19b(1).

59

(60)  Glej uvodno izjavo 37 predlagane direktive.

60

(61)  Glej člen 3 predlagane direktive, s katerim se spreminja Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).

61

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 3.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 446/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 446/11

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1999 in Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic

(2021/C 446/03)

Informacije v nadaljevanju so namenjene naslednjim naslovnikom, navedenim v Prilogi k Sklepu Sveta (SZVP) 2020/1999 in Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) 2020/1998 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic: Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV (št. 4), ZHU Hailun (št. 5), RI Yong Gil (tudi RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) (št. 10), Abderrahim AL-KANI (tudi Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) (št. 12), Aiub Vakhaevich KATAEV (tudi Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) (št. 13), Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV (št. 14).

Svet namerava omejevalne ukrepe proti navedenim osebam ohraniti, vendar z novimi utemeljitvami. Navedene osebe obveščamo, da lahko do 10. novembra 2021 Svetu pošljejo zahtevo za pridobitev predvidenih utemeljitev za njihovo uvrstitev na seznam, in sicer na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu. |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-naslov: sanctions@consilium.europa.eu.

---

Evropska komisija

| 3.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 446/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 446/12

---

Menjalni tečaji eura (1)

29. oktober 2021

(2021/C 446/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1645 |
| JPY | japonski jen | 132,62 |
| DKK | danska krona | 7,4389 |
| GBP | funt šterling | 0,84490 |
| SEK | švedska krona | 9,9368 |
| CHF | švicarski frank | 1,0611 |
| ISK | islandska krona | 149,80 |
| NOK | norveška krona | 9,7495 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,697 |
| HUF | madžarski forint | 360,00 |
| PLN | poljski zlot | 4,6215 |
| RON | romunski leu | 4,9493 |
| TRY | turška lira | 11,1393 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5455 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4383 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,0563 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6255 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5676 |
| KRW | južnokorejski won | 1 362,92 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,7447 |
| CNY | kitajski juan | 7,4488 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5270 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 556,28 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8222 |
| PHP | filipinski peso | 58,654 |
| RUB | ruski rubelj | 82,3284 |
| THB | tajski bat | 38,720 |
| BRL | brazilski real | 6,5698 |
| MXN | mehiški peso | 23,8048 |
| INR | indijska rupija | 87,1830 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1645

JPY

japonski jen

132,62

DKK

danska krona

7,4389

GBP

funt šterling

0,84490

SEK

švedska krona

9,9368

CHF

švicarski frank

1,0611

ISK

islandska krona

149,80

NOK

norveška krona

9,7495

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,697

HUF

madžarski forint

360,00

PLN

poljski zlot

4,6215

RON

romunski leu

4,9493

TRY

turška lira

11,1393

AUD

avstralski dolar

1,5455

CAD

kanadski dolar

1,4383

HKD

hongkonški dolar

9,0563

NZD

novozelandski dolar

1,6255

SGD

singapurski dolar

1,5676

KRW

južnokorejski won

1 362,92

ZAR

južnoafriški rand

17,7447

CNY

kitajski juan

7,4488

HRK

hrvaška kuna

7,5270

IDR

indonezijska rupija

16 556,28

MYR

malezijski ringit

4,8222

PHP

filipinski peso

58,654

RUB

ruski rubelj

82,3284

THB

tajski bat

38,720

BRL

brazilski real

6,5698

MXN

mehiški peso

23,8048

INR

indijska rupija

87,1830

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 3.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 446/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 446/13

---

Menjalni tečaji eura (1)

2. november 2021

(2021/C 446/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1603 |
| JPY | japonski jen | 132,03 |
| DKK | danska krona | 7,4399 |
| GBP | funt šterling | 0,84955 |
| SEK | švedska krona | 9,8973 |
| CHF | švicarski frank | 1,0594 |
| ISK | islandska krona | 150,80 |
| NOK | norveška krona | 9,7920 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,572 |
| HUF | madžarski forint | 359,35 |
| PLN | poljski zlot | 4,6078 |
| RON | romunski leu | 4,9500 |
| TRY | turška lira | 11,0656 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5544 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4389 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,0297 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6260 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5637 |
| KRW | južnokorejski won | 1 363,97 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,9158 |
| CNY | kitajski juan | 7,4239 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5307 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 570,39 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8135 |
| PHP | filipinski peso | 58,560 |
| RUB | ruski rubelj | 83,2159 |
| THB | tajski bat | 38,568 |
| BRL | brazilski real | 6,5907 |
| MXN | mehiški peso | 24,0730 |
| INR | indijska rupija | 86,6040 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1603

JPY

japonski jen

132,03

DKK

danska krona

7,4399

GBP

funt šterling

0,84955

SEK

švedska krona

9,8973

CHF

švicarski frank

1,0594

ISK

islandska krona

150,80

NOK

norveška krona

9,7920

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,572

HUF

madžarski forint

359,35

PLN

poljski zlot

4,6078

RON

romunski leu

4,9500

TRY

turška lira

11,0656

AUD

avstralski dolar

1,5544

CAD

kanadski dolar

1,4389

HKD

hongkonški dolar

9,0297

NZD

novozelandski dolar

1,6260

SGD

singapurski dolar

1,5637

KRW

južnokorejski won

1 363,97

ZAR

južnoafriški rand

17,9158

CNY

kitajski juan

7,4239

HRK

hrvaška kuna

7,5307

IDR

indonezijska rupija

16 570,39

MYR

malezijski ringit

4,8135

PHP

filipinski peso

58,560

RUB

ruski rubelj

83,2159

THB

tajski bat

38,568

BRL

brazilski real

6,5907

MXN

mehiški peso

24,0730

INR

indijska rupija

86,6040

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 3.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 446/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 446/14

---

DAVEK NA DODANO VREDNOST (DDV)

INVESTICIJSKO ZLATO, OPROŠČENO PLAČILA

Seznam zlatih kovancev, ki ustrezajo merilom iz člena 344(1), točka 2, Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 (posebna ureditev za investicijsko zlato)

Velja za leto 2022

(2021/C 446/06)

POJASNJEVALNA OPOMBA

| (a) | Ta seznam odraža prispevke, ki so jih države članice poslale Komisiji v roku, določenem v členu 345 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1). |
| --- | --- |

(a)

Ta seznam odraža prispevke, ki so jih države članice poslale Komisiji v roku, določenem v členu 345 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (1).

| (b) | Za kovance, vključene na ta seznam, se šteje, da izpolnjujejo merila iz člena 344 in se zato v navedenih državah članicah štejejo za investicijsko zlato. Posledično je njihova dobava oproščena plačila DDV za celotno koledarsko leto 2022. |
| --- | --- |

(b)

Za kovance, vključene na ta seznam, se šteje, da izpolnjujejo merila iz člena 344 in se zato v navedenih državah članicah štejejo za investicijsko zlato. Posledično je njihova dobava oproščena plačila DDV za celotno koledarsko leto 2022.

| (c) | Oprostitev velja za vse kovance, navedene na tem seznamu, razen za kovance, katerih čistost je manjša od 900 tisočink. |
| --- | --- |

(c)

Oprostitev velja za vse kovance, navedene na tem seznamu, razen za kovance, katerih čistost je manjša od 900 tisočink.

| (d) | Tudi če kovanca na tem seznamu ni, bo njegova dobava še vedno oproščena plačila, kadar kovanec izpolnjuje merila za oprostitev, določena v direktivi o DDV. |
| --- | --- |

(d)

Tudi če kovanca na tem seznamu ni, bo njegova dobava še vedno oproščena plačila, kadar kovanec izpolnjuje merila za oprostitev, določena v direktivi o DDV.

| (e) | Seznam je sestavljen po abecednem vrstnem redu, po imenih držav in apoenih. Znotraj iste kategorije so kovanci razporejeni glede na naraščajočo vrednost valute. |
| --- | --- |

(e)

Seznam je sestavljen po abecednem vrstnem redu, po imenih držav in apoenih. Znotraj iste kategorije so kovanci razporejeni glede na naraščajočo vrednost valute.

| (f) | Apoen na seznamu odraža valuto, prikazano na kovancih. Kadar valuta na kovancih ni prikazana v latinici, je njihov apoen, kadar je to mogoče, na seznamu prikazan v oklepajih.






  DRŽAVA IZDAJE | APOEN |
| --- | --- | --- |
| AFGANISTAN | (20 AFGHANI)
  10 000 AFGHANI
  (1/2 AMANI)
  (1 AMANI)
  (2 AMANI)
  (4 GRAMS)
  (8 GRAMS)
  1 TILLA
  2 TILLAS |
| ALBANIJA | 20 LEKE
  50 LEKE
  100 LEKE
  200 LEKE
  500 LEKE
  10 FRANGA
  20 FRANGA
  50 FRANGA
  100 FRANGA |
| ALDERNEY | QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  ONE SOVEREIGN
  DOUBLE SOVEREIGN
  FIVE SOVEREIGNS
  TWENTY SOVEREIGNS
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 000 POUNDS |
| ANDORA | 5 CENTIMES
  1 DINER
  5 DINERS
  20 DINERS
  50 DINERS
  100 DINERS
  250 DINERS
  1 SOVEREIGN |
| ANGVILA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| ARGENTINA | 1 ARGENTINO
  5 PESOS
  25 PESOS
  50 PESOS |
| ARMENIJA | 100 DRAM
  10 000 DRAM
  25 000 DRAM
  50 000 DRAM |
| ARUBA | 10 FLORIN
  25 FLORIN
  50 FLORIN
  100 FLORIN |
| AVSTRALIJA | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  15 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  1 000 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  3 000 DOLLARS
  10 000 DOLLARS
  1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| AVSTRIJA | 10 CORONA (= 10 KRONEN)
  20 CORONA (= 20 KRONEN)
  100 CORONA (= 100 KRONEN)
  (4 DUKATEN)
  4 EURO (1/25 oz „Philharmoniker“)
  10 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  2 000 EURO
  100 000 EURO
  4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)
  8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)
  25 SCHILLING
  100 SCHILLING
  200 SCHILLING
  200 SHILLING/10 EURO
  500 SCHILLING
  1 000 SCHILLING
  2 000 SCHILLING |
| BAHAMI | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| BARBADOS | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BELGIJA | 10 ECU
  20 ECU
  25 ECU
  50 ECU
  100 ECU
  12 1/2 EURO
  25 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  5 000 FRANCS |
| BELIZE | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BERMUDI | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  60 DOLLARS
  100 DOLLARS
  180 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| BIAFRA | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS |
| BOCVANA | 5 PULA
  150 PULA
  10 THEBE |
| BOLGARIJA | (1 LEV)
  (5 LEVA)
  (10 LEVA)
  (100 LEVA)
  100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан“)
  (125 LEVA)
  (1 000 LEVA)
  (10 000 LEVA)
  (20 000 LEVA) |
| BOLIVIJA | 4 000 PESOS BOLIVIANOS |
| BRAZILIJA | 300 CRUZEIROS
  (4 000 REIS)
  (5 000 REIS)
  (6 400 REIS)
  (10 000 REIS)
  (20 000 REIS)
  10 REAIS
  20 REAIS |
| BRITANSKI DEVIŠKI OTOKI | 20 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| BURUNDI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| BUTAN | 1 SERTUM
  2 SERTUMS
  5 SERTUMS |
| CIPER | 50 POUNDS |
| COOKOVI OTOKI | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| ČAD | 3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| ČEŠKA REPUBLIKA | 1 000 KORUN (1 000 Kč)
  2 000 KORUN (2 000 Kč)
  2 500 KORUN (2 500 Kč)
  5 000 KORUN (5 000 Kč)
  10 000 KORUN (10 000 Kč) |
| ČEŠKOSLOVAŠKA | 1 DUKÁT
  2 DUKÁT
  5 DUKÁT
  10 DUKÁT |
| ČILE | 2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  500 PESOS |
| DANSKA | 10 KRONER
  20 KRONER
  1 000 KRONER |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA | 30 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  250 PESOS |
| DRŽAVE VZHODNIH KARIBOV | 1 DOLLAR
  2,50 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| EKVADOR | 1 CONDOR
  10 SUCRES |
| EKVATORIALNA GVINEJA | 250 PESETAS
  500 PESETAS
  750 PESETAS
  1 000 PESETAS
  5 000 PESETAS |
| ESTONIJA | 100 KROONI |
| ETIOPIJA | 400 BIRR
  600 BIRR
  10 (DOLLARS)
  20 (DOLLARS)
  50 (DOLLARS)
  100 (DOLLARS)
  200 (DOLLARS) |
| FALKLANDSKI OTOKI | 1/25 CROWN |
| FIDŽI | 5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| FILIPINI | 1 000 PISO
  1 500 PISO
  5 000 PISO |
| FINSKA | 100 EURO
  1 MARKKA
  20 MARKKAA
  1 000 MARKKAA
  2 000 MARKKAA |
| FRANCIJA | 1/4 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  250 EURO
  500 EURO
  1 000 EURO
  5 000 EURO
  5 FRANCS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  40 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  500 FRANCS
  655,97 FRANCS |
| GABON | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  1 000 FRANCS
  3 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS
  20 000 FRANCS |
| GAMBIJA | 200 DALASIS
  500 DALASIS
  1 000 DALASIS |
| GIBRALTAR | 1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  2 CROWNS
  50 PENCE
  1 POUND
  5 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1/25 ROYAL
  1/10 ROYAL
  1/5 ROYAL
  1/2 ROYAL
  1 ROYAL |
| GUERNSEY | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| | |
| GVATEMALA | 5 QUETZALES
  10 QUETZALES
  20 QUETZALES |
| GVINEJA | 1 000 FRANCS
  2 000 FRANCS
  5 000 FRANCS
  10 000 FRANCS |
| HAITI | 20 GOURDES
  50 GOURDES
  100 GOURDES
  200 GOURDES
  500 GOURDES
  1 000 GOURDES |
| HONDURAS | 200 LEMPIRAS
  500 LEMPIRAS |
| HONGKONG | 1 000 DOLLARS |
| HRVAŠKA | 1 KUNA
  10 KUNA
  20 KUNA
  500 KUNA
  1 000 KUNA |
| INDIJA | 1 MOHUR
  15 RUPEES
  1 SOVEREIGN |
| INDONEZIJA | 2 000 RUPIAH
  5 000 RUPIAH
  10 000 RUPIAH
  20 000 RUPIAH
  25 000 RUPIAH
  100 000 RUPIAH
  200 000 RUPIAH |
| IRAK | (5 DINARS)
  (50 DINARS)
  (100 DINARS) |
| IRAN | (1/2 AZADI)
  (1 AZADI)
  (1/4 PAHLAVI)
  (1/2 PAHLAVI)
  (1 PAHLAVI)
  (2 1/2 PAHLAVI)
  (5 PAHLAVI)
  (10 PAHLAVI)
  50 POUND
  500 RIALS
  750 RIALS
  1 000 RIALS
  2 000 RIALS |
| IRSKA | 20 EURO (leto kovanja 2006–2009)
  100 EURO |
| ISLANDIJA | 500 KRONUR
  10 000 KRONUR |
| ITALIJA | 10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  5 LIRE
  10 LIRE
  20 LIRE
  40 LIRE
  80 LIRE
  100 LIRE |
| IZRAEL | 20 LIROT
  50 LIROT
  100 LIROT
  200 LIROT
  500 LIROT
  1 000 LIROT
  5 000 LIROT
  5 NEW SHEQALIM
  10 NEW SHEQALIM
  20 NEW SHEQALIM
  5 SHEQALIM
  10 SHEQALIM
  500 SHEQEL |
| JAMAJKA | 100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| JAPONSKA | 10 000 YEN |
| JERSEY | 1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  20 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  1 SOVEREIGN |
| JORDANIJA | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  25 DINARS
  50 DINARS
  60 DINARS |
| JUGOSLAVIJA | 20 DINARA
  100 DINARA
  200 DINARA
  500 DINARA
  1 000 DINARA
  1 500 DINARA
  2 000 DINARA
  2 500 DINARA
  5 000 DINARA
  1 DUCAT
  4 DUCATS |
| JUŽNA AFRIKA | 1/10 KRUGERRAND
  1/4 KRUGERRAND
  1/2 KRUGERRAND
  1 KRUGERRAND
  1/10 oz NATURA
  1/4 oz NATURA
  1/2 oz NATURA
  1 oz NATURA
  1/2 POND
  1 POND
  1/10 PROTEA
  1 PROTEA
  1 RAND
  2 RAND
  5 RAND
  25 RAND
  1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)
  1 SOVEREIGN (= 1 POUND) |
| JUŽNA GEORGIA IN JUŽNI SANDWICHEVI OTOKI | 4 POUNDS |
| JUŽNA KOREJA | 2 500 WON
  20 000 WON
  25 000 WON
  30 000 WON
  50 000 WON |
| KAJMANSKI OTOKI | 25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS |
| KANADA | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  175 DOLLARS
  200 DOLLARS
  350 DOLLARS
  1 SOVEREIGN |
| KATANGA | 5 FRANCS |
| KAZAHSTAN | 100 TENGE |
| KENIJA | 100 SHILLINGS
  250 SHILLINGS
  500 SHILLINGS |
| KIRIBATI | 150 DOLLARS |
| KITAJSKA | 5/20 YUAN (1/20 oz)
  10/50 YUAN (1/10 oz)
  25/100 YUAN (1/4 oz)
  50/200 YUAN (1/2 oz)
  100/500 YUAN (1 oz)
  5 (YUAN)
  10 (YUAN)
  20 (YUAN)
  25 (YUAN)
  50 (YUAN)
  100 (YUAN)
  150 (YUAN)
  200 (YUAN)
  250 (YUAN)
  300 (YUAN)
  400 (YUAN)
  450 (YUAN)
  500 (YUAN)
  1 000 (YUAN)
  2 000 (YUAN)
  10 000 (YUAN) |
| KOLUMBIJA | 1 PESO
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  100 PESOS
  200 PESOS
  300 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  1 500 PESOS
  2 000 PESOS
  15 000 PESOS |
| KONGO | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| KOSTARIKA | 5 COLONES
  10 COLONES
  20 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  1 500 COLONES
  5 000 COLONES
  25 000 COLONES
  100 000 COLONES |
| KUBA | 4 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  100 PESOS |
| LATVIJA | 5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta“)
  5 EURO („Zelta atslēdziņa“)
  20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta“)
  75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta“)
  1 LATS („Ak, svētā Lestene!“)
  1 LATS („Jūgendstils Rīgā“)
  1 LATS („Zelta ābele“)
  5 LATI („Pieclatnieks“)
  10 LATU („Gafelšoneris ‚Julia Maria‘“)
  10 LATU („Zelta vēsture“)
  20 LATU („Latvijas monēta“)
  100 LATU apgrozības monēta |
| LESOTO | 1 LOTI
  2 MALOTI
  4 MALOTI
  10 MALOTI
  20 MALOTI
  50 MALOTI
  100 MALOTI
  250 MALOTI
  500 MALOTI |
| LIBERIJA | 12 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  30 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  200 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS |
| LIHTENŠTAJN | 10 FRANKEN
  20 FRANKEN
  25 FRANKEN
  50 FRANKEN
  100 FRANKEN |
| LITVA | 5 EURO
  50 EURO
  10 LITŲ
  50 LITŲ
  100 LITŲ
  500 LITŲ |
| LUKSEMBURG | 175 EURO CENT
  2,5 EURO
  5 EURO
  10 EURO
  15 EURO
  20 EURO
  25 EURO
  100 EURO
  250 EURO
  20 FRANCS |
| MACAO | 250 PATACAS
  500 PATACAS
  1 000 PATACAS
  10 000 PATACAS |
| MADŽARSKA | 1 DUKAT
  4 FORINT = 10 FRANCS
  8 FORINT = 20 FRANCS
  50 FORINT
  100 FORINT
  200 FORINT
  500 FORINT
  1 000 FORINT
  5 000 FORINT
  10 000 FORINT
  20 000 FORINT
  50 000 FORINT
  100 000 FORINT
  500 000 FORINT
  10 KORONA
  20 KORONA
  100 KORONA |
| MALAVI | 250 KWACHA |
| MALEZIJA | 100 RINGGIT
  200 RINGGIT
  250 RINGGIT
  500 RINGGIT |
| MALI | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| MALTA | 15 EURO
  50 EURO
  5 (LIRI)
  10 (LIRI)
  20 (LIRI)
  25 (LIRI)
  50 (LIRI)
  100 (LIRI)
  LM 25 |
| MARSHALLOVI OTOKI | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  200 DOLLARS |
| MAVRICIJ | 100 RUPEES
  200 RUPEES
  250 RUPEES
  500 RUPEES
  1 000 RUPEES |
| MEHIKA | 1/20 ONZA
  1/10 ONZA
  1/4 ONZA
  1/2 ONZA
  1 ONZA
  2 PESOS
  2 1/2 PESOS
  5 PESOS
  10 PESOS
  20 PESOS
  50 PESOS
  250 PESOS
  500 PESOS
  1 000 PESOS
  2 000 PESOS |
| MONAKO | 10 EURO
  20 EURO
  100 EURO
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| MONGOLIJA | 750 (TUGRIK)
  1 000 (TUGRIK)
  5 000 (TUGRIK) |
| NEMČIJA | 1 DM
  50 EURO
  100 EURO |
| NEPAL | 1 ASARPHI
  1 000 RUPEES |
| NIGER | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| NIKARAGVA | 50 CORDOBAS |
| NIUE | 2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  10 000 DOLLARS |
| NIZOZEMSKA | (1 DUKAAT)
  (2 DUKAAT)
  10 EURO
  20 EURO
  50 EURO
  1 GULDEN
  5 GULDEN
  10 GULDEN |
| NIZOZEMSKI ANTILI | 5 GULDEN
  10 GULDEN
  50 GULDEN
  100 GULDEN
  300 GULDEN |
| NORVEŠKA | 20 KRONER
  1 500 KRONER |
| NOVA ZELANDIJA | 50 CENTS
  1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  1,56 grammes/ 1/20 ounce
  3,11 grammes/ 1/10 ounce
  7,77 grammes/ 1/4 ounce
  15,56 grammes/ 1/2 ounce |
| OMAN | 25 BAISA
  50 BAISA
  100 BAISA
  1/4 OMANI RIAL
  1/2 OMANI RIAL
  OMANI RIAL
  5 OMANI RIALS
  10 OMANI RIALS
  15 OMANI RIALS
  20 OMANI RIALS
  25 OMANI RIALS
  75 OMANI RIALS |
| OTOK MAN | 1/20 ANGEL
  1/10 ANGEL
  1/4 ANGEL
  1/2 ANGEL
  1 ANGEL
  5 ANGEL
  10 ANGEL
  15 ANGEL
  20 ANGEL
  1/25 CROWN
  1/10 CROWN
  1/5 CROWN
  1/2 CROWN
  1 CROWN
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  50 POUNDS
  (1/2 SOVEREIGN)
  (1 SOVEREIGN)
  (2 SOVEREIGNS)
  (5 SOVEREIGNS) |
| OTOKI TURKS IN CAICOS | 100 CROWNS |
| PAKISTAN | 3 000 RUPEES |
| PALAU | 1 DOLLAR |
| PANAMA | 100 BALBOAS
  500 BALBOAS |
| PAPUA NOVA GVINEJA | 100 KINA |
| PERU | 1/5 LIBRA
  1/2 LIBRA
  1 LIBRA
  5 SOLES
  10 SOLES
  20 SOLES
  50 SOLES
  100 SOLES |
| POLJSKA | 1 GROSZ
  2 GROSZE
  5 GROSZY
  10 GROSZY
  20 GROSZY
  50 GROSZY
  1 ZŁOTY
  2 ZŁOTE
  5 ZŁOTYCH
  30 ZŁOTYCH
  50 ZŁOTYCH
  100 ZŁOTYCH
  (izjema: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 “)
  200 ZŁOTYCH
  (izjema: 200 ZŁOTYCH „100 -lecie Politechniki Warszawskiej“)
  500 ZŁOTYCH
  2 018 ZŁOTYCH |
| PORTUGALSKA | 1 ESCUDO
  100 ESCUDOS
  200 ESCUDOS
  500 ESCUDOS
  5 EURO
  8 EURO
  10 000 REIS |
| RODEZIJA | 1 POUND
  5 POUNDS
  10 SHILLINGS |
| ROMUNIJA | 20 LEI (od leta 1 883 ) |
| RUANDA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  200 FRANCS |
| RUSIJA | 1 TSERVONETS (leto kovanja 1 975 )
  7,5 ROUBLES (leto kovanja 1 897 )
  10 (ROUBLES)
  15 (ROUBLES)
  25 (ROUBLES)
  50 (ROUBLES)
  100 (ROUBLES)
  200 (ROUBLES)
  1 000 (ROUBLES)
  10 000 (ROUBLES) |
| SALOMONOVI OTOKI | 10 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS |
| SALVADOR | 25 COLONES
  50 COLONES
  100 COLONES
  200 COLONES
  250 COLONES |
| SAN MARINO | 20 EURO
  50 EURO
  1 SCUDO
  2 SCUDI
  5 SCUDI
  10 SCUDI |
| SAUDOVA ARABIJA | 1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND) |
| SEJŠELI | 1 000 RUPEES
  1 500 RUPEES |
| SENEGAL | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS
  250 FRANCS
  500 FRANCS
  1 000 FRANCS
  2 500 FRANCS |
| SEVERNI MARIANSKI OTOKI | 5 DOLLARS |
| SIERRA LEONE | 10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS
  2 500 DOLLARS
  1/4 GOLDE
  1/2 GOLDE
  1 GOLDE
  5 GOLDE
  10 GOLDE
  1 LEONE |
| SINGAPUR | 1 DOLLAR
  2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 DOLLARS
  150 DOLLARS
  250 DOLLARS
  500 DOLLARS |
| SIRIJA | (1/2 POUND)
  (1 POUND) |
| SLONOKOŠČENA OBALA | 10 FRANCS
  25 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| SLOVAŠKA | 100 EURO
  5 000 KORUN (5 000 Sk)
  10 000 KORUN (10 000 Sk) |
| SLOVENIJA | 100 EURO
  5 000 TOLARS
  20 000 TOLARS
  25 000 TOLARS |
| SOMALIJA | 20 SHILLINGS
  50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  200 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 500 SHILLINGS |
| SRBIJA | 10 DINARA
  20 DINARA |
| SUDAN | 25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS |
| SURINAM | 20 DOLLARS
  50 DOLLARS
  100 GULDEN |
| SVAZI | 2 EMALANGENI
  5 EMALANGENI
  10 EMALANGENI
  20 EMALANGENI
  25 EMALANGENI
  50 EMALANGENI
  100 EMALANGENI
  250 EMALANGENI
  1 LILANGENI |
| SVETA HELENA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  1/4 SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| ŠPANIJA | 2 (ESCUDOS)
  10 (ESCUDOS)
  20 EURO
  100 EURO
  200 EURO
  400 EURO
  10 PESETAS
  20 PESETAS
  25 PESETAS
  5 000 PESETAS
  10 000 PESETAS
  20 000 PESETAS
  40 000 PESETAS
  80 000 PESETAS
  80 (REALES)
  100 (REALES) |
| ŠVEDSKA | 5 KRONOR
  10 KRONOR
  20 KRONOR
  1 000 KRONOR
  2 000 KRONOR
  4 000 KRONOR |
| ŠVICA | 10 FRANCS
  20 FRANCS
  50 FRANCS
  100 FRANCS |
| TAJSKA | (150 BAHT)
  (300 BAHT)
  (400 BAHT)
  (600 BAHT)
  (800 BAHT)
  (1 500 BAHT)
  (2 500 BAHT)
  (3 000 BAHT)
  (4 000 BAHT)
  (5 000 BAHT)
  (6 000 BAHT) |
| TANZANIJA | 1 500 SHILINGI
  2 000 SHILINGI |
| TOGO | 1 500 FRANCS |
| TONGA | 1/2 HAU
  1 HAU
  5 HAU
  1/4 KOULA
  1/2 KOULA
  1 KOULA |
| TRISTAN DA CUNHA | 1/16 GUINEA
  1/8 GUINEA
  1/4 GUINEA
  1/2 GUINEA
  1 GUINEA
  2 GUINEAS
  5 GUINEAS
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  1/16 SOVEREIGN
  1/8 SOVEREIGN
  QUARTER SOVEREIGN
  HALF SOVEREIGN
  SOVEREIGN |
| TUNIZIJA | 2 DINARS
  5 DINARS
  10 DINARS
  20 DINARS
  40 DINARS
  75 DINARS
  10 FRANCS
  20 FRANCS
  100 FRANCS
  5 PIASTRES |
| TURČIJA | (25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)
  (50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)
  (100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)
  (250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)
  (500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)
  1/2 LIRA
  1 LIRA
  500 LIRA
  1 000 LIRA
  10 000 LIRA
  50 000 LIRA
  100 000 LIRA
  200 000 LIRA
  1 000 000 LIRA
  60 000 000 LIRA |
| TUVALU | 50 DOLLARS |
| UGANDA | 50 SHILLINGS
  100 SHILLINGS
  500 SHILLINGS
  1 000 SHILLINGS |
| URUGVAJ | 5 000 NUEVO PESOS
  20 000 NUEVO PESOS
  5 PESOS |
| VATIKAN | 20 EURO
  50 EURO
  10 LIRE
  20 LIRE |
| VENEZUELA | (10 BOLIVARES)
  (20 BOLIVARES)
  (100 BOLIVARES)
  1 000 BOLIVARES
  3 000 BOLIVARES
  5 000 BOLIVARES
  10 000 BOLIVARES
  5 VENEZOLANOS |
| ZAHODNA SAMOA | 50 TALA
  100 TALA |
| ZAIR | 100 ZAIRES |
| ZAMBIJA | 250 KWACHA
  500 KWACHA |
| ZDA | 2 1/2 DOLLARS
  5 DOLLARS
  10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)
  20 DOLLARS
  25 DOLLARS
  50 DOLLARS
  50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)
  50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE) |
| ZDRUŽENI ARABSKI EMIRATI | (500 DIRHAMS)
  (750 DIRHAMS)
  (1 000 DIRHAMS) |
| ZDRUŽENO KRALJESTVO | (1/3 GUINEA)
  (1/2 GUINEA)
  1 PENNY
  2 PENCE
  5 PENCE
  10 PENCE
  20 PENCE
  50 PENCE
  1 POUND
  2 POUNDS
  5 POUNDS
  10 POUNDS
  25 POUNDS
  50 POUNDS
  100 POUNDS
  200 POUNDS
  500 POUNDS
  800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)
  1 000 POUNDS
  2 000 POUNDS
  5 000 POUNDS
  10 000 POUNDS
  QUARTER SOVEREIGN
  1/2 SOVEREIGN
  (1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)
  2 SOVEREIGNS
  (5 SOVEREIGNS) |

(f)

Apoen na seznamu odraža valuto, prikazano na kovancih. Kadar valuta na kovancih ni prikazana v latinici, je njihov apoen, kadar je to mogoče, na seznamu prikazan v oklepajih.

DRŽAVA IZDAJE

APOEN

AFGANISTAN

(20 AFGHANI)

10 000 AFGHANI

(1/2 AMANI)

(1 AMANI)

(2 AMANI)

(4 GRAMS)

(8 GRAMS)

1 TILLA

2 TILLAS

ALBANIJA

20 LEKE

50 LEKE

100 LEKE

200 LEKE

500 LEKE

10 FRANGA

20 FRANGA

50 FRANGA

100 FRANGA

ALDERNEY

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

ONE SOVEREIGN

DOUBLE SOVEREIGN

FIVE SOVEREIGNS

TWENTY SOVEREIGNS

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 000 POUNDS

ANDORA

5 CENTIMES

1 DINER

5 DINERS

20 DINERS

50 DINERS

100 DINERS

250 DINERS

1 SOVEREIGN

ANGVILA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

100 DOLLARS

ARGENTINA

1 ARGENTINO

5 PESOS

25 PESOS

50 PESOS

ARMENIJA

100 DRAM

10 000 DRAM

25 000 DRAM

50 000 DRAM

ARUBA

10 FLORIN

25 FLORIN

50 FLORIN

100 FLORIN

AVSTRALIJA

5 DOLLARS

10 DOLLARS

15 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

1 000 DOLLARS

2 500 DOLLARS

3 000 DOLLARS

10 000 DOLLARS

1/2 SOVEREIGN (= 1/2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

AVSTRIJA

10 CORONA (= 10 KRONEN)

20 CORONA (= 20 KRONEN)

100 CORONA (= 100 KRONEN)

(4 DUKATEN)

4 EURO (1/25 oz „Philharmoniker“)

10 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

2 000 EURO

100 000 EURO

4 FLORIN = 10 FRANCS (= 4 GULDEN)

8 FLORIN = 20 FRANCS (= 8 GULDEN)

25 SCHILLING

100 SCHILLING

200 SCHILLING

200 SHILLING/10 EURO

500 SCHILLING

1 000 SCHILLING

2 000 SCHILLING

BAHAMI

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

2 500 DOLLARS

BARBADOS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BELGIJA

10 ECU

20 ECU

25 ECU

50 ECU

100 ECU

12 1/2 EURO

25 EURO

50 EURO

100 EURO

10 FRANCS

20 FRANCS

5 000 FRANCS

BELIZE

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BERMUDI

10 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

60 DOLLARS

100 DOLLARS

180 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

BIAFRA

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

BOCVANA

5 PULA

150 PULA

10 THEBE

BOLGARIJA

(1 LEV)

(5 LEVA)

(10 LEVA)

(100 LEVA)

100 LEVA („Св. Първомъченик Стефан“)

(125 LEVA)

(1 000 LEVA)

(10 000 LEVA)

(20 000 LEVA)

BOLIVIJA

4 000 PESOS BOLIVIANOS

BRAZILIJA

300 CRUZEIROS

(4 000 REIS)

(5 000 REIS)

(6 400 REIS)

(10 000 REIS)

(20 000 REIS)

10 REAIS

20 REAIS

BRITANSKI DEVIŠKI OTOKI

20 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

BURUNDI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

BUTAN

1 SERTUM

2 SERTUMS

5 SERTUMS

CIPER

50 POUNDS

COOKOVI OTOKI

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

ČAD

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

ČEŠKA REPUBLIKA

1 000 KORUN (1 000 Kč)

2 000 KORUN (2 000 Kč)

2 500 KORUN (2 500 Kč)

5 000 KORUN (5 000 Kč)

10 000 KORUN (10 000 Kč)

ČEŠKOSLOVAŠKA

1 DUKÁT

2 DUKÁT

5 DUKÁT

10 DUKÁT

ČILE

2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

500 PESOS

DANSKA

10 KRONER

20 KRONER

1 000 KRONER

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

30 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

250 PESOS

DRŽAVE VZHODNIH KARIBOV

1 DOLLAR

2,50 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

EKVADOR

1 CONDOR

10 SUCRES

EKVATORIALNA GVINEJA

250 PESETAS

500 PESETAS

750 PESETAS

1 000 PESETAS

5 000 PESETAS

ESTONIJA

100 KROONI

ETIOPIJA

400 BIRR

600 BIRR

10 (DOLLARS)

20 (DOLLARS)

50 (DOLLARS)

100 (DOLLARS)

200 (DOLLARS)

FALKLANDSKI OTOKI

1/25 CROWN

FIDŽI

5 DOLLARS

10 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

FILIPINI

1 000 PISO

1 500 PISO

5 000 PISO

FINSKA

100 EURO

1 MARKKA

20 MARKKAA

1 000 MARKKAA

2 000 MARKKAA

FRANCIJA

1/4 EURO

5 EURO

10 EURO

20 EURO

50 EURO

100 EURO

200 EURO

250 EURO

500 EURO

1 000 EURO

5 000 EURO

5 FRANCS

10 FRANCS

20 FRANCS

40 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

500 FRANCS

655,97 FRANCS

GABON

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

1 000 FRANCS

3 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

20 000 FRANCS

GAMBIJA

200 DALASIS

500 DALASIS

1 000 DALASIS

GIBRALTAR

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

2 CROWNS

50 PENCE

1 POUND

5 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1/25 ROYAL

1/10 ROYAL

1/5 ROYAL

1/2 ROYAL

1 ROYAL

GUERNSEY

1 POUND

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

GVATEMALA

5 QUETZALES

10 QUETZALES

20 QUETZALES

GVINEJA

1 000 FRANCS

2 000 FRANCS

5 000 FRANCS

10 000 FRANCS

HAITI

20 GOURDES

50 GOURDES

100 GOURDES

200 GOURDES

500 GOURDES

1 000 GOURDES

HONDURAS

200 LEMPIRAS

500 LEMPIRAS

HONGKONG

1 000 DOLLARS

HRVAŠKA

1 KUNA

10 KUNA

20 KUNA

500 KUNA

1 000 KUNA

INDIJA

1 MOHUR

15 RUPEES

1 SOVEREIGN

INDONEZIJA

2 000 RUPIAH

5 000 RUPIAH

10 000 RUPIAH

20 000 RUPIAH

25 000 RUPIAH

100 000 RUPIAH

200 000 RUPIAH

IRAK

(5 DINARS)

(50 DINARS)

(100 DINARS)

IRAN

(1/2 AZADI)

(1 AZADI)

(1/4 PAHLAVI)

(1/2 PAHLAVI)

(1 PAHLAVI)

(2 1/2 PAHLAVI)

(5 PAHLAVI)

(10 PAHLAVI)

50 POUND

500 RIALS

750 RIALS

1 000 RIALS

2 000 RIALS

IRSKA

20 EURO (leto kovanja 2006–2009)

100 EURO

ISLANDIJA

500 KRONUR

10 000 KRONUR

ITALIJA

10 EURO

20 EURO

50 EURO

5 LIRE

10 LIRE

20 LIRE

40 LIRE

80 LIRE

100 LIRE

IZRAEL

20 LIROT

50 LIROT

100 LIROT

200 LIROT

500 LIROT

1 000 LIROT

5 000 LIROT

5 NEW SHEQALIM

10 NEW SHEQALIM

20 NEW SHEQALIM

5 SHEQALIM

10 SHEQALIM

500 SHEQEL

JAMAJKA

100 DOLLARS

250 DOLLARS

JAPONSKA

10 000 YEN

JERSEY

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

20 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

1 SOVEREIGN

JORDANIJA

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

25 DINARS

50 DINARS

60 DINARS

JUGOSLAVIJA

20 DINARA

100 DINARA

200 DINARA

500 DINARA

1 000 DINARA

1 500 DINARA

2 000 DINARA

2 500 DINARA

5 000 DINARA

1 DUCAT

4 DUCATS

JUŽNA AFRIKA

1/10 KRUGERRAND

1/4 KRUGERRAND

1/2 KRUGERRAND

1 KRUGERRAND

1/10 oz NATURA

1/4 oz NATURA

1/2 oz NATURA

1 oz NATURA

1/2 POND

1 POND

1/10 PROTEA

1 PROTEA

1 RAND

2 RAND

5 RAND

25 RAND

1/2 SOVEREIGN (= 1⁄2 POUND)

1 SOVEREIGN (= 1 POUND)

JUŽNA GEORGIA IN JUŽNI SANDWICHEVI OTOKI

4 POUNDS

JUŽNA KOREJA

2 500 WON

20 000 WON

25 000 WON

30 000 WON

50 000 WON

KAJMANSKI OTOKI

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

KANADA

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

175 DOLLARS

200 DOLLARS

350 DOLLARS

1 SOVEREIGN

KATANGA

5 FRANCS

KAZAHSTAN

100 TENGE

KENIJA

100 SHILLINGS

250 SHILLINGS

500 SHILLINGS

KIRIBATI

150 DOLLARS

KITAJSKA

5/20 YUAN (1/20 oz)

10/50 YUAN (1/10 oz)

25/100 YUAN (1/4 oz)

50/200 YUAN (1/2 oz)

100/500 YUAN (1 oz)

5 (YUAN)

10 (YUAN)

20 (YUAN)

25 (YUAN)

50 (YUAN)

100 (YUAN)

150 (YUAN)

200 (YUAN)

250 (YUAN)

300 (YUAN)

400 (YUAN)

450 (YUAN)

500 (YUAN)

1 000 (YUAN)

2 000 (YUAN)

10 000 (YUAN)

KOLUMBIJA

1 PESO

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

100 PESOS

200 PESOS

300 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

1 500 PESOS

2 000 PESOS

15 000 PESOS

KONGO

10 FRANCS

20 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

KOSTARIKA

5 COLONES

10 COLONES

20 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

1 500 COLONES

5 000 COLONES

25 000 COLONES

100 000 COLONES

KUBA

4 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

100 PESOS

LATVIJA

5 EURO („Zelta saktas. Ripsakta“)

5 EURO („Zelta atslēdziņa“)

20 EURO („Zelta saktas. Pakavsakta“)

75 EURO („Zelta saktas. Burbuļsakta“)

1 LATS („Ak, svētā Lestene!“)

1 LATS („Jūgendstils Rīgā“)

1 LATS („Zelta ābele“)

5 LATI („Pieclatnieks“)

10 LATU („Gafelšoneris ‚Julia Maria‘“)

10 LATU („Zelta vēsture“)

20 LATU („Latvijas monēta“)

100 LATU apgrozības monēta

LESOTO

1 LOTI

2 MALOTI

4 MALOTI

10 MALOTI

20 MALOTI

50 MALOTI

100 MALOTI

250 MALOTI

500 MALOTI

LIBERIJA

12 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

30 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

200 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

LIHTENŠTAJN

10 FRANKEN

20 FRANKEN

25 FRANKEN

50 FRANKEN

100 FRANKEN

LITVA

5 EURO

50 EURO

10 LITŲ

50 LITŲ

100 LITŲ

500 LITŲ

LUKSEMBURG

175 EURO CENT

2,5 EURO

5 EURO

10 EURO

15 EURO

20 EURO

25 EURO

100 EURO

250 EURO

20 FRANCS

MACAO

250 PATACAS

500 PATACAS

1 000 PATACAS

10 000 PATACAS

MADŽARSKA

1 DUKAT

4 FORINT = 10 FRANCS

8 FORINT = 20 FRANCS

50 FORINT

100 FORINT

200 FORINT

500 FORINT

1 000 FORINT

5 000 FORINT

10 000 FORINT

20 000 FORINT

50 000 FORINT

100 000 FORINT

500 000 FORINT

10 KORONA

20 KORONA

100 KORONA

MALAVI

250 KWACHA

MALEZIJA

100 RINGGIT

200 RINGGIT

250 RINGGIT

500 RINGGIT

MALI

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

MALTA

15 EURO

50 EURO

5 (LIRI)

10 (LIRI)

20 (LIRI)

25 (LIRI)

50 (LIRI)

100 (LIRI)

LM 25

MARSHALLOVI OTOKI

20 DOLLARS

50 DOLLARS

200 DOLLARS

MAVRICIJ

100 RUPEES

200 RUPEES

250 RUPEES

500 RUPEES

1 000 RUPEES

MEHIKA

1/20 ONZA

1/10 ONZA

1/4 ONZA

1/2 ONZA

1 ONZA

2 PESOS

2 1/2 PESOS

5 PESOS

10 PESOS

20 PESOS

50 PESOS

250 PESOS

500 PESOS

1 000 PESOS

2 000 PESOS

MONAKO

10 EURO

20 EURO

100 EURO

20 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

MONGOLIJA

750 (TUGRIK)

1 000 (TUGRIK)

5 000 (TUGRIK)

NEMČIJA

1 DM

50 EURO

100 EURO

NEPAL

1 ASARPHI

1 000 RUPEES

NIGER

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

NIKARAGVA

50 CORDOBAS

NIUE

2 1/2 DOLLARS (250 CENTS)

5 DOLLARS

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

10 000 DOLLARS

NIZOZEMSKA

(1 DUKAAT)

(2 DUKAAT)

10 EURO

20 EURO

50 EURO

1 GULDEN

5 GULDEN

10 GULDEN

NIZOZEMSKI ANTILI

5 GULDEN

10 GULDEN

50 GULDEN

100 GULDEN

300 GULDEN

NORVEŠKA

20 KRONER

1 500 KRONER

NOVA ZELANDIJA

50 CENTS

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

1,56 grammes/ 1/20 ounce

3,11 grammes/ 1/10 ounce

7,77 grammes/ 1/4 ounce

15,56 grammes/ 1/2 ounce

OMAN

25 BAISA

50 BAISA

100 BAISA

1/4 OMANI RIAL

1/2 OMANI RIAL

OMANI RIAL

5 OMANI RIALS

10 OMANI RIALS

15 OMANI RIALS

20 OMANI RIALS

25 OMANI RIALS

75 OMANI RIALS

OTOK MAN

1/20 ANGEL

1/10 ANGEL

1/4 ANGEL

1/2 ANGEL

1 ANGEL

5 ANGEL

10 ANGEL

15 ANGEL

20 ANGEL

1/25 CROWN

1/10 CROWN

1/5 CROWN

1/2 CROWN

1 CROWN

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

50 POUNDS

(1/2 SOVEREIGN)

(1 SOVEREIGN)

(2 SOVEREIGNS)

(5 SOVEREIGNS)

OTOKI TURKS IN CAICOS

100 CROWNS

PAKISTAN

3 000 RUPEES

PALAU

1 DOLLAR

PANAMA

100 BALBOAS

500 BALBOAS

PAPUA NOVA GVINEJA

100 KINA

PERU

1/5 LIBRA

1/2 LIBRA

1 LIBRA

5 SOLES

10 SOLES

20 SOLES

50 SOLES

100 SOLES

POLJSKA

1 GROSZ

2 GROSZE

5 GROSZY

10 GROSZY

20 GROSZY

50 GROSZY

1 ZŁOTY

2 ZŁOTE

5 ZŁOTYCH

30 ZŁOTYCH

50 ZŁOTYCH

100 ZŁOTYCH

(izjema: 100 ZŁOTYCH „Beatyfikacja Jana Pawła II 1 V 2 011 “)

200 ZŁOTYCH

(izjema: 200 ZŁOTYCH „100 -lecie Politechniki Warszawskiej“)

500 ZŁOTYCH

2 018 ZŁOTYCH

PORTUGALSKA

1 ESCUDO

100 ESCUDOS

200 ESCUDOS

500 ESCUDOS

5 EURO

8 EURO

10 000 REIS

RODEZIJA

1 POUND

5 POUNDS

10 SHILLINGS

ROMUNIJA

20 LEI (od leta 1 883 )

RUANDA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

200 FRANCS

RUSIJA

1 TSERVONETS (leto kovanja 1 975 )

7,5 ROUBLES (leto kovanja 1 897 )

10 (ROUBLES)

15 (ROUBLES)

25 (ROUBLES)

50 (ROUBLES)

100 (ROUBLES)

200 (ROUBLES)

1 000 (ROUBLES)

10 000 (ROUBLES)

SALOMONOVI OTOKI

10 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

SALVADOR

25 COLONES

50 COLONES

100 COLONES

200 COLONES

250 COLONES

SAN MARINO

20 EURO

50 EURO

1 SCUDO

2 SCUDI

5 SCUDI

10 SCUDI

SAUDOVA ARABIJA

1 GUINEA (= 1 SAUDI POUND)

SEJŠELI

1 000 RUPEES

1 500 RUPEES

SENEGAL

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

250 FRANCS

500 FRANCS

1 000 FRANCS

2 500 FRANCS

SEVERNI MARIANSKI OTOKI

5 DOLLARS

SIERRA LEONE

10 DOLLARS

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

2 500 DOLLARS

1/4 GOLDE

1/2 GOLDE

1 GOLDE

5 GOLDE

10 GOLDE

1 LEONE

SINGAPUR

1 DOLLAR

2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

100 DOLLARS

150 DOLLARS

250 DOLLARS

500 DOLLARS

SIRIJA

(1/2 POUND)

(1 POUND)

SLONOKOŠČENA OBALA

10 FRANCS

25 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

SLOVAŠKA

100 EURO

5 000 KORUN (5 000 Sk)

10 000 KORUN (10 000 Sk)

SLOVENIJA

100 EURO

5 000 TOLARS

20 000 TOLARS

25 000 TOLARS

SOMALIJA

20 SHILLINGS

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

200 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 500 SHILLINGS

SRBIJA

10 DINARA

20 DINARA

SUDAN

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

SURINAM

20 DOLLARS

50 DOLLARS

100 GULDEN

SVAZI

2 EMALANGENI

5 EMALANGENI

10 EMALANGENI

20 EMALANGENI

25 EMALANGENI

50 EMALANGENI

100 EMALANGENI

250 EMALANGENI

1 LILANGENI

SVETA HELENA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

1/4 SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

SOVEREIGN

ŠPANIJA

2 (ESCUDOS)

10 (ESCUDOS)

20 EURO

100 EURO

200 EURO

400 EURO

10 PESETAS

20 PESETAS

25 PESETAS

5 000 PESETAS

10 000 PESETAS

20 000 PESETAS

40 000 PESETAS

80 000 PESETAS

80 (REALES)

100 (REALES)

ŠVEDSKA

5 KRONOR

10 KRONOR

20 KRONOR

1 000 KRONOR

2 000 KRONOR

4 000 KRONOR

ŠVICA

10 FRANCS

20 FRANCS

50 FRANCS

100 FRANCS

TAJSKA

(150 BAHT)

(300 BAHT)

(400 BAHT)

(600 BAHT)

(800 BAHT)

(1 500 BAHT)

(2 500 BAHT)

(3 000 BAHT)

(4 000 BAHT)

(5 000 BAHT)

(6 000 BAHT)

TANZANIJA

1 500 SHILINGI

2 000 SHILINGI

TOGO

1 500 FRANCS

TONGA

1/2 HAU

1 HAU

5 HAU

1/4 KOULA

1/2 KOULA

1 KOULA

TRISTAN DA CUNHA

1/16 GUINEA

1/8 GUINEA

1/4 GUINEA

1/2 GUINEA

1 GUINEA

2 GUINEAS

5 GUINEAS

2 POUNDS

5 POUNDS

1/16 SOVEREIGN

1/8 SOVEREIGN

QUARTER SOVEREIGN

HALF SOVEREIGN

SOVEREIGN

TUNIZIJA

2 DINARS

5 DINARS

10 DINARS

20 DINARS

40 DINARS

75 DINARS

10 FRANCS

20 FRANCS

100 FRANCS

5 PIASTRES

TURČIJA

(25 KURUSH) (= 25 PIASTRES)

(50 KURUSH) (= 50 PIASTRES)

(100 KURUSH) (= 100 PIASTRES)

(250 KURUSH) (= 250 PIASTRES)

(500 KURUSH) (= 500 PIASTRES)

1/2 LIRA

1 LIRA

500 LIRA

1 000 LIRA

10 000 LIRA

50 000 LIRA

100 000 LIRA

200 000 LIRA

1 000 000 LIRA

60 000 000 LIRA

TUVALU

50 DOLLARS

UGANDA

50 SHILLINGS

100 SHILLINGS

500 SHILLINGS

1 000 SHILLINGS

URUGVAJ

5 000 NUEVO PESOS

20 000 NUEVO PESOS

5 PESOS

VATIKAN

20 EURO

50 EURO

10 LIRE

20 LIRE

VENEZUELA

(10 BOLIVARES)

(20 BOLIVARES)

(100 BOLIVARES)

1 000 BOLIVARES

3 000 BOLIVARES

5 000 BOLIVARES

10 000 BOLIVARES

5 VENEZOLANOS

ZAHODNA SAMOA

50 TALA

100 TALA

ZAIR

100 ZAIRES

ZAMBIJA

250 KWACHA

500 KWACHA

ZDA

2 1/2 DOLLARS

5 DOLLARS

10 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

20 DOLLARS

25 DOLLARS

50 DOLLARS

50 DOLLARS (AMERICAN BUFFALO)

50 DOLLARS (AMERICAN EAGLE)

ZDRUŽENI ARABSKI EMIRATI

(500 DIRHAMS)

(750 DIRHAMS)

(1 000 DIRHAMS)

ZDRUŽENO KRALJESTVO

(1/3 GUINEA)

(1/2 GUINEA)

1 PENNY

2 PENCE

5 PENCE

10 PENCE

20 PENCE

50 PENCE

1 POUND

2 POUNDS

5 POUNDS

10 POUNDS

25 POUNDS

50 POUNDS

100 POUNDS

200 POUNDS

500 POUNDS

800 POUNDS (30 OZ BRITANNIA)

1 000 POUNDS

2 000 POUNDS

5 000 POUNDS

10 000 POUNDS

QUARTER SOVEREIGN

1/2 SOVEREIGN

(1 SOVEREIGN) (= 1 POUND)

2 SOVEREIGNS

(5 SOVEREIGNS)

---

(1)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 3.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 446/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 446/33

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva: M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 446/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Sky Limited („Sky“, Združeno kraljestvo), ki ga obvladuje podjetje Comcast Corporation (ZDA), |
| --- | --- |

—

Sky Limited („Sky“, Združeno kraljestvo), ki ga obvladuje podjetje Comcast Corporation (ZDA),

| — | ViacomCBS Inc. („ViacomCBS“, ZDA), ki ga obvladuje podjetje National Amusements Inc. (ZDA) ter |
| --- | --- |

—

ViacomCBS Inc. („ViacomCBS“, ZDA), ki ga obvladuje podjetje National Amusements Inc. (ZDA) ter

| — | skupno podjetje („JV“, ZDA). |
| --- | --- |

—

skupno podjetje („JV“, ZDA).

Podjetji Sky in ViacomCBS pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem (JV). Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | za podjetje Sky: holding, katerega odvisne družbe poslujejo vzdolž vrednostne verige avdiovizualnih storitev, zlasti v Združenem kraljestvu, na Irskem, v Nemčiji, Avstriji in Italiji. Podjetje Sky je v končni lasti podjetja Comcast Corporation („Comcast“), globalnega podjetja, dejavnega na področju medijev, tehnologije in razvedrila. Podjetje Comcast je v Evropi prisotno skoraj izključno prek podjetij Sky in NBCUniversal („NBCU“), podjetja, dejavnega na področju medijev in razvedrila v avdiovizualnem sektorju ter v sektorju domače zabave z distribucijo nosilcev DVD in Blu-ray ter glasbenih CD-jev neposredno potrošnikom, |
| --- | --- |

—

za podjetje Sky: holding, katerega odvisne družbe poslujejo vzdolž vrednostne verige avdiovizualnih storitev, zlasti v Združenem kraljestvu, na Irskem, v Nemčiji, Avstriji in Italiji. Podjetje Sky je v končni lasti podjetja Comcast Corporation („Comcast“), globalnega podjetja, dejavnega na področju medijev, tehnologije in razvedrila. Podjetje Comcast je v Evropi prisotno skoraj izključno prek podjetij Sky in NBCUniversal („NBCU“), podjetja, dejavnega na področju medijev in razvedrila v avdiovizualnem sektorju ter v sektorju domače zabave z distribucijo nosilcev DVD in Blu-ray ter glasbenih CD-jev neposredno potrošnikom,

| — | za podjetje ViacomCBS: globalno podjetje, dejavno na področju medijev in razvedrila, ki ustvarja plačljive vsebine in izkušnje za občinstvo po vsem svetu. Portfelj podjetja ViacomCBS je trenutno razdeljen na tri segmente: televizijsko razvedrilo, kabelska omrežja in filmsko razvedrilo. Podjetje ViacomCBS je pod nadzorom podjetja National Amusements Inc., |
| --- | --- |

—

za podjetje ViacomCBS: globalno podjetje, dejavno na področju medijev in razvedrila, ki ustvarja plačljive vsebine in izkušnje za občinstvo po vsem svetu. Portfelj podjetja ViacomCBS je trenutno razdeljen na tri segmente: televizijsko razvedrilo, kabelska omrežja in filmsko razvedrilo. Podjetje ViacomCBS je pod nadzorom podjetja National Amusements Inc.,

| — | za skupno podjetje (JV): novoustanovljeno skupno podjetje za (i) vzpostavitev in upravljanje naročniških storitev pretočnega prenosa videovsebin na zahtevo, ki se distribuirajo neposredno potrošnikom kot povrhnje (OTT) storitve (tj. storitve, ki se dobavijo prek interneta) ter prek platform tretjih oseb in povezanih naprav, ki vsebujejo avdiovizualne vsebine, ter (ii) veleprodaje nekaterih linearnih kanalov plačljive televizije podjetij ViacomCBS in NBCU prek distributerjev več televizijskih kanalov tretjih oseb v 22 evropskih državah, med drugim v naslednjih državah EGP: Bolgarija, Hrvaška, Češka, Danska, Finska, Madžarska, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija in Švedska. |
| --- | --- |

—

za skupno podjetje (JV): novoustanovljeno skupno podjetje za (i) vzpostavitev in upravljanje naročniških storitev pretočnega prenosa videovsebin na zahtevo, ki se distribuirajo neposredno potrošnikom kot povrhnje (OTT) storitve (tj. storitve, ki se dobavijo prek interneta) ter prek platform tretjih oseb in povezanih naprav, ki vsebujejo avdiovizualne vsebine, ter (ii) veleprodaje nekaterih linearnih kanalov plačljive televizije podjetij ViacomCBS in NBCU prek distributerjev več televizijskih kanalov tretjih oseb v 22 evropskih državah, med drugim v naslednjih državah EGP: Bolgarija, Hrvaška, Češka, Danska, Finska, Madžarska, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija in Švedska.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10456 – Sky/ViacomCBS/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 3.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 446/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 446/35

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva: M.10474 – NESTE/RAVAGO/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 446/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Neste Oyj („Neste“) (Finska), |
| --- | --- |

—

Neste Oyj („Neste“) (Finska),

| — | Ravago S.A. („Ravago“) (Luksemburg). |
| --- | --- |

—

Ravago S.A. („Ravago“) (Luksemburg).

Ta priglasitev zadeva skupni nadzor, ki ga v smislu člena 3(4) uredbe o združitvah podjetji Neste in Ravago pridobita nad novoustanovljenim polno delujočim skupnim podjetjem.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | za podjetje Neste: dejavno na področju rafiniranja in trženja nafte s poudarkom na nizkoemisijskih, visokokakovostnih pogonskih gorivih, |
| --- | --- |

—

za podjetje Neste: dejavno na področju rafiniranja in trženja nafte s poudarkom na nizkoemisijskih, visokokakovostnih pogonskih gorivih,

| — | za podjetje Ravago: dejavno na področju distribucije plastike, kavčuka in kemikalij ter proizvodnje recikliranih/sestavljenih polimerov, |
| --- | --- |

—

za podjetje Ravago: dejavno na področju distribucije plastike, kavčuka in kemikalij ter proizvodnje recikliranih/sestavljenih polimerov,

| — | za skupno podjetje (JV): dejavno na področju proizvodnje in prodaje utekočinjene odpadne plastike. |
| --- | --- |

—

za skupno podjetje (JV): dejavno na področju proizvodnje in prodaje utekočinjene odpadne plastike.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10474 – NESTE/RAVAGO/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 3.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 446/36 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 446/36

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva: M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 446/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapur), ki ga obvladuje podjetje Cummins Inc. („Cummins“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Cummins Power Generation (S) Pte. Ltd. (Singapur), ki ga obvladuje podjetje Cummins Inc. („Cummins“, ZDA),

| — | Enze Haihe (Tjandžin) Private Equity LLP, ki ga obvladuje podjetje China Petrochemical Corporation (Ljudska republika Kitajska), |
| --- | --- |

—

Enze Haihe (Tjandžin) Private Equity LLP, ki ga obvladuje podjetje China Petrochemical Corporation (Ljudska republika Kitajska),

| — | Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. („CEHT“, Ljudska republika Kitajska). |
| --- | --- |

—

Cummins Enze (Guangdong) Hydrogen Technology Co., Ltd. („CEHT“, Ljudska republika Kitajska).

Podjetji Cummins in China Petrochemical Corporation pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem CEHT.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | podjetje Cummins je globalno dejaven ameriški oblikovalec in proizvajalec dizelskih motorjev, motorjev na alternativna goriva in napajalnih sistemov, |
| --- | --- |

—

podjetje Cummins je globalno dejaven ameriški oblikovalec in proizvajalec dizelskih motorjev, motorjev na alternativna goriva in napajalnih sistemov,

| — | podjetje China Petrochemical Corporation je kitajska naftna in petrokemična skupina, ki črpa, rafinira, predeluje in prodaja zemeljski plin, bencin, kerozin, dizelsko gorivo, petrokemične proizvode ter povezane storitve, |
| --- | --- |

—

podjetje China Petrochemical Corporation je kitajska naftna in petrokemična skupina, ki črpa, rafinira, predeluje in prodaja zemeljski plin, bencin, kerozin, dizelsko gorivo, petrokemične proizvode ter povezane storitve,

| — | podjetje CEHT bo imelo sedež na Kitajskem in se bo ukvarjalo z načrtovanjem, razvojem, proizvodnjo, preskušanjem, prodajo, postavitvijo in vzdrževanjem elektrolizatorskih sistemov za proizvodnjo vodika, zlasti elektrolizatorjev z membrano za izmenjavo protonov. |
| --- | --- |

—

podjetje CEHT bo imelo sedež na Kitajskem in se bo ukvarjalo z načrtovanjem, razvojem, proizvodnjo, preskušanjem, prodajo, postavitvijo in vzdrževanjem elektrolizatorskih sistemov za proizvodnjo vodika, zlasti elektrolizatorjev z membrano za izmenjavo protonov.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10520 – CUMMINS / CHINA PETROCHEMICAL CORPORATION / JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 3.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 446/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 446/38

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 446/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek, ki se lahko vloži v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Nijolės Šakočienės šakotis“

EU št.: PGI-LT-02401 – 20. november 2017

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime ZGO

„Nijolės Šakočienės šakotis“

2.   Država članica ali tretja država

Litva

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 2.3 Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Nijolės Šakočienės šakotis“ je praznični pekovski proizvod v obliki visokega, votlega, prirezanega stožca s koničastimi izrastki, „vejami“, različnih velikosti, ki je izdelan v posebni peči tako, da se testo s posebno leseno žlico dodaja na vreteno, ki se počasi vrti nad ognjem. Celoten postopek poteka doma po tradicionalni metodi.

Fizikalno-kemijske lastnosti

Vsebnost vlage: 6,4–7,5 %,

vsebnost maščobe: 35,5–38,5 %,

skupna vsebnost sladkorja: 25,5–27,5 %.

Organoleptične lastnosti

Videz: pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“ je v obliki stožca, po njegovi zunanji površini pa so neenakomerno razporejene „veje“ različnih oblik in velikosti, kar daje vsakemu proizvodu edinstven videz. V notranjosti je povsem votlo. Na notranji (votli) površini je odtis preje in papirja za peko. Proizvodi so različno veliki in merijo od 30 cm do 60 cm v višino. Premer votle notranjosti je lahko do 20 cm na dnu in 10–20 cm na vrhu. Zunanji premer je odvisen od višine proizvoda, količine vlitega testa in dolžine nastalih „vej“. Na dnu je premer lahko do 40 cm, na vrhu pa do 20 cm.

Teža: odvisno od višine peciva in količine vlitega testa lahko proizvod tehta od 1,0 kg do 6,5 kg. Šakotis se ob posebnih priložnostih na mizo položi cel; sicer se razreže na obroče, visoke 5–30 cm in težke 0,7–3,5 kg, ali na manjše kose.

Barva: rumeno-rjave do rjave barve, odvisno od temperature in časa peke. Zunanja površina je sijoča, morda svetlejša od notranjosti, „veje“ pa so različne barve. Pri razrezu proizvoda se vidi mehka, večplastna notranja struktura s posameznimi nehomogenimi plastmi različnih odtenkov v nepravilnih obročih.

Vonj: značilen za pekovske proizvode, z izrazitim vonjem po maslu in jajcih ter pridihom dima.

Okus: značilen za pekovske proizvode, zmerno sladek in maslen z okusom po jajcih.

Pookus: po zaužitju ima rahel maščobni pookus.

Tekstura: zmerno gosta, precej drobljiva, vendar se pri rezanju ne kruši in ne lomi, niti krhka niti hrustljava. Enostavna in prijetna za žvečenje. Po žvečenju ostanejo drobni delci.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

| — | Maslo z 82–87 % maščobe, |
| --- | --- |

—

Maslo z 82–87 % maščobe,

| — | smetana ali kisla smetana s 30–40 % maščobe, |
| --- | --- |

—

smetana ali kisla smetana s 30–40 % maščobe,

| — | kokošja jajca, |
| --- | --- |

—

kokošja jajca,

| — | sladkor, |
| --- | --- |

—

sladkor,

| — | pšenična moka, mleta na tradicionalen način (mlinski kamen). |
| --- | --- |

—

pšenična moka, mleta na tradicionalen način (mlinski kamen).

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje se morajo izvajati na opredeljenem geografskem območju:

| — | priprava sestavin, |
| --- | --- |

—

priprava sestavin,

| — | priprava testa, |
| --- | --- |

—

priprava testa,

| — | priprava pripomočkov, |
| --- | --- |

—

priprava pripomočkov,

| — | oblikovanje in peka peciva, |
| --- | --- |

—

oblikovanje in peka peciva,

| — | ohlajanje peciva. |
| --- | --- |

—

ohlajanje peciva.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

–

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Upravne meje vasi Skaistgiriai (okrožje Kėdainiai).

5.   Povezava z geografskim območjem

Pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“ je povezano z geografskim območjem zaradi slovesa proizvoda, ki je rezultat izkušenj lokalnih obrtniških pekov, ki pečejo ta proizvod.

Človeški dejavniki, zaradi katerih ima proizvod posebne lastnosti

Edinstvene lastnosti peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ so bile skozi njegovo dolgo zgodovino proizvodnje dodelane do popolnosti. Čeprav ni pisnih virov ali smernic, ki bi opisovali pripravo tega proizvoda, ki je tesno povezan z območjem, opredeljenim v točki 4, se podrobnosti o njegovi izdelavi ter potrebno praktično znanje in spretnosti prenašajo iz roda v rod.

Edinstvenost peciva, ki se izdeluje na tem geografskem območju, in njegove posebne lastnosti so rezultat skupnega znanja in izkušenj več pekovskih rodov. Vse to daje pekovskemu proizvodu izjemno kakovost in okus. Glavni dejavniki spodaj kažejo, kako človeški element vpliva na okus in videz proizvoda.

| 1. | Priprava testa, ki je eno od ključnih zagotovil za dosledno kakovost. V postopku proizvodnje peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ se uporablja edinstvena metoda priprave testa, ki je skrbno varovana že več kot stoletje. |
| --- | --- |

1.

Priprava testa, ki je eno od ključnih zagotovil za dosledno kakovost. V postopku proizvodnje peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ se uporablja edinstvena metoda priprave testa, ki je skrbno varovana že več kot stoletje.

| 2. | Edinstven način izdelave peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ – poparjenje moke in počivanje testa, trajanje tega pa oceni izdelovalec peciva na podlagi svojega znanja in izkušenj. S poparjenjem testa se doseže delno razpokanje zrnc škroba v moki, s čimer se olajša razgradnja škroba v dekstrine v moki, medtem ko testo počiva. Te spremembe v moki povzročijo hitrejšo tvorbo sijoče, intenzivno obarvane skorje med peko, povečajo poroznost notranje strukture, spodbujajo nastanek bolj aromatičnih spojin in upočasnijo retrogradacijo škroba med shranjevanjem, kar pomeni, da se pecivo počasneje pokvari in ostane sveže dlje brez uporabe kemičnih dodatkov. |
| --- | --- |

2.

Edinstven način izdelave peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ – poparjenje moke in počivanje testa, trajanje tega pa oceni izdelovalec peciva na podlagi svojega znanja in izkušenj. S poparjenjem testa se doseže delno razpokanje zrnc škroba v moki, s čimer se olajša razgradnja škroba v dekstrine v moki, medtem ko testo počiva. Te spremembe v moki povzročijo hitrejšo tvorbo sijoče, intenzivno obarvane skorje med peko, povečajo poroznost notranje strukture, spodbujajo nastanek bolj aromatičnih spojin in upočasnijo retrogradacijo škroba med shranjevanjem, kar pomeni, da se pecivo počasneje pokvari in ostane sveže dlje brez uporabe kemičnih dodatkov.

| 3. | Mletje s tradicionalnimi kamni (mlinski kamni) s počasi vrtljivimi in skrbno reguliranimi vreteni, kar vpliva na teksturo proizvoda, zaradi česar je pecivo prijetno in enostavno za žvečenje. Po žvečenju ostanejo drobni delci. |
| --- | --- |

3.

Mletje s tradicionalnimi kamni (mlinski kamni) s počasi vrtljivimi in skrbno reguliranimi vreteni, kar vpliva na teksturo proizvoda, zaradi česar je pecivo prijetno in enostavno za žvečenje. Po žvečenju ostanejo drobni delci.

| 4. | Peka proizvoda na vretenih v posebni tradicionalni peči na odprtem ognju z ustrezno reguliranim vlekom dimnika. To delo zahteva izkušene in zelo usposobljene osebe, saj na vlek močno vplivajo okoliške razmere in atmosferski tlak. Peč se zakuri s suhim brezovim lesom, ki mu je treba odstraniti lubje, saj lubje vsebuje smole, ki bi lahko pri dimljenju proizvoda vplivale na njegove organoleptične, fizikalne in kemijske lastnosti. Testo se s posebnimi lesenimi žlicami z režami ročno vliva na vroče vreteno, ki se stalno vrti. Ko testo na vročem vretenu pride v stik z vročino, se takoj strdi in zapeče. Testo se dodaja v tankih plasteh. Ko je testo dodano na vseh straneh, se na proizvodu naredijo številne različne „veje“, in ker se testo peče v plasteh, nastane čudovit barvni vzorec. Pomembno je, da se ogenj ves čas uravnava, da ima v različnih fazah peke pravo temperaturo. Druga pomembna točka je razumevanje hitrosti vrtenja vretena in prilagajanje te hitrosti pri dodajanju testa, da pecivo pridobi okrasno „razvejenost“. Dolgoletne izkušnje proizvajalcev ter spretnost in domiselnost peka pripomorejo ne le k posebnemu okusu proizvoda, temveč tudi k njegovi izjemno privlačni obliki glede „razvejenosti“, celotnega videza in barve. Zaradi tega je videz peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ edinstven. Drugi proizvajalci svoje proizvode pečejo v sodobnih električnih pečicah, uporabljajo nadomestne sestavine, ojačevalce okusa in arome ter barvila. Pri tradicionalni izdelavi peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ se ne uporabljajo nadomestki, ojačevalci okusa in arome ali barvila. |
| --- | --- |

4.

Peka proizvoda na vretenih v posebni tradicionalni peči na odprtem ognju z ustrezno reguliranim vlekom dimnika. To delo zahteva izkušene in zelo usposobljene osebe, saj na vlek močno vplivajo okoliške razmere in atmosferski tlak. Peč se zakuri s suhim brezovim lesom, ki mu je treba odstraniti lubje, saj lubje vsebuje smole, ki bi lahko pri dimljenju proizvoda vplivale na njegove organoleptične, fizikalne in kemijske lastnosti. Testo se s posebnimi lesenimi žlicami z režami ročno vliva na vroče vreteno, ki se stalno vrti. Ko testo na vročem vretenu pride v stik z vročino, se takoj strdi in zapeče. Testo se dodaja v tankih plasteh. Ko je testo dodano na vseh straneh, se na proizvodu naredijo številne različne „veje“, in ker se testo peče v plasteh, nastane čudovit barvni vzorec. Pomembno je, da se ogenj ves čas uravnava, da ima v različnih fazah peke pravo temperaturo. Druga pomembna točka je razumevanje hitrosti vrtenja vretena in prilagajanje te hitrosti pri dodajanju testa, da pecivo pridobi okrasno „razvejenost“. Dolgoletne izkušnje proizvajalcev ter spretnost in domiselnost peka pripomorejo ne le k posebnemu okusu proizvoda, temveč tudi k njegovi izjemno privlačni obliki glede „razvejenosti“, celotnega videza in barve. Zaradi tega je videz peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ edinstven. Drugi proizvajalci svoje proizvode pečejo v sodobnih električnih pečicah, uporabljajo nadomestne sestavine, ojačevalce okusa in arome ter barvila. Pri tradicionalni izdelavi peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ se ne uporabljajo nadomestki, ojačevalci okusa in arome ali barvila.

Celoten proizvodni postopek se izvaja samo s tradicionalnimi in naravnimi surovinami, ki določajo organoleptične lastnosti proizvoda ter njegove fizikalne in kemijske lastnosti.

Sloves proizvoda, kot ga določa geografsko območje:

V Litvi se je peka tega peciva začela konec 19. stoletja, sprva v samostanih. Čeprav so samostani skrbno skrivali recepte, se je ta kulinarična zamisel na začetku 20. stoletja razširila sprva po graščinah in župniščih, pozneje pa so jih začele peči tudi izkušene gospodinje. Ta praznična dobrota se je pripravljala le za zelo posebne priložnosti.

Prababica pekov peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ je recept dobila od hišne pomočnice v župnišču. Z leti je bil proizvod dodelan do edinstvene popolnosti, ob tem pa je pridobil določene lastnosti, pripravo peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ pa vse do danes spremljajo zakoreninjene gospodinjske tradicije, na katere ne vpliva hitro širjenje industrijske proizvodnje razvejenega peciva od konca 20. stoletja.

Na opredeljenem geografskem območju se strokovne in obrtniške izkušnje pri izdelavi peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ do danes prenašajo iz roda v rod. Do leta 1997 se je pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“ pripravljalo in prodajalo le po naročilu. Do konca 20. stoletja so bile vzpostavljene možnosti za trgovino na drobno, leta 1997 pa se je začelo trženje peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“. To dokazujejo prve etikete in posebni napisi na embalaži, ki so se ohranili.

„Nijolės Šakočienės šakotis“ je praznični proizvod, ki ga obožujejo tudi potrošniki zunaj meja območja, opredeljenega v točki 4.

Pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“ na opredeljenem geografskem območju že sto let izdelujejo potomci prvotnih pekov po isti tradicionalni metodi. To zagotavlja, da posebne lastnosti tega edinstvenega proizvoda ostajajo enake in da se ohranja zaupanje potrošnikov. To zaupanje je bilo nagrajeno leta 2008, ko je VŠĮ Kulinarijos paveldo fondas (državni sklad za kulinarično dediščino) pecivu „Nijolės Šakočienės šakotis“ podelil certifikat o kulinarični dediščini, ki potrjuje, da je izdelan iz tradicionalnih sestavin po originalnem receptu in na podlagi tradicionalnih tehnik. Certifikat o proizvodu nacionalne dediščine, ki ga je leta 2009 podelilo litovsko ministrstvo za kmetijstvo, dokazuje, da je pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“ starodaven tradicionalen proizvod, ki je pristen po svojih lastnostih, sestavi inmetodi proizvodnje. Ta proizvod izdelujejo in predložijo v certificiranje proizvajalci proizvoda državne dediščine „Nijolės Šakočienės šakotis“, ki so nacionalni mojstrski obrtniki in obrtnice.

Potrošniki še posebej cenijo pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“, izdelano v vasi Skaistgiriai, pri katerem pričakujejo najvišjo kakovost in ki mu pripisujejo posebne lastnosti. Potrošniške raziskave, izvedene med letoma 2010 in 2016, so pokazale, da več kot 90 % potrošnikov pozna pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“, proizvedeno v vasi Skaistgiriai, ga poiščejo v trgovinah, cenijo njegovo pristnost in visoko kakovost ter ga z veseljem kupijo za darilo ali spominek, ko potujejo v tujino (potrošniške raziskave, ki jih je v letih 2010, 2012, 2014 in 2016 izvedel državni sklad za kulinarično dediščino).

Ker se pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“ izdeluje po starodavnih metodah, je bilo priznano kot proizvod, ki promovira litovsko kulturno dediščino. Ugled in prepoznavnost tega proizvoda sta rezultat različnih vrst izobraževalnih dejavnosti.

Obiskovalci in poznavalci tradicionalne hrane potujejo v vas Skaistgiriai, da bi poskusili pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“, da bi si ogledali, kako nastane ta razvejena dobrota ter kateri tradicionalni pripomočki in sestavine se uporabljajo, da bi izvedeli več o postopku proizvodnje peciva šakotis in ohranjanju njegove pekovske tradicije, stari opremi in običajih ter se preizkusili v izdelavi tega zapletenega proizvoda. Prihajajo ne le iz Litve, temveč tudi iz Združenega kraljestva, Irske, Norveške, Švedske, Združenih držav, Nemčije, Italije, Izraela, Hrvaške, Poljske, Nizozemske, Japonske, Kitajske, Turčije, Romunije, Rusije in drugod. Tuji obiskovalci pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“ vzamejo s seboj kot spominek. Ta pekovski proizvod je dober spominek, saj ni le okusen in lep, ampak se tudi dolgo ohrani.

Pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“ je bilo predstavljeno na razstavah in sejmih v tujini: v Združenem kraljestvu, na Irskem, v Nemčiji in Rusiji. Različni izobraževalni programi in predstavitve na različnih dogodkih na Poljskem so priljubljeni in privabijo veliko število obiskovalcev ter pritegnejo pozornost medijev (božični sejmi v Varšavi 2009–2016, poslovni sejmi Lublin Jogaila 2010–2016, festivali v Gdansku „Vilna v Gdansku“ 2009–2016, festivala v Szczecinu v letih 2010 in 2011, poletni festivali v Białystoku 2012–2014, festival hrane v Vroclavu leta 2011 in drugi).

Izdelovalci peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ v Litvi redno sodelujejo in prejemajo nagrade na mednarodni razstavi Agrobalt, drugih poslovnih sejmih, obrtnih dnevih, dogodkih ob državnih praznikih, ljudskih festivalih in različnih drugih sejmih.

Predstavitve peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“, tako doma kot v tujini, in prikazi izdelave tega priljubljenega proizvoda pritegnejo ne le sladkosnede, ampak tudi druge obiskovalce festivalov ali prireditev, ki imajo priložnost, da preizkusijo svoje znanje in spretnosti, včasih tudi pod budnim očesom medijev.

Kot proizvod, značilen za regijo, se pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“ turistom predstavlja z oglasi, informativnimi oglasi in kuharskimi publikacijami.

Pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“ se ponudi uradnim tujim obiskovalcem kot del litovske kulinarične dediščine.

O dobrem slovesu, slavi, ugledu in priljubljenosti peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ pričajo naslednja priznanja: diploma državnega sklada za kulinarično dediščino leta 2009 za najboljši tradicionalni šakotis leta 2009; zahvala litovske agencije za urejanje trga kmetijskih in živilskih proizvodov za promocijo nacionalne kulinarične dediščine ter zaščito in ohranjanje tradicije na sejmu Kaziukas (Sv. Kazimir) v Dublinu na Irskem leta 2009; leta 2010 je pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“ osvojilo zlato medaljo na mednarodnem sejmu AgroBalt; leta 2010 je bila pekovka peciva „Nijolės Šakočienės šakotis“ na sejmu Kaziukas 2010 razglašena za najboljšo obrtnico, leta 2011 pa jo je ministrstvo za kmetijstvo razglasilo za najboljšo tradicionalno obrtnico leta; leta 2012 je ministrstvo za kmetijstvo pekovki podelilo naziv „mojstrice tradicionalnih obrti“; leta 2012 diploma za „najboljšega obrtnika sejma Jogaila 2012“ (Poljska) v kategoriji „najboljša regionalna jed in promocija regionalne kulinarične tradicije“; leta 2012 diploma za „prenos, ohranjanje in promocijo pristnih lokalnih tradicij v kulinarični dediščini Litve“ na natečaju, ki ga je organiziral državni sklad za kulinarično dediščino; leta 2014 zahvalno pismo ministrstva za kmetijstvo za promocijo nacionalne dediščine pri pripravi tradicionalnih litovskih šakotisov; leta 2014 je pecivo „Nijolės Šakočienės šakotis“ osvojilo medaljo na razstavi „Izdelano v Litvi 2014“; in leta 2017 diploma etnokulturnega centra v Klaipėdi „za izdelavo pristnega šakotisa in promocijo tradicije“.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://zum.lrv.lt/nijoles-sakocienes-sakotis-paraiska-su-produkto-specifikacija

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 3.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 446/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 446/43

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 446/11)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„TROTE DEL TRENTINO“

EU ŠT.: PGI-IT-0965-AM02 – 18. september 2020

ZGO (X) ZOP ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP

Naslov: Via Galileo Galilei, 43 – 38015 Lavis (TN)

E-naslov: consorziotroteigp@legalmail.it

Konzorcij Consorzio di Tutela delle Trote del Trentino IGP [Združenje za zaščito ZGO „Trote del Trentino“] ima pravico vložiti zahtevek za spremembo v skladu s členom 13(1) odloka ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike št. 12511 z dne 14. oktobra 2013.

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☐ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☐

Opis proizvoda

| ☐ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☐

Geografsko območje

| ☐ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☐

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezava |
| --- | --- |

☒

Povezava

| ☐ | Označevanje |
| --- | --- |

☐

Označevanje

| ☐ | Nacionalne zahteve |
| --- | --- |

☐

Nacionalne zahteve

| ☒ | Drugo [Pakiranje] |
| --- | --- |

☒

Drugo [Pakiranje]

4.   Vrsta sprememb

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe:

Člen 5(2) – Ribogojstvo

Odločeno je bilo, da se dovolijo tudi ribniki s keramično oblogo, saj se po svojih značilnostih le malo razlikujejo od cementnih ribnikov, v nekaterih primerih pa se lahko tako tudi poenostavi čiščenje ribnikov. Uporaba keramične obloge ne vpliva negativno na kmetijske prakse ali organoleptične značilnosti gojenih postrvi. Zato je bil naslednji stavek:

„Ribniki, v katerih se gojijo mladice in odrasle ribe, morajo biti v celoti izdelani iz cementa, gline in cementa ali cementnih sten ter glinenih tal, steklenih vlaken ali jekla, ter morajo biti razporejeni v serijah ali vzporedno, da se tako poskrbi za čim večjo vsebnost kisika.“;

spremenjen tako:

„Ribniki, v katerih se gojijo mladice in odrasle ribe, morajo biti v celoti izdelani iz cementa, gline in cementa ali cementnih sten ter glinenih tal, steklenih vlaken, jekla ali keramike, ter morajo biti razporejeni v serijah ali vzporedno, da se tako poskrbi za čim večjo vsebnost kisika.“.

V skladu z bistvenimi spremembami, ki potekajo na območju gojenja in ki so posledica globalnega segrevanja ter posledično spremenjenih količin zapadlega snega in dežja, temperature iz specifikacije proizvoda, ki zadevajo vodo, v kateri se gojijo ribe, niso več reprezentativne za dejansko fizično okolje, v katerem morajo delovati ribogojnice postrvi v pokrajini Trentino. Zato je treba temperature vode, ki se v ribnike izteka pozimi (povprečna temperatura od novembra do marca), zvišati z 10 °C na 12 °C. To pojasnjuje določbo iz člena 5(2)(a), v kateri je navedeno, da „povprečna temperatura od novembra do marca ne sme preseči 12 °C“.

Ta sprememba torej vključuje prilagoditev člena 6 specifikacije proizvoda, s katero se navedba temperature vode 10 °C spremeni na 12 °C. Sprememba se nanaša tudi na točko 5 enotnega dokumenta, objavljenega v UL C 255 z dne 4. avgusta 2015.

Spremenjena sta bila število dnevnih menjav vode in s tem povezana gostota rib v ribnikih. Glede na odlično stanje uporabljene vode naj bi se s tem preprečila morebitna suša ali pomanjkanje vode, tudi začasno, zaradi česar bi morale ribogojnice z več kot 10 menjavami dnevno in dovoljeno gostoto 40 kg/m3 slednjo hitro zmanjšati na 30 kg/m3, ko število menjav pade pod 10 dnevno. Ker to ne bo negativno vplivalo na tipične značilnosti zaščitene geografske označbe, se je štelo za ustrezno, da se v preglednici navede dodatna vrstica, s katero se upravljavcem z več kot 8 menjavami dnevno dovoli gostota do 35 kg/m3. To bo kratkoročno poenostavilo upravljanje morebitnega pomanjkanja vode. Zato je bila naslednja preglednica:

| Število dnevnih menjav vode | Največja gostota rib (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 –6 | 25 |
| 6 –10 | 30 |
| Več kot 10 | 40 |

Število dnevnih menjav vode

Največja gostota rib (kg/m3)

2 –6

25

6 –10

30

Več kot 10

40

spremenjena tako:

| Število dnevnih menjav vode | Največja gostota rib (kg/m3) |
| --- | --- |
| 2 –6 | 25 |
| 6 –8 | 30 |
| 8 –10 | 35 |
| Več kot 10 | 40 |

Število dnevnih menjav vode

Največja gostota rib (kg/m3)

2 –6

25

6 –8

30

8 –10

35

Več kot 10

40

Seznam dovoljenih surovin – na katerem so žita, zrnje ter proizvodi iz njih in stranski proizvodi, vključno z beljakovinskimi koncentrati; oljnice ter proizvodi iz njih in stranski proizvodi, vključno z beljakovinskimi koncentrati in olji; semena stročnic ter proizvodi iz njih in stranski proizvodi, vključno z beljakovinskimi koncentrati; moka iz gomoljev ter proizvodi iz nje in stranski proizvodi, vključno z beljakovinskimi koncentrati; proizvodi in stranski proizvodi iz rib in/ali rakov, vključno z olji; moka iz morskih alg in proizvodi iz nje; krvni proizvodi neprežvekovalcev; in uporaba predelanih živalskih beljakovin iz neprežvekovalcev ter krmne mešanice, ki vsebujejo takšne beljakovine – je bil nadomeščen z določbo, ki prepoveduje uporabo naslednjih surovin:

| — | surovo koruzno olje; |
| --- | --- |

—

surovo koruzno olje;

| — | koruzni gluten; |
| --- | --- |

—

koruzni gluten;

| — | arašidna pogača ali moka; |
| --- | --- |

—

arašidna pogača ali moka;

| — | gorčična semena in beljakovinski proizvodi, ki nastanejo pri njihovi predelavi; |
| --- | --- |

—

gorčična semena in beljakovinski proizvodi, ki nastanejo pri njihovi predelavi;

| — | sezamova semena in beljakovinski proizvodi, ki nastanejo pri njihovi predelavi. |
| --- | --- |

—

sezamova semena in beljakovinski proizvodi, ki nastanejo pri njihovi predelavi.

V tej spremembi je jasno opredeljena prepoved uporabe nekaterih surovin, ki bi lahko negativno vplivale na barvo ali okus proizvoda. Sprememba se nanaša tudi na točko 3.3 enotnega dokumenta. Naslednje besedilo v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu:

„Za izboljšanje značilne kakovosti mesa postrvi z ZGO ‚Trote del Trentino‘ so dovoljene naslednje surovine:

| (1) | žita, zrnje ter proizvodi iz njih in stranski proizvodi, vključno z beljakovinskimi koncentrati; |
| --- | --- |

(1)

žita, zrnje ter proizvodi iz njih in stranski proizvodi, vključno z beljakovinskimi koncentrati;

| (2) | oljnice ter proizvodi iz njih in stranski proizvodi, vključno z beljakovinskimi koncentrati in olji; |
| --- | --- |

(2)

oljnice ter proizvodi iz njih in stranski proizvodi, vključno z beljakovinskimi koncentrati in olji;

| (3) | semena stročnic ter proizvodi iz njih in stranski proizvodi, vključno z beljakovinskimi koncentrati; |
| --- | --- |

(3)

semena stročnic ter proizvodi iz njih in stranski proizvodi, vključno z beljakovinskimi koncentrati;

| (4) | moka iz gomoljev ter proizvodi iz nje in stranski proizvodi, vključno z beljakovinskimi koncentrati; |
| --- | --- |

(4)

moka iz gomoljev ter proizvodi iz nje in stranski proizvodi, vključno z beljakovinskimi koncentrati;

| (5) | proizvodi in stranski proizvodi iz rib in/ali rakov, vključno z olji; |
| --- | --- |

(5)

proizvodi in stranski proizvodi iz rib in/ali rakov, vključno z olji;

| (6) | moka iz morskih alg in iz nje pridobljeni proizvodi; |
| --- | --- |

(6)

moka iz morskih alg in iz nje pridobljeni proizvodi;

| (7) | krvni proizvodi neprežvekovalcev. |
| --- | --- |

(7)

krvni proizvodi neprežvekovalcev.

Dovoljena je tudi uporaba predelanih živalskih beljakovin iz neprežvekovalcev ter krmnih mešanic, ki vsebujejo takšne beljakovine.“;

se preoblikuje tako:

„Poleg tega je prepovedana uporaba naslednjih surovin:

| — | surovo koruzno olje; |
| --- | --- |

—

surovo koruzno olje;

| — | koruzni gluten; |
| --- | --- |

—

koruzni gluten;

| — | arašidna pogača ali moka; |
| --- | --- |

—

arašidna pogača ali moka;

| — | gorčična semena in beljakovinski proizvodi, ki nastanejo pri njihovi predelavi; |
| --- | --- |

—

gorčična semena in beljakovinski proizvodi, ki nastanejo pri njihovi predelavi;

| — | sezamova semena in beljakovinski proizvodi, ki nastanejo pri njihovi predelavi.“. |
| --- | --- |

—

sezamova semena in beljakovinski proizvodi, ki nastanejo pri njihovi predelavi.“.

Obdobje brez krme je bilo natančneje določeno in se ne nanaša več na zadnji dan hranjenja, temveč na ukinitev obrokov za pitanje. Določeno je bilo tudi, da se lahko živali krmijo z zadostnimi obroki v obdobju po ukinitvi obrokov za pitanje, če je prebavni trakt ob zakolu prazen.

Namen spremembe je pojasniti pravila o hranjenju živali, da se zagotovi, da ob zakolu v prebavnem traktu ni neprebavljenih snovi, in se obenem poskrbi za dobrobit živali. Zato se je zdelo potrebno pojasniti, da se obdobje brez krme nanaša na obroke za pitanje. Ugotovljeno je bilo, da je bilo v nekaterih primerih zaradi strukturnih razlogov treba ukiniti obroke za pitanje za celotni ribnik, v katerem se načrtuje zakol v večjem številu dni, kar pomeni, da bi nekatere živali ostale brez krme do 15/20 dni. Takšno znatno pomanjkljivo krmljenje ne more biti povsem skladno s pravili o dobrobiti živali, poleg tega pa lahko povzroči tudi ohlapnost mišic, zaradi česar se izgubijo značilne lastnosti ZGO, zlasti poleti. Zato je bilo posebej vključeno sklicevanje na ukinitev obroka za pitanje in navedeno, da se živali lahko po potrebi krmijo z zadostnimi obroki, če se upoštevajo zahteve glede neobstoja neprebavljenih snovi v prebavnem traktu.

Naslednji stavek v specifikaciji proizvoda:

„Preden se odrasle ribe pošljejo v predelavo, je treba upoštevati naslednja obdobja brez krme, ki so odvisna od temperature vode in ki se štejejo od dneva po zadnjem dnevu krmljenja:“;

je bil spremenjen tako:

„Preden se odrasle ribe pošljejo v predelavo, je treba upoštevati naslednja obdobja ukinitve obrokov za pitanje, ki so odvisna od temperature vode in ki se štejejo od dneva po zadnjem dnevu krmljenja:“;

in dodan je bil naslednji odstavek:

„V skrbi za večjo dobrobit živali se te lahko krmijo z zadostnimi obroki v obdobju po ukinitvi obrokov za pitanje, če je prebavni trakt ob zakolu prazen.“.

Člen 5(4) – Pakiranje

Naslednji odstavek:

„Končni proizvod je treba prodajati na pladnjih iz polistirena, ovitih s folijo, in/ali v škatlah iz polistirena, ovitih s folijo, in/ali v vakuumski embalaži in/ali v pakiranju v spremenjeni atmosferi (MAP).“;

je bil spremenjen tako:

„Končni proizvod je treba prodajati na pladnjih, ovitih s folijo, in/ali v škatlah iz polistirena, ovitih s folijo in/ali napolnjenih z ledom, in/ali v plastičnih škatlah, ovitih s folijo in/ali napolnjenih z ledom, in/ali v standardnih vakuumskih pakiranjih ali drugih vakuumsko pakiranih embalažah in/ali v pakiranju v spremenjeni atmosferi (MAP).“;

in stavek:

„Ribe, ki se prodajajo cele in/ali brez drobovja, morajo tehtati vsaj 200 g.“;

je bil spremenjen tako:

„Ribe, ki se prodajajo cele in/ali brez drobovja, morajo pred zakolom tehtati vsaj 200 g.“.

Da bi izpolnili zahteve večjih trgovcev na drobno, se je črtalo sklicevanje na material, iz katerega so izdelani pladnji, da se lahko proizvod zapakira na pladnje iz katerega koli materiala, ki je primeren za uporabo, predvideno v veljavni zakonodaji. Dodano je bilo tudi razlagalno pojasnilo glede uporabe ledu, možnosti uporabe plastičnih škatel za večkratno uporabo, da se zmanjša poraba plastike, in vakuumskih embalaž, ki niso standardna vakuumska pakiranja. Nazadnje je bilo pojasnjeno, da se minimalna teža ribe, ki se prodaja cela in/ali brez drobovja, nanaša na težo pred zakolom.

Ta sprememba se nanaša na točko 3.5 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

„Trote del Trentino“

EU št.: PGI-IT-0965-AM02 – 18. september 2020

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Trote del Trentino“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda [v skladu s Prilogo XI]

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi.

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena geografska označba „Trote del Trentino“ se podeli za salmonidne ribe, ki se gojijo na območju proizvodnje iz točke 4 in ki spada v vrsto postrvi šarenke Oncorhynchus mykiss (Walbaum). Postrv mora imeti ob sprostitvi na trg naslednje značilnosti: zelenkast hrbet z rožnato progo na obeh straneh; belkast trebuh; temne pege po telesu ter hrbtni in repni plavuti. Koeficient kondicije ne sme presegati vrednosti 1,25 za ribe, ki tehtajo do 500 gramov, ali vrednosti 1,35 za ribe, ki tehtajo več kot 500 gramov. Skupna vsebnost maščob v mesu ne sme presegati 6 %. Meso je belo ali lososovo rožnato, čvrsto, mehko in pusto, z nežnim okusom po ribi in rahlim, prijetnim vonjem po sladki vodi, brez priokusa po blatu. Kakršne koli neželene arome proizvoda morajo biti omejene, pri čemer vsebnost geosmina ne sme presegati 0,9 μg/kg, mišična čvrstost pa mora imeti vrednost največje natezne sile 4 N ali več.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krmni obroki morajo biti v skladu z zahtevami iz tradicije, ki se zvesto in dosledno upošteva. Zato uporabljena krma ne sme vsebovati gensko spremenjenih surovin.

Poleg tega je prepovedana uporaba naslednjih surovin:

| — | surovo koruzno olje; |
| --- | --- |

—

surovo koruzno olje;

| — | koruzni gluten; |
| --- | --- |

—

koruzni gluten;

| — | arašidna pogača ali moka; |
| --- | --- |

—

arašidna pogača ali moka;

| — | gorčična semena in beljakovinski proizvodi, ki nastanejo pri njihovi predelavi; |
| --- | --- |

—

gorčična semena in beljakovinski proizvodi, ki nastanejo pri njihovi predelavi;

| — | sezamova semena in beljakovinski proizvodi, ki nastanejo pri njihovi predelavi. |
| --- | --- |

—

sezamova semena in beljakovinski proizvodi, ki nastanejo pri njihovi predelavi.

Sestava obrokov mora zadovoljiti potrebe živali v različnih fazah vzrejnega cikla v skladu s cilji specifikacije proizvoda.

Dovoljeni so vsi dodatki, namenjeni za uporabo v živalski krmi v skladu z veljavno zakonodajo. Barvo lososa pri mesu je treba doseči predvsem s karotenoidnim pigmentom astaksantinom in/ali karotenoidi naravnega izvora.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Faze vzreje, ki vključujejo stanja zalege, mladic in odraslih postrvi, ter zakol morajo potekati na območju iz točke 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Končni proizvod je treba prodajati na pladnjih, ovitih s folijo, in/ali v škatlah iz polistirena, ovitih s folijo in/ali napolnjenih z ledom, in/ali v plastičnih škatlah, ovitih s folijo in/ali napolnjenih z ledom, in/ali v standardnih vakuumskih pakiranjih ali drugih vakuumsko pakiranih embalažah in/ali v pakiranju v spremenjeni atmosferi (MAP).

Kar zadeva vrste proizvoda, se postrvi prodajajo kot sveži proizvodi: cele, brez drobovja, v filetih in/ali narezane. Ribe, ki se prodajajo cele in/ali brez drobovja, morajo pred zakolom tehtati vsaj 200 g. Ribe, ki se prodajajo v filetih in/ali narezane, morajo tehtati vsaj 90 g.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na vsakem pakiranju ali posodi mora biti z razločnimi, neizbrisljivimi črkami, ki se jasno razlikujejo od drugega besedila, navedeno besedilo „zaščitena geografska označba“ ali kratica „ZGO“.

To besedilo je treba prevesti v jezik države, v kateri se prodaja proizvod. Prepovedano je dodajanje kakršnih koli opisov, ki niso izrecno določeni.

Na vsakem pakiranju ali posodi mora biti na etiketi ali embalaži jasno prikazan naslednji logotip. Logotip je lahko natisnjen tudi v sivih odtenkih.

Image 1

Na etiketi ali na vsakem posameznem pakiranju mora biti natisnjen tudi evropski simbol ZGO. Na etiketi ali drugi ustrezni oznaki morata biti navedena številka ali referenčna oznaka proizvajalca in/ali serije.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje postrvi z zaščiteno geografsko označbo „Trote del Trentino“ obsega celotno avtonomno pokrajino Trento in občino Bagolino v pokrajini Brescia. Navedeno območje obsega glavne reke v pokrajini Trentino ter njihove doline in pritoke.

5.   Povezava z geografskim območjem

Območje proizvodnje so oblikovala obdobja ledeniške in rečne erozije, ki so se med seboj prekrivala. Z morfološkega vidika gre za pretežno gorato območje z značilnimi dolinami, ki so različno globoko vrezane v geološko podlago in tvorijo vsa drenažna porečja na tem območju. Podnebje na območju proizvodnje postrvi „Trote del Trentino“ je značilno za alpska območja, tj. s pogostimi padavinami, ki v zimskih mesecih pogosto zapadejo kot sneg, in hladnimi poletnimi temperaturami. Za območje so značilni predeli z večnim snegom in ledeniki, s katerih priteka vsa voda za proizvodnjo postrvi. Podnebne in hidrogeološke značilnosti opredeljenega območja, ki jih ni mogoče posnemati ali umetno ustvariti, poskrbijo za posebne značilnosti postrvi „Trote del Trentino“, zaradi katerih ta tako izstopa. V kemični sestavi izvirske vode pokrajine Trentino so vrednosti elementov v sledeh (magnezij, natrij, kalij) pod evropskim povprečjem, zato je voda izjemno primerna za razvoj postrvi. Ribogojnice postrvi v pokrajini Trentino oskrbujejo vodotoki odlične biološke kakovosti, katerih vrednosti EBI (Extended Biotic Index – razširjeni biotski indeks) so višje od 8, kar ustreza razredu kakovosti I ali II.

Razlog za vlogo za priznanje postrvi z zaščiteno geografsko označbo „Trote del Trentino“ je to, da se ta proizvod razlikuje od drugih proizvodov iz iste kategorije po zelo nizkem koeficientu kondicije in vsebnosti maščob. Meso je čvrsto, mehko in pusto, z nežnim okusom po ribi in rahlim, prijetnim vonjem po sladki vodi, brez priokusa po blatu, ki je večkrat značilen za gojene postrvi.

Posebne kakovosti postrvi „Trote del Trentino“ izhajajo zlasti iz značilnosti uporabljene vode, ki je je v izobilju, saj priteka z območja večnega snega in ledenikov, vsebuje veliko kisika ter ima dobre kemijske, fizikalne in biološke lastnosti ter nizko temperaturo, ki je med novembrom in marcem na splošno nižja od 12 °C.

Voda je hladna in ne vsebuje veliko hranilnih snovi, kar vpliva na počasno rast postrvi, zaradi katere je kakovost mesa kljub manjšemu donosu večja, saj sta koeficient kondicije in vsebnost maščob manjša. Zaradi obilnega dotoka vode in strmih pobočij večina ribogojnic postrvi v pokrajini Trentino izkorišča višinsko razliko med ribniki, ki omogoča naravno obogatenost vode s kisikom. Dobra kakovost vode preprečuje širjenje alg in neželenih mikroorganizmov, katerih metaboliti povzročajo neprijeten okus, kot na primer okus po blatu, ki nastane zaradi preveč geosmina.

Zaradi podnebnih razmer na območju in prizadevanj ljudi, ki skrbijo za ribogojnice in jih upravljajo, je postrv „Trote del Trentino“ tesno povezana z geografskim območjem proizvodnje.

Gojenje postrvi „Trote del Trentino“ poteka že zelo dolgo in je zakoreninjeno v dolgoletni tradiciji, ki se je izoblikovala skozi čas. Praksa ribogojstva v ribnikih sega v 19. stoletje, natančneje v leto 1879, ko so v mestu Torbole zgradili obrat za gojenje rib, katerega namen je bil razširiti prakso ribogojstva in ponovno naseliti ribjo zalego postrvi v javne vode. Prve zasebne ribogojnice so bile ustanovljene v mestih Predazzo leta 1891, Giustino leta 1902 in Tione leta 1926, po drugi svetovni vojni pa so jim sledile še mnoge druge. Skozi leta so te ribogojnice vzdrževale ločene plemenske jate, ki so jih od časa do časa osvežili s plemenkami iz drugih ribogojnic ali iz divjega okolja, s čimer so se na zarod prenesle značilne posebnosti gojenega proizvoda.

Ta tradicija se je okrepila z ustanovitvijo združenja Associazione dei Troticoltori Trentini (združenje gojiteljev postrvi v pokrajini Trentino) leta 1975. Združenje je imelo tako pomembno vlogo pri ponovnem zagonu vzreje postrvi na območju proizvodnje, da se je ime „Trote del Trentino“ uveljavilo v gospodinjski in komercialni rabi, kar dokazujejo računi, etikete in oglasno gradivo.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletišču:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali:

neposredno na domači spletni strani ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---