# Službeni list C 465/17.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 465 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.17. studenoga 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 465

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.17. studenoga 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2020.–2021.Dnevne sjednice od 8. do 11. veljače 2021.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2020.–2021.Dnevne sjednice od 8. do 11. veljače 2021.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 9. veljače 2021. |
| 2021/C 465/01 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Nacrt uredbe Komisije o izmjeni uredaba (EU) 2019/424, (EU) 2019/1781, (EU) 2019/2019, (EU) 2019/2020, (EU) 2019/2021, (EU) 2019/2022, (EU) 2019/2023 i (EU) 2019/2024 u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn poslužitelja i proizvoda za pohranu podataka, elektromotora i pogona s promjenjivom brzinom, rashladnih uređaja, izvora svjetlosti i zasebnih predspojnih naprava, elektroničkih zaslona, kućanskih perilica posuđa, kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja i rashladnih uređaja s funkcijom izravne prodaje (D069494/02 – 2020/2917(RPS)) | 2 |
| | srijeda, 10. veljače 2021. |
| 2021/C 465/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2020. (2020/2123(INI)) | 4 |
| 2021/C 465/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (2020/2077(INI)) | 11 |
| 2021/C 465/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o provedbi Direktive 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava (2020/2029(INI)) | 30 |
| 2021/C 465/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o provedbi članka 43. Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (2020/2047(INI)) | 47 |
| 2021/C 465/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o javnom pristupu dokumentima (članak 122. stavak 7. Poslovnika) – Godišnje izvješće za razdoblje od 2016. do 2018. (2019/2198(INI)) | 54 |
| 2021/C 465/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvu unatoč zaposlenju (2019/2188(INI)) | 62 |
| 2021/C 465/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (2020/2864(RSP)) | 82 |
| | četvrtak, 11. veljače 2021. |
| 2021/C 465/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (2019/2202(INI)) | 87 |
| 2021/C 465/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Programu vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost ((2020/2818(RSP))(RSP)) | 110 |
| 2021/C 465/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o sigurnosti nuklearne elektrane u Ostrovecu (Bjelarus) (2021/2511(RSP)) | 123 |
| 2021/C 465/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o humanitarnoj i političkoj situaciji u Jemenu (2021/2539(RSP)) | 126 |
| 2021/C 465/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o situaciji u Mjanmaru (2021/2540(RSP)) | 135 |
| 2021/C 465/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Ruandi, slučaj Paula Rusesabagine (2021/2543(RSP)) | 143 |
| 2021/C 465/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o stanju ljudskih prava u Kazahstanu (2021/2544(RSP)) | 147 |
| 2021/C 465/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o političkoj situaciji u Ugandi (2021/2545(RSP)) | 154 |
| 2021/C 465/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o predstojećim izazovima u području prava žena u Europi: više od 25 godina od donošenja Pekinške deklaracije i platforme za djelovanje (2021/2509(RSP)) | 160 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 9. veljače 2021.

2021/C 465/01

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Nacrt uredbe Komisije o izmjeni uredaba (EU) 2019/424, (EU) 2019/1781, (EU) 2019/2019, (EU) 2019/2020, (EU) 2019/2021, (EU) 2019/2022, (EU) 2019/2023 i (EU) 2019/2024 u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn poslužitelja i proizvoda za pohranu podataka, elektromotora i pogona s promjenjivom brzinom, rashladnih uređaja, izvora svjetlosti i zasebnih predspojnih naprava, elektroničkih zaslona, kućanskih perilica posuđa, kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja i rashladnih uređaja s funkcijom izravne prodaje (D069494/02 – 2020/2917(RPS))

2

srijeda, 10. veljače 2021.

2021/C 465/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2020. (2020/2123(INI))

4

2021/C 465/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (2020/2077(INI))

11

2021/C 465/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o provedbi Direktive 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava (2020/2029(INI))

30

2021/C 465/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o provedbi članka 43. Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (2020/2047(INI))

47

2021/C 465/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o javnom pristupu dokumentima (članak 122. stavak 7. Poslovnika) – Godišnje izvješće za razdoblje od 2016. do 2018. (2019/2198(INI))

54

2021/C 465/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvu unatoč zaposlenju (2019/2188(INI))

62

2021/C 465/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (2020/2864(RSP))

82

četvrtak, 11. veljače 2021.

2021/C 465/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (2019/2202(INI))

87

2021/C 465/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Programu vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost ((2020/2818(RSP))(RSP))

110

2021/C 465/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o sigurnosti nuklearne elektrane u Ostrovecu (Bjelarus) (2021/2511(RSP))

123

2021/C 465/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o humanitarnoj i političkoj situaciji u Jemenu (2021/2539(RSP))

126

2021/C 465/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o situaciji u Mjanmaru (2021/2540(RSP))

135

2021/C 465/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Ruandi, slučaj Paula Rusesabagine (2021/2543(RSP))

143

2021/C 465/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o stanju ljudskih prava u Kazahstanu (2021/2544(RSP))

147

2021/C 465/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o političkoj situaciji u Ugandi (2021/2545(RSP))

154

2021/C 465/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o predstojećim izazovima u području prava žena u Europi: više od 25 godina od donošenja Pekinške deklaracije i platforme za djelovanje (2021/2509(RSP))

160

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | ZAJEDNIČKE IZJAVE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 9. veljače 2021. |
| 2021/C 465/18 | Odluka Europskog parlamenta od 9. veljače 2021. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Álvaru Amaru (2019/2150(IMM)) | 170 |

II.   Informacije

ZAJEDNIČKE IZJAVE

Europski parlament

utorak, 9. veljače 2021.

2021/C 465/18

Odluka Europskog parlamenta od 9. veljače 2021. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Álvaru Amaru (2019/2150(IMM))

170

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 9. veljače 2021. |
| 2021/C 465/19 | Odluka Europskog parlamenta od 9. veljače 2021. o prijedlogu Europske središnje banke za imenovanje potpredsjednika nadzornog odbora Europske središnje banke (N9-0080/2020 – C9-0425/2020 – 2020/0910(NLE)) | 172 |
| 2021/C 465/20 | P9_TA(2021)0032Nadzor nabave i posjedovanja oružja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. veljače 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o nadzoru nabave i posjedovanja oružja (kodificirani tekst) (COM(2020)0048 – C9-0017/2020 – 2020/0029(COD))P9_TC1-COD(2020)0029Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. veljače 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o nadzoru nabave i posjedovanja oružja (kodificirani tekst) | 174 |
| 2021/C 465/21 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. siječnja 2021. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu iznosa potpore Unije ruralnom razvoju u godini 2021. (C(2021)00188 – 2021/2517(DEA)) | 175 |
| 2021/C 465/22 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 27. siječnja 2021. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/884 o odstupanju za 2020. od Delegirane uredbe (EU) 2017/891 u pogledu sektora voća i povrća te od Delegirane uredbe (EU) 2016/1149 u pogledu sektora vina u vezi s pandemijom bolesti COVID-19 i o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2016/1149 (C(2021)00371 – 2021/2530(DEA)) | 176 |
| 2021/C 465/23 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. prosinca 2020. o izmjeni tehničkih standarda utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) 2016/2251 u pogledu vremena početka primjene određenih postupaka za upravljanje rizikom za potrebe razmjene kolaterala (C(2020)9147 – 2020/2942(DEA)) | 178 |
| 2021/C 465/24 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. prosinca 2020. o izmjeni regulatornih tehničkih standarda utvrđenih u delegiranim uredbama (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 i (EU) 2016/1178 u pogledu datuma od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke za određene vrste ugovora (C(2020)9148 – 2020/2943(DEA)) | 180 |
| | srijeda, 10. veljače 2021. |
| 2021/C 465/25 | P9_TA(2021)0038Uspostava Mehanizma za oporavak i otpornost ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (COM(2020)0408 – C9-0150/2020 – 2020/0104(COD))P9_TC1-COD(2020)0104Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. veljače 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost | 182 |
| | četvrtak, 11. veljače 2021. |
| 2021/C 465/26 | P9_TA(2021)0046Tržišta financijskih instrumenata***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU u pogledu zahtjeva za informacije, upravljanja proizvodima i ograničenja pozicija radi potpore oporavku od pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))P9_TC1-COD(2020)0152Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. veljače 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU u pogledu zahtjeva za informacije, upravljanja proizvodima i ograničenja pozicija, i direktiva 2013/36/EU i (EU) 2019/878 u pogledu njihove primjene na investicijska društva, radi potpore oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19 | 185 |
| 2021/C 465/27 | P9_TA(2021)0047Prospekt EU-a za oporavak i ciljane prilagodbe za financijske posrednike radi potpore oporavku od pandemije bolesti COVID-19 ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 u pogledu prospekta EU-a za oporavak i ciljanih prilagodbi za financijske posrednike radi potpore oporavku od pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0281 – C9-0206/2020 – 2020/0155(COD))P9_TC1-COD(2020)0155Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. veljače 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 u pogledu prospekta EU-a za oporavak i ciljanih prilagodbi za financijske posrednike i Direktive 2004/109/EZ u pogledu upotrebe jedinstvenog elektroničkog formata za izvještavanje za godišnje financijske izvještaje, radi potpore oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19 | 186 |
| 2021/C 465/28 | P9_TA(2021)0048Obveza iskorištenosti slotova u zračnim lukama Unije: privremeno ublažavanje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 u pogledu privremenog ublažavanja obveze iskorištenosti slotova u zračnim lukama Zajednice zbog pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0818 – C9-0420/2020 – 2020/0358(COD))P9_TC1-COD(2020)0358Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. veljače 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 u pogledu privremenog oslobođenja od pravilâ o iskorištavanju slotova u zračnim lukama Unije zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 | 188 |
| 2021/C 465/29 | P9_TA(2021)0049Privremene mjere u pogledu valjanosti certifikata i licencija (Omnibus II) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih i privremenih mjera zbog pandemije bolesti COVID-19 u odnosu na obnovu ili produljenje određenih svjedodžbi, zapisnika, potvrda, rješenja, dozvola, licencija i uvjerenja te na odgodu određenih periodičnih provjera i periodičnog osposobljavanja u određenim područjima zakonodavstva o prometu, za referentna razdoblja koja slijede nakon razdoblja iz Uredbe (EU) 2020/698 (COM(2021)0025 – C9-0004/2021 – 2021/0012(COD))P9_TC1-COD(2021)0012Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. veljače 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih i privremenih mjera zbog nejenjavanja krize uzrokovane bolešću COVID-19 u pogledu obnove ili produljenja određenih potvrda, dozvola i ovlaštenja, odgode određenih redovnih provjera i redovnih osposobljavanja u određenim područjima zakonodavstva o prometu te produljenja određenih razdoblja iz Uredbe (EU) 2020/698 | 189 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 9. veljače 2021.

2021/C 465/19

Odluka Europskog parlamenta od 9. veljače 2021. o prijedlogu Europske središnje banke za imenovanje potpredsjednika nadzornog odbora Europske središnje banke (N9-0080/2020 – C9-0425/2020 – 2020/0910(NLE))

172

2021/C 465/20

P9_TA(2021)0032Nadzor nabave i posjedovanja oružja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. veljače 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o nadzoru nabave i posjedovanja oružja (kodificirani tekst) (COM(2020)0048 – C9-0017/2020 – 2020/0029(COD))P9_TC1-COD(2020)0029Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. veljače 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o nadzoru nabave i posjedovanja oružja (kodificirani tekst)

174

2021/C 465/21

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. siječnja 2021. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu iznosa potpore Unije ruralnom razvoju u godini 2021. (C(2021)00188 – 2021/2517(DEA))

175

2021/C 465/22

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 27. siječnja 2021. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/884 o odstupanju za 2020. od Delegirane uredbe (EU) 2017/891 u pogledu sektora voća i povrća te od Delegirane uredbe (EU) 2016/1149 u pogledu sektora vina u vezi s pandemijom bolesti COVID-19 i o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2016/1149 (C(2021)00371 – 2021/2530(DEA))

176

2021/C 465/23

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. prosinca 2020. o izmjeni tehničkih standarda utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) 2016/2251 u pogledu vremena početka primjene određenih postupaka za upravljanje rizikom za potrebe razmjene kolaterala (C(2020)9147 – 2020/2942(DEA))

178

2021/C 465/24

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. prosinca 2020. o izmjeni regulatornih tehničkih standarda utvrđenih u delegiranim uredbama (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 i (EU) 2016/1178 u pogledu datuma od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke za određene vrste ugovora (C(2020)9148 – 2020/2943(DEA))

180

srijeda, 10. veljače 2021.

2021/C 465/25

P9_TA(2021)0038Uspostava Mehanizma za oporavak i otpornost ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (COM(2020)0408 – C9-0150/2020 – 2020/0104(COD))P9_TC1-COD(2020)0104Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. veljače 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost

182

četvrtak, 11. veljače 2021.

2021/C 465/26

P9_TA(2021)0046Tržišta financijskih instrumenata***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU u pogledu zahtjeva za informacije, upravljanja proizvodima i ograničenja pozicija radi potpore oporavku od pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))P9_TC1-COD(2020)0152Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. veljače 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU u pogledu zahtjeva za informacije, upravljanja proizvodima i ograničenja pozicija, i direktiva 2013/36/EU i (EU) 2019/878 u pogledu njihove primjene na investicijska društva, radi potpore oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19

185

2021/C 465/27

P9_TA(2021)0047Prospekt EU-a za oporavak i ciljane prilagodbe za financijske posrednike radi potpore oporavku od pandemije bolesti COVID-19 ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 u pogledu prospekta EU-a za oporavak i ciljanih prilagodbi za financijske posrednike radi potpore oporavku od pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0281 – C9-0206/2020 – 2020/0155(COD))P9_TC1-COD(2020)0155Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. veljače 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 u pogledu prospekta EU-a za oporavak i ciljanih prilagodbi za financijske posrednike i Direktive 2004/109/EZ u pogledu upotrebe jedinstvenog elektroničkog formata za izvještavanje za godišnje financijske izvještaje, radi potpore oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19

186

2021/C 465/28

P9_TA(2021)0048Obveza iskorištenosti slotova u zračnim lukama Unije: privremeno ublažavanje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 u pogledu privremenog ublažavanja obveze iskorištenosti slotova u zračnim lukama Zajednice zbog pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0818 – C9-0420/2020 – 2020/0358(COD))P9_TC1-COD(2020)0358Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. veljače 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 u pogledu privremenog oslobođenja od pravilâ o iskorištavanju slotova u zračnim lukama Unije zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19

188

2021/C 465/29

P9_TA(2021)0049Privremene mjere u pogledu valjanosti certifikata i licencija (Omnibus II) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih i privremenih mjera zbog pandemije bolesti COVID-19 u odnosu na obnovu ili produljenje određenih svjedodžbi, zapisnika, potvrda, rješenja, dozvola, licencija i uvjerenja te na odgodu određenih periodičnih provjera i periodičnog osposobljavanja u određenim područjima zakonodavstva o prometu, za referentna razdoblja koja slijede nakon razdoblja iz Uredbe (EU) 2020/698 (COM(2021)0025 – C9-0004/2021 – 2021/0012(COD))P9_TC1-COD(2021)0012Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. veljače 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih i privremenih mjera zbog nejenjavanja krize uzrokovane bolešću COVID-19 u pogledu obnove ili produljenja određenih potvrda, dozvola i ovlaštenja, odgode određenih redovnih provjera i redovnih osposobljavanja u određenim područjima zakonodavstva o prometu te produljenja određenih razdoblja iz Uredbe (EU) 2020/698

189

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

17.11.2021

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 465/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2020.–2021.

Dnevne sjednice od 8. do 11. veljače 2021.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 9. veljače 2021.

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/2

---

P9_TA(2021)0033

Neulaganje prigovora na provedbenu mjeru: ekološki dizajn proizvoda povezanih s energijom

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Nacrt uredbe Komisije o izmjeni uredaba (EU) 2019/424, (EU) 2019/1781, (EU) 2019/2019, (EU) 2019/2020, (EU) 2019/2021, (EU) 2019/2022, (EU) 2019/2023 i (EU) 2019/2024 u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn poslužitelja i proizvoda za pohranu podataka, elektromotora i pogona s promjenjivom brzinom, rashladnih uređaja, izvora svjetlosti i zasebnih predspojnih naprava, elektroničkih zaslona, kućanskih perilica posuđa, kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja i rashladnih uređaja s funkcijom izravne prodaje (D069494/02 – 2020/2917(RPS))

(2021/C 465/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije o izmjeni uredaba (EU) 2019/424, (EU) 2019/1781, (EU) 2019/2019, (EU) 2019/2020, (EU) 2019/2021, (EU) 2019/2022, (EU) 2019/2023 i (EU) 2019/2024 u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn poslužitelja i proizvoda za pohranu podataka, elektromotora i pogona s promjenjivom brzinom, rashladnih uređaja, izvora svjetlosti i zasebnih predspojnih naprava, elektroničkih zaslona, kućanskih perilica posuđa, kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja i rashladnih uređaja s funkcijom izravne prodaje (D069494/02, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije o izmjeni uredaba (EU) 2019/424, (EU) 2019/1781, (EU) 2019/2019, (EU) 2019/2020, (EU) 2019/2021, (EU) 2019/2022, (EU) 2019/2023 i (EU) 2019/2024 u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn poslužitelja i proizvoda za pohranu podataka, elektromotora i pogona s promjenjivom brzinom, rashladnih uređaja, izvora svjetlosti i zasebnih predspojnih naprava, elektroničkih zaslona, kućanskih perilica posuđa, kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja i rashladnih uređaja s funkcijom izravne prodaje (D069494/02,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (1), a posebno njezin članak 15. stavak 1., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (1), a posebno njezin članak 15. stavak 1.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje koje je 11. studenog 2020. dao odbor iz članka 19. stavka 1. Direktive 2009/125/EZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje koje je 11. studenog 2020. dao odbor iz članka 19. stavka 1. Direktive 2009/125/EZ,

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 14. prosinca 2020. kojim se od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Nacrt uredbe Komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 14. prosinca 2020. kojim se od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Nacrt uredbe Komisije,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 28. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 28. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 5.a stavak 3. Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5.a stavak 3. Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (2),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavak 4. točku (d) i članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavak 4. točku (d) i članak 111. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke koju je podnio Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke koju je podnio Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir da nisu uloženi nikakvi prigovori tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 9. veljače 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da nisu uloženi nikakvi prigovori tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 9. veljače 2021.,

| A. | budući da je 5. prosinca 2020. Komisija proslijedila Parlamentu Nacrt uredbe Komisije, čime je započeo rok za nadzor u kojem Parlament može uložiti prigovor na tu uredbu; |
| --- | --- |

A.

budući da je 5. prosinca 2020. Komisija proslijedila Parlamentu Nacrt uredbe Komisije, čime je započeo rok za nadzor u kojem Parlament može uložiti prigovor na tu uredbu;

| B. | budući da je Komisija 2019. donijela uredbe (EU) 2019/424 (3), (EU) 2019/1781 (4), (EU) 2019/2019 (5), (EU) 2019/2020 (6), (EU) 2019/2021 (7), (EU) 2019/2022 (8), (EU) 2019/2023 (9) i (EU) 2019/2024 (10) („izmijenjene uredbe”) u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn poslužitelja i proizvoda za pohranu podataka, elektromotora i pogona s promjenjivom brzinom, rashladnih uređaja, izvora svjetlosti i zasebnih predspojnih naprava, elektroničkih zaslona, kućanskih perilica posuđa, kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja i rashladnih uređaja s funkcijom izravne prodaje; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija 2019. donijela uredbe (EU) 2019/424 (3), (EU) 2019/1781 (4), (EU) 2019/2019 (5), (EU) 2019/2020 (6), (EU) 2019/2021 (7), (EU) 2019/2022 (8), (EU) 2019/2023 (9) i (EU) 2019/2024 (10) („izmijenjene uredbe”) u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn poslužitelja i proizvoda za pohranu podataka, elektromotora i pogona s promjenjivom brzinom, rashladnih uređaja, izvora svjetlosti i zasebnih predspojnih naprava, elektroničkih zaslona, kućanskih perilica posuđa, kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja i rashladnih uređaja s funkcijom izravne prodaje;

| C. | budući da su otkriveni tehnički problemi, koji bi ugrozili pravilnu provedbu izmijenjenih uredbi kad se počnu primjenjivati 2021.; budući da je Komisija stoga pripremila nacrt uredbe kako bi se riješili ti tehnički problemi te pojasnile i uskladile određene odredbe u izmijenjenim uredbama; budući da se, među ostalim, Nacrtom uredbe Komisije pruža zajednička definicija „deklarirane vrijednosti”, kako bi se pojasnile vrijednosti koje treba dostaviti tijelima za nadzor tržišta u svrhu provjere usklađenosti i posebno fizičkog ispitivanja; |
| --- | --- |

C.

budući da su otkriveni tehnički problemi, koji bi ugrozili pravilnu provedbu izmijenjenih uredbi kad se počnu primjenjivati 2021.; budući da je Komisija stoga pripremila nacrt uredbe kako bi se riješili ti tehnički problemi te pojasnile i uskladile određene odredbe u izmijenjenim uredbama; budući da se, među ostalim, Nacrtom uredbe Komisije pruža zajednička definicija „deklarirane vrijednosti”, kako bi se pojasnile vrijednosti koje treba dostaviti tijelima za nadzor tržišta u svrhu provjere usklađenosti i posebno fizičkog ispitivanja;

| D. | budući da bi Nacrt uredbe Komisije trebao stupiti na snagu do 1. ožujka 2021. kako bi se izmjene izmijenjenih uredbi počele primjenjivati istog datuma kao i većina izmijenjenih uredbi; |
| --- | --- |

D.

budući da bi Nacrt uredbe Komisije trebao stupiti na snagu do 1. ožujka 2021. kako bi se izmjene izmijenjenih uredbi počele primjenjivati istog datuma kao i većina izmijenjenih uredbi;

| E. | budući da se ova Odluka donosi kao iznimna mjera kako bi se izbjeglo razdoblje pravne nesigurnosti za dionike koji se moraju pridržavati zahtjeva utvrđenih u izmijenjenim uredbama; |
| --- | --- |

E.

budući da se ova Odluka donosi kao iznimna mjera kako bi se izbjeglo razdoblje pravne nesigurnosti za dionike koji se moraju pridržavati zahtjeva utvrđenih u izmijenjenim uredbama;

| 1. | izjavljuje da neće ulagati prigovor na nacrt Uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Komisiji i, radi obavijesti, Vijeću. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 285, 31.10.2009., str. 10.

(2)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

(3)  Uredba Komisije (EU) 2019/424 od 15. ožujka 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn poslužitelja i proizvoda za pohranu podataka u skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 617/2013 (SL L 74, 18.3.2019., str. 46.).

(4)  Uredba Komisije (EU) 2019/1781 оd 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn za elektromotore i pogone s promjenjivom brzinom u skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 641/2009 u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn samostalnih cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice i cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice integriranih u proizvode i o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 640/2009 (SL L 272, 25.10.2019., str. 74.).

(5)  Uredba Komisije (EU) 2019/2019 od 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn rashladnih uređaja u skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 643/2009 (SL L 315, 5.12.2019., str. 187.).

(6)  Uredba Komisije (EU) 2019/2020 od 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn za izvore svjetlosti i zasebne predspojne naprave u skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Komisije (EZ) br. 244/2009, (EZ) br. 245/2009 i (EU) br. 1194/2012 (SL L 315, 5.12.2019., str. 209.).

(7)  Uredba Komisije (EU) 2019/2021 оd 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn elektroničkih zaslona u skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 1275/2008 i o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 642/2009 (SL L 315, 5.12.2019., str. 241.).

(8)  Uredba Komisije (EU) 2019/2022 оd 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn kućanskih perilica posuđa u skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 1275/2008 te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EU) br. 1016/2010 (SL L 315, 5.12.2019., str. 267.).

(9)  Uredba Komisije (EU) 2019/2023 оd 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn kućanskih perilica rublja i kućanskih perilica-sušilica rublja u skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 1275/2008 te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EU) br. 1015/2010 (SL L 315, 5.12.2019., str. 285.).

(10)  Uredba Komisije (EU) 2019/2024 od 1. listopada 2019. o utvrđivanju zahtjeva za ekološki dizajn rashladnih uređaja s funkcijom izravne prodaje u skladu s Direktivom 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 315, 5.12.2019., str. 313.).

---

srijeda, 10. veljače 2021.

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/4

---

P9_TA(2021)0039

Europska središnja banka – Godišnje izvješće za 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2020. (2020/2123(INI))

(2021/C 465/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke (ESB) za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke (ESB) za 2019.,

| — | uzimajući u obzir ESB-ove „Povratne informacije o doprinosu Europskog parlamenta u njegovoj rezoluciji o Godišnjem izvješću ESB-a za 2018.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ESB-ove „Povratne informacije o doprinosu Europskog parlamenta u njegovoj rezoluciji o Godišnjem izvješću ESB-a za 2018.”,

| — | uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i ESB-a, a posebno njegove članke 15. i 21., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i ESB-a, a posebno njegove članke 15. i 21.,

| — | uzimajući u obzir članak 123., članak 127. stavke 1., 2. i 5., članak 130., članak 132. i članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123., članak 127. stavke 1., 2. i 5., članak 130., članak 132. i članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir makroekonomske projekcije službi Eurosustava za europodručje i mjere koje je Upravno vijeće ESB-a donijelo 4. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir makroekonomske projekcije službi Eurosustava za europodručje i mjere koje je Upravno vijeće ESB-a donijelo 4. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir ESB-ovo istraživanje o pristupu financiranju za poduzeća u europodručju za razdoblje listopad 2019. – ožujak 2020., objavljeno 8. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ESB-ovo istraživanje o pristupu financiranju za poduzeća u europodručju za razdoblje listopad 2019. – ožujak 2020., objavljeno 8. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir makroekonomske projekcije službi ESB-a za europodručje objavljene 10. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir makroekonomske projekcije službi ESB-a za europodručje objavljene 10. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir monetarne dijaloge s predsjednicom Europske središnje banke Christine Lagarde održane 6. veljače i 8. lipnja 2020. te 28. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir monetarne dijaloge s predsjednicom Europske središnje banke Christine Lagarde održane 6. veljače i 8. lipnja 2020. te 28. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 28. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 28. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (1),

| — | uzimajući u obzir povremenu publikaciju br. 247 radne skupine ESB-a za kriptovalute objavljenu u rujnu 2020. pod nazivom „Stablecoins: Implications for monetary policy, financial stability, market infrastructure and payments, and banking supervision in the euro area” (Stablecoin: implikacije za monetarnu politiku, financijsku stabilnost, tržišnu infrastrukturu i plaćanja te bankarski nadzor u europodručju) (neslužbeni prijevod), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povremenu publikaciju br. 247 radne skupine ESB-a za kriptovalute objavljenu u rujnu 2020. pod nazivom „Stablecoins: Implications for monetary policy, financial stability, market infrastructure and payments, and banking supervision in the euro area” (Stablecoin: implikacije za monetarnu politiku, financijsku stabilnost, tržišnu infrastrukturu i plaćanja te bankarski nadzor u europodručju) (neslužbeni prijevod),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u kandidaturama u području ekonomske i monetarne politike EU-a (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u kandidaturama u području ekonomske i monetarne politike EU-a (2),

| — | uzimajući u obzir izvješće ESB-a iz listopada 2020. o digitalnom euru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće ESB-a iz listopada 2020. o digitalnom euru,

| — | uzimajući u obzir povremenu publikaciju br. 201 iz studenoga 2017. naslovljenu „The use of cash by households in the euro area” (Uporaba gotovine u kućanstvima u europodručju) (neslužbeni prijevod), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povremenu publikaciju br. 201 iz studenoga 2017. naslovljenu „The use of cash by households in the euro area” (Uporaba gotovine u kućanstvima u europodručju) (neslužbeni prijevod),

| — | uzimajući u obzir ažuriranje ESB-ove Izjave o okolišu iz 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ažuriranje ESB-ove Izjave o okolišu iz 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 142. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 142. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0002/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0002/2021),

| A. | budući da se u Komisijinoj ljetnoj gospodarskoj prognozi 2020., uzimajući u obzir gospodarske šokove uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, predviđa da će se gospodarstvo europodručja 2020. smanjiti za 8,7 % te 2021. povećati za 6,1 %, dok će se gospodarstvo EU-27 2020. smanjiti za 8,3 % te 2021. povećati za 5,8 %; |
| --- | --- |

A.

budući da se u Komisijinoj ljetnoj gospodarskoj prognozi 2020., uzimajući u obzir gospodarske šokove uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, predviđa da će se gospodarstvo europodručja 2020. smanjiti za 8,7 % te 2021. povećati za 6,1 %, dok će se gospodarstvo EU-27 2020. smanjiti za 8,3 % te 2021. povećati za 5,8 %;

| B. | budući da će prema makroekonomskim projekcijama službi ESB-a iz rujna 2020. godišnja inflacija harmoniziranog indeksa potrošačkih cijena (HICP) u europodručju 2020. u prosjeku biti 0,3 %, 2021. 1,0 % te 2022. godine 1,3 %, dok projekcije inflacije pokazuju značajne varijacije diljem europodručja; |
| --- | --- |

B.

budući da će prema makroekonomskim projekcijama službi ESB-a iz rujna 2020. godišnja inflacija harmoniziranog indeksa potrošačkih cijena (HICP) u europodručju 2020. u prosjeku biti 0,3 %, 2021. 1,0 % te 2022. godine 1,3 %, dok projekcije inflacije pokazuju značajne varijacije diljem europodručja;

| C. | budući da je, prema Eurostatu, stopa nezaposlenosti u kolovozu 2020. iznosila 7,4 % u EU-u te 8,1 % u europodručju; budući da se očekuje porast stope nezaposlenosti; budući da se stopa nezaposlenosti razlikuje diljem EU-a; budući da su i dalje prisutne znatne regionalne nejednakosti u stopama nezaposlenosti kako unutar država članica tako i među njima; budući da je visoka stopa nezaposlenosti mladih i dalje ozbiljan problem koji se treba riješiti u EU-u; |
| --- | --- |

C.

budući da je, prema Eurostatu, stopa nezaposlenosti u kolovozu 2020. iznosila 7,4 % u EU-u te 8,1 % u europodručju; budući da se očekuje porast stope nezaposlenosti; budući da se stopa nezaposlenosti razlikuje diljem EU-a; budući da su i dalje prisutne znatne regionalne nejednakosti u stopama nezaposlenosti kako unutar država članica tako i među njima; budući da je visoka stopa nezaposlenosti mladih i dalje ozbiljan problem koji se treba riješiti u EU-u;

| D. | budući da podaci ESB-a o harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena (HICP) za 2020. godinu pokazuju deflacijski učinak u nekoliko država članica zbog krize uzrokovane bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

D.

budući da podaci ESB-a o harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena (HICP) za 2020. godinu pokazuju deflacijski učinak u nekoliko država članica zbog krize uzrokovane bolesti COVID-19;

| E. | budući da projekcije ESB-a iz rujna za realni globalni BDP (isključujući europodručje) pokazuju pad od 3,7 % u 2020. godini, što će biti popraćeno oporavkom od 6,2 % u 2021. te 3,8 % u 2022. godini; |
| --- | --- |

E.

budući da projekcije ESB-a iz rujna za realni globalni BDP (isključujući europodručje) pokazuju pad od 3,7 % u 2020. godini, što će biti popraćeno oporavkom od 6,2 % u 2021. te 3,8 % u 2022. godini;

| F. | budući da je, unatoč kontinuiranim pozivima Europskog parlamenta da im se dostavi rodno ujednačen uži popis od najmanje dva imena za pozicije u Izvršnom odboru ESB-a, uži popis za imenovanje novog člana Izvršnog odbora koji će zamijeniti Yvesa Merscha sadržavao samo muškarce; budući da su žene i dalje izrazito nedovoljno zastupljene u Upravnom vijeću ESB-a; |
| --- | --- |

F.

budući da je, unatoč kontinuiranim pozivima Europskog parlamenta da im se dostavi rodno ujednačen uži popis od najmanje dva imena za pozicije u Izvršnom odboru ESB-a, uži popis za imenovanje novog člana Izvršnog odbora koji će zamijeniti Yvesa Merscha sadržavao samo muškarce; budući da su žene i dalje izrazito nedovoljno zastupljene u Upravnom vijeću ESB-a;

| G. | budući da je neto dobit ESB-a 2019. iznosila 2,366 milijardi EUR, u odnosu na 1,575 milijardi EUR 2018. godine; budući da se to povećanje uglavnom može pripisati povećanju neto kamatnog prihoda u portfelju američkog dolara i portfelju programa kupnje vrijednosnih papira (APP); |
| --- | --- |

G.

budući da je neto dobit ESB-a 2019. iznosila 2,366 milijardi EUR, u odnosu na 1,575 milijardi EUR 2018. godine; budući da se to povećanje uglavnom može pripisati povećanju neto kamatnog prihoda u portfelju američkog dolara i portfelju programa kupnje vrijednosnih papira (APP);

| H. | budući da je na kraju 2019. veličina bilance Eurosustava dosegnula visokih 4 671 425 milijuna EUR, što je druga najveća razina bilance u povijesti nakon razine iz 2018.; |
| --- | --- |

H.

budući da je na kraju 2019. veličina bilance Eurosustava dosegnula visokih 4 671 425 milijuna EUR, što je druga najveća razina bilance u povijesti nakon razine iz 2018.;

| I. | budući da mala i srednja poduzeća, koja su i dalje glavni oslonac gospodarstva i društava EU-a i koja poboljšavaju gospodarsku i socijalnu koheziju, trebaju daljnju podršku; |
| --- | --- |

I.

budući da mala i srednja poduzeća, koja su i dalje glavni oslonac gospodarstva i društava EU-a i koja poboljšavaju gospodarsku i socijalnu koheziju, trebaju daljnju podršku;

| J. | budući da je kriza uzrokovana bolesti COVID-19 imala ozbiljan učinak na MSP-ove; budući da su razvoji u općenitim gospodarskim izgledima negativno utjecali na njihov pristup financiranju; |
| --- | --- |

J.

budući da je kriza uzrokovana bolesti COVID-19 imala ozbiljan učinak na MSP-ove; budući da su razvoji u općenitim gospodarskim izgledima negativno utjecali na njihov pristup financiranju;

| K. | budući da UFEU definira mandat ESB-a kao održavanje stabilnosti cijena i pružanje podrške općenitim gospodarskim politikama u Uniji, s ciljem doprinosa postizanju ciljeva Unije; |
| --- | --- |

K.

budući da UFEU definira mandat ESB-a kao održavanje stabilnosti cijena i pružanje podrške općenitim gospodarskim politikama u Uniji, s ciljem doprinosa postizanju ciljeva Unije;

| L. | budući da se EU obvezao na klimatsku neutralnost do 2050. i da je zadaća ESB-a da mu u tome pomogne; budući da misije ESB-a nisu ograničene na stabilnost cijena, već uključuju i sigurnost i stabilnost bankarskog sustava te stabilnost financijskog sustava; |
| --- | --- |

L.

budući da se EU obvezao na klimatsku neutralnost do 2050. i da je zadaća ESB-a da mu u tome pomogne; budući da misije ESB-a nisu ograničene na stabilnost cijena, već uključuju i sigurnost i stabilnost bankarskog sustava te stabilnost financijskog sustava;

| M. | budući da je, prema istraživanju Eurobarometra iz studenoga 2019., podrška javnosti europskoj gospodarskoj i monetarnoj uniji s jedinstvenom valutom, eurom, iznosila 62 % u 2019. godini; |
| --- | --- |

M.

budući da je, prema istraživanju Eurobarometra iz studenoga 2019., podrška javnosti europskoj gospodarskoj i monetarnoj uniji s jedinstvenom valutom, eurom, iznosila 62 % u 2019. godini;

| N. | budući da je 18. ožujka 2020. ESB objavio hitni program kupnje zbog pandemije (Pandemic Emergency Purchase Programme, PEPP) kao novi privremeni program za kupnju vrijednosnih papira za javni i privatni sektor s omotnicom u iznosu od 750 milijardi EUR da bi se suzbili rizici vezani uz transmisiju monetarne politike u europodručju uzrokovani pandemijom koronavirusa; |
| --- | --- |

N.

budući da je 18. ožujka 2020. ESB objavio hitni program kupnje zbog pandemije (Pandemic Emergency Purchase Programme, PEPP) kao novi privremeni program za kupnju vrijednosnih papira za javni i privatni sektor s omotnicom u iznosu od 750 milijardi EUR da bi se suzbili rizici vezani uz transmisiju monetarne politike u europodručju uzrokovani pandemijom koronavirusa;

| O. | budući da je 4. lipnja 2020. Upravno vijeće ESB-a odlučilo da će povećati omotnicu programa PEPP na 1,35 trilijuna EUR, proširiti horizont za neto kupnje unutar programa PEPP najmanje do kraja lipnja 2021. i da će plaćanja glavnice koja dospijevaju unutar programa PEPP biti ponovno uložena najmanje do kraja 2022.; napominje, štoviše, da će se neto kupnje u okviru programa kupnje vrijednosnih papira (APP) nastaviti na mjesečnoj stopi od 20 milijardi EUR, zajedno s kupnjama u okviru privremene omotnice od dodatnih 120 milijardi EUR do kraja 2020.; |
| --- | --- |

O.

budući da je 4. lipnja 2020. Upravno vijeće ESB-a odlučilo da će povećati omotnicu programa PEPP na 1,35 trilijuna EUR, proširiti horizont za neto kupnje unutar programa PEPP najmanje do kraja lipnja 2021. i da će plaćanja glavnice koja dospijevaju unutar programa PEPP biti ponovno uložena najmanje do kraja 2022.; napominje, štoviše, da će se neto kupnje u okviru programa kupnje vrijednosnih papira (APP) nastaviti na mjesečnoj stopi od 20 milijardi EUR, zajedno s kupnjama u okviru privremene omotnice od dodatnih 120 milijardi EUR do kraja 2020.;

| P. | budući da su poduzete druge mjere politike za pružanje likvidnosti, kao što su ciljane operacije dugoročnijeg financiranja (TLTRO III) i PELTRO, linija za likvidnost u slučaju pandemije; |
| --- | --- |

P.

budući da su poduzete druge mjere politike za pružanje likvidnosti, kao što su ciljane operacije dugoročnijeg financiranja (TLTRO III) i PELTRO, linija za likvidnost u slučaju pandemije;

| Q. | budući da europski sustav osiguranja depozita znatno kasni unatoč prijedlozima Komisije i ESB-a da se hitno zaštite depoziti na razini EU-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da europski sustav osiguranja depozita znatno kasni unatoč prijedlozima Komisije i ESB-a da se hitno zaštite depoziti na razini EU-a;

Opći pregled

| 1. | pozdravlja ulogu ESB-a u zaštiti stabilnosti eura; ističe da je statutarna neovisnost ESB-a, kako je utvrđeno u Ugovorima, preduvjet da bi ESB mogao ostvariti svoj mandat i zaštititi svoju demokratsku legitimnost; napominje da neovisnost nameće obvezu ESB-u da ne smije tražiti ili primati upute od institucija ili tijela Unije, ni od jedne vlade države članice ili bilo kojeg drugog tijela; naglašava da se ta neovisnost ne smije kršiti i dodatno ističe da neovisnost središnje banke uvijek mora biti popraćena odgovarajućom razinom odgovornosti; naglašava da UFEU navodi da, osim primarnoga mandata održavanja stabilnosti cijena, ESB također mora pružati podršku općenitim gospodarskim politikama u Uniji s ciljem doprinosa postizanju ciljeva Unije, sve dok oni nisu u sukobu s primarnim mandatom; ističe da su održivi razvoj, konvergencija, puna zaposlenost i društveni napredak općeniti ciljevi Unije kako je definirano člankom 3. UFEU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja uspostavu centra za klimatske promjene kao nove jedinice unutar ESB-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe nepovratnu prirodu jedinstvene valute; naglašava da euro nije samo monetarni, već i politički projekt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava zabrinutost zbog nezapamćene zdravstvene, gospodarske i socijalne krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 te naglog smanjenja gospodarstva europodručja i ubrzanog pogoršanja uvjeta na tržištu rada, uključujući porast nezaposlenosti; primjećuje da se očekuje oporavak aktivnosti europodručja, iako su brzina i razmjer oporavka i dalje vrlo nesigurni i nejednaki u različitim državama članicama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nadalje, zabrinut je zbog toga što je ravnoteža rizika za izglede za rast i dalje narušena u kontekstu iznimne nesigurnosti u kojem će razmjeri gospodarskog smanjenja i oporavka ovisiti o trajanju i učinkovitosti mjera ograničavanja širenja zaraze, uspjehu fiskalnih i monetarnih politika za ublažavanje negativnog učinka na prihode i zapošljavanje te mjeri u kojoj su kapacitet ponude, domaća potražnja i međunarodni lanci opskrbe trajno pogođeni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva da se nakon pandemije hitno ponovi procjena sistemskog rizika u financijskom sektoru; u tom pogledu pozdravlja osnivanje radnog odbora za pandemiju u Europskom odboru za sistemske rizike; savjetuje da se u buduća testiranja otpornosti na stres uključi kvalitativna procjena idiosinkratskog rizika; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja trud ESB-a u pogledu održavanja stabilnosti cijena; napominje da cilj za inflaciju još nije sistematski postignut i da je potreban daljnji oprez; naglašava da je europodručje posljednjih mjeseci zabilježilo deflaciju; naglašava da deflacija predstavlja značajne rizike za gospodarstva u europodručju, što može zahtijevati snažnu intervenciju ESB-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja činjenicu da ESB raspravlja o prilagodbi svojih mjerenja inflacije; primjećuje da je HICP veoma uzak koncept mjerenja inflacije koji podcjenjuje inflaciju u europodručju zbog neodgovarajućeg udjela troškova stanovanja u košarici HICP-a (3); poziva na ponovno usklađivanje košarice kako bi se uzela u obzir činjenica da europska kućanstva troše 24 % svojeg dohotka na rashode povezane sa stanovanjem; potiče ESB da u obzir također uzme inflaciju cijena imovine koja je između ostaloga uzrokovana niskim kamatama; uzima u obzir izazove transmisije monetarne politike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prima na znanje odlučan poziv predsjednice Lagarde na „potpuno usklađivanje fiskalnih i monetarnih politika”, kao i zalaganje za to da se „upotrijebe svi alati koji će dati najučinkovitiji, najefikasniji i najproporcionalniji rezultat” i kojima će se pružiti podrška gospodarskom oporavku europodručja; ističe da između fiskalnih i monetarnih politika postoje snažne komplementarnosti; pozdravlja ESB-ov hitni program kupnje zbog pandemije koji će pružiti podršku gospodarskom oporavku europodručja; |
| --- | --- |

9.

Monetarna politika

| 10. | pozdravlja brz i konkretan odgovor monetarne politike ESB-a na krizu uzrokovanu bolesti COVID-19 u kontekstu izvanrednog stanja; potvrđuje pozitivan učinak ovog odgovora na gospodarsku situaciju europodručja; očekuje da će ESB nastaviti pružati podršku koliko god to bude potrebno; prima na znanje izjavu člana Nadzornog odbora ESB-a Yvesa Merscha da se ta fleksibilnost neće proširiti na druge operacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da monetarna politika sama neće biti dovoljna za postizanje održivog gospodarskog oporavka; naglašava da su reforme koje jačaju konkurentnost i socijalnu koheziju potrebne za ponovnu uspostavu i jačanje gospodarskog rasta diljem Unije; vjeruje da je potencijal isključivo monetarne politike da olakša oporavak ograničen i, uz poštivanje neovisnosti ESB-a, poziva ESB da prouči mogućnosti korištenja mjera drugih politika koje imaju potencijal potaknuti gospodarstvo, unutar ograničenja svojeg mandata; naglašava učinke prelijevanja veoma akomodativne monetarne politike, primjerice učinak na štediše ili rizik od inflacije cijena imovine; upozorava države članice na opasnosti uzimanja okoline s niskim kamatnim stopama zdravo za gotovo jer rast kamatnih stopa može imati negativan učinak na servisiranje javnog duga; |
| --- | --- |

11.

| 12. | upozorava, međutim, na opasnost od pretjeranih vrednovanja na tržištima obveznica koje bi moglo biti teško držati pod kontrolom ako kamatne stope ponovno počnu rasti, posebice u zemljama u kojima se provodi postupak u slučaju prekomjernog deficita ili koje imaju velik javni dug; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje važnost aktivne monetarne politike za ublažavanje pritiska financijskih ograničenja na mala i srednja poduzeća; potvrđuje da se postotak MSP-ova suočenih s financijskim ograničenjima smanjio s 18 % u razdoblju 2009. – 2012. na 8 % u razdoblju 2016. – 2019.; naglašava da kriza uzrokovana bolesti COVID-19 ima snažan učinak na MSP-ove; prepoznaje važnost mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća u EU-u; u tom pogledu ističe potrebu za poticanjem privatnih i javnih ulaganja, kao i reformi, te stoga poziva na daljnje napore kako bi se osiguralo financiranje realnog gospodarstva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva ESB da prati uravnoteženost kvantitativnog ublažavanja s rizicima u svojim bilancama, inflaciju cijena imovine i moguću pogrešnu raspodjelu sredstava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konstatira učinak dugoročnih niskih kamatnih stopa; ističe da niske kamatne stope s jedne strane stvaraju mogućnosti za potrošače, poduzeća, uključujući MSP-ove, radnike i zajmoprimce, koji mogu ostvariti koristi od snažnijeg ekonomskog zamaha, niže stope nezaposlenosti i nižih troškova zaduživanja; priznaje različite distribucijske učinke politika ESB-a; poziva ESB da istraži učinak svojih politika na nejednakost u raspodjeli bogatstva; s druge strane žali zbog povećanja broja neodrživih i pretjerano zaduženih poduzeća, smanjenih poticaja za vlade da nastave s provođenjem reformi koje povećavaju rast i održivost, kao i zbog štetnog učinka na osiguranike i mirovinske fondove te ističe financijsko opterećenje koje to predstavlja za mnoge građane diljem Unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe vezu između monetarne politike i povećanja cijena stambenih nekretnina u europodručju; naglašava da se zbog pandemije očekuje povećanje trajno visoke stope preopterećenosti troškovima stanovanja od 9,6 % 2018. te poziva ESB da ocijeni regionalni i sektorski učinak i međugeneracijsku pravednost svojeg programa kvantitativnog ublažavanja na troškove života diljem Unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uviđa da je ozbiljnost krize primorala ESB da preusmjeri pozornost s preispitivanja strategije okvira monetarne politike; prima na znanje obećanje predsjednice Lagarde tijekom monetarnih dijaloga održanih 28. rujna 2020. o uskoj suradnji s Parlamentom i o osiguravanju redovitih dijaloga; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da bi svako preispitivanje strategije okvira monetarne politike trebalo pomno razmotriti prirodu europskog gospodarstva koje je sve više vezano uz usluge i digitalizirano te da bi trebalo ocijeniti opseg u kojem to onemogućuje transmisiju monetarnih politika u realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

18.

Borba protiv klimatskih promjena

| 19. | primjećuje, uz poštivanje neovisnosti ESB-a, utjecaj klimatskih promjena na dinamiku inflacije i transmisijske rizike u monetarnoj politici; podsjeća na učinak ESB-a u održavanju stabilnosti cijena; podsjeća na to da je ESB kao europska institucija obvezan poštovati odredbe Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prima na znanje obećanje predsjednice Lagarde da će istražiti klimatski prihvatljive promjene u operacijama ESB-a i „da će istražiti sve dostupne načine za borbu protiv klimatskih promjena”; poziva ESB da uskladi svoj okvir instrumenata osiguranja s rizicima vezanima uz klimatske promjene i da objavi svoju razinu usklađenosti s Pariškim sporazumom, kao i da ispita te usklađenosti u bankarskom sektoru; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva na proaktivan i kvalitativan pristup upravljanju rizicima koji uključuje sistemske rizike povezane s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja činjenicu da se kupnja zelenih obveznica i njihov udio u portfelju ESB-a i dalje povećavaju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | potiče napore za povećanje istraživačkih mogućnosti u pogledu učinka klimatskih promjena na financijsku stabilnost i europodručje; |
| --- | --- |

23.

Ostali aspekti

| 24. | poziva ESB da nastavi s naporima kako bi osigurao stabilnost financijskih tržišta kada je riječ o svim mogućim nepredviđenim situacijama povezanima s izlaskom Ujedinjene Kraljevine iz EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izražava zabrinutost zbog trajnog rasta divergencije salda u sustavu TARGET2 unutar ESSB-a; ističe da se tumačenje tih divergencija osporava; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prima na znanje rezultate analize radne skupine ESB-a za kriptovalute; poziva ESB da se pozabavi rizicima pranja novca, financiranja terorizma i drugih kriminalnih aktivnosti vezanih uz anonimnost koju pružaju kriptovalute; poziva ESB da pojača nadzor razvoja kriptovaluta, uključujući Stablecoin, te nadzor povećanih rizika za kibersigurnost; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja analizu i pripremne radove ESB-a za uvođenje digitalnog eura; napominje da digitalni euro nije kriptovaluta; ističe da bi digitalni euro trebao zadovoljiti niz minimalnih zahtjeva, između ostalog pouzdanost, sigurnost, učinkovitost i zaštitu privatnosti; naglašava da digitalni euro ne smije ugroziti gotovinu kao način plaćanja; podupire preporuku ESB-a da izdavanje digitalnog eura treba biti dostupno izvan europodručja, na način koji je u skladu s ciljevima Eurosustava, da bi se potaknula potražnja za eurom među stranim ulagačima i snažnija uloga eura u međunarodnom okruženju; poziva ESB da osigura odgovarajuću ravnotežu između omogućavanja financijskih inovacija na regulatornoj razini u području financijske tehnologije (FinTech) i osiguravanja financijske stabilnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | dijeli zabrinutost ESB-a u vezi s brzim rastom nebankarskog financijskog sektora, poznatog i kao usporedni bankarski sustav; naglašava da su u tom području potrebni odgovarajući propisi; ističe da bi ESB trebao ublažiti sistemski rizik koji nastaje zbog povećanog broja subjekata koji nisu pod kontrolom banaka, a koji se okupljaju oko banaka za pristup njihovim sustavima plaćanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja stalna nastojanja ESB-a da dodatno ojača svoje kapacitete za odgovor i oporavak u slučaju kibernapada na vlastitu organizaciju; sa zabrinutošću primjećuje nedavne tehničke kvarove sustava za namire TARGET2 u listopadu i studenome 2020.; pozdravlja daljnju istragu tih kvarova koju provodi ESB i traži da se rezultati dostave Parlamentu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prepoznaje uspjeh ESB-a u borbi protiv krivotvorenja, što je vidljivo iz kontinuirano niskog udjela krivotvorenih novčanica u ukupnom optjecaju; pozdravlja uvođenje moderniziranih novčanica u iznosu od 100 EUR i 200 EUR s poboljšanim sigurnosnim značajkama 2019. godine; ističe važnost gotovine kao sredstva plaćanja za građane EU-a; poziva ESB da zaustavi daljnje smanjivanje količine različitih novčanica u optjecaju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva ESB da istraži načine da se ojača međunarodna uloga eura jer bi to dovelo do jačanja sposobnosti EU-a da oblikuje svoje političko stajalište neovisno o drugim globalnim velesilama te je ključan element u očuvanju europske ekonomske suverenosti; napominje da će povećanje privlačnosti eura kao valute pričuve dodatno povećati njegovu međunarodnu uporabu; naglašava da jačanje uloge eura zahtijeva produbljivanje europske gospodarske i monetarne unije; pozdravlja stalne pozive ESB-u da dovrši stvaranje bankarske unije; naglašava da bi stvaranje dobro osmišljene europske sigurne valute moglo pojednostaviti financijsku integraciju i pomoći ublažiti negativne povratne petlje između država i domaćih bankarskih sektora; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja pristupanje Bugarske i Hrvatske tečajnom mehanizmu II u srpnju 2020.; podržava brzo definiranje ciljnog datuma za uvođenje eura u obje te zemlje; pozdravlja sveobuhvatnu provjeru hrvatskih i bugarskih banaka koju je ESB proveo u srpnju i kolovozu 2019.; podsjeća na Ugovorima utvrđenu obvezu svih država članica, osim Danske, da uvedu jedinstvenu valutu nakon što ispune konvergencijske kriterije iz Maastrichta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva ESB da nastavi uspješnu suradnju s državama članicama koje se nalaze izvan europodručja; |
| --- | --- |

33.

Odgovornost

| 34. | zalaže se, poput predsjednice Lagarde, za bolji dijalog i naglašava potrebu za daljnjim jačanjem mehanizama odgovornosti i transparentnosti ESB-a; naglašava potrebu za promišljanjem kako se kontrola ESB-a od strane Europskog parlamenta, kao i putem dijaloga s nacionalnim parlamentima, može poboljšati; poziva na pregovore o formalnom međuinstitucionalnom sporazumu da bi se formalizirale i unaprijedile postojeće prakse odgovornosti u pogledu monetarnih funkcija; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izražava veliku zabrinutost oko činjenice da su samo dva od 25 članova Upravnog vijeća ESB-a žene, unatoč stalnim pozivima Parlamenta i viših dužnosnika u ESB-u, uključujući predsjednicu Christine Lagarde, za poboljšanje rodne ujednačenosti kandidatura u gospodarskim i monetarnim politikama EU-a; ističe da je kandidature za članove Izvršnog odbora potrebno pažljivo pripremiti, uz potpunu transparentnost i u suradnji s Parlamentom u skladu s Ugovorima; poziva Vijeće da izradi rodno ujednačen uži popis za sve buduće pozicije i da ga proslijedi Parlamentu, čime će se Parlamentu omogućiti smislenija savjetodavna uloga u postupku imenovanja; žali zbog toga što dosad nije postignut zadovoljavajući napredak; podsjeća da je jednako postupanje prema muškarcima i ženama ustavno načelo koje se mora strogo poštovati; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na to da su u Izvršnom odboru ESB-a samo dvije žene od ukupno šest članova; ističe da, unatoč brojnim zahtjevima koje je Parlament uputio Vijeću tražeći da se popravi nedostatak rodne ravnoteže u Izvršnom odboru ESB-a, Vijeće te zahtjeve nije ozbiljno shvatilo; podsjeća na obvezu Parlamenta da ne uzima u obzir popise kandidata kod kojih se nije poštovalo načelo rodne ravnoteže; poziva vlade država članica, Europsko vijeće, Vijeće, Euroskupinu i Komisiju da u okviru svojih predstojećih prijedloga u vezi s užim izborom kandidata i imenovanjima aktivno rade prema postizanju rodne ravnoteže; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja detaljne, raščlanjene i konkretne povratne informacije ESB-a kao odgovor na rezoluciju Parlamenta o Godišnjem izvješću ESB-a za 2018.; poziva ESB da i dalje ispunjava svoje obveze u području odgovornosti i da nastavi svake godine objavljivati pisane povratne informacije kao odgovor na rezolucije Parlamenta o godišnjim izvješćima ESB-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prima na znanje odluku njemačkog Saveznog ustavnog suda od 5. svibnja 2020. o ESB-u te izjavu Upravnog vijeća ESB-a od istog datuma; uzima u obzir ESB-ovu kontinuiranu procjenu proporcionalnosti svih programa; prima na znanje naknadnu odluku ESB-a da Europskom parlamentu, njemačkoj saveznoj vladi, Bundestagu i Bundesbanki dostavi dokumente koji nisu javno dostupni, a koji su povezani s programom kupnje vrijednosnih papira javnog sektora (PSPP); |
| --- | --- |

38.

| 39. | svjestan je i čestita ESB-u i predsjednici Lagarde na stalnim naporima za poboljšanje komunikacije i transparentnosti s Parlamentom; slaže se, nadalje, s predsjednicom Lagarde da ESB mora poboljšati svoju komunikaciju s građanima o učinku svojih politika; predlaže, s druge strane, redovite dijaloge zatvorene za javnost između članova Odbora Parlamenta za ekonomsku i monetarnu politiku i relevantnih predstavnika ESB-a nakon objave najnovijeg dostupnog izvješća o radu Upravnog vijeća radi procjene odluka ESB-a prije i usporedno s monetarnim dijalozima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja objavu mišljenja Etičkog odbora ESB-a o slučajevima sukoba interesa i unosnog zapošljavanja članova Izvršnog odbora, Upravnog vijeća i Nadzornog odbora ESB-a nakon završetka njihovih mandata; poziva ESB da zajamči neovisnost članova Odbora za unutarnju reviziju, da osigura da Odborom za etiku ne predsjeda bivši predsjednik ili drugi bivši članovi Upravnog vijeća niti bilo tko tko bi mogao biti u sukobu interesa te da tu transparentnost primjeni na moguće sukobe interesa i plaćena zanimanja nakon isteka mandata; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prima na znanje da ESB „preispituje” svoju politiku kojom se glavnom ekonomistu dopušta da obavlja privatne telefonske razgovore s velikim ulagačima nakon sastanaka na kojima se donose političke odluke, ali smatra da ta praksa mora odmah prestati zbog manjka transparentnosti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ponavlja svoj poziv da se usvoji poboljšana politika o zviždačima i revizija pravilnika o službama ESB-a usklađena barem sa standardima i ciljevima iz Direktive (EU) 2019/1937 o zaštiti zviždača (4), s ciljem zaštite i poticanja zviždača tako što će im se pomoći da svoje zabrinutosti izraze bez straha od osvete, između ostalog osiguravanjem anonimnosti gdje je to potrebno; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva na detaljnije objavljivanje informacija o društvenim pitanjima i pitanjima vezanima uz zaposlenike, kao i poslovima upravljanja, nadahnuto Direktivom 2014/95/EU o nefinancijskom izvješćivanju (5); |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj središnjoj banci. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0325.

(2)  SL C 23, 21.1.2021., str. 105.

(3)  Usp. „Persistent low inflation in the euro area: Mismeasurement rather than a cause for concern?” (Trajno niska inflacija u europodručju: Pogreška u mjerenju, a ne razlog za zabrinutost?) (https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2018/614214/IPOL_IDA(2018)614214_EN.pdf).

(4)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

(5)  Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa (SL L 330, 15.11.2014., str. 1.).

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/11

---

P9_TA(2021)0040

Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (2020/2077(INI))

(2021/C 465/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo: Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098) i radni dokument službi „Otvaranje puta prema globalnom kružnom gospodarstvu: trenutačno stanje i izgledi za budućnost” (SWD(2020)0100), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2020. naslovljenu „Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo: Za čišću i konkurentniju Europu” (COM(2020)0098) i radni dokument službi „Otvaranje puta prema globalnom kružnom gospodarstvu: trenutačno stanje i izgledi za budućnost” (SWD(2020)0100),

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda i ciljeve održivog razvoja, uključujući cilj održivog razvoja br. 12 – odgovorna potrošnja i proizvodnja i cilj održivog razvoja br. 15 – život na kopnu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda i ciljeve održivog razvoja, uključujući cilj održivog razvoja br. 12 – odgovorna potrošnja i proizvodnja i cilj održivog razvoja br. 15 – život na kopnu,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020.„Strategija održivosti u području kemikalija: Prelazak na netoksični okoliš” (COM(2020)0667) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2020.„Strategija održivosti u području kemikalija: Prelazak na netoksični okoliš” (COM(2020)0667) (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o Strategiji za kemikalije za održivost (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o Strategiji za kemikalije za održivost (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir izvješće IPBES-a „Globalna procjena biološke raznolikosti i usluga ekosustava” iz svibnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće IPBES-a „Globalna procjena biološke raznolikosti i usluga ekosustava” iz svibnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija ‘od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija ‘od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. listopada 2018. naslovljenu „Održivo biogospodarstvo za Europu: Jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša” (COM(2018)0673), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. listopada 2018. naslovljenu „Održivo biogospodarstvo za Europu: Jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša” (COM(2018)0673),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. siječnja 2018.„Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu” (COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. siječnja 2018.„Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu” (COM(2018)0028),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o europskoj strateškoj dugoročnoj viziji za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo, (3) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o europskoj strateškoj dugoročnoj viziji za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo, (3)

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o dužem vijeku trajanja proizvoda: prednosti za potrošače i poduzeća (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o dužem vijeku trajanja proizvoda: prednosti za potrošače i poduzeća (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o učinkovitoj upotrebi resursa: prijelaz na kružno gospodarstvo (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o učinkovitoj upotrebi resursa: prijelaz na kružno gospodarstvo (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2018. o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2018. o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o sveobuhvatnom europskom pristupu skladištenju energije (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o sveobuhvatnom europskom pristupu skladištenju energije (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/741 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 2020. o minimalnim zahtjevima za ponovnu upotrebu vode (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/741 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 2020. o minimalnim zahtjevima za ponovnu upotrebu vode (9),

| — | uzimajući u obzir prijedlog 8. programa djelovanja za okoliš, koji je Komisija predstavila 14. listopada 2020., a posebno prioritetni cilj ubrzanja tranzicije na kružno gospodarstvo utvrđen u članku 2. stavku 2. točki (c) tog prijedloga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog 8. programa djelovanja za okoliš, koji je Komisija predstavila 14. listopada 2020., a posebno prioritetni cilj ubrzanja tranzicije na kružno gospodarstvo utvrđen u članku 2. stavku 2. točki (c) tog prijedloga,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir posebna izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama o klimatskim promjenama, dezertifikaciji, degradaciji tla, održivom upravljanju zemljištem, sigurnosti opskrbe hranom i prisutnosti stakleničkih plinova u zemljišnim ekosustavima te posebno izvješće o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena, kao i posebno izvješće Međuvladina panela „Globalno zatopljenje od 1,5 oC” te njegovo 5. izvješće o procjeni i objedinjeno izvješće iz rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebna izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama o klimatskim promjenama, dezertifikaciji, degradaciji tla, održivom upravljanju zemljištem, sigurnosti opskrbe hranom i prisutnosti stakleničkih plinova u zemljišnim ekosustavima te posebno izvješće o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena, kao i posebno izvješće Međuvladina panela „Globalno zatopljenje od 1,5 oC” te njegovo 5. izvješće o procjeni i objedinjeno izvješće iz rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir prvi akcijski plan za kružno gospodarstvo pokrenut 2015. (komunikacija Komisije od 2. prosinca 2015. naslovljena „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” (COM(2015)0614)) i radnje poduzete u okviru tog plana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvi akcijski plan za kružno gospodarstvo pokrenut 2015. (komunikacija Komisije od 2. prosinca 2015. naslovljena „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” (COM(2015)0614)) i radnje poduzete u okviru tog plana,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o Strategiji za kemikalije za održivost (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o Strategiji za kemikalije za održivost (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2018. o europskoj strategiji za plastiku u kružnom gospodarstvu (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2018. o europskoj strategiji za plastiku u kružnom gospodarstvu (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2018. o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2018. o provedbi paketa za kružno gospodarstvo: mogućnosti za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 31. svibnja 2018. o provedbi Direktive o ekološkom dizajnu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 31. svibnja 2018. o provedbi Direktive o ekološkom dizajnu (14),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/904 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš (15) („Direktiva o plastici za jednokratnu uporabu”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/904 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš (15) („Direktiva o plastici za jednokratnu uporabu”),

| — | uzimajući u obzir revidirano zakonodavstvo EU-a o otpadu, doneseno 2018.: Direktivu (EU) 2018/851 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu (16) („Okvirna direktiva o otpadu”); Direktivu (EU) 2018/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu (17) („Direktiva o ambalažnom otpadu”); Direktivu (EU) 2018/850 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (18) („Direktiva o odlagalištima otpada”); i Direktivu (EU) 2018/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni direktiva 2000/53/EZ o otpadnim vozilima, 2006/66/EZ o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te 2012/19/EU o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirano zakonodavstvo EU-a o otpadu, doneseno 2018.: Direktivu (EU) 2018/851 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu (16) („Okvirna direktiva o otpadu”); Direktivu (EU) 2018/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu (17) („Direktiva o ambalažnom otpadu”); Direktivu (EU) 2018/850 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (18) („Direktiva o odlagalištima otpada”); i Direktivu (EU) 2018/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni direktiva 2000/53/EZ o otpadnim vozilima, 2006/66/EZ o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te 2012/19/EU o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (19),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa (20) („Uredba CLP”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa (20) („Uredba CLP”),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. siječnja 2017. o ulozi pretvaranja otpada u energiju u kružnom gospodarstvu (COM(2017)0034), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. siječnja 2017. o ulozi pretvaranja otpada u energiju u kružnom gospodarstvu (COM(2017)0034),

| — | uzimajući u obzir izvješća Međunarodnog panela za resurse Izgledi u pogledu globalnih resursa za 2019. (21) i Učinkovitost resursa i klimatske promjene (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Međunarodnog panela za resurse Izgledi u pogledu globalnih resursa za 2019. (21) i Učinkovitost resursa i klimatske promjene (22),

| — | uzimajući u obzir znanstvenu publikaciju „Procjena scenarijâ za postizanje nulte stope onečišćenja plastikom” (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir znanstvenu publikaciju „Procjena scenarijâ za postizanje nulte stope onečišćenja plastikom” (23),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za promet i turizam i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za promet i turizam i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0008/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0008/2021),

| A. | budući da Međunarodni panel za resurse u svojem izvješću „Izgledi u pogledu globalnih resursa za 2019.” procjenjuje da je polovina ukupnih emisija stakleničkih plinova i više od 90 % gubitka biološke raznolikosti i nestašice vode posljedica vađenja i prerade resursa; budući da se u globalnom gospodarstvu iskorištavaju resursi koji 1,5 puta premašuju kapacitete planeta i da bi nam već sada trebali 3 planeta da svi troše koliko i prosječan građanin EU-a i budući da bi znatno smanjenje sveukupnog iskorištavanja prirodnih resursa i proizvodnje otpada trebao biti krajnji cilj kružnoga gospodarstva; budući da će to zahtijevati razdvajanje gospodarskog rasta od upotrebe resursa, imajući na umu razliku između potpunog i relativnog razdvajanja; |
| --- | --- |

A.

budući da Međunarodni panel za resurse u svojem izvješću „Izgledi u pogledu globalnih resursa za 2019.” procjenjuje da je polovina ukupnih emisija stakleničkih plinova i više od 90 % gubitka biološke raznolikosti i nestašice vode posljedica vađenja i prerade resursa; budući da se u globalnom gospodarstvu iskorištavaju resursi koji 1,5 puta premašuju kapacitete planeta i da bi nam već sada trebali 3 planeta da svi troše koliko i prosječan građanin EU-a i budući da bi znatno smanjenje sveukupnog iskorištavanja prirodnih resursa i proizvodnje otpada trebao biti krajnji cilj kružnoga gospodarstva; budući da će to zahtijevati razdvajanje gospodarskog rasta od upotrebe resursa, imajući na umu razliku između potpunog i relativnog razdvajanja;

| B. | budući da ti podaci pokazuju da održiva upotreba resursa ima središnju ulogu, posebno primarne sirovine, i da je potrebno pojačati djelovanje na svim razinama i u cijelom svijetu; budući da je koncept kružnog gospodarstva horizontalne prirode i da će značajno pridonijeti postizanju drugih ciljeva zaštite okoliša, među ostalim ciljeva Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

B.

budući da ti podaci pokazuju da održiva upotreba resursa ima središnju ulogu, posebno primarne sirovine, i da je potrebno pojačati djelovanje na svim razinama i u cijelom svijetu; budući da je koncept kružnog gospodarstva horizontalne prirode i da će značajno pridonijeti postizanju drugih ciljeva zaštite okoliša, među ostalim ciljeva Pariškog sporazuma;

| C. | budući da prijelaz na kružno gospodarstvo ima presudnu ulogu u smanjenju emisija stakleničkih plinova u EU-u i postizanju klimatskog cilja EU-a do 2030. i cilja neto nulte emisije stakleničkih plinova najkasnije do 2050. te zahtijeva duboku transformaciju lanaca vrijednosti u cijelom gospodarstvu; |
| --- | --- |

C.

budući da prijelaz na kružno gospodarstvo ima presudnu ulogu u smanjenju emisija stakleničkih plinova u EU-u i postizanju klimatskog cilja EU-a do 2030. i cilja neto nulte emisije stakleničkih plinova najkasnije do 2050. te zahtijeva duboku transformaciju lanaca vrijednosti u cijelom gospodarstvu;

| D. | budući da bi prijelaz na kružno gospodarstvo mogao stimulirati održive poslovne prakse i budući da se očekuje da će europska poduzeća i gospodarstva biti predvodnici onih koji provode, ali i imaju koristi od globalne utrke prema postizanju kružnosti, zahvaljujući dobro razvijenim poslovnim modelima EU-a, našem znanju o kružnosti i stručnosti u području recikliranja; |
| --- | --- |

D.

budući da bi prijelaz na kružno gospodarstvo mogao stimulirati održive poslovne prakse i budući da se očekuje da će europska poduzeća i gospodarstva biti predvodnici onih koji provode, ali i imaju koristi od globalne utrke prema postizanju kružnosti, zahvaljujući dobro razvijenim poslovnim modelima EU-a, našem znanju o kružnosti i stručnosti u području recikliranja;

| E. | budući da bi načela kružnog gospodarstva trebala biti glavni element svake europske i nacionalne industrijske politike te nacionalnih planova oporavka i otpornosti država članica u okviru Instrumenta za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

E.

budući da bi načela kružnog gospodarstva trebala biti glavni element svake europske i nacionalne industrijske politike te nacionalnih planova oporavka i otpornosti država članica u okviru Instrumenta za oporavak i otpornost;

| F. | budući da je ukupna potrošnja energije u EU-u znatna i da bi djelovanje za kružno gospodarstvo trebalo uključivati i energetsku učinkovitost i održivu upotrebu izvora energije; |
| --- | --- |

F.

budući da je ukupna potrošnja energije u EU-u znatna i da bi djelovanje za kružno gospodarstvo trebalo uključivati i energetsku učinkovitost i održivu upotrebu izvora energije;

| G. | budući da je kružno gospodarstvo bitno za različite ciljeve održivog razvoja, uključujući cilj br. 12 „Osigurati održive obrasce potrošnje i proizvodnje” i cilj br. 13 „Borba protiv klimatskih promjena”; |
| --- | --- |

G.

budući da je kružno gospodarstvo bitno za različite ciljeve održivog razvoja, uključujući cilj br. 12 „Osigurati održive obrasce potrošnje i proizvodnje” i cilj br. 13 „Borba protiv klimatskih promjena”;

| H. | budući da je eliminacija otpada i onečišćenja putem dizajna jedno od načela kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

H.

budući da je eliminacija otpada i onečišćenja putem dizajna jedno od načela kružnog gospodarstva;

| I. | budući da, prema nedavnim studijama, kružno gospodarstvo ima potencijal povećati BDP EU-a za dodatnih 0,5 % i stvoriti više od 700 000 novih radnih mjesta do 2030. (24), a istodobno ima i potencijal poboljšati kvalitetu radnih mjesta; budući da se od 2012. do 2018. broj radnih mjesta povezanih s kružnim gospodarstvom u EU-u povećao za 5 % i dostigao brojku od 4 milijuna; budući da se očekuje, uz poticajne politike i industrijska ulaganja, da bi do 2030. ponovna proizvodnja EU-a mogla dosegnuti godišnju vrijednost od oko 70 milijardi EUR do 100 milijardi EUR uz povezano zapošljavanje od oko 450 000 do gotovo 600 000 ljudi; |
| --- | --- |

I.

budući da, prema nedavnim studijama, kružno gospodarstvo ima potencijal povećati BDP EU-a za dodatnih 0,5 % i stvoriti više od 700 000 novih radnih mjesta do 2030. (24), a istodobno ima i potencijal poboljšati kvalitetu radnih mjesta; budući da se od 2012. do 2018. broj radnih mjesta povezanih s kružnim gospodarstvom u EU-u povećao za 5 % i dostigao brojku od 4 milijuna; budući da se očekuje, uz poticajne politike i industrijska ulaganja, da bi do 2030. ponovna proizvodnja EU-a mogla dosegnuti godišnju vrijednost od oko 70 milijardi EUR do 100 milijardi EUR uz povezano zapošljavanje od oko 450 000 do gotovo 600 000 ljudi;

| J. | budući da je održiva i odgovorna nabava primarnih sirovina od presudne važnosti za postizanje učinkovite upotrebe resursa i ispunjavanje ciljeva kružnog gospodarstva; stoga treba razviti standarde održive nabave prioritetnih materijala i roba; |
| --- | --- |

J.

budući da je održiva i odgovorna nabava primarnih sirovina od presudne važnosti za postizanje učinkovite upotrebe resursa i ispunjavanje ciljeva kružnog gospodarstva; stoga treba razviti standarde održive nabave prioritetnih materijala i roba;

| K. | budući da se do 80 % učinka na okoliš nekog proizvoda određuje već u fazi njegova oblikovanja, a samo 12 % materijala koji se upotrebljava u industriji EU-a dolazi iz recikliranja; |
| --- | --- |

K.

budući da se do 80 % učinka na okoliš nekog proizvoda određuje već u fazi njegova oblikovanja, a samo 12 % materijala koji se upotrebljava u industriji EU-a dolazi iz recikliranja;

| L. | budući da se zbog brzog rasta e-trgovine značajno povećao ambalažni otpad kao što je otpad od plastike i kartona za jednokratnu uporabu; i budući da pošiljke otpada u treće zemlje i dalje predstavljaju problem; |
| --- | --- |

L.

budući da se zbog brzog rasta e-trgovine značajno povećao ambalažni otpad kao što je otpad od plastike i kartona za jednokratnu uporabu; i budući da pošiljke otpada u treće zemlje i dalje predstavljaju problem;

| M. | budući da prema procjenama u EU-u godišnje nastane 88 milijuna tona otpada od hrane i da preko 50 % tog otpada nastane u kućanstvima i na razini potrošača; budući da otpad od hrane ima značajan utjecaj na okoliš i čini oko 6 % ukupnih emisija stakleničkih plinova u EU-u; |
| --- | --- |

M.

budući da prema procjenama u EU-u godišnje nastane 88 milijuna tona otpada od hrane i da preko 50 % tog otpada nastane u kućanstvima i na razini potrošača; budući da otpad od hrane ima značajan utjecaj na okoliš i čini oko 6 % ukupnih emisija stakleničkih plinova u EU-u;

| N. | budući da nepravilno upravljanje plastikom dovodi do zabrinutosti u pogledu zaštite okoliša, kao što su bacanje otpada u okoliš, poteškoće pri ponovnoj upotrebi i recikliranju, zabrinjavajuće tvari, emisije stakleničkih plinova i upotreba resursa; |
| --- | --- |

N.

budući da nepravilno upravljanje plastikom dovodi do zabrinutosti u pogledu zaštite okoliša, kao što su bacanje otpada u okoliš, poteškoće pri ponovnoj upotrebi i recikliranju, zabrinjavajuće tvari, emisije stakleničkih plinova i upotreba resursa;

| O. | budući da je ECHA donijela znanstveno mišljenje o ograničavanju uporabe mikroplastike koja se namjerno dodaje proizvodima na tržištu EU-a/EGP-a u koncentracijama većim od 0,01 % masenog udjela; |
| --- | --- |

O.

budući da je ECHA donijela znanstveno mišljenje o ograničavanju uporabe mikroplastike koja se namjerno dodaje proizvodima na tržištu EU-a/EGP-a u koncentracijama većim od 0,01 % masenog udjela;

| P. | budući da se prema procjenama Europske agencije za okoliš (EEA) količina kupljene odjeće po osobi u EU-u povećala između 1996. i 2012. za 40 %, a istodobno se više od 30 % odjeće u ormarima u Europi nije koristilo barem godinu dana. Osim toga, jednom kad se ta odjeća odbaci, više se od polovice ne reciklira, već završi u miješanom komunalnom otpadu i potom se šalje u spalionice ili na odlagalište (25); |
| --- | --- |

P.

budući da se prema procjenama Europske agencije za okoliš (EEA) količina kupljene odjeće po osobi u EU-u povećala između 1996. i 2012. za 40 %, a istodobno se više od 30 % odjeće u ormarima u Europi nije koristilo barem godinu dana. Osim toga, jednom kad se ta odjeća odbaci, više se od polovice ne reciklira, već završi u miješanom komunalnom otpadu i potom se šalje u spalionice ili na odlagalište (25);

| Q. | budući da su prošle više od dvije godine otkako je IPCC objavio Posebno izvješće o globalnom zatopljenju od 1,5 oC, u kojem navodi da će ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 oC zahtijevati brze, dalekosežne i dosad nezabilježene promjene u svim aspektima društva; |
| --- | --- |

Q.

budući da su prošle više od dvije godine otkako je IPCC objavio Posebno izvješće o globalnom zatopljenju od 1,5 oC, u kojem navodi da će ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 oC zahtijevati brze, dalekosežne i dosad nezabilježene promjene u svim aspektima društva;

1.

pozdravlja novi akcijski plan Europske komisije za kružno gospodarstvo; ističe činjenicu da je kružno gospodarstvo, u kombinaciji s ciljem nulte stope onečišćenja za netoksični okoliš, ključ smanjenja sveukupnog utjecaja europske proizvodnje i potrošnje na okoliš ostajući unutar granica planeta i štiteći zdravlje ljudi, uz istovremeno osiguranje konkurentnog i inovativnog gospodarstva; naglašava golemi doprinos koji kružno gospodarstvo može dati u postizanju ciljeva Pariškog sporazuma i Konvencije o biološkoj raznolikosti te UN-ovih ciljeva održivog razvoja;

2.

poziva Komisiju da predstavi inicijative iz akcijskog plana u skladu s datumima utvrđenim u Dodatku Komunikaciji i da svaki zakonodavni prijedlog temelji na sveobuhvatnoj procjeni učinka te naglašava važnost da se pritom uzmu u obzir troškovi nedjelovanja;

3.

naglašava da kružno gospodarstvo može pružiti rješenja za nove probleme uzrokovane i istaknute krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 tako da ojača lance vrijednosti unutar EU-a i na svjetskoj razini i smanji njihovu osjetljivost te čineći europske industrijske ekosustave otpornijima i održivijima, kao i konkurentnijima i profitabilnijima; napominje da će se time promicati strateška autonomija EU-a i doprinijeti stvaranju radnih mjesta; naglašava da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala da je za kružno gospodarstvo potrebno pogodno okruženje; poziva države članice da uvrste kružno gospodarstvo u svoje nacionalne planove oporavka i otpornosti;

4.

smatra da kružno gospodarstvo predstavlja način na koji EU i europska poduzeća mogu ostati inovativni i konkurentni na svjetskom tržištu uz smanjenje njihova ekološkog otiska; stoga potiče Komisiju i države članice da usmjere ulaganja u razvoj inicijativa u pogledu kružnoga gospodarstva i da podrže inovacije; smatra da je plan gospodarskog oporavka EU-a (Next Generation EU), Fond za pravednu tranziciju i program Obzor Europa potrebno iskoristiti za uspostavljanje i promicanje inicijativa, praksi, infrastrukture i tehnologija u području kružnoga gospodarstva;

5.

naglašava da je poboljšanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta preduvjet za postizanje kružnog gospodarstva u EU-u; posebno ističe važnost odgovarajuće primjene i učinkovite provedbe postojećih pravila za održivo jedinstveno tržište koje uredno funkcionira; podsjeća da je EU druga najveća svjetska gospodarska sila i najveća svjetska trgovinska sila; ističe da je jedinstveno tržište moćan alat koji se mora koristiti za razvoj održivih i kružnih proizvoda ili tehnologija koje će postati standardi budućnosti, čime će se građanima omogućiti da po pristupačnim cijenama kupuju proizvode koji su sigurni, zdravi i poštuju naš planet;

6.

naglašava potrebu za potpunim razdvajanjem rasta od korištenja resursa; poziva Komisiju da predloži obvezne srednjoročne i dugoročne ciljeve EU-a za smanjenje upotrebe primarnih sirovina i utjecaja na okoliš utemeljene na znanosti; poziva na postavljanje ciljeva EU-a kroz retrospektivni pristup kako bi se osiguralo da ciljevi politike uvjerljivo vode ka ostvarenju ugljično neutralnog, ekološki održivog, netoksičnog i u potpunosti kružnog gospodarstva u okviru granica planeta najkasnije do 2050.;

7.

poziva Komisiju da kao obvezujuće ciljeve EU-a do 2030. predloži značajno smanjenje materijalnog otiska EU-a i otiska potrošnje te njihovo vraćanje unutar granica planeta do 2050. uz pomoć pokazatelje koji će se usvojiti do kraja 2021. u okviru ažuriranog okvira za praćenje; poziva Komisiju da iskoristi primjere najambicioznijih država članica pritom uzimajući u obzir različita polazišta i kapacitete država članica;

8.

potiče Komisiju da do 2021. uvede usklađene, usporedive i ujednačene pokazatelje kružnosti, koji se sastoje od pokazatelja materijalnog otiska i otiska potrošnje, te niz potpokazatelja učinkovitosti resursa i usluga ekosustava; pomoću tih pokazatelja trebala bi se mjeriti potrošnja i produktivnost resursa, uključujući uvoz i izvoz, na razini EU-a, država članica i industrije te biti u skladu s usklađenom procjenom životnog ciklusa i metodologijama izračuna prirodnog kapitala; trebali bi se primjenjivati u svim politike Unije, financijskim instrumentima i regulatornim inicijativama;

9.

pozdravlja predanost Komisije da ažurira i preispita okvir za praćenje kružnog gospodarstva; žali zbog toga što trenutačni okvir za praćenje ne predstavlja sveobuhvatan i holistički skup pokazatelja koji omogućava mjerenje odvajanja gospodarskog rasta od upotrebe resursa i utjecaja na okoliš; ističe da bi okvir za praćenje trebao obuhvaćati gore navedene pokazatelje kružnosti te cijeli niz ciljeva i konkretnih mjera akcijskog plana za kružno gospodarstvo kako bi pružio učinkovit instrument za mjerenje kružnosti i napretka u postizanju svojih ciljeva na sveobuhvatan način;

10.

ističe i nužnost mjerenja čvrsto utemeljenih u znanosti kako bi se zabilježile sinergije između kružnog gospodarstva i ublažavanja klimatskih promjena, među ostalim mjerenja ugljičnog otiska;

11.

ističe mogućnosti koje pruža optimalna uporaba proizvoda i usluga, uz mjere koje produžuju životni ciklus i upotrebu materijala; u tom kontekstu posebno ističe mogućnosti spajanja rješenja u području kružnoga gospodarstva s digitalizacijom; poziva Komisiju i države članice da izrade politike kojima će se pružiti potpora novim, održivim i kružnim poslovnim modelima kao što su pristupi proizvodu kao usluzi, koji štite resurse i smanjuju utjecaj na okoliš, istodobno osiguravajući zaštitu potrošača, poziva Komisiju da olakša te pristupe proizvodu kao usluzi u novoj inicijativi za održive proizvode te poziva Komisiju i države članice da uklone moguće s njima povezane regulatorne i fiskalne prepreke i promiču razvoj infrastruktura koje omogućuju kružnost i održivo digitalno gospodarstvo; podsjeća da digitalizacija ima i znatne učinke na klimu i okoliš kao što su rastuća potražnja za energijom, vađenjem sirovina i stvaranjem elektroničkog otpada; poziva Komisiju da procijeni i riješi te izazove uspostavljanjem metodologije za praćenje i kvantificiranje utjecaja digitalnih tehnologija, struktura i usluga, uključujući podatkovne centre, na okoliš te predlaganjem mjera, među ostalim zakonodavnih mjera ako je primjereno, kako bi se osigurala okolišna održivost digitalnih rješenja kojima se u središte održive digitalne tranzicije stavljaju energetska učinkovitost, smanjenje emisija stakleničkih plinova i upotrebe resursa te uspostava kružnog gospodarstva;

12.

poziva Komisiju da utvrdi regulatorne mjere i druge aktivnosti potrebne za uklanjanje administrativnih i zakonskih prepreka kružnom gospodarstvu dijeljenja i usluga te za poticanje njegovog razvoja; poziva Komisiju da istraži rješenja za izazove kao što su pitanja odgovornosti i vlasničkih prava povezana s gospodarstvom dijeljenja i usluga, imajući na umu da je poboljšanje pravne sigurnosti i za proizvođače i za potrošače ključno za realizaciju tih koncepata; predlaže Komisiji da razmotri razvijanje europske strategije za gospodarstvo dijeljenja i usluga, koja bi se bavila tim pitanjima i rješavala socijalna pitanja;

13.

ističe potrebu za boljim razumijevanjem načina na koji tehnologije umjetne inteligencije mogu poduprijeti kružno gospodarstvo potičući njihove primjene u dizajnu, poslovnim modelima i infrastrukturi; ističe važnost postupanja s digitalizacijom kao sredstvom koje omogućuje kružno gospodarstvo, posebice u pogledu putovnica proizvoda ili bitnih informacija u kontekstu „podatkovnog prostora” na razini EU-a: naglašava da će poboljšanje dostupnosti i razmjene podataka biti ključno uz istodobno osiguravanje aktivne suradnje među dionicima kako bi se osiguralo da novi pristupi ostanu pravedni i uključivi, i zaštitila privatnost i sigurnost podataka;

14.

naglašava potrebu za pružanjem gospodarskih poticaja i regulatornog okruženja inovacijama u području kružnih rješenja, materijala i poslovnih modela, uz ukidanje subvencija koje narušavaju tržište i subvencija štetnih za okoliš, te poziva na potporu tome u novoj industrijskoj strategiji za Europu i Strategiji za mala i srednja poduzeća; ističe posebnu ulogu predvodnika, MSP-ova (malih i srednjih poduzeća) i novoosnovanih poduzeća u prijelazu na kružno gospodarstvo; naglašava da istraživanje održivih materijala, procesa, tehnologija i proizvoda, kao i njihovo industrijsko širenje europskim poduzećima može pružiti konkurentnu prednost na globalnoj razini; naglašava da su potrebne politike na razini EU-a i na nacionalnoj razini kako bi se pružila potpora predvodnicima u području kružnog gospodarstva i kružnih poslovnih modela;

15.

ističe potrebu da se europska industrija kao dionik uključi u prijelaz na snažnije kružno gospodarstvo; podsjeća na ključnu ulogu mjera kružnog gospodarstva u postizanju dekarbonizacije industrije; poziva na primjenu pristupa kružnosti u industriji, na svim razinama dizajniranja proizvoda, nabave materijala, ponovne upotrebe i recikliranja proizvoda te gospodarenja otpadom i ističe potrebu za poticanjem razvoja vodećih tržišta za održive industrijske materijale i proizvode;

16.

poziva poduzeća da pripreme planove prijelaza u okviru svojih godišnjih izvješća, u kojima opisuju kako i kada namjeravaju postići klimatsku neutralnost, kružno gospodarstvo i održivost;

17.

poziva države članice da prednost daju opcijama s minimalnim administrativnim opterećenjima i da ojačaju razvoj javno-privatnih partnerstava u području istraživanja i razvoja koja pružaju sustavna i cjelovita rješenja;

18.

poziva Komisiju da uspostavi regulatorni okvir za certificiranje svih prirodnih i tehnoloških rješenja za uklanjanje ugljika, uključujući hvatanje, skladištenje i korištenje ugljika;

19.

naglašava ključnu ulogu koju biomimikrija kao ubrzivač kružnosti ima u promicanju biomimetičkih rješenja koja putem dizajna smanjuju uporabu materijala, energije i toksičnih spojeva i pružaju održiva, regenerativna i inovativna rješenja nadahnuta prirodom koja su primjenjiva na mnoštvo sektora,

20.

poziva na odgovarajući broj djelatnika i proračun za službe Komisije čiji je zadatak osigurati uspješnu provedbu akcijskog plana; naglašava da raspodjela sredstava mora odgovarati i trenutačnim i dugoročnim političkim prioritetima te stoga, u kontekstu europskog zelenog plana, očekuje znatno jačanje ljudskih resursa posebno u Komisijinoj Glavnoj upravi za okoliš;

Okvir politike održivih proizvoda

Okvir politike održivih proizvoda

| 21. | naglašava potrebu za pretvaranjem linearnog gospodarstva „uzmi – koristi – odbaci” u istinsko kružno gospodarstvo, koje se temelji na sljedećim načelima: smanjenju upotrebe energije i resursa; zadržavanju vrijednosti unutar gospodarstva; sprječavanju stvaranja otpada; eliminaciji otpada, štetnih tvari i onečišćenja putem dizajna; održavanju proizvoda i materijala u upotrebi i sustavu zatvorenih petlji; zaštiti zdravlja ljudi; promicanju koristi za potrošače; te regeneraciji prirodnih sustava; ti bi ciljevi trebali poslužiti kao smjernice za novi okvir politike održivih proizvoda, kao i za strategiju kružnog gospodarstva u cjelini, te industrijsku strategiju; ističe da je potrebno potpuno integrirati razmišljanja o održivim kružnim sustavima u sve aktivnosti, uključujući politike, proizvode, proizvodne procese i poslovne modele; |
| --- | --- |

21.

naglašava potrebu za pretvaranjem linearnog gospodarstva „uzmi – koristi – odbaci” u istinsko kružno gospodarstvo, koje se temelji na sljedećim načelima: smanjenju upotrebe energije i resursa; zadržavanju vrijednosti unutar gospodarstva; sprječavanju stvaranja otpada; eliminaciji otpada, štetnih tvari i onečišćenja putem dizajna; održavanju proizvoda i materijala u upotrebi i sustavu zatvorenih petlji; zaštiti zdravlja ljudi; promicanju koristi za potrošače; te regeneraciji prirodnih sustava; ti bi ciljevi trebali poslužiti kao smjernice za novi okvir politike održivih proizvoda, kao i za strategiju kružnog gospodarstva u cjelini, te industrijsku strategiju; ističe da je potrebno potpuno integrirati razmišljanja o održivim kružnim sustavima u sve aktivnosti, uključujući politike, proizvode, proizvodne procese i poslovne modele;

| 22. | naglašava da bi proizvodi i materijali koji su održivi, kružni, sigurni i netoksični trebali postati norma, a ne iznimka na tržištu EU-a i trebalo bi na njih gledati kao na osnovni izbor, koji je privlačan, cjenovno pristupačan i dostupan za sve potrošače; stoga pozdravlja plan Komisije da predloži zakonodavne inicijative o održivim proizvodima kojima bi se utvrdila horizontalna načela politike proizvoda i obvezujući zahtjevi za proizvode koji se stavljaju na tržište EU-a; |
| --- | --- |

22.

naglašava da bi proizvodi i materijali koji su održivi, kružni, sigurni i netoksični trebali postati norma, a ne iznimka na tržištu EU-a i trebalo bi na njih gledati kao na osnovni izbor, koji je privlačan, cjenovno pristupačan i dostupan za sve potrošače; stoga pozdravlja plan Komisije da predloži zakonodavne inicijative o održivim proizvodima kojima bi se utvrdila horizontalna načela politike proizvoda i obvezujući zahtjevi za proizvode koji se stavljaju na tržište EU-a;

| 23. | snažno podržava proširenje područja primjene Direktive o ekološkom dizajnu (26) na proizvode koji nisu povezani s energijom i postavljanje horizontalnih načela održivosti i standarda izvedbe, trajnosti, mogućnosti ponovne upotrebe, popravka, netoksičnosti, nadogradnje i recikliranja te učinkovitosti recikliranog sadržaja, resursa i energetske učinkovitosti za svaki proizvod koji se stavlja na tržište EU-a, te poziva Komisiju da tijekom 2021. predstavi prijedlog u vezi s time; istodobno, ponovno poziva Komisiju da bude ambiciozna u provedbi ekološkog dizajna za sve proizvode koji se koriste energijom u okviru postojeće Direktive o ekološkom dizajnu, uključujući u pogledu aspekata kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

23.

snažno podržava proširenje područja primjene Direktive o ekološkom dizajnu (26

| 24. | ističe važnost održavanja usklađenosti i jasnoće zakonodavnog okvira EU-a za održive proizvode i naglašava potrebu za jačanjem sinergije s drugim politikama, među ostalim znakom za okoliš EU-a; naglašava da je, uz zakonske minimalne standarde za dizajn proizvoda, važno pružiti tržišne poticaje za najodrživija poduzeća te održive proizvode i materijale; |
| --- | --- |

24.

ističe važnost održavanja usklađenosti i jasnoće zakonodavnog okvira EU-a za održive proizvode i naglašava potrebu za jačanjem sinergije s drugim politikama, među ostalim znakom za okoliš EU-a; naglašava da je, uz zakonske minimalne standarde za dizajn proizvoda, važno pružiti tržišne poticaje za najodrživija poduzeća te održive proizvode i materijale;

| 25. | poziva Komisiju da predloži obvezujuće ciljeve u području materijala i utjecaja na okoliš tijekom cijelog životnog ciklusa proizvoda za svaku kategoriju proizvoda koja se stavlja na tržište EU-a, uključujući poluproizvode s najviše emisija ugljika; osim toga, poziva Komisiju da predloži obvezujuće ciljeve za pojedinačne proizvode i/ili sektore u pogledu recikliranog sadržaja, pri čemu bi se istovremeno osigurala učinkovitost i sigurnost tih proizvoda, kao i njihov dizajn koji omogućava recikliranje; potiče Komisiju da osigura popratne tehnološke, regulatorne i tržišne uvjete za postizanje tih ciljeva te da uzme u obzir industrijske promjene i investicijske cikluse potrebne u svakom sektoru; istovremeno potiče Komisiju da razmotri obvezne zahtjeve za povećanje održivosti usluga; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisiju da predloži obvezujuće ciljeve u području materijala i utjecaja na okoliš tijekom cijelog životnog ciklusa proizvoda za svaku kategoriju proizvoda koja se stavlja na tržište EU-a, uključujući poluproizvode s najviše emisija ugljika; osim toga, poziva Komisiju da predloži obvezujuće ciljeve za pojedinačne proizvode i/ili sektore u pogledu recikliranog sadržaja, pri čemu bi se istovremeno osigurala učinkovitost i sigurnost tih proizvoda, kao i njihov dizajn koji omogućava recikliranje; potiče Komisiju da osigura popratne tehnološke, regulatorne i tržišne uvjete za postizanje tih ciljeva te da uzme u obzir industrijske promjene i investicijske cikluse potrebne u svakom sektoru; istovremeno potiče Komisiju da razmotri obvezne zahtjeve za povećanje održivosti usluga;

| 26. | podržava plan za uvođenje digitalnih putovnica za proizvode kako bi poduzeća, potrošači i tijela za nadzor tržišta mogli pratiti utjecaje proizvoda na klimu, okoliš, društvo i druge utjecaje u cjelokupnom lancu vrijednosti i kako bi se pružile pouzdane, transparentne i lako dostupne informacije o trajnosti proizvoda, održavanju, ponovnoj upotrebi, mogućnosti popravka i rastavljanja te rukovanju na kraju životnog ciklusa, kao i sastavu u pogledu upotrijebljenih materijala i kemikalija te njihovim utjecajima na okoliš i drugim utjecajima; poziva Komisiju da u tom pogledu procijeni mogućnosti za oznake; smatra da bi se putovnice za proizvode trebale uvesti bez stvaranja nepotrebnog regulatornog opterećenja za poduzeća, posebno za MSP-ove; smatra da bi trebale biti u skladu s drugim digitalnim alatima kao što su nadolazeća „putovnica za obnovu zgrada” i baza podataka SCIP; |
| --- | --- |

26.

podržava plan za uvođenje digitalnih putovnica za proizvode kako bi poduzeća, potrošači i tijela za nadzor tržišta mogli pratiti utjecaje proizvoda na klimu, okoliš, društvo i druge utjecaje u cjelokupnom lancu vrijednosti i kako bi se pružile pouzdane, transparentne i lako dostupne informacije o trajnosti proizvoda, održavanju, ponovnoj upotrebi, mogućnosti popravka i rastavljanja te rukovanju na kraju životnog ciklusa, kao i sastavu u pogledu upotrijebljenih materijala i kemikalija te njihovim utjecajima na okoliš i drugim utjecajima; poziva Komisiju da u tom pogledu procijeni mogućnosti za oznake; smatra da bi se putovnice za proizvode trebale uvesti bez stvaranja nepotrebnog regulatornog opterećenja za poduzeća, posebno za MSP-ove; smatra da bi trebale biti u skladu s drugim digitalnim alatima kao što su nadolazeća „putovnica za obnovu zgrada” i baza podataka SCIP;

| 27. | naglašava ključnu važnost ostvarenja ciklusa netoksičnih materijala i materijala koji se mogu obnoviti za uspješnost kružnog gospodarstva i za stvaranje održivog jedinstvenog tržišta, a naposljetku i za osiguravanje netoksičnog okoliša za europske građane; stoga ponavlja svoja stajališta zauzeta u Rezoluciji o Strategiji za kemikalije za održivost i rezoluciji o poboljšanju povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu te inzistira na brzom djelovanju u pogledu provedbe Strategije održivosti u području kemikalija: Prelazak na netoksični okoliš; |
| --- | --- |

27.

naglašava ključnu važnost ostvarenja ciklusa netoksičnih materijala i materijala koji se mogu obnoviti za uspješnost kružnog gospodarstva i za stvaranje održivog jedinstvenog tržišta, a naposljetku i za osiguravanje netoksičnog okoliša za europske građane; stoga ponavlja svoja stajališta zauzeta u Rezoluciji o Strategiji za kemikalije za održivost i rezoluciji o poboljšanju povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu te inzistira na brzom djelovanju u pogledu provedbe Strategije održivosti u području kemikalija: Prelazak na netoksični okoliš;

| 28. | ističe pravo potrošača na preciznije, usklađenije i točnije informacije u vezi s utjecajem proizvoda i usluga na okoliš i klimu tijekom njihovog životnog ciklusa, uključujući one o njihovoj trajnosti i mogućnosti popravka, te poziva na mjere za borbu protiv manipulativnog zelenog marketinga (engl. greenwashing) i lažnih tvrdnji o okolišu koji se odnose na proizvode koji se nude na internetu i izvan njega; snažno podupire namjeru Komisije da donese prijedloge kojima bi se tvrdnje o prihvatljivosti proizvoda za okoliš regulirale pouzdanim i usklađenim metodama izračuna u cjelokupnom lancu vrijednosti, koje se temelje na usklađenim pokazateljima i procjenama životnog ciklusa kao što su ekološki otisci, uključujući u pogledu sprječavanja nastanka otpada, upotrebe sirovina, izbjegavanja štetnih tvari, trajnosti i dugovječnosti proizvoda te dizajna koji omogućuje popravke i recikliranje; nadalje, naglašava potrebu za primjenom nedavno izmijenjene Direktive 2005/29/EZ (27) provođenjem proaktivnih mjera za rješavanje tvrdnji o prihvatljivosti proizvoda za okoliš; |
| --- | --- |

28.

ističe pravo potrošača na preciznije, usklađenije i točnije informacije u vezi s utjecajem proizvoda i usluga na okoliš i klimu tijekom njihovog životnog ciklusa, uključujući one o njihovoj trajnosti i mogućnosti popravka, te poziva na mjere za borbu protiv manipulativnog zelenog marketinga (engl. greenwashing) i lažnih tvrdnji o okolišu koji se odnose na proizvode koji se nude na internetu i izvan njega; snažno podupire namjeru Komisije da donese prijedloge kojima bi se tvrdnje o prihvatljivosti proizvoda za okoliš regulirale pouzdanim i usklađenim metodama izračuna u cjelokupnom lancu vrijednosti, koje se temelje na usklađenim pokazateljima i procjenama životnog ciklusa kao što su ekološki otisci, uključujući u pogledu sprječavanja nastanka otpada, upotrebe sirovina, izbjegavanja štetnih tvari, trajnosti i dugovječnosti proizvoda te dizajna koji omogućuje popravke i recikliranje; nadalje, naglašava potrebu za primjenom nedavno izmijenjene Direktive 2005/29/EZ (27

| 29. | poziva Komisiju da podupre razvoj digitalnih alata za pružanje informacija potrošačima kako bi se osnažio njihov položaj u digitalnom dobu; naglašava važnost internetskih platformi i tržišta za promicanje održivih proizvoda i usluga te napominje da bi one potrošačima mogle pružiti jasnije i razumljivije informacije o trajnosti i mogućnosti popravka proizvoda koje nude; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da podupre razvoj digitalnih alata za pružanje informacija potrošačima kako bi se osnažio njihov položaj u digitalnom dobu; naglašava važnost internetskih platformi i tržišta za promicanje održivih proizvoda i usluga te napominje da bi one potrošačima mogle pružiti jasnije i razumljivije informacije o trajnosti i mogućnosti popravka proizvoda koje nude;

| 30. | naglašava potrebu za jačanjem znaka za okoliš EU-a kao mjerila za okolišnu održivost, povećanjem osviještenosti kupaca i priznavanja na tržištu, postavljanjem sveobuhvatnih standarda i daljnjim proširivanjem programa na relevantne proizvode te olakšavanjem njegove upotrebe u nabavi; |
| --- | --- |

30.

naglašava potrebu za jačanjem znaka za okoliš EU-a kao mjerila za okolišnu održivost, povećanjem osviještenosti kupaca i priznavanja na tržištu, postavljanjem sveobuhvatnih standarda i daljnjim proširivanjem programa na relevantne proizvode te olakšavanjem njegove upotrebe u nabavi;

| 31. | podržava planirane inicijative poboljšanja trajnosti i mogućnosti popravka proizvoda u skladu s načelom sprječavanja stvaranja otpada u hijerarhiji otpada uz povećanje prava potrošača na tržištima od poduzeća do klijenta i od poduzeća do poduzeća; stoga snažno pozdravlja planiranu inicijativu da se uspostavi „pravo na popravak” koja bi trebala obuhvaćati barem produljeni životni ciklus proizvoda, pristup rezervnim dijelovima, sveobuhvatnim informacijama i cjenovno pristupačnim uslugama popravka za potrošače; |
| --- | --- |

31.

podržava planirane inicijative poboljšanja trajnosti i mogućnosti popravka proizvoda u skladu s načelom sprječavanja stvaranja otpada u hijerarhiji otpada uz povećanje prava potrošača na tržištima od poduzeća do klijenta i od poduzeća do poduzeća; stoga snažno pozdravlja planiranu inicijativu da se uspostavi „pravo na popravak” koja bi trebala obuhvaćati barem produljeni životni ciklus proizvoda, pristup rezervnim dijelovima, sveobuhvatnim informacijama i cjenovno pristupačnim uslugama popravka za potrošače;

| 32. | poziva, u tom smislu, na donošenje mjera kojima bi se svim sudionicima na tržištu zajamčio besplatan pristup potrebnim informacijama o popravku i održavanju, uključujući informacije o rezervnim dijelovima i ažuriranju softvera, imajući na umu važnost sigurnosti potrošača i ne dovodeći u pitanje Direktivu (EU) 2016/943 (28), te da se osigura pristup rezervnim dijelovima bez nepoštenih prepreka za sve dionike u sektoru popravka, uključujući neovisne servisere i potrošače, te nadalje na utvrđivanje obveznih minimalnih razdoblja za dostupnost rezervnih dijelova i/ili ažuriranih inačica i maksimalnih razdoblja za dostavu za proširenu skupinu kategorija proizvoda, čime bi se uzele u obzir njihove posebnosti, i na analizu načina na koji se može poticati popravak proizvoda u okviru sustava pravnog jamstva; ističe da bi prodavatelji trebali informirati sve sudionike na tržištu o mogućnostima popravka svojih proizvoda; |
| --- | --- |

32.

poziva, u tom smislu, na donošenje mjera kojima bi se svim sudionicima na tržištu zajamčio besplatan pristup potrebnim informacijama o popravku i održavanju, uključujući informacije o rezervnim dijelovima i ažuriranju softvera, imajući na umu važnost sigurnosti potrošača i ne dovodeći u pitanje Direktivu (EU) 2016/943 (28

| 33. | kako bi se potrošačima olakšalo donošenje odluka, poziva na jasno i lako razumljivo usklađeno označivanje, koje bi moglo biti u obliku indeksa koji se odnosi na trajnost proizvoda (tj. procijenjeni vijek trajanja proizvoda) i mogućnost popravka te na osmišljavanje standardiziranog sustava za ocjenjivanje mogućnosti popravka i uvođenje uređaja za uporabu za određene kategorije proizvoda; poziva na uvođenje minimalnih zahtjeva u pogledu informiranja u skladu s direktivama 2005/29/EZ i 2011/83/EU (29); traži od Komisije da u pripremi revizije Direktive (EU) 2019/771 (30) razmotri kako proširenje zakonski obvezujućih jamstvenih prava tako i pravila o teretu dokazivanja u korist potrošača za neke kategorije proizvoda s duljim procijenjenim vijekom trajanja te da uvede sustav izravne odgovornosti proizvođača; |
| --- | --- |

33.

kako bi se potrošačima olakšalo donošenje odluka, poziva na jasno i lako razumljivo usklađeno označivanje, koje bi moglo biti u obliku indeksa koji se odnosi na trajnost proizvoda (tj. procijenjeni vijek trajanja proizvoda) i mogućnost popravka te na osmišljavanje standardiziranog sustava za ocjenjivanje mogućnosti popravka i uvođenje uređaja za uporabu za određene kategorije proizvoda; poziva na uvođenje minimalnih zahtjeva u pogledu informiranja u skladu s direktivama 2005/29/EZ i 2011/83/EU (29

30

| 34. | poziva na donošenje zakonodavnih mjera kako bi se zaustavile prakse koje dovode do planiranog zastarijevanja, među ostalim razmatranjem dodavanja takvih praksi na popis iz Priloga I. Direktivi 2005/29/EZ; |
| --- | --- |

34.

poziva na donošenje zakonodavnih mjera kako bi se zaustavile prakse koje dovode do planiranog zastarijevanja, među ostalim razmatranjem dodavanja takvih praksi na popis iz Priloga I. Direktivi 2005/29/EZ;

| 35. | pozdravlja namjere Komisije da uvede zakonodavstvo kojim se zabranjuje uništavanje neprodane trajne robe, osim ako ona ne predstavlja opasnost za sigurnost ili zdravlje; naglašava da bi recikliranje, ponovna uporaba i preraspodjela neprehrambenih proizvoda trebali biti norma i provoditi se zakonodavstvom; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja namjere Komisije da uvede zakonodavstvo kojim se zabranjuje uništavanje neprodane trajne robe, osim ako ona ne predstavlja opasnost za sigurnost ili zdravlje; naglašava da bi recikliranje, ponovna uporaba i preraspodjela neprehrambenih proizvoda trebali biti norma i provoditi se zakonodavstvom;

| 36. | naglašava potrebu za poticanjem unutarnjeg tržišta održivih proizvoda i smatra da bi javni sektor trebao predvoditi tu promjenu; primjećuje da javna tijela i dalje često primjenjuju kriterij najniže cijene kao kriterij za dodjelu pri odabiru najboljih ponuda za robu, usluge ili radove; podržava uspostavljanje minimalnih obveznih kriterija i ciljeva u pogledu zelene javne nabave u sektorskom zakonodavstvu; |
| --- | --- |

36.

naglašava potrebu za poticanjem unutarnjeg tržišta održivih proizvoda i smatra da bi javni sektor trebao predvoditi tu promjenu; primjećuje da javna tijela i dalje često primjenjuju kriterij najniže cijene kao kriterij za dodjelu pri odabiru najboljih ponuda za robu, usluge ili radove; podržava uspostavljanje minimalnih obveznih kriterija i ciljeva u pogledu zelene javne nabave u sektorskom zakonodavstvu;

| 37. | naglašava ulogu zelene javne nabave u ubrzanju prelaska na održivo i kružno gospodarstvo te važnost provedbe zelene javne nabave tijekom gospodarskog oporavka EU-a; |
| --- | --- |

37.

naglašava ulogu zelene javne nabave u ubrzanju prelaska na održivo i kružno gospodarstvo te važnost provedbe zelene javne nabave tijekom gospodarskog oporavka EU-a;

| 38. | potiče Komisiju da izradi zakonodavni prijedlog za postupke zelene javne nabave; smatra da u svakoj javnoj nabavi ponovno upotrijebljeni, popravljeni, ponovno proizvedeni, obnovljeni i drugi proizvodi i rješenja koja se učinkovito koriste energijom i resursima i koji minimiziraju utjecaje životnog ciklusa proizvoda na okoliš trebaju biti automatski izbor u skladu s ciljevima europskog zelenog plana, a ako im se ne da prednost, treba se primijeniti načelo „poštuj ili objasni”; traži od Komisije i da pruži smjernice za potporu održivoj korporativnoj nabavi; poziva na uvođenje obveze obavješćivanja za Komisiju i države članice u pogledu održivosti njihovih odluka o javnoj nabavi, uz poštovanje načela supsidijarnosti; |
| --- | --- |

38.

potiče Komisiju da izradi zakonodavni prijedlog za postupke zelene javne nabave; smatra da u svakoj javnoj nabavi ponovno upotrijebljeni, popravljeni, ponovno proizvedeni, obnovljeni i drugi proizvodi i rješenja koja se učinkovito koriste energijom i resursima i koji minimiziraju utjecaje životnog ciklusa proizvoda na okoliš trebaju biti automatski izbor u skladu s ciljevima europskog zelenog plana, a ako im se ne da prednost, treba se primijeniti načelo „poštuj ili objasni”; traži od Komisije i da pruži smjernice za potporu održivoj korporativnoj nabavi; poziva na uvođenje obveze obavješćivanja za Komisiju i države članice u pogledu održivosti njihovih odluka o javnoj nabavi, uz poštovanje načela supsidijarnosti;

| 39. | naglašava potrebu za promicanjem visokokvalitetnih tokova prikupljanja, ponovne uporabe i recikliranja materijala, održavanjem materijala u njihovoj najvećoj vrijednosti te postizanja čistih, netoksičnih i održivih sustava zatvorene petlje u području materijala; ističe potrebu za povećanjem dostupnosti i kvalitete reciklata, pri čemu naglasak treba staviti na sposobnost materijala da zadrži inherentna svojstva nakon recikliranja te njegovu sposobnost da u budućim primjenama zamijeni primarne sirovine; u tom kontekstu naglašava potrebu za poticanjem i većih mogućnosti recikliranja u dizajnu proizvoda i mjera kao što su učinkovito odvojeno prikupljanje i sustavi povratne naknade; poziva na podupiranje izgradnje reciklažnih postrojenja i kapaciteta, u skladu s načelom blizine, na mjestima gdje još ne postoje; |
| --- | --- |

39.

naglašava potrebu za promicanjem visokokvalitetnih tokova prikupljanja, ponovne uporabe i recikliranja materijala, održavanjem materijala u njihovoj najvećoj vrijednosti te postizanja čistih, netoksičnih i održivih sustava zatvorene petlje u području materijala; ističe potrebu za povećanjem dostupnosti i kvalitete reciklata, pri čemu naglasak treba staviti na sposobnost materijala da zadrži inherentna svojstva nakon recikliranja te njegovu sposobnost da u budućim primjenama zamijeni primarne sirovine; u tom kontekstu naglašava potrebu za poticanjem i većih mogućnosti recikliranja u dizajnu proizvoda i mjera kao što su učinkovito odvojeno prikupljanje i sustavi povratne naknade; poziva na podupiranje izgradnje reciklažnih postrojenja i kapaciteta, u skladu s načelom blizine, na mjestima gdje još ne postoje;

| 40. | potiče Komisiju i države članice da podrže izgradnju visokokvalitetnih infrastruktura za prikupljanje, razvrstavanje i ponovnu uporabu i recikliranje materijala te da podrže istraživanje u pogledu razvoja novih, inovativnih tehnologija koje, u odnosu na druge tehnologije, minimiziraju upotrebu resursa i stvaranje preostalog otpada, povećavaju udio i kvalitetu sekundarnih materijala koji se mogu reciklirati i ponovno upotrijebiti, dekontaminiraju reciklate i smanjuju sveukupni utjecaj na okoliš, uključujući utjecaje na energiju i klimu; smatra da kemijsko recikliranje, ako ispunjava te kriterije, može pridonijeti zatvaranju petlje u području materijala u određenim tokovima otpada; |
| --- | --- |

40.

potiče Komisiju i države članice da podrže izgradnju visokokvalitetnih infrastruktura za prikupljanje, razvrstavanje i ponovnu uporabu i recikliranje materijala te da podrže istraživanje u pogledu razvoja novih, inovativnih tehnologija koje, u odnosu na druge tehnologije, minimiziraju upotrebu resursa i stvaranje preostalog otpada, povećavaju udio i kvalitetu sekundarnih materijala koji se mogu reciklirati i ponovno upotrijebiti, dekontaminiraju reciklate i smanjuju sveukupni utjecaj na okoliš, uključujući utjecaje na energiju i klimu; smatra da kemijsko recikliranje, ako ispunjava te kriterije, može pridonijeti zatvaranju petlje u području materijala u određenim tokovima otpada;

| 41. | poziva Komisiju da osigura da se učinci na zdravlje, okoliš i klimu procesa i rezultata novih tehnologija recikliranja i obnavljanja temeljito procijene na industrijskoj razini prije njihova poticanja i da zajamči transparentnost cijelog postupka procjene; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da osigura da se učinci na zdravlje, okoliš i klimu procesa i rezultata novih tehnologija recikliranja i obnavljanja temeljito procijene na industrijskoj razini prije njihova poticanja i da zajamči transparentnost cijelog postupka procjene;

| 42. | smatra da kemijsko recikliranje treba ispunjavati uvjete definicije recikliranja iz Okvirne direktive o otpadu kako bi se osiguralo da se prerada u materijale i tvari koji će se koristiti kao gorivo ne smatra kemijskim recikliranjem; potiče Komisiju da pruži pravnu potvrdu u tom pogledu; |
| --- | --- |

42.

smatra da kemijsko recikliranje treba ispunjavati uvjete definicije recikliranja iz Okvirne direktive o otpadu kako bi se osiguralo da se prerada u materijale i tvari koji će se koristiti kao gorivo ne smatra kemijskim recikliranjem; potiče Komisiju da pruži pravnu potvrdu u tom pogledu;

| 43. | potiče Komisiju i države članice da omogući digitalne tehnologije, kao što su lanci blokova i digitalno utiskivanje vodenog znaka, i njihovu interoperabilnost kako bi se njima mogao podržati razvoj kružnog gospodarstva putem praćenja, slijeđenja i evidentiranja resursa i tokova proizvoda u svim fazama životnog ciklusa; |
| --- | --- |

43.

potiče Komisiju i države članice da omogući digitalne tehnologije, kao što su lanci blokova i digitalno utiskivanje vodenog znaka, i njihovu interoperabilnost kako bi se njima mogao podržati razvoj kružnog gospodarstva putem praćenja, slijeđenja i evidentiranja resursa i tokova proizvoda u svim fazama životnog ciklusa;

| 44. | naglašava važnost poboljšanja pristupa financiranju za istraživačke i inovacijske projekte u području kružnog gospodarstva; stoga poziva Komisiju da usmjeri aktivnosti programa Obzor Europa na promicanje istraživanja i inovacija u pogledu:






  — | procesa i tehnologija recikliranja; |
| --- | --- | --- |

44.

naglašava važnost poboljšanja pristupa financiranju za istraživačke i inovacijske projekte u području kružnog gospodarstva; stoga poziva Komisiju da usmjeri aktivnosti programa Obzor Europa na promicanje istraživanja i inovacija u pogledu:

—

procesa i tehnologija recikliranja;

| — | učinkovitosti uporabe resursa industrijskih procesa; |
| --- | --- |

—

učinkovitosti uporabe resursa industrijskih procesa;

| — | inovativnih i održivih materijala, proizvoda, procesa, tehnologija i usluga te njihova industrijskog širenja; |
| --- | --- |

—

inovativnih i održivih materijala, proizvoda, procesa, tehnologija i usluga te njihova industrijskog širenja;

| — | biogospodarstva putem bioinovacija koje obuhvaćaju razvoj bioloških materijala i proizvoda; |
| --- | --- |

—

biogospodarstva putem bioinovacija koje obuhvaćaju razvoj bioloških materijala i proizvoda;

| — | satelita za promatranje Zemlje koji mogu imati važnu ulogu u praćenju razvoja kružnog gospodarstva procjenom pritiska na primarne sirovine i razine emisija; |
| --- | --- |

—

satelita za promatranje Zemlje koji mogu imati važnu ulogu u praćenju razvoja kružnog gospodarstva procjenom pritiska na primarne sirovine i razine emisija;

| 45. | naglašava važnu ulogu koju održiva, obnovljiva proizvodna sredstva mogu imati u kružnim procesima prema dekarbonizaciji i kako upotreba obnovljive energije može poboljšati kružnost životnih ciklusa proizvoda i istovremeno poticati energetsku tranziciju; |
| --- | --- |

45.

naglašava važnu ulogu koju održiva, obnovljiva proizvodna sredstva mogu imati u kružnim procesima prema dekarbonizaciji i kako upotreba obnovljive energije može poboljšati kružnost životnih ciklusa proizvoda i istovremeno poticati energetsku tranziciju;

| 46. | naglašava da bi se zakonodavstvo o okviru politike održivih proizvoda trebalo temeljiti na pouzdanom i transparentnom sustavu računovodstva ugljika i okoliša koji djeluje kao katalizator za ulaganje u proizvode i procese kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

46.

naglašava da bi se zakonodavstvo o okviru politike održivih proizvoda trebalo temeljiti na pouzdanom i transparentnom sustavu računovodstva ugljika i okoliša koji djeluje kao katalizator za ulaganje u proizvode i procese kružnog gospodarstva;

| 47. | ističe potrebu da se životni ciklus proizvoda i utjecaj nabave, poluproizvoda, rezervnih dijelova i nusproizvoda unutar cijelog lanca vrijednosti, od početka do kraja („od kolijevke do groba”), uzmu u obzir prilikom postavljanja normi za utjecaje proizvoda na klimu i okoliš; smatra da je te norme potrebno postaviti putem otvorenog, transparentnog postupka utemeljenog na znanosti uz sudjelovanje relevantnih dionika; potiče u tom kontekstu utvrđivanje zajedničkih metodologija za procjenu životnog ciklusa i poboljšano prikupljanje podataka; |
| --- | --- |

47.

ističe potrebu da se životni ciklus proizvoda i utjecaj nabave, poluproizvoda, rezervnih dijelova i nusproizvoda unutar cijelog lanca vrijednosti, od početka do kraja („od kolijevke do groba”), uzmu u obzir prilikom postavljanja normi za utjecaje proizvoda na klimu i okoliš; smatra da je te norme potrebno postaviti putem otvorenog, transparentnog postupka utemeljenog na znanosti uz sudjelovanje relevantnih dionika; potiče u tom kontekstu utvrđivanje zajedničkih metodologija za procjenu životnog ciklusa i poboljšano prikupljanje podataka;

| 48. | naglašava da je standardizacija ključna za provođenje politike o održivim proizvodima – pružanjem pouzdanih definicija, metrike i testova za karakteristike poput trajnosti i mogućnosti popravka; |
| --- | --- |

48.

naglašava da je standardizacija ključna za provođenje politike o održivim proizvodima – pružanjem pouzdanih definicija, metrike i testova za karakteristike poput trajnosti i mogućnosti popravka;

| 49. | ustraje na tome da se standardi EU-a osmisle pravodobno i u skladu sa stvarnim uvjetima uporabe uz izbjegavanje administrativnih prepreka za dionike koje dovode do kasne objave standarda; |
| --- | --- |

49.

ustraje na tome da se standardi EU-a osmisle pravodobno i u skladu sa stvarnim uvjetima uporabe uz izbjegavanje administrativnih prepreka za dionike koje dovode do kasne objave standarda;

| 50. | podsjeća na Komunikaciju Komisije od 1. lipnja 2016.„Europske norme za 21. stoljeće” i na rad na zajedničkoj inicijativi za normizaciju; poziva Komisiju da dodatno ojača zajedničku inicijativu za normizaciju i da usvoji nove mjere i projekte usmjerene na poboljšanje funkcioniranja europskih organizacija za normizaciju; |
| --- | --- |

50.

podsjeća na Komunikaciju Komisije od 1. lipnja 2016.„Europske norme za 21. stoljeće” i na rad na zajedničkoj inicijativi za normizaciju; poziva Komisiju da dodatno ojača zajedničku inicijativu za normizaciju i da usvoji nove mjere i projekte usmjerene na poboljšanje funkcioniranja europskih organizacija za normizaciju;

| 51. | naglašava da je učinkovita provedba i izvršenje zakonodavstva EU-a koje se odnosi na zahtjeve u pogledu sigurnosti proizvoda i održivosti ključno kako bi se zajamčilo da su proizvodi stavljeni na tržište u skladu s tim pravilima u skladu s Uredbom (EU) 2019/1020 (31); dodaje da velik broj proizvoda kupljenih na internetu i uvezenih u EU ne ispunjava minimalne sigurnosne zahtjeve EU-a; poziva Komisiju i države članice da pojačaju napore kako bi zajamčile sukladnost proizvoda, uključujući proizvode koji se prodaju na internetu, te da otklone rizik koji krivotvoreni proizvodi predstavljaju za sigurnost potrošača u okviru poboljšanog nadzora tržišta i jednakovrijednih standarda carinske kontrole, kao i pojačanom suradnjom u tom području te povećanim proračunima i ljudskim resursima; poziva stoga na učinkovitiji nadzor EU-a uspostavljanjem usklađenih pravila o minimalnom broju provjera i njihovoj učestalosti te davanjem ovlasti Komisiji da nadzire i provjerava aktivnosti nacionalnih tijela; |
| --- | --- |

51.

naglašava da je učinkovita provedba i izvršenje zakonodavstva EU-a koje se odnosi na zahtjeve u pogledu sigurnosti proizvoda i održivosti ključno kako bi se zajamčilo da su proizvodi stavljeni na tržište u skladu s tim pravilima u skladu s Uredbom (EU) 2019/1020 (31

| 52. | naglašava da su se dobrovoljni sporazumi pokazali neučinkovitima u nalaženju održivog i zajedničkog rješenja za punjenje pokretne radijske opreme; ponavlja svoj poziv Komisiji da hitno provede odredbe Direktive 2014/53/EU (32) o radijskoj opremi, a posebno da uvede jedinstveni punjač za pametne telefone te sve male i srednje elektroničke uređaje kako bi se na najbolji način zajamčila standardizacija, kompatibilnost i interoperabilnost mogućnosti punjenja, uključujući bežično punjenje, kao dio globalne strategije za smanjenje elektroničkog otpada; traži od Komisije da pravodobno pripremi strategiju za odvajanje punjača od prodaje uređaja kojom se jamči da potrošači nisu obvezni kupiti nove punjače zajedno s novim uređajima kako bi se omogućila veća dobrobit za okoliš, ušteda troškova i veća praktičnost za potrošače; ponavlja da je važno da potrošači usklađenim označivanjem u lako čitljivom obliku dobiju pouzdane i relevantne informacije o relevantnim značajkama punjača kao što su interoperabilnost i učinkovitost punjenja, uključujući usklađenost s inačicom USB 3.1. ili naprednijom inačicom, kako bi im se omogućili najpraktičniji, troškovno najučinkovitiji i najodrživiji odabiri; |
| --- | --- |

52.

naglašava da su se dobrovoljni sporazumi pokazali neučinkovitima u nalaženju održivog i zajedničkog rješenja za punjenje pokretne radijske opreme; ponavlja svoj poziv Komisiji da hitno provede odredbe Direktive 2014/53/EU (32

| 53. | ističe potrebu za usklađenim politikama u svim postojećim i budućim mjerama na razini EU-a i država članica kako bi se osiguralo ispunjavanje ciljeva akcijskog plana i pružila ekonomska i investicijska sigurnost za kružne tehnologije, proizvode i usluge, koji će također promicati konkurentnost i inovacije EU-a; poziva Komisiju da se pozabavi svim postojećim regulatornim nedosljednostima ili preprekama ili pravnim nesigurnostima koje ometaju puni razvoj kružnog gospodarstva; poziva na gospodarske poticaje kao što su povećanja cijena CO2, programi za proširenu odgovornost proizvođača s ekomodulacijom naknada i porezni poticaji te na druge financijske poticaje koji promiču održive odabire potrošača; smatra da bi te mjere, kad je to primjenjivo, trebale biti u skladu s kriterijima tehničke provjere za kružno gospodarstvo definiranim Uredbom o taksonomiji; poziva države članice da u svim relevantnim nacionalnim zakonodavstvima uzmu u obzir ciljeve kružnog gospodarstva te da osiguraju njihovu potpunu usklađenost s ciljevima i mjerama strategije kružnog gospodarstva EU-a; nadalje, poziva Komisiju da se usmjeri na provedbu zakona koji se odnose na kružno gospodarstvo kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti za postupke i poslovne modele kružne proizvodnje; |
| --- | --- |

53.

ističe potrebu za usklađenim politikama u svim postojećim i budućim mjerama na razini EU-a i država članica kako bi se osiguralo ispunjavanje ciljeva akcijskog plana i pružila ekonomska i investicijska sigurnost za kružne tehnologije, proizvode i usluge, koji će također promicati konkurentnost i inovacije EU-a; poziva Komisiju da se pozabavi svim postojećim regulatornim nedosljednostima ili preprekama ili pravnim nesigurnostima koje ometaju puni razvoj kružnog gospodarstva; poziva na gospodarske poticaje kao što su povećanja cijena CO2

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: elektronika i IKT

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: elektronika i IKT

| 54. | podržava Inicijativu za kružnu elektroniku kojom će se pristupiti rješavanju pitanja nedostataka u pogledu trajnosti, kružnog dizajna, prisutnosti opasnih i štetnih tvari, recikliranog sadržaja, mogućnosti popravka, pristupa rezervnim dijelovima, nadogradnje, sprečavanja stvaranja e-otpada, prikupljanja, ponovne uporabe i recikliranja; poziva i na integraciju pitanja povezanih s ranim zastarijevanjem, uključujući zastarijevanje proizvoda zbog promjena softvera; poziva na usklađivanje i poboljšanje infrastrukture za recikliranje otpadne električne i elektroničke opreme u EU-u; |
| --- | --- |

54.

podržava Inicijativu za kružnu elektroniku kojom će se pristupiti rješavanju pitanja nedostataka u pogledu trajnosti, kružnog dizajna, prisutnosti opasnih i štetnih tvari, recikliranog sadržaja, mogućnosti popravka, pristupa rezervnim dijelovima, nadogradnje, sprečavanja stvaranja e-otpada, prikupljanja, ponovne uporabe i recikliranja; poziva i na integraciju pitanja povezanih s ranim zastarijevanjem, uključujući zastarijevanje proizvoda zbog promjena softvera; poziva na usklađivanje i poboljšanje infrastrukture za recikliranje otpadne električne i elektroničke opreme u EU-u;

| 55. | smatra da se potrošačima mora znatno olakšati prikupljanje elektroničkog otpada; pozdravlja obvezu Komisije da istraži mogućnosti za sustav za povrat na razini EU-a za proizvode IKT-a i smatra da bi takav sustav trebao obuhvaćati najširi mogući spektar proizvoda; naglašava važnost osmišljavanja takvog sustava za povrat i svih drugih modela prikupljanja na način koji štiti mogućnost ponovne upotrebe proizvoda IKT-a i subjektima za ponovnu upotrebu omogućuje pristup robi koja se može ponovno upotrijebiti; |
| --- | --- |

55.

smatra da se potrošačima mora znatno olakšati prikupljanje elektroničkog otpada; pozdravlja obvezu Komisije da istraži mogućnosti za sustav za povrat na razini EU-a za proizvode IKT-a i smatra da bi takav sustav trebao obuhvaćati najširi mogući spektar proizvoda; naglašava važnost osmišljavanja takvog sustava za povrat i svih drugih modela prikupljanja na način koji štiti mogućnost ponovne upotrebe proizvoda IKT-a i subjektima za ponovnu upotrebu omogućuje pristup robi koja se može ponovno upotrijebiti;

| 56. | naglašava potencijal mjera za ekološki dizajn i podsjeća da je primjenom Direktive o ekološkom dizajnu i Direktive o energetskom označivanju (33) postignuta gotovo polovica ciljeva ušteda ostvarenih energetskom učinkovitosti u EU-u do 2020. naglašava potrebu za osiguravanjem brze finalizacije postojećeg rada za ekološki dizajn u području elektronike i IKT-a, prvenstveno za pametne telefone, tablete, računala, pisače (uključujući uloške), stanice i podsustave pokretnih mreža i mrežnu opremu, kako bi se mjere predložile najkasnije do 2021.; |
| --- | --- |

56.

naglašava potencijal mjera za ekološki dizajn i podsjeća da je primjenom Direktive o ekološkom dizajnu i Direktive o energetskom označivanju (33

| 57. | ističe važnost poticanja održivijih načina potrošnje i proizvodnje elektroničke opreme i informacijsko-komunikacijskih tehnologija, poziva Komisiju da razmotri mogućnost da se potrošaču na raspolaganje stave informacije o razlici između korektivnog i evolutivnog ažuriranja te ugljičnom otisku potrošnje podatkovnog prometa; |
| --- | --- |

57.

ističe važnost poticanja održivijih načina potrošnje i proizvodnje elektroničke opreme i informacijsko-komunikacijskih tehnologija, poziva Komisiju da razmotri mogućnost da se potrošaču na raspolaganje stave informacije o razlici između korektivnog i evolutivnog ažuriranja te ugljičnom otisku potrošnje podatkovnog prometa;

| 58. | poziva na uspostavljanje obveznog programa certificiranja za izvođače koji recikliraju elektronički otpad kako bi se zajamčila učinkovita oporaba materijala i zaštita okoliša; |
| --- | --- |

58.

poziva na uspostavljanje obveznog programa certificiranja za izvođače koji recikliraju elektronički otpad kako bi se zajamčila učinkovita oporaba materijala i zaštita okoliša;

| 59. | osim Inicijative za kružnu elektroniku, traži od Komisije da osmisli inicijativu za kružni i održivi plan digitalizacije, IKT-a i umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

59.

osim Inicijative za kružnu elektroniku, traži od Komisije da osmisli inicijativu za kružni i održivi plan digitalizacije, IKT-a i umjetne inteligencije;

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: baterije i vozila

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: baterije i vozila

| 60. | naglašava važnost strateškog, ekološki održivog i etičkog pristupa u novom zakonodavnom okviru za baterije i vozila u kontekstu prijelaza na mobilnost s nultim emisijama i mreža za opskrbu električnom energijom iz obnovljivih izvora, kao i potrebe za osiguravanjem održive i etičke nabave sirovina, među ostalim kritičnih sirovina; poziva na stvaranje konkurentnih i otpornih lanaca vrijednosti za proizvodnju, ponovnu uporabu i recikliranje baterija u EU-u; |
| --- | --- |

60.

naglašava važnost strateškog, ekološki održivog i etičkog pristupa u novom zakonodavnom okviru za baterije i vozila u kontekstu prijelaza na mobilnost s nultim emisijama i mreža za opskrbu električnom energijom iz obnovljivih izvora, kao i potrebe za osiguravanjem održive i etičke nabave sirovina, među ostalim kritičnih sirovina; poziva na stvaranje konkurentnih i otpornih lanaca vrijednosti za proizvodnju, ponovnu uporabu i recikliranje baterija u EU-u;

| 61. | pozdravlja Komisijin prijedlog o novoj uredbi o baterijama i otpadnim baterijama te smatra da bi novi zakonodavni okvir EU-a za baterije trebao uključivati barem sljedeće stavke: održivu, etičku i sigurnu nabavu, ekološki dizajn i mjere u pogledu recikliranog sadržaja, zamjenu opasnih i štetnih tvari gdje je to moguće, poboljšano odvojeno prikupljanje, ponovnu upotrebu, obnavljanje, ponovnu proizvodnju, prenamjenu i recikliranje, uključujući više ciljeve recikliranja, oporabu vrijednih materijala, proširenu odgovornost proizvođača i informiranje potrošača; okvir bi trebao uključivati utjecaj cijelog životnog ciklusa proizvoda na okoliš, s namjenskim odredbama o baterijama u kontekstu mobilnosti i pohrane energije; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja Komisijin prijedlog o novoj uredbi o baterijama i otpadnim baterijama te smatra da bi novi zakonodavni okvir EU-a za baterije trebao uključivati barem sljedeće stavke: održivu, etičku i sigurnu nabavu, ekološki dizajn i mjere u pogledu recikliranog sadržaja, zamjenu opasnih i štetnih tvari gdje je to moguće, poboljšano odvojeno prikupljanje, ponovnu upotrebu, obnavljanje, ponovnu proizvodnju, prenamjenu i recikliranje, uključujući više ciljeve recikliranja, oporabu vrijednih materijala, proširenu odgovornost proizvođača i informiranje potrošača; okvir bi trebao uključivati utjecaj cijelog životnog ciklusa proizvoda na okoliš, s namjenskim odredbama o baterijama u kontekstu mobilnosti i pohrane energije;

| 62. | izražava zabrinutost zbog velike ovisnosti EU-a o uvozu sirovina za proizvodnju baterija; vjeruje da bi unaprijeđeni sustavi recikliranja baterija mogli osigurati znatan udio sirovina potrebnih za proizvodnju baterija u EU-u; |
| --- | --- |

62.

izražava zabrinutost zbog velike ovisnosti EU-a o uvozu sirovina za proizvodnju baterija; vjeruje da bi unaprijeđeni sustavi recikliranja baterija mogli osigurati znatan udio sirovina potrebnih za proizvodnju baterija u EU-u;

| 63. | izražava zabrinutost zbog socioekonomskog utjecaja industrije minerala, posebice u okviru industrije kobalta; traži od Komisije da procijeni opcije za održivi zakonodavni okvir kako bi osigurala etičku nabavu materijala i uvođenje obveznog zakonodavstva o dužnoj pažnji kako bi riješila negativne učinke na okoliš i ljudska prava u međunarodnom kontekstu; |
| --- | --- |

63.

izražava zabrinutost zbog socioekonomskog utjecaja industrije minerala, posebice u okviru industrije kobalta; traži od Komisije da procijeni opcije za održivi zakonodavni okvir kako bi osigurala etičku nabavu materijala i uvođenje obveznog zakonodavstva o dužnoj pažnji kako bi riješila negativne učinke na okoliš i ljudska prava u međunarodnom kontekstu;

| 64. | pozdravlja planove Komisije da preispita Direktivu o otpadnim vozilima (34); poziva Komisiju da ažurira tu direktivu kako bi u potpunosti odražavala i poštovala načela kružnoga gospodarstva, uključujući eliminaciju otpada dizajnom, mogućnost nadogradnje, modularnost, mogućnost popravka, ponovnu upotrebu i mogućnost recikliranja materijala na najvišoj razini vrijednosti, dajući prednost ponovnoj upotrebi: poziva Komisiju da surađuje s proizvođačima automobila kako bi osigurala učinkovite lance ponovne upotrebe i programe proširene odgovornosti proizvođača; poziva Komisiju da poboljša prijavljivanje otpadnih vozila putem europske baze podataka; poziva Komisiju da pojasni, ojača i nadzire načelo da rastavljanje automobila i ponovna upotreba njegovih dijelova uvijek mora prethoditi uništavanju i drobljenju automobila; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja planove Komisije da preispita Direktivu o otpadnim vozilima (34

| 65. | naglašava da je potrebno dodatno promicati istraživanja i inovacije u pogledu postupaka i tehnologija recikliranja u okviru programa Obzor Europa kako bi se povećao potencijal kružnog gospodarstva u pogledu baterija; potvrđuje ulogu MSP-ova u sektorima za prikupljanje i recikliranje; |
| --- | --- |

65.

naglašava da je potrebno dodatno promicati istraživanja i inovacije u pogledu postupaka i tehnologija recikliranja u okviru programa Obzor Europa kako bi se povećao potencijal kružnog gospodarstva u pogledu baterija; potvrđuje ulogu MSP-ova u sektorima za prikupljanje i recikliranje;

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: ambalaža

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: ambalaža

| 66. | ponovno ističe cilj da sva ambalaža postane ponovno upotrebljiva i obnovljiva na gospodarski održiv način do 2030. i poziva Komisiju da bez odgode predstavi zakonodavni prijedlog, uključujući mjere i ciljeve smanjenja otpada te ambiciozne osnovne zahtjeve Direktive o ambalažnom otpadu kako bi se smanjila prekomjerna ambalaža, među ostalim u e-trgovini, poboljšale mogućnosti recikliranja i minimalizirala složenost ambalaže, povećao udio recikliranog sadržaja, postupno uklonile opasne i štetne tvari te promicala ponovna upotreba; ističe da se ne smiju ugroziti sigurnost hrane ni higijenski standardi; poziva na to da te mjere budu usmjerene na postizanje najboljih cjelokupnih ekoloških rezultata u skladu s hijerarhijom otpada i na smanjenje ugljičnog otiska; |
| --- | --- |

66.

ponovno ističe cilj da sva ambalaža postane ponovno upotrebljiva i obnovljiva na gospodarski održiv način do 2030. i poziva Komisiju da bez odgode predstavi zakonodavni prijedlog, uključujući mjere i ciljeve smanjenja otpada te ambiciozne osnovne zahtjeve Direktive o ambalažnom otpadu kako bi se smanjila prekomjerna ambalaža, među ostalim u e-trgovini, poboljšale mogućnosti recikliranja i minimalizirala složenost ambalaže, povećao udio recikliranog sadržaja, postupno uklonile opasne i štetne tvari te promicala ponovna upotreba; ističe da se ne smiju ugroziti sigurnost hrane ni higijenski standardi; poziva na to da te mjere budu usmjerene na postizanje najboljih cjelokupnih ekoloških rezultata u skladu s hijerarhijom otpada i na smanjenje ugljičnog otiska;

| 67. | ističući ključnu ulogu ambalaže u pogledu sigurnosti proizvoda, poglavito sigurnosti hrane te higijene, i u pogledu smanjenja rasipanja hrane, poziva industriju da dopuni regulatorne mjere dodatnim dobrovoljnim radnjama kako bi se dodatno izbjegla nepotrebna ambalaža i znatno smanjila količina ambalaže koju stavlja na tržište, razvili resursno učinkovitija, kružna i klimatski prihvatljiva rješenja u pogledu ambalaže, kao što su usklađeni oblici ambalaže i ponovno upotrebljiva i punjiva ambalaža, te olakšala upotreba ponovno upotrebljive transportne ambalaže; potiče inicijative kao što su Savez za kružno gospodarstvo u području plastike i Europski pakt za plastiku; |
| --- | --- |

67.

ističući ključnu ulogu ambalaže u pogledu sigurnosti proizvoda, poglavito sigurnosti hrane te higijene, i u pogledu smanjenja rasipanja hrane, poziva industriju da dopuni regulatorne mjere dodatnim dobrovoljnim radnjama kako bi se dodatno izbjegla nepotrebna ambalaža i znatno smanjila količina ambalaže koju stavlja na tržište, razvili resursno učinkovitija, kružna i klimatski prihvatljiva rješenja u pogledu ambalaže, kao što su usklađeni oblici ambalaže i ponovno upotrebljiva i punjiva ambalaža, te olakšala upotreba ponovno upotrebljive transportne ambalaže; potiče inicijative kao što su Savez za kružno gospodarstvo u području plastike i Europski pakt za plastiku;

| 68. | ponovno ističe da visokokvalitetno recikliranje stvara stvarnu potražnju na tržištu za recikliranim materijalima i jedan je od ključnih čimbenika u nastojanju da se poveća ukupna količina ambalaže koja se prikuplja, razvrstava i reciklira, poziva na upotrebu moderne i učinkovite opreme za razvrstavanje i tehnologija za razdvajanje zajedno s boljim ekološkim dizajnom ambalaže, uključujući potrebu za ponovnim osmišljavanjem rješenja u pogledu ambalaže na temelju poboljšanih kriterija procjene životnog ciklusa; |
| --- | --- |

68.

ponovno ističe da visokokvalitetno recikliranje stvara stvarnu potražnju na tržištu za recikliranim materijalima i jedan je od ključnih čimbenika u nastojanju da se poveća ukupna količina ambalaže koja se prikuplja, razvrstava i reciklira, poziva na upotrebu moderne i učinkovite opreme za razvrstavanje i tehnologija za razdvajanje zajedno s boljim ekološkim dizajnom ambalaže, uključujući potrebu za ponovnim osmišljavanjem rješenja u pogledu ambalaže na temelju poboljšanih kriterija procjene životnog ciklusa;

| 69. | poziva Komisiju da analizira razne vrste ambalaže koje se koriste u e-trgovini kako bi utvrdila najbolje prakse za optimizaciju ambalaže radi smanjenja prekomjerne upotrebe ambalaže; poziva Komisiju da podrži ponovnu upotrebu ambalažnog materijala za isporuku nekoliko artikala kao alternativu ambalažnim materijalima za jednokratnu upotrebu; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisiju da analizira razne vrste ambalaže koje se koriste u e-trgovini kako bi utvrdila najbolje prakse za optimizaciju ambalaže radi smanjenja prekomjerne upotrebe ambalaže; poziva Komisiju da podrži ponovnu upotrebu ambalažnog materijala za isporuku nekoliko artikala kao alternativu ambalažnim materijalima za jednokratnu upotrebu;

| 70. | ističe ključnu ulogu koju prodaja proizvoda u rasutom stanju može imati za smanjenje upotrebe ambalaže, poziva Komisiju i države članice da potiču takve vrste mjera te istodobno jamče sigurnost hrane i higijenu; |
| --- | --- |

70.

ističe ključnu ulogu koju prodaja proizvoda u rasutom stanju može imati za smanjenje upotrebe ambalaže, poziva Komisiju i države članice da potiču takve vrste mjera te istodobno jamče sigurnost hrane i higijenu;

| 71. | ističe ključnu ulogu inovacijskih fondova i programa za inovacije u području smanjenja materijala i recikliranja; |
| --- | --- |

71.

ističe ključnu ulogu inovacijskih fondova i programa za inovacije u području smanjenja materijala i recikliranja;

| 72. | uzima u obzir rast prodaje na internetu, uz povećanje broja dostava paketa; potiče Komisiju da poduzme mjere kako bi se utvrdilo da svi internetski prodavatelji, bez obzira na svoju lokaciju, poštuju ključne zahtjeve i izvještavaju te financijski pridonose programima proširene odgovornosti proizvođača u državama članicama EU-a u kojima se proizvodi stavljaju na tržište; |
| --- | --- |

72.

uzima u obzir rast prodaje na internetu, uz povećanje broja dostava paketa; potiče Komisiju da poduzme mjere kako bi se utvrdilo da svi internetski prodavatelji, bez obzira na svoju lokaciju, poštuju ključne zahtjeve i izvještavaju te financijski pridonose programima proširene odgovornosti proizvođača u državama članicama EU-a u kojima se proizvodi stavljaju na tržište;

| 73. | poziva Komisiju da podupre odvojeno prikupljanje i razvrstavanje ambalažnog otpada kako je utvrđeno u Direktivi (EU) 2018/852 i osigura da je države članice pravodobno prenesu; poziva Komisiju da procijeni mogućnost revidiranja identifikacijskog sustava za ambalažne materijale (Odluka 97/129/EZ (35)) kako bi građanima olakšala odvojeno prikupljanje u skladu s mogućnosti recikliranja ambalaže; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisiju da podupre odvojeno prikupljanje i razvrstavanje ambalažnog otpada kako je utvrđeno u Direktivi (EU) 2018/852 i osigura da je države članice pravodobno prenesu; poziva Komisiju da procijeni mogućnost revidiranja identifikacijskog sustava za ambalažne materijale (Odluka 97/129/EZ (35

| 74. | poziva Komisiju da podrži i istraži potencijale za kompatibilne nacionalne sustave povratne naknade kako bi se postigla potrebna stopa prikupljanja od 90 % za plastične spremnike za napitke i kao korak k uspostavljanju jedinstvenog tržišta za ambalažu, posebice za susjedne države članice; kompatibilni sustavi mogu se postignuti serijalizacijom te kodificiranim i jedinstvenim označivanjem; ako država članica nema uspostavljen sustav ili planira ponovno osmisliti svoj sustav, treba je poticati da odabere, s pomoću najboljih praksi i relevantnih znanstvenih dokaza, sustav koji je sličan ili kompatibilan sa sustavima drugih država članica; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisiju da podrži i istraži potencijale za kompatibilne nacionalne sustave povratne naknade kako bi se postigla potrebna stopa prikupljanja od 90 % za plastične spremnike za napitke i kao korak k uspostavljanju jedinstvenog tržišta za ambalažu, posebice za susjedne države članice; kompatibilni sustavi mogu se postignuti serijalizacijom te kodificiranim i jedinstvenim označivanjem; ako država članica nema uspostavljen sustav ili planira ponovno osmisliti svoj sustav, treba je poticati da odabere, s pomoću najboljih praksi i relevantnih znanstvenih dokaza, sustav koji je sličan ili kompatibilan sa sustavima drugih država članica;

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: plastika

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: plastika

| 75. | potiče Komisiju da nastavi provoditi Europsku strategiju za plastiku u kružnom gospodarstvu, konkretno u poticanju boljeg dizajna, kružnih poslovnih modela i inovativnih proizvoda te pristupa proizvodu kao usluzi koji omogućavaju održivije obrasce potrošnje; |
| --- | --- |

75.

potiče Komisiju da nastavi provoditi Europsku strategiju za plastiku u kružnom gospodarstvu, konkretno u poticanju boljeg dizajna, kružnih poslovnih modela i inovativnih proizvoda te pristupa proizvodu kao usluzi koji omogućavaju održivije obrasce potrošnje;

| 76. | poziva Komisiju da se na temeljit način uhvati u koštac s problemom plastike, uključujući mikroplastiku; apelira na Komisiju da provede opće postupno ukidanje namjerno dodane mikroplastike i smanji, uvođenjem novih obveznih regulatornih mjera, nenamjerno ispuštanje sve mikroplastike na izvoru, uključujući, na primjer iz guma, tekstila, umjetne trave i tijekom proizvodnje plastičnih peleta; naglašava potrebu za nadoknadom manjka znanstvenih spoznaja u području mikroplastike i nanoplastike te poticanjem razvoja sigurnijih alternativa i konkurentnih tržišta s proizvodima bez mikroplastike; istovremeno inzistira na hitnosti poduzimanja kratkoročnih mjera; ističe da najveći udio onečišćenja mikroplastikom potječe iz razgradnje makroplastike u okolišu i podržava stajalište da bi plastični proizvodi trebali biti obuhvaćeni posebnim mjerama, kao što su zahtjevi ekološkog dizajna tijekom faze proizvodnje, radi sprječavanja otpuštanja sekundarne mikroplastike u okoliš; poziva Komisiju da ispita izvore, distribuciju, sudbinu i učinke makroplastike i mikroplastike u kontekstu pročišćavanja otpadnih voda i upravljanja oborinskim vodama; podsjeća da 80 % morskog otpada potječe s kopna i potiče države članice da djeluju na mjestima rijeka i ušća na kojima se najviše smeća odbacuje u okoliš; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisiju da se na temeljit način uhvati u koštac s problemom plastike, uključujući mikroplastiku; apelira na Komisiju da provede opće postupno ukidanje namjerno dodane mikroplastike i smanji, uvođenjem novih obveznih regulatornih mjera, nenamjerno ispuštanje sve mikroplastike na izvoru, uključujući, na primjer iz guma, tekstila, umjetne trave i tijekom proizvodnje plastičnih peleta; naglašava potrebu za nadoknadom manjka znanstvenih spoznaja u području mikroplastike i nanoplastike te poticanjem razvoja sigurnijih alternativa i konkurentnih tržišta s proizvodima bez mikroplastike; istovremeno inzistira na hitnosti poduzimanja kratkoročnih mjera; ističe da najveći udio onečišćenja mikroplastikom potječe iz razgradnje makroplastike u okolišu i podržava stajalište da bi plastični proizvodi trebali biti obuhvaćeni posebnim mjerama, kao što su zahtjevi ekološkog dizajna tijekom faze proizvodnje, radi sprječavanja otpuštanja sekundarne mikroplastike u okoliš; poziva Komisiju da ispita izvore, distribuciju, sudbinu i učinke makroplastike i mikroplastike u kontekstu pročišćavanja otpadnih voda i upravljanja oborinskim vodama; podsjeća da 80 % morskog otpada potječe s kopna i potiče države članice da djeluju na mjestima rijeka i ušća na kojima se najviše smeća odbacuje u okoliš;

| 77. | ističe da tamo gdje su proizvodi za jednokratnu upotrebu znatno opterećenje za okoliš i resurse, jednokratnu upotrebu trebali bi na ekološki prihvatljiv način, bez ugrožavanja higijene ili sigurnosti hrane, zamijeniti ponovno upotrebljivi proizvodi ako postoje ponovno upotrebljive i/ili trajne alternative; u tom pogledu poziva Komisiju da razmotri zakonodavne mjere, uključujući proširenje Direktive o plastici za jednokratnu upotrebu u kontekstu njezine revizije; poziva Komisiju da radi na uspostavljanju standarda za ponovno upotrebljivu ambalažu i zamjeni jednokratne ambalaže, stolnog posuđa i pribora za jelo; |
| --- | --- |

77.

ističe da tamo gdje su proizvodi za jednokratnu upotrebu znatno opterećenje za okoliš i resurse, jednokratnu upotrebu trebali bi na ekološki prihvatljiv način, bez ugrožavanja higijene ili sigurnosti hrane, zamijeniti ponovno upotrebljivi proizvodi ako postoje ponovno upotrebljive i/ili trajne alternative; u tom pogledu poziva Komisiju da razmotri zakonodavne mjere, uključujući proširenje Direktive o plastici za jednokratnu upotrebu u kontekstu njezine revizije; poziva Komisiju da radi na uspostavljanju standarda za ponovno upotrebljivu ambalažu i zamjeni jednokratne ambalaže, stolnog posuđa i pribora za jelo;

| 78. | prepoznaje moguću ulogu bioplastike i biorazgradive i kompostabilne plastike u kružnom gospodarstvu, ali upozorava da sama bioplastika i/ili biorazgradiva plastika nije rješenje za ekološka pitanja povezana s plastikom te ističe važnost podizanja svijesti o pravilnoj upotrebi biorazgradive plastike te plastike na biološkoj osnovi; |
| --- | --- |

78.

prepoznaje moguću ulogu bioplastike i biorazgradive i kompostabilne plastike u kružnom gospodarstvu, ali upozorava da sama bioplastika i/ili biorazgradiva plastika nije rješenje za ekološka pitanja povezana s plastikom te ističe važnost podizanja svijesti o pravilnoj upotrebi biorazgradive plastike te plastike na biološkoj osnovi;

| 79. | potiče predlaganje jasnih globalnih standarda u pogledu materijala, proizvoda, dizajna, recikliranja; |
| --- | --- |

79.

potiče predlaganje jasnih globalnih standarda u pogledu materijala, proizvoda, dizajna, recikliranja;

| 80. | potiče Komisiju i države članice da izrade dosljedan okvir transparentnosti i obveze izvještavanja za sve sudionike u vrijednosnom lancu u pogledu proizvodnje, trgovine, upotrebe plastike te upravljanja njome na kraju životnog vijeka proizvoda; |
| --- | --- |

80.

potiče Komisiju i države članice da izrade dosljedan okvir transparentnosti i obveze izvještavanja za sve sudionike u vrijednosnom lancu u pogledu proizvodnje, trgovine, upotrebe plastike te upravljanja njome na kraju životnog vijeka proizvoda;

| 81. | potiče Komisiju da razvije programe proširene odgovornosti kojima se proizvođači smatraju odgovornima za plastične proizvode na kraju njihova životnog vijeka; |
| --- | --- |

81.

potiče Komisiju da razvije programe proširene odgovornosti kojima se proizvođači smatraju odgovornima za plastične proizvode na kraju njihova životnog vijeka;

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: tekstilni proizvodi

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: tekstilni proizvodi

| 82. | naglašava važnost nove sveobuhvatne strategije EU-a za tekstilne proizvode u postupku promicanja održivosti i kružnosti te sljedivosti i transparentnosti unutar tekstilnog sektora i sektora odjeće EU-a, uzimajući u obzir globalnu prirodu lanaca vrijednosti i dimenziju brze mode; poziva na to da se u strategiji predstavi usklađeni skup instrumenata politike i podrže novi poslovni modeli kako bi se riješilo pitanje cjelokupnog raspona utjecaja na okoliš i društvo unutar lanca vrijednosti i unaprijedio dizajn tekstilnih proizvoda s ciljem povećanja trajnosti, ponovne upotrebljivosti, mogućnosti mehaničkog recikliranja i upotrebe visokokvalitetnih vlakana, posebno kombinacijom zahtjeva za vrstu ekološkog dizajna, programa proširene odgovornosti proizvođača i sustava označavanja; |
| --- | --- |

82.

naglašava važnost nove sveobuhvatne strategije EU-a za tekstilne proizvode u postupku promicanja održivosti i kružnosti te sljedivosti i transparentnosti unutar tekstilnog sektora i sektora odjeće EU-a, uzimajući u obzir globalnu prirodu lanaca vrijednosti i dimenziju brze mode; poziva na to da se u strategiji predstavi usklađeni skup instrumenata politike i podrže novi poslovni modeli kako bi se riješilo pitanje cjelokupnog raspona utjecaja na okoliš i društvo unutar lanca vrijednosti i unaprijedio dizajn tekstilnih proizvoda s ciljem povećanja trajnosti, ponovne upotrebljivosti, mogućnosti mehaničkog recikliranja i upotrebe visokokvalitetnih vlakana, posebno kombinacijom zahtjeva za vrstu ekološkog dizajna, programa proširene odgovornosti proizvođača i sustava označavanja;

| 83. | pozdravlja primjenu novog okvira politike za tekstilne proizvode i naglašava da se njime mora dati prednost sprječavanju stvaranja otpada, trajnosti, mogućnosti ponovne upotrebe, mogućnosti popravka i rješavanja pitanja opasnih i štetnih kemikalija u skladu s hijerarhijom otpada; poziva na donošenje mjera u fazama dizajna i proizvodnje za suzbijanje otpuštanja sintetičkih mikrovlakana te drugih mjera kao što su razvoj preventivnog kontroliranog industrijskog pretpranja koje ne onečišćuje i standardi opremanja novih perilica rublja filtrima za prikupljanje mikrovlakana; poziva na donošenje posebnih kriterija za prestanak statusa otpada za tekstilne proizvode na razini EU-a; |
| --- | --- |

83.

pozdravlja primjenu novog okvira politike za tekstilne proizvode i naglašava da se njime mora dati prednost sprječavanju stvaranja otpada, trajnosti, mogućnosti ponovne upotrebe, mogućnosti popravka i rješavanja pitanja opasnih i štetnih kemikalija u skladu s hijerarhijom otpada; poziva na donošenje mjera u fazama dizajna i proizvodnje za suzbijanje otpuštanja sintetičkih mikrovlakana te drugih mjera kao što su razvoj preventivnog kontroliranog industrijskog pretpranja koje ne onečišćuje i standardi opremanja novih perilica rublja filtrima za prikupljanje mikrovlakana; poziva na donošenje posebnih kriterija za prestanak statusa otpada za tekstilne proizvode na razini EU-a;

| 84. | poziva na to da primjena novog okvira politike za tekstilne proizvode bude usklađena s drugim instrumentima politike, posebice s predstojećim prijedlogom za zakonodavstvo EU-a o dužnoj pažnji u pogledu ljudskih prava i okoliša, kako bi se osiguralo rješavanje pitanja prava radnika, ljudskih prava i rodne ravnopravnosti u svim fazama tekstilnog lanca vrijednosti; |
| --- | --- |

84.

poziva na to da primjena novog okvira politike za tekstilne proizvode bude usklađena s drugim instrumentima politike, posebice s predstojećim prijedlogom za zakonodavstvo EU-a o dužnoj pažnji u pogledu ljudskih prava i okoliša, kako bi se osiguralo rješavanje pitanja prava radnika, ljudskih prava i rodne ravnopravnosti u svim fazama tekstilnog lanca vrijednosti;

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: građevinarstvo i zgrade

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: građevinarstvo i zgrade

| 85. | poziva Komisiju da usvoji inicijativu „val obnove” u potpunosti u skladu s načelima kružnog gospodarstva, uzimajući u obzir različitosti sektora; poziva Komisiju da uvede horizontalne zahtjeve i zahtjeve specifične za određene proizvode; ističe mogućnost smanjenja stakleničkih plinova i dobiti za okoliš ako se produlji životni vijek zgrada umjesto rušenja; traži od Komisije da razmotri postavljanje ciljeva smanjenja ugljičnog otiska i materijalnog otiska zgrada u EU-u i primjenu okvira „Level(s)” za održive zgrade kao obvezujućeg okvira za učinkovitost izgradnje; smatra da je potrebno uključiti minimalne pravne zahtjeve za ekološku učinkovitost zgrada kako bi se poboljšala učinkovitost resursa i energetska učinkovitost zgrada; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisiju da usvoji inicijativu „val obnove” u potpunosti u skladu s načelima kružnog gospodarstva, uzimajući u obzir različitosti sektora; poziva Komisiju da uvede horizontalne zahtjeve i zahtjeve specifične za određene proizvode; ističe mogućnost smanjenja stakleničkih plinova i dobiti za okoliš ako se produlji životni vijek zgrada umjesto rušenja; traži od Komisije da razmotri postavljanje ciljeva smanjenja ugljičnog otiska i materijalnog otiska zgrada u EU-u i primjenu okvira „Level(s)” za održive zgrade kao obvezujućeg okvira za učinkovitost izgradnje; smatra da je potrebno uključiti minimalne pravne zahtjeve za ekološku učinkovitost zgrada kako bi se poboljšala učinkovitost resursa i energetska učinkovitost zgrada;

| 86. | podsjeća da se Komisija u Okvirnoj direktivi o otpadu obvezala razmotriti preispitivanje ciljeva oporabe materijala postavljenih u zakonodavstvu EU-a za građevinski otpad i otpad od rušenja te njegove frakcije specifične za materijale i smatra da bi to trebalo uključivati cilj oporabe materijala za iskopana tla; predlaže da se uključe ponovna upotreba, ciljevi recikliranja i upotreba sekundarnih sirovina u građevinarstvu, uz poboljšanje njihove sljedivosti; poziva Komisiju da revidira Uredbu o građevnim proizvodima i pozdravlja najavu strategije za održivi izgrađeni okoliš 2021.; smatra da bi usvajanje digitalnih rješenja, kao što je praćenje otpada, u izgrađenom okolišu omogućilo bolju energetsku učinkovitost zgrada i veću kružnost u građevinskom sektoru; |
| --- | --- |

86.

podsjeća da se Komisija u Okvirnoj direktivi o otpadu obvezala razmotriti preispitivanje ciljeva oporabe materijala postavljenih u zakonodavstvu EU-a za građevinski otpad i otpad od rušenja te njegove frakcije specifične za materijale i smatra da bi to trebalo uključivati cilj oporabe materijala za iskopana tla; predlaže da se uključe ponovna upotreba, ciljevi recikliranja i upotreba sekundarnih sirovina u građevinarstvu, uz poboljšanje njihove sljedivosti; poziva Komisiju da revidira Uredbu o građevnim proizvodima i pozdravlja najavu strategije za održivi izgrađeni okoliš 2021.; smatra da bi usvajanje digitalnih rješenja, kao što je praćenje otpada, u izgrađenom okolišu omogućilo bolju energetsku učinkovitost zgrada i veću kružnost u građevinskom sektoru;

| 87. | ističe da je važno uspostaviti politike za projektiranje zgrada visoke kvalitete kojima će se, kad je to moguće, prednost dati rješenjima kojima se potiču obnova, prenamjena i kontinuirana uporaba zgrada umjesto nove gradnje; |
| --- | --- |

87.

ističe da je važno uspostaviti politike za projektiranje zgrada visoke kvalitete kojima će se, kad je to moguće, prednost dati rješenjima kojima se potiču obnova, prenamjena i kontinuirana uporaba zgrada umjesto nove gradnje;

| 88. | ističe da bi se, s obzirom na to da 90 % izgrađenog okoliša za 2050. već postoji, trebali postaviti posebni zahtjevi za sektor obnove kako bismo do 2050. imali potpuno modularne zgrade s pozitivnom energetskom bilancom koje se mogu prilagoditi za različite namjene; uključujući temeljite obnove, proizvodnju na lokaciji i mogućnost ponovne upotrebe; |
| --- | --- |

88.

ističe da bi se, s obzirom na to da 90 % izgrađenog okoliša za 2050. već postoji, trebali postaviti posebni zahtjevi za sektor obnove kako bismo do 2050. imali potpuno modularne zgrade s pozitivnom energetskom bilancom koje se mogu prilagoditi za različite namjene; uključujući temeljite obnove, proizvodnju na lokaciji i mogućnost ponovne upotrebe;

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: hrana, voda i hranjive tvari

Lanci vrijednosti ključnih proizvoda: hrana, voda i hranjive tvari

| 89. | potiče Komisiju da izradi zakonodavni prijedlog za provedbu cilja smanjenja otpada od hrane za polovinu do 2030. u skladu s obvezama u okviru strategije „od polja do stola” te na temelju podataka koje su joj dostavile države članice u skladu s Okvirnom direktivom o otpadu; poziva Komisiju da sprječavanje gubitka i rasipanja hrane u cijelom lancu vrijednosti hrane uključi u relevantne politike EU-a, kako je utvrđeno u strategiji „od polja do stola”, i podsjeća da bi te mjere trebale biti u skladu s hijerarhijom otpada; poziva države članice da poduzmu sveobuhvatne mjere za znatno ograničavanje rasipanja hrane i poticanje doniranja hrane; |
| --- | --- |

89.

potiče Komisiju da izradi zakonodavni prijedlog za provedbu cilja smanjenja otpada od hrane za polovinu do 2030. u skladu s obvezama u okviru strategije „od polja do stola” te na temelju podataka koje su joj dostavile države članice u skladu s Okvirnom direktivom o otpadu; poziva Komisiju da sprječavanje gubitka i rasipanja hrane u cijelom lancu vrijednosti hrane uključi u relevantne politike EU-a, kako je utvrđeno u strategiji „od polja do stola”, i podsjeća da bi te mjere trebale biti u skladu s hijerarhijom otpada; poziva države članice da poduzmu sveobuhvatne mjere za znatno ograničavanje rasipanja hrane i poticanje doniranja hrane;

| 90. | poziva Komisiju da poduzme mjere za zatvaranje sustava petlje hranjivih tvari u poljoprivredi, smanji ovisnost Europe o uvozu biljnih bjelančevina za hranu za životinje i poveća upotrebu recikliranog životinjskog gnojiva i ostalih organskih hranjivih tvari, kao što su kompost i digestat, umjesto sintetičkih gnojiva, uz osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja, okoliša i ekosustava; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisiju da poduzme mjere za zatvaranje sustava petlje hranjivih tvari u poljoprivredi, smanji ovisnost Europe o uvozu biljnih bjelančevina za hranu za životinje i poveća upotrebu recikliranog životinjskog gnojiva i ostalih organskih hranjivih tvari, kao što su kompost i digestat, umjesto sintetičkih gnojiva, uz osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja, okoliša i ekosustava;

| 91. | poziva na kružno gospodarstvo koje se temelji na ekološki prihvatljivom regulatornom okviru kako bi se izbjegli mogući negativni toksični učinci na vodene ekosustave; pozdravlja nedavno donesenu Uredbu o minimalnim zahtjevima za ponovnu uporabu vode i reviziju Direktive o vodi za piće (36) te poziva na njihovu potpunu provedbu; poziva Komisiju da u potpunosti integrira poveznicu vode i energije u europske politike i podsjeća da se kvaliteta i dostupnost vodnih resursa oslanja na dobru provedbu nadzora na izvoru i načelu „onečišćivač plaća”; podupire kružni pristup u pročišćavanju otpadnih voda i gospodarenju njima u cilju poticanja oporabe komunalnih otpadnih voda; naglašava da se iz otpadnih voda može oporabiti niz resursa, od celuloze preko bioplastike do hranjivih tvari, energije i vode, kao i nastavkom analize potencijalnih mogućnosti ponovne upotrebe uz istodobno smanjenje potrošnje energije i vode; podržava planiranu reviziju Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (37); poziva Komisiju da procijeni mogućnost poduzimanja zakonodavnih mjera za rješavanje učinkovitosti potrošnje vode u zgradama; |
| --- | --- |

91.

poziva na kružno gospodarstvo koje se temelji na ekološki prihvatljivom regulatornom okviru kako bi se izbjegli mogući negativni toksični učinci na vodene ekosustave; pozdravlja nedavno donesenu Uredbu o minimalnim zahtjevima za ponovnu uporabu vode i reviziju Direktive o vodi za piće (36

37

| 92. | naglašava da povećanje pristupa vodi svim stanovnicima u Europskoj uniji može znatno poboljšati kružnost uz manje oslanjanja na pakiranu vodu; poziva na potpunu provedbu odredbi o pristupu vodi u Direktivi o vodi za piće; |
| --- | --- |

92.

naglašava da povećanje pristupa vodi svim stanovnicima u Europskoj uniji može znatno poboljšati kružnost uz manje oslanjanja na pakiranu vodu; poziva na potpunu provedbu odredbi o pristupu vodi u Direktivi o vodi za piće;

| 93. | ističe važnu ulogu održivih proizvoda na biološkoj osnovi u prijelazu na kružno i klimatski neutralno gospodarstvo, posebice oporabu biološkog otpada i upotrebu ostataka i nusproizvoda; |
| --- | --- |

93.

ističe važnu ulogu održivih proizvoda na biološkoj osnovi u prijelazu na kružno i klimatski neutralno gospodarstvo, posebice oporabu biološkog otpada i upotrebu ostataka i nusproizvoda;

| 94. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da odvojeno prikupljanje biootpada, kako je uvedeno Okvirnom direktivom o otpadu, bude usmjereno na proizvodnju visokokvalitetnog komposta radi poboljšanja kvalitete tla, bezopasnih kemikalija i drugih proizvoda te obnovljive energije, ako je to moguće i korisno za okoliš; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju da odvojeno prikupljanje biootpada, kako je uvedeno Okvirnom direktivom o otpadu, bude usmjereno na proizvodnju visokokvalitetnog komposta radi poboljšanja kvalitete tla, bezopasnih kemikalija i drugih proizvoda te obnovljive energije, ako je to moguće i korisno za okoliš;

| 95. | naglašava potencijal održivog biogospodarstva i održivog šumarskog sektora; ističe važnost provedbe strategije EU-a za biogospodarstvo i strategije za bioraznolikost kako bi se poboljšala kružnost putem zamjene fosilnih materijala obnovljivim materijalima na biološkoj osnovi, tamo gdje je to održivo i korisno za okoliš, među ostalim i za biološku raznolikost, uzimajući u obzir sve veću potražnju za biomaterijalima; |
| --- | --- |

95.

naglašava potencijal održivog biogospodarstva i održivog šumarskog sektora; ističe važnost provedbe strategije EU-a za biogospodarstvo i strategije za bioraznolikost kako bi se poboljšala kružnost putem zamjene fosilnih materijala obnovljivim materijalima na biološkoj osnovi, tamo gdje je to održivo i korisno za okoliš, među ostalim i za biološku raznolikost, uzimajući u obzir sve veću potražnju za biomaterijalima;

Manje otpada, više vrijednosti

Manje otpada, više vrijednosti

| 96. | naglašava važnost prioritetnosti sprečavanja stvaranja otpada u skladu s hijerarhijom otpada EU-a, kako u politici o proizvodima tako i u politici o otpadu; poziva Komisiju da predloži obvezujuće ciljeve za sveukupno smanjenje otpada i za smanjenje otpada u određenim tokovima otpada i skupinama proizvoda, kao i ciljeve ograničavanja stvaranja preostalog otpada u okviru revizije Okvirne direktive o otpadu i Direktive o odlagalištima otpada koja je predviđena u 2024.; smatra da bi ciljeve pripreme za ponovnu upotrebu i recikliranja trebalo odvojiti kako bi se pripremi za ponovnu upotrebu dala prednost koju ima u hijerarhiji otpada; |
| --- | --- |

96.

naglašava važnost prioritetnosti sprečavanja stvaranja otpada u skladu s hijerarhijom otpada EU-a, kako u politici o proizvodima tako i u politici o otpadu; poziva Komisiju da predloži obvezujuće ciljeve za sveukupno smanjenje otpada i za smanjenje otpada u određenim tokovima otpada i skupinama proizvoda, kao i ciljeve ograničavanja stvaranja preostalog otpada u okviru revizije Okvirne direktive o otpadu i Direktive o odlagalištima otpada koja je predviđena u 2024.; smatra da bi ciljeve pripreme za ponovnu upotrebu i recikliranja trebalo odvojiti kako bi se pripremi za ponovnu upotrebu dala prednost koju ima u hijerarhiji otpada;

| 97. | izražava zabrinutost zbog nejednake provedbe ciljeva EU-a u pogledu otpada u državama članicama; poziva Komisiju da osigura da države članice učinkovito i u potpunosti provedu i postojeće ciljeve u pogledu otpada i „paket o otpadu” iz 2018. te potiče države članice da bez odgode potpuno prenesu zakonodavstvo iz 2018.; |
| --- | --- |

97.

izražava zabrinutost zbog nejednake provedbe ciljeva EU-a u pogledu otpada u državama članicama; poziva Komisiju da osigura da države članice učinkovito i u potpunosti provedu i postojeće ciljeve u pogledu otpada i „paket o otpadu” iz 2018. te potiče države članice da bez odgode potpuno prenesu zakonodavstvo iz 2018.;

| 98. | smatra da nekonkurentne cijene i nedostatak sekundarnih sirovina visoke kvalitete te tržišta za njih predstavljaju neke od prepreka kružnom gospodarstvu; traži da Komisija procijeni mjere poticanja konkurentnosti sekundarnih sirovina koje bi doprinijele postizanju netoksičnog okoliša; |
| --- | --- |

98.

smatra da nekonkurentne cijene i nedostatak sekundarnih sirovina visoke kvalitete te tržišta za njih predstavljaju neke od prepreka kružnom gospodarstvu; traži da Komisija procijeni mjere poticanja konkurentnosti sekundarnih sirovina koje bi doprinijele postizanju netoksičnog okoliša;

| 99. | smatra privatni sektor snažnim partnerom u povećanju potražnje i interesa kupaca za kružnim rješenjima i proizvodima te potiče države članice da podupru poduzeća koja imaju poslovne modele, usluge ili proizvode koji smanjuju otpad i upotrebu resursa te da se koriste njihovim uslugama; |
| --- | --- |

99.

smatra privatni sektor snažnim partnerom u povećanju potražnje i interesa kupaca za kružnim rješenjima i proizvodima te potiče države članice da podupru poduzeća koja imaju poslovne modele, usluge ili proizvode koji smanjuju otpad i upotrebu resursa te da se koriste njihovim uslugama;

| 100. | snažno podržava namjeru da se uspostavi visokofunkcionalno tržište EU-a za visokokvalitetne netoksične sekundarne sirovine, ne dovodeći u pitanje odredbe Okvirne direktive o otpadu i Uredbe o pošiljkama otpada, te naglašava da će za to biti potrebno uspostaviti zajedničke standarde kvalitete; podsjeća na mogućnost da države članice utvrde nacionalne kriterije za nusproizvode i prestanak statusa otpada te poziva Komisiju da predloži usklađene europske kriterije za gubitak statusa otpada na području ključnih tokova otpada u skladu s Okvirnom direktivom o otpadu kako bi se uklonile tržišne prepreke i osigurala visokokvalitetna oporaba materijala; žali zbog činjenice da Komisija još uvijek nije definirala posebne kriterije EU-a za papir, gume i tekstil, kako se zahtijeva u Okvirnoj direktivi o otpadu; |
| --- | --- |

100.

snažno podržava namjeru da se uspostavi visokofunkcionalno tržište EU-a za visokokvalitetne netoksične sekundarne sirovine, ne dovodeći u pitanje odredbe Okvirne direktive o otpadu i Uredbe o pošiljkama otpada, te naglašava da će za to biti potrebno uspostaviti zajedničke standarde kvalitete; podsjeća na mogućnost da države članice utvrde nacionalne kriterije za nusproizvode i prestanak statusa otpada te poziva Komisiju da predloži usklađene europske kriterije za gubitak statusa otpada na području ključnih tokova otpada u skladu s Okvirnom direktivom o otpadu kako bi se uklonile tržišne prepreke i osigurala visokokvalitetna oporaba materijala; žali zbog činjenice da Komisija još uvijek nije definirala posebne kriterije EU-a za papir, gume i tekstil, kako se zahtijeva u Okvirnoj direktivi o otpadu;

| 101. | poziva Komisiju da obrati pozornost na pravila o prekograničnom kretanju otpada za oporabu među državama članicama EU-a i da razmotri njihovu prilagodbu kako bi se povećala njihova jasnoća i razumljivost, uklonile administrativne prepreke uz istodobno zadržavanje učinkovitosti zakonodavstva u zaštiti zdravlja ljudi i okoliša te uskladila njihova provedba diljem država članica EU-a, među ostalim uspostavom jedinstvenog elektroničkog sustava EU-a za evidentiranje pošiljaka otpada; |
| --- | --- |

101.

poziva Komisiju da obrati pozornost na pravila o prekograničnom kretanju otpada za oporabu među državama članicama EU-a i da razmotri njihovu prilagodbu kako bi se povećala njihova jasnoća i razumljivost, uklonile administrativne prepreke uz istodobno zadržavanje učinkovitosti zakonodavstva u zaštiti zdravlja ljudi i okoliša te uskladila njihova provedba diljem država članica EU-a, među ostalim uspostavom jedinstvenog elektroničkog sustava EU-a za evidentiranje pošiljaka otpada;

| 102. | podupire kontinuirani rad Komisije na osiguravanju odgovarajuće obrade otpadnih ulja; poziva Komisiju, kao što je utvrđeno u Direktivi 2008/98/EZ (38), da do 2022. predstavi zakonodavni prijedlog s dodatnim mjerama za promicanje regeneracije otpadnih ulja, uključujući uvođenje kvantitativnih ciljeva; |
| --- | --- |

102.

podupire kontinuirani rad Komisije na osiguravanju odgovarajuće obrade otpadnih ulja; poziva Komisiju, kao što je utvrđeno u Direktivi 2008/98/EZ (38

| 103. | podsjeća da su sve države članice obvezne osigurati da se do 31. prosinca 2023. biootpad razdvaja ili reciklira na izvoru ili da se odvojeno prikuplja i ne miješa s drugim vrstama otpada; potiče Komisiju i države članice da usmjere ulaganja u razvoj prikupljanja i kompostiranja organskog otpada; |
| --- | --- |

103.

podsjeća da su sve države članice obvezne osigurati da se do 31. prosinca 2023. biootpad razdvaja ili reciklira na izvoru ili da se odvojeno prikuplja i ne miješa s drugim vrstama otpada; potiče Komisiju i države članice da usmjere ulaganja u razvoj prikupljanja i kompostiranja organskog otpada;

| 104. | podsjeća na ciljeve EU-a u pogledu otpada i ističe da EU i države članice moraju ojačati prevenciju i pripremu za ponovnu upotrebu, povećati visokokvalitetno recikliranje i napustiti praksu odlaganja otpada na odlagalištima, uz minimiziranje spaljivanja, u skladu s hijerarhijom otpada; poziva Komisiju da utvrdi zajednički pristup na razini EU-a za gospodarenje preostalim komunalnim otpadom koji se ne može reciklirati kako bi se osigurala njegova optimalna prerada i izbjegla izgradnja prekomjernih kapaciteta za spaljivanje otpada na razini EU-a koja bi mogla uzrokovati ovisnost o odabranoj tehnologiji i ugroziti razvoj kružnog gospodarstva; smatra da ako se upotrebljava spaljivanje, ono se treba izvršavati u najnaprednijim postrojenjima za energetsku oporabu u EU-u, koja imaju visoku razinu energetske učinkovitosti i niske emisije; |
| --- | --- |

104.

podsjeća na ciljeve EU-a u pogledu otpada i ističe da EU i države članice moraju ojačati prevenciju i pripremu za ponovnu upotrebu, povećati visokokvalitetno recikliranje i napustiti praksu odlaganja otpada na odlagalištima, uz minimiziranje spaljivanja, u skladu s hijerarhijom otpada; poziva Komisiju da utvrdi zajednički pristup na razini EU-a za gospodarenje preostalim komunalnim otpadom koji se ne može reciklirati kako bi se osigurala njegova optimalna prerada i izbjegla izgradnja prekomjernih kapaciteta za spaljivanje otpada na razini EU-a koja bi mogla uzrokovati ovisnost o odabranoj tehnologiji i ugroziti razvoj kružnog gospodarstva; smatra da ako se upotrebljava spaljivanje, ono se treba izvršavati u najnaprednijim postrojenjima za energetsku oporabu u EU-u, koja imaju visoku razinu energetske učinkovitosti i niske emisije;

| 105. | ističe da je odvojeno prikupljanje otpada preduvjet za visokokvalitetno recikliranje i za zadržavanje vrijednih materijala i proizvoda u petlji recikliranja; podržava planove Komisije da predloži mjere za poboljšanje i usklađivanje postojećih sustava odvojenog prikupljanja, koje bi trebale razmotriti najbolje prakse u državama članicama i uzeti u obzir različite regionalne i lokalne uvjete te koje ne smiju negativno utjecati na postojeće sustave koji uredno funkcioniraju; poziva Komisiju da osigura pravilnu provedbu odredbi utvrđenih Okvirnom direktivom o otpadu; |
| --- | --- |

105.

ističe da je odvojeno prikupljanje otpada preduvjet za visokokvalitetno recikliranje i za zadržavanje vrijednih materijala i proizvoda u petlji recikliranja; podržava planove Komisije da predloži mjere za poboljšanje i usklađivanje postojećih sustava odvojenog prikupljanja, koje bi trebale razmotriti najbolje prakse u državama članicama i uzeti u obzir različite regionalne i lokalne uvjete te koje ne smiju negativno utjecati na postojeće sustave koji uredno funkcioniraju; poziva Komisiju da osigura pravilnu provedbu odredbi utvrđenih Okvirnom direktivom o otpadu;

| 106. | naglašava potrebu za izradom strategija i politika za otpad na čvrstim znanstvenim podacima i metodologijama, poboljšavajući pouzdanost i usporedivost statističkih podataka EU-a; stoga poziva Komisiju da još više uskladi statistiku za otpad i prikuplja podatke o recikliranim materijalima i otpadu u tri točke: prikupljanje, ulazna točka u postrojenje za recikliranje i udio učinkovite ponovne upotrebe recikliranih materijala; |
| --- | --- |

106.

naglašava potrebu za izradom strategija i politika za otpad na čvrstim znanstvenim podacima i metodologijama, poboljšavajući pouzdanost i usporedivost statističkih podataka EU-a; stoga poziva Komisiju da još više uskladi statistiku za otpad i prikuplja podatke o recikliranim materijalima i otpadu u tri točke: prikupljanje, ulazna točka u postrojenje za recikliranje i udio učinkovite ponovne upotrebe recikliranih materijala;

| 107. | izražava žaljenje zbog nedostatka usmjerenosti Direktive o odlagalištima otpada na sprječavanje nastanka otpada, stoga poziva na njezino usklađivanje sa sveobuhvatnim načelima akcijskog plana za kružno gospodarstvo te na to da se cilj za odlagališta od 10 % postavi u početnoj godini i kilogram otpada po osobi godišnje kako bi se spriječilo preusmjeravanje s odlagališta otpada na spaljivanje otpada; |
| --- | --- |

107.

izražava žaljenje zbog nedostatka usmjerenosti Direktive o odlagalištima otpada na sprječavanje nastanka otpada, stoga poziva na njezino usklađivanje sa sveobuhvatnim načelima akcijskog plana za kružno gospodarstvo te na to da se cilj za odlagališta od 10 % postavi u početnoj godini i kilogram otpada po osobi godišnje kako bi se spriječilo preusmjeravanje s odlagališta otpada na spaljivanje otpada;

| 108. | podsjeća da je industrijska simbioza ključni element za postizanje kružnoga gospodarstva promicanjem međusobno povezanih mreža u kojima otpad jedne industrije postaje sirovina druge, a energija i materijal mogu kontinuirano kružiti, zadržavajući resurse u produktivnoj upotrebi što je dulje moguće; stoga poziva na ulaganje više napora u povećanje industrijske simbioze na razini EU-a te povećanje učinkovitosti i konkurentnosti industrijskog lanca vrijednosti; |
| --- | --- |

108.

podsjeća da je industrijska simbioza ključni element za postizanje kružnoga gospodarstva promicanjem međusobno povezanih mreža u kojima otpad jedne industrije postaje sirovina druge, a energija i materijal mogu kontinuirano kružiti, zadržavajući resurse u produktivnoj upotrebi što je dulje moguće; stoga poziva na ulaganje više napora u povećanje industrijske simbioze na razini EU-a te povećanje učinkovitosti i konkurentnosti industrijskog lanca vrijednosti;

| 109. | naglašava da bi razvoj industrijske simbioze zahtijevao od državnih područja da bolje razumiju svoj lokalni tok resursa i da upravljaju njime te bi ih naveo na provedbu novih strategija prostornog planiranja u suradnji s industrijama, dionicima, lokalnom upravom i građanima, potiče države članice da zahtijevaju od lokalnih i regionalnih vlasti da utvrde mogućnosti industrijske simbioze temeljitim mapiranjem gospodarskih aktivnosti i obveznom analizom toka resursa, |
| --- | --- |

109.

naglašava da bi razvoj industrijske simbioze zahtijevao od državnih područja da bolje razumiju svoj lokalni tok resursa i da upravljaju njime te bi ih naveo na provedbu novih strategija prostornog planiranja u suradnji s industrijama, dionicima, lokalnom upravom i građanima, potiče države članice da zahtijevaju od lokalnih i regionalnih vlasti da utvrde mogućnosti industrijske simbioze temeljitim mapiranjem gospodarskih aktivnosti i obveznom analizom toka resursa,

| 110. | naglašava važnost provedbe članka 8.a stavka 1. Okvirne direktive o otpadu u kojemu je jasno navedeno da su države članice obvezne precizno definirati odgovornosti i uloge organizacija za kontrolu odgovornosti proizvođača; |
| --- | --- |

110.

naglašava važnost provedbe članka 8.a stavka 1. Okvirne direktive o otpadu u kojemu je jasno navedeno da su države članice obvezne precizno definirati odgovornosti i uloge organizacija za kontrolu odgovornosti proizvođača;

| 111. | preporučuje da se pruži potpora razvoju lokalnih lanaca vrijednosti temeljenih na recikliranju biootpada za generiranje obnovljive energije, kao što je biometan, kako bi se stvorile jače veze između ruralnih i gradskih zajednica, uz potpunu provedbu hijerarhije otpada; |
| --- | --- |

111.

preporučuje da se pruži potpora razvoju lokalnih lanaca vrijednosti temeljenih na recikliranju biootpada za generiranje obnovljive energije, kao što je biometan, kako bi se stvorile jače veze između ruralnih i gradskih zajednica, uz potpunu provedbu hijerarhije otpada;

| 112. | ističe potrebu za uključivanjem kružnosti proizvoda i intenziteta upotrebe resursa u prekogranične mehanizme prilagodbe; |
| --- | --- |

112.

ističe potrebu za uključivanjem kružnosti proizvoda i intenziteta upotrebe resursa u prekogranične mehanizme prilagodbe;

Učinkovito provođenje načela kružnosti na razini ljudi, regija i gradova

Učinkovito provođenje načela kružnosti na razini ljudi, regija i gradova

| 113. | priznaje važnu ulogu regionalnih uprava, lokalnih tijela i zajednica te MSP-ova u kružnom gospodarstvu, upravljanju otpadom i u provedbi mjera obuhvaćenih akcijskim planom za kružno gospodarstvo; poziva Komisiju i države članice da podrže uspostavljanje i suradnju centara kružnosti u svim europskim regijama, industrijskim klasterima i lokalnim zajednicama u duhu predloženog „novog europskog Bauhausa”, pružajući potporu razvoju kružnih modela u dizajnu, nabavi i gospodarenju otpadom; |
| --- | --- |

113.

priznaje važnu ulogu regionalnih uprava, lokalnih tijela i zajednica te MSP-ova u kružnom gospodarstvu, upravljanju otpadom i u provedbi mjera obuhvaćenih akcijskim planom za kružno gospodarstvo; poziva Komisiju i države članice da podrže uspostavljanje i suradnju centara kružnosti u svim europskim regijama, industrijskim klasterima i lokalnim zajednicama u duhu predloženog „novog europskog Bauhausa”, pružajući potporu razvoju kružnih modela u dizajnu, nabavi i gospodarenju otpadom;

| 114. | podupire ideju ažuriranja programa vještina za kružno gospodarstvo i poziva Komisiju da taj program prilagodi posebnim potrebama zapošljavanja, uključujući zahtjeve obrazovanja i osposobljavanja, kao i nova radna mjesta potrebna za prijelaz na kružno gospodarstvo; poziva Komisiju da osigura povezivanje akcijskog plana za kružno gospodarstvo s provedbom europskog stupa socijalnih prava i strategije za rodnu ravnopravnost te da osigura pravednu tranziciju; naglašava i ključnu ulogu socijalnih partnera u aspektima povezanim s radom i socijalnim aspektima prijelaza na kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

114.

podupire ideju ažuriranja programa vještina za kružno gospodarstvo i poziva Komisiju da taj program prilagodi posebnim potrebama zapošljavanja, uključujući zahtjeve obrazovanja i osposobljavanja, kao i nova radna mjesta potrebna za prijelaz na kružno gospodarstvo; poziva Komisiju da osigura povezivanje akcijskog plana za kružno gospodarstvo s provedbom europskog stupa socijalnih prava i strategije za rodnu ravnopravnost te da osigura pravednu tranziciju; naglašava i ključnu ulogu socijalnih partnera u aspektima povezanim s radom i socijalnim aspektima prijelaza na kružno gospodarstvo;

| 115. | naglašava ključnu ulogu potrošača u sprječavanju stvaranja otpada i njegovu gospodarenju te potrebu da se građanima olakša sudjelovanje u odvojenom prikupljanju otpada; ponavlja da je važno da države članice i regionalne i lokalne vlasti podižu svijest javnosti o održivoj potrošnji, uključujući modele potrošnje koji se temelje na ponovnoj upotrebi, iznajmljivanju ili dijeljenju, te o sprječavanju stvaranja otpada i učinkovitom razvrstavanju i zbrinjavanju otpada; |
| --- | --- |

115.

naglašava ključnu ulogu potrošača u sprječavanju stvaranja otpada i njegovu gospodarenju te potrebu da se građanima olakša sudjelovanje u odvojenom prikupljanju otpada; ponavlja da je važno da države članice i regionalne i lokalne vlasti podižu svijest javnosti o održivoj potrošnji, uključujući modele potrošnje koji se temelje na ponovnoj upotrebi, iznajmljivanju ili dijeljenju, te o sprječavanju stvaranja otpada i učinkovitom razvrstavanju i zbrinjavanju otpada;

| 116. | poziva Komisiju da osigura da načela kružnog gospodarstva postanu dio svih praksi i poziva Komisiju da pruži podršku državama članicama u razmjeni znanja i najboljih praksi o različitim naporima u pogledu kružnog gospodarstva na regionalnoj i lokalnoj razini u EU-u; |
| --- | --- |

116.

poziva Komisiju da osigura da načela kružnog gospodarstva postanu dio svih praksi i poziva Komisiju da pruži podršku državama članicama u razmjeni znanja i najboljih praksi o različitim naporima u pogledu kružnog gospodarstva na regionalnoj i lokalnoj razini u EU-u;

| 117. | ističe važnost suradnje između vlada, lokalnih tijela, akademske zajednice i poduzeća, uključujući i proizvođače i kupce, kako bi se potakle i razvile mjere za kružno gospodarstvo; naglašava važnost širenja te suradnje i na druge dionike kao što su socijalna poduzeća, novoosnovana poduzeća i NVO-i; |
| --- | --- |

117.

ističe važnost suradnje između vlada, lokalnih tijela, akademske zajednice i poduzeća, uključujući i proizvođače i kupce, kako bi se potakle i razvile mjere za kružno gospodarstvo; naglašava važnost širenja te suradnje i na druge dionike kao što su socijalna poduzeća, novoosnovana poduzeća i NVO-i;

| 118. | primjećuje da sektor usluga popravaka i održavanja ima znatan potencijal za stvaranje radnih mjesta i da se njegov razvoj mora podržavati i promicati, posebno inicijative na lokalnoj razini i na razini zajednice koje se odnose na popravke, zadruge i socijalna poduzeća; |
| --- | --- |

118.

primjećuje da sektor usluga popravaka i održavanja ima znatan potencijal za stvaranje radnih mjesta i da se njegov razvoj mora podržavati i promicati, posebno inicijative na lokalnoj razini i na razini zajednice koje se odnose na popravke, zadruge i socijalna poduzeća;

| 119. | naglašava ulogu koju ekološki sigurno hvatanje, skladištenje i upotreba ugljika mogu imati u postizanju ciljeva europskog zelenog plana; podržava integrirani kontekst politike za poticanje primjene ekološki sigurnih primjena hvatanja, skladištenja i upotrebe ugljika koje donose neto smanjenje emisija stakleničkih plinova kako bi teška industrija postala klimatski neutralna kada ne postoje mogućnosti izravnog smanjenja emisija (39); ponavlja, međutim, da bi se u okviru strategije EU-a za ostvarenje nulte neto stope emisija prednost trebala dati izravnom smanjenju emisija i mjerama za održavanje i poboljšanje prirodnih ponora i spremnika EU-a (40); |
| --- | --- |

119.

naglašava ulogu koju ekološki sigurno hvatanje, skladištenje i upotreba ugljika mogu imati u postizanju ciljeva europskog zelenog plana; podržava integrirani kontekst politike za poticanje primjene ekološki sigurnih primjena hvatanja, skladištenja i upotrebe ugljika koje donose neto smanjenje emisija stakleničkih plinova kako bi teška industrija postala klimatski neutralna kada ne postoje mogućnosti izravnog smanjenja emisija (39

40

Vodstvo u djelovanju na svjetskoj razini

Vodstvo u djelovanju na svjetskoj razini

| 120. | podržava namjeru Komisije da revidira Uredbu o pošiljkama otpada kako bi osigurala transparentnost i sljedivost trgovine otpadom unutar EU-a, zaustavila izvoz otpada koji šteti okolišu ili zdravlju ljudi u treće zemlje i učinkovitije rješavala problem nezakonitog ponašanja s ciljem osiguranja da se svim otpadom postupa u skladu s načelima kružnoga gospodarstva; podržava Komisiju u provedbi najnovijih izmjena Baselske konvencije o plastičnom otpadu te da djeluje uz potpuno poštovanje obveza EU-a u okviru te konvencije; traži da se Komisija usredotoči i na:






  — | financijske poticaje kako bi se uspostavilo pravo jedinstveno tržište i jednaki uvjeti za visokokvalitetne sekundarne sirovine; |
| --- | --- | --- |

120.

podržava namjeru Komisije da revidira Uredbu o pošiljkama otpada kako bi osigurala transparentnost i sljedivost trgovine otpadom unutar EU-a, zaustavila izvoz otpada koji šteti okolišu ili zdravlju ljudi u treće zemlje i učinkovitije rješavala problem nezakonitog ponašanja s ciljem osiguranja da se svim otpadom postupa u skladu s načelima kružnoga gospodarstva; podržava Komisiju u provedbi najnovijih izmjena Baselske konvencije o plastičnom otpadu te da djeluje uz potpuno poštovanje obveza EU-a u okviru te konvencije; traži da se Komisija usredotoči i na:

—

financijske poticaje kako bi se uspostavilo pravo jedinstveno tržište i jednaki uvjeti za visokokvalitetne sekundarne sirovine;

| — | olakšavanje postupaka za promicanje kapaciteta za recikliranje i infrastruktura za obradu otpada u EU-u; |
| --- | --- |

—

olakšavanje postupaka za promicanje kapaciteta za recikliranje i infrastruktura za obradu otpada u EU-u;

| — | uvođenje sustava elektroničke razmjene podataka kako bi se bolje pratili tokovi otpada, |
| --- | --- |

—

uvođenje sustava elektroničke razmjene podataka kako bi se bolje pratili tokovi otpada,

| — | provedbu revizije Uredbe o pošiljkama otpada (41) i Okvirne direktive o otpadu; |
| --- | --- |

—

provedbu revizije Uredbe o pošiljkama otpada (41) i Okvirne direktive o otpadu;

41

| 121. | pozdravlja Globalni savez za kružno gospodarstvo i resursnu učinkovitost kako bi ubrzao globalni prijelaz na klimatski neutralno, resursno učinkovito i kružno gospodarstvo i poziva Komisiju da predvodi u naporima koji se ulažu u međunarodni sporazum o upravljanju prirodnim resursima kako bi se ostalo u okviru „granica planeta” za korištenje prirodnim resursima; |
| --- | --- |

121.

pozdravlja Globalni savez za kružno gospodarstvo i resursnu učinkovitost kako bi ubrzao globalni prijelaz na klimatski neutralno, resursno učinkovito i kružno gospodarstvo i poziva Komisiju da predvodi u naporima koji se ulažu u međunarodni sporazum o upravljanju prirodnim resursima kako bi se ostalo u okviru „granica planeta” za korištenje prirodnim resursima;

| 122. | podržava napore Komisije na međunarodnoj razini da postigne globalni sporazum o plastici i da promiče globalnu primjenu pristupa EU-a kružnom gospodarstvu u vezi s plastikom; naglašava potrebu da se osigura integrirano i transparentno praćenje raznih obveza preuzetih na razini EU-a i globalnoj razini; poziva Komisiju i države članice da pokažu aktivno vodstvo kako bi nastavili pripremati međunarodne odgovore u pogledu borbe protiv plastičnog morskog otpada i mikroplastike; |
| --- | --- |

122.

podržava napore Komisije na međunarodnoj razini da postigne globalni sporazum o plastici i da promiče globalnu primjenu pristupa EU-a kružnom gospodarstvu u vezi s plastikom; naglašava potrebu da se osigura integrirano i transparentno praćenje raznih obveza preuzetih na razini EU-a i globalnoj razini; poziva Komisiju i države članice da pokažu aktivno vodstvo kako bi nastavili pripremati međunarodne odgovore u pogledu borbe protiv plastičnog morskog otpada i mikroplastike;

| 123. | ističe važnost zahtijevanja da primarne i sekundarne sirovine uvezene u EU poštuju standarde zaštite ljudskih prava, ljudskog zdravlja i okoliša koji su istovjetni standardima EU-a, uključujući kroz predstojeći zakonodavni prijedlog Komisije o održivom korporativnom upravljanju i dužnoj pažnji, i osiguranja jednakih uvjeta u ključnim lancima opskrbe u EU-u; ističe važnost osiguravanja usklađenosti između unutarnje i vanjske politike Unije u pogledu ciljeva europskog zelenog plana i akcijskog plana za kružno gospodarstvo, uključujući u vanjskim odnosima Unije i trgovinskim sporazumima; |
| --- | --- |

123.

ističe važnost zahtijevanja da primarne i sekundarne sirovine uvezene u EU poštuju standarde zaštite ljudskih prava, ljudskog zdravlja i okoliša koji su istovjetni standardima EU-a, uključujući kroz predstojeći zakonodavni prijedlog Komisije o održivom korporativnom upravljanju i dužnoj pažnji, i osiguranja jednakih uvjeta u ključnim lancima opskrbe u EU-u; ističe važnost osiguravanja usklađenosti između unutarnje i vanjske politike Unije u pogledu ciljeva europskog zelenog plana i akcijskog plana za kružno gospodarstvo, uključujući u vanjskim odnosima Unije i trgovinskim sporazumima;

| 124. | poziva europske proizvođače da preuzmu odgovornost prilikom prodaje proizvoda u trećim zemljama i predlaže da se dionici iz industrijskog sektora obvežu na proširenje svoje odgovornosti proizvođača na organizaciju ili financiranje odvojenog prikupljanja svojih proizvoda kad postanu otpad u trećim zemljama; osim toga, poziva proizvođače da riješe nedosljednosti u vezi s kvalitetom izvezenih proizvoda i onih koji se prodaju na tržištu EU-a; |
| --- | --- |

124.

poziva europske proizvođače da preuzmu odgovornost prilikom prodaje proizvoda u trećim zemljama i predlaže da se dionici iz industrijskog sektora obvežu na proširenje svoje odgovornosti proizvođača na organizaciju ili financiranje odvojenog prikupljanja svojih proizvoda kad postanu otpad u trećim zemljama; osim toga, poziva proizvođače da riješe nedosljednosti u vezi s kvalitetom izvezenih proizvoda i onih koji se prodaju na tržištu EU-a;

| 125. | podupire napore Komisije za promicanje multilateralnih rasprava o održivim razinama upotrebe resursa i granicama mogućnosti planeta, uključujući istraživanje ciljeva za upotrebu resursa utemeljenih na znanosti; |
| --- | --- |

125.

podupire napore Komisije za promicanje multilateralnih rasprava o održivim razinama upotrebe resursa i granicama mogućnosti planeta, uključujući istraživanje ciljeva za upotrebu resursa utemeljenih na znanosti;

| 126. | naglašava hitnu potrebu za provedbom Programa održivog razvoja do 2030. u vezi s jačanjem međunarodnog upravljanja i zaštite od štetnih učinaka na zdravlje i okoliš prouzročenih kemikalijama; posebice naglašava važnost aktualnog postupka u okviru strateškog pristupa međunarodnom upravljanju kemikalijama (SAICM) za donošenje snažnog okvira za dobro upravljanje kemikalijama i gospodarenje otpadom nakon 2020. na 5. Međunarodnoj konferenciji o upravljanju kemikalijama u Bonnu u srpnju 2021.; |
| --- | --- |

126.

naglašava hitnu potrebu za provedbom Programa održivog razvoja do 2030. u vezi s jačanjem međunarodnog upravljanja i zaštite od štetnih učinaka na zdravlje i okoliš prouzročenih kemikalijama; posebice naglašava važnost aktualnog postupka u okviru strateškog pristupa međunarodnom upravljanju kemikalijama (SAICM) za donošenje snažnog okvira za dobro upravljanje kemikalijama i gospodarenje otpadom nakon 2020. na 5. Međunarodnoj konferenciji o upravljanju kemikalijama u Bonnu u srpnju 2021.;

| 127. | potiče Komisiju da promiče upotrebu pokazatelja resursne učinkovitosti putem međunarodnih konvencija kako bi omogućila usporedivost između industrija i gospodarstava i osigurala jednake uvjete te da podupre dijalog i suradnju s trećim zemljama; |
| --- | --- |

127.

potiče Komisiju da promiče upotrebu pokazatelja resursne učinkovitosti putem međunarodnih konvencija kako bi omogućila usporedivost između industrija i gospodarstava i osigurala jednake uvjete te da podupre dijalog i suradnju s trećim zemljama;

| 128. | uzimajući u obzir premisu o Zemljinim ograničenim resursima, trebalo bi uspostaviti međunarodnu konvenciju o resursnoj dostatnosti kako bi se vodile rasprave o pristupu i implikacijama upotrebe resursa, s naglaskom na održivosti i pravednosti; |
| --- | --- |

128.

uzimajući u obzir premisu o Zemljinim ograničenim resursima, trebalo bi uspostaviti međunarodnu konvenciju o resursnoj dostatnosti kako bi se vodile rasprave o pristupu i implikacijama upotrebe resursa, s naglaskom na održivosti i pravednosti;

| 129. | podsjeća da, osim što treba donijeti mjere za postizanje cilja klimatske neutralnosti EU-a do 2050., treba i riješiti problem ugljičnog otiska u potražnji EU-a za uvezenim proizvodima; poziva Komisiju da identificira i ukloni prepreke zelenome rastu, ekoinovacijama te one koje sprečavaju ili ograničavaju pristup tržištu za proizvode i usluge kružnog gospodarstva izvan EU-a; poziva Komisiju da prouči mogućnosti i koristi od smanjenja carinskih i necarinskih prepreka za određene proizvode i usluge kako bi se potaknuo razvoj kružnog gospodarstva, među ostalim u kontekstu trenutačne revizije Općeg sustava povlastica EU-a; u tom pogledu potiče Komisiju da dimenziju kružnog gospodarstva učini dijelom pregovora o Sporazumu o ekološkim dobrima, koji bi trebalo unaprijediti; poziva Komisiju da uzme u obzir posebne potrebe malih i srednjih poduzeća EU-a, pomogne im uz pomoć poticaja, među ostalim, da u svoje poslovne modele integriraju kružno gospodarstvo te da im pruži potporu u provedbi poslovnih strategija za izvoz proizvoda kružnog gospodarstva, naročito pokretanjem instrumenta za procjenu rizika za pravila o podrijetlu, što Komisija trenutačno razmatra; poziva Komisiju da u WTO-u preuzme vodeću ulogu po pitanju proizvoda na temelju njihova sadržaja ugljika kako bi se stvorili jednaki regulatorni uvjeti; |
| --- | --- |

129.

podsjeća da, osim što treba donijeti mjere za postizanje cilja klimatske neutralnosti EU-a do 2050., treba i riješiti problem ugljičnog otiska u potražnji EU-a za uvezenim proizvodima; poziva Komisiju da identificira i ukloni prepreke zelenome rastu, ekoinovacijama te one koje sprečavaju ili ograničavaju pristup tržištu za proizvode i usluge kružnog gospodarstva izvan EU-a; poziva Komisiju da prouči mogućnosti i koristi od smanjenja carinskih i necarinskih prepreka za određene proizvode i usluge kako bi se potaknuo razvoj kružnog gospodarstva, među ostalim u kontekstu trenutačne revizije Općeg sustava povlastica EU-a; u tom pogledu potiče Komisiju da dimenziju kružnog gospodarstva učini dijelom pregovora o Sporazumu o ekološkim dobrima, koji bi trebalo unaprijediti; poziva Komisiju da uzme u obzir posebne potrebe malih i srednjih poduzeća EU-a, pomogne im uz pomoć poticaja, među ostalim, da u svoje poslovne modele integriraju kružno gospodarstvo te da im pruži potporu u provedbi poslovnih strategija za izvoz proizvoda kružnog gospodarstva, naročito pokretanjem instrumenta za procjenu rizika za pravila o podrijetlu, što Komisija trenutačno razmatra; poziva Komisiju da u WTO-u preuzme vodeću ulogu po pitanju proizvoda na temelju njihova sadržaja ugljika kako bi se stvorili jednaki regulatorni uvjeti;

| 130. | smatra da trgovinski sporazumi trebaju imati pravno utemeljene odredbe kako bi se relevantno zakonodavstvo EU-a o kružnom gospodarstvu zaštitilo od trgovinskih prepreka; |
| --- | --- |

130.

smatra da trgovinski sporazumi trebaju imati pravno utemeljene odredbe kako bi se relevantno zakonodavstvo EU-a o kružnom gospodarstvu zaštitilo od trgovinskih prepreka;

| 131. | ističe da je strateška trgovinska politika ključno sredstvo za postizanje napretka u prijelazu na kružno gospodarstvo i u provedbi Programa održivog razvoja EU-a i UN-a širom svijeta do 2030. te stoga naglašava važnost toga da trgovinski i investicijski sporazumi budu usklađeni s politikama kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

131.

ističe da je strateška trgovinska politika ključno sredstvo za postizanje napretka u prijelazu na kružno gospodarstvo i u provedbi Programa održivog razvoja EU-a i UN-a širom svijeta do 2030. te stoga naglašava važnost toga da trgovinski i investicijski sporazumi budu usklađeni s politikama kružnog gospodarstva;

| 132. | potiče Komisiju da vodi otvoren i transparentan dijalog i suradnju s trgovinskim partnerima EU-a kako bi se dodatno podržali ciljevi kružnog gospodarstva; poziva Komisiju i države članice da ulože dodatne napore u međunarodnim forumima (UNCTAD, WTO, G20, G7) u cilju ostvarenja programa EU-a o kružnom gospodarstvu i jednakih uvjeta na globalnoj razini s međunarodnim partnerima tako što će se razmotriti ideja digitalnih putovnica radi poticanja dostupnosti podataka povezanih sa sadržajem proizvoda i ugljičnim otiskom te mogućnošću recikliranja, postizanja bolje cirkularnosti, promicanja proširene odgovornosti proizvođača i održivih odabira potrošača; u tom pogledu također predlaže da Komisija surađuje s relevantnim multilateralnim organizacijama kako bi se postigao dogovor o međunarodnoj oznaci koja je potrošačima lako razumljiva te na kojoj je navedeno može li se proizvod reciklirati; nadalje ističe da se posebna pozornost mora posvetiti tome kako slabije razvijene partnerske zemlje mogu biti dio kružnog gospodarstva i imati od njega koristi; poziva Komisiju da načela kružnog gospodarstva konkretno uključi u svoju strategiju „Prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom”; poziva Komisiju da se koristi programom Aid for Trade i Općim sustavom povlastica+ kako bi se zemljama u razvoju pomoglo da usvoje prakse kružnog gospodarstva, uključujući standarde za proizvode; |
| --- | --- |

132.

potiče Komisiju da vodi otvoren i transparentan dijalog i suradnju s trgovinskim partnerima EU-a kako bi se dodatno podržali ciljevi kružnog gospodarstva; poziva Komisiju i države članice da ulože dodatne napore u međunarodnim forumima (UNCTAD, WTO, G20, G7) u cilju ostvarenja programa EU-a o kružnom gospodarstvu i jednakih uvjeta na globalnoj razini s međunarodnim partnerima tako što će se razmotriti ideja digitalnih putovnica radi poticanja dostupnosti podataka povezanih sa sadržajem proizvoda i ugljičnim otiskom te mogućnošću recikliranja, postizanja bolje cirkularnosti, promicanja proširene odgovornosti proizvođača i održivih odabira potrošača; u tom pogledu također predlaže da Komisija surađuje s relevantnim multilateralnim organizacijama kako bi se postigao dogovor o međunarodnoj oznaci koja je potrošačima lako razumljiva te na kojoj je navedeno može li se proizvod reciklirati; nadalje ističe da se posebna pozornost mora posvetiti tome kako slabije razvijene partnerske zemlje mogu biti dio kružnog gospodarstva i imati od njega koristi; poziva Komisiju da načela kružnog gospodarstva konkretno uključi u svoju strategiju „Prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom”; poziva Komisiju da se koristi programom Aid for Trade i Općim sustavom povlastica+ kako bi se zemljama u razvoju pomoglo da usvoje prakse kružnog gospodarstva, uključujući standarde za proizvode;

o

o o

| 133. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

133.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  https://ec.europa.eu/environment/pdf/chemicals/2020/10/Strategy.pdf

1

(2)  Usvojeni tekst P9_TA(2020)0201.

2

(3)  SL C 23, 21.1.2021., str. 116.

3

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0078.

4

(5)  SL C 334, 19.9.2018., str. 60.

5

(6)  SL C 265, 11.8.2017., str. 65.

6

(7)  SL C 433, 23.12.2019., str. 146.

7

(8)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2020)0198.

8

(9)  SL L 177, 5.6.2020., str. 32.

9

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0201.

10

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

11

(12)  SL C 433, 23.12.2019., str. 136.

12

(13)  SL C 433, 23.12.2019., str. 146.

13

(14)  SL C 76, 9.3.2020., str. 192.

14

(15)  SL L 155, 12.6.2019., str. 1.

15

(16)  SL L 150, 14.6.2018., str. 109.

16

(17)  SL L 150, 14.6.2018., str. 141.

17

(18)  SL L 150, 14.6.2018., str. 100.

18

(19)  SL L 150, 14.6.2018., str. 93.

19

(20)  SL L 353, 31.12.2008., str. 1.

20

(21)  https://www.resourcepanel.org/reports/global-resources-outlook

21

(22)  https://resourcepanel.org/reports/resource-efficiency-and-climate-change

22

(23)  https://science.sciencemag.org/content/369/6510/1455

23

(24)  https://www.ellenmacarthurfoundation.org /assets/downloads/publications/EllenMacArthurFoundation_Growth-Within_July15.pdf

24

(25)  Izvješće o ekološkim pokazateljima za 2014.: Učinci na okoliš sustava proizvodnje i potrošnje u Europi. Europska agencija za okoliš, 2014.

25

(26)  Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (SL L 285, 31.10.2009., str. 10.).

26

(27)  Direktiva 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu i o izmjeni Direktive Vijeća 84/450/EEZ, direktiva 97/7/EZ, 98/27/EZ i 2002/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kao i Uredbe (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća („Direktiva o nepoštenoj poslovnoj praksi”) (SL L 149, 11.6.2005., str. 22.).

27

(28)  Direktiva (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne) od nezakonitog pribavljanja, korištenja i otkrivanja (SL L 157, 15.6.2016., str. 1.).

28

(29)  Direktiva 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.).

29

(30)  Direktiva (EU) 2019/771 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o određenim aspektima ugovora o kupoprodaji robe, izmjeni Uredbe (EU) 2017/2394 i Direktive 2009/22/EZ te stavljanju izvan snage Direktive 1999/44/EZ (SL L 136, 22.5.2019., str. 28.).

30

(31)  Uredba (EU) 2019/1020 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda i o izmjeni Direktive 2004/42/EZ i uredbi (EZ) br. 765/2008 i (EU) br. 305/2011 (SL L 169, 25.6.2019., str. 1.).

31

(32)  Direktiva 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/5/EZ (SL L 153, 22.5.2014., str. 62.).

32

(33)  Direktiva 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o označivanju potrošnje energije i ostalih resursa proizvoda povezanih s energijom uz pomoć oznaka i standardiziranih informacija o proizvodu (SL L 153, 18.6.2010., str. 1.).

33

(34)  Direktiva 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o otpadnim vozilima (SL L 269, 21.10.2000., str. 34.).

34

(35)  Odluka Komisije 97/129/EZ od 28. siječnja 1997. o uspostavi sustava prepoznavanja ambalažnih materijala u skladu s Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu (SL L 50, 20.2.1997., str. 28.).

35

(36)  Direktiva Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (SL L 330, 5.12.1998., str. 32.).

36

(37)  Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (SL L 135, 30.5.1991., str. 40.).

37

(38)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

38

(39)  Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu, stavak 33.

39

(40)  Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2019. o klimatskim promjenama – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo u skladu s Pariškim sporazumom, stavak 13.

40

(41)  Uredba (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada (SL L 190, 12.7.2006., str. 1.).

41

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/30

---

P9_TA(2021)0041

Provedba Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o provedbi Direktive 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava (2020/2029(INI))

(2021/C 465/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 8., 79. i 83. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članke 8., 79. i 83. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 3., 5. i 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 3., 5. i 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (1) („Direktiva o suzbijanju trgovanja ljudima”) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (1) („Direktiva o suzbijanju trgovanja ljudima”)

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o suzbijanju trgovanja ljudima i preporuke Vijeća Europe u tom području, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o suzbijanju trgovanja ljudima i preporuke Vijeća Europe u tom području,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta („Konvencija iz Palerma”) i njezine protokole, a posebno Protokol za sprječavanje, suzbijanje i kažnjavanje krijumčarenja ljudi, posebice žena i djece („Protokol UN-a o krijumčarenju ljudi”) te Protokol protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta („Konvencija iz Palerma”) i njezine protokole, a posebno Protokol za sprječavanje, suzbijanje i kažnjavanje krijumčarenja ljudi, posebice žena i djece („Protokol UN-a o krijumčarenju ljudi”) te Protokol protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta i Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima djeteta o prodaji djece, dječjoj prostituciji i dječjoj pornografiji te Rezoluciju Europskog parlamenta od 26. studenoga 2019. o pravima djece povodom 30. obljetnice Konvencije UN-a o pravima djeteta (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta i Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima djeteta o prodaji djece, dječjoj prostituciji i dječjoj pornografiji te Rezoluciju Europskog parlamenta od 26. studenoga 2019. o pravima djece povodom 30. obljetnice Konvencije UN-a o pravima djeteta (2),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir rad posebne izvjestiteljice UN-a za trgovanje ljudima, posebno ženama i djecom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad posebne izvjestiteljice UN-a za trgovanje ljudima, posebno ženama i djecom,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), a posebno njezin članak 6., kojom se žele suzbiti svi oblici trgovanja ženama i iskorištavanje prostitucije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), a posebno njezin članak 6., kojom se žele suzbiti svi oblici trgovanja ženama i iskorištavanje prostitucije žena,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o suzbijanju trgovanja osobama i iskorištavanja prostitucije drugih, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o suzbijanju trgovanja osobama i iskorištavanja prostitucije drugih,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje donesene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije zaključne dokumente donesene na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.) i Peking + 15 (2010.) te na revizijskoj konferenciji Peking + 20, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje donesene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije zaključne dokumente donesene na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.) i Peking + 15 (2010.) te na revizijskoj konferenciji Peking + 20,

| — | uzimajući u obzir zajednički komentar UN-a o Direktivi EU-a o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava u kojem se poziva da se žrtvama trgovanja ljudima pruži međunarodna zaštita na način kojim se u obzir uzima rodna perspektiva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički komentar UN-a o Direktivi EU-a o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava u kojem se poziva da se žrtvama trgovanja ljudima pruži međunarodna zaštita na način kojim se u obzir uzima rodna perspektiva,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (MOR) o prisilnom radu iz 1930. (br. 29), Protokol iz 2014. Konvenciji o prisilnom radu iz 1930., Konvenciju o ukidanju prisilnog rada iz 1957. (br. 105) i Preporuku o prisilnom radu (dopunske mjere) iz 2014. (br. 203), Konvenciju o najgorim oblicima dječjeg rada iz 1999. (br. 182) i Konvenciju o radnicima u kućanstvu iz 2011. (br. 189), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (MOR) o prisilnom radu iz 1930. (br. 29), Protokol iz 2014. Konvenciji o prisilnom radu iz 1930., Konvenciju o ukidanju prisilnog rada iz 1957. (br. 105) i Preporuku o prisilnom radu (dopunske mjere) iz 2014. (br. 203), Konvenciju o najgorim oblicima dječjeg rada iz 1999. (br. 182) i Konvenciju o radnicima u kućanstvu iz 2011. (br. 189),

| — | uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir opću preporuku br. 33 o pristupu žena pravosuđu Odbora UN-a za ukidanje diskriminacije žena donesenu 23. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opću preporuku br. 33 o pristupu žena pravosuđu Odbora UN-a za ukidanje diskriminacije žena donesenu 23. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Ujedinjenih naroda naslovljenu „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” koji je 25. rujna 2015. donijela Opća Skupština, posebno njezin cilj održivog razvoja 5.2. o iskorjenjivanju svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama u javnoj i privatnoj sferi, uključujući trgovanje ljudima te seksualno i drugo iskorištavanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Ujedinjenih naroda naslovljenu „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” koji je 25. rujna 2015. donijela Opća Skupština, posebno njezin cilj održivog razvoja 5.2. o iskorjenjivanju svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama u javnoj i privatnoj sferi, uključujući trgovanje ljudima te seksualno i drugo iskorištavanje,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (3) (Direktiva o pravima žrtava), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (3) (Direktiva o pravima žrtava),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (4) („Direktiva o borbi protiv seksualnog zlostavljanja i dječje pornografije”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (4) („Direktiva o borbi protiv seksualnog zlostavljanja i dječje pornografije”),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/81/EZ od 29. travnja 2004. o dozvoli boravka izdanoj državljanima trećih zemalja koji su žrtve trgovine ljudima ili koji su korišteni za djelovanja kojima se omogućuje nezakonito useljavanje, a koji surađuju s nadležnim tijelima (7) („Direktiva o dozvoli boravka”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/81/EZ od 29. travnja 2004. o dozvoli boravka izdanoj državljanima trećih zemalja koji su žrtve trgovine ljudima ili koji su korišteni za djelovanja kojima se omogućuje nezakonito useljavanje, a koji surađuju s nadležnim tijelima (7) („Direktiva o dozvoli boravka”),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/90/EZ od 28. studenoga 2002. o definiranju olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka (8) te Okvirnu odluku Vijeća 2002/946/PUP od 28. studenoga 2002. o jačanju kaznenopravnog okvira za sprečavanje pomaganja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/90/EZ od 28. studenoga 2002. o definiranju olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka (8) te Okvirnu odluku Vijeća 2002/946/PUP od 28. studenoga 2002. o jačanju kaznenopravnog okvira za sprečavanje pomaganja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka (9),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. lipnja 2020. o Strategiji EU-a za prava žrtava (2020. – 2025.) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. lipnja 2020. o Strategiji EU-a za prava žrtava (2020. – 2025.) (COM(2020)0258),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. lipnja 2012. naslovljenu „Strategija EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima za razdoblje 2012. – 2016.” (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. lipnja 2012. naslovljenu „Strategija EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima za razdoblje 2012. – 2016.” (COM(2012)0286),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 17. listopada 2014. naslovljen „Izvješće na sredini razdoblja o provedbi Strategije EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima” (SWD(2014)0318) te prvo (COM(2016)0267), drugo (COM(2018)0777) i treće (COM(2020)0661) izvješće o napretku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 17. listopada 2014. naslovljen „Izvješće na sredini razdoblja o provedbi Strategije EU-a za iskorjenjivanje trgovine ljudima” (SWD(2014)0318) te prvo (COM(2016)0267), drugo (COM(2018)0777) i treće (COM(2020)0661) izvješće o napretku,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije u kojem ocjenjuje u kojoj su mjeri države članice poduzele mjere potrebne za usklađivanje s Direktivom 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava, u skladu s člankom 23. stavkom 1. (COM(2016)0722), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije u kojem ocjenjuje u kojoj su mjeri države članice poduzele mjere potrebne za usklađivanje s Direktivom 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava, u skladu s člankom 23. stavkom 1. (COM(2016)0722),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2020. o rodnoj ravnopravnosti u vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2020. o rodnoj ravnopravnosti u vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji i drugim mjerama za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji i drugim mjerama za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o borbi protiv trgovine ljudima u vanjskim odnosima EU-a (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o borbi protiv trgovine ljudima u vanjskim odnosima EU-a (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o provedbi Direktive 2011/36/EU od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava iz rodne perspektive (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o provedbi Direktive 2011/36/EU od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava iz rodne perspektive (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o seksualnom iskorištavanju i prostituciji te njezinu utjecaju na jednakost spolova (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o seksualnom iskorištavanju i prostituciji te njezinu utjecaju na jednakost spolova (14),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. prosinca 2017. naslovljenu „Izvješće o koracima poduzetima u pogledu Strategije EU-a za iskorjenjivanje trgovanja ljudima i utvrđivanju daljnjih konkretnih mjera” (COM(2017)0728), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. prosinca 2017. naslovljenu „Izvješće o koracima poduzetima u pogledu Strategije EU-a za iskorjenjivanje trgovanja ljudima i utvrđivanju daljnjih konkretnih mjera” (COM(2017)0728),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije o gospodarskim, socijalnim i ljudskim troškovima trgovanja ljudima iz 2020., njezinu studiju o preispitivanju funkcioniranja nacionalnih i transnacionalnih referalnih mehanizama država članica iz 2020., njezinu studiju o prikupljanju podataka o trgovanju ljudima iz 2020. te njezinu studiju o rodnoj dimenziji trgovanja ljudima iz 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije o gospodarskim, socijalnim i ljudskim troškovima trgovanja ljudima iz 2020., njezinu studiju o preispitivanju funkcioniranja nacionalnih i transnacionalnih referalnih mehanizama država članica iz 2020., njezinu studiju o prikupljanju podataka o trgovanju ljudima iz 2020. te njezinu studiju o rodnoj dimenziji trgovanja ljudima iz 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu o opredijeljenosti za zajednički rad na suzbijanju trgovanja ljudima iz 2018. godine koju su potpisali Europski potporni ured za azil (EASO), Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA), Agencija EU-a za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol), Agencija EU-a za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust), Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound), Agencija EU-a za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL), Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA), Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA), Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) te Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu o opredijeljenosti za zajednički rad na suzbijanju trgovanja ljudima iz 2018. godine koju su potpisali Europski potporni ured za azil (EASO), Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA), Agencija EU-a za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol), Agencija EU-a za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust), Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound), Agencija EU-a za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL), Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA), Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA), Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) te Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europola o stanju od 18. veljače 2016. naslovljeno „Trafficking in human beings in the EU” („Trgovina ljudima u EU-u”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europola o stanju od 18. veljače 2016. naslovljeno „Trafficking in human beings in the EU” („Trgovina ljudima u EU-u”),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europola od 18. listopada 2020. naslovljeno „The challenges of countering human trafficking in the digital era” („Izazovi suzbijanja trgovanja ljudima u digitalnom dobu”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europola od 18. listopada 2020. naslovljeno „The challenges of countering human trafficking in the digital era” („Izazovi suzbijanja trgovanja ljudima u digitalnom dobu”),

| — | uzimajući u obzir Europolovu procjenu prijetnje teškog i organiziranog kriminala (SOCTA) iz 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europolovu procjenu prijetnje teškog i organiziranog kriminala (SOCTA) iz 2017.,

| — | uzimajući u obzir Četvrto godišnje izvješće Europskog centra za borbu protiv krijumčarenja migranata od 15. svibnja 2020., koji je osnovao Europol, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Četvrto godišnje izvješće Europskog centra za borbu protiv krijumčarenja migranata od 15. svibnja 2020., koji je osnovao Europol,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava EU-a naslovljeno „Severe labour exploitation: workers moving within or into the European Union („Ozbiljno iskorištavanje radne snage: radnici koji se sele na području Europske unije ili useljavaju u nju”) od 29. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava EU-a naslovljeno „Severe labour exploitation: workers moving within or into the European Union („Ozbiljno iskorištavanje radne snage: radnici koji se sele na području Europske unije ili useljavaju u nju”) od 29. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurostata „Trafficking in human beings” („Trgovina ljudima”) od 17. listopada 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurostata „Trafficking in human beings” („Trgovina ljudima”) od 17. listopada 2014.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 9/1 Konferencije stranaka Konvencije Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta (UNTOC) o uspostavi mehanizma za reviziju provedbe UNTOC-a i njegovih protokola, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 9/1 Konferencije stranaka Konvencije Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta (UNTOC) o uspostavi mehanizma za reviziju provedbe UNTOC-a i njegovih protokola,

| — | uzimajući u obzir smjernice UNHCR-a od 7. travnja 2006. o međunarodnoj zaštiti naslovljene „Primjena članka 1.A stavka 2. Konvencije iz 1951. i/ili Protokola iz 1967. o statusu izbjeglica na žrtve trgovanja ljudima i osobe kojima prijeti opasnost od trgovanja ljudima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice UNHCR-a od 7. travnja 2006. o međunarodnoj zaštiti naslovljene „Primjena članka 1.A stavka 2. Konvencije iz 1951. i/ili Protokola iz 1967. o statusu izbjeglica na žrtve trgovanja ljudima i osobe kojima prijeti opasnost od trgovanja ljudima”,

| — | uzimajući u obzir Opće izvješće Ureda Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC) o trgovanju ljudima iz 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opće izvješće Ureda Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC) o trgovanju ljudima iz 2018.,

| — | uzimajući u obzir opću preporuku br. 38 Odbora UN-a za ukidanje diskriminacije žena (CEDAW) donesenu 6. studenoga 2020. o trgovanju ženama i djecom u kontekstu globalne migracije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opću preporuku br. 38 Odbora UN-a za ukidanje diskriminacije žena (CEDAW) donesenu 6. studenoga 2020. o trgovanju ženama i djecom u kontekstu globalne migracije,

| — | uzimajući u obzir procjenu provedbe Direktive 2011/36/EU na razini EU-a: Migracije i rodna pitanja, koju je 15. rujna 2020. objavila Glavna uprava Parlamenta za usluge parlamentarnih istraživanja (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu provedbe Direktive 2011/36/EU na razini EU-a: Migracije i rodna pitanja, koju je 15. rujna 2020. objavila Glavna uprava Parlamenta za usluge parlamentarnih istraživanja (15),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost u skladu s člankom 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost u skladu s člankom 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A9-0011/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A9-0011/2021),

| A. | budući da je trgovanje ljudima kršenje ljudskog dostojanstva te fizičkog i psihološkog integriteta ljudskog bića, kojim smo okruženi u našem svakodnevnom životu, kao i čin teškog kršenja temeljnih prava, kako je navedeno u članku 5. stavku 3. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

A.

budući da je trgovanje ljudima kršenje ljudskog dostojanstva te fizičkog i psihološkog integriteta ljudskog bića, kojim smo okruženi u našem svakodnevnom životu, kao i čin teškog kršenja temeljnih prava, kako je navedeno u članku 5. stavku 3. Povelje Europske unije o temeljnim pravima;

| B. | budući da je trgovanje iznimno rodno uvjetovano, jer su gotovo tri četvrtine (16) svih prijavljenih žrtava u 2017. i 2018. u EU-u činile žene i djevojke kojima se pretežno trgovalo u svrhu seksualnog iskorištavanja; budući da je seksualno iskorištavanje najčešće prijavljeni razlog za trgovanje ljudima u EU-u od 2008.; |
| --- | --- |

B.

budući da je trgovanje iznimno rodno uvjetovano, jer su gotovo tri četvrtine (16) svih prijavljenih žrtava u 2017. i 2018. u EU-u činile žene i djevojke kojima se pretežno trgovalo u svrhu seksualnog iskorištavanja; budući da je seksualno iskorištavanje najčešće prijavljeni razlog za trgovanje ljudima u EU-u od 2008.;

| C. | budući da je porastao broj registriranih žrtava trgovanja ljudima u posljednjem razdoblju studije Komisije (2017. i 2018.) u odnosu na prethodno, te nastavlja rasti (17); budući da je stvarni broj žrtava najvjerojatnije znatno veći od prijavljenih podataka jer mnoge žrtve nisu otkrivene; |
| --- | --- |

C.

budući da je porastao broj registriranih žrtava trgovanja ljudima u posljednjem razdoblju studije Komisije (2017. i 2018.) u odnosu na prethodno, te nastavlja rasti (17); budući da je stvarni broj žrtava najvjerojatnije znatno veći od prijavljenih podataka jer mnoge žrtve nisu otkrivene;

| D. | budući da djeca čine znatan broj žrtava trgovanja ljudima; budući da 78 % sve djece koja su bila žrtve trgovanja ljudima čine djevojke, a 68 % odraslih žrtava trgovanja ljudima čine žene (18); |
| --- | --- |

D.

budući da djeca čine znatan broj žrtava trgovanja ljudima; budući da 78 % sve djece koja su bila žrtve trgovanja ljudima čine djevojke, a 68 % odraslih žrtava trgovanja ljudima čine žene (18);

| E. | budući da su rodna nejednakost, siromaštvo, prisilna migracija, nezaposlenost, nedostatak socijalno-ekonomskih mogućnosti, nedostatak pristupa obrazovanju, rodno uvjetovano nasilje, diskriminacija i marginalizacija te korupcija neki od čimbenika koji pridonose tome da su osobe, posebno žene i djeca, izložene trgovanju ljudima; budući da se temeljni uzroci trgovanja ljudima i dalje nedovoljno rješavaju; |
| --- | --- |

E.

budući da su rodna nejednakost, siromaštvo, prisilna migracija, nezaposlenost, nedostatak socijalno-ekonomskih mogućnosti, nedostatak pristupa obrazovanju, rodno uvjetovano nasilje, diskriminacija i marginalizacija te korupcija neki od čimbenika koji pridonose tome da su osobe, posebno žene i djeca, izložene trgovanju ljudima; budući da se temeljni uzroci trgovanja ljudima i dalje nedovoljno rješavaju;

| F. | budući da su žrtve trgovanja ljudima često izložene višestrukim i intersekcijskim oblicima diskriminacije i nasilja, uključujući na temelju spola, dobi, rase, invaliditeta, etničke pripadnosti, kulture i vjeroispovijesti, kao i nacionalnog ili socijalnog podrijetla ili drugog statusa te da ti oblici diskriminacije mogu sami potaknuti trgovanje ljudima (19); |
| --- | --- |

F.

budući da su žrtve trgovanja ljudima često izložene višestrukim i intersekcijskim oblicima diskriminacije i nasilja, uključujući na temelju spola, dobi, rase, invaliditeta, etničke pripadnosti, kulture i vjeroispovijesti, kao i nacionalnog ili socijalnog podrijetla ili drugog statusa te da ti oblici diskriminacije mogu sami potaknuti trgovanje ljudima (19);

| G. | budući da postoje brojni oblici trgovanja ljudima, ali se svi temelje na zlouporabi prirodne ranjivosti žrtava i usmjereni su na iskorištavanje ljudi te budući da žrtve trgovanja ljudima obavljaju različite zakonite i nezakonite aktivnosti, uključujući, ali ne isključivo poljoprivredni sektor, preradu hrane, seksualnu industriju, rad u kućanstvima, proizvodnju, pružanje skrbi, čišćenje, ostale industrije (posebno uslužne djelatnosti), prosjačenje, kriminalitet, prisilni brak, seksualno iskorištavanje na internetu i izvan njega, nezakonita posvojenja i trgovinu ljudskim organima; budući da postoje drugi oblici trgovanja ljudima koji su i dalje nedovoljno evidentirani i prijavljivani, uključujući neke koji su iznimno rodno uvjetovani, kao što su prisilni brak i prisilan rad u domaćinstvu; |
| --- | --- |

G.

budući da postoje brojni oblici trgovanja ljudima, ali se svi temelje na zlouporabi prirodne ranjivosti žrtava i usmjereni su na iskorištavanje ljudi te budući da žrtve trgovanja ljudima obavljaju različite zakonite i nezakonite aktivnosti, uključujući, ali ne isključivo poljoprivredni sektor, preradu hrane, seksualnu industriju, rad u kućanstvima, proizvodnju, pružanje skrbi, čišćenje, ostale industrije (posebno uslužne djelatnosti), prosjačenje, kriminalitet, prisilni brak, seksualno iskorištavanje na internetu i izvan njega, nezakonita posvojenja i trgovinu ljudskim organima; budući da postoje drugi oblici trgovanja ljudima koji su i dalje nedovoljno evidentirani i prijavljivani, uključujući neke koji su iznimno rodno uvjetovani, kao što su prisilni brak i prisilan rad u domaćinstvu;

| H. | budući da se posljednjih nekoliko godina pokazalo da su migranti i tražitelji azila u posebnom riziku od trgovanja ljudima; budući da su među njima maloljetnici i žene bez pratnje posebna ciljna skupina mreža trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

H.

budući da se posljednjih nekoliko godina pokazalo da su migranti i tražitelji azila u posebnom riziku od trgovanja ljudima; budući da su među njima maloljetnici i žene bez pratnje posebna ciljna skupina mreža trgovanja ljudima;

| I. | budući da je Europol upozorio da bi učinak pandemije bolesti COVID-19 mogao dodatno povećati broj žrtava (20) i smanjiti vjerojatnost da tijela kaznenog progona otkriju trgovce ljudima te da bi i gospodarska recesija nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 mogla dovesti do opasnih posljedica u području trgovanja ljudima (21); budući da se situacija žrtava trgovanja ljudima pogoršala od početka krize i da su službe za podršku naišle na poteškoće u pružanju pomoći žrtvama; |
| --- | --- |

I.

budući da je Europol upozorio da bi učinak pandemije bolesti COVID-19 mogao dodatno povećati broj žrtava (20) i smanjiti vjerojatnost da tijela kaznenog progona otkriju trgovce ljudima te da bi i gospodarska recesija nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 mogla dovesti do opasnih posljedica u području trgovanja ljudima (21); budući da se situacija žrtava trgovanja ljudima pogoršala od početka krize i da su službe za podršku naišle na poteškoće u pružanju pomoći žrtvama;

| J. | budući da Europol (22) smatra da je upotreba digitalnih tehnologija povećala sposobnost kriminalaca za trgovanje ljudima za različite vrste iskorištavanja; budući da trgovci ljudima iskorištavaju nove tehnologije tijekom svake faze seksualnog iskorištavanja, od vrbovanja i oglašavanja žrtava do ucjenjivanja te kontrole njihova kretanja; budući da ti novi alati pružaju veću anonimnost trgovcima ljudima i predstavljaju poteškoće tijelima kaznenog progona pri njihovu otkrivanju; budući da internetska interakcija stvara rizike i prilike za počinitelje kaznenih djela, žrtve i tijela kaznenog progona; |
| --- | --- |

J.

budući da Europol (22) smatra da je upotreba digitalnih tehnologija povećala sposobnost kriminalaca za trgovanje ljudima za različite vrste iskorištavanja; budući da trgovci ljudima iskorištavaju nove tehnologije tijekom svake faze seksualnog iskorištavanja, od vrbovanja i oglašavanja žrtava do ucjenjivanja te kontrole njihova kretanja; budući da ti novi alati pružaju veću anonimnost trgovcima ljudima i predstavljaju poteškoće tijelima kaznenog progona pri njihovu otkrivanju; budući da internetska interakcija stvara rizike i prilike za počinitelje kaznenih djela, žrtve i tijela kaznenog progona;

| K. | budući da je trgovanje ljudima i dalje složeno i učestalo kazneno djelo koje utječe na mogućnost postizanja svih ciljeva održivog razvoja, posebno ciljeva održivog razvoja 5. (ravnopravnost spolova), 8. (pristojna radna mjesta i gospodarski rast), 16. (mir, pravda i snažne institucije) i 17. (partnerstva u ostvarenju ciljeva); |
| --- | --- |

K.

budući da je trgovanje ljudima i dalje složeno i učestalo kazneno djelo koje utječe na mogućnost postizanja svih ciljeva održivog razvoja, posebno ciljeva održivog razvoja 5. (ravnopravnost spolova), 8. (pristojna radna mjesta i gospodarski rast), 16. (mir, pravda i snažne institucije) i 17. (partnerstva u ostvarenju ciljeva);

| L. | budući da je trgovanje ljudima prije svega ozbiljno kazneno djelo protiv pojedinaca, ono uzrokuje i troškove društvu kao što je dodatna upotreba javnih usluga, uključujući kazneni progon, specijalizirane usluge, zdravstvene usluge i socijalnu zaštitu, izgubljenu gospodarsku proizvodnju, vrijednost gubitka kvalitete života te koordinaciju rada na sprječavanju trgovanja ljudima; budući da se taj trošak procjenjuje na 3 700 524 433 EUR za EU-28 (23); |
| --- | --- |

L.

budući da je trgovanje ljudima prije svega ozbiljno kazneno djelo protiv pojedinaca, ono uzrokuje i troškove društvu kao što je dodatna upotreba javnih usluga, uključujući kazneni progon, specijalizirane usluge, zdravstvene usluge i socijalnu zaštitu, izgubljenu gospodarsku proizvodnju, vrijednost gubitka kvalitete života te koordinaciju rada na sprječavanju trgovanja ljudima; budući da se taj trošak procjenjuje na 3 700 524 433 EUR za EU-28 (23);

| M. | budući da je trgovanje ljudima složen transnacionalni fenomen koji se može učinkovito riješiti samo ako institucije EU-a, države članice, treće zemlje i EU te međunarodne organizacije surađuju na koordiniran način; budući da je međunarodna suradnja ključna u iskorjenjivanju trgovanja ljudima kroz sinergiju različitih postojećih unutarnjih i vanjskih politika kao što su Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024., kao i relevantnim kampanjama informiranja u uključenim zemljama; budući da bi trgovanje ljudima trebalo uzeti u obzir u zakonodavnom radu na Trećem akcijskom planu za ravnopravnost spolova; |
| --- | --- |

M.

budući da je trgovanje ljudima složen transnacionalni fenomen koji se može učinkovito riješiti samo ako institucije EU-a, države članice, treće zemlje i EU te međunarodne organizacije surađuju na koordiniran način; budući da je međunarodna suradnja ključna u iskorjenjivanju trgovanja ljudima kroz sinergiju različitih postojećih unutarnjih i vanjskih politika kao što su Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024., kao i relevantnim kampanjama informiranja u uključenim zemljama; budući da bi trgovanje ljudima trebalo uzeti u obzir u zakonodavnom radu na Trećem akcijskom planu za ravnopravnost spolova;

| N. | budući da je učinkovito otkrivanje žrtava trgovanja ljudima i dalje izazov u većini država članica iz različitih razloga, kao što su nedostatak jezičnog znanja i nesklonost žrtava prijavljivanju policiji ili ograničeni kapaciteti kaznenog progona; budući da je identifikacija djece žrtava često izazovnija jer ona ne razumiju da su žrtve; budući da su države članice dužne provoditi dubinsku analizu kako bi spriječile trgovanje ljudima, istražiti slučajeve trgovanja ljudima i kazniti počinitelje, podržati i osnažiti žrtve te poštivati njihovo dostojanstvo i osigurati njihovu zaštitu i pristup pravnim lijekovima te da ako to ne čine, narušavaju ili poništavaju ostvarivanje ljudskih prava i temeljnih sloboda žrtava; |
| --- | --- |

N.

budući da je učinkovito otkrivanje žrtava trgovanja ljudima i dalje izazov u većini država članica iz različitih razloga, kao što su nedostatak jezičnog znanja i nesklonost žrtava prijavljivanju policiji ili ograničeni kapaciteti kaznenog progona; budući da je identifikacija djece žrtava često izazovnija jer ona ne razumiju da su žrtve; budući da su države članice dužne provoditi dubinsku analizu kako bi spriječile trgovanje ljudima, istražiti slučajeve trgovanja ljudima i kazniti počinitelje, podržati i osnažiti žrtve te poštivati njihovo dostojanstvo i osigurati njihovu zaštitu i pristup pravnim lijekovima te da ako to ne čine, narušavaju ili poništavaju ostvarivanje ljudskih prava i temeljnih sloboda žrtava;

| O. | budući da se Direktivom o suzbijanju trgovanja ljudima utvrđuju minimalni standardi koji se primjenjuju u cijeloj Europskoj uniji u pogledu sprečavanja i suzbijanja trgovanja ljudima i zaštite žrtava te pruža definicija onoga što čini trgovanje ljudima; budući da cjelovito i ispravno prenošenje Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima, uz njezinu potpunu provedbu, nije samo obavezno, već i neophodno kako bi se postigao napredak u rješavanju trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

O.

budući da se Direktivom o suzbijanju trgovanja ljudima utvrđuju minimalni standardi koji se primjenjuju u cijeloj Europskoj uniji u pogledu sprečavanja i suzbijanja trgovanja ljudima i zaštite žrtava te pruža definicija onoga što čini trgovanje ljudima; budući da cjelovito i ispravno prenošenje Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima, uz njezinu potpunu provedbu, nije samo obavezno, već i neophodno kako bi se postigao napredak u rješavanju trgovanja ljudima;

| P. | budući da sva izvješća o praćenju pokazuju da gotovo 10 godina nakon donošenja Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima i dalje preostaju prepreke njezinoj punoj provedbi na razini država članica, s time da većina žrtava nije otkrivena, a stope kaznenog progona počinitelja i osuđujućih presuda za njih i dalje su niske; budući da zločinačke organizacije mogu aktivno iskorištavati znatne nedostatke u pogledu pokrivenosti i provedbe nacionalnih zakona i politika koje se odnose na trgovinu ljudima, zbog čega je više ljudi izloženo iskorištavanju; |
| --- | --- |

P.

budući da sva izvješća o praćenju pokazuju da gotovo 10 godina nakon donošenja Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima i dalje preostaju prepreke njezinoj punoj provedbi na razini država članica, s time da većina žrtava nije otkrivena, a stope kaznenog progona počinitelja i osuđujućih presuda za njih i dalje su niske; budući da zločinačke organizacije mogu aktivno iskorištavati znatne nedostatke u pogledu pokrivenosti i provedbe nacionalnih zakona i politika koje se odnose na trgovinu ljudima, zbog čega je više ljudi izloženo iskorištavanju;

| Q. | budući da provedba Direktive o pravima žrtava nije zadovoljavajuća, posebno zbog nepotpunog i/ili neispravnog prenošenja; |
| --- | --- |

Q.

budući da provedba Direktive o pravima žrtava nije zadovoljavajuća, posebno zbog nepotpunog i/ili neispravnog prenošenja;

| R. | budući da je trgovanje ljudima vrlo unosan oblik organiziranog kriminala, pa je stoga potaknuto potražnjom i dobiti; budući da se u suzbijanju trgovanja ljudima treba staviti naglasak na smanjenje potražnje, među ostalim u pogledu seksualnog iskorištavanja žena i djevojaka; budući da su fizičko, psihološko i seksualno nasilje sastavni elementi trgovanja ljudima radi seksualnog iskorištavanja i nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

R.

budući da je trgovanje ljudima vrlo unosan oblik organiziranog kriminala, pa je stoga potaknuto potražnjom i dobiti; budući da se u suzbijanju trgovanja ljudima treba staviti naglasak na smanjenje potražnje, među ostalim u pogledu seksualnog iskorištavanja žena i djevojaka; budući da su fizičko, psihološko i seksualno nasilje sastavni elementi trgovanja ljudima radi seksualnog iskorištavanja i nasilja nad ženama;

| S. | budući da bi ratifikacija Istanbulske konvencije od strane EU-a mogla doprinijeti naporima EU-a i država članica u borbi protiv trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

S.

budući da bi ratifikacija Istanbulske konvencije od strane EU-a mogla doprinijeti naporima EU-a i država članica u borbi protiv trgovanja ljudima;

| T. | budući da ozbiljno iskorištavanje radne snage postoji u mnogim gospodarskim sektorima u EU-u i pogađa različite skupine prekograničnih radnika, bez obzira na to je li riječ o građanima EU-a ili ne; budući da je Agencija Europske unije za temeljna prava (24) preporučila da te prakse treba rješavati, među ostalim, sveobuhvatnim sustavom ciljanih inspekcija radnih uvjeta; |
| --- | --- |

T.

budući da ozbiljno iskorištavanje radne snage postoji u mnogim gospodarskim sektorima u EU-u i pogađa različite skupine prekograničnih radnika, bez obzira na to je li riječ o građanima EU-a ili ne; budući da je Agencija Europske unije za temeljna prava (24) preporučila da te prakse treba rješavati, među ostalim, sveobuhvatnim sustavom ciljanih inspekcija radnih uvjeta;

1.

ističe potrebu za koordiniranim, usklađenim i dosljednim okvirom na razini EU-a utemeljenim na učinkovitijim mehanizmima procjene i praćenja kojim se jamči ojačavanje sprječavanja trgovanja ljudima, uz pružanje potpore i pomoći njezinim žrtvama i njihovom zaštitom te s ciljem potpunog iskorjenjivanja trgovanja ljudima, među ostalim koordiniranom provedbom uz prava dodijeljena Direktivom o pravima žrtava, Direktivom o dozvoli boravka, Direktivom o borbi protiv seksualnog zlostavljanja i dječje pornografije te Direktivom o naknadi žrtvama (25), jer je trgovanje ljudima kazneno djelo s prekograničnom dimenzijom te se stoga ne može rješavati samo na nacionalnoj razini;

2.

pohvaljuje dobar rad Komisije u koordiniranju odgovora EU-a na trgovanje ljudima te razvoju znanja i nalaza o različitim aspektima trgovanja ljudima, uključujući istraživanje rodne dimenzije i posebne ranjivosti djece; poziva Komisiju da osigura kontinuitet tog rada imenovanjem stalnog koordinatora EU-a za suzbijanje trgovanja ljudima s odgovarajućim kvalifikacijama i jasnim mandatom, koji će surađivati s mrežom nacionalnih predstavnika država članica i civilnog društva kako bi se zajamčila dosljedna suradnja;

3.

ističe važnost financiranja programa Fonda za azil, migracije i integraciju, programa Daphne, Europskog socijalnog fonda + i Fonda za unutarnju sigurnost kako bi se i dalje koristili za projekte koji se bave borbom protiv trgovanja ljudima, kao i važnost upotrebe ostalih dostupnih instrumenata, uključujući programe EU-a kao što je program Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti, financijske instrumente kao što su Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju i Zaklada EU-a za Afriku, te inicijative EU-a i UN-a Spotlight i Glo.ACT; podsjeća na potrebu za inicijativama i projektima koji se bave rodnom dimenzijom trgovanja ljudima te poziva na sveobuhvatno preispitivanje projekata koje financira EU; poziva države članice da osiguraju stabilno financiranje i odgovarajuće osoblje za identificiranje žrtava i njihovu zaštitu te izražava zabrinutost zbog nedostatka odgovarajućeg financiranja organizacija za pomoć žrtvama, posebno onih koje pružaju potporu ženama, a koje zbog znatnih financijskih rezova imaju problema u nastavljanju pružanja usluga žrtvama;

4.

naglašava da nedostatak dosljednih, usporedivih i detaljnih podataka i dalje otežava odgovarajuću i dokazima potkrijepljenu procjenu raširenosti i trendova u trgovanju ljudima; poziva države članice da pojačaju svoje napore i financiranje za istraživanje, analizu i prikupljanje podataka o svim oblicima trgovanja ljudima te da poboljšaju koordinaciju između izvora podataka na nacionalnoj razini i razini EU-a, kao i da prikupljaju novije, centraliziranije i sveobuhvatnije podatke raščlanjene prema vrsti trgovanja ljudima, dobi i spolu, rasnom i etničkom podrijetlu, koji uključuju ljude kojima se interno trguje, i to prikupljanjem statističkih podataka uz poštivanje prava na privatnost u suradnji s uključenim institucionalnim dionicima, civilnim društvom, EIGE-om te svim relevantnim međunarodnim organizacijama; poziva Komisiju da redovito prikuplja i objavljuje takve podatke za EU;

5.

potiče Komisiju i države članice da osiguraju diferencijaciju između trgovanja ljudima i krijumčarenja, koji zahtijevaju detaljniju analizu te različite pravne odgovore i odgovore politike; ističe da njihovo miješanje često dovodi do neuspjeha u pravilnoj identifikaciji žrtava i jamčenju da one imaju pristup zaštitnim mjerama te da mogu izbjeći sekundarnu viktimizaciju;

6.

poziva Komisiju i države članice da provedu procjenu i vrednovanje upotrebe digitalnih tehnologija, društvenih medija i internetskih usluga kao prevladavajućih alata u vrbovanju žrtava te da ojačaju tijela kaznenog progona i organizacije civilnog društva u borbi protiv trgovanja ljudima pružajući im potrebno tehničko znanje i namjenska sredstva kako bi mogli odgovoriti na izazove koje nameću nove tehnologije; nadalje ih poziva da donesu pravila o odgovornosti trećih osoba za tehnološka poduzeća koja udomljavaju materijal o iskorištavanju, da poboljšaju zakonodavne alate u sudskim postupcima i kaznenom progonu trgovaca ljudima, da promiču razmjenu podataka i suradnju između odgovarajućih nadležnih tijela, pružatelja internetskih usluga i poduzeća koja se bave društvenim medijima, da promiču kampanje informiranja javnosti diljem EU-a o trgovanju ljudima, poštujući pritom pravo žrtava na privatnost i sigurnost te osiguravajući njihova temeljna prava i zaštitu podataka, te da povećaju potporu izgradnji transnacionalnih stručnih rješenja i rješenja koja se temelje na tehnologijama, primjerice za zaustavljanje vrbovanja žrtava;

7.

potiče Komisiju i države članice da u kampanjama koje su usmjerene na škole, sveučilišta, poduzeća i istraživačka tijela osviještenost o kiberprostoru bude prioritet te da nadograde postojeće stručno znanje kao što je portal Better Internet for Kids; naglašava da je podizanje razine svijesti o internetskom trgovanju ljudima na društvenim medijima ključno za sprečavanje ulaska novih žrtava u mreže trgovanja ljudima; poziva Komisiju da aktivno surađuje s platformama na izradi zajedničkih smjernica i akcijskih planova za sprečavanje i suzbijanje internetskog trgovanja ljudima;

Identifikacija žrtava te pružanje zaštite, pomoći i potpore žrtvama

Identifikacija žrtava te pružanje zaštite, pomoći i potpore žrtvama

| 8. | naglašava da je rana identifikacija žrtava i dalje jedan od glavnih problema pri provedbi te jedan od najvažnijih u smislu omogućavanja žrtvama da ostvare svoja prava; poziva države članice da im pruži zaštitu, da većem broju aktera dodijele odgovornost i mogućnosti podizanja razine svijesti za identifikaciju žrtava trgovanja ljudima u svim fazama tog procesa, uključujući predstavnike organizacija civilnog društva, službenike tijela kaznenog progona, službenike za imigraciju i azil, inspektore rada i socijalne radnike ili zdravstveno osoblje, kao i druge relevantne stručnjake i aktere; naglašava potrebu za pristupom koji se temelji na četiri ključne strategije, a to su sprečavanje, kazneni progon, zaštita žrtava i višerazinsko partnerstvo; poziva sve države članice da odrede odgovarajuća sredstva za identifikaciju žrtava te pružanje zaštite, pomoći i potpore žrtvama trgovanja ljudima u svim fazama; naglašava da bi se ranom identifikacijom trebale uzeti u obzir posebnosti visokorizičnih sektora i skupina kao što su žrtve koje su žene i djevojke; |
| --- | --- |

8.

naglašava da je rana identifikacija žrtava i dalje jedan od glavnih problema pri provedbi te jedan od najvažnijih u smislu omogućavanja žrtvama da ostvare svoja prava; poziva države članice da im pruži zaštitu, da većem broju aktera dodijele odgovornost i mogućnosti podizanja razine svijesti za identifikaciju žrtava trgovanja ljudima u svim fazama tog procesa, uključujući predstavnike organizacija civilnog društva, službenike tijela kaznenog progona, službenike za imigraciju i azil, inspektore rada i socijalne radnike ili zdravstveno osoblje, kao i druge relevantne stručnjake i aktere; naglašava potrebu za pristupom koji se temelji na četiri ključne strategije, a to su sprečavanje, kazneni progon, zaštita žrtava i višerazinsko partnerstvo; poziva sve države članice da odrede odgovarajuća sredstva za identifikaciju žrtava te pružanje zaštite, pomoći i potpore žrtvama trgovanja ljudima u svim fazama; naglašava da bi se ranom identifikacijom trebale uzeti u obzir posebnosti visokorizičnih sektora i skupina kao što su žrtve koje su žene i djevojke;

| 9. | poziva sve države članice da učinkovito zajamče prava žrtava pružanjem pravne pomoći u najranijoj mogućoj fazi, među ostalim pristupačnim informacijama o njihovim zakonskim pravima, te da ih zaštite i podupru rodno osjetljivim pristupom uz istodobno osiguravanje komplementarnosti s Direktivom o pravima žrtava; podsjeća da Direktiva o suzbijanju trgovanja ljudima državama članicama nalaže da poduzmu potrebne mjere kako bi osigurale da su nadležna državna tijela ovlaštena ne goniti ili određivati kazne žrtvama trgovanja ljudima za svoju uključenost u kaznena djela koja su bile prisiljene počiniti; |
| --- | --- |

9.

poziva sve države članice da učinkovito zajamče prava žrtava pružanjem pravne pomoći u najranijoj mogućoj fazi, među ostalim pristupačnim informacijama o njihovim zakonskim pravima, te da ih zaštite i podupru rodno osjetljivim pristupom uz istodobno osiguravanje komplementarnosti s Direktivom o pravima žrtava; podsjeća da Direktiva o suzbijanju trgovanja ljudima državama članicama nalaže da poduzmu potrebne mjere kako bi osigurale da su nadležna državna tijela ovlaštena ne goniti ili određivati kazne žrtvama trgovanja ljudima za svoju uključenost u kaznena djela koja su bile prisiljene počiniti;

| 10. | žali zbog nedostatka ciljanih programa zaštite za ranjive žrtve u brojnim državama članicama; naglašava važnost osiguravanja mjera za posebne potrebe žrtava u ranjivim situacijama i posebne smjernice žrtvama trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja; naglašava potrebu da osigura bezuvjetnu i individualiziranu zaštitu, pomoć i potporu žrtvama, uzimajući u obzir i osobe koje one izravno uzdržavaju, među ostalim u kontekstu sudskih, kaznenih, građanskih ili drugih postupaka protiv trgovaca ljudima ili izrabljivača; poziva na učinkovitu provedbu Direktive o pravima žrtava i svog povezanog zakonodavstva u svim državama članicama uz pristup koji se temelji na rodu i žrtvama; podsjeća da osobe koje rade na zaštiti i pružanju pomoći žrtvama trgovanja ljudima ne treba kazneno goniti zbog njihovog rada koji je s tim povezan; |
| --- | --- |

10.

žali zbog nedostatka ciljanih programa zaštite za ranjive žrtve u brojnim državama članicama; naglašava važnost osiguravanja mjera za posebne potrebe žrtava u ranjivim situacijama i posebne smjernice žrtvama trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja; naglašava potrebu da osigura bezuvjetnu i individualiziranu zaštitu, pomoć i potporu žrtvama, uzimajući u obzir i osobe koje one izravno uzdržavaju, među ostalim u kontekstu sudskih, kaznenih, građanskih ili drugih postupaka protiv trgovaca ljudima ili izrabljivača; poziva na učinkovitu provedbu Direktive o pravima žrtava i svog povezanog zakonodavstva u svim državama članicama uz pristup koji se temelji na rodu i žrtvama; podsjeća da osobe koje rade na zaštiti i pružanju pomoći žrtvama trgovanja ljudima ne treba kazneno goniti zbog njihovog rada koji je s tim povezan;

| 11. | napominje da žrtve trgovanja ljudima zahtijevaju specijalizirane usluge, uključujući pristup sigurnom kratkoročnom i dugoročnom smještaju, programe zaštite svjedoka, zdravstvenu zaštitu i savjetovanje, usluge prevođenja i tumačenja, pristup pravosuđu, naknadu, pristup edukaciji i osposobljavanju, uključujući poduku jezika njihove države boravišta, pristup tržištu rada i zapošljavanje, (re-)integraciju, pomoć u preseljenju i individualizirane usluge, uz posebnu rodnu perspektivu; potiče države članice da osiguraju rodno specifično, odgovarajuće i ciljano pružanje usluga žrtvama trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

11.

napominje da žrtve trgovanja ljudima zahtijevaju specijalizirane usluge, uključujući pristup sigurnom kratkoročnom i dugoročnom smještaju, programe zaštite svjedoka, zdravstvenu zaštitu i savjetovanje, usluge prevođenja i tumačenja, pristup pravosuđu, naknadu, pristup edukaciji i osposobljavanju, uključujući poduku jezika njihove države boravišta, pristup tržištu rada i zapošljavanje, (re-)integraciju, pomoć u preseljenju i individualizirane usluge, uz posebnu rodnu perspektivu; potiče države članice da osiguraju rodno specifično, odgovarajuće i ciljano pružanje usluga žrtvama trgovanja ljudima;

| 12. | izražava žaljenje zbog činjenice da su posebne potrebe žrtava u ranjivim situacijama kao što su žene, djeca, LGBTI osobe, osobe s invaliditetom i osobe iz skupina koje se definiraju njihovom rasom često zanemarene, te potiče države članice da osiguraju rodno specifične usluge i potporu žrtvama koja odgovara njihovim potrebama; poziva države članice da posebno odgovore na potrebe LGBTI osoba jer su vrlo ranjive na trgovanje ljudima zbog kumulativnog učinka različitih vrsta diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta; |
| --- | --- |

12.

izražava žaljenje zbog činjenice da su posebne potrebe žrtava u ranjivim situacijama kao što su žene, djeca, LGBTI osobe, osobe s invaliditetom i osobe iz skupina koje se definiraju njihovom rasom često zanemarene, te potiče države članice da osiguraju rodno specifične usluge i potporu žrtvama koja odgovara njihovim potrebama; poziva države članice da posebno odgovore na potrebe LGBTI osoba jer su vrlo ranjive na trgovanje ljudima zbog kumulativnog učinka različitih vrsta diskriminacije na temelju seksualne orijentacije i rodnog identiteta;

| 13. | naglašava izrazitu ranjivost romskih zajednica prema svim oblicima trgovanja ljudima i iskorištavanju, posebno žena i djece, što je navedeno u trima izvješćima Komisije o napretku; poziva Komisiju i države članice da osmisle posebne mjere za suzbijanje trgovanja ljudima putem nacionalnih strategija integracije Roma za razdoblje 2020. – 2030.; poziva Komisiju i države članice da prikupljaju statističke podatke o žrtvama trgovanja ljudima na temelju njihove etničke pripadnosti; |
| --- | --- |

13.

naglašava izrazitu ranjivost romskih zajednica prema svim oblicima trgovanja ljudima i iskorištavanju, posebno žena i djece, što je navedeno u trima izvješćima Komisije o napretku; poziva Komisiju i države članice da osmisle posebne mjere za suzbijanje trgovanja ljudima putem nacionalnih strategija integracije Roma za razdoblje 2020. – 2030.; poziva Komisiju i države članice da prikupljaju statističke podatke o žrtvama trgovanja ljudima na temelju njihove etničke pripadnosti;

| 14. | izražava zabrinutost što žrtve trgovanja ljudima često nisu na odgovarajući način informirane o svojim pravima te mjerama pomoći i podrške koje su im na raspolaganju; naglašava važnost jasnih i dosljednih informacija za žrtve i osoblje koje može doći s njima u izravan kontakt; |
| --- | --- |

14.

izražava zabrinutost što žrtve trgovanja ljudima često nisu na odgovarajući način informirane o svojim pravima te mjerama pomoći i podrške koje su im na raspolaganju; naglašava važnost jasnih i dosljednih informacija za žrtve i osoblje koje može doći s njima u izravan kontakt;

| 15. | naglašava da, iako puni učinak pandemije bolesti COVID-19 još nije mjerljiv, ipak je jasno da kriza nerazmjerno pogađa najranjivije žrtve trgovanja ljudima, posebno žene i djecu te one u nesigurnim situacijama te da su zbog krize brojna skloništa morala biti zatvorena ili su morala ukinuti svoje usluge zbog prijavljenih slučajeva zaraze, zbog čega su žrtve trgovanja ljudima ostale bez smještaja, zdravstvene skrbi i pravne pomoći; u tom kontekstu naglašava da bi pristup skrbi i socijalnim uslugama trebao biti zajamčen bez diskriminacije; podsjeća da je pandemija dodatno pogoršala temeljne uzroke trgovanja ljudima i izložila ranjive skupine većem riziku od trgovanja ljudima, povećala broj oglasa na internetu u kojima su žrtve trgovanja ljudima, broj seksualnih predatora kojima su žrtve djeca, broj slučajeva seksualnog iskorištavanja na internetu te zahtjeva za dječjom pornografijom; poziva države članice da poduzmu učinkovite mjere uz potporu organizacija civilnog društva i agencija EU-a kao što je Europol, koji je u ožujku 2020. objavio izvješće naslovljeno: „Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis” („Profit u doba pandemije: kako kriminalci iskorištavaju krizu povezanu s bolešću COVID-19”); poziva Komisiju da provede dublju analizu učinaka pandemije bolesti COVID-19 na potencijalne žrtve trgovanja ljudima te strukture i funkcioniranja trgovanja ljudima općenito kako bi se osmislile posebne mjere za suzbijanje trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

15.

naglašava da, iako puni učinak pandemije bolesti COVID-19 još nije mjerljiv, ipak je jasno da kriza nerazmjerno pogađa najranjivije žrtve trgovanja ljudima, posebno žene i djecu te one u nesigurnim situacijama te da su zbog krize brojna skloništa morala biti zatvorena ili su morala ukinuti svoje usluge zbog prijavljenih slučajeva zaraze, zbog čega su žrtve trgovanja ljudima ostale bez smještaja, zdravstvene skrbi i pravne pomoći; u tom kontekstu naglašava da bi pristup skrbi i socijalnim uslugama trebao biti zajamčen bez diskriminacije; podsjeća da je pandemija dodatno pogoršala temeljne uzroke trgovanja ljudima i izložila ranjive skupine većem riziku od trgovanja ljudima, povećala broj oglasa na internetu u kojima su žrtve trgovanja ljudima, broj seksualnih predatora kojima su žrtve djeca, broj slučajeva seksualnog iskorištavanja na internetu te zahtjeva za dječjom pornografijom; poziva države članice da poduzmu učinkovite mjere uz potporu organizacija civilnog društva i agencija EU-a kao što je Europol, koji je u ožujku 2020. objavio izvješće naslovljeno: „Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis” („Profit u doba pandemije: kako kriminalci iskorištavaju krizu povezanu s bolešću COVID-19”); poziva Komisiju da provede dublju analizu učinaka pandemije bolesti COVID-19 na potencijalne žrtve trgovanja ljudima te strukture i funkcioniranja trgovanja ljudima općenito kako bi se osmislile posebne mjere za suzbijanje trgovanja ljudima;

| 16. | naglašava potrebu za potpuno funkcionalnim i dosljednim nacionalnim referalnim mehanizmima koji su koordinirani s transnacionalnim referalnim mehanizmima i koji se financiraju posebnim namjenskim financijskim sredstvima kako bi se riješili izazovi u koordinaciji različitih aktera te nedostaci koji su doveli do ograničenog povjerenja među žrtvama, a koji mogu imati negativan učinak na učinkovite prijave; ističe da bi dobra suradnja između policije i nevladinih organizacija trebala nadopunjavati punopravni nacionalni referalni mehanizam kojim se definiraju uloge i odgovornosti svih relevantnih aktera (26) tako da se osiguraju zaštita i promicanje temeljnih prava žrtava; potiče države članice da uspostave nacionalne centre specijalizirane za podršku i prihvat žrtava trgovanja ljudima te da olakšaju izravnu i učinkovitu prekograničnu suradnju među tim centrima kao i među agencijama za kazneni progon i relevantnim agencijama EU-a; |
| --- | --- |

16.

naglašava potrebu za potpuno funkcionalnim i dosljednim nacionalnim referalnim mehanizmima koji su koordinirani s transnacionalnim referalnim mehanizmima i koji se financiraju posebnim namjenskim financijskim sredstvima kako bi se riješili izazovi u koordinaciji različitih aktera te nedostaci koji su doveli do ograničenog povjerenja među žrtvama, a koji mogu imati negativan učinak na učinkovite prijave; ističe da bi dobra suradnja između policije i nevladinih organizacija trebala nadopunjavati punopravni nacionalni referalni mehanizam kojim se definiraju uloge i odgovornosti svih relevantnih aktera (26

| 17. | poziva Komisiju da prati i ocjenjuje situaciju u vezi s naknadom žrtvama u državama članicama i izvan njih u pogledu pristupa, provedbe i stvarnih plaćanja te da predloži posebne mjere kako bi se osigurala bolja, brža i besplatna pravna pomoć i pristup naknadi u svim državama članicama, ne dovodeći u pitanje druge oblike naknade; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da prati i ocjenjuje situaciju u vezi s naknadom žrtvama u državama članicama i izvan njih u pogledu pristupa, provedbe i stvarnih plaćanja te da predloži posebne mjere kako bi se osigurala bolja, brža i besplatna pravna pomoć i pristup naknadi u svim državama članicama, ne dovodeći u pitanje druge oblike naknade;

| 18. | pozdravlja donošenje uspostave Mehanizma za reviziju provedbe Konvencije Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta i njezinih protokola u 2018. i pokretanje postupka njezine revizije u 2020.; poziva Komisiju da se nametne kao primjer kojemu treba težiti u tom postupku revizije; naglašava važnost većeg razumijevanja trgovanja ljudima kao složenog kaznenog dijela u stalnom razvoju; poziva države članice i institucije EU-a da osiguraju da odgovor koji se temelji na ljudskim pravima bude u središtu analize trgovanja ljudima i odgovora na trgovanje ljudima te podsjeća na potrebu za suradnjom s građanima i organizacijama civilnog društva; naglašava važnu ulogu Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata; poziva Komisiju i države članice da se pridruže međunarodnoj kampanji UN-a za suzbijanje trgovanja ljudima; poziva države članice da ratificiraju sve relevantne međunarodne instrumente koji se odnose na trgovanje ljudima, uključujući Konvenciju Vijeća Europe o suzbijanju trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja donošenje uspostave Mehanizma za reviziju provedbe Konvencije Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta i njezinih protokola u 2018. i pokretanje postupka njezine revizije u 2020.; poziva Komisiju da se nametne kao primjer kojemu treba težiti u tom postupku revizije; naglašava važnost većeg razumijevanja trgovanja ljudima kao složenog kaznenog dijela u stalnom razvoju; poziva države članice i institucije EU-a da osiguraju da odgovor koji se temelji na ljudskim pravima bude u središtu analize trgovanja ljudima i odgovora na trgovanje ljudima te podsjeća na potrebu za suradnjom s građanima i organizacijama civilnog društva; naglašava važnu ulogu Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata; poziva Komisiju i države članice da se pridruže međunarodnoj kampanji UN-a za suzbijanje trgovanja ljudima; poziva države članice da ratificiraju sve relevantne međunarodne instrumente koji se odnose na trgovanje ljudima, uključujući Konvenciju Vijeća Europe o suzbijanju trgovanja ljudima;

Trgovanje ljudima kao rodno obilježeno kazneno djelo i rješavanje problema trgovanja ljudima radi seksualnog iskorištavanja

Trgovanje ljudima kao rodno obilježeno kazneno djelo i rješavanje problema trgovanja ljudima radi seksualnog iskorištavanja

| 19. | naglašava da je od 2008. seksualno iskorištavanje i dalje najčešći prijavljeni oblik trgovanja ljudima u EU-u jer se sa 60 % žrtava trguje u svrhu seksualnog iskorištavanja; primjećuje da 92 % tih žrtava čine žene i djevojke te da više od 70 % trgovaca ljudima čine muškarci (27), što odražava da je trgovanje ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja ukorijenjeno u rodnim nejednakostima; |
| --- | --- |

19.

naglašava da je od 2008. seksualno iskorištavanje i dalje najčešći prijavljeni oblik trgovanja ljudima u EU-u jer se sa 60 % žrtava trguje u svrhu seksualnog iskorištavanja; primjećuje da 92 % tih žrtava čine žene i djevojke te da više od 70 % trgovaca ljudima čine muškarci (27

| 20. | stoga potiče države članice da donesu konkretne mjere za rješavanje problema rodno uvjetovanog nasilja, nasilja nad ženama i maloljetnicima, društvenog prihvaćanja nasilja i kažnjavanja, strukturalne rodne nejednakosti i stereotipa kao temeljnih uzroka trgovanja ljudima, posebno obrazovanjem, kampanjama informiranja i podizanja razine svijesti upotpunjenima razmjenom najboljih praksi, među ostalim programima i tečajevima osposobljavanja radi suradnje s muškarcima i mladićima; preporučuje da Komisija ojača i dalje razvije rodnu dimenziju pri praćenju provedbe zakonodavstva EU-a o suzbijanju trgovanja ljudima te potiče Komisiju da to nastavi pratiti u procjeni usklađenosti država članica s Direktivom i njihove provedbe Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

20.

stoga potiče države članice da donesu konkretne mjere za rješavanje problema rodno uvjetovanog nasilja, nasilja nad ženama i maloljetnicima, društvenog prihvaćanja nasilja i kažnjavanja, strukturalne rodne nejednakosti i stereotipa kao temeljnih uzroka trgovanja ljudima, posebno obrazovanjem, kampanjama informiranja i podizanja razine svijesti upotpunjenima razmjenom najboljih praksi, među ostalim programima i tečajevima osposobljavanja radi suradnje s

| 21. | poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama ispita kako potražnja za seksualnim uslugama potiče trgovanje ljudima jer je Europol izvijestio da „postoje države članice u kojima je prostitucija zakonita, što trgovcima ljudima olakšava korištenje pravnog okružja za iskorištavanje svojih žrtava” (28); podsjeća na otkriće Europola da su u nekim državama članicama EU-a u kojima je prostitucija zakonita osumnjičenici, uz odrasle žrtve, mogli iskorištavati i djecu (29); naglašava da je trgovanje ljudima potaknuto znatnom dobiti za trgovce ljudima i potražnjom koja potiče sve oblike iskorištavanja; naglašava da je upotreba zakonitih poduzeća za prikrivanje aktivnosti iskorištavanja poprilično uobičajena među trgovcima ljudima; podsjeća da su države članice pravno obvezne smanjivati potražnju za svim oblicima iskorištavanja i odvraćati od nje, što bi trebao biti glavni cilj napora u sprječavanju i kaznenom progonu; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama ispita kako potražnja za seksualnim uslugama potiče trgovanje ljudima jer je Europol izvijestio da „postoje države članice u kojima je prostitucija zakonita, što trgovcima ljudima olakšava korištenje pravnog okružja za iskorištavanje svojih žrtava” (28

29

| 22. | poziva Komisiju da prednost da sprečavanju kaznenog djela trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja, među ostalim kampanjama informiranja i podizanja razine svijesti te edukacijskim kampanjama, donošenjem mjera i programa za odvraćanje od potražnje i njezino smanjenje, da može donijeti buduće posebno zakonodavstvo te poziva države članice da u svoje nacionalne zakone uključe korištenje usluga žrtava trgovanja ljudima kao kazneno djelo, kako je preporučeno u članku 18. Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima i kako je to 2018. ponovno istaknula Komisija (30), te da osiguraju učinkovite, razmjerne i odvraćajuće kazne; poziva države članice na blisku suradnju s organizacijama civilnog društva koje rade sa žrtvama trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da prednost da sprečavanju kaznenog djela trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja, među ostalim kampanjama informiranja i podizanja razine svijesti te edukacijskim kampanjama, donošenjem mjera i programa za odvraćanje od potražnje i njezino smanjenje, da može donijeti buduće posebno zakonodavstvo te poziva države članice da u svoje nacionalne zakone uključe korištenje usluga žrtava trgovanja ljudima kao kazneno djelo, kako je preporučeno u članku 18. Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima i kako je to 2018. ponovno istaknula Komisija (30

| 23. | poziva države članice i Komisiju da se kroz razvoj digitalnih vještina, uključujući digitalnu sigurnost, u suradnji sa svim relevantnim akterima, usredotoče na ponavljajuće i nove obrasce trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja, kao što je sve veće iskorištavanje djece i žena, uključujući mamljenjem i iznuđivanjem te, među ostalim, primjenom metode „zaljubljeni mladić” kao najčešćeg načina vrbovanja žrtava i postizanja njihove suglasnosti upotrebom internetskih tehnologija; primjećuje da su povećanom upotrebom tehnologije kriminalne mreže koje se bave trgovanjem ljudima znatno preobrazile svoj tradicionalni način rada, posebno u nekim fazama procesa trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice i Komisiju da se kroz razvoj digitalnih vještina, uključujući digitalnu sigurnost, u suradnji sa svim relevantnim akterima, usredotoče na ponavljajuće i nove obrasce trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja, kao što je sve veće iskorištavanje djece i žena, uključujući mamljenjem i iznuđivanjem te, među ostalim, primjenom metode „zaljubljeni mladić” kao najčešćeg načina vrbovanja žrtava i postizanja njihove suglasnosti upotrebom internetskih tehnologija; primjećuje da su povećanom upotrebom tehnologije kriminalne mreže koje se bave trgovanjem ljudima znatno preobrazile svoj tradicionalni način rada, posebno u nekim fazama procesa trgovanja ljudima;

| 24. | traži, uz isticanje njihove važnosti, više rodno osjetljivih programa osposobljavanja i programa osposobljavanja usmjerenih na djecu za sve službenike, suce, dionike i aktere koji rade na slučajevima trgovanja ljudima i istragama te s potencijalnim žrtvama kako bi se poboljšala rana identifikacija žrtava trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja te potiče države članice da donesu mjere za potporu žrtvama, kao što su programi izlaska iz kruga iskorištavanja, mjere psihološke podrške, dostojanstvene mogućnosti socijalne i profesionalne reintegracije, obrazovanje i pristup sveobuhvatnim uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem te povezanim pravima, uključujući pritom civilno društvo, socijalne partnere i privatni sektor; nadalje u tom pogledu naglašava važnost programa za podizanje razine svijesti šire javnosti kako bi se identificirale i zaštitile potencijalne žrtve; naglašava potrebu dodjele odgovarajućih sredstava za svrhe osposobljavanja te stoga poziva države članice za osiguraju odgovarajuća sredstva; |
| --- | --- |

24.

traži, uz isticanje njihove važnosti, više rodno osjetljivih programa osposobljavanja i programa osposobljavanja usmjerenih na djecu za sve službenike, suce, dionike i aktere koji rade na slučajevima trgovanja ljudima i istragama te s potencijalnim žrtvama kako bi se poboljšala rana identifikacija žrtava trgovanja ljudima u svrhu seksualnog iskorištavanja te potiče države članice da donesu mjere za potporu žrtvama, kao što su programi izlaska iz kruga iskorištavanja, mjere psihološke podrške, dostojanstvene mogućnosti socijalne i profesionalne reintegracije, obrazovanje i pristup sveobuhvatnim uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem te povezanim pravima, uključujući pritom civilno društvo, socijalne partnere i privatni sektor; nadalje u tom pogledu naglašava važnost programa za podizanje razine svijesti šire javnosti kako bi se identificirale i zaštitile potencijalne žrtve; naglašava potrebu dodjele odgovarajućih sredstava za svrhe osposobljavanja te stoga poziva države članice za osiguraju odgovarajuća sredstva;

| 25. | potiče države članice da uvedu sveobuhvatni dobno i razvojno prikladan spolni odgoj kao ključni oblik sprečavanja svih oblika nasilja nad ženama i djevojkama, uključujući trgovanje ljudima i seksualno iskorištavanje, te da uključe edukaciju o pristanku i odnosima, promičući zdrave stavove poštivanja i jednakosti u svim interakcijama; |
| --- | --- |

25.

potiče države članice da uvedu sveobuhvatni dobno i razvojno prikladan spolni odgoj kao ključni oblik sprečavanja svih oblika nasilja nad ženama i djevojkama, uključujući trgovanje ljudima i seksualno iskorištavanje, te da uključe edukaciju o pristanku i odnosima, promičući zdrave stavove poštivanja i jednakosti u svim interakcijama;

Trgovanje ljudima u svrhu iskorištavanja radne snage

Trgovanje ljudima u svrhu iskorištavanja radne snage

| 26. | izuzetno žali zbog toga što je nekoliko država članica i organizacija civilnog društva izvijestilo o porastu trgovanja ljudima u svrhu iskorištavanja radne snage (31); žali što su djeca sve češće žrtve trgovanja ljudima u svrhu iskorištavanja radne snage te poziva na hitne mjere nacionalnih inspekcija rada u državama članicama kako bi se otkrile i suzbile takve prakse; nadalje poziva Europsko nadzorno tijelo za rad da prednost da rješavanju pitanja ozbiljnog iskorištavanja radne snage i podrži države članice u izgradnji kapaciteta u ovom području s ciljem boljeg prepoznavanja i sankcioniranja praksi ozbiljnog iskorištavanja radne snage putem ciljanih inspekcija; naglašava važnost razmatranja uključivanja iskorištavanja radne snage u programe osposobljavanja za službenike koji se bave žrtvama kako bi se poboljšala rana identifikacija žrtava trgovanja ljudima u svrhu iskorištavanja radne snage; poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama ispita kako potražnja za jeftinim uslugama rada potiče trgovanje ljudima u svrhu iskorištavanja radne snage; potiče nadležna tijela država članica da pojačaju svoje napore u suzbijanju svih vrsta neformalnog i nereguliranog rada, a time i osiguraju radna prava za sve radnike; naglašava da su dotični radnici zbog nesigurnog radnog statusa ovisni o svojim poslodavcima, što počiniteljima u trgovanju ljudima omogućava iskorištavanje njihovih žrtava; |
| --- | --- |

26.

izuzetno žali zbog toga što je nekoliko država članica i organizacija civilnog društva izvijestilo o porastu trgovanja ljudima u svrhu iskorištavanja radne snage (31

Drugi oblici iskorištavanja

Drugi oblici iskorištavanja

| 27. | poziva države članice i Komisiju da se usredotoče na ponavljajuće i nove obrasce svih oblika trgovanja ljudima, uključujući trgovanje ljudima u svrhu iskorištavanja radne snage, prisilnog prosjačenja, prisilnog i lažnog braka, prisilnog počinjenja kaznenih djela, među ostalim; naglašava da je trgovanje ljudima potaknuto znatnom dobiti za trgovce ljudima i potražnjom koja potiče sve oblike iskorištavanja; sa zabrinutošću primjećuje da brojne države članice EU-a nemaju odgovarajuće zakonodavstvo za žrtve svih oblika iskorištavanja; poziva države članice da prilikom pružanja zaštite, pomoći i podrške žrtvama uzmu u obzir sve oblike trgovanja ljudima; primjećuje da unatoč nedavnim izvješćima o kriminalnim mrežama koje trguju ljudima diljem EU-a u svrhu iskorištavanja radne snage i drugih oblika iskorištavanja, ipak postoji nedostatak odgovarajućih podataka, zakonodavstva i pristupa uslugama za podršku žrtava tih oblika iskorištavanja; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice i Komisiju da se usredotoče na ponavljajuće i nove obrasce svih oblika trgovanja ljudima, uključujući trgovanje ljudima u svrhu iskorištavanja radne snage, prisilnog prosjačenja, prisilnog i lažnog braka, prisilnog počinjenja kaznenih djela, među ostalim; naglašava da je trgovanje ljudima potaknuto znatnom dobiti za trgovce ljudima i potražnjom koja potiče sve oblike iskorištavanja; sa zabrinutošću primjećuje da brojne države članice EU-a nemaju odgovarajuće zakonodavstvo za žrtve svih oblika iskorištavanja; poziva države članice da prilikom pružanja zaštite, pomoći i podrške žrtvama uzmu u obzir sve oblike trgovanja ljudima; primjećuje da unatoč nedavnim izvješćima o kriminalnim mrežama koje trguju ljudima diljem EU-a u svrhu iskorištavanja radne snage i drugih oblika iskorištavanja, ipak postoji nedostatak odgovarajućih podataka, zakonodavstva i pristupa uslugama za podršku žrtava tih oblika iskorištavanja;

| 28. | napominje da su 18 % žrtava (32) činile žrtve trgovanja ljudima u svrhu drugih oblika iskorištavanja, uključujući aktivnosti u području prisilnog prosjačenja, prisilnog počinjenja kaznenih djela, prodaje beba, odstranjivanja organa, nezakonitog posvajanja, financijskog iskorištavanja putem prijevara i trgovanja ljudima putem surogatnog majčinstva; ističe da mnoge žrtve prisilnog prosjačenja i prisilnog počinjenja kaznenih djela često potječu iz marginaliziranih romskih zajednica i često su djeca; |
| --- | --- |

28.

napominje da su 18 % žrtava (32

| 29. | ističe da pravni i politički okvir EU-a o trgovanju ljudima obuhvaća unutarnju i vanjsku dimenziju, prepoznajući da je suzbijanje trgovanja ljudima, koje predstavlja teško kazneno djelo i kršenje ljudskih prava, jasan cilj vanjskog djelovanja EU-a; poziva Komisiju i države članice da pojačaju suradnju s trećim zemljama u cilju borbe protiv svih vrsta trgovanja ljudima te jačanja mogućnosti za zajedničke istrage i specijalizirane kaznene progone; |
| --- | --- |

29.

ističe da pravni i politički okvir EU-a o trgovanju ljudima obuhvaća unutarnju i vanjsku dimenziju, prepoznajući da je suzbijanje trgovanja ljudima, koje predstavlja teško kazneno djelo i kršenje ljudskih prava, jasan cilj vanjskog djelovanja EU-a; poziva Komisiju i države članice da pojačaju suradnju s trećim zemljama u cilju borbe protiv svih vrsta trgovanja ljudima te jačanja mogućnosti za zajedničke istrage i specijalizirane kaznene progone;

Trgovanje ljudima u kontekstu azila i migracija

Trgovanje ljudima u kontekstu azila i migracija

| 30. | naglašava da, iako su većina žrtava državljani EU-a, kriminalne organizacije zloupotrebljavaju migracijske putove za trgovanje žrtvama prema EU-u, a humanitarne krize pogoršavaju izloženost migranata, izbjeglica i tražitelja azila trgovcima ljudima; ističe da je posljednjih godina došlo do naglog porasta broja žena i djevojaka kojima se trguje središnjom sredozemnom rutom radi seksualnog iskorištavanja u EU-u (33); poziva države članice i EU da identificiraju žene i djevojke te da spriječe slične slučajeve u budućnosti upotrebom dosljednog, koordiniranog i rodno obilježenog pristupa koji se temelji na pravima i koji je usmjeren na djecu u cilju sprječavanja i rješavanja problema trgovanja ljudima; podsjeća da žene i djeca na migracijskom putu često postaju žrtve seksualnog zlostavljanja u zamjenu za zaštitu i osnovne potrepštine; naglašava da su kriteriji za odobravanje službenog statusa žrtve trgovanja ljudima tim ženama i djeci prestrogi za ispunjavanje te da stoga nisu u mogućnosti primiti potrebnu potporu kako bi riješili problem s kojim se suočavaju; |
| --- | --- |

30.

naglašava da, iako su većina žrtava državljani EU-a, kriminalne organizacije zloupotrebljavaju migracijske putove za trgovanje žrtvama prema EU-u, a humanitarne krize pogoršavaju izloženost migranata, izbjeglica i tražitelja azila trgovcima ljudima; ističe da je posljednjih godina došlo do naglog porasta broja žena i djevojaka kojima se trguje središnjom sredozemnom rutom radi seksualnog iskorištavanja u EU-u (33

| 31. | ponovno ističe da su tražitelji azila, izbjeglice i migranti, a posebno maloljetnici bez pratnje i maloljetnici odvojeni od obitelji, izloženi trgovanju ljudima te da bi posebnu pažnju trebalo posvetiti trgovanju ženama, djecom i drugim ugroženim skupinama; ističe da postoje oblici ranjivosti i rizici u različitim fazama procesa migracije prije same migracije, na putu prema EU-u, na odredištu te za one koji bi mogli biti vraćeni; napominje da ograničeno poznavanje lokalnog jezika i/ili nerazumijevanje njihovih prava, ograničen pristup održivim mogućnostima za život ili kvalitetnom obrazovanju te ograničenja slobode kretanja također pridonose riziku od toga da postanu žrtve trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

31.

ponovno ističe da su tražitelji azila, izbjeglice i migranti, a posebno maloljetnici bez pratnje i maloljetnici odvojeni od obitelji, izloženi trgovanju ljudima te da bi posebnu pažnju trebalo posvetiti trgovanju ženama, djecom i drugim ugroženim skupinama; ističe da postoje oblici ranjivosti i rizici u različitim fazama procesa migracije prije same migracije, na putu prema EU-u, na odredištu te za one koji bi mogli biti vraćeni; napominje da ograničeno poznavanje lokalnog jezika i/ili nerazumijevanje njihovih prava, ograničen pristup održivim mogućnostima za život ili kvalitetnom obrazovanju te ograničenja slobode kretanja također pridonose riziku od toga da postanu žrtve trgovanja ljudima;

| 32. | ističe vrlo mali broj registriranih žrtava trgovanja ljudima u okviru postupaka međunarodne zaštite; poziva države članice da poboljšaju pružanje informacija osobama koje dolaze, i uz pomoć pismenog i usmenog prevođenja o njihovim pravima i primjenjivim postupcima u skladu sa zakonodavstvom EU-a, među ostalim, o mogućnostima dobivanja potpore odvjetnika i kulturnih posrednika koji rade na sprečavanju trgovanja ljudima i njihova iskorištavanja; |
| --- | --- |

32.

ističe vrlo mali broj registriranih žrtava trgovanja ljudima u okviru postupaka međunarodne zaštite; poziva države članice da poboljšaju pružanje informacija osobama koje dolaze, i uz pomoć pismenog i usmenog prevođenja o njihovim pravima i primjenjivim postupcima u skladu sa zakonodavstvom EU-a, među ostalim, o mogućnostima dobivanja potpore odvjetnika i kulturnih posrednika koji rade na sprečavanju trgovanja ljudima i njihova iskorištavanja;

| 33. | ističe da su u nekim državama članicama podnositelji zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji su identificirani kao žrtve trgovanja ljudima odlučili promijeniti postupke i zatražiti dozvolu boravka u skladu s Direktivom o dozvoli boravka (34) ili su to morali napraviti; poziva države članice da zajamče međusobnu povezanost i komplementarnost postupaka za suzbijanje trgovanja ljudima i za dobivanje azila; |
| --- | --- |

33.

ističe da su u nekim državama članicama podnositelji zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji su identificirani kao žrtve trgovanja ljudima odlučili promijeniti postupke i zatražiti dozvolu boravka u skladu s Direktivom o dozvoli boravka (34

| 34. | poziva države članice da osiguraju dosljednu primjenu odredaba utvrđenih u Uredbi Dublin III, Direktivi o suzbijanju trgovanja ljudima i Direktivi o dozvoli boravka kako bi se spriječila praksa koja se primjenjuje u nekim državama članicama i u okviru koje se žrtve trgovanja ljudima premještaju u zemlju u kojoj su iskorištavane kad su tek stigle, čime se više izlažu riziku od ponovne trgovine ljudima i ponovnih trauma; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice da osiguraju dosljednu primjenu odredaba utvrđenih u Uredbi Dublin III, Direktivi o suzbijanju trgovanja ljudima i Direktivi o dozvoli boravka kako bi se spriječila praksa koja se primjenjuje u nekim državama članicama i u okviru koje se žrtve trgovanja ljudima premještaju u zemlju u kojoj su iskorištavane kad su tek stigle, čime se više izlažu riziku od ponovne trgovine ljudima i ponovnih trauma;

| 35. | poziva države članice da pojačaju napore za ranu identifikaciju potencijalnih žrtava, posebno u okviru migracijskih tokova i u žarišnim točkama, te da donesu mjere zaštite i sprječavanja; ističe da bi potencijalnim žrtvama koje su identificirane trebalo pružiti zaštitu i pristup sigurnom mjestu gdje bi im se mogle pružiti informacije i pravna pomoć; poziva države članice da poduzmu mjere kako bi osigurale da sve žrtve, uključujući žrtve migrante, imaju pristup pravosuđu bez obzira na boravišni status; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice da pojačaju napore za ranu identifikaciju potencijalnih žrtava, posebno u okviru migracijskih tokova i u žarišnim točkama, te da donesu mjere zaštite i sprječavanja; ističe da bi potencijalnim žrtvama koje su identificirane trebalo pružiti zaštitu i pristup sigurnom mjestu gdje bi im se mogle pružiti informacije i pravna pomoć; poziva države članice da poduzmu mjere kako bi osigurale da sve žrtve, uključujući žrtve migrante, imaju pristup pravosuđu bez obzira na boravišni status;

| 36. | poziva države članice da osiguraju odgovarajuća sredstva i specijalizirane objekte za stvarne/pretpostavljene žrtve trgovanja ljudima, uključujući žene, maloljetnike bez pratnje i maloljetnike odvojene od obitelji, te da osiguraju dovoljno mjesta u skloništima; poziva države članice da omoguće prisutnost osoblja osposobljenog za rodna pitanja u prihvatnim objektima te da organizacijama civilnog društva osiguraju odgovarajuću potporu i financijska sredstva; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice da osiguraju odgovarajuća sredstva i specijalizirane objekte za stvarne/pretpostavljene žrtve trgovanja ljudima, uključujući žene, maloljetnike bez pratnje i maloljetnike odvojene od obitelji, te da osiguraju dovoljno mjesta u skloništima; poziva države članice da omoguće prisutnost osoblja osposobljenog za rodna pitanja u prihvatnim objektima te da organizacijama civilnog društva osiguraju odgovarajuću potporu i financijska sredstva;

| 37. | poziva države članice da žrtvama trgovanja ljudima osiguraju pravo na obiteljski život te da procijene moguće proširenje međunarodne zaštite žrtvama na članove njihovih obitelji; poziva države članice da ubrzaju postupke spajanja obitelji za članove obitelji žrtava izloženih riziku u zemlji podrijetla; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice da žrtvama trgovanja ljudima osiguraju pravo na obiteljski život te da procijene moguće proširenje međunarodne zaštite žrtvama na članove njihovih obitelji; poziva države članice da ubrzaju postupke spajanja obitelji za članove obitelji žrtava izloženih riziku u zemlji podrijetla;

| 38. | ističe da je potrebno uspostaviti nacionalne mehanizme za prikupljanje podataka o žrtvama trgovanja ljudima u okviru postupaka međunarodne zaštite kako bi se osiguralo praćenje identificiranih slučajeva; |
| --- | --- |

38.

ističe da je potrebno uspostaviti nacionalne mehanizme za prikupljanje podataka o žrtvama trgovanja ljudima u okviru postupaka međunarodne zaštite kako bi se osiguralo praćenje identificiranih slučajeva;

| 39. | zabrinut je zbog toga što je razdoblje oporavka i razmišljanja povezano sa suradnjom žrtve tijekom istrage i što ga odobravaju tijela kaznenog progona; izražava žaljenje zbog činjenice da se u nekim državama članicama (35) razdoblje oporavka ne pruža ni žrtvama trgovanja ljudima koji su državljani EU-a i/ili EGP-a niti tražiteljima azila; poziva Komisiju da prati provedbu dostupnih pravnih rješenja na razini država članica, posebno odobravanje razdoblja oporavka i razmišljanja; |
| --- | --- |

39.

zabrinut je zbog toga što je razdoblje oporavka i razmišljanja povezano sa suradnjom žrtve tijekom istrage i što ga odobravaju tijela kaznenog progona; izražava žaljenje zbog činjenice da se u nekim državama članicama (35

| 40. | ističe da, prema Europolu, krijumčarenje migranata i trgovanje ljudima ponekad vrše ista zločinačka udruženja (36), a istrage pokazuju da trgovci ljudima sve češće ciljaju na migrante i tražitelje azila u EU-u u svrhu iskorištavanja (37); ističe važnost borbe protiv trgovanja ljudima te njegova sprečavanja u suradnji protiv krijumčarenja s trećim zemljama, bilo podrijetla bilo tranzita, zajedno sa zaštitom žrtava trgovanja ljudima, osiguravajući pritom sveobuhvatne programe potpore, reintegracije i rehabilitacije; |
| --- | --- |

40.

ističe da, prema Europolu, krijumčarenje migranata i trgovanje ljudima ponekad vrše ista zločinačka udruženja (36

37

| 41. | podsjeća države članice da nedostatak sigurnih i zakonitih migracijskih putova za tražitelje azila povećava njihovu izloženost trgovanju ljudima jer ih se može iskoristiti tijekom tranzita i po dolasku; poziva države članice da osiguraju sigurnije i zakonite migracijske rute kao što su humanitarne vize, kako bi se spriječilo iskorištavanje ranjivih pojedinaca; |
| --- | --- |

41.

podsjeća države članice da nedostatak sigurnih i zakonitih migracijskih putova za tražitelje azila povećava njihovu izloženost trgovanju ljudima jer ih se može iskoristiti tijekom tranzita i po dolasku; poziva države članice da osiguraju sigurnije i zakonite migracijske rute kao što su humanitarne vize, kako bi se spriječilo iskorištavanje ranjivih pojedinaca;

| 42. | primjećuje da ako žrtva nije prijavljena ili je u statusu ovisnosti, to povećava vjerojatnost viktimizacije i smanjuje vjerojatnost da će potražiti pomoć ili prijaviti zlostavljanje zbog straha od imigracijskih posljedica, a time se dovode u rizik od iskorištavanja ili zlostavljanja; primjećuje da zbog znatnih nedostataka u pogledu pokrivenosti i provedbe nacionalnih zakona i politika koje se odnose na trgovanje ljudima počinitelji iskorištavaju žrtve s nezakonitim statusom, zbog čega je više ljudi izloženo iskorištavanju; poziva države članice da odvoje mjere povezane s migracijama od mjera kaznenog progona; naglašava da bi se za sve ranjive osobe trebali uspostaviti mehanizmi sigurnog izvješćivanja i učinkovitog podnošenja pritužbi; |
| --- | --- |

42.

primjećuje da ako žrtva nije prijavljena ili je u statusu ovisnosti, to povećava vjerojatnost viktimizacije i smanjuje vjerojatnost da će potražiti pomoć ili prijaviti zlostavljanje zbog straha od imigracijskih posljedica, a time se dovode u rizik od iskorištavanja ili zlostavljanja; primjećuje da zbog znatnih nedostataka u pogledu pokrivenosti i provedbe nacionalnih zakona i politika koje se odnose na trgovanje ljudima počinitelji iskorištavaju žrtve s nezakonitim statusom, zbog čega je više ljudi izloženo iskorištavanju; poziva države članice da odvoje mjere povezane s migracijama od mjera kaznenog progona; naglašava da bi se za sve ranjive osobe trebali uspostaviti mehanizmi sigurnog izvješćivanja i učinkovitog podnošenja pritužbi;

Trgovanje djecom

Trgovanje djecom

| 43. | napominje da djeca čine gotovo četvrtinu svih žrtava u EU-u, pri čemu djevojčice (78 %) čine veliku većinu djece žrtava u EU-u; ističe da su gotovo 75 % svih dječjih žrtava u EU-u bili građani EU-a; posebno je zabrinut zbog nasilja, zlostavljanja i iskorištavanja s kojim se suočavaju djeca žrtve u EU-u, posebno ona kojima se trguje u svrhu seksualnog iskorištavanja (38); |
| --- | --- |

43.

napominje da djeca čine gotovo četvrtinu svih žrtava u EU-u, pri čemu djevojčice (78 %) čine veliku većinu djece žrtava u EU-u; ističe da su gotovo 75 % svih dječjih žrtava u EU-u bili građani EU-a; posebno je zabrinut zbog nasilja, zlostavljanja i iskorištavanja s kojim se suočavaju djeca žrtve u EU-u, posebno ona kojima se trguje u svrhu seksualnog iskorištavanja (38

| 44. | podsjeća na obvezu država članica da posvete posebnu pozornost djeci žrtvama trgovanja ljudima, pri čemu najbolji interes djeteta u svakom trenutku mora biti najvažniji; naglašava fizičke i psihološke posljedice koje trpe djeca koja su žrtve trgovanja i njihovu povećanu ranjivost iskorištavanju; poziva države članice da zajamče snažne mjere za zaštitu djece, pretpostavku djetinjstva i procjenu dobi djeteta, zaštitu prije i tijekom kaznenih postupaka, pristup bezuvjetnoj pomoći, naknadu štete, nekažnjavanje, pomoć i podršku članovima obitelji djeteta žrtve te sprječavanje; |
| --- | --- |

44.

podsjeća na obvezu država članica da posvete posebnu pozornost djeci žrtvama trgovanja ljudima, pri čemu najbolji interes djeteta u svakom trenutku mora biti najvažniji; naglašava fizičke i psihološke posljedice koje trpe djeca koja su žrtve trgovanja i njihovu povećanu ranjivost iskorištavanju; poziva države članice da zajamče snažne mjere za zaštitu djece, pretpostavku djetinjstva i procjenu dobi djeteta, zaštitu prije i tijekom kaznenih postupaka, pristup bezuvjetnoj pomoći, naknadu štete, nekažnjavanje, pomoć i podršku članovima obitelji djeteta žrtve te sprječavanje;

| 45. | poziva države članice da se usredotoče na identifikaciju djece žrtava i pružanje pomoći toj djeci u ostvarivanju njihovih prava; ističe potrebu da se za djecu žrtve bez pratnje, uključujući djecu žrtve bez pratnje, odmah imenuju dobro osposobljeni skrbnici koji će imati odgovarajuću potporu, uključujući privremene skrbnike kao hitnu mjeru, te naglašava važnost pravosuđa prilagođenog djeci i specijaliziranih službi; nadalje poziva države članice da poduzmu mjere za osiguravanje odgovarajućeg i prikladnog osposobljavanja za one koji rade s djecom žrtvama trgovanja ljudima, posebno u području prava i psihologije, te da povećaju broj skrbnika organiziranjem kampanja za podizanje razine svijesti; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice da se usredotoče na identifikaciju djece žrtava i pružanje pomoći toj djeci u ostvarivanju njihovih prava; ističe potrebu da se za djecu žrtve bez pratnje, uključujući djecu žrtve bez pratnje, odmah imenuju dobro osposobljeni skrbnici koji će imati odgovarajuću potporu, uključujući privremene skrbnike kao hitnu mjeru, te naglašava važnost pravosuđa prilagođenog djeci i specijaliziranih službi; nadalje poziva države članice da poduzmu mjere za osiguravanje odgovarajućeg i prikladnog osposobljavanja za one koji rade s djecom žrtvama trgovanja ljudima, posebno u području prava i psihologije, te da povećaju broj skrbnika organiziranjem kampanja za podizanje razine svijesti;

| 46. | poziva države članice da osiguraju da osoblje konzulata pri uzimanju biometrijskih podataka maloljetnika u postupku podnošenja zahtjeva za izdavanje vize posebnu pozornost posveti ispravnoj provjeri identiteta maloljetnika i povezanosti s osobama koje imaju roditeljsko pravo ili zakonsko skrbništvo; poziva države članice i Komisiju da u bliskoj suradnji s Europolom i organizacijama civilnog društva i u cilju sprječavanja trgovanja djecom osiguraju ciljanu i učinkovitu edukaciju i osposobljavanje te da informacije o metodama kojima se koriste trgovci ljudima pruže nacionalnim, lokalnim i regionalnim tijelima; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice da osiguraju da osoblje konzulata pri uzimanju biometrijskih podataka maloljetnika u postupku podnošenja zahtjeva za izdavanje vize posebnu pozornost posveti ispravnoj provjeri identiteta maloljetnika i povezanosti s osobama koje imaju roditeljsko pravo ili zakonsko skrbništvo; poziva države članice i Komisiju da u bliskoj suradnji s Europolom i organizacijama civilnog društva i u cilju sprječavanja trgovanja djecom osiguraju ciljanu i učinkovitu edukaciju i osposobljavanje te da informacije o metodama kojima se koriste trgovci ljudima pruže nacionalnim, lokalnim i regionalnim tijelima;

| 47. | poziva države članice da u cijelosti provedu Direktivu o borbi protiv seksualnog zlostavljanja i dječje pornografije te da unaprijede suradnju policije i pravosuđa kako bi se na razini EU-a spriječilo i suzbilo seksualno iskorištavanje; poziva države članice na suradnju s organizacijama civilnog društva i agencijama EU-a, posebno s Europolom i Eurojustom, kako bi se pojačala razmjena informacija i podrška te prekogranične istrage; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice da u cijelosti provedu Direktivu o borbi protiv seksualnog zlostavljanja i dječje pornografije te da unaprijede suradnju policije i pravosuđa kako bi se na razini EU-a spriječilo i suzbilo seksualno iskorištavanje; poziva države članice na suradnju s organizacijama civilnog društva i agencijama EU-a, posebno s Europolom i Eurojustom, kako bi se pojačala razmjena informacija i podrška te prekogranične istrage;

| 48. | s velikom zabrinutošću primjećuje raširenost seksualnog zlostavljanja djece te obrazac i normalizaciju trgovanja i seksualnog iskorištavanja djece te poziva na odgovarajući odgovor internetskih platformi kako bi se izbjeglo da materijali koji uključuju zlostavljanje djece postanu dostupni; |
| --- | --- |

48.

s velikom zabrinutošću primjećuje raširenost seksualnog zlostavljanja djece te obrazac i normalizaciju trgovanja i seksualnog iskorištavanja djece te poziva na odgovarajući odgovor internetskih platformi kako bi se izbjeglo da materijali koji uključuju zlostavljanje djece postanu dostupni;

| 49. | primjećuje upotrebu sredstava kao što su internet i društveni mediji u svrhu vrbovanja i privlačenja potencijalnih žrtava; poziva na to da internetske platforme posvete posebnu pažnju razvoju odgovarajućih alata; poziva na to da se novim Aktom o digitalnim uslugama riješi problem takve upotrebe metoda za provođenje nasilje na internetu; poziva države članice da razviju sustav identifikacije, rane podrške i pomoći djeci koja su žrtve seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja na internetu, kao i programe za podizanje razine svijesti te mehanizme prijavljivanja prilagođene djeci; potiče Komisiju i države članice da poduzmu daljnje mjere u borbi protiv tog internetskog kriminala i da ojačaju preventivne mjere; stoga ponovno ističe potrebu za poboljšanjem prekogranične suradnje i razmjene među tijelima kaznenog progona i tijelima za zaštitu djece, kao i za razvojem rješenja za brzo traženje obitelji i alternativne načine skrbi za maloljetnike bez pratnje; |
| --- | --- |

49.

primjećuje upotrebu sredstava kao što su internet i društveni mediji u svrhu vrbovanja i privlačenja potencijalnih žrtava; poziva na to da internetske platforme posvete posebnu pažnju razvoju odgovarajućih alata; poziva na to da se novim Aktom o digitalnim uslugama riješi problem takve upotrebe metoda za provođenje nasilje na internetu; poziva države članice da razviju sustav identifikacije, rane podrške i pomoći djeci koja su žrtve seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja na internetu, kao i programe za podizanje razine svijesti te mehanizme prijavljivanja prilagođene djeci; potiče Komisiju i države članice da poduzmu daljnje mjere u borbi protiv tog internetskog kriminala i da ojačaju preventivne mjere; stoga ponovno ističe potrebu za poboljšanjem prekogranične suradnje i razmjene među tijelima kaznenog progona i tijelima za zaštitu djece, kao i za razvojem rješenja za brzo traženje obitelji i alternativne načine skrbi za maloljetnike bez pratnje;

| 50. | ističe da je djeci žrtvama potrebna posebna potpora, uzimajući u obzir njihove najbolje interese i posebnu ranjivost; potiče države članice da osiguraju da stručnjaci koji dolaze u kontakt s djecom žrtvama, kao što su tijela kaznenog progona, službenici graničnog nadzora, državni službenici, pravosudna tijela te socijalni i zdravstveni radnici, uključujući one koji rade u ustanovama za skrb o mladima, budu dovoljno osposobljeni za identifikaciju, podršku i upućivanje djece žrtava trgovanja ljudima; primjećuje da specijalizirani timovi u okviru tijelâ kaznenog progona, osposobljeni za audiovizualno snimanje svjedočanstava djece, nisu stalno uključeni u ispitivanje sve djece žrtava trgovanja ljudima; potiče države članice da učine te prakse standardnima i da osposobljavaju osoblje zaduženo za izvršavanje zakona za tu vrstu ispitivanja prilagođenog djeci; savjetuje državama članicama da razviju snažan „lančani pristup” u kojem će posebna podrška u području trgovanja ljudima, kao što su specijalizirani centri za podršku i prihvat žrtava trgovanja ljudima, i glavni moduli za skrb o mladima biti usko povezani te kojim će se istodobno odgovoriti na posebne potrebe svake maloljetne žrtve trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

50.

ističe da je djeci žrtvama potrebna posebna potpora, uzimajući u obzir njihove najbolje interese i posebnu ranjivost; potiče države članice da osiguraju da stručnjaci koji dolaze u kontakt s djecom žrtvama, kao što su tijela kaznenog progona, službenici graničnog nadzora, državni službenici, pravosudna tijela te socijalni i zdravstveni radnici, uključujući one koji rade u ustanovama za skrb o mladima, budu dovoljno osposobljeni za identifikaciju, podršku i upućivanje djece žrtava trgovanja ljudima; primjećuje da specijalizirani timovi u okviru tijelâ kaznenog progona, osposobljeni za audiovizualno snimanje svjedočanstava djece, nisu stalno uključeni u ispitivanje sve djece žrtava trgovanja ljudima; potiče države članice da učine te prakse standardnima i da osposobljavaju osoblje zaduženo za izvršavanje zakona za tu vrstu ispitivanja prilagođenog djeci; savjetuje državama članicama da razviju snažan „lančani pristup” u kojem će posebna podrška u području trgovanja ljudima, kao što su specijalizirani centri za podršku i prihvat žrtava trgovanja ljudima, i glavni moduli za skrb o mladima biti usko povezani te kojim će se istodobno odgovoriti na posebne potrebe svake maloljetne žrtve trgovanja ljudima;

| 51. | napominje da su romska djeca posebno izložena iskorištavanju i trgovini ljudima te da im prijeti velik rizik od seksualnog iskorištavanja, radnog iskorištavanja i prisilnog prosjačenja; |
| --- | --- |

51.

napominje da su romska djeca posebno izložena iskorištavanju i trgovini ljudima te da im prijeti velik rizik od seksualnog iskorištavanja, radnog iskorištavanja i prisilnog prosjačenja;

| 52. | pozdravlja odluku Komisije da u Strategiju EU-a za učinkovitiju borbu protiv seksualnog zlostavljanja djece od 24. srpnja 2020. uvrsti osnivanje Europskog centra za sprečavanje i suzbijanje seksualnog zlostavljanja djece, kako se traži u Rezoluciji Europskog parlamenta od 26. studenog 2019. o pravima djece, koji bi bio temelj koordiniranog europskog pristupa koji uključuje više dionika i obuhvaća sprečavanje i borbu protiv zlostavljanja djece i pomoć žrtvama; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja odluku Komisije da u Strategiju EU-a za učinkovitiju borbu protiv seksualnog zlostavljanja djece od 24. srpnja 2020. uvrsti osnivanje Europskog centra za sprečavanje i suzbijanje seksualnog zlostavljanja djece, kako se traži u Rezoluciji Europskog parlamenta od 26. studenog 2019. o pravima djece, koji bi bio temelj koordiniranog europskog pristupa koji uključuje više dionika i obuhvaća sprečavanje i borbu protiv zlostavljanja djece i pomoć žrtvama;

| 53. | primjećuje da su djeca migranti, a posebno ona bez pratnje i ona koja su odvojena od obitelji, i dalje izložena velikom riziku od nasilja, trgovanja ljudima i iskorištavanja duž migracijskih ruta na putu prema EU-u i unutar njega; primjećuje da su djevojke izložene riziku od seksualnog iskorištavanja i rodno uvjetovanog nasilja na cijelom migracijskom putu; zahtijeva od država članica da djeci žrtvama trgovanja bez pratnje osiguraju mjere podrške, potpore i zaštite koje odgovaraju njihovim posebnim potrebama, da im po dolasku dodijele skrbnika te da im omoguće odgovarajuće i prilagođene uvjete života; podsjeća da bi se tim mjerama trebalo uzimati u obzir najbolje interese djece bez pratnje, iz kratkoročne, ali i dugoročne perspektive; osuđuje činjenicu da se neke države članice koriste pritvorom, među ostalim u policijskim ćelijama, kao metodom „zaštite” maloljetnika bez pratnje; podsjeća da bi države članice trebale razmotriti alternative pritvoru, posebno djece; podsjeća na to da zadržavanje u pritvoru nije u najboljem interesu djeteta i da države članice moraju osigurati smještaj prilagođen djeci bez oduzimanja slobode; |
| --- | --- |

53.

primjećuje da su djeca migranti, a posebno ona bez pratnje i ona koja su odvojena od obitelji, i dalje izložena velikom riziku od nasilja, trgovanja ljudima i iskorištavanja duž migracijskih ruta na putu prema EU-u i unutar njega; primjećuje da su djevojke izložene riziku od seksualnog iskorištavanja i rodno uvjetovanog nasilja na cijelom migracijskom putu; zahtijeva od država članica da djeci žrtvama trgovanja bez pratnje osiguraju mjere podrške, potpore i zaštite koje odgovaraju njihovim posebnim potrebama, da im po dolasku dodijele skrbnika te da im omoguće odgovarajuće i prilagođene uvjete života; podsjeća da bi se tim mjerama trebalo uzimati u obzir najbolje interese djece bez pratnje, iz kratkoročne, ali i dugoročne perspektive; osuđuje činjenicu da se neke države članice koriste pritvorom, među ostalim u policijskim ćelijama, kao metodom „zaštite” maloljetnika bez pratnje; podsjeća da bi države članice trebale razmotriti alternative pritvoru, posebno djece; podsjeća na to da zadržavanje u pritvoru nije u najboljem interesu djeteta i da države članice moraju osigurati smještaj prilagođen djeci bez oduzimanja slobode;

| 54. | napominje da su se trgovci ljudima često koristili prihvatnim centrima kako bi identificirali potencijalne žrtve i organizirali da ih se premjesti na mjesta gdje ih se iskorištavalo, te da stoga relevantna javna tijela i drugi nadležni akteri u državama članicama moraju biti posebno oprezni te nadzirati i štititi te centre pridajući posebnu pažnju najranjivijima kao što su djeca, ali i jačati njihovu zaštitu tako što će ih istovremeno osnaživati i informirati podizanjem razine svijesti u školama, centrima za mlade i pokretima za mlade; naglašava da je potreban koordinirani europski pristup za pronalazak i zaštitu djece migranata bez pratnje u slučaju njihova nestanka; |
| --- | --- |

54.

napominje da su se trgovci ljudima često koristili prihvatnim centrima kako bi identificirali potencijalne žrtve i organizirali da ih se premjesti na mjesta gdje ih se iskorištavalo, te da stoga relevantna javna tijela i drugi nadležni akteri u državama članicama moraju biti posebno oprezni te nadzirati i štititi te centre pridajući posebnu pažnju najranjivijima kao što su djeca, ali i jačati njihovu zaštitu tako što će ih istovremeno osnaživati i informirati podizanjem razine svijesti u školama, centrima za mlade i pokretima za mlade; naglašava da je potreban koordinirani europski pristup za pronalazak i zaštitu djece migranata bez pratnje u slučaju njihova nestanka;

Učinkovitost kaznenopravnih sustava i kriminalizacija korištenja usluga žrtava

Učinkovitost kaznenopravnih sustava i kriminalizacija korištenja usluga žrtava

| 55. | konstatira mali broj slučajeva kaznenog progona i presuda za kazneno djelo trgovanja ljudima; potiče države članice da poduzmu mjere za poboljšanje i ubrzanje istraga o slučajevima trgovanja ljudima pojačanim naporima policije na nacionalnoj i transnacionalnoj razini i da uvedu stroge kaznene sankcije za kaznena djela trgovanja ljudima; naglašava da se postojeće nacionalne sankcije i načini njihova izvršenja i dalje znatno razlikuju među državama članicama; ističe da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti nedovoljno prijavljivanim i nedovoljno istraženim područjima, posebno sezonskim i privremenim radnim mjestima u niskokvalificiranim i slabo plaćenim sektorima, kao što je radno iskorištavanje u poljoprivrednom sektoru; poziva države članice na borbu protiv nekažnjavanja koordiniranim pristupom između relevantnih agencija EU-a u partnerstvu s državama članicama, institucijama EU-a, organizacijama civilnog društva i drugim partnerima, ojačavajući time učinkovitost istraga i kaznenih progona, među ostalim učinkovitom upotrebom postojećih platformi koje vode agencije kao što su Europol i Eurojust; stoga poziva nadležna tijela odgovorna za sprječavanje, otkrivanje, provođenje istraga ili kazneni progon teških kaznenih djela, među ostalim slučajeva trgovanja ljudima, da se koriste opsežnim informatičkim sustavima, uključujući Schengen Information System (SIS II), u skladu s odredbama sadržanima u relevantnom zakonodavstvu kako bi im se pružila podrška; |
| --- | --- |

55.

konstatira mali broj slučajeva kaznenog progona i presuda za kazneno djelo trgovanja ljudima; potiče države članice da poduzmu mjere za poboljšanje i ubrzanje istraga o slučajevima trgovanja ljudima pojačanim naporima policije na nacionalnoj i transnacionalnoj razini i da uvedu stroge kaznene sankcije za kaznena djela trgovanja ljudima; naglašava da se postojeće nacionalne sankcije i načini njihova izvršenja i dalje znatno razlikuju među državama članicama; ističe da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti nedovoljno prijavljivanim i nedovoljno istraženim područjima, posebno sezonskim i privremenim radnim mjestima u niskokvalificiranim i slabo plaćenim sektorima, kao što je radno iskorištavanje u poljoprivrednom sektoru; poziva države članice na borbu protiv nekažnjavanja koordiniranim pristupom između relevantnih agencija EU-a u partnerstvu s državama članicama, institucijama EU-a, organizacijama civilnog društva i drugim partnerima, ojačavajući time učinkovitost istraga i kaznenih progona, među ostalim učinkovitom upotrebom postojećih platformi koje vode agencije kao što su Europol i Eurojust; stoga poziva nadležna tijela odgovorna za sprječavanje, otkrivanje, provođenje istraga ili kazneni progon teških kaznenih djela, među ostalim slučajeva trgovanja ljudima, da se koriste opsežnim informatičkim sustavima, uključujući Schengen Information System (SIS II), u skladu s odredbama sadržanima u relevantnom zakonodavstvu kako bi im se pružila podrška;

| 56. | ističe da nisu sve države članice uvele zakonodavstvo relevantno za članak 18. Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima (39); napominje da različita pravna okružja u pogledu kriminalizacije korištenja usluga iznuđenih od žrtava otežavaju napore koji se ulažu u smanjivanje potražnje; izražava žaljenje zbog malog broja uspješnih slučajeva kaznenog progona i niske stope osuđujućih presuda u EU-u za svjesno korištenje usluga žrtava i za seksualno iskorištavanje; ponavlja svoj poziv državama članicama da čin svjesnog korištenja usluga žrtava trgovine ljudima hitno utvrde kao kazneno djelo; |
| --- | --- |

56.

ističe da nisu sve države članice uvele zakonodavstvo relevantno za članak 18. Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima (39

| 57. | ističe da je za tijela kaznenog progona EU-a od ključne važnosti razviti učinkovite i proširene analitičke sposobnosti kao odgovor na sve veći broj kriminalnih obrazaca trgovanja ljudima koje dodatno olakšava internet; poziva Komisiju da pruži financijsku potporu agencijama EU-a kao što je Europol i državama članicama kroz namjenske sektorske fondove EU-a kao što je Fond za unutarnju sigurnost kako bi se osigurali najviši analitički standardi i odgovarajući alati za obradu sve većih količina informacija; |
| --- | --- |

57.

ističe da je za tijela kaznenog progona EU-a od ključne važnosti razviti učinkovite i proširene analitičke sposobnosti kao odgovor na sve veći broj kriminalnih obrazaca trgovanja ljudima koje dodatno olakšava internet; poziva Komisiju da pruži financijsku potporu agencijama EU-a kao što je Europol i državama članicama kroz namjenske sektorske fondove EU-a kao što je Fond za unutarnju sigurnost kako bi se osigurali najviši analitički standardi i odgovarajući alati za obradu sve većih količina informacija;

| 58. | napominje da se žene nerazmjerno kriminalizira zbog njihove socio-ekonomske situacije ili migracijskog statusa te da im je onemogućen jednak pristup pravosuđu zbog rodnih stereotipova, diskriminirajućih zakona, intersekcijskih ili složenih oblika diskriminacije te postupovnih i dokaznih zahtjeva i praksi; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da pristup pravosuđu bude fizički, ekonomski, društveno i kulturno dostupan svim ženama; poziva Komisiju i države članice da uklone prepreke pristupu žena pravosuđu; |
| --- | --- |

58.

napominje da se žene nerazmjerno kriminalizira zbog njihove socio-ekonomske situacije ili migracijskog statusa te da im je onemogućen jednak pristup pravosuđu zbog rodnih stereotipova, diskriminirajućih zakona, intersekcijskih ili složenih oblika diskriminacije te postupovnih i dokaznih zahtjeva i praksi; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da pristup pravosuđu bude fizički, ekonomski, društveno i kulturno dostupan svim ženama; poziva Komisiju i države članice da uklone prepreke pristupu žena pravosuđu;

| 59. | žali zbog činjenice da su uvjeti da žrtva dobije službeni status žrtve trgovanja ljudima često prestrogi, posebno za maloljetnike i druge ranjive žrtve koje financijski i emocionalno ovise o ljudima koji njima trguju; izražava žaljenje zbog činjenice da žrtve i dalje podliježu kaznenim optužbama i osuđujućim presudama za kaznena djela koja su bile prisiljene počiniti, često u vezi s nezakonitim ulaskom na teritorij države članice, što je često svojstveno trgovini ljudima; poziva države članice da donesu jasne odredbe o neprovođenju kaznenog progona protiv žrtava trgovanja ljudima ili o njihovu nekažnjavanju te o odvajanju zaštite žrtava od suradnje s tijelima kaznenog progona, jer se trenutačno time teret dokazivanja u potpunosti prebacuje na žrtve; zahtijeva da umjesto toga države članice odgovore na potrebe žrtava u pogledu psihološke podrške; nadalje poziva države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi osigurale da se pomoć i podrška žrtvi ne uvjetuju žrtvinom spremnošću da surađuje u kaznenoj istrazi, progonu ili suđenju, u skladu s člankom 11. Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

59.

žali zbog činjenice da su uvjeti da žrtva dobije službeni status žrtve trgovanja ljudima često prestrogi, posebno za maloljetnike i druge ranjive žrtve koje financijski i emocionalno ovise o ljudima koji njima trguju; izražava žaljenje zbog činjenice da žrtve i dalje podliježu kaznenim optužbama i osuđujućim presudama za kaznena djela koja su bile prisiljene počiniti, često u vezi s nezakonitim ulaskom na teritorij države članice, što je često svojstveno trgovini ljudima; poziva države članice da donesu jasne odredbe o neprovođenju kaznenog progona protiv žrtava trgovanja ljudima ili o njihovu nekažnjavanju te o odvajanju zaštite žrtava od suradnje s tijelima kaznenog progona, jer se trenutačno time teret dokazivanja u potpunosti prebacuje na žrtve; zahtijeva da umjesto toga države članice odgovore na potrebe žrtava u pogledu psihološke podrške; nadalje poziva države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi osigurale da se pomoć i podrška žrtvi ne uvjetuju žrtvinom spremnošću da surađuje u kaznenoj istrazi, progonu ili suđenju, u skladu s člankom 11. Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima;

| 60. | žali zbog toga što se podaci o identitetu žrtava trgovanja ljudima pojavljuju u policijskim izvješćima i tijekom postupaka, što otežava sudjelovanje žrtava u postupcima i njihovu zaštitu od odmazde; potiče države članice da imena žrtava i druge podatke o identitetu čuvaju u zasebnim spisima koji su dostupni policiji i državnom odvjetništvu, ali da ih se ne otkriva osumnjičenicima za trgovanje ljudima ili njihovim odvjetnicima, poštujući istovremeno pravo na pravedno suđenje; |
| --- | --- |

60.

žali zbog toga što se podaci o identitetu žrtava trgovanja ljudima pojavljuju u policijskim izvješćima i tijekom postupaka, što otežava sudjelovanje žrtava u postupcima i njihovu zaštitu od odmazde; potiče države članice da imena žrtava i druge podatke o identitetu čuvaju u zasebnim spisima koji su dostupni policiji i državnom odvjetništvu, ali da ih se ne otkriva osumnjičenicima za trgovanje ljudima ili njihovim odvjetnicima, poštujući istovremeno pravo na pravedno suđenje;

| 61. | ističe važnost financijskih istraga i „praćenja novca” kao ključne strategije za istragu i kazneni progon mreža organiziranog kriminala koje profitiraju od trgovanja ljudima; poziva države članice da pokrenu financijske istrage i surađuju sa stručnjacima za pitanja pranja novca prilikom pokretanja nove istrage o trgovini ljudima; poziva države članice da ojačaju suradnju u zamrzavanju i zaplijeni imovine pojedinaca uključenih u trgovanje ljudima te u pružanju naknade žrtvama, među ostalim upotrebom zaplijenjenih prihoda za pružanje potpore žrtvama i njihovu zaštitu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13. Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima; poziva Komisiju da ocjeni i promiče postojeću pravosudnu i policijsku suradnju i upotrebu dostupnih alata, kao što su uzajamno priznavanje sudskih presuda, zajednički istražni timovi i europski istražni nalog; u tom pogledu poziva na bolji sveobuhvatni pristup u cilju povećanja koordiniranog razmišljanja u svim sektorima, kao što su migracije, zapošljavanje, zdravlje i sigurnost na radnom mjestu i mnogi drugi sektori; |
| --- | --- |

61.

ističe važnost financijskih istraga i „praćenja novca” kao ključne strategije za istragu i kazneni progon mreža organiziranog kriminala koje profitiraju od trgovanja ljudima; poziva države članice da pokrenu financijske istrage i surađuju sa stručnjacima za pitanja pranja novca prilikom pokretanja nove istrage o trgovini ljudima; poziva države članice da ojačaju suradnju u zamrzavanju i zaplijeni imovine pojedinaca uključenih u trgovanje ljudima te u pružanju naknade žrtvama, među ostalim upotrebom zaplijenjenih prihoda za pružanje potpore žrtvama i njihovu zaštitu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13. Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima; poziva Komisiju da ocjeni i promiče postojeću pravosudnu i policijsku suradnju i upotrebu dostupnih alata, kao što su uzajamno priznavanje sudskih presuda, zajednički istražni timovi i europski istražni nalog; u tom pogledu poziva na bolji sveobuhvatni pristup u cilju povećanja koordiniranog razmišljanja u svim sektorima, kao što su migracije, zapošljavanje, zdravlje i sigurnost na radnom mjestu i mnogi drugi sektori;

Suradnja među državama članicama i s agencijama EU-a

Suradnja među državama članicama i s agencijama EU-a

| 62. | podsjeća na ulogu agencija EU-a u ranoj identifikaciji žrtava i borbi protiv trgovanja ljudima; traži da se povećaju sredstva za agencije za pravosuđe i unutarnje poslove kako bi se omogućilo osposobljavanje njihova osoblja i razvoj instrumenata za izgradnju kapaciteta u području otkrivanja žrtava, uključujući imenovanje osoblja agencija osposobljenih za rodna pitanja i pitanja djece, posebno u državama članicama suočenima s povećanim mješovitim migracijskim tokovima; poziva Komisiju da izradi smjernice za uključivanje stručnog znanja o rodnim pitanjima i ljudskim pravima u djelovanje tijela kaznenog progona diljem EU-a, među ostalim razvijanjem kontinuiranih programa za poboljšanje rodne ravnoteže u postupcima donošenja odluka i među osobljem agencija za pravosuđe i unutarnje poslove, posebno onih koje djeluju u području trgovine ljudima; |
| --- | --- |

62.

podsjeća na ulogu agencija EU-a u ranoj identifikaciji žrtava i borbi protiv trgovanja ljudima; traži da se povećaju sredstva za agencije za pravosuđe i unutarnje poslove kako bi se omogućilo osposobljavanje njihova osoblja i razvoj instrumenata za izgradnju kapaciteta u području otkrivanja žrtava, uključujući imenovanje osoblja agencija osposobljenih za rodna pitanja i pitanja djece, posebno u državama članicama suočenima s povećanim mješovitim migracijskim tokovima; poziva Komisiju da izradi smjernice za uključivanje stručnog znanja o rodnim pitanjima i ljudskim pravima u djelovanje tijela kaznenog progona diljem EU-a, među ostalim razvijanjem kontinuiranih programa za poboljšanje rodne ravnoteže u postupcima donošenja odluka i među osobljem agencija za pravosuđe i unutarnje poslove, posebno onih koje djeluju u području trgovine ljudima;

| 63. | pozdravlja činjenicu da su agencije za pravosuđe i unutarnje poslove sklopile zajedničku izjavu o obvezi suradnje u borbi protiv trgovine ljudima; u tom pogledu poziva države članice da u borbi protiv trgovanja ljudima povećaju prekograničnu suradnju i razmjenu znanja s relevantnim agencijama EU-a kao što su Eurojust, Europol, FRA, Frontex, CEPOL, EIGE i EASO; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja činjenicu da su agencije za pravosuđe i unutarnje poslove sklopile zajedničku izjavu o obvezi suradnje u borbi protiv trgovine ljudima; u tom pogledu poziva države članice da u borbi protiv trgovanja ljudima povećaju prekograničnu suradnju i razmjenu znanja s relevantnim agencijama EU-a kao što su Eurojust, Europol, FRA, Frontex, CEPOL, EIGE i EASO;

| 64. | ističe ključnu ulogu koju je Eurojust imao u suradnji i koordinaciji složenih istraga i kaznenih progona među pravosudnim tijelima u državama članicama, među ostalim putem europskog uhidbenog naloga i Europskog istražnog naloga, kao i korištenjem zajedničkih istražnih timova; poziva države članice da osiguraju češće i pravodobnije upućivanje predmeta povezanih s trgovinom ljudima Eurojustu kako bi se poboljšala koordinacija sudskih istraga i kaznenih progona među državama članicama i s trećim zemljama; potiče veće korištenje zajedničkih istražnih timova uz podršku Eurojusta i Europola jer se taj instrument pravosudne suradnje pokazao posebno učinkovitim u borbi protiv trgovine ljudima; |
| --- | --- |

64.

ističe ključnu ulogu koju je Eurojust imao u suradnji i koordinaciji složenih istraga i kaznenih progona među pravosudnim tijelima u državama članicama, među ostalim putem europskog uhidbenog naloga i Europskog istražnog naloga, kao i korištenjem zajedničkih istražnih timova; poziva države članice da osiguraju češće i pravodobnije upućivanje predmeta povezanih s trgovinom ljudima Eurojustu kako bi se poboljšala koordinacija sudskih istraga i kaznenih progona među državama članicama i s trećim zemljama; potiče veće korištenje zajedničkih istražnih timova uz podršku Eurojusta i Europola jer se taj instrument pravosudne suradnje pokazao posebno učinkovitim u borbi protiv trgovine ljudima;

| 65. | potiče države članice da povećaju razmjenu podataka i informacija za borbu protiv trgovanja ljudima upotrebom relevantnih resursa i baza podataka Europola; |
| --- | --- |

65.

potiče države članice da povećaju razmjenu podataka i informacija za borbu protiv trgovanja ljudima upotrebom relevantnih resursa i baza podataka Europola;

| 66. | poziva CEPOL da osigura osposobljavanje za nadležna tijela kaznenog progona u cilju osiguravanja standardiziranih pristupa provođenju istraga i zaštiti žrtava; |
| --- | --- |

66.

poziva CEPOL da osigura osposobljavanje za nadležna tijela kaznenog progona u cilju osiguravanja standardiziranih pristupa provođenju istraga i zaštiti žrtava;

Preporuke

Preporuke

| 67. | poziva Komisiju da preispita Direktivu o suzbijanju trgovanja ljudima nakon detaljne analize učinka u cilju poboljšanja mjera sprječavanja i borbe protiv trgovanja ljudima te kaznenog progona svih njegovih oblika, posebno u svrhu seksualnog iskorištavanja koje je najviše zastupljeno u trgovanju ljudima; da radi na rješavanju problema upotrebe internetskih tehnologija u svrhu naglog širenja, ali i sprječavanja trgovanja ljudima; da poboljša mjere za sprječavanje i ranu identifikaciju žrtava te jednostavan bezuvjetan pristup podršci i zaštiti, jačajući pritom horizontalnu perspektivu usmjerenu na rod i djecu u svim oblicima trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisiju da preispita Direktivu o suzbijanju trgovanja ljudima nakon detaljne analize učinka u cilju poboljšanja mjera sprječavanja i borbe protiv trgovanja ljudima te kaznenog progona svih njegovih oblika, posebno u svrhu seksualnog iskorištavanja koje je najviše zastupljeno u trgovanju ljudima; da radi na rješavanju problema upotrebe internetskih tehnologija u svrhu naglog širenja, ali i sprječavanja trgovanja ljudima; da poboljša mjere za sprječavanje i ranu identifikaciju žrtava te jednostavan bezuvjetan pristup podršci i zaštiti, jačajući pritom horizontalnu perspektivu usmjerenu na rod i djecu u svim oblicima trgovanja ljudima;

| 68. | poziva Komisiju da izmijeni Direktivu o suzbijanju trgovanja ljudima kako bi se osiguralo da države članice izričito kriminaliziraju svjesnu upotrebu svih usluga koje pružaju žrtve trgovanja ljudima koje uključuju iskorištavanje, kako je predloženo člankom 18. Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima, uzimajući u obzir ozbiljnu i opsežnu narav ovog kaznenog djela diljem EU-a i mali broj slučajeva kaznenih progona; izražava žaljenje zbog činjenice da je dokazivanje znanja u upotrebi usluga koje pruža žrtva trgovanja ljudima teško pitanje za tijela kaznenog progona; naglašava da poteškoće u pronalaženju dokaza nisu nužno odlučujući argument da se takva vrsta ponašanja ne bi smatrala kaznenim djelom; ograničavanje kaznene odgovornosti samo na situacije u kojima korisnik ima izravno i trenutno znanje da je osoba žrtva trgovanja ljudima stvara vrlo visok prag za pokretanje kaznenih progona; smatra da bi trebalo pomno razmotriti pitanje razine znanja koja se pretpostavlja za ovo kazneno djelo; smatra da bi korisnik trebao pokazati da su poduzeti svi razumni koraci da bi se izbjegla upotreba usluga koje pruža žrtva; izražava zabrinutost zbog činjenice da tijela kaznenog progona nemaju dovoljno saznanja o svjesnoj upotrebi usluga koje pružaju žrtve trgovanja ljudima, zbog nedostatka sudske prakse o relevantnoj odredbi te nedovoljnih i neodgovarajućih upotrijebljenih resursa; naglašava važnost da države članice ojačaju napore za povećanje broja istraga i kaznenih progona te smanje teret koji se stavlja žrtvama i njihova svjedočanstva tijekom postupaka u svrhu prikupljanja dokaza; poziva na redovnu i prilagođenu obuku istražitelja, tužitelja i sudaca te na sustavnu upotrebu financijskih istraga i drugih učinkovitih alata za provođenje istraga koji se temelje na obavijesnim podacima, a koji mogu pružiti niz različitih vrsta dokaza koji se mogu koristiti uz svjedočanstva žrtava; poziva države članice da dodijele dostatna financijska sredstva i ljudske resurse kako bi se ova kaznena djela mogla riješiti na odgovarajući način; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisiju da izmijeni Direktivu o suzbijanju trgovanja ljudima kako bi se osiguralo da države članice izričito kriminaliziraju svjesnu upotrebu svih usluga koje pružaju žrtve trgovanja ljudima koje uključuju iskorištavanje, kako je predloženo člankom 18. Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima, uzimajući u obzir ozbiljnu i opsežnu narav ovog kaznenog djela diljem EU-a i mali broj slučajeva kaznenih progona; izražava žaljenje zbog činjenice da je dokazivanje znanja u upotrebi usluga koje pruža žrtva trgovanja ljudima teško pitanje za tijela kaznenog progona; naglašava da poteškoće u pronalaženju dokaza nisu nužno odlučujući argument da se takva vrsta ponašanja ne bi smatrala kaznenim djelom; ograničavanje kaznene odgovornosti samo na situacije u kojima korisnik ima izravno i trenutno znanje da je osoba žrtva trgovanja ljudima stvara vrlo visok prag za pokretanje kaznenih progona; smatra da bi trebalo pomno razmotriti pitanje razine znanja koja se pretpostavlja za ovo kazneno djelo; smatra da bi korisnik trebao pokazati da su poduzeti svi razumni koraci da bi se izbjegla upotreba usluga koje pruža žrtva; izražava zabrinutost zbog činjenice da tijela kaznenog progona nemaju dovoljno saznanja o svjesnoj upotrebi usluga koje pružaju žrtve trgovanja ljudima, zbog nedostatka sudske prakse o relevantnoj odredbi te nedovoljnih i neodgovarajućih upotrijebljenih resursa; naglašava važnost da države članice ojačaju napore za povećanje broja istraga i kaznenih progona te smanje teret koji se stavlja žrtvama i njihova svjedočanstva tijekom postupaka u svrhu prikupljanja dokaza; poziva na redovnu i prilagođenu obuku istražitelja, tužitelja i sudaca te na sustavnu upotrebu financijskih istraga i drugih učinkovitih alata za provođenje istraga koji se temelje na obavijesnim podacima, a koji mogu pružiti niz različitih vrsta dokaza koji se mogu koristiti uz svjedočanstva žrtava; poziva države članice da dodijele dostatna financijska sredstva i ljudske resurse kako bi se ova kaznena djela mogla riješiti na odgovarajući način;

| 69. | poziva Komisiju da bez odgode objavi posebnu i namjensku strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovanja ljudima, da trgovanje ljudima u EU-u bude prioritetno područje rješavanja problema kroz sveobuhvatni rodno specifični pravni i politički okvir koji je usmjeren na djecu i u čijem su središtu žrtve; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisiju da bez odgode objavi posebnu i namjensku strategiju EU-a za iskorjenjivanje trgovanja ljudima, da trgovanje ljudima u EU-u bude prioritetno područje rješavanja problema kroz sveobuhvatni rodno specifični pravni i politički okvir koji je usmjeren na djecu i u čijem su središtu žrtve;

| 70. | podsjeća na to da Direktivu o suzbijanju trgovanja ljudima trebaju u potpunosti provesti te dosljedno i predano primjenjivati svi akteri u tom području, uključujući zakonodavce, suce, tužitelje, policiju i javne uprave; naglašava da je odgovarajuće osposobljavanje svih tih aktera od ključne važnosti, kao i preventivne kampanje za podizanje razine svijesti te suradnja između javne uprave i organizacija civilnog društva; apelira na Komisiju i države članice da pojačaju napore u tom pogledu; |
| --- | --- |

70.

podsjeća na to da Direktivu o suzbijanju trgovanja ljudima trebaju u potpunosti provesti te dosljedno i predano primjenjivati svi akteri u tom području, uključujući zakonodavce, suce, tužitelje, policiju i javne uprave; naglašava da je odgovarajuće osposobljavanje svih tih aktera od ključne važnosti, kao i preventivne kampanje za podizanje razine svijesti te suradnja između javne uprave i organizacija civilnog društva; apelira na Komisiju i države članice da pojačaju napore u tom pogledu;

| 71. | poziva Komisiju da redovito ocjenjuje i preispituje kako države članice provode Direktivu o suzbijanju trgovanja ljudima te da podnese izvješće u skladu s člankom 23. stavkom 1. ocjenjujući pritom u kojoj su mjeri države članice poduzele potrebne mjere u cilju usklađivanja s tom Direktivom i učinak postojećeg nacionalnog zakona te da hitno uvede postupke zbog povrede u slučajevima nedostatka učinkovite provedbe, o tome obavijesti Europski parlament i iznese prijedloge za njezino revidiranje; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisiju da redovito ocjenjuje i preispituje kako države članice provode Direktivu o suzbijanju trgovanja ljudima te da podnese izvješće u skladu s člankom 23. stavkom 1. ocjenjujući pritom u kojoj su mjeri države članice poduzele potrebne mjere u cilju usklađivanja s tom Direktivom i učinak postojećeg nacionalnog zakona te da hitno uvede postupke zbog povrede u slučajevima nedostatka učinkovite provedbe, o tome obavijesti Europski parlament i iznese prijedloge za njezino revidiranje;

| 72. | poziva Komisiju da ocijeni reviziju Direktive o dozvoli boravka kako bi se osiguralo da žrtve nakon isteka roka za razmišljanje ne budu vraćene te da dozvole boravka za osobe koje su bile žrtve trgovanja ljudima nisu uvjetovane sudjelovanjem ili spremnošću osobe koja je bila žrtva trgovanja ljudima da sudjeluje u istrazi ili kaznenom postupku slučaja; poziva države članice da osiguraju da se bezuvjetan pristup pomoći i potpori propisan Direktivom o suzbijanju trgovanja ljudima uskladi s Direktivom o dozvoli boravka i njezinom primjenom; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisiju da ocijeni reviziju Direktive o dozvoli boravka kako bi se osiguralo da žrtve nakon isteka roka za razmišljanje ne budu vraćene te da dozvole boravka za osobe koje su bile žrtve trgovanja ljudima nisu uvjetovane sudjelovanjem ili spremnošću osobe koja je bila žrtva trgovanja ljudima da sudjeluje u istrazi ili kaznenom postupku slučaja; poziva države članice da osiguraju da se bezuvjetan pristup pomoći i potpori propisan Direktivom o suzbijanju trgovanja ljudima uskladi s Direktivom o dozvoli boravka i njezinom primjenom;

| 73. | poziva države članice i Komisiju da definiraju, dodijele i izdvoje odgovarajuća sredstva za borbu trgovanja ljudima, bilo na nacionalnoj razini ili na razini EU-a, kroz mogućnosti financiranja u okviru europskih fondova i projekata, kao što su Fond za azil, migracije i integraciju (FAMI), Fond za unutarnju sigurnost (ISF) i potprogram Daphne u okviru programa Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti u novom višegodišnjem financijskom okviru; |
| --- | --- |

73.

poziva države članice i Komisiju da definiraju, dodijele i izdvoje odgovarajuća sredstva za borbu trgovanja ljudima, bilo na nacionalnoj razini ili na razini EU-a, kroz mogućnosti financiranja u okviru europskih fondova i projekata, kao što su Fond za azil, migracije i integraciju (FAMI), Fond za unutarnju sigurnost (ISF) i potprogram Daphne u okviru programa Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti u novom višegodišnjem financijskom okviru;

| 74. | poziva Komisiju i države članice da organiziraju kampanje informiranja kojima će doprijeti do potencijalnih žrtava i informirati ih o podršci, zaštiti i njihovim pravima u svim zemljama EU-a; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisiju i države članice da organiziraju kampanje informiranja kojima će doprijeti do potencijalnih žrtava i informirati ih o podršci, zaštiti i njihovim pravima u svim zemljama EU-a;

| 75. | poziva Komisiju da provede istraživanje temeljeno na dokazima o čimbenicima rizika za potencijalne žrtve i o tome kako se različita područja politika podudaraju s trgovanjem ljudima u rizičnim sektorima; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisiju da provede istraživanje temeljeno na dokazima o čimbenicima rizika za potencijalne žrtve i o tome kako se različita područja politika podudaraju s trgovanjem ljudima u rizičnim sektorima;

| 76. | poziva Komisiju i države članice da na sprječavanje trgovanja ljudima provedu pristup koji se temelji na ljudskim pravima, s naglaskom na prava žrtava, da rade s civilnim društvom na pružanju potrebnih usluga i podrške žrtvama te da im osiguraju pristup pravosuđu, naknadi i odšteti; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisiju i države članice da na sprječavanje trgovanja ljudima provedu pristup koji se temelji na ljudskim pravima, s naglaskom na prava žrtava, da rade s civilnim društvom na pružanju potrebnih usluga i podrške žrtvama te da im osiguraju pristup pravosuđu, naknadi i odšteti;

| 77. | ističe važnost usklađenog pristupa za poboljšanje identifikacije potencijalnih žrtava u kontekstu migracijskih tokova i u žarišnim točkama te važnost poboljšanja pristupa postupcima azila i osiguravanja njihove komplementarnosti s postupcima povezanima s trgovanjem ljudima; poziva Komisiju da ocijeni provedbu Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima i iznese prijedloge za njezinu reviziju; |
| --- | --- |

77.

ističe važnost usklađenog pristupa za poboljšanje identifikacije potencijalnih žrtava u kontekstu migracijskih tokova i u žarišnim točkama te važnost poboljšanja pristupa postupcima azila i osiguravanja njihove komplementarnosti s postupcima povezanima s trgovanjem ljudima; poziva Komisiju da ocijeni provedbu Direktive o suzbijanju trgovanja ljudima i iznese prijedloge za njezinu reviziju;

| 78. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu hitne mjere protiv kriminalnih skupina koje se bave krijumčarenjem migranata i trgovanjem ljudima, s obzirom na vjerojatnost toga da krijumčarene osobe postanu žrtve trgovanja ljudima, te da procijene rizik s kojim se suočavaju migranti i najranjivije skupine, a posebno maloljetnici bez pratnje, djeca odvojena od obitelji i žene; u tom kontekstu ističe potrebu za većim brojem zakonitih i sigurnih migracijskih ruta kako bi se spriječilo iskorištavanje ranjivih osoba s nezakonitim statusom; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisiju i države članice da poduzmu hitne mjere protiv kriminalnih skupina koje se bave krijumčarenjem migranata i trgovanjem ljudima, s obzirom na vjerojatnost toga da krijumčarene osobe postanu žrtve trgovanja ljudima, te da procijene rizik s kojim se suočavaju migranti i najranjivije skupine, a posebno maloljetnici bez pratnje, djeca odvojena od obitelji i žene; u tom kontekstu ističe potrebu za većim brojem zakonitih i sigurnih migracijskih ruta kako bi se spriječilo iskorištavanje ranjivih osoba s nezakonitim statusom;

| 79. | poziva države članice da kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 izrade plan za nepredvidive situacije kako bi se osigurala barem minimalna funkcionalnost sustava za suzbijanje trgovine ljudima u izvanrednim situacijama; napominje da bi se planom za nepredvidive situacije trebao osigurati osnovni paket usluga dostupnih žrtvama kojim bi se zadovoljile njihove hitne potrebe tijekom razdoblja smanjenih mogućnosti u pogledu upućivanja, zaštite, istrage slučaja i sudskih postupaka; |
| --- | --- |

79.

poziva države članice da kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 izrade plan za nepredvidive situacije kako bi se osigurala barem minimalna funkcionalnost sustava za suzbijanje trgovine ljudima u izvanrednim situacijama; napominje da bi se planom za nepredvidive situacije trebao osigurati osnovni paket usluga dostupnih žrtvama kojim bi se zadovoljile njihove hitne potrebe tijekom razdoblja smanjenih mogućnosti u pogledu upućivanja, zaštite, istrage slučaja i sudskih postupaka;

| 80. | poziva Komisiju da osigura kontinuitet rada koordinatora EU-a za suzbijanje trgovanja ljudima imenovanjem koordinatora EU-a za suzbijanje trgovanja ljudima na puno radno vrijeme te da to uključi u novu strategiju o trgovanju ljudima; |
| --- | --- |

80.

poziva Komisiju da osigura kontinuitet rada koordinatora EU-a za suzbijanje trgovanja ljudima imenovanjem koordinatora EU-a za suzbijanje trgovanja ljudima na puno radno vrijeme te da to uključi u novu strategiju o trgovanju ljudima;

o

o o

| 81. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

81.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 101, 15.4.2011., str. 1.

1

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0066.

2

(3)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

3

(4)  SL L 18, 21.1.2012., str. 7.

4

(5)  SL L 168, 30.6.2009., str. 24.

5

(6)  SL L 348, 24.12.2008., str. 9.

6

(7)  SL L 261, 6.8.2004., str. 19.

7

(8)  SL L 328, 5.12.2002., str. 17.

8

(9)  SL L 328, 5.12.2002., str. 1.

9

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0286

10

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0080.

11

(12)  SL C 101, 16.3.2018., str. 47.

12

(13)  SL C 76, 28.2.2018., str. 61.

13

(14)  SL C 285, 29.8.2017., str. 78.

14

(15)  Procjena provedbe na razini EU-a – „Provedba Direktive 2011/36/EU: Migracije i rodna pitanja”, Glavna uprava za parlamentarna istraživanja, Odjel za ex post evaluaciju, 15. rujna 2020.

15

(16)  Treće izvješće Europske komisije o postignutom napretku u suzbijanju trgovanja ljudima (2020.) u skladu s člankom 20. Direktive 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima (COM(2020)0661).

16

(17)  COM(2020)0661.

17

(18)  Data Collection on Trafficking in Human Beings in the EU („Zbirka podataka o trgovanju ljudima u EU-u”) (2020.).

18

(19)  COM(2020)0661, str.1.

19

(20)  COM(2020)0661, str.1.

20

(21)  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/challenges-of-countering-human-trafficking-in-digital-era

21

(22)  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/challenges-of-countering-human-trafficking-in-digital-era

22

(23)  Studija o gospodarskim, socijalnim i ljudskim troškovima trgovanja ljudima u EU-u (2020.).

23

(24)  Ozbiljno iskorištavanje radne snage: radnici koji se sele na području Europske unije ili useljavaju u nju http://fra.europa.eu/en/publication/2015/severe-labour-exploitation-workers-moving-within-or-european-union

24

(25)  Direktiva Vijeća 2004/80/EZ od 29. travnja 2004. o naknadi žrtvama kaznenih djela (SL L 261, 6.8.2004., str. 15.).

25

(26)  Preporuke Skupine stručnjaka Vijeća Europe za borbu protiv trgovanja ljudima (GRETA) uključuju osiguravanje primjene nacionalnog referalnog mehanizma na tražitelje azila i osobe u imigracijskom pritvoru.

26

(27)  Data Collection on Trafficking in Human Beings in the EU („Zbirka podataka o trgovanju ljudima u EU-u”), 2020.

27

(28)  Europol, izvješće o stanju „Trafficking in human beings in the EU” (Trgovina ljudima u EU-u), 18. veljače 2016.

28

(29)  COM(2018)0777, str. 6.

29

(30)  COM(2018)0777, str. 6.

30

(31)  Treće izvješće Europske komisije o postignutom napretku u suzbijanju trgovanja ljudima (2020.) u skladu s člankom 20. Direktive 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima (COM(2020)0661).

31

(32)  COM(2020)0661.

32

(33)  Drugo izvješće o napretku, COM(2018)0777, str. 3.

33

(34)  Procjena provedbe na razini EU-a – „Provedba Direktive 2011/36/EU: Migracije i rodna pitanja”, Glavna uprava za parlamentarna istraživanja, Odjel za ex post evaluaciju, 15. rujna 2020., 49.

34

(35)  Deveto opće izvješće o aktivnostima GRETA-e, str. 57.

35

(36)  Četvrto godišnje izvješće Europskog centra za borbu protiv krijumčarenja migranata (2020.) koji je osnovao Europol.

36

(37)  Europolova procjena prijetnje teškog i organiziranog kriminala (SOCTA) iz 2017.

37

(38)  Europol, Europski centar za borbu protiv krijumčarenja migranata, 4. godišnje izvješće o radu, 2020.

38

(39)  Drugo izvješće o napretku, COM(2018)0777, str. 29.

39

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/47 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/47

---

P9_TA(2021)0042

Provedba članka 43. Direktive o postupcima azila

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o provedbi članka 43. Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (2020/2047(INI))

(2021/C 465/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je 1948. donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda (UN) i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je 1948. donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda (UN) i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava (ECHR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava (ECHR),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967., a posebno pravo na zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967., a posebno pravo na zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), osobito njezine članke 1., 3., 4., 6., 7., 18., 19., 20. i 47., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), osobito njezine članke 1., 3., 4., 6., 7., 18., 19., 20. i 47.,

| — | uzimajući u obzir Globalni sporazum o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama, koji je Opća skupština UN-a usvojila 19. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni sporazum o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama, koji je Opća skupština UN-a usvojila 19. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 78. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (1) (Direktive o postupcima azila), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (1) (Direktive o postupcima azila),

| — | uzimajući u obzir relevantnu sudsku praksu Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantnu sudsku praksu Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum između Parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2018. o preinaci Direktive o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum između Parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2018. o preinaci Direktive o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uvođenju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (Dublin III.) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uvođenju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (Dublin III.) (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. travnja 2020. naslovljenu „COVID-19: Smjernice za provedbu relevantnih odredaba EU-a u području postupaka azila i vraćanja te za preseljenje” (C(2020)2516), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. travnja 2020. naslovljenu „COVID-19: Smjernice za provedbu relevantnih odredaba EU-a u području postupaka azila i vraćanja te za preseljenje” (C(2020)2516),

| — | uzimajući u obzir procjenu provedbe na razini Europe Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) iz studenoga 2020. o postupcima azila na granici (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu provedbe na razini Europe Službe Europskog parlamenta za istraživanja (EPRS) iz studenoga 2020. o postupcima azila na granici (5),

| — | uzimajući u obzir studiju Europskog potpornog ureda za azil (EASO) iz rujna 2020. naslovljenu „Postupci na granici za zahtjeve za azil u državama EU+” (Border Procedures for Asylum Applications in EU+ Countries) i njegovu publikaciju iz rujna 2019. pod naslovom „Smjernice o postupku azila: operativni standardi i pokazatelji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europskog potpornog ureda za azil (EASO) iz rujna 2020. naslovljenu „Postupci na granici za zahtjeve za azil u državama EU+” (Border Procedures for Asylum Applications in EU+ Countries) i njegovu publikaciju iz rujna 2019. pod naslovom „Smjernice o postupku azila: operativni standardi i pokazatelji”,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o temeljnim pravima za 2020. koje je izradila Agencija Europske unije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o temeljnim pravima za 2020. koje je izradila Agencija Europske unije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Agencije za temeljna prava br. 3/2019 od 4. ožujka 2019. naslovljeno „Ažuriranje mišljenja Agencije Europske unije za temeljna prava iz 2016. o temeljnim pravima u žarišnim točkama uspostavljenima u Grčkoj i Italiji” (Update of the 2016 Opinion of the European Union Agency for Fundamental Rights on fundamental rights in the ‘hotspots’ set up in Greece and Italy), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Agencije za temeljna prava br. 3/2019 od 4. ožujka 2019. naslovljeno „Ažuriranje mišljenja Agencije Europske unije za temeljna prava iz 2016. o temeljnim pravima u žarišnim točkama uspostavljenima u Grčkoj i Italiji” (Update of the 2016 Opinion of the European Union Agency for Fundamental Rights on fundamental rights in the ‘hotspots’ set up in Greece and Italy),

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava od 8. prosinca 2020. naslovljeno „Migracija: izazovi u području temeljnih prava na kopnenim granicama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava od 8. prosinca 2020. naslovljeno „Migracija: izazovi u području temeljnih prava na kopnenim granicama”,

| — | uzimajući u obzir načela i smjernice o ljudskim pravima na međunarodnim granicama koje je preporučio Ured Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela i smjernice o ljudskim pravima na međunarodnim granicama koje je preporučio Ured Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva iz 2016. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva iz 2016. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o tumačenju i provedbi Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o tumačenju i provedbi Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva (6),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove od 22. svibnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkog postupka za međunarodnu zaštitu u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2013/32/EU, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove od 22. svibnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkog postupka za međunarodnu zaštitu u Uniji i stavljanju izvan snage Direktive 2013/32/EU,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj Odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj Odluci,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0005/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0005/2021),

| A. | budući da je cilj ove Rezolucije suzakonodavcima pružiti informacije utemeljene na dokazima o trenutačnoj primjeni postupaka na granici procjenom načina na koji države članice provode članak 43. Direktive o postupcima azila i s njim povezane odredbe; budući da se ovom Rezolucijom ne namjerava zamijeniti niti zakašnjelo cjelovito izvješće Komisije o provedbi Direktive o postupcima azila niti je namjera ocijeniti učinke novih prijedloga Komisije niti zakonodavni progovori o novom izmijenjenom Prijedlogu uredbe o postupcima azila; |
| --- | --- |

A.

budući da je cilj ove Rezolucije suzakonodavcima pružiti informacije utemeljene na dokazima o trenutačnoj primjeni postupaka na granici procjenom načina na koji države članice provode članak 43. Direktive o postupcima azila i s njim povezane odredbe; budući da se ovom Rezolucijom ne namjerava zamijeniti niti zakašnjelo cjelovito izvješće Komisije o provedbi Direktive o postupcima azila niti je namjera ocijeniti učinke novih prijedloga Komisije niti zakonodavni progovori o novom izmijenjenom Prijedlogu uredbe o postupcima azila;

| B. | budući da se raščlanjeni i usporedivi podatci povezani s provedbom članka 43. Direktive o postupcima azila često ne prikupljaju ili nisu javno dostupni; budući da nisu dostupni financijski troškovi postupaka na granici; budući da lišavanje slobode može prouzročiti znatne ljudske troškove za pojedince, posebno ako su objekti za zadržavanje na granici neprimjereni ili ako se postupovna jamstva ne primjenjuju ili se ne primjenjuju na neodgovarajući način; |
| --- | --- |

B.

budući da se raščlanjeni i usporedivi podatci povezani s provedbom članka 43. Direktive o postupcima azila često ne prikupljaju ili nisu javno dostupni; budući da nisu dostupni financijski troškovi postupaka na granici; budući da lišavanje slobode može prouzročiti znatne ljudske troškove za pojedince, posebno ako su objekti za zadržavanje na granici neprimjereni ili ako se postupovna jamstva ne primjenjuju ili se ne primjenjuju na neodgovarajući način;

| C. | budući da se Direktivom o postupcima azila ne pruža jasna definicija postupaka na granici niti se određuju njihovi ciljevi; budući da članak 43. stavak 1. Direktive o postupcima azila državama članicama omogućuje da odluče primjenjivati postupke na granici; budući da 14 država članica primjenjuje postupak na granici i da su, među njima, tri države članice obuhvaćene procjenom EPRS-a o provedbi na europskoj razini koristile osnove koje nadilaze Direktivu o postupcima azila; budući da države članice mogu predvidjeti postupke razmatraju prihvatljivost zahtjeva i/ili dokaznog ispitivanja na granici ili u tranzitnoj zoni u točno određenim okolnostima; budući da većina država članica također procjenjuje primjenjivost dublinskog postupka na granici ili u tranzitnim zonama; budući da postupci na granici čine samo mali postotak ukupnog broja predmeta nadležnih tijela, osim Grčke, u kojoj se više od 50 % zahtjeva obrađuje u ubrzanom postupku uvedenom nakon Izjave EU-a i Turske; |
| --- | --- |

C.

budući da se Direktivom o postupcima azila ne pruža jasna definicija postupaka na granici niti se određuju njihovi ciljevi; budući da članak 43. stavak 1. Direktive o postupcima azila državama članicama omogućuje da odluče primjenjivati postupke na granici; budući da 14 država članica primjenjuje postupak na granici i da su, među njima, tri države članice obuhvaćene procjenom EPRS-a o provedbi na europskoj razini koristile osnove koje nadilaze Direktivu o postupcima azila; budući da države članice mogu predvidjeti postupke razmatraju prihvatljivost zahtjeva i/ili dokaznog ispitivanja na granici ili u tranzitnoj zoni u točno određenim okolnostima; budući da većina država članica također procjenjuje primjenjivost dublinskog postupka na granici ili u tranzitnim zonama; budući da postupci na granici čine samo mali postotak ukupnog broja predmeta nadležnih tijela, osim Grčke, u kojoj se više od 50 % zahtjeva obrađuje u ubrzanom postupku uvedenom nakon Izjave EU-a i Turske;

| D. | budući da se u članku 43. Direktive o postupcima azila izričito ne navodi na kojim granicama države članice mogu primjenjivati postupke na granici; budući da je u procjeni EPRS-a o provedbi na europskoj razini utvrđeno da bi pojam „granica” u navedenom članku trebalo shvatiti kao vanjske granice EU-a; budući da dvije države članice primjenjuju granične postupke i na unutarnjim granicama i zadržavaju podnositelje zahtjeva u policijskim objektima; |
| --- | --- |

D.

budući da se u članku 43. Direktive o postupcima azila izričito ne navodi na kojim granicama države članice mogu primjenjivati postupke na granici; budući da je u procjeni EPRS-a o provedbi na europskoj razini utvrđeno da bi pojam „granica” u navedenom članku trebalo shvatiti kao vanjske granice EU-a; budući da dvije države članice primjenjuju granične postupke i na unutarnjim granicama i zadržavaju podnositelje zahtjeva u policijskim objektima;

| E. | budući da neke države članice zadržavaju podnositelje zahtjeva za azil u postupcima na granici bez pravne osnove u nacionalnom pravu; budući da, osim nedovoljne zaštite za podnositelje zahtjeva, to može dovesti i do uskraćivanja prava zastupnika u Parlamentu na posjet; |
| --- | --- |

E.

budući da neke države članice zadržavaju podnositelje zahtjeva za azil u postupcima na granici bez pravne osnove u nacionalnom pravu; budući da, osim nedovoljne zaštite za podnositelje zahtjeva, to može dovesti i do uskraćivanja prava zastupnika u Parlamentu na posjet;

| F. | budući da zadržavanje u postupcima na granici podliježe istim pravilima kao zadržavanje podnositelja zahtjeva drugdje na državnom području države članice; budući da se u Direktivi o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu navodi da zadržavanje podnositelja zahtjeva može biti samo krajnje rješenje tek nakon što se pažljivo razmotre sve druge mjere koje nisu mjere oduzimanja slobode te da se ono mora temeljiti na načelima nužnosti i proporcionalnosti; budući da onda kad zadržavanje nalažu administrativna tijela, države članice moraju osigurati brzo sudsko razmatranje zakonitosti zadržavanja koje se provodi po službenoj dužnosti i/ili na zahtjev podnositelja zahtjeva; budući da za maloljetnike države članice moraju, u skladu s postojećim pravnim okvirom, uložiti sve napore kako bi ih oslobodile iz pritvora i smjestile u smještaj prikladan za maloljetnike; |
| --- | --- |

F.

budući da zadržavanje u postupcima na granici podliježe istim pravilima kao zadržavanje podnositelja zahtjeva drugdje na državnom području države članice; budući da se u Direktivi o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu navodi da zadržavanje podnositelja zahtjeva može biti samo krajnje rješenje tek nakon što se pažljivo razmotre sve druge mjere koje nisu mjere oduzimanja slobode te da se ono mora temeljiti na načelima nužnosti i proporcionalnosti; budući da onda kad zadržavanje nalažu administrativna tijela, države članice moraju osigurati brzo sudsko razmatranje zakonitosti zadržavanja koje se provodi po službenoj dužnosti i/ili na zahtjev podnositelja zahtjeva; budući da za maloljetnike države članice moraju, u skladu s postojećim pravnim okvirom, uložiti sve napore kako bi ih oslobodile iz pritvora i smjestile u smještaj prikladan za maloljetnike;

| G. | budući da, unatoč znatnom porastu navodnih kršenja temeljnih prava na vanjskim granicama EU-a, države članice nisu obvezne uspostaviti neovisan mehanizam praćenja kojim se osigurava zaštita temeljnih prava na vanjskim granicama; |
| --- | --- |

G.

budući da, unatoč znatnom porastu navodnih kršenja temeljnih prava na vanjskim granicama EU-a, države članice nisu obvezne uspostaviti neovisan mehanizam praćenja kojim se osigurava zaštita temeljnih prava na vanjskim granicama;

| H. | budući da bi državljanima trećih zemalja ili osobama bez državljanstva trebalo pružiti jasne informacije i odgovarajuću pomoć u postupcima na granici, uključujući pravnu pomoć i aranžmane usmenog prevođenja, posebno u pogledu mogućnosti podnošenja zahtjeva za međunarodnu zaštitu; |
| --- | --- |

H.

budući da bi državljanima trećih zemalja ili osobama bez državljanstva trebalo pružiti jasne informacije i odgovarajuću pomoć u postupcima na granici, uključujući pravnu pomoć i aranžmane usmenog prevođenja, posebno u pogledu mogućnosti podnošenja zahtjeva za međunarodnu zaštitu;

| I. | budući da je u procjeni EPRS-a o provedbi na europskoj razini utvrđeno da se postupovna jamstva predviđena Direktivom o postupcima azila, posebno pravo na informacije, pravnu pomoć i usmeno prevođenje, u praksi ne primjenjuju ili samo restriktivno primjenjuju u državama članicama koje su bile predmet procjene; |
| --- | --- |

I.

budući da je u procjeni EPRS-a o provedbi na europskoj razini utvrđeno da se postupovna jamstva predviđena Direktivom o postupcima azila, posebno pravo na informacije, pravnu pomoć i usmeno prevođenje, u praksi ne primjenjuju ili samo restriktivno primjenjuju u državama članicama koje su bile predmet procjene;

| J. | budući da procjena EPRS-a o provedbi na europskoj razini otkriva nekoliko slučajeva neusklađenosti s Direktivom o postupcima azila; budući da je Komisija pokrenula postupke zbog povrede prava protiv samo dviju država članica; |
| --- | --- |

J.

budući da procjena EPRS-a o provedbi na europskoj razini otkriva nekoliko slučajeva neusklađenosti s Direktivom o postupcima azila; budući da je Komisija pokrenula postupke zbog povrede prava protiv samo dviju država članica;

Opće napomene

| 1. | primjećuje da je Komisija održala savjetovanja s dionicima da je komunicirala s Parlamentom i državama članicama pri pripremi novog pakta o azilu i migracijama; međutim ističe da Komisija, unatoč svojoj pravnoj obvezi izvješćivanja i zahtjevima koji proizlaze iz Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva, nikad nije predstavila izvješće o provedbi Direktive o postupcima azila te da je 2016. i 2020. iznijela prijedloge Uredbe o postupcima azila, a da pritom nije predvidjela nikakvu procjenu učinka; očekuje od Komisije da predstavi to izvješće, koje se odgađa od 2017. godine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno ističe važnost pristupa utemeljenog na dokazima kako bi se vodilo usklađeno kreiranje politika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primjećuje da su praćenje i statistički podaci od presudne važnosti za jamčenje usklađenosti s pravom EU-a; poziva države članice da prikupe statističke podatke o: i. broju zahtjeva za azil koji su se razmatrali u okviru postupaka na granici i o kategoriji podnositelja zahtjeva, ii. razlozima za primjenu postupka na granici i njihovoj učestalosti; iii. ishodima postupaka na granici u prvostupanjskom i žalbenom postupku te iv. broju i kategorijama osoba koje nisu preusmjerene u postupak na granici; |
| --- | --- |

3.

Područje primjene

| 4. | naglašava da su postupci na granici trenutačno iznimka od zakonski definiranog pravila da tražitelji azila imaju pravo ulaska na državno područje države članice; primjećuje da se brojni zahtjevi za međunarodnu zaštitu podnose na granici ili u tranzitnoj zoni države članice prije donošenja odluke o tome hoće li se podnositelju zahtjeva dopustiti ulazak; primjećuje da u tim slučajevima države članice mogu predvidjeti postupke na granici samo u situaciji koja je iscrpno opisana u članku 31. stavku 8. i članku 33. Direktive o postupcima azila te u skladu s osnovnim načelima i jamstvima iz Poglavlja II. Direktive o postupcima azila; konstatira da se prenošenje i primjena postupaka na granici u okviru Direktive o postupcima azila razlikuju među državama članicama, što dovodi do neujednačenosti diljem EU-a; prima na znanje da većina država članica primjenjuje postupke na granici samo u malom broju slučajeva i da se nekoliko država članica općenito suzdržava od njihove primjene; međutim ističe da tri od sedam država članica koje su ispitane u okviru procjene EPRS-a o provedbi na europskoj razini primjenjuju postupke na granici izvan okvira predviđenih člankom 43. Direktive o postupcima azila te ih poziva da se suzdrže od toga; osim toga poziva države članice da se suzdrže od primjene postupaka na granici na unutarnjim granicama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primjećuje da sve osobe koje traže međunarodnu zaštitu imaju interes da se njihovi zahtjevi riješe što je brže i učinkovitije moguće, pod uvjetom da svi zahtjevi podliježu pojedinačnoj procjeni i da se primjenjuju i mogu učinkovito izvršiti postupovna jamstva i prava koja se podnositeljima zahtjeva dodjeljuju u skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

5.

Pravna fikcija neulaska i zadržavanja

| 6. | podsjeća da postupci na granici podrazumijevaju razmatranje zahtjeva za azil na granici ili u tranzitnoj zoni prije donošenja odluke o ulasku na državno područje države članice; ponavlja da se zabranom ulaska u skladu sa Zakonikom o schengenskim granicama ne smije dovoditi u pitanje primjena posebnih odredbi o pravu na azil i međunarodnoj zaštiti; stoga napominje da države članice imaju obvezu procijeniti je li tražitelju azila potrebna zaštita; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nadalje konstatira da se u skladu s člankom 9. stavkom 1. Direktive o postupcima azila podnositeljima zahtjeva mora dopustiti da ostanu na državnom području država članica, među ostalim na granici ili u tranzitnim zonama gdje je podnesen zahtjev za međunarodnu zaštitu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da je činjenica da podnositelj zahtjeva nije zakonito ušao na državno područje države članice iako je stvarno ostao na tom državnom području pravna fikcija; ističe da ta pravna fikcija utječe samo na pravo ulaska i boravka, ali ne znači da podnositelj zahtjeva nije u nadležnosti dotične države članice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da će podnositelji zahtjeva na koje se primjenjuju postupci na granici vjerojatno biti zadržani tijekom razmatranja njihova zahtjeva za azil; nadalje ističe da sve države članice koje su bile predmet procjene EPRS-a o provedbi na europskoj razini zadržavaju podnositelje zahtjeva za azil u okviru postupaka na granici; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno ističe da, kako je navedeno u Direktivi o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, države članice ne smiju zadržavati osobu samo zato što je podnositelj zahtjeva te da se podnositelji zahtjeva smiju zadržavati samo pod vrlo jasno definiranim iznimnim okolnostima; podsjeća na svoj zajednički privremeni sporazum s Vijećem o preinaci Direktive o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu u kojem se navodi da države članice ne smiju zadržavati podnositelja zahtjeva na temelju njegova državljanstva; naglašava da se u Direktivi o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu navodi da zadržavanje mora ostati krajnja mjera, da smije trajati što je kraće moguće i samo onoliko dugo dok vrijede razlozi iz članka 8. stavka 3. te Direktive, kao i da zadržane osobe moraju imati mogućnost žalbe zbog oduzimanja slobode; ponovno ističe da se pravo na slobodu iz članka 6. Povelje i članka 5. Europske konvencije o ljudskim pravima primjenjuje i na granicama EU-a; žali zbog toga što u okviru postupaka na granici nisu razvijene niti se primjenjuju gotovo nikakve alternative zadržavanju te potiče države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi osigurale dostupnost alternativa zadržavanju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zabrinut je zbog toga što neke države članice zadržavaju podnositelje zahtjeva za azil u postupcima na granici bez relevantne pravne osnove za zadržavanje u skladu s postupcima na granici u nacionalnom pravu jer to može dovesti do nedostatnih zaštitnih mjera; naglašava da bi države članice, ako odluče pribjegavati zadržavanju, trebale za to osigurati pravnu osnovu u nacionalnom pravu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na to da je Sud EU-a u spojenim predmetima C-924/19 PPU i C-925/19 PPU presudio da se situacija u kojoj podnositelj zahtjeva čak i može napustiti tranzitnu zonu u smjeru treće zemlje može smatrati zadržavanjem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | duboko je zabrinut zbog navoda o teškim kršenjima ljudskih prava i o vrlo lošim uvjetima zadržavanja u tranzitnim zonama ili centrima za zadržavanje u pograničnim područjima; poziva države članice da osiguraju dostojanstvene uvjete prihvata u pograničnim objektima u skladu sa standardima Direktive o utvrđivanju standarda za prihvat; u tom pogledu podsjeća da bi se prema podnositeljima zahtjeva koji su zadržani trebalo postupati uz puno poštovanje njihova ljudskog dostojanstva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da bi pri primjeni Direktive o postupcima azila primarni cilj država članica trebala biti zaštita interesa djeteta, u skladu s Poveljom i Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta iz 1989. godine; napominje da je Odbor UN-a za prava djeteta pojasnio da djecu nikad ne bi trebalo zadržavati zbog imigracijskih razloga; ponavlja svoje stajalište o Uredbi o postupcima azila da se maloljetnici ne bi smjeli zadržavati u okviru postupaka na granici te da se postupak na granici može primijeniti samo na maloljetnike ako postoji alternativa njihovu zadržavanju; poziva države članice koje trenutačno primjenjuju postupak na granici na maloljetnike da uvedu alternative zadržavanju u skladu s najboljim interesima djeteta; poziva države članice da primjenjuju postupke na granici samo ako postoje takve alternative koje ne uključuju oduzimanje slobode; |
| --- | --- |

14.

Odbijanje ulaska i praćenje

| 15. | ističe nedavne nalaze Agencije Europske unije za temeljna prava, posebno o tome da se broj navodnih slučajeva kršenja temeljnih prava prijavljenih na vanjskim granicama posljednjih godina znatno povećao; primjećuje da to obuhvaća brojne slučajeve u kojima je osobama odbijen ulazak bez registriranja njihovih zahtjeva za azil, među ostalim u kontekstu postupaka na granici; ponavlja da su države članice obvezne spriječiti neovlašten prelazak granica i podsjeća da se tom obvezom ne dovode u pitanje prava osoba koje traže međunarodnu zaštitu; slaže se s Agencijom za temeljna prava da su redovitost i ozbiljnost tih navodnih incidenata ozbiljan problem u pogledu temeljnih prava; ponavlja da su automatsko odbijanje ulaska, vraćanje i kolektivno protjerivanje zabranjeni pravom EU-a i međunarodnim pravom; nadalje ističe da su, u skladu s člankom 8. Direktive o postupcima azila, države članice dužne obavijestiti osobe o mogućnosti podnošenja zahtjeva za azil ako postoje naznake potrebe za zaštitom te da se osobama kojima je odbijen ulazak mora osigurati pristup djelotvornom pravnom lijeku u skladu s pravom EU-a i EKLJP-om; žali zbog svih slučajeva u kojima države članice ne poštuju svoje obveze u tom pogledu te ih poziva da ih u potpunosti poštuju; poziva Komisiju da učinkovito zajamči da države članice poštuju te obveze, među ostalim i obustavom plaćanja EU-a u slučaju ozbiljnih nedostataka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da je važno uspostaviti neovisni nadzorni mehanizam i poziva države članice da im omoguće neometan pristup objektima na granicama kako bi se osigurala učinkovita zaštita temeljnih prava i sustavno izvješćivanje o njihovu kršenju, u skladu s preporukama koje je Agencija za temeljna prava iznijela u svojem izvješću o problemima u vezi s temeljnim pravima na kopnenim granicama; smatra da u okviru neovisnog praćenja trebalo provjeravati i kvalitetu postupka donošenja odluka i njegov ishod, kao i uvjete zadržavanja i usklađenost s postupovnim jamstvima; smatra da bi neovisne i nadležne nacionalne institucije za ljudska prava i nevladine organizacije, agencije EU-a kao što je Agencija za temeljna prava te međunarodne organizacije kao što je UNHCR trebali biti dio nadzornih tijela; |
| --- | --- |

16.

Maloljetnici bez pratnje i ranjivi podnositelji zahtjeva kojima su potrebna posebna postupovna jamstva u postupku na granici

| 17. | napominje da se u članku 24. Direktive o postupcima azila navodi da države članice u razumnom roku nakon podnošenja zahtjeva za međunarodnu zaštitu procjenjuju trebaju li podnositelju zahtjeva posebna postupovna jamstva te da ne smiju primjenjivati postupak na granici ako se takva jamstva ne mogu pružiti u okviru tog postupka; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da, iako su države članice uspostavile mehanizme za identifikaciju podnositelja zahtjeva kojima su potrebna posebna postupovna jamstva, oni često nisu učinkoviti u otkrivanju tih potreba, a kad se potrebe utvrde, često se procjenjuju samo vidljive potrebe; napominje da je učinkovita i brza identifikacija podnositelja zahtjeva kojima su potrebna posebna postupovna jamstva i dalje izazov; ističe da ranjive osobe imaju pravo na procjenu njihovih potreba za posebnim postupovnim jamstvima i, ako se na njih primjenjuju postupci na granici, na odgovarajuću potporu u skladu s pravom EU-a; poziva države članice da osiguraju da svi podnositelji zahtjeva kojima su potrebna posebna postupovna jamstva budu učinkovito identificirani i da im se omogući potpuni pristup tim posebnim jamstvima i potpori, kako je propisano Direktivom o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu; naglašava da ako se odgovarajuća potpora ne može pružiti u okviru postupka na granici ili ako ovlašteno tijelo smatra da su podnositelju potrebna posebna postupovna jamstva, pri čemu se posebna pozornost pridaje žrtvama mučenja, silovanja ili drugih teških oblika psihološkog, fizičkog, seksualnog nasilja ili rodno uvjetovanog nasilja, ono ne smije primjenjivati postupke na granici na podnositelja zahtjeva ili ih mora prestati primjenjivati; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća da se člankom 25. stavkom 6. točkom (b) Direktive o postupcima azila propisuje ograničen skup okolnosti koje državama članicama omogućuju obradu zahtjeva maloljetnika bez pratnje u postupku na granici; ističe da države članice u kojima je provedeno istraživanje nisu uvele odgovarajuće metode za procjenu dobi; poziva države članice da zajamče poštovanje najboljih interesa djeteta te da zaštite djecu, uključujući žrtve trgovanja ljudima; ističe da Direktiva o postupcima azila državama članicama pruža mogućnost da maloljetnike bez pratnje izuzmu iz postupka na granici i da u skladu s tim obrađuju njihove zahtjeve u okviru redovnog postupka azila; poziva države članice da maloljetnike bez pratnje izuzmu iz postupka na granici; |
| --- | --- |

19.

Postupovne zaštitne mjere

| 20. | primjećuje da su postupci na granici ubrzani postupci te podsjeća da, u skladu s člankom 43. Direktive o postupcima azila, podnositelji zahtjeva u postupcima na granici uživaju ista prava i jamstva kao i podnositelji zahtjeva u uobičajenim postupcima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da su u svim državama članicama u kojima je provedeno istraživanje prijavljeni znatni problemi u pogledu pristupa pravnoj pomoći i njezine kvalitete; naglašava da je pravna pomoć ključna za osiguravanje pravednih postupaka azila; preporučuje da se besplatna pravna pomoć zajamči već u prvom stupnju, čim se zahtjev za azil registrira; poziva države članice da također osiguraju učinkovitu pravnu pomoć u praksi te dovoljan broj kvalificiranih pravnih savjetnika; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konstatira da Direktiva o postupcima azila državama članicama pruža mogućnost da nevladinim organizacijama omoguće pristup postupku na granici kako bi pružile pomoć podnositeljima zahtjeva; žali zbog toga što u okviru postupaka na granici mnoge države članice ne reguliraju pristup specijaliziranih nevladinih organizacija objektima na granici, graničnim prijelazima i tranzitnim zonama, a on može imati ključnu ulogu u osiguravanju zakonskih i postupovnih prava podnositelja zahtjeva te može poboljšati kvalitetu prvostupanjskih odluka; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da postupke na granici obilježava kombinacija kratkih postupovnih rokova i zadržavanja; smatra da su potrebni učinkoviti postupovni rokovi kako bi se na najmanju moguću mjeru svelo privremeno uskraćivanje slobode kretanja u slučaju zadržavanja osoba; podsjeća da države članice mogu uvesti kraća, ali razumna vremenska ograničenja, ne dovodeći u pitanje adekvatno i cjelovito ispitivanje koje se trenutačno provodi i učinkovit pristup podnositelja zahtjeva osnovnim jamstvima i načelima predviđenima Direktivom o postupcima azila; napominje da rok za donošenje odluke u postupku na granici varira među državama članicama i iznosi od dva do 28 dana, a za podnošenje žalbe od dva do sedam dana; ističe da kratki rokovi mogu biti izazov za temeljitu pripremu intervjua ili žalbe, a time i za pravednu primjenu postupka, posebno ako se postupovna jamstva sadržana u Direktivi o postupcima azila ne primjenjuju učinkovito; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno ističe obveze država članica u pogledu osiguravanja pristupa podnositelja pomoći, zastupanju i postupovnim informacijama, kako je utvrđeno u Direktivi o postupcima azila; naglašava da podnositelji zahtjeva trebaju imati pravodoban pristup odgovarajućim i razumljivim informacijama o postupcima na granici te o svojim pravima i obvezama; ističe da bi usluge usmenog prevođenja trebalo pružati osobno i u svim fazama postupka na granici; podsjeća da su osobni intervjui nužna posljedica obveze država članica da podnositeljima zahtjeva pruže stvarnu priliku da iznesu razloge za svoj zahtjev i ključne elemente za postupak razmatranja te da ih mora voditi osoblje koje je adekvatno osposobljeno; ističe da bi podnositelji zahtjeva trebali imati dovoljno vremena za pripremu intervjua; sa zabrinutošću primjećuje da države članice koje su bile predmet procjene EPRS-a o provedbi ne ispunjavaju obveze u okviru Direktive o postupcima azila koje se odnose na postupovne zaštitne mjere u kontekstu postupaka na granici te naglašava da poteškoće podnositelja zahtjeva pri pristupu postupovnim jamstvima mogu imati ozbiljne posljedice na njihova prava zajamčena Poveljom; poziva države članice da u potpunosti provode i primjenjuju zaštitne mjere utvrđene u Direktivi o postupcima azila; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prima na znanje da se Direktivom o postupcima azila državama članicama daje diskrecijsko pravo pri odlučivanju o tome imaju li žalbe automatski suspenzivni učinak; podsjeća, međutim, da je Sud Europske unije potvrdio da žalba protiv odluke o vraćanju, čije izvršenje može izložiti dotičnog državljanina treće zemlje ozbiljnoj opasnosti od prisilnog udaljenja ili vraćanja, mora imati suspenzivan učinak; |
| --- | --- |

25.

Postupci na granici i velik broj dolazaka

| 26. | napominje da se u skladu s člankom 43. stavkom 3. Direktive o postupcima azila, u slučaju priljeva većeg broja državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva koje podnose zahtjeve za međunarodnu zaštitu na granici ili u tranzitnoj zoni, ti postupci mogu također primjenjivati ako i dokle su ti državljani trećih zemalja ili osobe bez državljanstva obično smješteni na granici ili u tranzitnoj zoni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da se zaštitne mjere utvrđene u poglavlju II. Direktive o postupcima azila primjenjuju i u slučaju velikog broja dolazaka; smatra da je u tom pogledu dovoljno osoblja i resursa od presudne važnosti; sa zabrinutošću primjećuje da u tim slučajevima pravilna primjena postupaka na granici može biti izazov, može dovesti do pojave rizika od kršenja temeljnih prava te izazvati zabrinutost u pogledu učinkovitosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | dijeli zabrinutost koju su izrazili Agencija za temeljna prava, Visoki povjerenik UN-a za izbjeglice i posebni izvjestitelj UN-a za ljudska prava migranata u vezi s poštovanjem postupovnih jamstava i temeljnih prava pri ubrzanim postupcima na granici koji se primjenjuju na grčkim žarišnim točkama; žali zbog ozbiljnih nedostataka u pogledu temeljnih prava na tim europskim žarišnim točkama koje je utvrdila Agencija Europske unije za temeljna prava; |
| --- | --- |

28.

| 29. | napominje da agencije EU-a mogu pružiti potporu državama članicama u slučaju velikog broja dolazaka tražitelja azila na graničnim ulaznim točkama kako bi se osigurao brz i pravedan postupak za sve podnositelje zahtjeva; posebno primjećuje da službenici EASO-a mogu pružati operativnu potporu u različitim fazama postupka azila te da Frontex može pomoći pri provjeri, identifikaciji i uzimanju otisaka prstiju; napominje da je EASO dosad pružao pomoć samo u Grčkoj u okviru takozvanog ubrzanog postupka na granici za otoke; nadalje ističe da su ostvarena poboljšanja, ali da i dalje postoje veliki nedostaci, kao što je prosječno trajanje postupaka na granici od nekoliko mjeseci; nada se da će planirana Agencija EU-a za azil doprinijeti uklanjanju tih nedostataka; |
| --- | --- |

29.

Primjena postupaka na granici

| 30. | podsjeća da države članice imaju diskrecijsko pravo kad je riječ o primjeni postupaka na granici; ponavlja da bi države članice, ako primjenjuju postupke na granici, trebale osigurati uvjete kojima se jamči pravedan i primjeren postupak, kao i brzo poznavanje ishoda tih postupaka za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu; napominje da osobito u složenijim slučajevima učinkovitost postupovnih jamstava, kao što je pravo na pravnu pomoć, može biti dovedena u pitanje; naglašava da učinkoviti postupci i postupovne zaštitne mjere moraju ići ruku pod ruku; ističe da ako se odluka ne može donijeti najkasnije u roku od četiri tjedna, zahtjev treba obraditi u skladu s drugim odredbama Direktive o postupcima azila; poziva države članice da i u zakonu i u praksi u potpunosti poštuju postupovne zaštitne mjere utvrđene u Direktivi o postupcima azila; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice da kontinuirano razmjenjuju najbolje prakse u području ispravne primjene aktualnih postupaka na granici te da ih priopćavaju Komisiji; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice da kritički ocijene je li njihov trenutačni operativni kapacitet dostatan za jamčenje ispunjenja njihovih obveza u postupcima na granici; poziva države članice da po potrebi poboljšaju operativnu suradnju i pomoć; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da učinkovito prati provedbu članka 43. i s njim povezanih odredbi Direktive o postupcima azila i da poduzme mjere u slučaju nepridržavanja, među ostalim pokretanjem postupaka zbog povrede po potrebi; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  SL L 180, 29.6.2013., str. 60.

(2)  SL L 180, 29.6.2013., str. 96.

(3)  SL L 77, 23.3.2016., str. 1.

(4)  SL L 180, 29.6.2013., str. 31.

(5)  W. van Ballegooij, K. Eisele, „Asylum procedures at the border, European Implementation Assessment” (Postupci azila na granici, procjena provedbe na razini Europe), Služba Europskog parlamenta za istraživanja, 2020.

(6)  SL C 76, 9.3.2020., str. 86.

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/54

---

P9_TA(2021)0043

Javni pristup dokumentima za razdoblje od 2016. do 2018.

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o javnom pristupu dokumentima (članak 122. stavak 7. Poslovnika) – Godišnje izvješće za razdoblje od 2016. do 2018. (2019/2198(INI))

(2021/C 465/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno članke 1., 9., 10., 11. i 16. UEU-a i članak 15. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno članke 1., 9., 10., 11. i 16. UEU-a i članak 15. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), posebno njezine članke 41. i 42., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), posebno njezine članke 41. i 42.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o javnom pristupu dokumentima (članak 104. stavak 7. Poslovnika), od 2011. do 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o javnom pristupu dokumentima (članak 104. stavak 7. Poslovnika), od 2011. do 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o javnom pristupu dokumentima (članak 116. stavak 7. Poslovnika) za 2014. i 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o javnom pristupu dokumentima (članak 116. stavak 7. Poslovnika) za 2014. i 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o transparentnosti, odgovornosti i integritetu u institucijama EU-a (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o transparentnosti, odgovornosti i integritetu u institucijama EU-a (4),

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća i Posebno izvješće Europskog ombudsmana u strateškoj istrazi OI/2/2017 o transparentnosti zakonodavnog postupka Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća i Posebno izvješće Europskog ombudsmana u strateškoj istrazi OI/2/2017 o transparentnosti zakonodavnog postupka Vijeća,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o strateškoj istrazi Europskog ombudsmana OI/2/2017 o transparentnosti zakonodavnih rasprava u okviru pripremnih tijela Vijeća EU-a (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o strateškoj istrazi Europskog ombudsmana OI/2/2017 o transparentnosti zakonodavnih rasprava u okviru pripremnih tijela Vijeća EU-a (5),

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir izvješća Komisije, Vijeća i Parlamenta iz 2016., 2017. i 2018. o primjeni Uredbe (EZ) br. 1049/2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Komisije, Vijeća i Parlamenta iz 2016., 2017. i 2018. o primjeni Uredbe (EZ) br. 1049/2001.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (6),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 16. studenoga 2017. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2016. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 16. studenoga 2017. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2016. (7),

| — | uzimajući u obzir političke smjernice predsjednice Ursule von der Leyen za Komisiju 2019. – 2024., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političke smjernice predsjednice Ursule von der Leyen za Komisiju 2019. – 2024.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. i članak 122. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. i članak 122. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za ustavna pitanja (A9-0004/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za ustavna pitanja (A9-0004/2021),

| A. | budući da u skladu s Ugovorima „Unija poštuje načelo jednakosti svojih građana kojima njezine institucije posvećuju jednaku pozornost” (članak 9. UEU-a); budući da „svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije” te da se odluke „donose na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima” (članak 10. stavak 3. UEU-a, iščitan u svjetlu uvodne izjave 13. njegove preambule te njegova članka 1. stavka 2. i članka 9.); |
| --- | --- |

A.

budući da u skladu s Ugovorima „Unija poštuje načelo jednakosti svojih građana kojima njezine institucije posvećuju jednaku pozornost” (članak 9. UEU-a); budući da „svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije” te da se odluke „donose na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima” (članak 10. stavak 3. UEU-a, iščitan u svjetlu uvodne izjave 13. njegove preambule te njegova članka 1. stavka 2. i članka 9.);

| B. | budući da je člankom 15. UFEU-a propisano da „institucije, tijela, uredi i agencije Unije, radi promicanja dobrog upravljanja i osiguranja sudjelovanja civilnog društva, pri svome radu koliko je god to moguće poštuju načelo otvorenosti djelovanja” i da „[s]vaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili sjedištem u nekoj državi članici ima pravo pristupa dokumentima institucija, tijela, ureda i agencija Unije”; |
| --- | --- |

B.

budući da je člankom 15. UFEU-a propisano da „institucije, tijela, uredi i agencije Unije, radi promicanja dobrog upravljanja i osiguranja sudjelovanja civilnog društva, pri svome radu koliko je god to moguće poštuju načelo otvorenosti djelovanja” i da „[s]vaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili sjedištem u nekoj državi članici ima pravo pristupa dokumentima institucija, tijela, ureda i agencija Unije”;

| C. | budući da su pravo na pristup dokumentima i njegov status u smislu temeljnog prava dodatno naglašeni u članku 42. Povelje, koja sada ima „istu pravnu snagu kao Ugovori” (članak 6. stavak 1. UEU-a); budući da pravo na pristup dokumentima građanima omogućuje da stvarno ostvaruju svoje pravo na nadzor rada i aktivnosti institucija, tijela, ureda i agencija EU-a, a posebno zakonodavnog postupka; |
| --- | --- |

C.

budući da su pravo na pristup dokumentima i njegov status u smislu temeljnog prava dodatno naglašeni u članku 42. Povelje, koja sada ima „istu pravnu snagu kao Ugovori” (članak 6. stavak 1. UEU-a); budući da pravo na pristup dokumentima građanima omogućuje da stvarno ostvaruju svoje pravo na nadzor rada i aktivnosti institucija, tijela, ureda i agencija EU-a, a posebno zakonodavnog postupka;

| D. | budući da bi funkcioniranje institucija EU-a trebalo biti u skladu s načelom vladavine prava; budući da institucije EU-a moraju težiti najvišim mogućim standardima transparentnosti, odgovornosti i integriteta; budući da su ta vodeća načela ključne komponente promicanja dobrog upravljanja u institucijama EU-a i osiguravanja veće otvorenosti u funkcioniranju EU-a i njegovu procesu donošenja odluka; budući da je povjerenje građana u institucije EU-a ključno za demokraciju, dobro upravljanje i učinkovito kreiranje politike; budući da bi ujedno trebalo zajamčiti transparentnost i pristup dokumentima u pogledu načina na koji se politike EU-a provode na svim razinama i načina na koji se koriste sredstva EU-a; budući da su otvorenost i sudjelovanje civilnog društva nužni za promicanje dobrog upravljanja institucijama EU-a; budući da, u skladu s osnovnim načelima demokracije, građani imaju pravo znati i pratiti proces donošenja odluka; budući da Europski parlament u svojem zakonodavnom postupku, uključujući razmatranje u odborima, primjenjuje visoku razinu transparentnosti koja građanima, medijima i dionicima omogućuje da vide kako se i zašto donose odluke i da jasno prepoznaju različita stajališta unutar Parlamenta i izvor konkretnih prijedloga, te da prate donošenje konačnih odluka; |
| --- | --- |

D.

budući da bi funkcioniranje institucija EU-a trebalo biti u skladu s načelom vladavine prava; budući da institucije EU-a moraju težiti najvišim mogućim standardima transparentnosti, odgovornosti i integriteta; budući da su ta vodeća načela ključne komponente promicanja dobrog upravljanja u institucijama EU-a i osiguravanja veće otvorenosti u funkcioniranju EU-a i njegovu procesu donošenja odluka; budući da je povjerenje građana u institucije EU-a ključno za demokraciju, dobro upravljanje i učinkovito kreiranje politike; budući da bi ujedno trebalo zajamčiti transparentnost i pristup dokumentima u pogledu načina na koji se politike EU-a provode na svim razinama i načina na koji se koriste sredstva EU-a; budući da su otvorenost i sudjelovanje civilnog društva nužni za promicanje dobrog upravljanja institucijama EU-a; budući da, u skladu s osnovnim načelima demokracije, građani imaju pravo znati i pratiti proces donošenja odluka; budući da Europski parlament u svojem zakonodavnom postupku, uključujući razmatranje u odborima, primjenjuje visoku razinu transparentnosti koja građanima, medijima i dionicima omogućuje da vide kako se i zašto donose odluke i da jasno prepoznaju različita stajališta unutar Parlamenta i izvor konkretnih prijedloga, te da prate donošenje konačnih odluka;

| E. | budući da se prema članku 16. stavku 8. UEU-a Vijeće mora sastajati javno kada raspravlja i glasuje o nacrtu zakonodavnog akta; budući da prema Ombudsmanu aktualna praksa označivanja većine pripremnih dokumenata u tekućim zakonodavnim postupcima oznakom „LIMITE” predstavlja nerazmjerno ograničenje prava građana na najširi mogući pristup zakonodavnim dokumentima (8); budući da nepostojanje angažmana Vijeća za osiguranje transparentnosti odražava nedostatak odgovornosti u njegovoj ulozi suzakonodavca EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da se prema članku 16. stavku 8. UEU-a Vijeće mora sastajati javno kada raspravlja i glasuje o nacrtu zakonodavnog akta; budući da prema Ombudsmanu aktualna praksa označivanja većine pripremnih dokumenata u tekućim zakonodavnim postupcima oznakom „LIMITE” predstavlja nerazmjerno ograničenje prava građana na najširi mogući pristup zakonodavnim dokumentima (8); budući da nepostojanje angažmana Vijeća za osiguranje transparentnosti odražava nedostatak odgovornosti u njegovoj ulozi suzakonodavca EU-a;

| F. | budući da su se glavne nedoumice u istragama Ombudsmana 2018. odnosile na transparentnost, odgovornost i javni pristup informacijama i dokumentima (24,6 %), a potom na kulturu usluga (19,8 %) i pravilnu uporabu diskrecijskog prava (16,1 %); budući da su se ostale nedoumice odnosile na poštovanje postupovnih prava, kao što je pravo na saslušanje, poštovanje temeljnih prava, etička pitanja, sudjelovanje javnosti u postupku donošenja odluka EU-a, među ostalim u postupcima zbog povrede prava, dobro financijsko upravljanje natječajnim postupcima, bespovratnim sredstvima i ugovorima EU-a te zapošljavanje i dobro upravljanje pitanjima osoblja EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da su se glavne nedoumice u istragama Ombudsmana 2018. odnosile na transparentnost, odgovornost i javni pristup informacijama i dokumentima (24,6 %), a potom na kulturu usluga (19,8 %) i pravilnu uporabu diskrecijskog prava (16,1 %); budući da su se ostale nedoumice odnosile na poštovanje postupovnih prava, kao što je pravo na saslušanje, poštovanje temeljnih prava, etička pitanja, sudjelovanje javnosti u postupku donošenja odluka EU-a, među ostalim u postupcima zbog povrede prava, dobro financijsko upravljanje natječajnim postupcima, bespovratnim sredstvima i ugovorima EU-a te zapošljavanje i dobro upravljanje pitanjima osoblja EU-a;

| G. | budući da je Europski ombudsman 2018. pokrenuo novu mrežnu stranicu s izmijenjenim i prilagođenim sučeljem za potencijalne podnositelje pritužbi; budući da ubrzani postupak Europskog ombudsmana za rješavanje pritužbi u pogledu javnog pristupa dokumentima odražava njegovo snažno zalaganje za pružanje pomoći i brzo donošenje odluka za one koji traže pomoć; |
| --- | --- |

G.

budući da je Europski ombudsman 2018. pokrenuo novu mrežnu stranicu s izmijenjenim i prilagođenim sučeljem za potencijalne podnositelje pritužbi; budući da ubrzani postupak Europskog ombudsmana za rješavanje pritužbi u pogledu javnog pristupa dokumentima odražava njegovo snažno zalaganje za pružanje pomoći i brzo donošenje odluka za one koji traže pomoć;

| H. | budući da je u strateškoj istrazi Europskog ombudsmana OI/2/2017/TE utvrđeno da Vijeće nije dovoljno transparentno u pogledu javnog pristupa njegovim zakonodavnim dokumentima te da njegova trenutačna praksa u postupku donošenja odluka, posebno tijekom pripremne faze u pripremnim tijelima Vijeća, uključujući njegove odbore, radne skupine i Odbor stalnih predstavnika (Coreper), predstavlja loše upravljanje; budući da je, nakon nevoljkosti Vijeća da provede preporuke, Europski ombudsman 16. svibnja 2018. Europskom parlamentu dostavio posebno izvješće OI/2/2017/TE o transparentnosti zakonodavnog postupka Vijeća; budući da je u svojoj Rezoluciji od 17. siječnja 2019. o strateškoj istrazi Europskog ombudsmana Parlament podržao njegove preporuke; |
| --- | --- |

H.

budući da je u strateškoj istrazi Europskog ombudsmana OI/2/2017/TE utvrđeno da Vijeće nije dovoljno transparentno u pogledu javnog pristupa njegovim zakonodavnim dokumentima te da njegova trenutačna praksa u postupku donošenja odluka, posebno tijekom pripremne faze u pripremnim tijelima Vijeća, uključujući njegove odbore, radne skupine i Odbor stalnih predstavnika (Coreper), predstavlja loše upravljanje; budući da je, nakon nevoljkosti Vijeća da provede preporuke, Europski ombudsman 16. svibnja 2018. Europskom parlamentu dostavio posebno izvješće OI/2/2017/TE o transparentnosti zakonodavnog postupka Vijeća; budući da je u svojoj Rezoluciji od 17. siječnja 2019. o strateškoj istrazi Europskog ombudsmana Parlament podržao njegove preporuke;

| I. | budući da je u predmetu 1302/2017/MH o postupanju Komisije sa zahtjevom za javni pristup mišljenjima njezine pravne službe u vezi s registrom transparentnosti Europski ombudsman utvrdio da je stalno odbijanje Komisije da odobri veći pristup dokumentima nepravilnost u postupanju zbog činjenice da Komisija nije u najvećoj mogućoj mjeri otvorena i susretljiva u pogledu same mjere čiji je cilj promicanje transparentnosti kao sredstva za postizanje veće legitimnosti i odgovornosti EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da je u predmetu 1302/2017/MH o postupanju Komisije sa zahtjevom za javni pristup mišljenjima njezine pravne službe u vezi s registrom transparentnosti Europski ombudsman utvrdio da je stalno odbijanje Komisije da odobri veći pristup dokumentima nepravilnost u postupanju zbog činjenice da Komisija nije u najvećoj mogućoj mjeri otvorena i susretljiva u pogledu same mjere čiji je cilj promicanje transparentnosti kao sredstva za postizanje veće legitimnosti i odgovornosti EU-a;

Transparentnost iz šire perspektive

| 1. | čvrsto je odlučan u nastojanju da se građani približe procesu donošenja odluka; potvrđuje da su transparentnost i odgovornost ključne za zadržavanje povjerenja građana u političke, zakonodavne i administrativne aktivnosti EU-a; naglašava činjenicu da je u članku 10. stavku 3. UEU-a participativna demokracija priznata kao jedno od glavnih načela EU-a, čime se ističe potreba da se odluke donose što bliže građanima; podsjeća da je potpuno demokratsko i vrlo transparentno donošenje odluka na europskoj razini nužno za povećanje povjerenja građana u institucije EU-a; ističe da je potrebno da sve institucije EU-a postupaju uz sličnu razinu transparentnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa zadovoljstvom prima na znanje imenovanje povjerenice odgovorne za transparentnost sa zadaćom uvođenja veće transparentnosti u zakonodavni postupak u europskim institucijama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da Europski parlament predstavlja interese europskih građana na otvoren i transparentan način kako bi bili potpuno informirani, što je potvrdio i Europski ombudsman, te prima na znanje napredak koji je Komisija ostvarila u poboljšanju svojih standarda transparentnosti; iznimno je zabrinut zbog činjenice da unatoč pozivima i preporukama Parlamenta i Ombudsmana Vijeće još nije provelo usporedive standarde i zbog toga što je proces odlučivanja u Vijeću daleko od transparentnog; poziva Vijeće da u praksu provede relevantne presude Suda Europske unije i da ih ne zaobilazi; cijeni dobru praksu određenih predsjedništava Vijeća i određenih država članica u pogledu objavljivanja dokumenata Vijeća, uključujući prijedloge predsjedništva Vijeća; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja odluku Vijeća EU-a, nakon što je Europski ombudsman otvorio predmet 1011/2015/TN, da Uredbu (EZ) br. 1049/2001 primijeni na dokumente u posjedu njegova Glavnog tajništva u vezi sa zadaćama potpore raznim međuvladinim tijelima i subjektima, kao što su mišljenja povjerenstva u predmetu, o prikladnosti kandidata za obnašanje dužnosti suca i nezavisnog odvjetnika Suda i Općeg suda EU-a; pozdravlja mišljenje Europskog ombudsmana da treba postojati veća otvorenost u pogledu pitanja kako postići pravilnu ravnotežu između potrebe za zaštitom osobnih podataka osoba koje se ocjenjuju za visoku javnu dužnost i potrebe da se osigura maksimalna transparentnost u pogledu postupka imenovanja na visoku javnu dužnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog opetovane prakse Komisije da Parlamentu pruža tek vrlo ograničene količine informacija o provedbi zakonodavstva EU-a; traži od institucija da poštuju načelo lojalne suradnje i proaktivno objavljuju te informacije; izražava žaljenje što je Komisija odbila objaviti statističke podatke o učinkovitosti politika EU-a, čime se ometa javni nadzor nad politikama koje imaju znatan učinak na temeljna prava; poziva Komisiju da bude proaktivnija u objavljivanu tih statističkih podataka kako bi dokazala da su politike nužne i razmjerne za postizanje njihova cilja; poziva Komisiju da bude transparentna u pogledu ugovora s trećim stranama; poziva Komisiju da bude proaktivnija u objavljivanju što više informacija o natječajnim postupcima u odnosu na aktualnu praksu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe važnost mjera koje se poduzimaju za povećanje transparentnosti odluka donesenih u postupcima zbog povrede prava; posebno traži da dokumenti koje Komisija šalje državama članicama u okviru tih postupaka i odgovori na njih budu dostupni javnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da su međunarodni sporazumi pravno obvezujući i da utječu na zakonodavstvo EU-a te naglašava da pregovori trebaju biti transparentni tijekom cijelog procesa; podsjeća da se u skladu s člankom 218. UFEU-a Parlament odmah i u potpunosti izvješćuje o svim fazama pregovora dok oni traju; poziva Komisiju da poveća napore i osigura potpunu usklađenost s člankom 218. UFEU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | duboko žali zbog činjenice da Komisija i Vijeće ustraju u održavanju sastanaka zatvorenih za javnost bez odgovarajućeg obrazloženja; smatra da bi se zahtjevi za sastanke zatvorene za javnost trebali propisno ocjenjivati; traži donošenje jasnih kriterija i pravila kojima se uređuju zahtjevi za sjednice zatvorene za javnost u institucijama EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je transparentnost zakonodavnog postupka od ključne važnosti za građane te da je važan način da se osigura njihovo aktivno sudjelovanje u zakonodavnom postupku; pozdravlja Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva iz 2016. i u njemu preuzetu obvezu triju institucija da zajamče transparentnost zakonodavnih postupaka na temelju relevantnog zakonodavstva i sudske prakse, uključujući primjereno vođenje trostranih pregovora; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apelira na institucije da nastave s raspravama o napretku u uspostavi posebne zajedničke baze podataka o trenutačnom stanju zakonodavnih predmeta (Zajednička zakonodavna baza podataka) koja že biti prilagođena korisnicima, kako je dogovoreno u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva radi jamčenja veće transparentnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja već pokrenute inicijative koje se bave javnim zahtjevima za veću transparentnost, kao što je Međuinstitucijski registar delegiranih akata pokrenut u prosincu 2017. kao zajednički alat Parlamenta, Komisije i Vijeća koji omogućuje pristup cijelom životnom ciklusu delegiranih akata; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da bi trebalo dodatno povećati transparentnost postupaka komitologije i dostupnost registra komitologije te izmijeniti njegov sadržaj kako bi se osigurala veća transparentnost u procesu donošenja odluka; naglašava da bi poboljšanje funkcija pretraživanja registra kako bi se omogućila pretraživanja prema području politike trebalo biti ključna sastavnica tog postupka; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja donošenje novog kodeksa ponašanja za članove Komisije koji je stupio na snagu u veljači 2018. i kojim se transparentnost povećava ponajprije u vezi sa sastancima između povjerenika i predstavnika interesnih skupina, kao i u pogledu troškova poslovnih putovanja pojedinačnih povjerenika; žali zbog činjenice da Vijeće još nije usvojilo kodeks ponašanja za svoje članove te apelira na Vijeće da ga usvoji bez daljnje odgode; ustraje u tome da Vijeće mora biti odgovorno i transparentno kao što su i druge institucije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na svoj izmijenjeni Poslovnik prema kojem se zastupnici pozivaju da usvoje sustavnu praksu sastajanja isključivo s predstavnicima interesnih skupina koji su registrirani u registru transparentnosti; ujedno podsjeća da se zastupnici pozivaju da na internetu objavljuju sve planirane sastanke s predstavnicima interesnih skupina koji su obuhvaćeni područjem primjene registra transparentnosti, dok su izvjestitelji, izvjestitelji u sjeni i predsjednici odbora obvezni za svako izvješće objaviti sve planirane sastanke s predstavnicima interesnih skupina koji su obuhvaćeni područjem primjene registra transparentnosti; no u tom kontekstu ističe da se izabrani predstavnici mogu slobodno sastajati sa svima koje smatraju relevantnima i važnima za svoj politički rad, bez ograničenja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da trenutačni način za dobivanje informacija o uzorcima glasovanja zastupnika u Europskom parlamentu preko datoteka u PDF-u koje obuhvaćaju stotine glasova na internetskoj stranici Parlamenta nije prilagođen korisnicima i ne doprinosi transparentnosti EU-a; poziva na uspostavu sustava prilagođenog korisnicima u kojem bi se za svako poimenično glasovanje istodobno vidjeli tekst o kojem se glasuje i rezultati glasovanja nakon filtriranja po klubu zastupnika i po zastupniku; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja činjenicu da su pregovori o prijedlogu Komisije o međuinstitucijskom sporazumu o obveznom registru transparentnosti (COM(2016)0627) konačno zaključeni te potiče tri institucije da ga brzo provedu; ističe da je radi održavanja visoke razine povjerenja građana u europske institucije potrebna veća transparentnost u pogledu sastanaka koji se organiziraju u institucijama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | također potiče članove nacionalnih vlada i parlamenata da teže većoj transparentnosti u pogledu svojih sastanaka s predstavnicima interesnih skupina jer su pri donošenju odluka o pitanjima EU-a oni dio zakonodavnog tijela EU-a u širem smislu; |
| --- | --- |

17.

Pristup dokumentima

| 18. | podsjeća da je pravo javnog pristupa dokumentima institucija temeljno pravo zaštićeno Ugovorima i Poveljom te je neraskidivo povezano s demokratskom prirodom institucija; naglašava da je što šire ostvarivanje toga prava u najranijoj fazi presudno jer se time jamči demokratski nadzor nad radom i aktivnostima institucija EU-a; podsjeća da je povjerenje građana u političke institucije ključan temeljni element predstavničkih demokracija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća na svoje pozive iz prethodnih rezolucija o javnom pristupu dokumentima; žali zbog činjenice da nije bilo pravog daljnjeg djelovanja Komisije i Vijeća u odnosu na nekoliko prijedloga Parlamenta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001, transparentnost i potpuni pristup dokumentima u posjedu institucija moraju biti pravilo te da se, kako je već utvrđeno ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije, iznimke iz tog pravila trebaju strogo tumačiti, uzimajući u obzir prevladavajući javni interes za njihovo objavljivanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja da je važno da dokumenti nemaju previsok stupanj tajnosti jer bi to moglo štetiti javnom nadzoru; žali zbog činjenice da službeni dokumenti često imaju previsok stupanj tajnosti; ponavlja svoje stajalište da bi trebalo utvrditi jasna i jedinstvena pravila za stavljanje i skidanje oznake tajnosti s dokumenata; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prima na znanje činjenicu da se Komisija suočava s najvećim brojem početnih zahtjeva (6912 tijekom 2018.) koji uključuju specificirane dokumente, a slijede je Vijeće (2474 tijekom 2018.) i Parlament (498 tijekom 2018.); uviđa ukupnu stopu pozitivnih odgovora (2018. Komisija ih je dala 80 %, Vijeće 72,2 %, a Parlament 96 %); |
| --- | --- |

22.

| 23. | sa zanimanjem prima na znanje da se glavni razlozi za odbijanje temelje na potrebi da se zaštiti proces odlučivanja institucija, privatnost i integritet pojedinaca te komercijalni interesi određene fizičke ili pravne osobe; nadalje napominje da je za Parlament i zaštita pravnog savjeta važna osnova za odbijanje u predmetima u kojima su zatraženi uglavnom dokumenti Predsjedništva, dok su za Komisiju relevantni razlozi za odbijanje pristupa dokumentima bili i provođenje inspekcija, istraga i revizija te javna sigurnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja odluku Suda Europske unije u predmetu C-213/15 P (Komisija protiv Patricka Breyera) u kojoj je Sud potvrdio presudu Općeg suda, u kojoj je utvrđeno da Komisija ne smije uskratiti pristup pisanim podnescima neke države članice kojima raspolaže samo zato što je riječ o dokumentu koji se odnose na sudske postupke; napominje da Sud smatra da se svaka odluka o takvom zahtjevu za pristup dokumentima mora donijeti na temelju Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i da dokumenti povezani sa sudskim aktivnostima Suda Europske unije načelno nisu izvan područja primjene te Uredbe ako su u posjedu institucija EU-a navedenih u Uredbi, kao što je Komisija u ovom konkretnom slučaju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podržava poziv civilnog društva (9) za reformu javnih saslušanja Suda Europske unije kako bi se ona prenosila uživo, kao što je to već slučaj kod nekih nacionalnih i međunarodnih sudova, na primjer pri francuskom Ustavnom vijeću i Europskom sudu za ljudska prava; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća na pozive koje je uputio Komisiji i Vijeću u svojoj Rezoluciji od 28. travnja 2016. o javnom pristupu dokumentima za 2014. i 2015.; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da je revizija Uredbe (EZ) br. 1049/2001 blokirana od 2012. i sa žaljenjem prima na znanje namjeru Komisije da povuče taj prijedlog; apelira na sve uključene strane da nastave s tim procesom i s radom na izmjenama kako bi se odredbe te Uredbe prilagodile Ugovoru iz Lisabona te da zajamče da se područje primjene proširi na sve institucije, tijela i agencije EU-a, uz krajnji cilj da se građanima EU-a omogući širi i bolji pristup dokumentima EU-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da se nakon stupanja na snagu UEU-a i UFEU-a pravo na pristup dokumentima odnosi na sve institucije, tijela i agencije EU-a, kako stoji u članku 15. stavku 3. UFEU-a; smatra da bi Uredbu (EZ) br. 1049/2001 trebalo izmijeniti i modernizirati kako bi bila u skladu s Ugovorima, kako bi se reagiralo na zbivanja u tom području i s obzirom na relevantnu sudsku praksu Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava; stoga apelira na sve tri institucije da konstruktivno rade kako bi se postiglo donošenje izmijenjene Uredbe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da je jamčenje mogućnosti građanima da podrobno razumiju, prate i sudjeluju u zakonodavnom postupku pravni zahtjev utvrđen Ugovorima i osnovni zahtjev demokratskog nadzora i demokracije u cjelini; smatra da se u slučajevima kada se u okviru trijaloga sastavljaju dokumenti poput dnevnih redova, sažetaka ishoda, zapisnika i općih stavova Vijeća, ako su dostupni i u formatu u kojem su dostupni, ti dokumenti odnose na zakonodavne postupke i da se s njima u načelu ne smije postupati drugačije nego s ostalim zakonodavnim dokumentima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe važnost transparentnosti i javnog pristupa dokumentima; naglašava da je visoka razina transparentnosti u zakonodavnom postupku ključna kako bi građani, mediji, civilno društvo i dionici mogli pozivati na odgovornost svoje izabrane dužnosnike i vlade; potvrđuje vrijednu ulogu Ombudsmana u povezivanju i posredničkom djelovanju između institucija EU-a i građana te ističe rad Ombudsmana u nastojanju da zakonodavni postupak EU-a bude odgovorniji prema javnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća da bi prema mišljenju Ombudsmana ograničenja pristupa dokumentima, posebno zakonodavnim dokumentima, trebala biti iznimka i ograničena na ono što je apsolutno nužno; pozdravlja ubrzani postupak Ombudsmana za pristup dokumentima, ali žali zbog činjenice da njegove preporuke nisu pravno obvezujuće; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da se svaka odluka kojom se javnosti uskraćuje pristup dokumentima mora temeljiti na jasno i strogo definiranim pravnim izuzećima koja su popraćena argumentiranim i konkretnim obrazloženjem, što građanima omogućuje da razumiju uskraćivanje pristupa i efektivno upotrijebe dostupne pravne lijekove; sa zabrinutošću primjećuje da je trenutačno jedini pravni put kojim se građanima omogućuje osporavanje odbijanja zahtjeva za pristup dokumentima pokretanje sudskog postupka pred Sudom Europske unije, što podrazumijeva dugotrajne postupke, rizik od visokih troškova i neizvjestan ishod, te čime se građani nerazumno opterećuju u osporavanju odluka i tako odvraćaju od tog postupka; |
| --- | --- |

32.

| 33. | u tom kontekstu poziva institucije, tijela i agencije EU-a na usvajanje bržih, manje zamršenih i pristupačnijih postupaka za rješavanje pritužbi na uskraćivanje pristupa; smatra da bi se proaktivnijim pristupom doprinijelo osiguranju efektivne transparentnosti i izbjegavanju nepotrebnih pravnih sporova koji mogu dovesti do neželjenih troškova i opterećenja i za građane i za institucije; smatra da građane ne bi trebalo sprečavati u osporavanju odluka zbog nedostatka sredstava; podsjeća na mogućnost podnošenja zahtjeva za pravnu pomoć kako stoji u Povelji; poziva institucije EU-a da se suzdrže od traženja od suprotne strane da snosi troškove sudskih postupaka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | u tom kontekstu podsjeća na odluke Europskog ombudsmana od 19. prosinca 2017. u predmetu 682/2014/JF da je zahtjev Komisije da sve osobe koje zatraže javni pristup dokumentima moraju navesti svoju poštansku adresu za slanje pošiljke u papirnatom obliku nepravilnost u postupanju, ističući da insistiranje na novim zahtjevima i postupovnim formalnostima, kad su nepotrebni i ne služe nikakvoj očito korisnoj svrsi, upućuje na nedostatak poštovanja temeljnih prava građana; |
| --- | --- |

34.

| 35. | silno žali zbog činjenice da Vijeće proaktivno ne objavljuje većinu dokumenata povezanih sa zakonodavnim predmetima, čime se građanima onemogućuje da znaju koji dokumenti doista postoje i čime se uskraćuje njihovo pravo da zatraže pristup dokumentima; žali zbog činjenice da su dostupne informacije o zakonodavnim dokumentima u Vijeću navedene u registru koji je nepotpun i nije prilagođen korisnicima; poziva Vijeće da prikaže dokumente koji se odnose na zakonodavne predmete u javnom registru prilagođenome korisnicima, čime bi se u potpunosti odrazio interes javnosti za transparentnost i omogućio legitiman nadzor ne samo građana nego i nacionalnih parlamenata; |
| --- | --- |

35.

| 36. | apelira na Vijeće da svoje metode rada uskladi sa standardima parlamentarne i participativne demokracije, kako je propisano u Ugovorima te ponavlja da Vijeće mora biti jednako odgovorno i transparentno kao što su i druge institucije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | potpuno podupire preporuke Europskog ombudsmana Vijeću nakon strateške istrage, i to: (a) da sustavno evidentira stajališta koja države članice iznose u raspravama s pripremnim tijelima, (b) da osmisli jasne i javno dostupne kriterije za označivanje dokumenata oznakom „LIMITE” i (c) da sustavno preispituje status dokumenata s oznakom „LIMITE” prije konačnog donošenja određenoga zakonodavnog akta i da se to preispitivanje provede prije neformalnih pregovora u okviru trijaloga, jer Vijeće do tog trenutka već donese početno stajalište; apelira na Vijeće da primijeni sve mjere potrebne za što skoriju provedbu preporuka Ombudsmana kako bi se zajamčila transparentnost zakonodavnih rasprava u njegovim pripremnim tijelima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da je aktualno raširena i proizvoljna praksa Vijeća prema kojoj većinu pripremnih dokumenata u tekućim zakonodavnim postupcima označuje oznakom „LIMITE” ograničenje prava građana na najširi mogući javni pristup zakonodavnim dokumentima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prima na znanje činjenicu da je u Parlamentu zabilježeno znatno povećanje broja zahtjeva za javni pristup dokumentima s više stupaca o kojima se raspravljalo na sastancima u okviru trijaloga nakon presude Općeg suda u predmetu De Capitani (10) te sa zadovoljstvom primjećuje da je nakon presude Parlament objavio sve dokumente s više stupaca kojima je zatražen pristup u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001; pozdravlja tu činjenicu s obzirom na to da otvorenost zakonodavnog postupka doprinosi pripisivanju veće legitimnosti institucijama u očima građana EU-a; ističe da je opći zahtjev za omogućavanje pristupa dokumentima najprikladniji instrument da sve institucije EU-a odgovore na golem porast broja zahtjeva za dokumente; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da se u presudi Suda u predmetu De Capitani iz ožujka 2018. navodi da stajališta institucija sadržana u dokumentima s „četiri stupca” nisu obuhvaćena općom pretpostavkom neotkrivanja; napominje da osjetljiva priroda predmeta dokumenata u okviru trijaloga nije sama po sebi shvaćena kao dovoljan razlog za uskraćivanje pristupa javnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podsjeća da se zaključci Općeg suda odnose na sve institucije EU-a i da Sud jasno navodi da, ako je dokument koji potječe iz institucije EU-a obuhvaćen izuzećem iz prava na javni pristup, institucija mora jasno procijeniti i objasniti zašto bi pristup tom dokumentu mogao konkretno i stvarno ugroziti interes zaštićen tim izuzećem, a posebno zašto bi potpuni pristup predmetnim dokumentima ugrozio, konkretno i stvarno, proces odlučivanja, čime se zahtijeva da taj rizik mora biti razumno predvidljiv, a ne samo hipotetski; naglašava da se svako odbijanje pristupa dokumentima mora potpuno obrazložiti u svakom konkretnom slučaju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja činjenicu da se u predmetu ClientEarth protiv Komisije u velikoj mjeri pojašnjava opseg pojma „zakonodavnih dokumenata” i da je Sud Europske unije utvrdio da se dokumenti sastavljeni u kontekstu procjene učinka smatraju zakonodavnim dokumentima te se stoga ne mogu općom pretpostavkom zaštititi od javnog objavljivanja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | žali zbog činjenice da je pristup savjetima pravnih službi Vijeća, Komisije i Parlamenta ograničen te da savjetovanje s Pravnom službom Parlamenta često nije dostupno čak ni članovima drugih odbora; traži od institucija da zajamče transparentnost; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prima na znanje istrage koje je 2020. pokrenuo Europski ombudsman o praksama agencije Frontex kad je riječ o njezinoj obvezi u skladu s propisima EU-a u pogledu javnog pristupa dokumentima; potiče tu agenciju da poduzme daljnje mjere u vezi s nalazima europske ombudsmanice i da provede njezine preporuke o ažuriranju registra dokumenata i objavljivanju broja dokumenata osjetljive prirode koje posjeduje, a koji nisu uključeni u njezin registar dokumenata (11); |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe važnu ulogu zviždača u otkrivanju slučajeva nepravilnog upravljanja te podupire mjere za poboljšanje zaštite zviždača od odmazde; poziva sve institucije da procijene i prema potrebi preispitaju svoje interne postupke za prijavljivanje nepravilnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | apelira na Komisiju da osigura javni pristup svim sporazumima o prethodnoj kupnji, u njihovu punom obliku, između EU-a i privatnih poduzeća u području zdravstva, posebno pri naručivanju cjepiva; |
| --- | --- |

46.

Zaključci

| 47. | ističe da bi potreba za transparentnošću trebala biti u pravilnoj ravnoteži s potrebom za zaštitom osobnih podataka i po potrebi omogućavanjem donošenja odluka uz određeni stupanj povjerljivosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | izričito naglašava da se sve iznimke od javnog pristupa dokumentima ili informacijama EU-a moraju analizirati od slučaja do slučaja, uzimajući u obzir da je pristup takvim dokumentima pravilo, dok su iznimke od pravila pitanja koja se moraju strogo tumačiti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | od svih institucija, tijela, ureda i agencija traži da osmisle zajednički odnos prema pristupu dokumentaciji, uključujući postupke za trijaloške materijale, te da neprestano ispituju i razvijaju nove metode i mjere za postizanje najveće moguće transparentnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | traži od institucija da zajamče transparentnost zakonodavnih postupaka na temelju relevantnog zakonodavstva, sudske prakse i preporuka Europskog ombudsmana; |
| --- | --- |

50.

| 51. | traži od svih institucija da poboljšaju komunikaciju tijekom cijelog zakonodavnog ciklusa i da proaktivno dijele više svojih dokumenata povezanih sa zakonodavnim postupkom na najjednostavniji i najpristupačniji način što više prilagođen korisnicima njihovim preko svojih internetskih stranica i svih drugih komunikacijskih sredstava; ističe da je potrebna veća transparentnost u vezi s donošenjem odluka u postupcima zbog povrede prava; traži od institucija da pojačaju svoje napore oko uspostave posebne zajedničke baze podataka prilagođene korisnicima o trenutačnom stanju zakonodavnih predmeta na kojima je rad u tijeku, kako je dogovoreno u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva, i tako omoguće transparentnost u raznim fazama zakonodavnog procesa te građanima pruže jasnije razumijevanje zakonodavnih postupaka EU-a; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podsjeća da se u skladu s člankom 3. UEU-a i Poveljom mora poštovati bogata jezična raznolikost Unije; traži od institucija Europske unije da učine sve što je u njihovoj moći kako bi omogućile pristup dokumentima na svim službenim jezicima Europske unije; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da otvorena demokratska društva ovise o sposobnosti građana da pristupe raznim izvorima provjerljivih informacija kako bi mogli oblikovati stajalište o raznim pitanjima; ističe da pristup informacijama povećava odgovornost u donošenju odluka te je ključan za funkcioniranje demokratskih društava; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica, Europskom ombudsmanu, drugim tijelima, uredima i agencijama Unije i Vijeću Europe. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

(2)  SL C 378, 9.11.2017., str. 27.

(3)  SL C 66, 21.2.2018., str. 23.

(4)  SL C 337, 20.9.2018., str. 120.

(5)  SL C 411, 27.11.2020., str. 149.

(6)  SL L 264, 25.9.2006., str. 13.

(7)  SL C 356, 4.10.2018., str. 77.

(8)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/recommendation/en/89518

(9)  https://thegoodlobby.eu/campaigns/openletter-to-the-president-of-the-court-ofjustice-of-the-european-union-asking-foreu-courts-to-live-stream-their-publichearings

(10)  Presuda Općeg suda od 22. ožujka 2018., Emilio de Capitani protiv Europskog parlamenta, T-540/15, ECLI:EU:T:2018:167.

(11)  https://www.ombudsman.europa.eu/hr/solution/en/137293

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/62

---

P9_TA(2021)0044

Smanjenje nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvu unatoč zaposlenju

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvu unatoč zaposlenju (2019/2188(INI))

(2021/C 465/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir cilj kohezijske politike uspostavljen na temelju članka 3. UEU-a, posebno socijalnu uzlaznu konvergenciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir cilj kohezijske politike uspostavljen na temelju članka 3. UEU-a, posebno socijalnu uzlaznu konvergenciju,

| — | uzimajući u obzir horizontalnu socijalnu klauzulu sadržanu u članku 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir horizontalnu socijalnu klauzulu sadržanu u članku 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir socijalnu politiku u skladu s člankom 151. i daljnjim člancima UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir socijalnu politiku u skladu s člankom 151. i daljnjim člancima UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda iz članka 6. UEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima i Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda iz članka 6. UEU-a,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno načela 5. i 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno načela 5. i 6.,

| — | uzimajući u obzir ciljeve UN-a u pogledu održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve UN-a u pogledu održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir konvencije i preporuke Međunarodne organizacije rada (ILO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije i preporuke Međunarodne organizacije rada (ILO),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) i njezino stupanje na snagu u Europskoj uniji 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) i njezino stupanje na snagu u Europskoj uniji 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (3),

| — | uzimajući u obzir političke smjernice Ursule von der Leyen, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političke smjernice Ursule von der Leyen,

| — | uzimajući u obzir prilagođeni program rada Komisije za 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prilagođeni program rada Komisije za 2020.,

| — | uzimajući u obzir cilj u pogledu siromaštva i socijalne isključenosti utvrđen Strategijom Europa 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir cilj u pogledu siromaštva i socijalne isključenosti utvrđen Strategijom Europa 2020.,

| — | uzimajući u obzir Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. listopada 2008. o promicanju socijalne uključenosti i suzbijanju siromaštva, uključujući siromaštvo djece, u EU-u (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. listopada 2008. o promicanju socijalne uključenosti i suzbijanju siromaštva, uključujući siromaštvo djece, u EU-u (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2010. o ulozi minimalnog dohotka u borbi protiv siromaštva i promicanju uključivog društva u Europi (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2010. o ulozi minimalnog dohotka u borbi protiv siromaštva i promicanju uključivog društva u Europi (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o učinkovitim inspekcijama rada kao strategiji za poboljšanje radnih uvjeta u Europi (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o učinkovitim inspekcijama rada kao strategiji za poboljšanje radnih uvjeta u Europi (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (10),

| — | uzimajući u obzir indeks ravnopravnosti spolova Europskog instituta za ravnopravnost spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir indeks ravnopravnosti spolova Europskog instituta za ravnopravnost spolova,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2017. o politikama minimalnog dohotka kao sredstvu za suzbijanje siromaštva (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2017. o politikama minimalnog dohotka kao sredstvu za suzbijanje siromaštva (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o uvjetima rada i nesigurnosti radnih mjesta (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o uvjetima rada i nesigurnosti radnih mjesta (13),

| — | uzimajući u obzir globalni indeks prava Međunarodne konfederacije sindikata (ITUC) (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalni indeks prava Međunarodne konfederacije sindikata (ITUC) (14),

| — | uzimajući u obzir izvješća Europske mreže protiv siromaštva i relevantnih izvješća Europskog foruma osoba s invaliditetom i Europske mreže lokalnih organizacija Roma (ERGO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Europske mreže protiv siromaštva i relevantnih izvješća Europskog foruma osoba s invaliditetom i Europske mreže lokalnih organizacija Roma (ERGO),

| — | uzimajući u obzir ciljeve utvrđene europskim zelenim planom u pogledu postizanja pravedne i poštene tranzicije pružanjem pristupa programima za prekvalifikaciju i mogućnostima zapošljavanja u novim gospodarskim sektorima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve utvrđene europskim zelenim planom u pogledu postizanja pravedne i poštene tranzicije pružanjem pristupa programima za prekvalifikaciju i mogućnostima zapošljavanja u novim gospodarskim sektorima,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenu „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenu „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” (COM(2020)0014),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za prava žena i jednakost spolova i Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za prava žena i jednakost spolova i Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0006/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0006/2021),

Porast nejednakosti i siromaštva

| A. | budući da je socijalni model Unije jedna od njezinih prednosti; budući da tehnološki razvoj i globalni trendovi porasta nejednakosti uvjetuju ponovnu procjenu tog socijalnog modela i njegovu prilagodbu našem suvremenom, užurbanom, složenom i nepredvidljivom globalnom okruženju; |
| --- | --- |

A.

budući da je socijalni model Unije jedna od njezinih prednosti; budući da tehnološki razvoj i globalni trendovi porasta nejednakosti uvjetuju ponovnu procjenu tog socijalnog modela i njegovu prilagodbu našem suvremenom, užurbanom, složenom i nepredvidljivom globalnom okruženju;

| B. | budući da su, prema definiciji Eurostata, pojedinci izloženi riziku siromaštva unatoč zaposlenju ako rade više od polovice godine i njihov je godišnji odgovarajući raspoloživi dohodak niži od 60 % srednje vrijednosti nacionalnog dohotka kućanstava (nakon socijalnih transfera); budući da najnoviji brojčani podaci Eurostata pokazuju da je 9,4 % europskih radnika u 2018. bilo izloženo riziku siromaštva (15); |
| --- | --- |

B.

budući da su, prema definiciji Eurostata, pojedinci izloženi riziku siromaštva unatoč zaposlenju ako rade više od polovice godine i njihov je godišnji odgovarajući raspoloživi dohodak niži od 60 % srednje vrijednosti nacionalnog dohotka kućanstava (nakon socijalnih transfera); budući da najnoviji brojčani podaci Eurostata pokazuju da je 9,4 % europskih radnika u 2018. bilo izloženo riziku siromaštva (15);

| C. | budući da nejednakost postoji unutar država članica i među njima te da se među tim razinama znatno razlikuje; budući da je jaz u razini neto bogatstva između postotka s najvećim bogatstvom i svih ostalih sve veći; budući da je u 2017. neto imovina po kućanstvu u zemljama Euroskupine u gornjih 20 % kućanstava relativno naglo porasla (16), dok je u donjih 20 % opala, pri čemu su neto dugovanja najsiromašnijih 20 % kućanstava iznosila prosječno 4 500 EUR, a neto imovina najbogatijih 10 % iznosila je prosječno 1 189 700 EUR (17); |
| --- | --- |

C.

budući da nejednakost postoji unutar država članica i među njima te da se među tim razinama znatno razlikuje; budući da je jaz u razini neto bogatstva između postotka s najvećim bogatstvom i svih ostalih sve veći; budući da je u 2017. neto imovina po kućanstvu u zemljama Euroskupine u gornjih 20 % kućanstava relativno naglo porasla (16), dok je u donjih 20 % opala, pri čemu su neto dugovanja najsiromašnijih 20 % kućanstava iznosila prosječno 4 500 EUR, a neto imovina najbogatijih 10 % iznosila je prosječno 1 189 700 EUR (17);

| D. | budući da su čimbenici koji pridonose siromaštvu i povećanju nejednakosti neto bogatstva složeni i međusobno povezani te prvenstveno obuhvaćaju nejednakost plaća, rodnu nejednakost, nedostatak cjenovno pristupačnog stanovanja, diskriminaciju, niske razine obrazovanja, tehnološke promjene u svijetu rada i strukturne promjene na tržištu rada; budući da se povećanjem produktivnosti bez odgovarajućih povećanja plaća pogoršavaju i gospodarske nejednakosti unutar država članica i među njima; |
| --- | --- |

D.

budući da su čimbenici koji pridonose siromaštvu i povećanju nejednakosti neto bogatstva složeni i međusobno povezani te prvenstveno obuhvaćaju nejednakost plaća, rodnu nejednakost, nedostatak cjenovno pristupačnog stanovanja, diskriminaciju, niske razine obrazovanja, tehnološke promjene u svijetu rada i strukturne promjene na tržištu rada; budući da se povećanjem produktivnosti bez odgovarajućih povećanja plaća pogoršavaju i gospodarske nejednakosti unutar država članica i među njima;

| E. | budući da rizik od ubrzavanja pojave isključenosti na temelju dohotka među radnicima ima specifičan utjecaj, kako na niskokvalificirane radnike tako i na diplomante (uključujući sveučilišne diplomante) koji ulaze na tržište rada; budući da će razlika u prihodima između osoba s najvišim i najnižim dohotkom u trenutačnim okolnostima nastaviti rasti; |
| --- | --- |

E.

budući da rizik od ubrzavanja pojave isključenosti na temelju dohotka među radnicima ima specifičan utjecaj, kako na niskokvalificirane radnike tako i na diplomante (uključujući sveučilišne diplomante) koji ulaze na tržište rada; budući da će razlika u prihodima između osoba s najvišim i najnižim dohotkom u trenutačnim okolnostima nastaviti rasti;

| F. | budući da svaki šesti radnik u EU-u prima nisku plaću, točnije, plaću nižu od dvije trećine srednje vrijednosti nacionalne plaće, a taj je udio u neprestanom porastu; budući da se niske plaće u mnogim državama članicama nisu mijenjale jednako kao i ostale plaće, što je dovelo do pogoršanja dohodovne nejednakosti i siromaštva unatoč zaposlenju te se smanjila sposobnost osoba s niskim dohotkom da se uspješno nose s ekonomskim poteškoćama; |
| --- | --- |

F.

budući da svaki šesti radnik u EU-u prima nisku plaću, točnije, plaću nižu od dvije trećine srednje vrijednosti nacionalne plaće, a taj je udio u neprestanom porastu; budući da se niske plaće u mnogim državama članicama nisu mijenjale jednako kao i ostale plaće, što je dovelo do pogoršanja dohodovne nejednakosti i siromaštva unatoč zaposlenju te se smanjila sposobnost osoba s niskim dohotkom da se uspješno nose s ekonomskim poteškoćama;

| G. | budući da je pogoršanjem stanja na tržištu rada tijekom prethodne krize došlo do dramatičnog porasta broja radnika koji nesvojevoljno rade u nepunom radnom vremenu, a ta je skupina najvjerojatnije zaposlena u uslužnim djelatnostima osnovne ili niže razine i sektorima u kojima je izloženost riziku od siromaštva unatoč zaposlenju vrlo velika; |
| --- | --- |

G.

budući da je pogoršanjem stanja na tržištu rada tijekom prethodne krize došlo do dramatičnog porasta broja radnika koji nesvojevoljno rade u nepunom radnom vremenu, a ta je skupina najvjerojatnije zaposlena u uslužnim djelatnostima osnovne ili niže razine i sektorima u kojima je izloženost riziku od siromaštva unatoč zaposlenju vrlo velika;

| H. | budući da su ravnopravnost žena i muškaraca te nediskriminacija temeljne vrijednosti Europske unije utvrđene Ugovorom o Europskoj uniji i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

H.

budući da su ravnopravnost žena i muškaraca te nediskriminacija temeljne vrijednosti Europske unije utvrđene Ugovorom o Europskoj uniji i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima;

| I. | budući da u EU-27 žene u prosjeku zarađuju 15 % manje od muškaraca (18), to jest, 9,38 % ako se podaci usklade prema različitim osnovama (19); budući da je tijekom desetljeća razlika u plaćama između žena i muškaraca dovela do razlike od 37 % u mirovinama na osnovi dohotka između žena i muškaraca, čime se stvara nejednaka razina ekonomske neovisnosti između žena i muškaraca starije dobi; |
| --- | --- |

I.

budući da u EU-27 žene u prosjeku zarađuju 15 % manje od muškaraca (18), to jest, 9,38 % ako se podaci usklade prema različitim osnovama (19); budući da je tijekom desetljeća razlika u plaćama između žena i muškaraca dovela do razlike od 37 % u mirovinama na osnovi dohotka između žena i muškaraca, čime se stvara nejednaka razina ekonomske neovisnosti između žena i muškaraca starije dobi;

| J. | budući da nejednaka raspodjela odgovornosti u pogledu skrbi u EU-u, pri čemu žene snose nesrazmjeran teret kao primarne skrbnice u obitelji, zajedno s ograničenim pristupom ustanovama za skrb o djeci i starijim osobama u nekim državama članicama, dovodi do razdoblja neprisutnosti na tržištu rada te time i razlika u plaćama i mirovinama između žena i muškaraca; budući da takva nejednaka raspodjela odgovornosti u pogledu skrbi te nejednaka plaća za poslove koje obično rade žene, kao i utjecaj stanki u karijeri na promaknuća i porast mirovina, predstavljaju čimbenike koji dovode do siromaštva žena; |
| --- | --- |

J.

budući da nejednaka raspodjela odgovornosti u pogledu skrbi u EU-u, pri čemu žene snose nesrazmjeran teret kao primarne skrbnice u obitelji, zajedno s ograničenim pristupom ustanovama za skrb o djeci i starijim osobama u nekim državama članicama, dovodi do razdoblja neprisutnosti na tržištu rada te time i razlika u plaćama i mirovinama između žena i muškaraca; budući da takva nejednaka raspodjela odgovornosti u pogledu skrbi te nejednaka plaća za poslove koje obično rade žene, kao i utjecaj stanki u karijeri na promaknuća i porast mirovina, predstavljaju čimbenike koji dovode do siromaštva žena;

| K. | budući da je u 2017. rizik od siromaštva i socijalne isključenosti iznosio 23,3 % u slučaju žena, dok je u slučaju muškaraca bio niži (21,6 %) (20); |
| --- | --- |

K.

budući da je u 2017. rizik od siromaštva i socijalne isključenosti iznosio 23,3 % u slučaju žena, dok je u slučaju muškaraca bio niži (21,6 %) (20);

| L. | budući da je razlika u plaćama između muškaraca i žena općenito niža u slučaju osoba koje prvi put ulaze na tržište rada (21); budući da je potrebno nastaviti promicati ravnopravne mogućnosti kako bi se dodatno smanjile nejednakosti između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

L.

budući da je razlika u plaćama između muškaraca i žena općenito niža u slučaju osoba koje prvi put ulaze na tržište rada (21); budući da je potrebno nastaviti promicati ravnopravne mogućnosti kako bi se dodatno smanjile nejednakosti između žena i muškaraca;

| M. | budući da je mnogo više žena zaposleno u uslužnom sektoru nego u industriji, pri čemu su žene uglavnom zaposlene u zdravstvenom i socijalnom sektoru, maloprodaji, proizvodnji, obrazovanju i poduzetništvu, te je sve više žena zaposleno na nepuno radno vrijeme i u povremenom radu; |
| --- | --- |

M.

budući da je mnogo više žena zaposleno u uslužnom sektoru nego u industriji, pri čemu su žene uglavnom zaposlene u zdravstvenom i socijalnom sektoru, maloprodaji, proizvodnji, obrazovanju i poduzetništvu, te je sve više žena zaposleno na nepuno radno vrijeme i u povremenom radu;

| N. | budući da je rodno osviještena politika važan instrument za integraciju rodne ravnopravnosti u sve politike, mjere i djelovanje EU-a, uključujući politike tržišta rada i socijalne politike za promicanje jednakih mogućnosti i borbu protiv svih oblika diskriminacije žena; |
| --- | --- |

N.

budući da je rodno osviještena politika važan instrument za integraciju rodne ravnopravnosti u sve politike, mjere i djelovanje EU-a, uključujući politike tržišta rada i socijalne politike za promicanje jednakih mogućnosti i borbu protiv svih oblika diskriminacije žena;

| O. | budući da europski stup socijalnih prava uključuje preporuke o rodnoj ravnopravnosti, jednakim mogućnostima i aktivnoj potpori zapošljavanju; |
| --- | --- |

O.

budući da europski stup socijalnih prava uključuje preporuke o rodnoj ravnopravnosti, jednakim mogućnostima i aktivnoj potpori zapošljavanju;

| P. | budući da je načelom 6. europskog stupa socijalnih prava utvrđeno da je potrebno spriječiti siromaštvo unatoč zaposlenju i osigurati minimalnu plaću kojom se mogu zadovoljiti potrebe radnika i njihovih obitelji u određenim nacionalnim gospodarskim i društvenim uvjetima, kao i pristup zapošljavanju i poticaje za traženje zaposlenja; budući da se načela u okviru europskog stupa socijalnih prava povezana s radnicima odnose na sve zaposlene osobe, neovisno o njihovu radnom statusu i načinu ili trajanju rada; |
| --- | --- |

P.

budući da je načelom 6. europskog stupa socijalnih prava utvrđeno da je potrebno spriječiti siromaštvo unatoč zaposlenju i osigurati minimalnu plaću kojom se mogu zadovoljiti potrebe radnika i njihovih obitelji u određenim nacionalnim gospodarskim i društvenim uvjetima, kao i pristup zapošljavanju i poticaje za traženje zaposlenja; budući da se načela u okviru europskog stupa socijalnih prava povezana s radnicima odnose na sve zaposlene osobe, neovisno o njihovu radnom statusu i načinu ili trajanju rada;

| Q. | budući da mladi teško pronalaze kvalitetna i stabilna radna mjesta na temelju ugovora na neodređeno vrijeme i često su dugotrajno nezaposleni; budući da mnoge države članice omogućuju poslodavcima da mladim zaposlenicima isplaćuju niže plaće, što predstavlja diskriminaciju mladih radnika; budući da se mladi često upuštaju u neplaćena stažiranja koja ne pružaju izglede za buduće zaposlenje; |
| --- | --- |

Q.

budući da mladi teško pronalaze kvalitetna i stabilna radna mjesta na temelju ugovora na neodređeno vrijeme i često su dugotrajno nezaposleni; budući da mnoge države članice omogućuju poslodavcima da mladim zaposlenicima isplaćuju niže plaće, što predstavlja diskriminaciju mladih radnika; budući da se mladi često upuštaju u neplaćena stažiranja koja ne pružaju izglede za buduće zaposlenje;

| R. | budući da nesigurnost radnih mjesta na određene skupine utječe znatno više nego na druge, pri čemu su određene skupine, kao što su Romi, prekomjerno zastupljene u netipičnim, nestabilnim i slabo plaćenim područjima rada; budući da 80 % Roma i njihove djece živi od dohotka nižeg od odgovarajućeg nacionalnog praga rizika od siromaštva (22), bez obzira na to jesu li zaposleni ili ne; budući da su Romi teško pogođeni pandemijom i mjerama ograničenja kretanja (23); |
| --- | --- |

R.

budući da nesigurnost radnih mjesta na određene skupine utječe znatno više nego na druge, pri čemu su određene skupine, kao što su Romi, prekomjerno zastupljene u netipičnim, nestabilnim i slabo plaćenim područjima rada; budući da 80 % Roma i njihove djece živi od dohotka nižeg od odgovarajućeg nacionalnog praga rizika od siromaštva (22), bez obzira na to jesu li zaposleni ili ne; budući da su Romi teško pogođeni pandemijom i mjerama ograničenja kretanja (23);

| S. | budući da je 95 milijuna ljudi (21,7 %) u EU-u izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, čime se ugrožava ekonomski opstanak, socijalno sudjelovanje i kvaliteta života (24) svake pete osobe u trećem po redu najjačem gospodarskom području na svijetu; budući da je 85,3 milijuna ljudi (16,9 %) u EU-u pogođeno siromaštvom ili socijalnom isključenosti nakon socijalnih transfera; |
| --- | --- |

S.

budući da je 95 milijuna ljudi (21,7 %) u EU-u izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, čime se ugrožava ekonomski opstanak, socijalno sudjelovanje i kvaliteta života (24) svake pete osobe u trećem po redu najjačem gospodarskom području na svijetu; budući da je 85,3 milijuna ljudi (16,9 %) u EU-u pogođeno siromaštvom ili socijalnom isključenosti nakon socijalnih transfera;

| T. | budući da statistički podaci EU-a u vezi sa siromaštvom upućuju na velike razlike u pogledu uspjeha u postizanju cilja smanjenja siromaštva i socijalne isključenosti među državama članicama; |
| --- | --- |

T.

budući da statistički podaci EU-a u vezi sa siromaštvom upućuju na velike razlike u pogledu uspjeha u postizanju cilja smanjenja siromaštva i socijalne isključenosti među državama članicama;

| U. | budući da je 8,2 milijuna osoba izvučeno iz kategorija izloženosti riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti u odnosu na osnovne vrijednosti iz 2008., što je uvelike uzrokovano poboljšanim uvjetima na tržištu rada te smanjenjem ozbiljne materijalne ugroženosti (25) i udjela osoba koje žive u kućanstvima s vrlo niskim intenzitetom rada (26) u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

U.

budući da je 8,2 milijuna osoba izvučeno iz kategorija izloženosti riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti u odnosu na osnovne vrijednosti iz 2008., što je uvelike uzrokovano poboljšanim uvjetima na tržištu rada te smanjenjem ozbiljne materijalne ugroženosti (25) i udjela osoba koje žive u kućanstvima s vrlo niskim intenzitetom rada (26) u nekim državama članicama;

| V. | budući da EU, usprkos značajnom poboljšanju situacije u nekim državama članicama, nije uspio ostvariti cilj utvrđen Strategijom Europa 2020. u pogledu smanjenja apsolutnog broja osoba izloženih riziku od siromaštva za 20 milijuna do 2020. u usporedbi s vrijednostima iz 2008.; |
| --- | --- |

V.

budući da EU, usprkos značajnom poboljšanju situacije u nekim državama članicama, nije uspio ostvariti cilj utvrđen Strategijom Europa 2020. u pogledu smanjenja apsolutnog broja osoba izloženih riziku od siromaštva za 20 milijuna do 2020. u usporedbi s vrijednostima iz 2008.;

| W. | budući da su određene kategorije radnika, kao što su sezonski ili neki prekogranični radnici, izložene posebno velikom riziku od siromaštva unatoč zaposlenju i socijalne isključenosti i često su zaposleni na temelju ugovora na određeno vrijeme uz slabu ili nepostojeću sigurnost radnih mjesta, zaštitu radničkih prava ili socijalnu zaštitu; |
| --- | --- |

W.

budući da su određene kategorije radnika, kao što su sezonski ili neki prekogranični radnici, izložene posebno velikom riziku od siromaštva unatoč zaposlenju i socijalne isključenosti i često su zaposleni na temelju ugovora na određeno vrijeme uz slabu ili nepostojeću sigurnost radnih mjesta, zaštitu radničkih prava ili socijalnu zaštitu;

| X. | budući da nesigurni uvjeti rada i života i siromaštva unatoč zaposlenju uzrokuju razne gospodarske i društvene posljedice, uključujući lošije subjektivne doživljavanje psihičkog stanja, probleme u pogledu smještaja i životnog prostora, loše odnose i osjećaje socijalne isključenosti (27); |
| --- | --- |

X.

budući da nesigurni uvjeti rada i života i siromaštva unatoč zaposlenju uzrokuju razne gospodarske i društvene posljedice, uključujući lošije subjektivne doživljavanje psihičkog stanja, probleme u pogledu smještaja i životnog prostora, loše odnose i osjećaje socijalne isključenosti (27);

| Y. | budući da su radnici pogođeni siromaštvom unatoč zaposlenju često zaposleni na radnim mjestima na kojima prevladavaju neprihvatljivi radni uvjeti kao što su rad bez sklapanja kolektivnog ugovora, kršenje propisa u pogledu radnih sati (28) te rizici za zdravlje i sigurnost na radnom mjestu; |
| --- | --- |

Y.

budući da su radnici pogođeni siromaštvom unatoč zaposlenju često zaposleni na radnim mjestima na kojima prevladavaju neprihvatljivi radni uvjeti kao što su rad bez sklapanja kolektivnog ugovora, kršenje propisa u pogledu radnih sati (28) te rizici za zdravlje i sigurnost na radnom mjestu;

| Z. | budući da je položaj takvih radnika na tržištu rada u razdobljima gospodarske recesije dodatno otežan; |
| --- | --- |

Z.

budući da je položaj takvih radnika na tržištu rada u razdobljima gospodarske recesije dodatno otežan;

| AA. | budući da su radnici zaposleni na nepuno radno vrijeme općenito izloženi većem riziku od siromaštva ako istovremeno postoje različiti rizični čimbenici, uključujući nisku plaću, nestabilna radna mjesta i slučajeve u kojima su jedini primatelji dohotka u kućanstvu u kojem postoje uzdržavani članovi (29); |
| --- | --- |

AA.

budući da su radnici zaposleni na nepuno radno vrijeme općenito izloženi većem riziku od siromaštva ako istovremeno postoje različiti rizični čimbenici, uključujući nisku plaću, nestabilna radna mjesta i slučajeve u kojima su jedini primatelji dohotka u kućanstvu u kojem postoje uzdržavani članovi (29);

| AB. | budući da je 2019. godine 5,8 % stanovništva unutar skupine EU-27 bilo ozbiljno materijalno ugroženo i budući da je krajnje siromaštvo prisutno u brojnim regijama i zajednicama; budući da će taj udio vjerojatno značajno porasti s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19, što taj problem čini još hitnijim; |
| --- | --- |

AB.

budući da je 2019. godine 5,8 % stanovništva unutar skupine EU-27 bilo ozbiljno materijalno ugroženo i budući da je krajnje siromaštvo prisutno u brojnim regijama i zajednicama; budući da će taj udio vjerojatno značajno porasti s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19, što taj problem čini još hitnijim;

| AC. | budući da je energetsko siromaštvo posebno raširen problem u Europi, pri čemu si 50 do 125 milijuna osoba ne može priuštiti odgovarajuća sredstva za postizanje ugodne topline u unutarnjim prostorima (30); budući da 11 % kućanstva u EU-u nema pristup internetu (31); |
| --- | --- |

AC.

budući da je energetsko siromaštvo posebno raširen problem u Europi, pri čemu si 50 do 125 milijuna osoba ne može priuštiti odgovarajuća sredstva za postizanje ugodne topline u unutarnjim prostorima (30); budući da 11 % kućanstva u EU-u nema pristup internetu (31);

| AD. | budući da se siromaštvo kućanstava (32) smanjuje (33) sporo: svako četvrto dijete mlađe od 18 godina izloženo je riziku siromaštva ili socijalne isključenosti te je time zatočeno u zatvorenom krugu unutar kojega se nepovoljni položaj prenosi s generacije na generaciju (34); budući da su samohrani roditelji (34,2 %) i obitelji s puno djece posebno pogođeni (35); budući da su obitelji s djecom ili drugim srodnicima s invaliditetom izloženi većem riziku od siromaštva; |
| --- | --- |

AD.

budući da se siromaštvo kućanstava (32) smanjuje (33) sporo: svako četvrto dijete mlađe od 18 godina izloženo je riziku siromaštva ili socijalne isključenosti te je time zatočeno u zatvorenom krugu unutar kojega se nepovoljni položaj prenosi s generacije na generaciju (34); budući da su samohrani roditelji (34,2 %) i obitelji s puno djece posebno pogođeni (35); budući da su obitelji s djecom ili drugim srodnicima s invaliditetom izloženi većem riziku od siromaštva;

| AE. | budući da su cijene najamnina u stalnom porastu u većini država članica; budući da stopa prekomjernih troškova stanovanja (36) u EU-u iznosi 9,6 %, što znači da osobe koje žive u tim kućanstvima troše 40 % ili više svojega odgovarajućeg raspoloživog dohotka na stanovanje (37); budući da u nekim državama članicama stopa prekomjernih troškova stanovanja iznosi čak 50 do 90 % (38); budući da se stanari kućanstava s niskim dohotkom u EU-u suočavaju s troškovima stanovanja srednje vrijednosti između 20 i 45 % iznosa svojih raspoloživih dohodaka; |
| --- | --- |

AE.

budući da su cijene najamnina u stalnom porastu u većini država članica; budući da stopa prekomjernih troškova stanovanja (36) u EU-u iznosi 9,6 %, što znači da osobe koje žive u tim kućanstvima troše 40 % ili više svojega odgovarajućeg raspoloživog dohotka na stanovanje (37); budući da u nekim državama članicama stopa prekomjernih troškova stanovanja iznosi čak 50 do 90 % (38); budući da se stanari kućanstava s niskim dohotkom u EU-u suočavaju s troškovima stanovanja srednje vrijednosti između 20 i 45 % iznosa svojih raspoloživih dohodaka;

| AF. | budući da su promjene cijena nekretnina jedan od glavnih elemenata koji pridonose nejednakosti neto bogatstva; budući da nedostatak cjenovno pristupačnog stanovanja postaje najveći izvor nejednakosti u mnogim državama članicama; |
| --- | --- |

AF.

budući da su promjene cijena nekretnina jedan od glavnih elemenata koji pridonose nejednakosti neto bogatstva; budući da nedostatak cjenovno pristupačnog stanovanja postaje najveći izvor nejednakosti u mnogim državama članicama;

| AG. | budući da je beskućništvo u porastu diljem Europe, pri čemu se procjenjuje da je 2019. godine 700 000 osoba živjelo u beskućništvu (39), što je 70 % više nego prije deset godina (40); |
| --- | --- |

AG.

budući da je beskućništvo u porastu diljem Europe, pri čemu se procjenjuje da je 2019. godine 700 000 osoba živjelo u beskućništvu (39), što je 70 % više nego prije deset godina (40);

| AH. | budući da je 2017. procijenjeni postotak mladih u dobi od 18 do 24 godine koji su izloženi riziku od siromaštva, usprkos zaposlenju, iznosio 11 % na razini Europske unije, a čak 28,2 % u Rumunjskoj (41); |
| --- | --- |

AH.

budući da je 2017. procijenjeni postotak mladih u dobi od 18 do 24 godine koji su izloženi riziku od siromaštva, usprkos zaposlenju, iznosio 11 % na razini Europske unije, a čak 28,2 % u Rumunjskoj (41);

| AI. | budući da je siromaštvo u starijoj dobi i dalje u porastu: postotak ljudi starijih od 65 godina koji su izloženi riziku od siromaštva iznosio je u prosjeku 16,1 % (EU-27); budući da će ovaj broj i dalje rasti zbog nesigurnih i netipičnih radnih odnosa koji su osobito prisutni u slučaju starijih osoba (42); |
| --- | --- |

AI.

budući da je siromaštvo u starijoj dobi i dalje u porastu: postotak ljudi starijih od 65 godina koji su izloženi riziku od siromaštva iznosio je u prosjeku 16,1 % (EU-27); budući da će ovaj broj i dalje rasti zbog nesigurnih i netipičnih radnih odnosa koji su osobito prisutni u slučaju starijih osoba (42);

| AJ. | budući da siromaštvo unatoč zaposlenju poništava osnovnu svrhu rada, koja se sastoji od pružanja pristojnog života zaposlenicima i njihovim obiteljima, tako da sprečava da postanu ekonomski neovisni; |
| --- | --- |

AJ.

budući da siromaštvo unatoč zaposlenju poništava osnovnu svrhu rada, koja se sastoji od pružanja pristojnog života zaposlenicima i njihovim obiteljima, tako da sprečava da postanu ekonomski neovisni;

| AK. | budući da se člankom 4. Europske socijalne povelje Vijeća Europe određuje da svi radnici imaju pravo na pravednu naknadu koja njima i njihovim obiteljima može omogućiti pristojan životni standard; |
| --- | --- |

AK.

budući da se člankom 4. Europske socijalne povelje Vijeća Europe određuje da svi radnici imaju pravo na pravednu naknadu koja njima i njihovim obiteljima može omogućiti pristojan životni standard;

Smanjenje pokrivenosti radnika kolektivnim ugovorima

| AL. | budući da je pokrivenost radnika kolektivnim ugovorima u zemljama OECD-a opala tijekom posljednja tri desetljeća u prosjeku s 46 % na 32 %; budući da u najmanje 14 država članica EU-a 50 % zaposlenika radi bez sklapanja kolektivnog ugovora; budući da je razina pokrivenosti radnika kolektivnim ugovorima u samo sedam država članica viša od 80 % (43); budući da se pad pokrivenosti najbrže odvijao u zemljama u kojima su provedene strukturne reforme koje su bile usmjerene na kolektivno pregovaranje (44); |
| --- | --- |

AL.

budući da je pokrivenost radnika kolektivnim ugovorima u zemljama OECD-a opala tijekom posljednja tri desetljeća u prosjeku s 46 % na 32 %; budući da u najmanje 14 država članica EU-a 50 % zaposlenika radi bez sklapanja kolektivnog ugovora; budući da je razina pokrivenosti radnika kolektivnim ugovorima u samo sedam država članica viša od 80 % (43); budući da se pad pokrivenosti najbrže odvijao u zemljama u kojima su provedene strukturne reforme koje su bile usmjerene na kolektivno pregovaranje (44);

| AM. | budući da dobro usklađeni sustavi kolektivnog pregovaranja dovode do dobrih rezultata na tržištu rada i budući da radnici koji sklope kolektivni ugovor obično imaju bolje uvjete rada i kvalitetnije radno okruženje od radnika koji ga nisu sklopili; |
| --- | --- |

AM.

budući da dobro usklađeni sustavi kolektivnog pregovaranja dovode do dobrih rezultata na tržištu rada i budući da radnici koji sklope kolektivni ugovor obično imaju bolje uvjete rada i kvalitetnije radno okruženje od radnika koji ga nisu sklopili;

| AN. | budući da je broj zemalja svijeta u kojima je radnicima uskraćeno pravo na osnivanje sindikata ili članstvo u njima porastao s 92 u 2018. na 107 u 2019. godini; budući da je do najvećeg porasta došlo u Europi; budući da 40 % europskih zemalja ne dopušta radnicima da se učlane u sindikate, 68 % ih je prekršilo pravo na štrajk, a 50 % ih je prekršilo pravo na kolektivno pregovaranje (45); |
| --- | --- |

AN.

budući da je broj zemalja svijeta u kojima je radnicima uskraćeno pravo na osnivanje sindikata ili članstvo u njima porastao s 92 u 2018. na 107 u 2019. godini; budući da je do najvećeg porasta došlo u Europi; budući da 40 % europskih zemalja ne dopušta radnicima da se učlane u sindikate, 68 % ih je prekršilo pravo na štrajk, a 50 % ih je prekršilo pravo na kolektivno pregovaranje (45);

| AO. | budući da je radnicima u ruralnim područjima teže ostvariti sindikalno zastupanje i pregovarati o lokalnim i sektorskim kolektivnim ugovorima, što ovisi i o sektoru; |
| --- | --- |

AO.

budući da je radnicima u ruralnim područjima teže ostvariti sindikalno zastupanje i pregovarati o lokalnim i sektorskim kolektivnim ugovorima, što ovisi i o sektoru;

| AP. | budući da je rast plaća u europodručju od 2000. do 2016. bio niži od rasta produktivnosti (46); budući da povećanja plaća nisu pratila povećanje dodane vrijednosti, čime se ukorijenila postojeća nejednakost; |
| --- | --- |

AP.

budući da je rast plaća u europodručju od 2000. do 2016. bio niži od rasta produktivnosti (46); budući da povećanja plaća nisu pratila povećanje dodane vrijednosti, čime se ukorijenila postojeća nejednakost;

| AQ. | budući da se kolektivnim pregovaranjem i sektorskim kolektivnim ugovorima osim razine plaća reguliraju i uvjeti rada kao što su radno vrijeme, plaćeni dopust, godišnji odmor i mogućnosti za usavršavanje; |
| --- | --- |

AQ.

budući da se kolektivnim pregovaranjem i sektorskim kolektivnim ugovorima osim razine plaća reguliraju i uvjeti rada kao što su radno vrijeme, plaćeni dopust, godišnji odmor i mogućnosti za usavršavanje;

| AR. | budući da snažni socijalni partneri i kolektivno pregovaranje mogu pozitivno utjecati na sveukupne razine plaća u Europi, uključujući minimalnu i srednju plaću; budući da se kolektivnim pregovaranjem osigurava da radnici izlože svoja stajališta i da ih se poštuje; budući da postoje dokazi o pozitivnom odnosu između angažmana radnika na radnom mjestu i rezultata i prihoda tih poduzeća (47); |
| --- | --- |

AR.

budući da snažni socijalni partneri i kolektivno pregovaranje mogu pozitivno utjecati na sveukupne razine plaća u Europi, uključujući minimalnu i srednju plaću; budući da se kolektivnim pregovaranjem osigurava da radnici izlože svoja stajališta i da ih se poštuje; budući da postoje dokazi o pozitivnom odnosu između angažmana radnika na radnom mjestu i rezultata i prihoda tih poduzeća (47);

Porast netipičnih i nesigurnih radnih odnosa

| AS. | budući da je u 2017. stopa zaposlenosti osoba s invaliditetom (50,6 %) bila značajno niža od ukupne stope zaposlenosti (74,8 %) (48); |
| --- | --- |

AS.

budući da je u 2017. stopa zaposlenosti osoba s invaliditetom (50,6 %) bila značajno niža od ukupne stope zaposlenosti (74,8 %) (48);

| AT. | budući da su, slijedom toga, osobe s invaliditetom izložene većem riziku od siromaštva unatoč zaposlenju (11 % naspram prosjeka EU-a od 9,1 %) (49); |
| --- | --- |

AT.

budući da su, slijedom toga, osobe s invaliditetom izložene većem riziku od siromaštva unatoč zaposlenju (11 % naspram prosjeka EU-a od 9,1 %) (49);

| AU. | budući da je samo 20,7 % žena s invaliditetom i 28,6 % muškaraca s invaliditetom zaposleno na puno radno vrijeme (50); |
| --- | --- |

AU.

budući da je samo 20,7 % žena s invaliditetom i 28,6 % muškaraca s invaliditetom zaposleno na puno radno vrijeme (50);

| AV. | budući da u nekim državama članicama osobe s invaliditetom prilikom stupanja u radni odnos često izgube svoja prava povezana s invaliditetom, što ih čini izloženijima riziku od siromaštva unatoč zaposlenju; |
| --- | --- |

AV.

budući da u nekim državama članicama osobe s invaliditetom prilikom stupanja u radni odnos često izgube svoja prava povezana s invaliditetom, što ih čini izloženijima riziku od siromaštva unatoč zaposlenju;

| AW. | budući da osobe s invaliditetom u nekim državama članicama nemaju u svim slučajevima status zaposlenika, radnička prava ili zajamčenu minimalnu plaću (51); |
| --- | --- |

AW.

budući da osobe s invaliditetom u nekim državama članicama nemaju u svim slučajevima status zaposlenika, radnička prava ili zajamčenu minimalnu plaću (51);

| AX. | budući da se ulazak osoba s invaliditetom na tržište rada pokazao još težim uslijed financijske krize (52); |
| --- | --- |

AX.

budući da se ulazak osoba s invaliditetom na tržište rada pokazao još težim uslijed financijske krize (52);

| AY. | budući da je broj zaposlenih koji žive u kućanstvu koje je u opasnosti od siromaštva tijekom deset godina porastao s 8 % na 9,4 % – a to je 20,5 milijuna ljudi (53); |
| --- | --- |

AY.

budući da je broj zaposlenih koji žive u kućanstvu koje je u opasnosti od siromaštva tijekom deset godina porastao s 8 % na 9,4 % – a to je 20,5 milijuna ljudi (53);

| AZ. | budući da je otkrivena veza između porasta nestandardnih oblika zaposlenja i povećanog udjela Europljana izloženih riziku od siromaštva unatoč zaposlenju (54); budući da je 16,2 % osoba zaposlenih na nepuno radno vrijeme ili uz ugovore na određeno vrijeme izloženije riziku od siromaštva unatoč zaposlenju, dok je istom riziku izloženo 6,1 % osoba zaposlenih uz ugovore na neodređeno vrijeme; |
| --- | --- |

AZ.

budući da je otkrivena veza između porasta nestandardnih oblika zaposlenja i povećanog udjela Europljana izloženih riziku od siromaštva unatoč zaposlenju (54); budući da je 16,2 % osoba zaposlenih na nepuno radno vrijeme ili uz ugovore na određeno vrijeme izloženije riziku od siromaštva unatoč zaposlenju, dok je istom riziku izloženo 6,1 % osoba zaposlenih uz ugovore na neodređeno vrijeme;

| BA. | budući da razina obrazovanja uvelike utječe na rizik od siromaštva unatoč zaposlenju; budući da je rizik od siromaštva unatoč zaposlenju znatno veći u slučaju niskokvalificiranih radnika; budući da su u nekim državama članicama čak i visokokvalificirani radnici izloženi riziku od siromaštva unatoč zaposlenju (55); |
| --- | --- |

BA.

budući da razina obrazovanja uvelike utječe na rizik od siromaštva unatoč zaposlenju; budući da je rizik od siromaštva unatoč zaposlenju znatno veći u slučaju niskokvalificiranih radnika; budući da su u nekim državama članicama čak i visokokvalificirani radnici izloženi riziku od siromaštva unatoč zaposlenju (55);

| BB. | budući da unutar EU-a postoje različite prakse određivanja plaća; |
| --- | --- |

BB.

budući da unutar EU-a postoje različite prakse određivanja plaća;

| BC. | budući da se područja primjene i opseg sustava minimalne plaće, u slučajevima u kojima takvi sustavi postoje, uvelike razlikuju među državama članicama (56); budući da se među sustavima minimalne plaće uvelike razlikuju i njihove apsolutne i relativne razine i budući da postoje značajni nedostaci u smislu njihovih opsega i prikladnosti u kontekstu omogućivanja pristojnih životnih uvjeta; budući da su, čak i ako da su te razlike manje kada se uzmu u obzir razlike u cijenama, nejednakosti u pogledu kupovne moći i dalje velike (57); budući da se postotak osoba koje primaju minimalnu plaću isto tako znatno razlikuje među državama članicama; |
| --- | --- |

BC.

budući da se područja primjene i opseg sustava minimalne plaće, u slučajevima u kojima takvi sustavi postoje, uvelike razlikuju među državama članicama (56); budući da se među sustavima minimalne plaće uvelike razlikuju i njihove apsolutne i relativne razine i budući da postoje značajni nedostaci u smislu njihovih opsega i prikladnosti u kontekstu omogućivanja pristojnih životnih uvjeta; budući da su, čak i ako da su te razlike manje kada se uzmu u obzir razlike u cijenama, nejednakosti u pogledu kupovne moći i dalje velike (57); budući da se postotak osoba koje primaju minimalnu plaću isto tako znatno razlikuje među državama članicama;

| BD. | budući da minimalna plaća samo u trima državama članicama sustavno iznosi više od definiranog praga siromaštva (60 % bruto srednje vrijednosti) te da u drugim državama članicama ne predstavlja zaštitu od siromaštva; budući da pojedini sektori, skupine radnika i oblici rada ponekad nisu uvršteni u odredbe o minimalnoj plaći ili kolektivne ugovore, ili nisu njima obuhvaćeni; |
| --- | --- |

BD.

budući da minimalna plaća samo u trima državama članicama sustavno iznosi više od definiranog praga siromaštva (60 % bruto srednje vrijednosti) te da u drugim državama članicama ne predstavlja zaštitu od siromaštva; budući da pojedini sektori, skupine radnika i oblici rada ponekad nisu uvršteni u odredbe o minimalnoj plaći ili kolektivne ugovore, ili nisu njima obuhvaćeni;

| BE. | budući da radnici koji primaju minimalnu plaću često teško preživljavaju iz mjeseca u mjesec; budući da, konkretnije, među državama članicama 70 % radnika koji primaju minimalnu plaću ima barem „poneke” poteškoće u preživljavanju iz mjeseca u mjesec, dok istu razinu poteškoća ima 50 % drugih vrsta radnika (58); |
| --- | --- |

BE.

budući da radnici koji primaju minimalnu plaću često teško preživljavaju iz mjeseca u mjesec; budući da, konkretnije, među državama članicama 70 % radnika koji primaju minimalnu plaću ima barem „poneke” poteškoće u preživljavanju iz mjeseca u mjesec, dok istu razinu poteškoća ima 50 % drugih vrsta radnika (58);

| BF. | budući da je smanjenje zaposlenosti tijekom financijske krize 2008. uzrokovalo dramatičan porast broja osoba zaposlenih u netipičnoj vrsti radnog odnosa, na određeno vrijeme i nepuno radno vrijeme, uključujući nesvojevoljno zaposlenje na nepuno radno vrijeme (59); budući da su radnici koji nesvojevoljno rade u nepunom radnom vremenu najčešće zaposleni u uslužnim djelatnostima i sektorima i jedna su od skupina najizloženijih riziku od siromaštva unatoč zaposlenju; budući da više od jedne trećine radnika zaposlenih na nepuno radno vrijeme nesvojevoljno radi u takvom režimu te je svaki drugi zaposlen na određeno vrijeme (60); |
| --- | --- |

BF.

budući da je smanjenje zaposlenosti tijekom financijske krize 2008. uzrokovalo dramatičan porast broja osoba zaposlenih u netipičnoj vrsti radnog odnosa, na određeno vrijeme i nepuno radno vrijeme, uključujući nesvojevoljno zaposlenje na nepuno radno vrijeme (59); budući da su radnici koji nesvojevoljno rade u nepunom radnom vremenu najčešće zaposleni u uslužnim djelatnostima i sektorima i jedna su od skupina najizloženijih riziku od siromaštva unatoč zaposlenju; budući da više od jedne trećine radnika zaposlenih na nepuno radno vrijeme nesvojevoljno radi u takvom režimu te je svaki drugi zaposlen na određeno vrijeme (60);

| BG. | budući da standardni ugovori na puno radno vrijeme i na neodređeno vrijeme čine 59 % ukupnog zaposlenja u EU-u, pri čemu je u porastu pojava netipičnih, a često, no ne uvijek, i nesigurnih radnih odnosa (61); |
| --- | --- |

BG.

budući da standardni ugovori na puno radno vrijeme i na neodređeno vrijeme čine 59 % ukupnog zaposlenja u EU-u, pri čemu je u porastu pojava netipičnih, a često, no ne uvijek, i nesigurnih radnih odnosa (61);

| BH. | budući da rad na određeno vrijeme ne pridonosi razvoju, osposobljavanju i prilagodbi vještina zaposlenika u skladu s promjenama u svijetu rada; |
| --- | --- |

BH.

budući da rad na određeno vrijeme ne pridonosi razvoju, osposobljavanju i prilagodbi vještina zaposlenika u skladu s promjenama u svijetu rada;

| BI. | budući da značajno varira broj radnika u nesigurnim radnim odnosima unutar EU-a u području trgovine na veliko i malo, prijevoza, hotelijerstva, ugostiteljskih usluga (62) te u sektorima kulture i organizacije događanja; |
| --- | --- |

BI.

budući da značajno varira broj radnika u nesigurnim radnim odnosima unutar EU-a u području trgovine na veliko i malo, prijevoza, hotelijerstva, ugostiteljskih usluga (62) te u sektorima kulture i organizacije događanja;

| BJ. | budući da siromaštvo unatoč zaposlenju može utjecati i na mlade visokoobrazovane profesionalce, posebice u državama članicama u kojima je stopa nezaposlenosti mladih vrlo visoka; budući da je postotak mladih pogođenih siromaštvom unatoč zaposlenju, iako je niži u slučaju osoba visoke stručne spreme nego niže obrazovanih osoba, u nekim državama članicama i dalje značajan; budući da se mlade odrasle osobe često suočavaju s niskim plaćama, nepravednim uvjetima rada, lažnim samozapošljavanjem, netipičnim ugovorima o radu te čak i s neprijavljenim radom (63); |
| --- | --- |

BJ.

budući da siromaštvo unatoč zaposlenju može utjecati i na mlade visokoobrazovane profesionalce, posebice u državama članicama u kojima je stopa nezaposlenosti mladih vrlo visoka; budući da je postotak mladih pogođenih siromaštvom unatoč zaposlenju, iako je niži u slučaju osoba visoke stručne spreme nego niže obrazovanih osoba, u nekim državama članicama i dalje značajan; budući da se mlade odrasle osobe često suočavaju s niskim plaćama, nepravednim uvjetima rada, lažnim samozapošljavanjem, netipičnim ugovorima o radu te čak i s neprijavljenim radom (63);

| BK. | budući da su dodatni prihodi, veća fleksibilnost, stjecanje iskustva, privlačenje klijenata i nedostatak mogućnosti koje pruža tradicionalno tržište rada, po svemu sudeći, glavni razlozi upuštanja u rad putem platformi; budući da rad putem platformi općenito stvara povoljne uvjete za integraciju u tržište rada (64); budući da je rad putem platformi raznolik te bi se, slijedom toga, donošenjem univerzalnog rješenja narušila pojava važnih oblika rada (65); |
| --- | --- |

BK.

budući da su dodatni prihodi, veća fleksibilnost, stjecanje iskustva, privlačenje klijenata i nedostatak mogućnosti koje pruža tradicionalno tržište rada, po svemu sudeći, glavni razlozi upuštanja u rad putem platformi; budući da rad putem platformi općenito stvara povoljne uvjete za integraciju u tržište rada (64); budući da je rad putem platformi raznolik te bi se, slijedom toga, donošenjem univerzalnog rješenja narušila pojava važnih oblika rada (65);

| BL. | budući da je Europsko nadzorno tijelo za rad (ELA) osnovano u srpnju 2019. s ciljem pružanja potpore državama članicama i Komisiji u djelotvornoj primjeni i provedbi prava Unije povezanog s mobilnošću radne snage i koordinacijom sustava socijalne sigurnosti; budući da se očekuje da će Europsko nadzorno tijelo za rad dosegnuti svoj puni operativni kapacitet do 2024.; |
| --- | --- |

BL.

budući da je Europsko nadzorno tijelo za rad (ELA) osnovano u srpnju 2019. s ciljem pružanja potpore državama članicama i Komisiji u djelotvornoj primjeni i provedbi prava Unije povezanog s mobilnošću radne snage i koordinacijom sustava socijalne sigurnosti; budući da se očekuje da će Europsko nadzorno tijelo za rad dosegnuti svoj puni operativni kapacitet do 2024.;

| BM. | budući da Komisija još nije iznijela konkretan prijedlog u pogledu europskog broja socijalnog osiguranja, iako je izrazila namjeru da ga iznese; |
| --- | --- |

BM.

budući da Komisija još nije iznijela konkretan prijedlog u pogledu europskog broja socijalnog osiguranja, iako je izrazila namjeru da ga iznese;

| BN. | budući da je stopa obrazovanja odraslih u EU-u iznosila 11,1 % u 2018., dok je cilj za 2020. bio 15 % (66); budući da u području tehnologija i inovacija postoji velik potencijal za stvaranje prilika, međutim, više od 40 % odraslih osoba u EU-u ne posjeduje osnovne digitalne vještine; |
| --- | --- |

BN.

budući da je stopa obrazovanja odraslih u EU-u iznosila 11,1 % u 2018., dok je cilj za 2020. bio 15 % (66); budući da u području tehnologija i inovacija postoji velik potencijal za stvaranje prilika, međutim, više od 40 % odraslih osoba u EU-u ne posjeduje osnovne digitalne vještine;

Gospodarske i društvene posljedice pandemije bolesti COVID-19

| BO. | budući da je tijekom financijske krize 2008. porasla nezaposlenost te broj nesigurnih i netipičnih radnih odnosa, te su zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 naglašena socijalna pitanja s obzirom na gubitak radnih mjesta, rad uz skraćeno radno vrijeme i egzistencijalnu ugroženost, npr. u slučaju malih i srednjih poduzeća (MSP-ova), malih obrta, malih poduzetnika i prekograničnih radnika; budući da se srednja klasa smanjuje, da jaz između siromaštva i bogatstva raste te da se nejednakosti unutar država članica i među njima povećavaju zbog krize prouzročene bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

BO.

budući da je tijekom financijske krize 2008. porasla nezaposlenost te broj nesigurnih i netipičnih radnih odnosa, te su zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 naglašena socijalna pitanja s obzirom na gubitak radnih mjesta, rad uz skraćeno radno vrijeme i egzistencijalnu ugroženost, npr. u slučaju malih i srednjih poduzeća (MSP-ova), malih obrta, malih poduzetnika i prekograničnih radnika; budući da se srednja klasa smanjuje, da jaz između siromaštva i bogatstva raste te da se nejednakosti unutar država članica i među njima povećavaju zbog krize prouzročene bolešću COVID-19;

| BP. | budući da je u travnju 2020., tijekom pandemije bolesti COVID-19, smanjeno radno vrijeme 50 % radnika u EU-u, pri čemu je više od jedne trećine njih (34 %) navelo da se smanjilo „znatno”, a 16 % da se smanjilo „malo” (67); |
| --- | --- |

BP.

budući da je u travnju 2020., tijekom pandemije bolesti COVID-19, smanjeno radno vrijeme 50 % radnika u EU-u, pri čemu je više od jedne trećine njih (34 %) navelo da se smanjilo „znatno”, a 16 % da se smanjilo „malo” (67);

| BQ. | budući da 75 % stanovnika EU-a smatra da je njihova trenutačna financijska situacija teža nego što je to bila prije pandemije COVID-19, dok je 68 % stanovnika navelo da teško preživljava iz mjeseca u mjesec, a 68 % stanovnika ne bi moglo održati svoj životni standard bez dohotka dulje od tri mjeseca; budući da 16 % radnika u EU-u smatra da je vjerojatno da će u bliskoj budućnosti izgubiti zaposlenje (68); |
| --- | --- |

BQ.

budući da 75 % stanovnika EU-a smatra da je njihova trenutačna financijska situacija teža nego što je to bila prije pandemije COVID-19, dok je 68 % stanovnika navelo da teško preživljava iz mjeseca u mjesec, a 68 % stanovnika ne bi moglo održati svoj životni standard bez dohotka dulje od tri mjeseca; budući da 16 % radnika u EU-u smatra da je vjerojatno da će u bliskoj budućnosti izgubiti zaposlenje (68);

| BR. | budući da bi gospodarska kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 mogla imati ozbiljne dugoročne posljedice za tržište rada, a posebice za mlade osobe ili ugrožene skupine radnika s obzirom na to da ih može prisiliti da prihvate nesigurna i netipična radna mjesta, čime će se značajno pogoršati uvjeti rada i povećati postojeće nejednakosti; |
| --- | --- |

BR.

budući da bi gospodarska kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 mogla imati ozbiljne dugoročne posljedice za tržište rada, a posebice za mlade osobe ili ugrožene skupine radnika s obzirom na to da ih može prisiliti da prihvate nesigurna i netipična radna mjesta, čime će se značajno pogoršati uvjeti rada i povećati postojeće nejednakosti;

| BS. | budući da će pandemija bolesti COVID-19 stoga vjerojatno imati izravan utjecaj na povećanje siromaštva i siromaštva unatoč zaposlenju (69), posebice među najranjivijim društvenim skupinama; |
| --- | --- |

BS.

budući da će pandemija bolesti COVID-19 stoga vjerojatno imati izravan utjecaj na povećanje siromaštva i siromaštva unatoč zaposlenju (69), posebice među najranjivijim društvenim skupinama;

| BT. | budući da je uslijed pandemije bolesti COVID-19 istaknuta potreba za uključivijom socijalnom zaštitom koja obuhvaća sve skupine radnika, posebno samozaposlene osobe i radnike koji rade putem platformi; |
| --- | --- |

BT.

budući da je uslijed pandemije bolesti COVID-19 istaknuta potreba za uključivijom socijalnom zaštitom koja obuhvaća sve skupine radnika, posebno samozaposlene osobe i radnike koji rade putem platformi;

| BU. | budući da se broj loše plaćenih i dobro plaćenih poslova nastavlja povećavati, međutim, broj srednje plaćenih zanimanja opada; budući da loše plaćeni poslovi ne podrazumijevaju nisku razinu kvalifikacija, posebice u slučaju radnika koji rade putem platformi; budući da su visokoobrazovani radnici sve traženiji, čak i u kontekstu loše plaćenih poslova; |
| --- | --- |

BU.

budući da se broj loše plaćenih i dobro plaćenih poslova nastavlja povećavati, međutim, broj srednje plaćenih zanimanja opada; budući da loše plaćeni poslovi ne podrazumijevaju nisku razinu kvalifikacija, posebice u slučaju radnika koji rade putem platformi; budući da su visokoobrazovani radnici sve traženiji, čak i u kontekstu loše plaćenih poslova;

1.

naglašava da se EU, u skladu s člankom 31. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, mora pobrinuti da svi radnici imaju radne uvjete kojima se čuvaju njihovo zdravlje, sigurnost i dostojanstvo i poziva na to da se obrati pozornost na činjenicu da siromaštvo i isključenost s tržišta rada i iz društva pogoršavaju nejednakosti i segregaciju; podsjeća na to da bi Komisija i države članice pri provedbi svojih politika trebale dodatno ojačati socijalni model EU-a i uzimati u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zaposlenosti, pružanjem pristojnih uvjeta života i jamstvom odgovarajuće socijalne zaštite za sve te borbom protiv siromaštva i socijalne isključenosti;

2.

naglašava da je u Ugovoru o Europskoj uniji utvrđena temeljna obveza Unije da djeluje u cilju održivog razvoja Europe koji se temelji na, među ostalim, visoko konkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu, s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka te visoke razine zaštite; ističe da bi Unija trebala suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju te promicati socijalnu pravdu i zaštitu, ravnopravnost žena i muškaraca, međugeneracijsku solidarnost i zaštitu prava djeteta;

3.

slaže se s Komisijom da je dohodovna nejednakost u EU-u, gledanom kao jednom od regija svijeta, niža u odnosu na neke druge razvijene ekonomije, ali je i dalje zabrinjavajuća; naglašava da izražena nejednakost izaziva razloge za zabrinutost u pogledu pravednosti jer ukorijenjena nejednakost može dovesti do nejednakosti mogućnosti i smanjiti potencijal za rast; ističe da relativno izražena nejednakost može biti povezana s višom stopom rizika od siromaštva, izraženijom socijalnom isključenosti i većom pojavom financijskih poteškoća te da u tom smislu može dovesti do smanjenja socijalne kohezije (70);

4.

napominje da, iako se stope siromaštva među ženama znatno razlikuju među državama članicama, rizik od siromaštva i socijalne isključenosti veći je u rizičnim skupinama kojima pripadaju starije žene, neudane žene, žene koje imaju djecu i samohrane majke, žene izbjeglice i migrantice, žene druge boje kože, pripadnice etničkih manjina, homoseksualne, biseksualne i transrodne žene i žene s invaliditetom, a prosječni je trend da su žene više izložene riziku od siromaštva i socijalne isključenosti nego muškarci (22,8 % u EU-u 2018.); napominje da su zbog drugih intersekcijskih čimbenika rizika kao što su neaktivnost i nedostatak usluga skrbi o djeci i uzdržavanim članovima obitelji neke određene kategorije žena izloženije rizicima od siromaštva od drugih;

5.

ističe da je svaka druga osoba migrantskog podrijetla iz trećih zemalja izložena riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, da su stope nesigurnog rada posebno visoke među migranticama i ženama izbjeglicama i da su osobe sa statusom uzdržavane osobe ili nezakonitim statusom izložene iznimno visokim stopama siromaštva; ističe da četiri petine članova romske zajednice ima prihode ispod praga siromaštva i da je manje od jedne petine Romkinja (u dobi od 16 i više godina) zaposleno; naglašava da diskriminacija u pogledu pristupa obrazovanju, osposobljavanju i zapošljavanju i njihove kvalitete pridonosi toj činjenici; poziva EU da surađuje s državama članicama kako bi se osigurala puna provedba standarda zapošljavanja na nacionalnoj razini i na razini EU-a bez bilo koje vrste diskriminacije, uključujući kroz praćenje, pritužbe i mehanizme pravne zaštite koji su učinkoviti, neovisni i pristupačni svim radnicima;

6.

ističe da prema podacima Eurostata trenutačno u državama članicama 64,6 milijuna žena i 57,6 milijuna muškaraca živi u siromaštvu, što pokazuje da je utjecaj siromaštva na žene i muškarce različit; napominje da te brojke samo pokazuju koliko je žena pogođeno i da se moraju sagledati uz druge pokazatelje kao što su dob, očekivani životni vijek, dohodovne nejednakosti, razlika u plaćama između spolova, vrsta kućanstva i socijalni transferi kako bi se u potpunosti razumio njihov značaj; naglašava da je izloženost žena siromaštvu vjerojatno podcijenjena te poziva države članice na prikupljanje podataka o siromaštvu na način kojim će se odražavati stvarnost kućanstva u kojem osoba živi i osobna stvarnost, zajedno s relevantnim podacima o jednakosti, kao i na provođenje analiza ravnopravnosti spolova s obzirom na statistike i politike koje se tiču siromaštva, budući da se ne može pretpostaviti da muškarci i žene iz istih kućanstava ravnopravno dijele resurse;

Mjere protiv nejednakosti

Mjere protiv nejednakosti

| 7. | poziva Komisiju i države članice da ostvare cilj usporedivih životnih uvjeta pomoću uzlazne društvene i gospodarske konvergencije, da suzbiju sve veće nejednakosti unutar država članica i među njima te da ojačaju solidarnost; potiče države članice da učvrste sustave kolektivnog pregovaranja i uspostave minimalnu razinu socijalne zaštite i sustav socijalne sigurnosti za sve dobne skupine; naglašava da je te ciljeve moguće postići pomoću instrumenata kao što su, među ostalim, minimalni dohodak, minimalna plaća i minimalne mirovine u okviru prvog stupa (71) u skladu s nadležnostima i zakonima svake države članice, uz poštovanje svih općih načela Europske unije, uključujući temeljna prava, proporcionalnost, pravnu sigurnost, jednakost pred zakonom i supsidijarnost; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju i države članice da ostvare cilj usporedivih životnih uvjeta pomoću uzlazne društvene i gospodarske konvergencije, da suzbiju sve veće nejednakosti unutar država članica i među njima te da ojačaju solidarnost; potiče države članice da učvrste sustave kolektivnog pregovaranja i uspostave minimalnu razinu socijalne zaštite i sustav socijalne sigurnosti za sve dobne skupine; naglašava da je te ciljeve moguće postići pomoću instrumenata kao što su, među ostalim, minimalni dohodak, minimalna plaća i minimalne mirovine u okviru prvog stupa (71

| 8. | podsjeća Komisiju i države članice da sprečavanje i borba protiv siromaštva unatoč zaposlenju mora biti dio sveukupnog cilja iskorjenjivanja siromaštva u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

8.

podsjeća Komisiju i države članice da sprečavanje i borba protiv siromaštva unatoč zaposlenju mora biti dio sveukupnog cilja iskorjenjivanja siromaštva u Europskoj uniji;

| 9. | smatra da je pristup kvalitetnim, cjenovno pristupačnim i dostupnim uslugama (posebice javnih uslugama) ključan za smanjenje nejednakosti i razina siromaštva; smatra stoga ključnim da države članice poduzmu mjere kojima će jamčiti pristup kvalitetnim slugama i, slijedom toga, univerzalni pristup zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, cjenovno pristupačnom stanovanju, opskrbi energijom i socijalnoj zaštiti; |
| --- | --- |

9.

smatra da je pristup kvalitetnim, cjenovno pristupačnim i dostupnim uslugama (posebice javnih uslugama) ključan za smanjenje nejednakosti i razina siromaštva; smatra stoga ključnim da države članice poduzmu mjere kojima će jamčiti pristup kvalitetnim slugama i, slijedom toga, univerzalni pristup zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, cjenovno pristupačnom stanovanju, opskrbi energijom i socijalnoj zaštiti;

| 10. | uvjeren je da aksiom „rad je najbolji lijek za siromaštvo” u današnje vrijeme nije u svim slučajevima primjenjiv s obzirom na sektore loše plaćenih djelatnosti i nesigurne uvjete rada (uključujući neke oblike netipičnog zaposlenja), što utječe na održivost i prikladnost sustava socijalne sigurnosti; smatra, nadalje, da su učinkoviti kolektivni ugovori i učinkoviti sustavi zakonske minimalne plaće, u slučajevima gdje postoje, važni instrumenti za borbu protiv siromaštva; |
| --- | --- |

10.

uvjeren je da aksiom „rad je najbolji lijek za siromaštvo” u današnje vrijeme nije u svim slučajevima primjenjiv s obzirom na sektore loše plaćenih djelatnosti i nesigurne uvjete rada (uključujući neke oblike netipičnog zaposlenja), što utječe na održivost i prikladnost sustava socijalne sigurnosti; smatra, nadalje, da su učinkoviti kolektivni ugovori i učinkoviti sustavi zakonske minimalne plaće, u slučajevima gdje postoje, važni instrumenti za borbu protiv siromaštva;

| 11. | ističe da je rast nužan za suzbijanje nesigurnosti i siromaštva; uvjeren je da je potrebno poticati poduzetništvo, uključujući poduzetništvo žena i mladih; ističe da je potrebno podržavati MSP-ove, koji stvaraju radna mjesta i bogatstvo te predstavljaju temelj europskog gospodarstva; ističe da ta poduzeća određenim područjima pružaju vitalnost i pridonose inovacijama i izgradnji konkurentnog, raznolikog i održivog tržišta rada; naglašava da zakonodavstvo EU-a mora imati koristi za poduzeća, a posebice za MSP-ove; |
| --- | --- |

11.

ističe da je rast nužan za suzbijanje nesigurnosti i siromaštva; uvjeren je da je potrebno poticati poduzetništvo, uključujući poduzetništvo žena i mladih; ističe da je potrebno podržavati MSP-ove, koji stvaraju radna mjesta i bogatstvo te predstavljaju temelj europskog gospodarstva; ističe da ta poduzeća određenim područjima pružaju vitalnost i pridonose inovacijama i izgradnji konkurentnog, raznolikog i održivog tržišta rada; naglašava da zakonodavstvo EU-a mora imati koristi za poduzeća, a posebice za MSP-ove;

| 12. | poziva Komisiju i države članice da na temelju svojih obveza utvrđenih konvencijama Međunarodne organizacije rada i revidiranom Europskom socijalnom poveljom i svojih obveza u odnosu na europski stup socijalnih prava i ciljeve održivog razvoja promiču kolektivno pregovaranje; poziva države članice da prilagode svoja nacionalna zakonodavstva kako ne bi predstavljala prepreku kolektivnom pregovaranju i pravu na udruživanje, pregovaranje i sklapanje kolektivnih ugovora te da poštuju i provode pravo na pravednu minimalnu plaću, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju i države članice da na temelju svojih obveza utvrđenih konvencijama Međunarodne organizacije rada i revidiranom Europskom socijalnom poveljom i svojih obveza u odnosu na europski stup socijalnih prava i ciljeve održivog razvoja promiču kolektivno pregovaranje; poziva države članice da prilagode svoja nacionalna zakonodavstva kako ne bi predstavljala prepreku kolektivnom pregovaranju i pravu na udruživanje, pregovaranje i sklapanje kolektivnih ugovora te da poštuju i provode pravo na pravednu minimalnu plaću, ako je primjenjivo;

| 13. | naglašava da su tehnološki razvoj i promjene strukture gospodarstva doveli do veće koncentracije gospodarskih aktivnosti i radnih mjesta za visokokvalificirane osobe u širim gradskim područjima, čime su se povećale društvene i zemljopisne nejednakosti; poziva Komisiju i države članice da povećaju ulaganja u digitalnu tehnologiju u ruralnim područjima kako bi se unaprijedile javne usluge, poboljšala njihova kvaliteta i djelotvornost te stvorili novi načini pružanja usluga u udaljenim i nedovoljno pokrivenim regijama u svrhu smanjenja nejednakosti i stvaranja boljih mogućnosti zaposlenja; |
| --- | --- |

13.

naglašava da su tehnološki razvoj i promjene strukture gospodarstva doveli do veće koncentracije gospodarskih aktivnosti i radnih mjesta za visokokvalificirane osobe u širim gradskim područjima, čime su se povećale društvene i zemljopisne nejednakosti; poziva Komisiju i države članice da povećaju ulaganja u digitalnu tehnologiju u ruralnim područjima kako bi se unaprijedile javne usluge, poboljšala njihova kvaliteta i djelotvornost te stvorili novi načini pružanja usluga u udaljenim i nedovoljno pokrivenim regijama u svrhu smanjenja nejednakosti i stvaranja boljih mogućnosti zaposlenja;

| 14. | pozdravlja prijedlog Komisije o programu vještina; ističe da su niske razine obrazovanja jedan od temeljnih uzroka siromaštva unatoč zaposlenju te se tom problemu treba posvetiti; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja prijedlog Komisije o programu vještina; ističe da su niske razine obrazovanja jedan od temeljnih uzroka siromaštva unatoč zaposlenju te se tom problemu treba posvetiti;

| 15. | poziva države članice da svima zajamče ravnopravan pristup uključivom obrazovanju i osposobljavanju te da se intenzivnije posvete smanjenju ranog napuštanja školovanja; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice da svima zajamče ravnopravan pristup uključivom obrazovanju i osposobljavanju te da se intenzivnije posvete smanjenju ranog napuštanja školovanja;

| 16. | ističe da su visokokvalitetno obrazovanje od rane dobi, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, prekvalifikacija i usavršavanje nužni za smanjenje nejednakosti i poboljšanje sposobnosti radnika da se prilagode promjenama u svijetu rada te za omogućavanje njihovog uspješnog prijelaza u status zaposlenosti; |
| --- | --- |

16.

ističe da su visokokvalitetno obrazovanje od rane dobi, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, prekvalifikacija i usavršavanje nužni za smanjenje nejednakosti i poboljšanje sposobnosti radnika da se prilagode promjenama u svijetu rada te za omogućavanje njihovog uspješnog prijelaza u status zaposlenosti;

| 17. | poziva države članice da stoga usko surađuju sa socijalnim partnerima, pružateljima usluga obrazovanja i osposobljavanja, poduzećima i ostalim važnim dionicima u svrhu jačanja i poboljšanja sustava obrazovanja i osposobljavanja te poboljšanja njihove kvalitete i relevantnosti u odnosu na tržište rada i osobni razvoj, što uključuje omogućavanje pristupa cjeloživotnom učenju; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice da stoga usko surađuju sa socijalnim partnerima, pružateljima usluga obrazovanja i osposobljavanja, poduzećima i ostalim važnim dionicima u svrhu jačanja i poboljšanja sustava obrazovanja i osposobljavanja te poboljšanja njihove kvalitete i relevantnosti u odnosu na tržište rada i osobni razvoj, što uključuje omogućavanje pristupa cjeloživotnom učenju;

| 18. | naglašava da su za digitalnu transformaciju i porast zanimanja koje zahtijevaju visoke kvalifikacije i vještine potrebna ciljana ulaganja u cjeloživotno učenje; potiče Komisiju i države članice da pruže usklađenu i sveobuhvatnu podršku razvoju potrebnih digitalnih vještina, što treba obuhvaćati i starije radnike; poziva, stoga, na ciljana ulaganja u digitalnu prekvalifikaciju i usavršavanje kako bi se radnicima omogućilo da se prilagode promjenama i osiguraju veće plaće; |
| --- | --- |

18.

naglašava da su za digitalnu transformaciju i porast zanimanja koje zahtijevaju visoke kvalifikacije i vještine potrebna ciljana ulaganja u cjeloživotno učenje; potiče Komisiju i države članice da pruže usklađenu i sveobuhvatnu podršku razvoju potrebnih digitalnih vještina, što treba obuhvaćati i starije radnike; poziva, stoga, na ciljana ulaganja u digitalnu prekvalifikaciju i usavršavanje kako bi se radnicima omogućilo da se prilagode promjenama i osiguraju veće plaće;

| 19. | poziva Komisiju i države članice da mladima pruže odgovarajuću razinu obrazovanja i osposobljavanja koja će im omogućiti da ispune potrebe tržišta rada i odgovore na izazove koje ono predstavlja te da ih opremi znanjem o njihovom radu i socijalnim pravima kako se ne bi upuštali u netipične i nesigurne radne odnose; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju i države članice da mladima pruže odgovarajuću razinu obrazovanja i osposobljavanja koja će im omogućiti da ispune potrebe tržišta rada i odgovore na izazove koje ono predstavlja te da ih opremi znanjem o njihovom radu i socijalnim pravima kako se ne bi upuštali u netipične i nesigurne radne odnose;

| 20. | podsjeća Komisiju i države članice na činjenicu da se prema temeljnim socijalnim i radničkim pravima odnosi na isti način kao prema gospodarskim slobodama, u slučaju da se ta dva prava nađu u sukobu; |
| --- | --- |

20.

podsjeća Komisiju i države članice na činjenicu da se prema temeljnim socijalnim i radničkim pravima odnosi na isti način kao prema gospodarskim slobodama, u slučaju da se ta dva prava nađu u sukobu;

| 21. | poziva na donošenje sveobuhvatne europske strategije za borbu protiv siromaštva u kojoj su postavljeni ambiciozni ciljevi u pogledu smanjenja siromaštva i eliminacije krajnjeg siromaštva u Europi do 2030. u skladu s načelima utvrđenima europskim stupom socijalnih prava, pri čemu je potrebno uzeti u obzir ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

21.

poziva na donošenje sveobuhvatne europske strategije za borbu protiv siromaštva u kojoj su postavljeni ambiciozni ciljevi u pogledu smanjenja siromaštva i eliminacije krajnjeg siromaštva u Europi do 2030. u skladu s načelima utvrđenima europskim stupom socijalnih prava, pri čemu je potrebno uzeti u obzir ciljeve održivog razvoja;

| 22. | poziva Komisiju i države članice da iskoriste financijske instrumente kao što su Garancija za mlade i programi EU-a u kako bi se suzbila nezaposlenost mladih, povećala njihova zapošljivost i kako bi ih se potaklo da se zaposle na stabilnim i sigurnim radnim mjestima; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju i države članice da iskoriste financijske instrumente kao što su Garancija za mlade i programi EU-a u kako bi se suzbila nezaposlenost mladih, povećala njihova zapošljivost i kako bi ih se potaklo da se zaposle na stabilnim i sigurnim radnim mjestima;

| 23. | poziva Komisiju i države članice da uvedu konkretne mjere za suzbijanje izbjegavanja plaćanja poreza i poreznih prijevara koje predstavljaju važno sredstvo smanjenja gospodarske nejednakosti i poboljšanja ubiranja poreznih prihoda u državama članicama; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju i države članice da uvedu konkretne mjere za suzbijanje izbjegavanja plaćanja poreza i poreznih prijevara koje predstavljaju važno sredstvo smanjenja gospodarske nejednakosti i poboljšanja ubiranja poreznih prihoda u državama članicama;

| 24. | poziva Komisiju da ažurira svoj okvir za osnivanje i razvoj zadruga i poduzeća socijalne ekonomije, koji po svojoj prirodi stavljaju jači naglasak na poštene radne uvjete i osnaživanje radnika; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da ažurira svoj okvir za osnivanje i razvoj zadruga i poduzeća socijalne ekonomije, koji po svojoj prirodi stavljaju jači naglasak na poštene radne uvjete i osnaživanje radnika;

| 25. | poziva Komisiju i države članice na uvođenje inicijativa kojima će se promicati osnaživanje žena kroz obrazovanje, strukovno osposobljavanje i cjeloživotno učenje, kao i kroz pristup financiranju, žensko poduzetništvo i zastupljenost žena u sektorima usmjerenim na budućnost s ciljem osiguravanja pristupa kvalitetnom zaposlenju; posebno poziva na snažnije promicanje predmeta iz područja STEM-a, digitalnog obrazovanja, umjetne inteligencije i financijske pismenosti s ciljem borbe protiv postojećih stereotipa i osiguravanja sudjelovanja većeg broja žena u tim sektorima i njihovog doprinosa razvoju tih sektora; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisiju i države članice na uvođenje inicijativa kojima će se promicati osnaživanje žena kroz obrazovanje, strukovno osposobljavanje i cjeloživotno učenje, kao i kroz pristup financiranju, žensko poduzetništvo i zastupljenost žena u sektorima usmjerenim na budućnost s ciljem osiguravanja pristupa kvalitetnom zaposlenju; posebno poziva na snažnije promicanje predmeta iz područja STEM-a, digitalnog obrazovanja, umjetne inteligencije i financijske pismenosti s ciljem borbe protiv postojećih stereotipa i osiguravanja sudjelovanja većeg broja žena u tim sektorima i njihovog doprinosa razvoju tih sektora;

| 26. | naglašava redoviti dijalog sa ženama suočenima sa siromaštvom i donositeljima odluka u okviru foruma na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini EU-a radi praćenja učinkovitosti aktualnih politika/usluga i predlaganja rješenja; |
| --- | --- |

26.

naglašava redoviti dijalog sa ženama suočenima sa siromaštvom i donositeljima odluka u okviru foruma na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini EU-a radi praćenja učinkovitosti aktualnih politika/usluga i predlaganja rješenja;

| 27. | ističe potrebu da se osigura odgovarajuće financiranje za nevladine organizacije i naglasi potreba da one imaju pristup sredstvima EU-a kako bi mogle ponuditi inovativne i učinkovite usluge za borbu protiv siromaštva; |
| --- | --- |

27.

ističe potrebu da se osigura odgovarajuće financiranje za nevladine organizacije i naglasi potreba da one imaju pristup sredstvima EU-a kako bi mogle ponuditi inovativne i učinkovite usluge za borbu protiv siromaštva;

| 28. | pozdravlja plan Komisije da bez odgode predstavi jamstvo za djecu (72); |
| --- | --- |

28.

pozdravlja plan Komisije da bez odgode predstavi jamstvo za djecu (72

| 29. | poziva države članice da svima osiguraju pristup primjerenom, cjenovno dostupnom, pristupačnom, energetski učinkovitom i zdravom stanovanju te da poduzmu više kako bi promicale socijalno stanovanje, uključujući društveno poticanu stanogradnju; potiče države članice da pojačaju razmjenu najboljih praksi u pogledu djelotvornih politika socijalnog stanovanja; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice da svima osiguraju pristup primjerenom, cjenovno dostupnom, pristupačnom, energetski učinkovitom i zdravom stanovanju te da poduzmu više kako bi promicale socijalno stanovanje, uključujući društveno poticanu stanogradnju; potiče države članice da pojačaju razmjenu najboljih praksi u pogledu djelotvornih politika socijalnog stanovanja;

| 30. | poziva države članice i lokalna tijela javne vlasti da usvoje odgovarajuće politike stanovanja, da stvore uvjete i pruže podršku za ulaganja u socijalno i cjenovno pristupačno stanovanje te da riješe problem energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice i lokalna tijela javne vlasti da usvoje odgovarajuće politike stanovanja, da stvore uvjete i pruže podršku za ulaganja u socijalno i cjenovno pristupačno stanovanje te da riješe problem energetskog siromaštva;

| 31. | poziva Komisiju da predloži strateški okvir EU-a za nacionalne strategije o beskućništvu s obzirom na povezanost između siromaštva unatoč zaposlenju i beskućništva; poziva države članice da poduzmu hitne mjere za sprečavanje i suzbijanje beskućništva te da spriječe deložacije; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da predloži strateški okvir EU-a za nacionalne strategije o beskućništvu s obzirom na povezanost između siromaštva unatoč zaposlenju i beskućništva; poziva države članice da poduzmu hitne mjere za sprečavanje i suzbijanje beskućništva te da spriječe deložacije;

| 32. | naglašava da je u okviru novog Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) važno povećati sredstva za najpotrebitije jer je to ključan element europske solidarnosti i način pružanja pomoći u borbi protiv najgorih oblika siromaštva u Uniji, kao što su oskudica hrane i siromaštvo djece; |
| --- | --- |

32.

naglašava da je u okviru novog Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) važno povećati sredstva za najpotrebitije jer je to ključan element europske solidarnosti i način pružanja pomoći u borbi protiv najgorih oblika siromaštva u Uniji, kao što su oskudica hrane i siromaštvo djece;

Osiguravanje minimalnih radnih i životnih uvjeta

Osiguravanje minimalnih radnih i životnih uvjeta

| 33. | smatra da je nužno uspostaviti zakonodavni okvir u svrhu reguliranja uvjeta rada na daljinu unutar EU-a kako bi se osigurali primjereni uvjeti rada i zaposlenja u digitalnom gospodarstvu, čime bi se pridonijelo smanjenju nejednakosti i pristupilo problemu siromaštva unatoč zaposlenju; |
| --- | --- |

33.

smatra da je nužno uspostaviti zakonodavni okvir u svrhu reguliranja uvjeta rada na daljinu unutar EU-a kako bi se osigurali primjereni uvjeti rada i zaposlenja u digitalnom gospodarstvu, čime bi se pridonijelo smanjenju nejednakosti i pristupilo problemu siromaštva unatoč zaposlenju;

| 34. | poziva Komisiju da predstavi okvir EU-a o minimalnom dohotku; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da predstavi okvir EU-a o minimalnom dohotku;

| 35. | poziva Komisiju i države članice da ulože u aktivne politike rada kako bi radnici i gospodarstva Europe postali otporniji i kako bi radnici stekli vrijedne vještine; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju i države članice da ulože u aktivne politike rada kako bi radnici i gospodarstva Europe postali otporniji i kako bi radnici stekli vrijedne vještine;

| 36. | prima na znanje prijedlog Komisije o direktivi EU-a u svrhu zaštite radnika unutar Unije u obliku minimalne plaće kojom bi im se omogućio pristojan život; |
| --- | --- |

36.

prima na znanje prijedlog Komisije o direktivi EU-a u svrhu zaštite radnika unutar Unije u obliku minimalne plaće kojom bi im se omogućio pristojan život;

| 37. | naglašava da bi tom direktivom bilo potrebno utvrditi jasne zaštitne mjere u državama članicama u kojima o plaćama u pravilu kolektivno pregovaraju socijalni partneri; |
| --- | --- |

37.

naglašava da bi tom direktivom bilo potrebno utvrditi jasne zaštitne mjere u državama članicama u kojima o plaćama u pravilu kolektivno pregovaraju socijalni partneri;

| 38. | podsjeća na predložene mjere političkih smjernica Komisije za razdoblje 2019. – 2024. (73) kojima se teži osigurati da radnici unutar Unije primaju pravednu minimalnu plaću koja bi im trebala omogućiti pristojan život bez obzira na to u kojoj državi rade; |
| --- | --- |

38.

podsjeća na predložene mjere političkih smjernica Komisije za razdoblje 2019. – 2024. (73

| 39. | podsjeća na činjenicu da su direktivama o radničkim pravima, u skladu s načelom nesmanjivanja postignute zaštite i povoljnijim odredbama, utvrđeni minimalni standardi te da pojedinačne države članice mogu samostalno utvrditi više razine zaštite i standarda; |
| --- | --- |

39.

podsjeća na činjenicu da su direktivama o radničkim pravima, u skladu s načelom nesmanjivanja postignute zaštite i povoljnijim odredbama, utvrđeni minimalni standardi te da pojedinačne države članice mogu samostalno utvrditi više razine zaštite i standarda;

| 40. | smatra da bi takvom direktivom bilo potrebno osigurati, putem kolektivnih ugovora i zakonskih minimalnih plaća, da radnici i njihove obitelji nisu izloženi riziku od siromaštva i da svatko može živjeti od svog rada i sudjelovati u društvu; |
| --- | --- |

40.

smatra da bi takvom direktivom bilo potrebno osigurati, putem kolektivnih ugovora i zakonskih minimalnih plaća, da radnici i njihove obitelji nisu izloženi riziku od siromaštva i da svatko može živjeti od svog rada i sudjelovati u društvu;

| 41. | ističe da bi konačna direktiva trebala jamčiti da se zakonska minimalna plaća, u slučajevima u kojima je primjenjiva, uvijek odredi iznad praga siromaštva; |
| --- | --- |

41.

ističe da bi konačna direktiva trebala jamčiti da se zakonska minimalna plaća, u slučajevima u kojima je primjenjiva, uvijek odredi iznad praga siromaštva;

| 42. | poziva države članice i socijalne partnere da osiguraju uspostavljanje minimalne plaće u skladu s nacionalnim praksama i da pritom uzmu u obzir njezin utjecaj na konkurentnost, stvaranje radnih mjesta i siromaštvo unatoč zaposlenju; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice i socijalne partnere da osiguraju uspostavljanje minimalne plaće u skladu s nacionalnim praksama i da pritom uzmu u obzir njezin utjecaj na konkurentnost, stvaranje radnih mjesta i siromaštvo unatoč zaposlenju;

| 43. | naglašava da je potrebno poduzeti mjere kojima bi se osiguralo da poslodavci ne sudjeluju u praksama u kojima se od minimalne plaće odbijaju troškovi nužni za izvršavanje rada, kao što su smještaj, obvezna odjeća, alati, osobna zaštitna oprema i druge vrste opreme; |
| --- | --- |

43.

naglašava da je potrebno poduzeti mjere kojima bi se osiguralo da poslodavci ne sudjeluju u praksama u kojima se od minimalne plaće odbijaju troškovi nužni za izvršavanje rada, kao što su smještaj, obvezna odjeća, alati, osobna zaštitna oprema i druge vrste opreme;

| 44. | poziva Komisiju i države članice da provedu zakonodavni okvir o minimalnim uvjetima rada za sve radnike, posebice one koji su zaposleni u nesigurnim uvjetima rada u kojima se isto tako često nalaze netipični ili nestandardni radnici u ekonomiji honorarnih poslova, te da poboljšaju taj okvir rješavanjem nedostataka u zakonodavstvu i poboljšanjem postojećih direktiva (74) ili uvođenjem novih pravnih akata prema potrebi; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju i države članice da provedu zakonodavni okvir o minimalnim uvjetima rada za sve radnike, posebice one koji su zaposleni u nesigurnim uvjetima rada u kojima se isto tako često nalaze netipični ili nestandardni radnici u ekonomiji honorarnih poslova, te da poboljšaju taj okvir rješavanjem nedostataka u zakonodavstvu i poboljšanjem postojećih direktiva (74

| 45. | poziva države članice da uspostave programe socijalne zaštite za sve radnike i poziva Komisiju da pridonese i pruži podršku aktivnostima država članica u pogledu socijalne sigurnosti i socijalne zaštite radnika; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice da uspostave programe socijalne zaštite za sve radnike i poziva Komisiju da pridonese i pruži podršku aktivnostima država članica u pogledu socijalne sigurnosti i socijalne zaštite radnika;

| 46. | ističe da je mobilnost radne snage ključna za najbolje iskorištavanje talenata i ambicija Europljana, postizanje najboljih mogućih gospodarskih rezultata i uspješnosti poduzeća i pojedinaca te pružanje velikog raspona mogućnosti radnicima; poziva Komisiju i države članice da uklone postojeće prepreke mobilnosti u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

46.

ističe da je mobilnost radne snage ključna za najbolje iskorištavanje talenata i ambicija Europljana, postizanje najboljih mogućih gospodarskih rezultata i uspješnosti poduzeća i pojedinaca te pružanje velikog raspona mogućnosti radnicima; poziva Komisiju i države članice da uklone postojeće prepreke mobilnosti u Europskoj uniji;

| 47. | poziva države članice da osiguraju razumnu prilagodbu osobama s invaliditetom na radnom mjestu (75); |
| --- | --- |

47.

poziva države članice da osiguraju razumnu prilagodbu osobama s invaliditetom na radnom mjestu (75

| 48. | poziva Komisiju i države članice da suzbiju strategije koje pridonose siromaštvu unatoč zaposlenju, kao što su neprijavljeni prekovremeni rad, nepouzdano ili nepredvidljivo planiranje radnog vremena koje provode poslodavci, ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati, neprijavljena gospodarska aktivnost i siva ekonomija; podsjeća na činjenicu da su zdravlje i sigurnost na radnom mjestu odgovornost poslodavca te da se osposobljavanje povezano s radnim mjestom mora odvijati tijekom radnog vremena; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisiju i države članice da suzbiju strategije koje pridonose siromaštvu unatoč zaposlenju, kao što su neprijavljeni prekovremeni rad, nepouzdano ili nepredvidljivo planiranje radnog vremena koje provode poslodavci, ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati, neprijavljena gospodarska aktivnost i siva ekonomija; podsjeća na činjenicu da su zdravlje i sigurnost na radnom mjestu odgovornost poslodavca te da se osposobljavanje povezano s radnim mjestom mora odvijati tijekom radnog vremena;

| 49. | primjećuje da je europski sastanak na vrhu o radu putem platformi s ciljem poboljšanja uvjeta rada radnika koji rade putem platformi odgođen zbog krize bolesti COVID-19; poziva Komisiju da održi taj sastanak čim to bude moguće; |
| --- | --- |

49.

primjećuje da je europski sastanak na vrhu o radu putem platformi s ciljem poboljšanja uvjeta rada radnika koji rade putem platformi odgođen zbog krize bolesti COVID-19; poziva Komisiju da održi taj sastanak čim to bude moguće;

| 50. | primjećuje društvene posljedice rada putem platformi, točnije, radnike koji ne uživaju radnička prava i socijalnu zaštitu te ne plaćaju doprinose za socijalno osiguranje ni poreze; |
| --- | --- |

50.

primjećuje društvene posljedice rada putem platformi, točnije, radnike koji ne uživaju radnička prava i socijalnu zaštitu te ne plaćaju doprinose za socijalno osiguranje ni poreze;

| 51. | prima na znanje plan Komisije da usvoji zakonodavni prijedlog (76) o radnicima koji rade putem platformi; poziva Komisiju da osigura da se radni odnosi između platformi i radnika prilagode novim uvjetima digitaliziranog društva i gospodarstva te da se pojasne tako da se te radnike obuhvati postojećim zakonima o radu i odredbama o socijalnoj sigurnosti, da poboljša uvjete rada, vještine i obrazovanje radnika koji rade putem platformi te da za njih osigura predvidljive radne sate; |
| --- | --- |

51.

prima na znanje plan Komisije da usvoji zakonodavni prijedlog (76

| 52. | naglašava da je zakonodavnim prijedlogom EU-a potrebno osigurati da radnici koji rade putem platformi imaju uvjete za osnivanje predstavništva radnika i sindikata u svrhu sklapanja kolektivnog ugovora; |
| --- | --- |

52.

naglašava da je zakonodavnim prijedlogom EU-a potrebno osigurati da radnici koji rade putem platformi imaju uvjete za osnivanje predstavništva radnika i sindikata u svrhu sklapanja kolektivnog ugovora;

| 53. | poziva države članice da brzo prenesu i u potpunosti provedu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života (77); |
| --- | --- |

53.

poziva države članice da brzo prenesu i u potpunosti provedu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života (77

| 54. | poziva države članice da osiguraju pristup cjenovno pristupačnoj i kvalitetnoj skrbi o djeci općenito te poglavito za samohrane roditelje, roditelje djece s invaliditetom i roditelje u velikim kućanstvima; podsjeća na činjenicu da je pristup skrbi o djeci posebno važan tražiteljima zaposlenja i radnicima u nestabilnom stanju zaposlenosti, bez obzira na prirodu ugovora, kao i pristup uslugama skrbi za osobe s invaliditetom ili uzdržavane članove obitelji, kako bi se spriječilo da radnici s takvim obvezama u pogledu skrbi budu prisiljeni na nesiguran rad koji često vodi do siromaštva unatoč zaposlenju; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice da osiguraju pristup cjenovno pristupačnoj i kvalitetnoj skrbi o djeci općenito te poglavito za samohrane roditelje, roditelje djece s invaliditetom i roditelje u velikim kućanstvima; podsjeća na činjenicu da je pristup skrbi o djeci posebno važan tražiteljima zaposlenja i radnicima u nestabilnom stanju zaposlenosti, bez obzira na prirodu ugovora, kao i pristup uslugama skrbi za osobe s invaliditetom ili uzdržavane članove obitelji, kako bi se spriječilo da radnici s takvim obvezama u pogledu skrbi budu prisiljeni na nesiguran rad koji često vodi do siromaštva unatoč zaposlenju;

| 55. | naglašava da bi bolje mogućnosti u pogledu dijeljenja roditeljskog dopusta mogle pozitivno utjecati na zapošljavanje žena; poziva države članice da poduzmu mjere kojima će se korisnici plaća ili naknada za roditeljski dopust zaštititi kako ne bi dospjeli ispod granice siromaštva; |
| --- | --- |

55.

naglašava da bi bolje mogućnosti u pogledu dijeljenja roditeljskog dopusta mogle pozitivno utjecati na zapošljavanje žena; poziva države članice da poduzmu mjere kojima će se korisnici plaća ili naknada za roditeljski dopust zaštititi kako ne bi dospjeli ispod granice siromaštva;

| 56. | naglašava potrebu za osiguravanjem sukladnosti s pravilima o jednakosti, za suzbijanjem svih oblika diskriminacije, uz poseban naglasak na plaće i uvjete rada, za pružanjem jednakih mogućnosti i ispravljanjem nedostataka u zakonodavstvu koji utječu na skupine u nepovoljnom položaju; poziva, osim toga, na deblokiranje horizontalne Direktive o borbi protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

56.

naglašava potrebu za osiguravanjem sukladnosti s pravilima o jednakosti, za suzbijanjem svih oblika diskriminacije, uz poseban naglasak na plaće i uvjete rada, za pružanjem jednakih mogućnosti i ispravljanjem nedostataka u zakonodavstvu koji utječu na skupine u nepovoljnom položaju; poziva, osim toga, na deblokiranje horizontalne Direktive o borbi protiv diskriminacije;

| 57. | poziva Komisiju da promiče ravnopravno sudjelovanje i jednake mogućnosti za muškarce i žene na tržištu rada i da pokrene inicijative za promicanje pristupa žena financiranju, ženskog poduzetništva i financijske neovisnosti žena; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisiju da promiče ravnopravno sudjelovanje i jednake mogućnosti za muškarce i žene na tržištu rada i da pokrene inicijative za promicanje pristupa žena financiranju, ženskog poduzetništva i financijske neovisnosti žena;

| 58. | naglašava da je suzbijanje razlike u plaćama između muškaraca i žena te, posljedično, mirovinama ključno za suzbijanje siromaštva unatoč zaposlenju među ženama; ističe važnost pružanja odgovarajuće financijske podrške skrbi za djecu tijekom rodiljnog i roditeljskog dopusta; |
| --- | --- |

58.

naglašava da je suzbijanje razlike u plaćama između muškaraca i žena te, posljedično, mirovinama ključno za suzbijanje siromaštva unatoč zaposlenju među ženama; ističe važnost pružanja odgovarajuće financijske podrške skrbi za djecu tijekom rodiljnog i roditeljskog dopusta;

| 59. | poziva države članice da razmotre uključivanje čimbenika odgovornosti u pogledu odgoja djece u sustave mirovinskog osiguranja u slučajevima u kojima žene ne mogu raditi i pružanje prikladnih doprinosa tijekom tih razdoblja; |
| --- | --- |

59.

poziva države članice da razmotre uključivanje čimbenika odgovornosti u pogledu odgoja djece u sustave mirovinskog osiguranja u slučajevima u kojima žene ne mogu raditi i pružanje prikladnih doprinosa tijekom tih razdoblja;

| 60. | naglašava da bi mjere u pogledu transparentnosti plaća trebale biti usmjerene na ostvarivanje jednakih plaća i omogućiti socijalnim partnerima da sklapaju kolektivne ugovore kako bi se postigao taj cilj; |
| --- | --- |

60.

naglašava da bi mjere u pogledu transparentnosti plaća trebale biti usmjerene na ostvarivanje jednakih plaća i omogućiti socijalnim partnerima da sklapaju kolektivne ugovore kako bi se postigao taj cilj;

| 61. | poziva Komisiju da predstavi strategiju za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. kako bi se omogućilo da se potpuno uključe u tržište rada; poziva Komisiju i države članice da omoguće osobama s invaliditetom da steknu vještine nužne za zapošljavanje na otvorenom tržištu rada i da budu obuhvaćene radnim pravom, socijalnom zaštitom i minimalnom plaćom; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisiju da predstavi strategiju za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. kako bi se omogućilo da se potpuno uključe u tržište rada; poziva Komisiju i države članice da omoguće osobama s invaliditetom da steknu vještine nužne za zapošljavanje na otvorenom tržištu rada i da budu obuhvaćene radnim pravom, socijalnom zaštitom i minimalnom plaćom;

| 62. | poziva države članice da osobama s invaliditetom, prilikom ulaska na tržište rada ili prelaska određenog dohodovnog praga, ne oduzmu naknade kojima se pokrivaju dodatni troškovi povezani s invaliditetom jer takva praksa pridonosi siromaštvu unatoč zaposlenju; poziva države članice da svojim djelovanjem pruže podršku osobama s invaliditetom u svladavanju prepreka; |
| --- | --- |

62.

poziva države članice da osobama s invaliditetom, prilikom ulaska na tržište rada ili prelaska određenog dohodovnog praga, ne oduzmu naknade kojima se pokrivaju dodatni troškovi povezani s invaliditetom jer takva praksa pridonosi siromaštvu unatoč zaposlenju; poziva države članice da svojim djelovanjem pruže podršku osobama s invaliditetom u svladavanju prepreka;

| 63. | poziva države članice da osobama s invaliditetom zajamče ostvarivanje njihovih radničkih i sindikalnih prava ravnopravno s ostalim radnicima; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice da osobama s invaliditetom zajamče ostvarivanje njihovih radničkih i sindikalnih prava ravnopravno s ostalim radnicima;

| 64. | ponovno poziva (78) Komisiju da predstavi obvezujuće mjere za osiguravanje transparentnosti plaća u skladu sa svojom obvezom utvrđenom u Strategiji za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025. (79); smatra da je u okviru tih mjera potrebno u potpunosti poštovati autonomiju nacionalnih socijalnih partnera; |
| --- | --- |

64.

ponovno poziva (78

79

| 65. | ustraje na tome da bi transparentnost plaća trebali provoditi poslodavci u javnom i privatnom sektoru te da bi pritom trebali uzeti u obzir posebnosti MSP-ova, pri čemu je potrebno spriječiti prakse kojima se narušava ostvarenje načela jednake plaće za jednak rad; |
| --- | --- |

65.

ustraje na tome da bi transparentnost plaća trebali provoditi poslodavci u javnom i privatnom sektoru te da bi pritom trebali uzeti u obzir posebnosti MSP-ova, pri čemu je potrebno spriječiti prakse kojima se narušava ostvarenje načela jednake plaće za jednak rad;

| 66. | poziva Komisiju i države članice da riješe problem siromaštva unatoč zaposlenju koje utječe na mlade; poziva Komisiju i države članice poduzmu mjere protiv lažnog samozapošljavanja i iskorištavanja mladih radnika putem niskih plaća i nejasnih ili nepravednih uvjeta rada, što može dovesti do siromaštva unatoč zaposlenju; potvrđuje hitnu potrebu za pregledom i jačanjem europskog Kvalitativnog okvira za pripravništvo kako bi se u kriterije kvalitete uključilo načelo naknade za pripravništvo i stažiranje te osigurao odgovarajući pristup programima socijalne zaštite; ponovno potvrđuje da se zaposlenje mladih ne smije smatrati jeftinim radom i da je mladim osobama potrebno omogućiti pravedne uvjete rada i plaće te redovne radne odnose, među ostalim u skladu s njihovim iskustvom i kvalifikacijama; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisiju i države članice da riješe problem siromaštva unatoč zaposlenju koje utječe na mlade; poziva Komisiju i države članice poduzmu mjere protiv lažnog samozapošljavanja i iskorištavanja mladih radnika putem niskih plaća i nejasnih ili nepravednih uvjeta rada, što može dovesti do siromaštva unatoč zaposlenju; potvrđuje hitnu potrebu za pregledom i jačanjem europskog Kvalitativnog okvira za pripravništvo kako bi se u kriterije kvalitete uključilo načelo naknade za pripravništvo i stažiranje te osigurao odgovarajući pristup programima socijalne zaštite; ponovno potvrđuje da se zaposlenje mladih ne smije smatrati jeftinim radom i da je mladim osobama potrebno omogućiti pravedne uvjete rada i plaće te redovne radne odnose, među ostalim u skladu s njihovim iskustvom i kvalifikacijama;

| 67. | izražava zabrinutost zbog mogućeg porasta nestandardnog i nesigurnog rada uslijed krize bolesti COVID-19; naglašava da bi se zakonska minimalna plaća trebala primjenjivati na sve radnike, uključujući kategorije koje su trenutačno isključene, kao što su nestandardni radnici; |
| --- | --- |

67.

izražava zabrinutost zbog mogućeg porasta nestandardnog i nesigurnog rada uslijed krize bolesti COVID-19; naglašava da bi se zakonska minimalna plaća trebala primjenjivati na sve radnike, uključujući kategorije koje su trenutačno isključene, kao što su nestandardni radnici;

| 68. | poziva Komisiju i države članice da prikupe detaljnije statističke podatke o porastu nesigurnosti radnih mjesta i nekih oblika netipičnih radnih mjesta na tržištima rada te da reagiraju poduzimanjem mjera u pogledu prilagodbe i modernizacije postojećeg zakonodavstva o radu; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisiju i države članice da prikupe detaljnije statističke podatke o porastu nesigurnosti radnih mjesta i nekih oblika netipičnih radnih mjesta na tržištima rada te da reagiraju poduzimanjem mjera u pogledu prilagodbe i modernizacije postojećeg zakonodavstva o radu;

| 69. | pozdravlja inicijative zemalja članica s ciljem smanjenja nesigurnosti radnih mjesta i iskorjenjivanja prijevarnih praksi čija je svrha snižavanje plaća i izbjegavanje plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje (80) te poziva Komisiju da predstavi prijedloge u granicama svojih nadležnosti kako je utvrđeno Ugovorima; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja inicijative zemalja članica s ciljem smanjenja nesigurnosti radnih mjesta i iskorjenjivanja prijevarnih praksi čija je svrha snižavanje plaća i izbjegavanje plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje (80

| 70. | podsjeća države članice na to da bi javne službe za zapošljavanje trebale nastaviti nuditi što više mogućnosti kvalitetnog zaposlenja; |
| --- | --- |

70.

podsjeća države članice na to da bi javne službe za zapošljavanje trebale nastaviti nuditi što više mogućnosti kvalitetnog zaposlenja;

| 71. | potiče države članice da postupno ukinu upotrebu ugovora bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati; poziva Komisiju i države članice da suzbiju pojavu nesvojevoljnog rada u nepunom radnom vremenu, da značajnim djelovanjem promiču zapošljavanje na neodređeno vrijeme te da ograniče praksu stalnog produljenja ugovora na određeno vrijeme; |
| --- | --- |

71.

potiče države članice da postupno ukinu upotrebu ugovora bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati; poziva Komisiju i države članice da suzbiju pojavu nesvojevoljnog rada u nepunom radnom vremenu, da značajnim djelovanjem promiču zapošljavanje na neodređeno vrijeme te da ograniče praksu stalnog produljenja ugovora na određeno vrijeme;

| 72. | čvrsto je uvjeren da poslodavci snose potpunu odgovornost za osiguravanje opreme, odjeće i osiguranja koji su radnicima potrebni za obavljanje njihovih funkcija, za što radnici ne bi trebali snositi nikakve troškove; naglašava da poslodavci snose potpunu odgovornost za izdatke ili osposobljavanje koje je zaposlenicima potrebno za izvršavanje njihovih zadataka; |
| --- | --- |

72.

čvrsto je uvjeren da poslodavci snose potpunu odgovornost za osiguravanje opreme, odjeće i osiguranja koji su radnicima potrebni za obavljanje njihovih funkcija, za što radnici ne bi trebali snositi nikakve troškove; naglašava da poslodavci snose potpunu odgovornost za izdatke ili osposobljavanje koje je zaposlenicima potrebno za izvršavanje njihovih zadataka;

| 73. | poziva Komisiju i države članice da omoguće odgovarajuću provedbu prava Unije o mobilnosti radne snage i koordinaciji sustava socijalne sigurnosti te da prije svega osiguraju da su radnici prije potpisivanja ugovora upućeni u svoja prava, obveze i postupovna jamstva na razumljiv način (81); poziva Europsko nadzorno tijelo za rad i države članice da prate sukladnost s važećim zakonodavstvom o radu i socijalnim zakonodavstvom; poziva države članice da uvedu inspekcije rada i da u prekograničnim slučajevima uključe Europsko nadzorno tijelo; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisiju i države članice da omoguće odgovarajuću provedbu prava Unije o mobilnosti radne snage i koordinaciji sustava socijalne sigurnosti te da prije svega osiguraju da su radnici prije potpisivanja ugovora upućeni u svoja prava, obveze i postupovna jamstva na razumljiv način (81

| 74. | naglašava da bi se države članice trebale pobrinuti da nacionalni inspektorati rada poduzmu djelotvorne i prikladne kontrole i inspekcije, da uspostave odgovarajuće mehanizme za podnošenje pritužbi te da poštuju prava svih radnika, posebice onih na nesigurnim radnim mjestima i nekim oblicima atipičnih radnih mjesta te da omoguće prikladno financiranje radnika; |
| --- | --- |

74.

naglašava da bi se države članice trebale pobrinuti da nacionalni inspektorati rada poduzmu djelotvorne i prikladne kontrole i inspekcije, da uspostave odgovarajuće mehanizme za podnošenje pritužbi te da poštuju prava svih radnika, posebice onih na nesigurnim radnim mjestima i nekim oblicima atipičnih radnih mjesta te da omoguće prikladno financiranje radnika;

| 75. | poziva države članice da provedu revidiranu Direktivu o upućivanju radnika kako bi se ta kategorija radnika učinkovito zaštitila; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice da provedu revidiranu Direktivu o upućivanju radnika kako bi se ta kategorija radnika učinkovito zaštitila;

| 76. | naglašava da su nadzor i kontrola posebno važni u slučajevima državljana trećih zemalja koji rade unutar EU-a kako bi ih se zaštitilo i kako bi se izbjegla zlouporaba; poziva države članice da u tom kontekstu uspostave intenzivnu suradnju s Europskim nadzornim tijelom; |
| --- | --- |

76.

naglašava da su nadzor i kontrola posebno važni u slučajevima državljana trećih zemalja koji rade unutar EU-a kako bi ih se zaštitilo i kako bi se izbjegla zlouporaba; poziva države članice da u tom kontekstu uspostave intenzivnu suradnju s Europskim nadzornim tijelom;

| 77. | poziva Europsko nadzorno tijelo da stekne stvarne inspekcijske ovlasti kako bi se djelotvorno suzbile nezakonite prakse te iskorištavanje i zlouporaba radnika; |
| --- | --- |

77.

poziva Europsko nadzorno tijelo da stekne stvarne inspekcijske ovlasti kako bi se djelotvorno suzbile nezakonite prakse te iskorištavanje i zlouporaba radnika;

| 78. | pozdravlja smjernice Komisije od 16. srpnja 2020. o sezonskim radnicima i zaključke Vijeća od 9. listopada 2020. o sezonskim radnicima; |
| --- | --- |

78.

pozdravlja smjernice Komisije od 16. srpnja 2020. o sezonskim radnicima i zaključke Vijeća od 9. listopada 2020. o sezonskim radnicima;

| 79. | prima na znanje velik broj predstavki koje je primio Odbor za predstavke i u kojima se upozorava na nesigurnost i zlouporabu ugovora na određeno vrijeme u javnom (82) i privatnom (83) sektoru i u tom smislu konstatira da se kao najčešći uzrok stresa na radnom mjestu spominju nesigurna radna mjesta; poziva Komisiju da, kako bi se djelotvorno riješili problemi siromaštva unatoč zaposlenju, socijalne isključenosti i nesigurnog rada, razmotri te predstavke i pruži bolje odgovore na njih, u skladu sa svojim nadležnostima i nadležnostima država članica; |
| --- | --- |

79.

prima na znanje velik broj predstavki koje je primio Odbor za predstavke i u kojima se upozorava na nesigurnost i zlouporabu ugovora na određeno vrijeme u javnom (82

83

| 80. | smatra prostituciju teškim oblikom nasilja i iskorištavanja koji najviše pogađa žene i djecu; poziva države članice da donesu posebne mjere za borbu protiv gospodarskih, društvenih i kulturnih uzroka prostitucije i mjere potpore za prostituirane osobe kako bi se olakšala njihova društvena i profesionalna reintegracija; |
| --- | --- |

80.

smatra prostituciju teškim oblikom nasilja i iskorištavanja koji najviše pogađa žene i djecu; poziva države članice da donesu posebne mjere za borbu protiv gospodarskih, društvenih i kulturnih uzroka prostitucije i mjere potpore za prostituirane osobe kako bi se olakšala njihova društvena i profesionalna reintegracija;

| 81. | smatra da bi se veći naglasak trebao staviti na one vrijednosti i politike kojima se promiče rad i njegova povezanost s poboljšanjem kvalitete života ljudi te da bi takvim vrijednostima i politikama trebalo znatno doprinijeti poboljšanju njihova društvenog i fizičkog okruženja; |
| --- | --- |

81.

smatra da bi se veći naglasak trebao staviti na one vrijednosti i politike kojima se promiče rad i njegova povezanost s poboljšanjem kvalitete života ljudi te da bi takvim vrijednostima i politikama trebalo znatno doprinijeti poboljšanju njihova društvenog i fizičkog okruženja;

| 82. | pozdravlja usvajanje paketa za mobilnost; smatra da je paket za mobilnost pouzdan alat za borbu protiv socijalnog dampinga i siromaštva unatoč zaposlenju u sektoru prometa; poziva na brzu i potpunu provedbu Uredbe (EU) 2020/1054 (84) o vremenima vožnje, razdobljima odmora i tahografima za dobrobit vozača kamiona u Europi; naglašava da je potrebno poduzeti daljnje i slične inicijative u svrhu suzbijanja socijalnog dampinga i siromaštva unatoč zaposlenju u drugim industrijama na koje utječu socijalni damping i loši uvjeti rada, kao što su industrija zračnog prometa i brodarska industrija; |
| --- | --- |

82.

pozdravlja usvajanje paketa za mobilnost; smatra da je paket za mobilnost pouzdan alat za borbu protiv socijalnog dampinga i siromaštva unatoč zaposlenju u sektoru prometa; poziva na brzu i potpunu provedbu Uredbe (EU) 2020/1054 (84

| 83. | smatra bi poduzeća trebala stažiranja doživljavati kao ulaganje, a ne besplatan rad; podsjeća na činjenicu da mladi tijekom stažiranja često nemaju drugih izvora prihoda; smatra doprinos stažista vrijednim i ključnim te da zaslužuju plaću; poziva Komisiju i države članice da stanu na kraj praksi neplaćenog stažiranja te da zajamče visokokvalitetna stažiranja uz pristojnu plaću; |
| --- | --- |

83.

smatra bi poduzeća trebala stažiranja doživljavati kao ulaganje, a ne besplatan rad; podsjeća na činjenicu da mladi tijekom stažiranja često nemaju drugih izvora prihoda; smatra doprinos stažista vrijednim i ključnim te da zaslužuju plaću; poziva Komisiju i države članice da stanu na kraj praksi neplaćenog stažiranja te da zajamče visokokvalitetna stažiranja uz pristojnu plaću;

| 84. | smatra da mladi radnici trebaju primati plaću na osnovi svojega iskustva i da ih se ne bi trebalo diskriminirati pružanjem nižih plaća isključivo na osnovi njihove dobi; poziva stoga države članice da stanu na kraju praksi isplate plaća za mlade radnike koje su niže od zakonskog minimuma; |
| --- | --- |

84.

smatra da mladi radnici trebaju primati plaću na osnovi svojega iskustva i da ih se ne bi trebalo diskriminirati pružanjem nižih plaća isključivo na osnovi njihove dobi; poziva stoga države članice da stanu na kraju praksi isplate plaća za mlade radnike koje su niže od zakonskog minimuma;

Kolektivni ugovori

Kolektivni ugovori

| 85. | napominje da je autonomija socijalnih partnera vrijedno sredstvo i ističe potrebu da se ona ostvari u svakoj državi članici te da se na razini Unije nadzire sukladnost s time; prima na znanje prijedlog Komisije (85) o zaštiti i jačanju sustava kolektivnog pregovaranja na nacionalnoj razini, a posebice na razini sektora; |
| --- | --- |

85.

napominje da je autonomija socijalnih partnera vrijedno sredstvo i ističe potrebu da se ona ostvari u svakoj državi članici te da se na razini Unije nadzire sukladnost s time; prima na znanje prijedlog Komisije (85

| 86. | poziva Komisiju da promiče upotrebu ESF-a plus za izgradnju kapaciteta socijalnih partnera u svrhu jačanja kolektivnog pregovaranja u Europi; poziva države članice da osnuju institucije i uspostave mehanizme potrebne za pružanje podrške kolektivnom pregovaranju, uz osobit naglasak na sektorsko kolektivno pregovaranje; poziva države članice da se savjetuju sa socijalnim partnerima i uključe ih u izradu zakonodavstva kad god to bude potrebno; |
| --- | --- |

86.

poziva Komisiju da promiče upotrebu ESF-a plus za izgradnju kapaciteta socijalnih partnera u svrhu jačanja kolektivnog pregovaranja u Europi; poziva države članice da osnuju institucije i uspostave mehanizme potrebne za pružanje podrške kolektivnom pregovaranju, uz osobit naglasak na sektorsko kolektivno pregovaranje; poziva države članice da se savjetuju sa socijalnim partnerima i uključe ih u izradu zakonodavstva kad god to bude potrebno;

| 87. | prima na znanje prijedlog Komisije da države članice budu obvezne osigurati mjere kojima će se omogućiti kolektivno pregovaranje u slučajevima u kojima je njime obuhvaćeno manje od 70 % (86) radnika; naglašava da je potrebno uključiti socijalne partnere u postupak donošenja odluka u pogledu pokretanja takvih radnji; smatra da bilo kakva radnja u tom smislu ne smije negativno utjecati na autonomiju socijalnih partnera; |
| --- | --- |

87.

prima na znanje prijedlog Komisije da države članice budu obvezne osigurati mjere kojima će se omogućiti kolektivno pregovaranje u slučajevima u kojima je njime obuhvaćeno manje od 70 % (86

| 88. | poziva Komisiju da nadzire pravo svih radnika na organiziranje te pregovaranje i sklapanje kolektivnih ugovora, a države članice poziva da osiguraju ostvarenje tog prava te da odmah poduzmu mjere u slučaju njegova kršenja; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisiju da nadzire pravo svih radnika na organiziranje te pregovaranje i sklapanje kolektivnih ugovora, a države članice poziva da osiguraju ostvarenje tog prava te da odmah poduzmu mjere u slučaju njegova kršenja;

| 89. | poziva države članice da omoguće sindikatima pristup mjestima rada, što uključuje slučajeve rada na daljinu, u svrhu organiziranja, razmjene informacija i savjetovanja; |
| --- | --- |

89.

poziva države članice da omoguće sindikatima pristup mjestima rada, što uključuje slučajeve rada na daljinu, u svrhu organiziranja, razmjene informacija i savjetovanja;

| 90. | potiče Komisiju da poboljša direktive o javnoj nabavi (87) kako bi se spriječilo tržišno natjecanje na štetu plaća tako da jedino oni koji poštuju važeće kolektivne ugovore mogu biti uspješni ponuđači; poziva države članice da osiguraju pridržavanje, provjeru i provedbu direktiva; |
| --- | --- |

90.

potiče Komisiju da poboljša direktive o javnoj nabavi (87

| 91. | potvrđuje da su digitalizacija i globalizacija uzrokovale značajan porast samozapošljavanja i netipičnih oblika rada; pozdravlja obvezu Komisije u pogledu procjene potrebe za usvajanjem mjera na razini Unije kojima se omogućava da se pojedinačno samozaposlene osobe udruže i sklapaju kolektivne ugovore, kao i obvezu u pogledu predlaganja regulatornih promjena u slučajevima u kojima je to potrebno te održavanje nedavnog javnog savjetovanja o tom pitanju; iščekuje objavu procjene učinka o početnim mogućnostima za buduće djelovanje; naglašava da to ne smije uzrokovati odgodu drugih inicijativa Komisije u pogledu suzbijanja lažnog samozapošljavanja i osiguravanja prava nestandardnih radnika; |
| --- | --- |

91.

potvrđuje da su digitalizacija i globalizacija uzrokovale značajan porast samozapošljavanja i netipičnih oblika rada; pozdravlja obvezu Komisije u pogledu procjene potrebe za usvajanjem mjera na razini Unije kojima se omogućava da se pojedinačno samozaposlene osobe udruže i sklapaju kolektivne ugovore, kao i obvezu u pogledu predlaganja regulatornih promjena u slučajevima u kojima je to potrebno te održavanje nedavnog javnog savjetovanja o tom pitanju; iščekuje objavu procjene učinka o početnim mogućnostima za buduće djelovanje; naglašava da to ne smije uzrokovati odgodu drugih inicijativa Komisije u pogledu suzbijanja lažnog samozapošljavanja i osiguravanja prava nestandardnih radnika;

| 92. | smatra da svi radnici moraju imati potpun uvid u identitet svog poslodavca, svoju plaću i radnička prava na temelju sektorskog kolektivnog ugovora ili nacionalnog zakonodavstva; smatra da bi ti podaci trebali biti dostupni inspektoratima rada; smatra da bi u slučaju prekograničnih radnika ti podaci mogli biti dostupni u obliku posebne osobne iskaznice, što se u nekim državama članicama već pokazalo djelotvornim; poziva Komisiju da u tom smislu što prije uvede digitalni europski broj socijalnog osiguranja; smatra da europski broj socijalnog osiguranja nudi značajan potencijal upotrebe kao mehanizam kontrole za pojedince i relevantna tijela vlasti kako bi se osiguralo da se socijalno osiguranje plaća u skladu s pravilima i kako bi se suzbila prijevara u sustavima socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

92.

smatra da svi radnici moraju imati potpun uvid u identitet svog poslodavca, svoju plaću i radnička prava na temelju sektorskog kolektivnog ugovora ili nacionalnog zakonodavstva; smatra da bi ti podaci trebali biti dostupni inspektoratima rada; smatra da bi u slučaju prekograničnih radnika ti podaci mogli biti dostupni u obliku posebne osobne iskaznice, što se u nekim državama članicama već pokazalo djelotvornim; poziva Komisiju da u tom smislu što prije uvede digitalni europski broj socijalnog osiguranja; smatra da europski broj socijalnog osiguranja nudi značajan potencijal upotrebe kao mehanizam kontrole za pojedince i relevantna tijela vlasti kako bi se osiguralo da se socijalno osiguranje plaća u skladu s pravilima i kako bi se suzbila prijevara u sustavima socijalne sigurnosti;

Socijalni učinci pandemije bolesti COVID-19

Socijalni učinci pandemije bolesti COVID-19

| 93. | poziva Komisiju da utvrdi odgovor na razini EU-a kojim bi se proširila potpora za MSP-ove kojima upravljaju žene tijekom i nakon krize; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisiju da utvrdi odgovor na razini EU-a kojim bi se proširila potpora za MSP-ove kojima upravljaju žene tijekom i nakon krize;

| 94. | ističe da je kriza bolesti COVID-19 značajno utjecala na radnike i osobe u nepovoljnom položaju; naglašava da odgovori na pandemiju u obliku politika moraju biti usmjereni na čovjeka i utemeljeni na globalnoj solidarnosti; ustraje na tome da su mjere za suzbijanje siromaštva i siromaštva unatoč zaposlenju posebno nužne i da bi im svrha trebala biti provedba brzog, pravednog i zelenog oporavka; poziva države članice da osiguraju odgovarajuću zaštitu svih ranjivih skupina radnika tijekom pandemije i da surađuju sa socijalnim partnerima u pogledu razvoja djelotvornih, praktičnih i pravednih rješenja za izazove koje je postavila pandemija; podsjeća, u tom smislu, na to da je potrebno iskoristiti dovoljan udio dodatnih sredstava koje pruža inicijativa REACT-EU kako bi se povećala raspoloživost Fonda za europsku pomoć za najpotrebitije (FEAD) u svrhu pružanja pomoći najpotrebitijima; isto tako naglašava važnost dodjele dovoljnih sredstava fondu ESF plus unutar višegodišnjeg financijskog okvira; |
| --- | --- |

94.

ističe da je kriza bolesti COVID-19 značajno utjecala na radnike i osobe u nepovoljnom položaju; naglašava da odgovori na pandemiju u obliku politika moraju biti usmjereni na čovjeka i utemeljeni na globalnoj solidarnosti; ustraje na tome da su mjere za suzbijanje siromaštva i siromaštva unatoč zaposlenju posebno nužne i da bi im svrha trebala biti provedba brzog, pravednog i zelenog oporavka; poziva države članice da osiguraju odgovarajuću zaštitu svih ranjivih skupina radnika tijekom pandemije i da surađuju sa socijalnim partnerima u pogledu razvoja djelotvornih, praktičnih i pravednih rješenja za izazove koje je postavila pandemija; podsjeća, u tom smislu, na to da je potrebno iskoristiti dovoljan udio dodatnih sredstava koje pruža inicijativa REACT-EU kako bi se povećala raspoloživost Fonda za europsku pomoć za najpotrebitije (FEAD) u svrhu pružanja pomoći najpotrebitijima; isto tako naglašava važnost dodjele dovoljnih sredstava fondu ESF plus unutar višegodišnjeg financijskog okvira;

| 95. | poziva Komisiju da posebno uzme u obzir gospodarske posljedice programa rada sa skraćenim radnim vremenom, osobe koje su privremeno ili trajno otpuštene te društveni učinak na osobe koje žive u nesigurnim uvjetima; podsjeća u vezi s time na činjenicu da programi rada sa skraćenim radnim vremenom nisu jednaki u svim državama članicama te da se naknade značajno razlikuju, pri čemu su zaposlenici koji primaju niske naknade posebno izloženi opasnosti od siromaštva unatoč zaposlenju; poziva Komisiju i države članice da u tu svrhu zaštite radnike kako bi im se pomoglo da zadrže radna mjesta, među ostalim pružanjem financijske podrške u obliku, primjerice, programa rada sa skraćenim radnim vremenom i podrške osobama na nesigurnim radnim mjestima i u nekim oblicima netipičnog rada, te da razmotre pružanje financijske podrške nekim vrstama pojedinačno samozaposlenih osoba koje su zbog krize ostale bez financijske podloge; poziva države članice da, osim toga, zaštite osobe koje žive u nesigurnim uvjetima; |
| --- | --- |

95.

poziva Komisiju da posebno uzme u obzir gospodarske posljedice programa rada sa skraćenim radnim vremenom, osobe koje su privremeno ili trajno otpuštene te društveni učinak na osobe koje žive u nesigurnim uvjetima; podsjeća u vezi s time na činjenicu da programi rada sa skraćenim radnim vremenom nisu jednaki u svim državama članicama te da se naknade značajno razlikuju, pri čemu su zaposlenici koji primaju niske naknade posebno izloženi opasnosti od siromaštva unatoč zaposlenju; poziva Komisiju i države članice da u tu svrhu zaštite radnike kako bi im se pomoglo da zadrže radna mjesta, među ostalim pružanjem financijske podrške u obliku, primjerice, programa rada sa skraćenim radnim vremenom i podrške osobama na nesigurnim radnim mjestima i u nekim oblicima netipičnog rada, te da razmotre pružanje financijske podrške nekim vrstama pojedinačno samozaposlenih osoba koje su zbog krize ostale bez financijske podloge; poziva države članice da, osim toga, zaštite osobe koje žive u nesigurnim uvjetima;

| 96. | poziva države članice da predstave minimalne standarde za svoje nacionalne sustave osiguranja za slučaj nezaposlenosti i minimalne sustave socijalne sigurnosti u obliku pravnih okvira kako bi se poboljšala socijalna sigurnost radnika i stanovnika Europe; |
| --- | --- |

96.

poziva države članice da predstave minimalne standarde za svoje nacionalne sustave osiguranja za slučaj nezaposlenosti i minimalne sustave socijalne sigurnosti u obliku pravnih okvira kako bi se poboljšala socijalna sigurnost radnika i stanovnika Europe;

| 97. | poziva na poduzimanje mjera kako bi se izbjegao porast nesvojevoljnog zapošljavanja na nepuno radno vrijeme uslijed krize bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

97.

poziva na poduzimanje mjera kako bi se izbjegao porast nesvojevoljnog zapošljavanja na nepuno radno vrijeme uslijed krize bolesti COVID-19;

| 98. | podsjeća na uznemirujuća izvješća koja su se pojavila tijekom krize u vezi s kršenjima prava prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu njihovih radnih i životnih uvjeta; poziva Komisiju i države članice da suzbiju zlouporabu te da zaštite prava sezonskih i prekograničnih radnika koji su zaposleni unutar podugovarateljskog lanca i lanca opskrbe; poziva u tom smislu države članice da osiguraju prikladne i cjenovno pristupačne stambene prostore za radnike, a da se pritom povezani troškovi ne oduzimaju od njihovih plaća; |
| --- | --- |

98.

podsjeća na uznemirujuća izvješća koja su se pojavila tijekom krize u vezi s kršenjima prava prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu njihovih radnih i životnih uvjeta; poziva Komisiju i države članice da suzbiju zlouporabu te da zaštite prava sezonskih i prekograničnih radnika koji su zaposleni unutar podugovarateljskog lanca i lanca opskrbe; poziva u tom smislu države članice da osiguraju prikladne i cjenovno pristupačne stambene prostore za radnike, a da se pritom povezani troškovi ne oduzimaju od njihovih plaća;

| 99. | naglašava da se tijekom krize bolesti COVID-19 istaknula važnost zaposlenja u zanimanjima za koja je utvrđeno da su sistemski značajna za naše gospodarstvo i društvo; podsjeća na činjenicu da su mnogi takvi najizloženiji radnici u nekim državama članicama zaposleni na loše plaćenim radnim mjestima te su često necijenjeni i nedovoljno plaćeni te prisiljeni trpjeti nesigurne uvjete rada, među ostalim zbog nedostatka zdravstvene i socijalne zaštite; naglašava da su u tim zanimanjima najčešće zaposlene žene; ističe nužnost uzlazne konvergencije u području pružanja skrbi; |
| --- | --- |

99.

naglašava da se tijekom krize bolesti COVID-19 istaknula važnost zaposlenja u zanimanjima za koja je utvrđeno da su sistemski značajna za naše gospodarstvo i društvo; podsjeća na činjenicu da su mnogi takvi najizloženiji radnici u nekim državama članicama zaposleni na loše plaćenim radnim mjestima te su često necijenjeni i nedovoljno plaćeni te prisiljeni trpjeti nesigurne uvjete rada, među ostalim zbog nedostatka zdravstvene i socijalne zaštite; naglašava da su u tim zanimanjima najčešće zaposlene žene; ističe nužnost uzlazne konvergencije u području pružanja skrbi;

| 100. | naglašava da bi države članice trebale usvojiti dugoročne strategije za očuvanje radnih mjesta i kvalifikacija radnika te za smanjenje pritiska na nacionalne javne financije u svrhu rješavanja velikih nenadanih kriza; |
| --- | --- |

100.

naglašava da bi države članice trebale usvojiti dugoročne strategije za očuvanje radnih mjesta i kvalifikacija radnika te za smanjenje pritiska na nacionalne javne financije u svrhu rješavanja velikih nenadanih kriza;

| 101. | poziva Komisiju na donošenje strategije EU-a o skrbi kojom će se odgovoriti na socijalne učinke na osobe koje su odgovorne za pružanje skrbi, a to su u nesrazmjernom postotku žene; naglašava da bi ta strategija trebala zahtijevati znatna ulaganja u ekonomiju skrbi, jačanje politika čiji je cilj postizanje ravnoteže između rada i odgovornosti za skrb tijekom života osobe te rješavanje pitanja nedostatka radne snage, posebno osposobljavanjem, priznavanjem vještima i boljim radnim uvjetima u tim sektorima; |
| --- | --- |

101.

poziva Komisiju na donošenje strategije EU-a o skrbi kojom će se odgovoriti na socijalne učinke na osobe koje su odgovorne za pružanje skrbi, a to su u nesrazmjernom postotku žene; naglašava da bi ta strategija trebala zahtijevati znatna ulaganja u ekonomiju skrbi, jačanje politika čiji je cilj postizanje ravnoteže između rada i odgovornosti za skrb tijekom života osobe te rješavanje pitanja nedostatka radne snage, posebno osposobljavanjem, priznavanjem vještima i boljim radnim uvjetima u tim sektorima;

| 102. | očekuje predstojeći prijedlog Komisije o dugoročnom sustavu reosiguranja naknada za nezaposlenost, pri čemu bi se uzela u obzir činjenica da će vjerojatno doći do porasta otpuštanja; poziva da taj prijedlog obuhvati zemlje unutar ekonomske i monetarne unije (EMU), a pritom omogući i pridruživanje zemalja izvan EMU-a; |
| --- | --- |

102.

očekuje predstojeći prijedlog Komisije o dugoročnom sustavu reosiguranja naknada za nezaposlenost, pri čemu bi se uzela u obzir činjenica da će vjerojatno doći do porasta otpuštanja; poziva da taj prijedlog obuhvati zemlje unutar ekonomske i monetarne unije (EMU), a pritom omogući i pridruživanje zemalja izvan EMU-a;

| 103. | poziva Komisiju i države članice da ublaže najteže posljedice bolesti COVID-19 pružanjem ciljane potpore na razini Unije i nacionalnoj razini te dodjele dovoljne količine sredstava; u vezi s time pozdravlja stvaranje instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) i poziva države članice da ga što prije uvedu; poziva Komisiju i države članice da zajamče da se financijska pomoć ne pruža poduzećima koja nisu registrirana u zemljama navedenima u Prilogu 1. Zaključcima Vijeća o revidiranom EU-ovu popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe; poziva Komisiju i države članice da zajamče da se korisnici pridržavaju temeljnih vrijednosti utvrđenih u Ugovorima i da poduzeća koja primaju javnu financijsku potporu štite radnike, jamče pristojne radne uvjete, poštuju sindikalna pravila i primjenjive kolektivne ugovore, plaćaju svoj dio poreza te da se suzdrže od otkupa dionica ili isplate bonusa upravi ili dividendi dioničarima; |
| --- | --- |

103.

poziva Komisiju i države članice da ublaže najteže posljedice bolesti COVID-19 pružanjem ciljane potpore na razini Unije i nacionalnoj razini te dodjele dovoljne količine sredstava; u vezi s time pozdravlja stvaranje instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) i poziva države članice da ga što prije uvedu; poziva Komisiju i države članice da zajamče da se financijska pomoć ne pruža poduzećima koja nisu registrirana u zemljama navedenima u Prilogu 1. Zaključcima Vijeća o revidiranom EU-ovu popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe; poziva Komisiju i države članice da zajamče da se korisnici pridržavaju temeljnih vrijednosti utvrđenih u Ugovorima i da poduzeća koja primaju javnu financijsku potporu štite radnike, jamče pristojne radne uvjete, poštuju sindikalna pravila i primjenjive kolektivne ugovore, plaćaju svoj dio poreza te da se suzdrže od otkupa dionica ili isplate bonusa upravi ili dividendi dioničarima;

| 104. | potiče države članice da ulože u povećanje pristupa širokopojasnoj internetskoj vezi, obrazovanju i učenju na daljinu u ruralnim područjima izloženima riziku od depopulacije i siromaštva koji se prenosi iz generacije u generaciju; |
| --- | --- |

104.

potiče države članice da ulože u povećanje pristupa širokopojasnoj internetskoj vezi, obrazovanju i učenju na daljinu u ruralnim područjima izloženima riziku od depopulacije i siromaštva koji se prenosi iz generacije u generaciju;

| 105. | predlaže da se poduzmu proaktivne mjere u svrhu suzbijanja potencijalne visoke stope nezaposlenosti putem politika na razini EU-a i nacionalnoj razini te u svrhu poticanja zelene, digitalne, socijalne, održive i pravedne tranzicije u kojima nitko neće biti zapostavljen tako da se ulaže u nova, održiva, pristupačna i kvalitetna radna mjesta, programe prekvalifikacije, infrastrukturu usmjerenu na budućnost, inovacije i digitalne promjene; smatra da je posebnu pažnju potrebno posvetiti poticanju zapošljavanja mladih; |
| --- | --- |

105.

predlaže da se poduzmu proaktivne mjere u svrhu suzbijanja potencijalne visoke stope nezaposlenosti putem politika na razini EU-a i nacionalnoj razini te u svrhu poticanja zelene, digitalne, socijalne, održive i pravedne tranzicije u kojima nitko neće biti zapostavljen tako da se ulaže u nova, održiva, pristupačna i kvalitetna radna mjesta, programe prekvalifikacije, infrastrukturu usmjerenu na budućnost, inovacije i digitalne promjene; smatra da je posebnu pažnju potrebno posvetiti poticanju zapošljavanja mladih;

| 106. | poziva Komisiju i države članice da pristupe ublažavanju posljedica krize i da omoguće taj prijelaz tako da uzmu u obzir regionalne posebnosti, čime će se osigurati brza dodjela dostupnih financijskih sredstava, primjerice, osposobljavanjem za radna mjesta usmjerena na budućnost, usavršavanjem i prekvalifikacijom te razvojem fonda ESF plus u financijskom smislu u tu svrhu; |
| --- | --- |

106.

poziva Komisiju i države članice da pristupe ublažavanju posljedica krize i da omoguće taj prijelaz tako da uzmu u obzir regionalne posebnosti, čime će se osigurati brza dodjela dostupnih financijskih sredstava, primjerice, osposobljavanjem za radna mjesta usmjerena na budućnost, usavršavanjem i prekvalifikacijom te razvojem fonda ESF plus u financijskom smislu u tu svrhu;

| 107. | poziva Komisiju i države članice da posebno prate određene sektore za koje je karakterističan visok stupanj nesigurnosti radnih mjesta kako bi se spriječila zlouporaba radnika kao što su oni privremeno zaposleni u poljoprivrednom sektoru u kojem se sezonski radnici suočavaju s nepoštenim uvjetima zapošljavanja kojima se u nekim slučajevima krše ne samo radna prava već i temeljna prava radnika; |
| --- | --- |

107.

poziva Komisiju i države članice da posebno prate određene sektore za koje je karakterističan visok stupanj nesigurnosti radnih mjesta kako bi se spriječila zlouporaba radnika kao što su oni privremeno zaposleni u poljoprivrednom sektoru u kojem se sezonski radnici suočavaju s nepoštenim uvjetima zapošljavanja kojima se u nekim slučajevima krše ne samo radna prava već i temeljna prava radnika;

| 108. | naglašava da su radnici s niskim dohotkom u značajno većoj opasnosti u pogledu izlaganja bolesti COVID-19 s obzirom na to da rade u sektorima u kojima mnogo češće dolazi do kontakta s ljudima, kao što su sektori skrbi i prometa, ili prihvaćaju zaposlenje putem mrežnih platformi bez mogućnosti rada na daljinu; oštro kritizira dugo razdoblje uvođenja klasifikacije bolesti COVID-19 u Direktivu o biološkim agensima (88); poziva na hitnu reviziju Direktive o biološkim agensima kako bi se prilagodila globalnim pandemijama i drugim izvanrednim okolnostima u svrhu što bržeg ostvarenja potpune zaštite radnika u pogledu rizika od izlaganja; |
| --- | --- |

108.

naglašava da su radnici s niskim dohotkom u značajno većoj opasnosti u pogledu izlaganja bolesti COVID-19 s obzirom na to da rade u sektorima u kojima mnogo češće dolazi do kontakta s ljudima, kao što su sektori skrbi i prometa, ili prihvaćaju zaposlenje putem mrežnih platformi bez mogućnosti rada na daljinu; oštro kritizira dugo razdoblje uvođenja klasifikacije bolesti COVID-19 u Direktivu o biološkim agensima (88

| 109. | ističe da su radnici s niskim dohotkom često zaposleni u sektorima u kojima postoji visok rizik od fizičkog propadanja, što potencijalno dugoročno utječe na njihovo fizičko i psihičko stanje i sposobnost ostvarivanja prihoda u budućnosti; smatra da trenutačno zakonodavstvo o zdravlju i sigurnosti nije dovoljno usmjereno na sprečavanje ozljeda na radu; poziva Komisiju da što prije predloži novi strateški okvir o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje nakon 2020. i poziva Komisiju da u tom smislu utvrdi postojeće probleme i da predstavi instrumente namijenjene radnicima u sektorima niskih primanja kojima bi se ti problemi riješili; naglašava da takva strategija mora dijelom biti usmjerena na radnike koji rade putem platformi i radnike u području nestandardnih vrsta rada; poziva Komisiju da izmijeni Direktivu 2004/37/EZ (89) kako bi se revidirao i proširio opseg graničnih vrijednosti izlaganja na radnom mjestu u slučaju određenih tvari koje uzrokuju rak ili mutacije; |
| --- | --- |

109.

ističe da su radnici s niskim dohotkom često zaposleni u sektorima u kojima postoji visok rizik od fizičkog propadanja, što potencijalno dugoročno utječe na njihovo fizičko i psihičko stanje i sposobnost ostvarivanja prihoda u budućnosti; smatra da trenutačno zakonodavstvo o zdravlju i sigurnosti nije dovoljno usmjereno na sprečavanje ozljeda na radu; poziva Komisiju da što prije predloži novi strateški okvir o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje nakon 2020. i poziva Komisiju da u tom smislu utvrdi postojeće probleme i da predstavi instrumente namijenjene radnicima u sektorima niskih primanja kojima bi se ti problemi riješili; naglašava da takva strategija mora dijelom biti usmjerena na radnike koji rade putem platformi i radnike u području nestandardnih vrsta rada; poziva Komisiju da izmijeni Direktivu 2004/37/EZ (89

| 110. | ističe da u sektorima niskih primanja često dolazi do stresa povezanog s radom; smatra da stres povezan s radom mora biti ključan prioritet unutar europskog zakonodavstva o zdravlju i sigurnosti; poziva Komisiju i države članice da u bliskoj suradnji s nacionalnim socijalnim partnerima predlože direktivu o stresu povezanom s radom u kojoj će se utvrditi smjernice za poduzeća u pogledu suzbijanja čimbenika koji uzrokuju stres povezan s radom i postaviti zahtjev da sva poduzeća uspostave politiku o stresu povezanom s radom; |
| --- | --- |

110.

ističe da u sektorima niskih primanja često dolazi do stresa povezanog s radom; smatra da stres povezan s radom mora biti ključan prioritet unutar europskog zakonodavstva o zdravlju i sigurnosti; poziva Komisiju i države članice da u bliskoj suradnji s nacionalnim socijalnim partnerima predlože direktivu o stresu povezanom s radom u kojoj će se utvrditi smjernice za poduzeća u pogledu suzbijanja čimbenika koji uzrokuju stres povezan s radom i postaviti zahtjev da sva poduzeća uspostave politiku o stresu povezanom s radom;

| 111. | smatra da je iznimno važno osigurati da cilj provedbe plana oporavka Europe bude iskorjenjivanje siromaštva i socioekonomskih nejednakosti te da se temelji na djelotvornom mehanizmu za koji su određeni ciljevi i referentne vrijednosti koji omogućuju precizno mjerenje ostvarenog napretka; ističe da Europski parlament mora u potpunosti sudjelovati u ex ante i ex post kontroli plana oporavka te da se njegovim izabranim članovima mora dodijeliti formalna uloga kako bi se osigurao potpuno demokratski i transparentan postupak procjene i provedbe; |
| --- | --- |

111.

smatra da je iznimno važno osigurati da cilj provedbe plana oporavka Europe bude iskorjenjivanje siromaštva i socioekonomskih nejednakosti te da se temelji na djelotvornom mehanizmu za koji su određeni ciljevi i referentne vrijednosti koji omogućuju precizno mjerenje ostvarenog napretka; ističe da Europski parlament mora u potpunosti sudjelovati u ex ante

ex post

o

o o

| 112. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

112.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 23, 27.1.2010., str. 35.

1

(2)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

2

(3)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

3

(4)  SL C 9 E, 15.1.2010., str. 11.

4

(5)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 8.

5

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0176.

6

(7)  SL C 366, 27.10.2017., str. 19.

7

(8)  SL C 482, 23.12.2016., str. 31.

8

(9)  SL C 76, 28.2.2018., str. 93.

9

(10)  SL C 363, 28.10.2020., str. 164.

10

(11)  SL C 346, 27.9.2018., str. 156.

11

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

12

(13)  SL C 334, 19.9.2018., str. 88.

13

(14)  https://www.ituc-csi.org/ituc-global-rights-index-2019

14

(15)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/sdg_01_41/default/table?lang=en

15

(16)  Mreža za istraživanje financija i potrošnje kućanstava, „The Household Finance and Consumption Survey: Results from the 2017 wave” („Anketa o financijama i potrošnji kućanstava: rezultati vala iz 2017.”), European Central Bank Statistics Paper Series br. 36, ožujak 2020., str. 25. https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpsps/ecb.sps36~0245ed80c7.en.pdf?bd73411fbeb0a33928ce4c5ef2c5e872

16

European Central Bank Statistics Paper Series

(17)  Mreža za istraživanje financija i potrošnje kućanstava, „The Household Finance and Consumption Survey: Wave 2017 – Statistical tables” („Anketa o financijama i potrošnji kućanstava: val iz 2017. – statističke tablice”), lipanj 2020., str. 5. https://www.ecb.europa.eu/home/pdf/research/hfcn/HFCS_Statistical_Tables_Wave_2017.pdf?656f4e10de45c91c3c882840e9174eac

17

(18)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/headlines/society/20200227STO73519/gender-pay-gap-in-europe-facts-and-figures-infographic

18

(19)  Usklađivanje je statistička metoda koja omogućuje usporedbu skupina tako da se uzimaju u obzir razlike u raspodjeli različitih čimbenika (sektor djelatnosti, dob, zanimanje itd.) među tim skupinama. Neusklađena razlika u plaćama između žena i muškaraca izračunava se kao relativna razlika između prosječne satnice žena i muškaraca. Radi se o jednostavnom pokazatelj nejednakosti plaća, što objašnjava činjenicu da ga opsežno upotrebljavaju donositelji politika. Međutim, ta neusklađena razlika u plaćama obuhvaća i potencijalnu diskriminaciju između muškaraca i žena u smislu „nejednake plaće za jednak rad” i utjecaj razlika prosječnih značajki muškaraca i žena na tržištu rada.

19

https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/aid_development_cooperation_fundamental_rights/report-gender-pay-gap-eu-countries_october2018_en_0.pdf.

(20)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20181017-1?inheritRedirect=true

20

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Gender_pay_gap_statistics#Gender_pay_gap_much_lower_for_young_employees

21

(22)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2016-eu-minorities-survey-roma-selected-findings_en.pdf

22

(23)  http://ergonetwork.org/2020/04/eu-recovery-plan-the-case-of-roma/

23

(24)  Kvaliteta života jest pojam ljudskog blagostanja (dobrobiti) koja se, umjesto kvantitativnim mjerenjem dohotka i proizvodnje, mjeri pomoću društvenih pokazatelja (izvor: Eurostat).

24

izvor

(25)  Materijalna ugroženost odnosi se na stanje ekonomskog pritiska i definira se kao nametnuta nemogućnost (koja nije rezultat odluke) osobe da plati neočekivane troškove ili da si priušti godišnji odmor izvan mjesta stanovanja u trajanju od tjedan dana, obrok koji sadržava meso, piletinu ili ribu svakog drugog dana, odgovarajuće grijanje stambenog prostora ili trajna dobra kao što je perilica rublja ili televizor u boji. Ozbiljna se materijalna ugroženost pritom odnosi na nemogućnost financiranja najmanje 4 od sljedećih 11 kategorija: rata hipoteke ili najamnine, računa za komunalne usluge, obročne otplate ili plaćanja drugih zajmova, godišnji odmor u trajanju od tjedan dana, obrok koji sadržava meso, ribu ili bjelančevine jednake prehrambene vrijednosti svakog drugog dana, neočekivane financijske troškove, telefon (uključujući mobilni telefon), televizor u boji, perilicu rublja, automobil ili grijanje (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Quality_of_life_indicators_-_material_living_conditions#General_overview).

25

(26)  Pokazatelj „osobe koje žive u kućanstvima s vrlo niskim intenzitetom rada” definira se kao broj osoba koje žive u kućanstvu čiji su radno sposobni članovi tijekom posljednjih 12 mjeseci radili manje od 20 % svoga ukupnog potencijala. Intenzitet rada kućanstva predstavlja omjer ukupnog broja mjeseci tijekom kojega su svi radno sposobni članovi kućanstva radili unutar referentne godine i ukupnog broja mjeseci tijekom kojega su članovi istog kućanstva u teoriji mogli raditi unutar istog razdoblja. Radno sposobna osoba jest osoba u dobi od 18 do 59 godina, ne uključujući studente u dobi od 18 do 24 godine. Kućanstva koja se sastoje isključivo od djece, studenata mlađih od 25 godina i/ili osoba starijih od 60 godina u potpunosti su isključena iz izračuna pokazatelja.

26

(27)  Eurofound, „In-work poverty in the EU” („Siromaštvo unatoč zaposlenju u EU-u”), 5. rujna 2017.

27

(28)  Kako je utvrđeno Direktivom o radnom vremenu (SL L 299, 18.11.2003., str. 9.).

28

(29)  Eurofound, „In-work poverty in the EU” („Siromaštvo unatoč zaposlenju u EU-u”), 5. rujna 2017.

29

(30)  https://ec.europa.eu/energy/content/introduction-5_en

30

(31)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Digital_economy_and_society_statistics_-_households_and_individuals/hr

31

(32)  U kontekstu anketa o socijalnim uvjetima kućanstvo se definira kao jedinica kućanstva ili, u operativnom smislu, kao socijalna jedinica: unutar koje su uspostavljeni zajednički aranžmani; unutar koje se dijele kućanski troškovi ili dnevne potrebe; unutar koje se dijeli zajedničko boravište. Kućanstvo uključuje jednu osobu koja živi sama ili skupinu ljudi koji nisu nužno srodni, a žive na istoj adresi u zajedničkom domaćinstvu, tj. dijele barem jedan obrok dnevno ili dijele dnevnu sobu ili boravak.

32

(33)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10163468/3-16102019-CP-EN.pdf/edc3178f-ae3e-9973-f147-b839ee522578

33

(34)  Eurostat, „EU statistics on income and living conditions (EU-SILC) methodology – 2011 intergenerational transmission of disadvantages” („Metodologija statistike EU-a o dohotku i životnim uvjetima (EU-SILC) – međugeneracijski prijenos prikraćenosti u 2011.”) (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/EU_statistics_on_income_and_living_conditions_(EU-SILC)_methodology_-_2011_intergenerational_transmission_of_disadvantages).

34

(35)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Quality_of_life_indicators_-_material_living_conditions#General_overview

35

(36)  Postotak stanovništva koje živi u kućanstvima u kojima troškovi stanovanja (neto bez doplataka za stanovanje) čine više od 40 % ukupnog raspoloživog dohotka kućanstva (neto bez doplataka za stanovanje).

36

(37)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Housing_statistics/hr

37

(38)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tessi163/default/table?lang=en

38

(39)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/agenda/briefing/2020-01-13/11/housing-urgent-action-needed-to-address-homelessness-in-europe

39

(40)  https://www.feantsa.org/public/user/Resources/magazine/2019/Spring/Homeless_in_Europe_magazine__Spring_2019.pdf; https://www.feantsa.org/en/news/2020/07/23/fifth-overview-of-housing-exclusion-in-europe-2020

40

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20190122-1?inheritRedirect=true

41

(42)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tessi012/default/table?lang=en

42

(43)  OECD, Visser (2016.), baza podataka ICTWSS.

43

https://www.etuc.org/en/document/etuc-reply-first-phase-consultation-social-partners-under-article-154-tfeu-possible-action, str. 6, br. 15.

(44)  Eurofound, „Industrial relations: Developments 2015-2019” („Industrijski odnosi: kretanja u razdoblju 2015. – 2019.”), 11. prosinca 2020.

44

(45)  https://www.ituc-csi.org/IMG/pdf/2019-06-ituc-global-rights-index-2019-report-en-2.pdf

45

(46)  OECD, „Negotiating Our Way Up: Collective Bargaining in a Changing World of Work” („Pregovaranjem do vrha: kolektivno pregovaranje u nestalnom svijetu rada”), 18. studenoga 2019., slika 3.10, str. 125.

46

(47)  Van den Berg, A., Grift, Y., van Witteloostuijn, A., „The effect of employee workplace representation on firm performance: a cross-country comparison within Europe” (Učinak zastupništva zaposlenika na radnom mjestu na rezultate poduzeća: usporedba među državama Europe”), znanstveni rad br. 2013-008, ACED 2013-016, Sveučilište u Antwerpenu, travanj 2013.

47

(48)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/headlines/society/20200604STO80506/parliament-calls-for-a-new-ambitious-eu-disability-strategy

48

(49)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/pdfscache/34425.pdf

49

(50)  Indeks rodne ravnopravnosti za 2019.

50

(51)  https://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/documents/empl/dv/empl20141120-wss-people-disabilities-/empl20141120-wss-people-disabilities-en.pdf

51

(52)  Eurostat Statistics Explained (Objašnjenja Eurostata o statistici), „Europe 2020 indicators – poverty and social exclusion” („Pokazatelji Europe 2020. – siromaštvo i socijalna isključenost”) 11. lipnja 2020. (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Archive:Europe_2020_indicators_-_poverty_and_social_exclusion&oldid=394836).

52

Eurostat Statistics Explained

(53)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89&furtherNews=yes&langId=en&newsId =9378

53

(54)  Eurofound, „In-work poverty in the EU” („Siromaštvo unatoč zaposlenju u EU-u”), 5. rujna 2017.

54

(55)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ilc_peps04/default/table?lang=en

55

(56)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Minimum_wage_statistics

56

(57)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Minimum_wage_statistics#Minimum_wages_expressed_in_purchasing_power_standards

57

(58)  Eurofound, „Minimum wages in 2020: Annual review” („Minimalne plaće u 2020.: godišnji pregled”), 4. lipnja 2020.

58

(59)  ETUI, „Benchmarking Working Europe 2019” („Sustavno vrednovanje europskog tržišta rada 2019.”), poglavlje „Labour market and social developments” („Tržište rada i društvena kretanja”), 2019.

59

https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=89&furtherNews=yes&langId=en&newsId =9378

(60)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/587285/IPOL_STU(2016)587285_EN.pdf

60

(61)  Eurofound, „In-work poverty in the EU” („Siromaštvo unatoč zaposlenju u EU-u”), 5. rujna 2017. (https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2017/in-work-poverty-in-the-eu).

61

(62)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200511-1

62

(63)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200511-1

63

(64)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document /ef18001en.pdf

64

(65)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document /ef18001en.pdf

65

(66)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20190517-1

66

(67)  Eurofound, skup podataka „Living, Working and COVID-19” („Život, rad i bolest COVID-19”), 28. rujna 2020. (http://eurofound.link/covid19data).

67

(68)  Eurofound, skup podataka „Living, Working and COVID-19” („Život, rad i bolest COVID-19”), 28. rujna 2020. (http://eurofound.link/covid19data).

68

(69)  https://www.worldbank.org/en/topic/poverty/brief/projected-poverty-impacts-of-COVID-19

69

(70)  „Employment and Social Developments in Europe 2019” („Zapošljavanje i društveni razvoj u Europi 2019.”) (https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8219).

70

(71)  Prvi stup unutar uobičajene strukture mirovina na temelju triju stupova sastoji se od javnih zakonskih mirovina koje pruža država i koje se obično financiraju doprinosima za socijalno osiguranje i/ili općim poreznim prihodima na temelju generacijske solidarnosti. Izvor: izvješće Službe Europskog parlamenta za istraživanja, „European Union pension systems: adequate and sustainable?” („Mirovinski sustavi Europske unije: jesu li prikladni i održivi?”), studeni 2015.

71

(72)  Na temelju Rezolucije Europskog parlamenta od 24. studenoga 2015. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece, SL C 366, 27.10.2017., str. 19, i Političkih smjernica za sljedeću Europsku komisiju 2019. – 2024.: „kako bi se pružila potpora svakom djetetu kojem je potrebna pomoć, stvorit ću europsko jamstvo za djecu i iskoristiti ideju koju je predložio Europski parlament”.

72

(73)  „Ambicioznija Unija: Moj plan za Europu”, Političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju 2019. – 2024.

73

(74)  Direktiva (EU) 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji (SL L 186, 11.7.2019., str. 105.).

74

(75)  Omogućivanje razumne prilagodbe predstavlja obvezu utvrđenu Unijinom Direktivom o jednakosti pri zapošljavanju (SL L 303, 2.12.2000., str. 16.) i člankom 5. UNCRPD-a.

75

(76)  Prilozi Programu rada Komisije za 2021. (COM(2020)0690), cilj politike br. 9 u odjeljku pod nazivom „Europa spremna za digitalno doba”.

76

(77)  Direktiva (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (SL L 188, 12.7.2019., str. 79.).

77

(78)  Rezolucija od 30. siječnja 2020. o razlici u plaćama žena i muškaraca, stavak 2., usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0025.

78

(79)  U Strategiji je definirano da je Komisija trebala predložiti obvezujuće mjere za transparentnost plaća do kraja 2020.

79

(80)  Prakse kao što je osnivanje ovisnih (ili fiktivnih) poduzeća i/ili djelovanje agencija za privremeno zapošljavanje u državama članicama u kojima su plaće niže u svrhu angažiranja upućenih radnika, umjesto zapošljavanja lokalnih radnika.

80

(81)  Kako je utvrđeno Direktivom (EU) 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji (SL L 186, 11.7.2019., str. 105.).

81

(82)  Tu ubrajamo predstavke 0240/18, 0328/18, 0365/18, 0374/18, 0396/18, 0419/18, 0829/2018, 0897/2018, 1161/2018, 0290/19, 0310/2019, 0335/2019, 0579/19, 0624/19, 0652/19, 0683/2019, 0737/2019, 1017/19, 1045/2019, 1241/2019, 1318/2019 i 0036/2020.

82

(83)  Tu ubrajamo predstavke 1378/2013, 0019/2016, 0020/2016, 0021/2016, 0099/2017, 1162/2017, 0110/2018 i 0335/2019.

83

(84)  Uredba (EU) 2020/1054 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 s obzirom na minimalne zahtjeve u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora i Uredbe (EU) br. 165/2014 s obzirom na pozicioniranje s pomoću tahografa (SL L 249, 31.7.2020., str. 1.).

84

(85)  Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 28. listopada 2020. o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji (COM(2020)0682).

85

(86)  Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 28. listopada 2020. o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji (COM(2020)0682).

86

(87)  Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.); Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.); Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

87

(88)  Direktiva 2000/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem biološkim agensima na radu (SL L 262, 17.10.2000., str. 21.).

88

(89)  Direktiva 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (SL L 158, 30.4.2004., str. 50.).

89

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/82 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/82

---

P9_TA(2021)0045

Utjecaj COVID-a 19 na mlade i sport

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (2020/2864(RSP))

(2021/C 465/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te Protokol br. 2 uz Ugovore o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te Protokol br. 2 uz Ugovore o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 14. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 14. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2020. o pravima osoba s intelektualnim teškoćama i njihovih obitelji u krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2020. o pravima osoba s intelektualnim teškoćama i njihovih obitelji u krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o kulturnom oporavku Europe (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o Garanciji za mlade (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o Garanciji za mlade (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. o budućnosti europskog obrazovanja u kontekstu bolesti COVID-19 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. o budućnosti europskog obrazovanja u kontekstu bolesti COVID-19 (5),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (O-000074/2020 – B9-0005/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o utjecaju bolesti COVID-19 na mlade i sport (O-000074/2020 – B9-0005/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za kulturu i obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za kulturu i obrazovanje,

| A. | budući da, prema Međunarodnoj organizaciji rada (6), aktualna pandemija bolesti COVID-19 osobito teško pogađa mlade koji će vjerojatno trpjeti ozbiljne negativne i dugotrajne po njihovo ekonomsko stanje, zdravlje i dobrobit, uključujući gubitak obrazovanja, mogućnosti volontiranja i osposobljavanja u ključnoj fazi njihova razvoja; |
| --- | --- |

A.

budući da, prema Međunarodnoj organizaciji rada (6), aktualna pandemija bolesti COVID-19 osobito teško pogađa mlade koji će vjerojatno trpjeti ozbiljne negativne i dugotrajne po njihovo ekonomsko stanje, zdravlje i dobrobit, uključujući gubitak obrazovanja, mogućnosti volontiranja i osposobljavanja u ključnoj fazi njihova razvoja;

| B. | budući da utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na funkcioniranje programa EU-a za mlade i obrazovne programe za rad s mladima i volontiranje, na nacionalne obrazovne sustave, zapošljavanje i prihode te građanske slobode dovodi to povećanja nejednakosti, kao što je vidljivo iz statističkih podataka OECD-a, koji pokazuju da samo otprilike polovica učenika ima djelomično ili u cijelosti pristup nastavnim programima, unatoč naporima koje zemlje ulažu u pružanje rješenja za učenje na daljinu; budući da ta situacija pogoršava posljedice digitalnog jaza i otežava razvoj potrebnih digitalnih vještina, dok pristup nastavnim programima ne znači da su učenici koji se nalaze u teškoćama u stanju učiti; |
| --- | --- |

B.

budući da utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na funkcioniranje programa EU-a za mlade i obrazovne programe za rad s mladima i volontiranje, na nacionalne obrazovne sustave, zapošljavanje i prihode te građanske slobode dovodi to povećanja nejednakosti, kao što je vidljivo iz statističkih podataka OECD-a, koji pokazuju da samo otprilike polovica učenika ima djelomično ili u cijelosti pristup nastavnim programima, unatoč naporima koje zemlje ulažu u pružanje rješenja za učenje na daljinu; budući da ta situacija pogoršava posljedice digitalnog jaza i otežava razvoj potrebnih digitalnih vještina, dok pristup nastavnim programima ne znači da su učenici koji se nalaze u teškoćama u stanju učiti;

| C. | budući da su mladi ljudi bili glavni pokretači solidarnih akcija za rješavanje potreba njihovih zajednica u svjetlu pandemije bolesti COVID-19, od vođenja kampanja za podizanje svijesti do rada na prvoj liniji u sklopu Europskih snaga solidarnosti i drugih volonterskih inicijativa; |
| --- | --- |

C.

budući da su mladi ljudi bili glavni pokretači solidarnih akcija za rješavanje potreba njihovih zajednica u svjetlu pandemije bolesti COVID-19, od vođenja kampanja za podizanje svijesti do rada na prvoj liniji u sklopu Europskih snaga solidarnosti i drugih volonterskih inicijativa;

| D. | budući da su negativni učinci pandemije toliko dalekosežni da su dodatno doprinijeli smanjenju građanskog prostora u državama članicama diljem Europe, pri čemu će mnoge udruge za rad s mladima i sportske organizacije možda morati zatvoriti svoja vrata, što bi negativno utjecalo na uspostavljene strukture europske i međunarodne suradnje te znatno ograničilo društveni angažman; |
| --- | --- |

D.

budući da su negativni učinci pandemije toliko dalekosežni da su dodatno doprinijeli smanjenju građanskog prostora u državama članicama diljem Europe, pri čemu će mnoge udruge za rad s mladima i sportske organizacije možda morati zatvoriti svoja vrata, što bi negativno utjecalo na uspostavljene strukture europske i međunarodne suradnje te znatno ograničilo društveni angažman;

| E. | budući da psihosocijalni učinci bolesti COVID-19 zbog neposrednih i dugoročnijih čimbenika utječu na mentalno zdravlje mladih ljudi i njihovu sposobnost socijalizacije; budući da nedostatak slobodnih aktivnosti i socijalna ograničenja imaju nerazmjeran učinak na djecu i mlade s invaliditetom; |
| --- | --- |

E.

budući da psihosocijalni učinci bolesti COVID-19 zbog neposrednih i dugoročnijih čimbenika utječu na mentalno zdravlje mladih ljudi i njihovu sposobnost socijalizacije; budući da nedostatak slobodnih aktivnosti i socijalna ograničenja imaju nerazmjeran učinak na djecu i mlade s invaliditetom;

| F. | budući da pandemija bolesti COVID-19 ima razarajući utjecaj na sport te povezane sektore i industrije; budući da je gospodarski učinak na profesionalne sportove vrlo velik jer su se brojna događanja na svim razinama morala otkazati ili održati bez gledatelja, što je dovelo do drastičnog pada prihoda; |
| --- | --- |

F.

budući da pandemija bolesti COVID-19 ima razarajući utjecaj na sport te povezane sektore i industrije; budući da je gospodarski učinak na profesionalne sportove vrlo velik jer su se brojna događanja na svim razinama morala otkazati ili održati bez gledatelja, što je dovelo do drastičnog pada prihoda;

| G. | budući da je sadašnji učinak pandemije na poluprofesionalne sportove, sportove na lokalnoj razini i rekreaciju vrlo negativan i mnogi se sportski klubovi suočavaju s prijetnjom opstanka s obzirom da su po svojoj prirodi neprofitni i uglavnom rade na dobrovoljnoj osnovi, pa stoga nemaju nikakve financijske rezerve; |
| --- | --- |

G.

budući da je sadašnji učinak pandemije na poluprofesionalne sportove, sportove na lokalnoj razini i rekreaciju vrlo negativan i mnogi se sportski klubovi suočavaju s prijetnjom opstanka s obzirom da su po svojoj prirodi neprofitni i uglavnom rade na dobrovoljnoj osnovi, pa stoga nemaju nikakve financijske rezerve;

| H. | budući da ograničenja povezana s pandemijom bolesti COVID-19 i nedostatak dostatnih mogućnosti za redovito treniranje i vježbanje u fizičkim kontaktnim sportovima štete razvoju i napretku sportaša; |
| --- | --- |

H.

budući da ograničenja povezana s pandemijom bolesti COVID-19 i nedostatak dostatnih mogućnosti za redovito treniranje i vježbanje u fizičkim kontaktnim sportovima štete razvoju i napretku sportaša;

| I. | budući da je sport važan gospodarski sektor koji je zaslužan za 2,12 % ukupnog BDP-a i 2,72 % ukupnog zapošljavanja u EU-u te predstavlja otprilike 5,67 milijuna radnih mjesta; |
| --- | --- |

I.

budući da je sport važan gospodarski sektor koji je zaslužan za 2,12 % ukupnog BDP-a i 2,72 % ukupnog zapošljavanja u EU-u te predstavlja otprilike 5,67 milijuna radnih mjesta;

| J. | budući da sport ispunjava važne društvene funkcije i, među ostalim, promiče socijalnu uključenost, integraciju, koheziju i vrijednosti kao što su uzajamno poštovanje i razumijevanje, solidarnost, raznolikost i jednakost te rodnu ravnopravnost; budući da sportske i pridružene volonterske aktivnosti mogu poboljšati fizičko i mentalno zdravlje i zapošljivost, posebno mladih, te doprinijeti odvraćanju mladih od nasilja, rodno uvjetovanog nasilja i kriminala te zlouporabe droga; |
| --- | --- |

J.

budući da sport ispunjava važne društvene funkcije i, među ostalim, promiče socijalnu uključenost, integraciju, koheziju i vrijednosti kao što su uzajamno poštovanje i razumijevanje, solidarnost, raznolikost i jednakost te rodnu ravnopravnost; budući da sportske i pridružene volonterske aktivnosti mogu poboljšati fizičko i mentalno zdravlje i zapošljivost, posebno mladih, te doprinijeti odvraćanju mladih od nasilja, rodno uvjetovanog nasilja i kriminala te zlouporabe droga;

Mladi

| 1. | izražava zabrinutost da je zbog posebne osjetljivosti tržišta rada mladih na ekonomske cikluse i gospodarske krize zapošljavanje mladih jače pogođeno uslijed aktualne pandemije, čime se pojačavaju negativni trendovi sektora u kojem uvelike dominiraju nestabilni slabo plaćeni honorarni poslovi s nižim standardima pravne zaštite i socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe vrlo ozbiljan utjecaj koji aktualna pandemija ima na mlade koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju (NEETs) te naglašava potrebu za rješavanjem problemâ s kojima se suočavaju mladi iz ranjivih skupina; naglašava potrebu da se uzmu u obzir znatne rodne nejednakosti u odnosu na udio NEET-ova; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da su najdramatičnije pogođeni radno intenzivni sektori koji su često loše plaćeni, kao što su trgovina na veliko i malo, usluge smještaja, turizam i usluge prehrane, a koji obično zapošljavaju niskokvalificirane mlade radnike i studente; napominje da su nezaposlenost i siromaštvo mladih u stalnom porastu od izbijanja pandemije; smatra da će nezaposlenost mladih kratkoročno vjerojatno još više porasti i da će dugoročno ostati iznad razina zabilježenih prije pandemije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče Komisiju i države članice da poduzmu sve potrebne mjere za suzbijanje katastrofalnih učinaka na zapošljavanje mladih, među ostalim putem makroekonomskih (fiskalnih i monetarnih) politika kojima se javni prihodi usmjeravaju prema pružanju subvencija za zapošljavanje ili jamstava za mlade kako bi se poduprli prilagođeni programi za zadržavanje i stvaranje radnih mjesta te programi usavršavanja i prekvalifikacija mladih, kao i ulaganja u gospodarske sektore koji mogu apsorbirati mlade tražitelje posla, nudeći kvalitetna radna mjesta te primjerene uvjete rada i naknadu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na ulogu volontiranja u razvoju životnih i radnih vještina mladih; smatra da plaćeno volontiranje može pomoći nezaposlenim mladima da prebrode gospodarski šok krize povezane s bolešću COVID-19, a da istodobno doprinose društvu i stječu dragocjeno iskustvo koje olakšava prijelaz prema dugoročnom stalnom zaposlenju; smatra da Europske snage solidarnosti mogu pomoći mladim Europljanima da prošire svoje mogućnosti izvan njihovog lokalnog okruženja; u tom pogledu potiče Komisiju da pruži jasne i ujednačene smjernice za provedbu programa u kriznim situacijama i uklanjanje prepreka sudjelovanju koje su, između ostalog, uzrokovane nedostatkom fleksibilnosti u financiranju, smanjenjem financiranja, povećanim ograničenjima za izdavanje viza volonterima iz partnerskih zemalja i neosiguravanjem pravnog statusa mladih kao volontera; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe ključnu važnost informalnog i neformalnog obrazovanja, umjetnosti, sporta, volontiranja i društvenih aktivnosti za poticanje sudjelovanja mladih i socijalne kohezije kao alata koji mogu imati velik utjecaj na lokalne zajednice te pomoći u suočavanju s mnogim društvenim izazovima današnjice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da je Europsko vijeće u sporazumu od 21. srpnja 2020. trebalo biti ambicioznije u svojoj potpori za mlade naraštaje, koji su budućnost Europe, posebno pružanjem jače potpore mladima u planovima oporavka dodjelom 10 % za obrazovanje i izdvajanjem 20 % za doprinos europskoj digitalnoj strategiji i postizanju jedinstvenog digitalnog tržišta; u tom kontekstu naglašava da je nužno aktivirati sektorske programe s izravnim naglaskom na mlade, kao što su Erasmus +, Europske snage solidarnosti, Garancija za mlade i Garancija za djecu, ili programe koji mogu pomoći u prijelazu prema pravednijoj te socijalno i ekološki održivijoj Europi, kako bi mogli ostvariti svoj puni potencijal, budući da postoji opasnost da ti programi neće ispuniti svoje ambiciozne ciljeve, što bi bilo iznimno razočaravajuće za mlade i buduće generacije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je aktualna pandemija pogoršala digitalni jaz u EU-u te stoga naglašava hitnu potrebu za promicanjem digitalne pismenosti za sve i poticanjem široke primjene, priznavanja i vrednovanja alternativnih mogućnosti, uključujući informalne i neformalne mogućnosti učenja, kao što su internetsko i digitalno učenje i osposobljavanje; posebno poziva na snažan naglasak i potporu mladim učenicima koji su iskusili gubitak prihoda u dvojnom tehničkom obrazovanju i strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, te na razvoj i široku upotrebu kvalitetnih digitalnih alata, obrazovnih i nastavnih materijala i sadržaja, kako bi se izbjegao prekid obrazovanja i omogućio nesmetan i učinkovit prijelaz iz škole na posao; naglašava da je, neovisno o posebnom kontekstu bolesti COVID-19, važno zadržati tradicionalan način učenja u školi kako bi svi mogli sudjelovati, naročito mala djeca, ranjive skupine i mladi koji se nalaze u teškom socioekonomskom položaju i nemaju pristup tehnologijama ili tehnološke vještine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apelira na Komisiju i države članice da povećaju ulaganja u digitalna rješenja i pismenost radi razvoja praktičnih vještina, kompetencija i kvalifikacija, da svima omoguće pristup digitalnoj pismenosti te da promiču razvoj neovisnih, višejezičnih, uključivih i besplatnih mrežnih alata za učenje kako bi se poboljšala ukupna razina digitalnih vještina i kompetencija kao dio provedbe Akcijskog plana za digitalno obrazovanje (2021. – 2027.); naglašava da je potrebno razviti kompetencije među učiteljima, voditeljima osposobljavanja, ravnateljima, roditeljima i rukovoditeljima radi poboljšanja provedbe učenja na internetu, učenja na daljinu i kombiniranog učenja s posebnim naglaskom na programima razvoja vještina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zabrinut je zato što su se zbog krize prouzročene bolešću COVID-19 povećali tjeskoba i strah među mladima, što znatno utječe na njihov život i prijelaz iz škole na posao; poziva na široku primjenu prilagođenih usluga zaštite mentalnog zdravlja, psihosocijalne potpore i sportskih aktivnosti, kao samostalnih ili modularnih mjera, te snažniju podršku mentalnoj dobrobiti u okviru ustanova za osposobljavanje i obrazovanje kako bi se osiguralo da pandemija nema dugotrajne psihološke učinke; naglašava utjecaj pandemije na mlade s invaliditetom i mlade koji žive u ruralnim i udaljenim područjima te poziva Komisiju i države članice da posebnu pozornost posvete potrebama tih skupina prilagodbom dostupnih mjera potpore i usluga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva da se u raznim politikama primijeni pristup utemeljen na pravima i ukorijenjen u načelima nediskriminacije i jednakosti kako bi se riješili višestruki oblici diskriminacije koju mladi trpe tijekom krize prouzročene bolešću COVID-19 te podsjeća Komisiju i države članice na potrebu za posebnim pristupom kako bi se poduprle i zaštitile ranjive skupine, kao što su mladi s invaliditetom, mladi u nepovoljnom položaju i izloženi riziku od obiteljskog nasilja, mladi migranti i izbjeglice te mladi pripadnici zajednice LGTBIQ+; naglašava važnost slobodnog pristupa kvalitetnim informacijama o pandemiji bolesti COVID-19 u cjelini, koje su prilagođene potrebama mladih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da su sportske i radne aktivnosti mladih u svoj svojoj raznolikosti posebno ugrožene diljem Europe, zbog čega dolazi do smanjenja građanskog prostora, te apelira na Komisiju i države članice da poduzmu mjere za očuvanje struktura i osiguravanje raznolikosti ponude u području mladih i sporta; podsjeća da je potrebno tijesno sudjelovanje lokalnih vlasti, organizacija civilnog društva i socijalnih partnera u provedbi rješenja osmišljenih za potporu mladima te organizacijama mladih i sportskim organizacijama; ističe važnost organiziranog sporta i organizacija mladih za socijalnu koheziju; |
| --- | --- |

12.

Sport

| 13. | duboko je zabrinut zbog moguće trajne štete za sportski sektor, ne samo u gospodarskom smislu i u pogledu zapošljavanja, već i za društvo u cjelini; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da su sport i fizička aktivnost posebno važni u okolnostima nastalima zbog pandemije jer jačaju fizičku i psihičku otpornost; pozdravlja činjenicu da je, prema podacima, zatvaranje dovelo do toga da se neki ljudi češće i aktivnije bavi određenim pojedinačnim sportovima; s druge strane, zabrinut je zbog nedostatka tjelesne aktivnosti zabilježenog među velikim brojem mladih tijekom zatvaranja i zbog posljedica koje bi to moglo imati za javno zdravlje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da se europski sportski model treba očuvati i promicati jer će solidarnost, pravednost i pristup utemeljen na vrijednostima biti važniji nego ikad za oporavak sportskog sektora i za opstanak amaterskog sporta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da se sportom promiču i podučavaju vrijednosti kao što su uzajamno poštovanje i razumijevanje, solidarnost, raznolikost, pravednost, suradnja i građanski angažman te se potiče kohezija i integracija migranata i izbjeglica; naglašava da sport ne poznaje granice i da ujedinjuje ljude različitog socioekonomskog položaja i etničkog podrijetla; smatra da posebno sport na lokalnoj razini ima bitnu ulogu u promicanju socijalne uključenosti ljudi s manje mogućnosti, osoba koje pripadaju ranjivim skupinama i osoba s invaliditetom; s tim u vezi poziva Komisiju da ojača uključivanje kroz sport i istraži nove načine kako bi se maksimalno povećali utjecaj i doseg sporta; poziva na povećanu potporu obiteljima s niskim prihodima kako bi se njihova djeca mogla baviti sportom i drugim slobodnim aktivnostima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da se osobe s invaliditetom suočavaju sa znatnim financijskim i organizacijskim izazovima u pristupu sportu, i na amaterskoj i na profesionalnoj razini, a oni su se tijekom pandemije bolesti COVID-19 pogoršali te stoga apelira na Komisiju da se u svojoj predstojećoj strategiji za osobe s invaliditetom posebno pozabavi tim problemom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da pandemija bolesti COVID-19 ima pogubne posljedice za cijeli sportski sektor na svim razinama, osobito za sportske organizacije i klubove, lige, teretane i fitness centre, sportaše, trenere, osoblje i poduzeća čije je poslovanje povezano sa sportom, uključujući organizatore sportskih događanja i sportske medije; smatra da će put prema oporavku biti izazovan i naglašava da su potrebne ciljane mjere pomoći; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da instrumenti općeg oporavka koje je EU usvojio kao odgovor na krizu moraju u kratkom roku pomoći u pružanju potpore sportskom sektoru te apelira na države članice da osiguraju da sportski sektor unatoč svojim posebnim obilježjima i organizacijskim strukturama ima korist od nacionalnih fondova za potporu, strukturnih fondova te planova oporavka i otpornosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava važnost paketa pomoći namijenjenih svim sportovima; ističe da iako su sportovi s velikim brojem gledatelja često financijski najviše pogođeni, oni ne bi trebali biti jedini koji ispunjavaju uvjete za financijsku pomoć niti bi trebali imati prednost u dobivanju te pomoći; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da postojeća financijska potpora možda neće biti dovoljna te poziva Komisiju da istraži sve moguće načine za pružanje dodatne ciljane potpore amaterskom i profesionalnom sportu radi povećanja održivosti cijelog sektora; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju i države članice da ojačaju oporavak i otpornost na krizu sportskog sektora općenito, a naročito sporta na lokalnoj razini, preko dostupnih programa EU-a za čiju potporu taj sektor ispunjava uvjete, uključujući program Erasmus+ i Europske snage solidarnosti, te da osiguraju puni pristup sporta Mehanizmu za oporavak i otpornost, Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus i programu „EU za zdravlje”; naglašava da je u tom pogledu ključno uvrštavanje sporta u odgovarajuće propise i uklanjanje svih prepreka u primjeni na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da temeljito procijeni gospodarski i društveni utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na sport u svim državama članicama te da, na temelju rezultata te procjene, razvije europski pristup za suočavanje s izazovima i ublažavanje mogućih posljedica; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na strukturiranu i sustavnu razmjenu najboljih praksi među državama članicama za rješavanje učinaka krize na sport te na sustavnu analizu podataka i informacija o bavljenju sportom i utjecaju bolesti COVID-19; smatra da je korisno istražiti razvoj novih načina za bavljenje sportom u situacijama koje zahtijevaju fizički razmak; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da je za savladavanje izazova koji su se zbog pandemije bolesti COVID-19 pojavili u sportskom sektoru hitno potrebna široka međusektorska suradnja; u tom pogledu naglašava da je potrebno dodatno poticati suradnju na svim razinama, među ostalim svih aktera u sportu, poslovnog sektora povezanog sa sportom i drugih relevantnih dionika; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primjećuje da se tijekom krize povećala upotreba digitalnih rješenja kao što su sportske aplikacije; smatra da će se daljnjom digitalizacijom sportskog sektora povećati njegova otpornost u svim budućim krizama; poziva na razvoj digitalnih alata koji omogućuju financiranje sportskih aktivnosti tijekom pandemije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da koordinira sve mjere koje se poduzimaju u okviru posebnog akcijskog plana EU-a za suzbijanje posljedica pandemije bolesti COVID-19 na sport; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apelira na Vijeće da u predstojećem planu rada EU-a za sport prednost da mjerama i djelovanjima kojima se želi pomoći sektoru da se kratkoročno i dugoročno suoči s posljedicama pandemije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da će, sve dok se pandemija nastavlja širiti, biti potreban koordinirani dijalog između europskih i međunarodnih sportskih saveza i država članica kako bi se razmotrile mogućnosti za siguran nastavak velikih međunarodnih sportskih događaja i natjecanja; apelira na države članice i Komisiju da rade na koordiniranom pristupu u pogledu prisutnosti gledatelja na stadionima, ograničenja putovanja i testiranja na bolest COVID-19 kako bi se omogućilo konkretno planiranje i odgovorna organizacija paneuropskih sportskih natjecanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | traži da se poduzmu mjere kako bi se snažnije sprečavao doping tijekom i nakon zatvaranja zbog bolesti COVID-19 radi promicanja zdravlja sportaša i poštene igre u europskom sportu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da različiti sportovi nisu pogođeni u jednakoj mjeri te da u određenim sportovima manji klubovi, niža ligaška natjecanja i aktivnosti na lokalnoj razini trpe, posebno zbog toga jer ekonomski ovise o malim sponzorima ili o kvotama samih sportaša; naglašava da je amaterski sport temelj za sport na profesionalnoj razini jer mali lokalni sportski klubovi znatno doprinose razvoju mladih sportaša i uglavnom rade na dobrovoljnoj osnovi; naglašava važnost solidarnosti unutar europske sportske zajednice u različitim sportovima i unutar različitih sportova te poziva na veću potporu manjinskim sportovima i sportovima na lokalnoj razini zbog ekonomskih poteškoća s kojima se suočavaju u održavanju svojih aktivnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da su ograničenja uvedena zbog pandemije bolesti COVID-19 i nedovoljne mogućnosti za redovito treniranje i bavljenje sportovima u kojima sportaši dolaze u fizički kontakt štetni za napredak i razvoj sportaša; smatra da bi organizatori događanja, treneri i sami sportaši trebali biti upoznati s mogućim posljedicama produljenog izostanka intenzivnih treninga; traži suradnju između sportskih institucija i organizacija u potpori projektima i konceptima u kojima je naglasak na ponovnom stjecanju izgubljenih sposobnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da su dvorane i stadioni u središtu društvene strukture sportskih i kulturnih ekosustava naših društava; priznaje da je omogućivanje ponovnog otvaranja sportskih objekata ključno za zdravlje i dobrobit naših građana te za gospodarski oporavak, i sada i u budućnosti; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0183.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0239.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0267.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0282.

(6)  Globalno izvješće „Youth &COVID-19 Impacts on jobs, educaion, rights and mental well-being” (Mladi i COVID-19: utjecaj na poslove, obrazovanje, prava i mentalno zdravlje), 11. kolovoza 2020.

---

četvrtak, 11. veljače 2021.

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/87

---

P9_TA(2021)0050

Sporazum o pridruživanju između EU-a i Ukrajine

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (2019/2202(INI))

(2021/C 465/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 8. te glavu V., osobito članke 21., 22., 36., 37. i 49. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. te glavu V., osobito članke 21., 22., 36., 37. i 49. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica s jedne strane i Ukrajine s druge strane, uključujući Detaljan i sveobuhvatan sporazum o slobodnoj trgovini (AA/DCFTA), koji je stupio na snagu 1. rujna 2017., i povezani Program pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica s jedne strane i Ukrajine s druge strane, uključujući Detaljan i sveobuhvatan sporazum o slobodnoj trgovini (AA/DCFTA), koji je stupio na snagu 1. rujna 2017., i povezani Program pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir bezvizni režim koji je za građane Ukrajine stupio na snagu 11. lipnja 2017., kao posljedica izmjena Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 koje su donijeli Europski parlament i Vijeće, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bezvizni režim koji je za građane Ukrajine stupio na snagu 11. lipnja 2017., kao posljedica izmjena Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 koje su donijeli Europski parlament i Vijeće,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od njihova zahtjeva (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od njihova zahtjeva (1),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije koje se odnose na Ukrajinu, točnije onu od 12. prosinca 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (2), i onu od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/detaljnim i sveobuhvatnim područjima slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (3), kao i svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku za Istočno partnerstvo, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije koje se odnose na Ukrajinu, točnije onu od 12. prosinca 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (2), i onu od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/detaljnim i sveobuhvatnim područjima slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (3), kao i svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku za Istočno partnerstvo, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir izvješća Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava (OHCHR) o Ukrajini, posebice 30. izvješće o stanju ljudskih prava u Ukrajini iz rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava (OHCHR) o Ukrajini, posebice 30. izvješće o stanju ljudskih prava u Ukrajini iz rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 19. lipnja 2020. naslovljeno „Stanje ljudskih prava u Autonomnoj Republici Krimu i gradu Sevastopolju u Ukrajini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 19. lipnja 2020. naslovljeno „Stanje ljudskih prava u Autonomnoj Republici Krimu i gradu Sevastopolju u Ukrajini”,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 12. prosinca 2019. o Izvješću o provedbi Sporazuma o pridruživanju s Ukrajinom (SWD(2019)0433), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje od 12. prosinca 2019. o Izvješću o provedbi Sporazuma o pridruživanju s Ukrajinom (SWD(2019)0433),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu nakon 22. sastanka na vrhu EU-a i Ukrajine od 6. listopada 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu nakon 22. sastanka na vrhu EU-a i Ukrajine od 6. listopada 2020.,

| — | uzimajući u obzir preporuke i aktivnosti Parlamentarne skupštine Euronest, Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva i drugih predstavnika civilnog društva u Ukrajini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke i aktivnosti Parlamentarne skupštine Euronest, Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva i drugih predstavnika civilnog društva u Ukrajini,

| — | uzimajući u obzir konačne izjave i preporuke sa sastanka Parlamentarnog odbora za pridruživanje između EU-a i Ukrajine održanog 19. prosinca 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačne izjave i preporuke sa sastanka Parlamentarnog odbora za pridruživanje između EU-a i Ukrajine održanog 19. prosinca 2019.,

| — | uzimajući u obzir zaključke svojih misija za promatranje ukrajinskih predsjedničkih izbora od 31. ožujka i 21. travnja 2019. i prijevremenih parlamentarnih izbora od 21. srpnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke svojih misija za promatranje ukrajinskih predsjedničkih izbora od 31. ožujka i 21. travnja 2019. i prijevremenih parlamentarnih izbora od 21. srpnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir zajam od 500 milijuna EUR koji je 29. svibnja 2020. isplaćen Ukrajini kao dio Komisijina četvrtog programa za makrofinancijsku pomoć, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajam od 500 milijuna EUR koji je 29. svibnja 2020. isplaćen Ukrajini kao dio Komisijina četvrtog programa za makrofinancijsku pomoć,

| — | uzimajući u obzir pakete financijske pomoći koje je EU uvela kao pomoć susjednim zemljama u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19, a posebno dugoročne zajmove u iznosu od 1,2 milijarde EUR koji su po vrlo povoljnim uvjetima stavljeni na raspolaganje Ukrajini Odlukom (EU) 2020/701 od 25. svibnja 2020. o pružanju makrofinancijske pomoći partnerima u procesu proširenja i partnerima u susjedstvu u kontekstu krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pakete financijske pomoći koje je EU uvela kao pomoć susjednim zemljama u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19, a posebno dugoročne zajmove u iznosu od 1,2 milijarde EUR koji su po vrlo povoljnim uvjetima stavljeni na raspolaganje Ukrajini Odlukom (EU) 2020/701 od 25. svibnja 2020. o pružanju makrofinancijske pomoći partnerima u procesu proširenja i partnerima u susjedstvu u kontekstu krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 (5),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Komisije NATO – Ukrajina od 31. listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Komisije NATO – Ukrajina od 31. listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir peto izvješće o praćenju za pojedinu zemlju Europske komisije protiv rasizma i nesnošljivosti (ECRI), objavljeno u rujnu 2017., i zaključke o Ukrajini u vezi sa stanjem provedbe preporuka iz 2017., objavljene u lipnju 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir peto izvješće o praćenju za pojedinu zemlju Europske komisije protiv rasizma i nesnošljivosti (ECRI), objavljeno u rujnu 2017., i zaključke o Ukrajini u vezi sa stanjem provedbe preporuka iz 2017., objavljene u lipnju 2020.,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama (6) o mjerama za borbu protiv diskriminacije na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta te standarde koje je usvojila Parlamentarna skupština Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama (6) o mjerama za borbu protiv diskriminacije na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta te standarde koje je usvojila Parlamentarna skupština Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće misije za promatranje izbora Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) od 21. srpnja 2019. o prijevremenim parlamentarnim izborima u Ukrajini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće misije za promatranje izbora Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) od 21. srpnja 2019. o prijevremenim parlamentarnim izborima u Ukrajini,

| — | uzimajući u obzir poredak zemalja prema indeksu percepcije korupcije na popisu udruge Transparency International iz 2019., na kojem je Ukrajina 126. od 180 zemalja i teritorija (prvo je mjesto najbolji rezultat), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poredak zemalja prema indeksu percepcije korupcije na popisu udruge Transparency International iz 2019., na kojem je Ukrajina 126. od 180 zemalja i teritorija (prvo je mjesto najbolji rezultat),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima donesenu 5. studenoga 1992., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima donesenu 5. studenoga 1992.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije o Zakonu o potpori ukrajinskog jezika kao državnog jezika i njezino mišljenje o odredbama Zakona o obrazovanju od 5. rujna 2017., koje se odnose na upotrebu državnog jezika i manjinskih te drugih jezika u obrazovanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije o Zakonu o potpori ukrajinskog jezika kao državnog jezika i njezino mišljenje o odredbama Zakona o obrazovanju od 5. rujna 2017., koje se odnose na upotrebu državnog jezika i manjinskih te drugih jezika u obrazovanju,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 10. prosinca 2020. o Ustavnom sudu Ukrajine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 10. prosinca 2020. o Ustavnom sudu Ukrajine,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0219/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0219/2020),

| A. | budući da je sporazum AA/DCFTA kamen temeljac odnosa Europske unije s Ukrajinom koji se temelje na političkom udruživanju i gospodarskoj integraciji te predstavlja plan za reforme čija bi potpuna provedba trebala omogućiti kontinuirano približavanje Uniji, dovesti do postupne integracije u unutarnje tržište Unije te do potpunog iskorištavanja potencijala i prednosti sporazuma AA/DCFTA; |
| --- | --- |

A.

budući da je sporazum AA/DCFTA kamen temeljac odnosa Europske unije s Ukrajinom koji se temelje na političkom udruživanju i gospodarskoj integraciji te predstavlja plan za reforme čija bi potpuna provedba trebala omogućiti kontinuirano približavanje Uniji, dovesti do postupne integracije u unutarnje tržište Unije te do potpunog iskorištavanja potencijala i prednosti sporazuma AA/DCFTA;

| B. | budući da Ukrajina ima europsku perspektivu u skladu s člankom 49. UEU-a i može podnijeti zahtjev za članstvo u Europskoj uniji pod uvjetom da zadovoljava sve kriterije iz Kopenhagena i načela demokracije, da poštuje temeljne slobode, ljudska prava i prava manjina te da poštuje vladavinu prava; |
| --- | --- |

B.

budući da Ukrajina ima europsku perspektivu u skladu s člankom 49. UEU-a i može podnijeti zahtjev za članstvo u Europskoj uniji pod uvjetom da zadovoljava sve kriterije iz Kopenhagena i načela demokracije, da poštuje temeljne slobode, ljudska prava i prava manjina te da poštuje vladavinu prava;

| C. | budući da su na 22. sastanku na vrhu EU-a i Ukrajine priznate europske težnje Ukrajine, da je pozdravljen njezin europski izbor, prepoznat znatan napredak koji je Ukrajina postigla u svojem postupku reforme te pozdravljeni rezultati koji su već postignuti u provedbi Sporazuma o pridruživanju i uspjeh sporazuma DCFTA; |
| --- | --- |

C.

budući da su na 22. sastanku na vrhu EU-a i Ukrajine priznate europske težnje Ukrajine, da je pozdravljen njezin europski izbor, prepoznat znatan napredak koji je Ukrajina postigla u svojem postupku reforme te pozdravljeni rezultati koji su već postignuti u provedbi Sporazuma o pridruživanju i uspjeh sporazuma DCFTA;

| D. | budući da je 2019. Ukrajina prošla kroz osjetljivo izborno razdoblje, i na predsjedničkoj i na parlamentarnoj razini, te budući da njezino upravljanje postupkom te mirna i uređena predaja vlasti koja je uslijedila zaslužuje pohvalu; |
| --- | --- |

D.

budući da je 2019. Ukrajina prošla kroz osjetljivo izborno razdoblje, i na predsjedničkoj i na parlamentarnoj razini, te budući da njezino upravljanje postupkom te mirna i uređena predaja vlasti koja je uslijedila zaslužuje pohvalu;

| E. | budući da su lokalni izbori 25. listopada 2020. u cijeloj zemlji bili još jedan test stanja demokracije i priliku za daljnju konsolidaciju; budući da je uoči lokalnih izbora 25. listopada 2020. bilo pokušaja promjene Izbornog zakona tijekom tekuće predizborne kampanje te budući da je nedostatak jasnih mjera za odgovor na situaciju povezanu s bolešću COVID-19 i dalje znatan problem, s obzirom na usvajanje novih standarda sigurnog glasovanja; |
| --- | --- |

E.

budući da su lokalni izbori 25. listopada 2020. u cijeloj zemlji bili još jedan test stanja demokracije i priliku za daljnju konsolidaciju; budući da je uoči lokalnih izbora 25. listopada 2020. bilo pokušaja promjene Izbornog zakona tijekom tekuće predizborne kampanje te budući da je nedostatak jasnih mjera za odgovor na situaciju povezanu s bolešću COVID-19 i dalje znatan problem, s obzirom na usvajanje novih standarda sigurnog glasovanja;

| F. | budući da je ograničena misija ODIHR-a za promatranje izbora zaključila da su lokalni izbori održani 25. listopada 2020. u Ukrajini bili posebno važni nakon nedavnih reformi decentralizacije kojima su lokalnim vlastima prenesene znatne ovlasti i resursi, da je izborni proces općenito bio miran, dobro organiziran i transparentan, a postupci su se uglavnom poštovali, te da je, općenito, Središnje izborno povjerenstvo Ukrajine ispoštovalo sve zakonske rokove i postupalo na nepristran, otvoren i transparentan način; |
| --- | --- |

F.

budući da je ograničena misija ODIHR-a za promatranje izbora zaključila da su lokalni izbori održani 25. listopada 2020. u Ukrajini bili posebno važni nakon nedavnih reformi decentralizacije kojima su lokalnim vlastima prenesene znatne ovlasti i resursi, da je izborni proces općenito bio miran, dobro organiziran i transparentan, a postupci su se uglavnom poštovali, te da je, općenito, Središnje izborno povjerenstvo Ukrajine ispoštovalo sve zakonske rokove i postupalo na nepristran, otvoren i transparentan način;

| G. | budući da su stručnjaci za civilno društvo i izbore izvijestili da se lokalne stranačke organizacije, kandidati i članovi izbornih povjerenstava nisu mogli pravilno pripremiti za registraciju kandidata s obzirom na to da je Izborni zakon donesen neposredno prije izbornog postupka; |
| --- | --- |

G.

budući da su stručnjaci za civilno društvo i izbore izvijestili da se lokalne stranačke organizacije, kandidati i članovi izbornih povjerenstava nisu mogli pravilno pripremiti za registraciju kandidata s obzirom na to da je Izborni zakon donesen neposredno prije izbornog postupka;

| H. | budući da uvođenje kontrolnih mehanizama odozgo prema dolje donošenjem načela imperativnog mandata te povezivanje stranačkih lista s minimalnim brojem od 10 000 glasača oslabljuje demokratsku prirodu izbora; |
| --- | --- |

H.

budući da uvođenje kontrolnih mehanizama odozgo prema dolje donošenjem načela imperativnog mandata te povezivanje stranačkih lista s minimalnim brojem od 10 000 glasača oslabljuje demokratsku prirodu izbora;

| I. | budući da je civilno društvo kritiziralo odluku da se ne održe izbori u 18 mjesnih zajednica u oblastima Donjecku i Lugansku kojima upravlja vlada, a da civilno-vojna uprava nije ponudila jasno obrazloženje te odluke, čime se zapravo obespravilo približno 475 000 glasača koji žive u tim zajednicama; |
| --- | --- |

I.

budući da je civilno društvo kritiziralo odluku da se ne održe izbori u 18 mjesnih zajednica u oblastima Donjecku i Lugansku kojima upravlja vlada, a da civilno-vojna uprava nije ponudila jasno obrazloženje te odluke, čime se zapravo obespravilo približno 475 000 glasača koji žive u tim zajednicama;

| J. | budući da je, posebice u drugoj polovini 2019., kako bi se brzo provela reforma obećana tijekom predizbornih kampanja, posebno održan tempo zakonodavne aktivnosti, ponekad na štetu parlamentarnog nadzora, transparentnosti i kvalitete zakonodavstva; |
| --- | --- |

J.

budući da je, posebice u drugoj polovini 2019., kako bi se brzo provela reforma obećana tijekom predizbornih kampanja, posebno održan tempo zakonodavne aktivnosti, ponekad na štetu parlamentarnog nadzora, transparentnosti i kvalitete zakonodavstva;

| K. | budući da, iako je Ukrajina ostvarila znatan napredak u provedbi obveza povezanih sa Sporazumom o pridruživanju i integraciji s Unijom, potrebno je dovršiti nekoliko započetih reformi, posebno u područjima vladavine prava, dobrog upravljanja i borbe protiv korupcije; budući da, unatoč znatnom napretku, raširena korupcija i dalje koči proces reformi u Ukrajini; budući da aktualna ustavna kriza ugrožava sposobnost predsjednika i Vrhovne Rade da provode reforme; budući da se čini da oligarsi ponovno stječu politički utjecaj; budući da treba donijeti neke dodatne mjere da bi se spriječilo nazadovanje u bilo kojem pogledu, s naglaskom na pravosuđu; |
| --- | --- |

K.

budući da, iako je Ukrajina ostvarila znatan napredak u provedbi obveza povezanih sa Sporazumom o pridruživanju i integraciji s Unijom, potrebno je dovršiti nekoliko započetih reformi, posebno u područjima vladavine prava, dobrog upravljanja i borbe protiv korupcije; budući da, unatoč znatnom napretku, raširena korupcija i dalje koči proces reformi u Ukrajini; budući da aktualna ustavna kriza ugrožava sposobnost predsjednika i Vrhovne Rade da provode reforme; budući da se čini da oligarsi ponovno stječu politički utjecaj; budući da treba donijeti neke dodatne mjere da bi se spriječilo nazadovanje u bilo kojem pogledu, s naglaskom na pravosuđu;

| L. | budući da puni potencijal donesenih reformi nije ostvaren zbog dinamike postupka reforme i povezanih institucionalnih izazova; budući da na reforme negativno utječu unutarnja institucijska nestabilnost i proturječnosti, nedostatak jasnih mjerila, slabi kapaciteti, ograničeni resursi i vanjski čimbenici kao što je pandemija bolesti COVID-19, kao i nedostatak političke odlučnosti da se prihvati i zajamči potpuna neovisnost pravosudnih i gospodarskih institucija te izbjegne selektivna primjena pravde; |
| --- | --- |

L.

budući da puni potencijal donesenih reformi nije ostvaren zbog dinamike postupka reforme i povezanih institucionalnih izazova; budući da na reforme negativno utječu unutarnja institucijska nestabilnost i proturječnosti, nedostatak jasnih mjerila, slabi kapaciteti, ograničeni resursi i vanjski čimbenici kao što je pandemija bolesti COVID-19, kao i nedostatak političke odlučnosti da se prihvati i zajamči potpuna neovisnost pravosudnih i gospodarskih institucija te izbjegne selektivna primjena pravde;

| M. | budući da se u zajedničkoj izjavi Komisije NATO – Ukrajina od 31. listopada 2019. poziva Ukrajinu da se pridržava međunarodnih obveza, da poštuje ljudska i manjinska prava te da u potpunosti provodi preporuke i zaključke Venecijanske komisije o Zakonu o obrazovanju; |
| --- | --- |

M.

budući da se u zajedničkoj izjavi Komisije NATO – Ukrajina od 31. listopada 2019. poziva Ukrajinu da se pridržava međunarodnih obveza, da poštuje ljudska i manjinska prava te da u potpunosti provodi preporuke i zaključke Venecijanske komisije o Zakonu o obrazovanju;

| N. | budući da se u najnovijem izvješću OHCHR-a naglašava nedostatak napretka u kaznenim postupcima u vezi s teškim kršenjima ljudskih prava koja su navodno počinili pripadnici ukrajinskih snaga te kašnjenja i nedovoljan napredak u istrazi zločina povezanih s Majdanom; |
| --- | --- |

N.

budući da se u najnovijem izvješću OHCHR-a naglašava nedostatak napretka u kaznenim postupcima u vezi s teškim kršenjima ljudskih prava koja su navodno počinili pripadnici ukrajinskih snaga te kašnjenja i nedovoljan napredak u istrazi zločina povezanih s Majdanom;

| O. | budući da se prema najnovijem izvješću udruge Transparency International percepcija korupcije u Ukrajini vratila na razinu iz 2017.; |
| --- | --- |

O.

budući da se prema najnovijem izvješću udruge Transparency International percepcija korupcije u Ukrajini vratila na razinu iz 2017.;

| P. | budući da je potpora modernizaciji, ukidanju oligarhijskog ustroja vlasti, reformama i borbi protiv korupcije još uvijek vrlo visoka među građanima Ukrajine te da ta očekivanja treba ispuniti bez odgađanja; |
| --- | --- |

P.

budući da je potpora modernizaciji, ukidanju oligarhijskog ustroja vlasti, reformama i borbi protiv korupcije još uvijek vrlo visoka među građanima Ukrajine te da ta očekivanja treba ispuniti bez odgađanja;

| Q. | budući da se prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19 vratila stabilnost ukrajinskog gospodarstva, koje je pokazalo zadovoljavajući rast i smanjenje nezaposlenosti, potaknuto napretkom u iskorištavanju potencijala sporazuma AA/DCFTA; |
| --- | --- |

Q.

budući da se prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19 vratila stabilnost ukrajinskog gospodarstva, koje je pokazalo zadovoljavajući rast i smanjenje nezaposlenosti, potaknuto napretkom u iskorištavanju potencijala sporazuma AA/DCFTA;

| R. | budući da postoji potreba da Ukrajina zadrži makroekonomsku stabilnost poštovanjem obveza prema Međunarodnom monetarnom fondu i provedbom svih srednjoročnih strukturnih politika dogovorenih u okviru programa EU-a za makrofinancijsku pomoć, kao i osiguravanjem jake i neovisne Narodne banke Ukrajine; |
| --- | --- |

R.

budući da postoji potreba da Ukrajina zadrži makroekonomsku stabilnost poštovanjem obveza prema Međunarodnom monetarnom fondu i provedbom svih srednjoročnih strukturnih politika dogovorenih u okviru programa EU-a za makrofinancijsku pomoć, kao i osiguravanjem jake i neovisne Narodne banke Ukrajine;

| S. | budući da aktualna globalna kriza zahtijeva koordiniran pristup i izvanredne pakete mjera za pružanje potpore; budući da sve hitne mjere moraju biti proporcionalne, vremenski ograničene i poštovati temeljne slobode; |
| --- | --- |

S.

budući da aktualna globalna kriza zahtijeva koordiniran pristup i izvanredne pakete mjera za pružanje potpore; budući da sve hitne mjere moraju biti proporcionalne, vremenski ograničene i poštovati temeljne slobode;

| T. | budući da EU stoji uz ukrajinski narod od početka pandemije bolesti COVID-19 te da mu pruža financijsku i materijalnu potporu preko bilateralnih i regionalnih programa, kao što su oni koje je Unija stavila na raspolaganje Ukrajini u ožujku, travnju i svibnju 2020.; |
| --- | --- |

T.

budući da EU stoji uz ukrajinski narod od početka pandemije bolesti COVID-19 te da mu pruža financijsku i materijalnu potporu preko bilateralnih i regionalnih programa, kao što su oni koje je Unija stavila na raspolaganje Ukrajini u ožujku, travnju i svibnju 2020.;

| U. | budući da pandemija bolesti COVID-19 produbljuje probleme ukrajinskog zdravstvenog sustava; budući da, unatoč činjenici da je u skladu s ukrajinskim zakonom zdravstvena zaštita besplatna, u stvarnosti mnogi građani te države nemaju takvo iskustvo kad traže zdravstvenu skrb zbog nerazumno dugotrajnih reformnih mjera ukrajinskog Ministarstva zdravstva; |
| --- | --- |

U.

budući da pandemija bolesti COVID-19 produbljuje probleme ukrajinskog zdravstvenog sustava; budući da, unatoč činjenici da je u skladu s ukrajinskim zakonom zdravstvena zaštita besplatna, u stvarnosti mnogi građani te države nemaju takvo iskustvo kad traže zdravstvenu skrb zbog nerazumno dugotrajnih reformnih mjera ukrajinskog Ministarstva zdravstva;

| V. | budući da je, u svjetlu pandemije bolesti COVID-19, još važnije da se humanitarna pomoć i dalje dostavlja i da Posebna promatračka misija OESS-a, agencije UN-a, nevladine organizacije i Međunarodni odbor Crvenog križa imaju nesmetan pristup područjima koja nisu pod kontrolom vlade; |
| --- | --- |

V.

budući da je, u svjetlu pandemije bolesti COVID-19, još važnije da se humanitarna pomoć i dalje dostavlja i da Posebna promatračka misija OESS-a, agencije UN-a, nevladine organizacije i Međunarodni odbor Crvenog križa imaju nesmetan pristup područjima koja nisu pod kontrolom vlade;

| W. | budući da su neovisnost, suverenitet i teritorijalna cjelovitost Ukrajine unutar njezinih međunarodno priznatih granica, kao i njezina sposobnost da provodi potrebne gospodarske i društvene reforme, još uvijek ozbiljno narušeni ciljanim kampanjama dezinformiranja, kibernapadima i drugim hibridnim prijetnjama, kao i neriješenim sukobom na istoku zemlje prouzročenim aktualnom ruskom vojnom agresijom i okupacijom velikih dijelova oblasti Donjecka i Luganska, kao i kontinuiranom nezakonitom ruskom okupacijom i pripojenjem Autonomne Republike Krima i grada Sevastopolja, zbog čega dolazi do pogoršanja stanja ljudskih prava i čime se sprječava poboljšanje blagostanja, stabilnosti i rasta Ukrajine; |
| --- | --- |

W.

budući da su neovisnost, suverenitet i teritorijalna cjelovitost Ukrajine unutar njezinih međunarodno priznatih granica, kao i njezina sposobnost da provodi potrebne gospodarske i društvene reforme, još uvijek ozbiljno narušeni ciljanim kampanjama dezinformiranja, kibernapadima i drugim hibridnim prijetnjama, kao i neriješenim sukobom na istoku zemlje prouzročenim aktualnom ruskom vojnom agresijom i okupacijom velikih dijelova oblasti Donjecka i Luganska, kao i kontinuiranom nezakonitom ruskom okupacijom i pripojenjem Autonomne Republike Krima i grada Sevastopolja, zbog čega dolazi do pogoršanja stanja ljudskih prava i čime se sprječava poboljšanje blagostanja, stabilnosti i rasta Ukrajine;

| X. | budući da je EU snažno osudio aktualnu rusku agresiju prema Ukrajini, uključujući nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja, čime se krše njezina suverenost i teritorijalna cjelovitost, te da je utvrdio i nastavlja provoditi politiku nepriznavanja tog pripojenja, kao i da u tom kontekstu i dalje provodi restriktivne mjere protiv pojedinaca i subjekata uključenih u to kršenje međunarodnog prava; |
| --- | --- |

X.

budući da je EU snažno osudio aktualnu rusku agresiju prema Ukrajini, uključujući nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja, čime se krše njezina suverenost i teritorijalna cjelovitost, te da je utvrdio i nastavlja provoditi politiku nepriznavanja tog pripojenja, kao i da u tom kontekstu i dalje provodi restriktivne mjere protiv pojedinaca i subjekata uključenih u to kršenje međunarodnog prava;

| Y. | budući da je EU i dalje predan nastojanjima normandijskog formata, OESS-a, trilateralne kontaktne skupine i OESS-ove Posebne promatračke misije OESS-a u Ukrajini te je pozdravio konstruktivan pristup Ukrajine u normandijskom formatu i trilateralnoj kontaktnoj skupini i pozvao Rusiju da učini isto; |
| --- | --- |

Y.

budući da je EU i dalje predan nastojanjima normandijskog formata, OESS-a, trilateralne kontaktne skupine i OESS-ove Posebne promatračke misije OESS-a u Ukrajini te je pozdravio konstruktivan pristup Ukrajine u normandijskom formatu i trilateralnoj kontaktnoj skupini i pozvao Rusiju da učini isto;

| Z. | budući da je 17. srpnja 2014. zrakoplov prijevoznika Malaysia Airlines na letu MH17 između Amsterdama i Kuala Lumpura oboren iznad oblasti Donjeck u kontekstu ruskih napora da se potkopa ukrajinska teritorijalna cjelovitost, što je uzrokovalo stradavanje svih 298 putnika i posade; budući da je zajednički istražni tim pod vodstvom Nizozemske potvrdio da je let MH17 oboren upotrebom projektila zemlja-zrak Buk koji je isporučila 53. protuzračna brigada kopnenih snaga Rusije sa sjedištem u Kursku; |
| --- | --- |

Z.

budući da je 17. srpnja 2014. zrakoplov prijevoznika Malaysia Airlines na letu MH17 između Amsterdama i Kuala Lumpura oboren iznad oblasti Donjeck u kontekstu ruskih napora da se potkopa ukrajinska teritorijalna cjelovitost, što je uzrokovalo stradavanje svih 298 putnika i posade; budući da je zajednički istražni tim pod vodstvom Nizozemske potvrdio da je let MH17 oboren upotrebom projektila zemlja-zrak Buk koji je isporučila 53. protuzračna brigada kopnenih snaga Rusije sa sjedištem u Kursku;

| AA. | budući da je suđenje za četvero glavnih osumnjičenika za obaranje leta MH17 prijevoznika Malaysia Airlines, omogućeno suradnjom Ukrajine u okviru zajedničkog istražnog tima, započelo prema nizozemskom zakonu 9. ožujka 2020.; budući da je Nizozemska 10. srpnja 2020. podnijela međudržavni zahtjev protiv Ruske Federacije pred Europskim sudom za ljudska prava zbog njezine uloge u obaranju leta MH17; budući da je Rusija izvršila pritisak na Ukrajinu da uključi petu osobu od interesa, Volodimira Cemaha, u razmjenu zarobljenika 7. rujna 2019.; budući da je Rusija 15. listopada 2020. jednostrano prestala sudjelovati u trilateralnom savjetovanju za utvrđivanje istine s Australijom i Nizozemskom; budući da Rusija dosljedno ometa sve napore kako bi se počinitelji priveli pravdi, uključujući odbacivanjem rezultata zajedničkog istražnog tima, promicanjem dezinformacija o letu MH17 i nametanjem prava veta u Vijeću sigurnosti UN-a kako bi spriječila uspostavljanje međunarodnog tribunala; |
| --- | --- |

AA.

budući da je suđenje za četvero glavnih osumnjičenika za obaranje leta MH17 prijevoznika Malaysia Airlines, omogućeno suradnjom Ukrajine u okviru zajedničkog istražnog tima, započelo prema nizozemskom zakonu 9. ožujka 2020.; budući da je Nizozemska 10. srpnja 2020. podnijela međudržavni zahtjev protiv Ruske Federacije pred Europskim sudom za ljudska prava zbog njezine uloge u obaranju leta MH17; budući da je Rusija izvršila pritisak na Ukrajinu da uključi petu osobu od interesa, Volodimira Cemaha, u razmjenu zarobljenika 7. rujna 2019.; budući da je Rusija 15. listopada 2020. jednostrano prestala sudjelovati u trilateralnom savjetovanju za utvrđivanje istine s Australijom i Nizozemskom; budući da Rusija dosljedno ometa sve napore kako bi se počinitelji priveli pravdi, uključujući odbacivanjem rezultata zajedničkog istražnog tima, promicanjem dezinformacija o letu MH17 i nametanjem prava veta u Vijeću sigurnosti UN-a kako bi spriječila uspostavljanje međunarodnog tribunala;

| AB. | budući da EU osuđuje Rusiju zbog prekida suradnje u predmetima povezanima s letom MH17; budući da EU snažno apelira na Rusiju da u potpunosti surađuje u istragama i sudskim predmetima povezanima s letom MH17; |
| --- | --- |

AB.

budući da EU osuđuje Rusiju zbog prekida suradnje u predmetima povezanima s letom MH17; budući da EU snažno apelira na Rusiju da u potpunosti surađuje u istragama i sudskim predmetima povezanima s letom MH17;

| AC. | budući da je od početka rata u istočnoj Ukrajini ubijeno približno 13 000 ljudi, od toga četvrtina civila, i ranjeno čak 30 000 ljudi; budući da je oko 1,5 milijuna Ukrajinaca moralo pobjeći iz svojih domova zbog oružanog sukoba s oružanim skupinama koje podržava Rusija; budući da su Rusija i njezine posredničke sile zatvorile na stotine Ukrajinaca, dok se za mnoge druge još uvijek ne zna gdje se nalaze; budući da je kontinuirani vojni sukob prouzročio humanitarnu krizu s razornim posljedicama za 4,4 milijuna ljudi, od čega je otprilike 1,5 milijuna interno raseljenih osoba; budući da 3,4 milijuna ljudi koji žive na crti razgraničenja treba humanitarnu pomoć i zaštitu; budući da se, kao rezultat napada na javnu infrastrukturu, lokalno stanovništvo suočava s ograničenim pristupom zdravstvenim ustanovama, školama, vodi i odvodnji; |
| --- | --- |

AC.

budući da je od početka rata u istočnoj Ukrajini ubijeno približno 13 000 ljudi, od toga četvrtina civila, i ranjeno čak 30 000 ljudi; budući da je oko 1,5 milijuna Ukrajinaca moralo pobjeći iz svojih domova zbog oružanog sukoba s oružanim skupinama koje podržava Rusija; budući da su Rusija i njezine posredničke sile zatvorile na stotine Ukrajinaca, dok se za mnoge druge još uvijek ne zna gdje se nalaze; budući da je kontinuirani vojni sukob prouzročio humanitarnu krizu s razornim posljedicama za 4,4 milijuna ljudi, od čega je otprilike 1,5 milijuna interno raseljenih osoba; budući da 3,4 milijuna ljudi koji žive na crti razgraničenja treba humanitarnu pomoć i zaštitu; budući da se, kao rezultat napada na javnu infrastrukturu, lokalno stanovništvo suočava s ograničenim pristupom zdravstvenim ustanovama, školama, vodi i odvodnji;

| AD. | budući da se situacija u području ljudskih prava u okupiranim dijelovima istočne Ukrajine i na okupiranom poluotoku Krimu znatno pogoršala, a kršenja slobode govora, slobode vjeroispovijesti, prava vlasništva, ozbiljna ograničenja koja se nameću u području obrazovanja i jezičnih prava, zloupotreba medija i nasilno nametanje ruskog državljanstva postali su sustavna pojava, dok na Krimu nisu zajamčena temeljna ljudska prava i slobode; budući da samoproglašene vlasti na okupiranom Krimu i dalje uznemiravaju krimske Tatare, progoneći desetke njih zbog izmišljenih optužbi za terorizam; budući da Centar za građanske slobode u Ukrajini procjenjuje da su najmanje 94 ukrajinska državljana progonjena zbog političkih motiva na Krimu ili u Rusiji, među kojima je 71 krimski Tatar, uključujući Marlena Asanova, Memeta Beljalova, Timura Ibragimova, Sejrana Salijeva, Servera Mustafajeva, Servera Zekirjajeva i Edema Smailova, koji su u rujnu 2020. osuđeni na zatvorske kazne između 13 i 19 godina; |
| --- | --- |

AD.

budući da se situacija u području ljudskih prava u okupiranim dijelovima istočne Ukrajine i na okupiranom poluotoku Krimu znatno pogoršala, a kršenja slobode govora, slobode vjeroispovijesti, prava vlasništva, ozbiljna ograničenja koja se nameću u području obrazovanja i jezičnih prava, zloupotreba medija i nasilno nametanje ruskog državljanstva postali su sustavna pojava, dok na Krimu nisu zajamčena temeljna ljudska prava i slobode; budući da samoproglašene vlasti na okupiranom Krimu i dalje uznemiravaju krimske Tatare, progoneći desetke njih zbog izmišljenih optužbi za terorizam; budući da Centar za građanske slobode u Ukrajini procjenjuje da su najmanje 94 ukrajinska državljana progonjena zbog političkih motiva na Krimu ili u Rusiji, među kojima je 71 krimski Tatar, uključujući Marlena Asanova, Memeta Beljalova, Timura Ibragimova, Sejrana Salijeva, Servera Mustafajeva, Servera Zekirjajeva i Edema Smailova, koji su u rujnu 2020. osuđeni na zatvorske kazne između 13 i 19 godina;

| AE. | budući da je Ukrajina na 96. mjestu Svjetskog indeksa slobode medija za 2020.; budući da je Ukrajina donijela brojne reforme, uključujući zakon o transparentnosti vlasništva u medijima, ali je potrebno mnogo više da se olabavi stroga kontrola oligarha nad medijima, potakne urednička neovisnost i bori protiv nekažnjavanja za zločine nasilja nad novinarima; |
| --- | --- |

AE.

budući da je Ukrajina na 96. mjestu Svjetskog indeksa slobode medija za 2020.; budući da je Ukrajina donijela brojne reforme, uključujući zakon o transparentnosti vlasništva u medijima, ali je potrebno mnogo više da se olabavi stroga kontrola oligarha nad medijima, potakne urednička neovisnost i bori protiv nekažnjavanja za zločine nasilja nad novinarima;

| AF. | budući da je medijsko okruženje u Ukrajini i dalje pod snažnim utjecajem vlasnika medija koji se ubrajaju u oligarhe te budući da se medijski djelatnici, posebno novinari koji istražuju korupciju i prijevaru, stalno suočavaju s prijetnjom nasiljem, zastrašivanjem i smrću, kao u slučaju novinara Vadima Komarova 2019., dok se njihov rad, među ostalim, često ometa ograničenim pristupom informacijama, pravnim pritiskom, kao u slučaju kaznenog postupka protiv medija Bihus.info, i kibernapadima; |
| --- | --- |

AF.

budući da je medijsko okruženje u Ukrajini i dalje pod snažnim utjecajem vlasnika medija koji se ubrajaju u oligarhe te budući da se medijski djelatnici, posebno novinari koji istražuju korupciju i prijevaru, stalno suočavaju s prijetnjom nasiljem, zastrašivanjem i smrću, kao u slučaju novinara Vadima Komarova 2019., dok se njihov rad, među ostalim, često ometa ograničenim pristupom informacijama, pravnim pritiskom, kao u slučaju kaznenog postupka protiv medija Bihus.info, i kibernapadima;

| AG. | budući da Ukrajina ima velik problem u području rodne nejednakosti; budući da jednakost pred zakonom ne znači stvarnu jednakost, nego u praksi žene i dalje nailaze na velike prepreke, posebice na radnom mjestu; budući da se na temelju indeksa globalnog rodnog jaza Svjetskog gospodarskog foruma iz 2018. Ukrajina nalazi na 65. mjestu od 149 zemalja; budući da će u skladu s pokazateljem dohodovne nejednakosti u Ukrajini na svakih 100 USD dohotka koji zarade muškarci žene zaraditi samo 63,1 USD; |
| --- | --- |

AG.

budući da Ukrajina ima velik problem u području rodne nejednakosti; budući da jednakost pred zakonom ne znači stvarnu jednakost, nego u praksi žene i dalje nailaze na velike prepreke, posebice na radnom mjestu; budući da se na temelju indeksa globalnog rodnog jaza Svjetskog gospodarskog foruma iz 2018. Ukrajina nalazi na 65. mjestu od 149 zemalja; budući da će u skladu s pokazateljem dohodovne nejednakosti u Ukrajini na svakih 100 USD dohotka koji zarade muškarci žene zaraditi samo 63,1 USD;

| AH. | budući da su LGBTI osobe i feministički aktivisti kontinuirano izloženi govoru mržnje i nasilnim napadima, a Romi se suočavaju s diskriminirajućim govorom i govorom mržnje državnih i lokalnih vlasti te medija; |
| --- | --- |

AH.

budući da su LGBTI osobe i feministički aktivisti kontinuirano izloženi govoru mržnje i nasilnim napadima, a Romi se suočavaju s diskriminirajućim govorom i govorom mržnje državnih i lokalnih vlasti te medija;

| AI. | budući da su tijela kaznenog progona u brojnim slučajevima odbila istražiti kaznene prijave LGBT osoba, naročito prosvjednika iz povorke ponosa, a koje se tiču zločina iz mržnje ili govora mržnje, zbog nedostatka odredbi u kaznenom zakonu za progon zbog poticanja na mržnju ili nasilja na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta; budući da je Europska komisija protiv rasizma i nesnošljivosti preporučila izmjenu kaznenog zakona kako bi se obuhvatili takvi razlozi te kako bi ih se smatralo otežavajućim okolnostima; |
| --- | --- |

AI.

budući da su tijela kaznenog progona u brojnim slučajevima odbila istražiti kaznene prijave LGBT osoba, naročito prosvjednika iz povorke ponosa, a koje se tiču zločina iz mržnje ili govora mržnje, zbog nedostatka odredbi u kaznenom zakonu za progon zbog poticanja na mržnju ili nasilja na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta; budući da je Europska komisija protiv rasizma i nesnošljivosti preporučila izmjenu kaznenog zakona kako bi se obuhvatili takvi razlozi te kako bi ih se smatralo otežavajućim okolnostima;

| AJ. | budući da Parlament prepoznaje vodstvo i političku volju ukrajinskih vlasti u pružanju dostatne zaštite nacionalnim povorkama ponosa; budući da govor mržnje i zločin iz mržnje protiv LGBTI osoba unatoč tome ostaju sveprisutni, a policijska zaštita nije uvijek na raspolaganju, što su pokazali nasilni napadi tijekom povorke ponosa u Kijevu, gdje prosvjednici nisu mogli u potpunosti uživati svoje univerzalno pravo na slobodu mirnog okupljanja i pritom biti zaštićeni od nasilja; |
| --- | --- |

AJ.

budući da Parlament prepoznaje vodstvo i političku volju ukrajinskih vlasti u pružanju dostatne zaštite nacionalnim povorkama ponosa; budući da govor mržnje i zločin iz mržnje protiv LGBTI osoba unatoč tome ostaju sveprisutni, a policijska zaštita nije uvijek na raspolaganju, što su pokazali nasilni napadi tijekom povorke ponosa u Kijevu, gdje prosvjednici nisu mogli u potpunosti uživati svoje univerzalno pravo na slobodu mirnog okupljanja i pritom biti zaštićeni od nasilja;

| AK. | budući da se sporazumom AA/DCFTA nastojalo približiti nacionalno zakonodavstvo Ukrajine i nacionalne standarde onima EU-a, uključujući u socijalnom području; budući da je, unatoč tim obvezama, provedba sporazuma AA/DCFTA u socijalnoj sferi i dalje nezadovoljavajuća; budući da je Ukrajina ratificirala glavne međunarodne instrumente, ali ih i dalje ne primjenjuje; |
| --- | --- |

AK.

budući da se sporazumom AA/DCFTA nastojalo približiti nacionalno zakonodavstvo Ukrajine i nacionalne standarde onima EU-a, uključujući u socijalnom području; budući da je, unatoč tim obvezama, provedba sporazuma AA/DCFTA u socijalnoj sferi i dalje nezadovoljavajuća; budući da je Ukrajina ratificirala glavne međunarodne instrumente, ali ih i dalje ne primjenjuje;

| AL. | budući da, unatoč obvezama na temelju Sporazuma o pridruživanju i brojnim pozivima sindikata vladi da primijeni potrebne mjere za unapređenje socijalnog dijaloga, koncept trojnog savjetovanja u osnovi ostaje nefunkcionalan; budući da je nakon više od desetljeća od uspostave Nacionalno tripartitno socijalno i gospodarsko vijeće i dalje slabo i neučinkovito, bez stvarnog utjecaja na socijalni dijalog, te da neprestano pati od nedostatka osoblja i nedosljednosti u koordinaciji svojih aktivnosti; budući da je 2019. od 177 sindikata u cijeloj Ukrajini koji su registrirani u Ministarstvo pravosuđa samo jedna trećina dobila mogućnost sudjelovanja u kolektivnom pregovaranju; |
| --- | --- |

AL.

budući da, unatoč obvezama na temelju Sporazuma o pridruživanju i brojnim pozivima sindikata vladi da primijeni potrebne mjere za unapređenje socijalnog dijaloga, koncept trojnog savjetovanja u osnovi ostaje nefunkcionalan; budući da je nakon više od desetljeća od uspostave Nacionalno tripartitno socijalno i gospodarsko vijeće i dalje slabo i neučinkovito, bez stvarnog utjecaja na socijalni dijalog, te da neprestano pati od nedostatka osoblja i nedosljednosti u koordinaciji svojih aktivnosti; budući da je 2019. od 177 sindikata u cijeloj Ukrajini koji su registrirani u Ministarstvo pravosuđa samo jedna trećina dobila mogućnost sudjelovanja u kolektivnom pregovaranju;

Zajedničke vrijednosti i opća načela

| 1. | primjećuje da je sporazum AA/DCFTA odraz zajedničke ambicije EU-a i Ukrajine za političkim udruživanjem i gospodarskom integracijom te može poslužiti kao nacrt za reforme i naglašava njegovu ključnu ulogu, posebno u trenutačnim izvanrednim okolnostima; snažno potiče na potpunu provedbu Sporazuma i iskorištavanje njegovog potencijala; osim toga, apelira na ukrajinske vlasti da im njegova provedba i dalje ostane prioritet, unatoč izazovima koje predstavlja pandemija bolesti COVID-19; naglašava da pomoć EU-a Ukrajini podliježe strogim uvjetima i ponavlja potrebu da Ukrajina pokaže novu predanost reformama i poštovanju načela Unije; podsjeća na nužnost ažuriranja sporazuma AA/DCFTA kako bi se uzeo u obzir razvoj regulatornog okvira i potrebe gospodarskog razvoja te ojačali mehanizmi praćenja; preporučuje da EU i Ukrajina iskoriste predstojeći redoviti pregled ostvarenja ciljeva Sporazuma o pridruživanju kako bi se ispitale mogućnosti ažuriranja trgovinskih i sektorskih elemenata; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja izvanredne pakete pomoći, uključujući makrofinancijsku pomoć, koje Unija stavlja na raspolaganje Ukrajini u okviru Tima Europa kao pomoć partnerskim zemljama u reagiranju na izvanrednu situaciju izazvanu pandemijom bolesti COVID-19; napominje da je ovo presudan iskaz solidarnosti EU-a u vremenu do sada neviđene krize; poziva ukrajinske vlasti da stvore klimu pogodnu za ulaganja i da brzo provedu dogovorene uvjete za isplatu makrofinancijske pomoći EU-a, kako je dogovorno u Memorandumu o razumijevanju; podsjeća ukrajinsku vladu da je isplata prvog obroka makrofinancijske pomoći u iznosu od 600 milijuna EUR, od ukupno 1,2 milijarde EUR, u prosincu 2020. bez posebnih političkih uvjeta bila iznimka zbog hitne prirode te potpore i ne smije se zloupotrijebiti za nazadovanje u pogledu dogovorenih reformi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava zadovoljstvo time što su promatračke misije OESS-a/ODIHR-a, u kojima je sudjelovao Europski parlament, ocijenile da su ukrajinski predsjednički i parlamentarni izbori održani 2019. bili konkurentni, dobro organizirani i provedeni na učinkovit način, čime se potvrđuje pridržavanje Ukrajine demokratskih vrijednosti Unije, što je posebno uočljivo u kontekstu kontinuiranih ruskih napora u cilju destabilizacije Ukrajine; potiče ukrajinske vlasti da uklone nedostatke utvrđene u izjavama čelnika izaslanstava Europskog parlamenta i da slijede preporuke sadržane u završnim izvješćima misije za promatranje izbora OESS-a/ODIHR-a; i dalje je oprezan pri promatranju u kojoj se mjeri poštuju demokratski standardi održavanja slobodnih i poštenih izbora u Ukrajini s obzirom na prve lokalne izbore održane u toj zemlji nakon dobrodošle decentralizacijske reforme; poziva ukrajinsku vladu da osigura slobodne i poštene izborne kampanje, bez neprimjerenih metoda financiranja kampanje, u kojima nema mjesta za kupovinu glasova; naglašava da bi izborni postupak i postupak glasovanja na izborni dan trebali zajamčiti više sigurnosne standarde razine i da bi trebalo predvidjeti posebne sigurnosne mjere kako bi se spriječilo širenje bolesti COVID-19; prima na znanje da su tijekom prijevremenih parlamentarnih izbora u Ukrajini 2019. izborne jedinice s jednim mandatom razgraničene na način koji nije povoljan za zastupljenost nacionalnih manjina; primjećuje da su u nekim regijama, kao što je Transkarpatija, primijećene izborne zloupotrebe, kao što je pokretanje kandidata „klonova”, što je umanjilo mogućnost da pripadnici mađarske manjine uđu u parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja novi izborni zakon donesen u prosincu 2019., uključujući njegove odredbe o pravima interno raseljenih osoba; međutim, podsjeća da su stalne izmjene izbornog zakona tijekom tekućih izbora u suprotnosti s preporukama Venecijanske komisije, uzrokuju pravnu nesigurnost i negativno utječu na rad izbornih povjerenstava; potiče Ukrajinu da nastavi rješavati problem vođenja nezakonitih kampanja, kupovine glasova, zloupotrebe administrativnih resursa i pravne nesigurnosti povezane s kampanjama na društvenim mrežama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ustraje u tome da izborni zakon treba poboljšati i uskladiti s međunarodnim standardima kako bi se uhvatilo u koštac s pitanjima kao što su kampanje na društvenim medijima, transparentnost potrošnje u kampanjama te pristup neovisnih kandidata izbornom postupku; u pogledu lokalnih izbora, osim toga, naglašava da je važno ukloniti birokratske prepreke za registraciju interno raseljenih osoba kao glasača, postaviti gornju financijsku granicu za provođenje kampanja te omogućiti sudjelovanje pojedinačnih kandidata, među ostalim, preispitivanjem namjere da se uvede novčani polog za kandidate u malim zajednicama; |
| --- | --- |

5.

Reforme i institucionalni okvir

| 6. | naglašava važnost prodemokratskih reformi i povjerenja u institucije kao najučinkovitijih sigurnosnih mehanizama; poziva Komisiju da upotrijebi postojeće mehanizme kako bi olakšala i poduprla provedbu reformi u Ukrajini; predlaže da se u bliskoj suradnji s civilnim društvom osmisle i provedu kvalitativni i kvantitativni mehanizmi za praćenje provedbe reformi u Ukrajini te da se jasni pokazatelji, preporuke i načela uvjetovanosti upotrijebe kako bi se poboljšala metodologija godišnjih izvješća o provedbi koja bi trebala postati učinkoviti alati za usmjeravanje reformi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava potrebu da se nadograde mehanizmi upravljanja i izvještavanja kojima se ocjenjuje napredak koji je Ukrajina postigla, posebice u području reforme pravosuđa, borbe protiv korupcije, poduzeća u državnom vlasništvu, korporativnog upravljanja i energetskih reformi, koji bi bili povezani s gospodarskom i investicijskom potporom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | preporučuje usmjeravanje na ograničeni broj prioriteta na koje treba usredotočiti političke napore, financijsku potporu i tehničku pomoć u cilju učinkovite izgradnje institucionalnih kapaciteta potrebnih za dugoročni uspjeh reformi, ne samo u zakonodavstvu, već i u praksi; podržava jačanje sektorske suradnje EU-a i Ukrajine u prioritetnim područjima, kao što su digitalno gospodarstvo, energija, klimatske promjene i trgovina; pozdravlja ambicije Ukrajine za približavanjem jedinstvenom digitalnom tržištu EU-a i europskim politikama zelenog plana provedbom relevantne pravne stečevine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznaje status pridruženog partnerstva Ukrajine i drugih potpisnica sporazuma o pridruživanju i detaljnih sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini, te poziva na uspostavu političkog dijaloga s njima kako bi se nastavilo s daljnjom gospodarskom integracijom i usklađivanjem zakonodavstva; poziva EU da, u skladu s načelom „više za više”, razmotri izrade za tri pridružene zemlje, uključujući Ukrajinu, strategije pojačane suradnje u pogledu reformi i ulaganja, koja bi bila uvjetovana, ali ne i ograničena na, izgradnju ulagačkih kapaciteta, promet, energetiku, pravosuđe i digitalno gospodarstvo te bi stvorila preduvjete za ambiciozan program integracije u EU; poziva Komisiju da do kraja 2020. Ukrajini i drugim zemljama pridruženima EU-u, u koordinaciji s međunarodnim financijskim institucijama, predloži detaljan, uvjetovan i prilagođen gospodarski i investicijski plan u kontekstu rješavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 do kraja 2020.; osim toga, poziva institucije EU-a da analiziraju mogućnost da se Ukrajina i druge pridružene zemlje kao promatrači uključe u postupke odbora uspostavljenih u skladu s člankom 291. UFEU-a i Uredbom (EU) br. 182/2011 (7), te u sastanke radnih skupina i odbora Vijeća, kako bi se dokazala predanost EU-a daljnjoj integraciji i ojačala usmjerenost zemalja na reforme i administrativno znanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podržava sveobuhvatno preispitivanje sporazuma AA/DCFTA u skladu s odredbama Sporazuma i u cilju da se u potpunosti iskoristi njegov potencijal za političko udruživanje i gospodarsku integraciju, uključujući pojačanu sektorsku integraciju Ukrajine s EU-om; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da unaprijedi zanemarena područja sporazuma AA/DCFTA u pogledu važnih područja politike kao što je rodno osviještena politika i rješavanje zdravstvenih kriza, istodobno osiguravajući da nisu u suprotnosti s nužnosti za okolišno i klimatsko djelovanje ili inicijative za europski zeleni plan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da podrži ulaganja u sektore s potencijalom za razvoj, rast i konkurentnost u EU-u koji bi mogli dodatno potaknuti gospodarsku diversifikaciju, poput održive energije i klime, jedinstvenog digitalnog tržišta i kibersigurnosti i prometa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja napredak Ukrajine u ispunjavanju obveza zemlje utvrđenih u Sporazumu o pridruživanju, posebno u područjima poljoprivrede, energetike, bankarstva, decentralizacije, digitalnoga gospodarstva, okoliša i izbornih postupaka; međutim, primjećuje da je prema mehanizmu preispitivanja Sporazuma o pridruživanju („Puls Sporazuma o pridruživanju”), 2019. dovršeno samo 37 % zadataka povezanih s njegovom provedbom (u usporedbi s 52 % u 2018.); prepoznaje pokušaje iz druge polovine 2019. da se reforme ubrzaju, no apelira na ukrajinske institucije da ne daju prednost brzini zakonodavnog postupka nad kvalitetom donesenog zakonodavstva te ističe da je važno nastaviti provedbu njihovih obveza; |
| --- | --- |

13.

| 14. | u tom pogledu ističe da Ukrajina ne smije zanemariti činjenicu da će razina političke, tehničke i financijske potpore EU-a ovisiti o mjeri u kojoj ona ispunjava obveze koje je preuzela prema Uniji i njezinim državama članicama, posebno u pogledu procesa reformi, poštovanja ljudskih prava, prava manjina i temeljnih sloboda te uspostave istinske i učinkovite vladavine prava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja Zajednički plan vlade i parlamenta donesen 2018. i stvaranje zajedničke platforme za europsku integraciju u studenome 2019. te se nada da će te inicijative dovesti do pojačane koordinacije među različitim institucijama uključenima u osmišljavanje, donošenje i provedbu reformi; potiče parlament i vladu Ukrajine da povećaju korištenje tog instrumenta na učinkovit način te da preispitaju svoju suradnju na provedbi obveza povezanih sa Sporazumom o pridruživanju i usklađivanju zakonodavstva u cilju povećavanja sinergija do najveće moguće mjere, posebice u pogledu stručnog znanja o zakonodavstvu EU-a i ocjena sukladnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pohvaljuje napredak Ukrajine u provedbi reformi javne uprave i naglašava da je važno da se daljnji napredak ne uspori i da se sva privremena imenovanja tijekom razdoblja pandemije bolesti COVID-19 što prije provedu u okviru postupaka zapošljavanja na temelju zasluga; svjestan je da to predstavlja važan izazov u pogledu upravljanja, institucija i javne uprave u Ukrajini te potiče Komisiju da osigura odgovarajuću tehničku i financijsku potporu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja postignuća reforme za decentralizaciju i osnaživanje općina pokrenute 2014., koja se pokazala jednom od dosad najuspješnijih reformi; prepoznaje potporu u okviru projekta U-LEAD, koja je dovela do stvaranja gotovo 1 000 dobrovoljno združenih lokalnih zajednica s otprilike 11,7 milijuna građana; pozitivno ocjenjuje dosad poduzete korake u cilju decentralizacije javnih tijela i financija s pomoću paketa pravnih akata i njihove praktične provedbe; poziva Komisiju da pomno prouči pojedinosti reforme decentralizacije i da je eventualno iskoristi kao studiju uspješnog primjera za druge zemlje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | snažno potiče Ukrajinu da dovrši reformu decentralizacije u okviru širokog i otvorenog dijaloga, naročito s lokalnim samoupravama i njihovim udruženjima, u cilju povećanja autonomije i nadležnosti lokalnih vlasti u Ukrajini i poticanjem redovite komunikacije između središnjih vlada i nacionalnih udruženja lokalnih i regionalnih vlasti o svakoj politici koja može imati teritorijalni utjecaj; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja organizaciju prvog kruga lokalnih izbora 25. listopada 2020., na kojima je odaziv bio veći od 36 % i koji su bili slobodni i pravedni, no povezani s usporednim javnim savjetovanjem, čime je, prema OESS-u/ODIHR-u, stvorena nepravedna politička prednost, a odvojenost između države i stranke postala nejasna; poziva državne vlasti da poštuju autonomiju lokalne samouprave i da pruže potporu administrativnim kapacitetima općina i gradova; poziva na uvođenje koncepta teritorijalnog javnog subjekta kao pravne osobe, što je ustaljena praksa u Europskoj uniji i priznata u Europskoj povelji o lokalnoj samoupravi; pozdravlja promjenu proračunskog zakona s jamstvom od 60 % udjela u lokalnom porezu na dohodak kao nužni doprinos zdravim javnim financijama na lokalnoj razini; upozorava na uspostavu paralelnih struktura na lokalnoj razini koje bi mogle dovesti do poteškoća u pogledu nadležnosti, ali predlaže da se razmotri dodjela dvostrukih nadležnosti obnašateljima dužnosti, koji bi preuzeli lokalne nadležnosti i istovremeno funkcionirali kao najniža razina državne vlasti; prima na znanje Rezoluciju Vrhovne rade od 17. srpnja 2020. o uspostavljanju i likvidaciji rajona u skladu s kojom će se dogovori o konsolidaciji rajona u pravilu primjenjivati i na područja Krima te okruga regija Donjeck i Lugansk koje trenutno ne kontrolira vlada Ukrajine; |
| --- | --- |

19.

Suradnja u području zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP)

| 20. | priznaje jedinstveno iskustvo i stručno znanje Ukrajine te pozdravlja sudjelovanje Ukrajine u misijama, borbenim skupinama i operacijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP), njezine doprinose borbenim skupinama EU-a te sve veće usklađivanje s izvješćima i deklaracijama EU-a o međunarodnim i regionalnim pitanjima, kao i njezine doprinose, te čestita Ukrajini na njezinu novom statusu partnera u NATO-ovu Programu proširenih mogućnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja uspješne korake poduzete u području znanstvene i tehnološke suradnje, među ostalim i svemirske industrije, i u području obrane, osobito usklađenost u operativnim, obrazovnim i institucionalnim segmentima te u provedbi potrebnih unutarnjih promjena u tim sektorima; pohvaljuje spremnost Ukrajine da sudjeluje u istraživačkom i inovacijskom okviru EU-a Obzor Europa i istraživačkim programima Europske svemirske agencije; prima na znanje plodonosnu suradnju između Ministarstva obrane Ukrajine i Europske obrambene agencije i potiče njezin daljnji razvoj; poziva EU i Ukrajinu da pojačaju suradnju u području sigurnosti i obrane te da posvete posebnu pozornost sukobu u istočnoj Ukrajini i pokušajima Rusije da ugrozi suverenitet Ukrajine te povredama njezina teritorijalnog integriteta, putem pomirenja, suradnje u sferi kibersigurnosti i borbe protiv dezinformacija te surađujući na jačanju otpornosti obitelji, zajednica i državnih institucija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podupire moguće sudjelovanje Ukrajine u odabranim projektima ZVSP-a, uključujući suradnju s Europskom obrambenom agencijom te naročito stalnu strukturiranu suradnju (PESCO), pod uvjetom da ispunjava dogovoreni skup političkih, materijalnih i pravnih uvjeta, kao što je slučaj s ostalim trećim zemljama; pozdravlja nedavnu odluku EU-a da pozove Ukrajinu da sudjeluje u operaciji EU-a ALTHEA u Bosni i Hercegovini i potiče obje strane, EU i Ukrajinu, da nastave s proširenjem sudjelovanja Ukrajine u misijama i operacijama Europske unije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja poboljšanu suradnju između ukrajinskih vlasti i europskog javnog i privatnog sektora u borbi protiv hibridnih prijetnji, prvenstveno iz Rusije, koje su, među ostalim, usmjerene na širenje lažnih informacija, poticanje nasilja i zagovaranje protuvladinih i protueuropskih stajališta; smatra pravodobnim i primjerenim da EU i Ukrajina što prije započnu dijalog o kiberpitanjima i podupire ideju širenja spektra dijaloga o sigurnosti i obrani u cilju pružanja odgovarajućeg odgovora na trenutačne i buduće prijetnje, posebice u skladu s globalnom strategijom EU-a za sigurnost; |
| --- | --- |

23.

Teritorijalni integritet i suverenitet Ukrajine

| 24. | ponovno naglašava nepokolebljivu potporu Unije i njezinu posvećenost neovisnosti, suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine u okviru njezinih međunarodno priznatih granica, kao i njezinu potporu međunarodno koordiniranim sankcijama ruske vlade i subjekata koji ugrožavaju suverenost i teritorijalnu cjelovitost Ukrajine sve do ispunjenja svih relevantnih uvjeta za ukidanje takvih sankcija, uključujući potpunu provedbu sporazuma iz Minska i ponovno uspostavljanje teritorijalne cjelovitosti Ukrajine unutar njezinih međunarodno priznatih granica; |
| --- | --- |

24.

| 25. | i dalje osuđuje nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja, kao i de facto okupaciju određenih područja Donjecka i Luganska; poziva Rusku Federaciju da ispuni svoje međunarodne obveze, da povuče svoje vojne snage s državnog područja Ukrajine i da u potpunosti provede rezolucije Generalne skupštine UN-a o teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine te o Krimu i Sevastopolju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da se u svim sporazumima s Ruskom Federacijom mora poštovati potpuna provedba sporazuma iz Minska i ispunjavanje rezolucija UN-a o statusu Krima i poštovanju teritorijalne cjelovitosti Ukrajine od strane Ruske Federacije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja nastavak mirovnih pregovora u okviru normandijskog formata četiriju zemalja od 9. prosinca 2019. u Parizu nakon zastoja od tri godine; apelira na sve strane da se pridržavaju sporazuma o prekidu vatre; naglašava važnost utvrđivanja dodatnih područja razgraničenja, aktivnosti razminiranja i otvaranja kontrolnih točaka duž crte razgraničenja te poziva Rusiju da iskoristi svoj odlučujući utjecaj na naoružane skupine koje imaju njezinu potporu kako bi ispoštovala i u potpunosti ispunila obveze preuzete u okviru sporazuma iz Minska, te na nedavnom sastanku četiriju zemalja u normandijskom formatu i trilateralne kontaktne skupine; ponovno ističe, kao što je dogovoreno u Minsku i u takozvanoj „Steinmeierovoj formuli”, da se lokalni izbori u okupiranim dijelovima istočne Ukrajine moraju provesti u skladu s ukrajinskim zakonodavstvom i pod nadzorom OESS-a; naglašava da u trenutačnoj situaciji nisu ispunjeni uvjeti za slobodne i pravedne izbore u Donjecku i Lugansku; pozdravlja odbacivanje plana da se u pregovore trilateralne kontaktne skupine kao stranke uključe separatisti koje podupire Rusija; žali zbog komentara članova ukrajinske delegacije na visokom položaju u trilateralnoj kontaktnoj skupini kojima se poriče rusko vojno sudjelovanje u sukobu u regiji Donbas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | oštro osuđuje destabilizirajuće djelovanje i vojno sudjelovanje Rusije u Ukrajini; izražava zabrinutost zbog kontinuiranog nakupljanja vojnih kapaciteta i objekata na Krimskom poluotoku, uključujući više od 30 000 vojnika, nove sustave projektila zemlja-zrak i zemlja-zemlja, nuklearne podmornice i strateške bombardere; osuđuje nezakonita djelovanja Rusije u cilju preuzimanja kontrole nad Kerčkim vratima s obzirom na to da predstavljaju kršenje međunarodnog pomorskog prava i međunarodnih obveza Rusije, naročito izgradnju mosta preko Kerčkih vrata i željezničke veze preko tog mosta bez pristanka Ukrajine, polaganje podvodnih kabela te zatvaranje i militarizaciju Azovskog mora, što ozbiljno ometa gospodarske aktivnosti Ukrajine; poziva Rusku Federaciju da se pobrine za neometan i slobodan prolaz prema Azovskom moru i iz njega u skladu s međunarodnim pravom, kao i za to da međunarodne nevladine organizacije i međunarodne humanitarne organizacije imaju pristup okupiranim ukrajinskim teritorijima Donbasa i pripojenom Krimu; u tom kontekstu podsjeća da ruski režim pomorskih pregleda, kojem su od 2018. podvrgnuta sva plovila koja prolaze kroz Kerčka vrata (pod ruskom kontrolom) na putu prema Azovskom moru ili iz njega, i dalje ima negativne gospodarske posljedice na tu regiju; poziva na oslobađanje svih ukrajinskih političkih zatvorenika i ratnih zarobljenika u Rusiji, na Krimu i u dijelovima Donbasa koji nisu pod kontrolom ukrajinske vlade; međutim, izražava zabrinutost zbog prisilnog uključivanja ruskih građana za koje se sumnja da su umiješani u obaranje zrakoplova prijevoznika Malaysia Airlines na letu MH17 u razmjenu pritvorenih osoba između Ukrajine i Rusije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava potrebu za političkim rješenjem sukoba u istočnoj Ukrajini; traži od Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) da pojačaju svoje napore za mirno rješavanje sukoba podupiranjem nastojanja svih strana u mirovnom postupku, kao i povećavanjem mjera za izgradnju povjerenja te zagovaranjem mandata za raspoređivanje mirovne misije UN-a diljem okupiranog državnog područja Ukrajine; traži da se, kad situacija za to bude povoljna te kao dio potpune provedbe sporazuma iz Minska, stranama u sukobu ponudi civilna misija ZSOP-a pod vodstvom EU-a kako bi pomogla sa zadaćama kao što su razminiranje, pripremanje lokalnih izbora i osiguravanje slobodnog pristupa za organizacije koje pružaju humanitarnu pomoć; usporedno s time, poziva institucije EU-a da budu spremne pojačati sankcije protiv Rusije ako to situacija bude zahtijevala, među ostalim, ako Rusija ne ispuni svoje obveze u skladu s Protokolom iz Minska, posebice u području sigurnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | snažno potiče Ukrajinu da ispuni svoje obveze u pogledu reformiranja državnih kontrola izvoza u skladu sa zahtjevima i standardima EU-a i u pogledu provedbe dosljedne i sustavne politike sankcija; poziva ESVD i Komisiju da bolje nadziru provedbu sankcija EU-a, pa i u pogledu boljeg nadzora nad aktivnostima tijela u državama članicama zaduženih za provedbu zajedničkih propisa EU-a; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva ESVD da osmisli aktivniju ulogu za EU, koju zastupa potpredsjednik Europske komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u mirnom rješavanju rata koji je u tijeku u istočnoj Ukrajini, uključujući u okviru normandijskog formata četiriju zemalja; preporučuje da se razmotri imenovanje posebnog izaslanika EU-a za Krim i regiju Donbas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponovno poziva na međunarodni format pregovora o prestanku okupacije Krimskog poluotoka, uz aktivno sudjelovanje EU-a; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiju i države članice da pruže svu potrebnu potporu za uspostavljanje međunarodne platforme za Krim koja bi omogućila usklađivanje, oblikovanje i sistematizaciju napora usmjerenih na obnovu teritorijalne cjelovitosti Ukrajine; smatra da je u aktivnosti takve platforme važno uključiti Medžlis tatarskog naroda na Krimu kao jedino međunarodno priznato predstavničko tijelo krimskih Tatara; |
| --- | --- |

32.

| 33. | u međuvremenu podsjeća na to da na temelju međunarodnog humanitarnog prava Ruska Federacija, u svojstvu okupatora, snosi punu odgovornost za zadovoljavanje potreba stanovnika privremeno okupiranog Krimskog poluotoka, uključujući opskrbu vodom; nadalje, podsjeća na to da na temelju Četvrte ženevske konvencije, kojoj je Rusija stranka, okupatorska sila ne može prisiliti stanovnike okupiranog teritorija da služe u njezinim oružanim ili pomoćnim snagama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | osuđuje Rusku Federaciju zbog naseljavanja ruskih građana na okupiranom Krimu i na teritorijima Donjecka i Luhanska, čime je narušena ravnoteža između nositelja ruskih putovnica i Ukrajinaca, kontinuiranog izdavanja ruskih putovnica stanovnicima privremeno okupiranih teritorija Ukrajine, što predstavlja kršenje ukrajinskog suvereniteta te ciljeva i odredbi sporazuma iz Minska, kao i zbog pokušaja organiziranja lokalnih izbora u Autonomnoj Republici Krimu u Ukrajini 13. rujna 2020.; navodi da je izbor guvernera Sevastopolja bio nezakonit i da je njime prekršeno međunarodno pravo, kao što je to bio i slučaj glasovanja za predstavnike takozvanog Državnog vijeća „Republike Krima”, takozvane Zakonodavne skupštine grada Simferopolja i takozvanog Ruralnog vijeća regije Razdolno; poziva EU da uvede sankcije odgovornima za organiziranje i provođenje glasovanja; žali zbog postupaka Rusije u kojima se mladi muškarci na okupiranom Krimu novače kako bi služili u ruskim vojnim snagama, od kojih je 85 % poslano da služe u Ruskoj Federaciji; poziva Rusiju da prestane novačiti ljude na Krimu i da se u potpunosti pridržava svojih obveza u skladu sa Ženevskim konvencijama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izražava svoju punu potporu svim naporima da se osigura pravda za svih 298 žrtava obaranja zrakoplova na letu MH17 prijevoznika Malaysia Airlines projektilom zemlja-zrak koji je dobavila Rusija i njihovoj najbližoj rodbini, uključujući međunarodno podržani kazneni postupak protiv četvero osumnjičenika prema nizozemskom zakonu i predmet pokrenut protiv Rusije pred Europskim sudom za ljudska prava; pohvaljuje Ukrajinu zbog njezine kontinuirane suradnje u okviru zajedničkog istražnog tima u utvrđivanju istine, identificiranju osumnjičenih i privođenju počinitelja pravdi; osuđuje jednostrano povlačenje Rusije iz trilateralnih savjetovanja za utvrđivanje istine s Australijom i Nizozemskom; poziva Rusiju da u potpunosti surađuje u svim naporima koji su u tijeku kako bi se osigurala odgovornost svakog pojedinca ili subjekta koji je sudjelovao u obaranju leta MH17, među ostalim nastavkom dijaloga za utvrđivanje istine s Australijom i Nizozemskom, osiguravanjem njezine suradnje s pomoću međudržavne tužbe koju je Nizozemska podnijela protiv Rusije pred Europskim sudom za ljudska prava u vezi s tim pitanjem te izručenjem Volodimira Cemaka Nizozemskoj; apelira na Rusiju da prestane s promicanjem dezinformacija u vezi s letom MH17; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Ukrajinu da pomogne moldovskoj središnjoj vlasti u naporima da povrati kontrolu nad Pridnjestrovljem na temelju teritorijalne cjelovitosti Moldove; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prima na znanje činjenicu da je u lipnju 2018. donesen zakon o nacionalnoj sigurnosti, a 2020. zakon o nabavi u području obrane i obavještajnim podacima; međutim, potiče donošenje dodatnih zakona kojima će se ograničiti ovlasti Sigurnosne službe Ukrajine kako bi ona postala isključivo protuobavještajna i protuteroristička agencija te uspostavu parlamentarnog nadzora nad cijelim sigurnosnim sektorom; |
| --- | --- |

37.

Pravda, sloboda, sigurnost i borba protiv korupcije

| 38. | ponavlja da je postizanje opipljivih rezultata u borbi protiv korupcije nužno kako bi se održala visoka razina potpore za postupak reforme među građanima te kako bi se unaprijedilo poslovno okruženje i privukla izravna strana ulaganja; snažno potiče ukrajinske vlasti na daljnji napredak u reformama, osobito u području vladavine prava i borbe protiv korupcije, te na osiguravanje neovisnosti i kontinuiranog rada ključnih institucija za borbu protiv korupcije; u tom pogledu pohvaljuje ponovnu uspostavu Nacionalne agencije za sprečavanje korupcije i stupanje na snagu novih zakona o nezakonitom bogaćenju i zaštiti zviždača u siječnju 2020. te početak rada Visokog antikorupcijskog suda u rujnu 2019.; |
| --- | --- |

38.

| 39. | međutim, zabrinut je zbog ishoda presude Ustavnog suda od 27. listopada 2020., kojom je stvoren pravni vakuum u ukrajinskoj strukturi za borbu protiv korupcije te je ozbiljno oslabljena Nacionalna agencija za sprečavanje korupcije; prepoznaje aktivne napore koje je potaknuo predsjednik Zelenski i koje su uložili politički dionici kako bi ponovno uspostavili zakonodavstvo i vjerodostojnost ukrajinske strukture za borbu protiv korupcije; snažno potiče ukrajinske vlasti da nastave ulagati napore kako bi ponovno uspostavile potpuno operativan, učinkovit i sveobuhvatan institucionalni ustroj za borbu protiv korupcije, pa i u pravosuđu, uz potpuno očuvanje neovisnosti pravosuđa od izvršne i zakonodavne vlasti; ističe da potpuno osnažena Nacionalna agencija za sprečavanje korupcije ima ključnu ulogu u tom kontekstu te da se presuda Ustavnog suda ne bi smjela koristiti kao izgovor za njezino slabljenje ili marginalizaciju; izražava iznimnu zabrinutost zbog očitih pokušaja interesnih skupina da potkopaju postignuća te zemlje u borbi protiv korupcije i sveukupnim demokratskim reformama, prvenstveno ponovnim preuzimanjem političke vlasti nekih ukrajinskih oligarha, što je dovelo do slabljenja reformama naklonjene većine u ukrajinskom parlamentu, a to je vidljivo i iz poteškoća u popunjavanju zakonodavne praznine koja je nastala nakon kontroverzne odluke Ustavnog suda od 27. listopada 2020.; potiče sve političke aktere da potvrde svoju predanost reformama koje ukrajinski birači zahtijevaju, a koje su ključne za jačanje vladavine prava, iskorjenjivanje korupcije i postizanje većeg blagostanja za stanovništvo Ukrajine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe važnost osiguravanja neovisnosti Visokog antikorupcijskog suda i drugih antikorupcijskih institucija te poziva na to da se u aktivnostima antikorupcijskih institucija zauzme objektivan i nepristran pristup kako bi se osiguralo povjerenje i javna potpora u borbi protiv korupcije, prima na znanje prve donesene presude i poštovanje visokih profesionalnih standarda Visokog antikorupcijskog suda; međutim, poziva na ulaganje dodatnih napora na Visokom antikorupcijskom sudu u cilju povećanja stope presuda, uključujući u predmetima na visokoj razini, |
| --- | --- |

40.

| 41. | zadovoljan je radom Nacionalnog ureda Ukrajine za borbu protiv korupcije, nedvojbeno najučinkovitije institucije za borbu protiv korupcije u zemlji; dodatno naglašava potrebu za jačanjem neovisnosti Nacionalnog ureda Ukrajine za borbu protiv korupcije; stoga potiče na usklađivanje Zakona o Nacionalnom uredu za borbu protiv korupcije s Ustavom i s nedavnom odlukom Ustavnog suda te na propisivanje transparentnih i depolitiziranih postupaka odabira temeljenih na zaslugama za načelnike Nacionalnog ureda za borbu protiv korupcije i Specijaliziranog antikorupcijskog ureda tužiteljstva te Državnog istražnog ureda, uključujući vjerodostojnu provjeru integriteta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | žali zbog pokušaja napada i potkopavanja institucija za borbu protiv korupcije za koje su odgovorni članovi Verhovne rade, osobito zbog pokušaja smjene načelnika Nacionalnog ureda za borbu protiv korupcije i netransparentnog postupka izbora načelnika Specijaliziranog antikorupcijskog ureda tužiteljstva; prima na znanje nepostojanje zaštite aktivista nevladinih organizacija i novinara koji otkrivaju i osuđuju korupciju i poziva na učinkovitu provedbu novog zakona o zaštiti zviždača koji je stupio na snagu u siječnju 2020.; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja nacrt antikorupcijske strategije za 2020. – 2024. i očekuje da će Verhovna rada uskoro usvojiti tu sveobuhvatnu strategiju i zadržati sve ključne elemente tog nacrta; prima na znanje različite oblike pritiska i sabotaže usmjerene na institucije za borbu protiv korupcije kao odraz sve djelotvornije i uspješnije borbe protiv korupcije; inzistira na tome da institucije za borbu protiv korupcije, kao što su Nacionalni ured za borbu protiv korupcije, Specijalizirani antikorupcijski ured tužiteljstva i Visoki antikorupcijski sud, moraju ostati neovisne, djelotvorne i imati odgovarajuće resurse; pohvaljuje donošenje novog zakona protiv pranja novca u prosincu 2019., čime je ojačana transparentnost vlasničkih struktura u poduzećima u Ukrajini, a predstavlja znatno poboljšanje relevantnog pravnog okvira; |
| --- | --- |

43.

| 44. | duboko je zabrinut zbog visokog stupnja sustavnog političkog pritiska i zastrašivanja nad guvernerom Narodne banke Ukrajine, nažalost ne prvi put, što je dovelo do njegove ostavke u srpnju 2020.; potiče ukrajinske vlasti da se suzdrže od političkog pritiska na neovisne gospodarske institucije i izvršna tijela te da osiguraju očuvanje njihove neovisnosti kao jamstvo za pravilno funkcioniranje tržišta i jednake uvjete za sve gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

44.

| 45. | žali zbog toga što je sudstvo još uvijek jedna od institucija kojima građani najmanje vjeruju i ozbiljno je zabrinut zbog njegova stanja od reforme u listopadu 2019., koja je dovela do raspuštanja i ponovnog uspostavljanja Visokokvalifikacijske komisije sudaca i rezultirala postupkom ponovne ocjene i angažiranja sudaca koji su stavljeni na čekanje, dok je približno 2 000 sudačkih mjesta prazno; žali zbog činjenice da u prošlosti Visokokvalifikacijska komisija sudaca nije uzimala u obzir mišljenje Vijeća za javni integritet u njegovim postupcima ponovne ocjene sudaca te je snažno potiče da to čini u budućnosti kako bi slobodna radna mjesta u nižim sudskim instancama popunili suci koji ispunjavaju standarde u pogledu etike i integriteta u potpunom skladu s Mišljenjem br. 969/2019 Venecijanske komisije; ustraje u ranoj ponovnoj uspostavi Visokokvalifikacijske komisije sudaca na temelju izmjene Zakona br. 3711 u skladu s odlukom ukrajinskog Ustavnog suda br. 4-p/2020 od 11. ožujka 2020. kako bi se uspostavila neovisna Visokokvalifikacijska komisija sudaca na temelju transparentnog postupka odabira uz sudjelovanje međunarodnih stručnjaka; smatra da bi osnažena Visokokvalifikacijska komisija sudaca trebala moći učinkovito provesti izbor novih i provjeru aktualnih sudaca u skladu s pravilima i postupcima koje je usvojila sama Komisija, na temelju svojeg mandata; snažno inzistira na provjeri integriteta nereformiranog Visokog pravosudnog vijeća; snažno potiče ukrajinske vlasti da nastave i ubrzaju reformu pravosuđa kako se ne bi ugrozio rad novoosnovanih institucija za borbu protiv korupcije, da se suzdrže od politički motiviranih suđenja i instrumentalizacije pravosuđa protiv političkih protivnika te da dovrše pravni okvir za borbu protiv organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da razvije postojeće i nove alate u području vladavine prava i dobrog upravljanja radi nadzora i procjene napretka koji postiže Ukrajina, posebice Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u i mehanizam vladavine prava, kako bi se osigurala pomna kontrola reformi u tijeku i pravilna identifikacija i ispravak mogućih nedostataka u tim reformama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja reformu državnog odvjetništva započetu u rujnu 2019. i poziva na to da se dovrši potvrđivanje tužitelja, čime bi se zajamčilo da su novi tužitelji na svim razinama odabrani u transparentnom i politički nepristranom postupku; potiče ukrajinske vlasti da ojačaju borbu protiv organiziranog kriminala i poboljšaju zakonodavni okvir, kao i suradnju i koordinaciju među nadležnim tijelima kaznenog progona; |
| --- | --- |

47.

| 48. | snažno poziva ukrajinske vlasti da se suzdrže od svoje ranije loše prakse vođenja politički motiviranih sudskih predmeta; u tom pogledu naglašava da bi se razilaženja u političkim pitanjima trebala rješavati na nadležnim političkim forumima, a u pravosudnoj sferi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zabrinut je zbog činjenice da je Ukrajinu Komisija navela kao prioritetnu zemlju druge kategorije, što znači da se prava intelektualnog vlasništva nedovoljno štite i provode; ističe potrebu za jačanjem carinske kontrole i infrastrukture kako bi se bolje sprečavao ulazak i tranzit krivotvorenih proizvoda u Ukrajinu i unutar te zemlje; poziva Komisiju da nastavi pomagati Ukrajini u razradi novih nacrta zakona o pravima intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva ukrajinsku vladu da nastavi istragu kaznenih djela koja su članovi ukrajinskih snaga počinili nad aktivistima tijekom prosvjeda na Euromajdanu i da smjesta osigura pravdu za žrtve i njihove obitelji; |
| --- | --- |

50.

| 51. | potiče Ukrajinu da ratificira Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda i Istanbulsku konvenciju o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja izmjene ukrajinskog Kaznenog zakona kojima se definira silovanje i seksualno nasilje uz izostanak pristanka te potiče brzi razvoj metodologije za istraživanje zločina seksualnog nasilja; žali zbog činjenice da zbog nepostojanja takve metodologije u 2019. nije bilo slučajeva kaznenog progona za silovanje ili seksualno nasilje na temelju izostanka pristanka; |
| --- | --- |

52.

Ljudska prava i temeljne slobode

| 53. | oštro osuđuje masovna i kontinuirana kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda kao što su sloboda izražavanja, vjeroispovijesti ili uvjerenja i udruživanja, kao i prava na mirno okupljanje, koja provode ruske okupatorske snage na privremeno okupiranom krimskom teritoriju te oružane skupine koje podržava Rusija u područjima Donbasa koja nisu pod kontrolom vlade, a koja uključuju prisilno novačenje, deportaciju, nezakonito i prisilno nametanje putovnica, ograničenja u pogledu prava na obrazovanje i jezičnih prava, proizvoljno pritvaranje, mučenje i druge teške uvjete u pritvoru, kao i restriktivne mjere kao što su jednostrano zatvaranje kontrolnih točaka i zabranu pristupa UN-u i humanitarnim misijama, što je posebno zabrinjavajuće tijekom aktualne pandemije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podsjeća na to da su životi i dobrobit civila i dalje ugroženi ratom u istočnoj Ukrajini te konstatira da je smanjenje sukoba u istočnoj Ukrajini tijekom prekida vatre koji je stupio na snagu 27. srpnja 2020. pridonijelo smanjenju broja sigurnosnih incidenata za 53 % i smanjenju broja civilnih žrtava; pozdravlja program „EU4ResilientRegions” u iznosu od 30 milijuna EUR, usmjeren na jačanje otpornosti istočne i južne Ukrajine u vezi s negativnim učincima tekućeg sukoba, uključujući hibridne prijetnje i druge destabilizirajuće čimbenike; |
| --- | --- |

54.

| 55. | međutim, izuzetno je zabrinut zbog pogoršanja humanitarne situacije u istočnim teritorijima koji trenutačno nisu pod kontrolom ukrajinske vlade, posebice u svjetlu trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19; apelira na de facto lokalne vlasti da usvoje sve mjere koje su nužne kako bi se osiguralo zadovoljavanje osnovnih potreba stanovništva, među ostalim pristup kvalitetnim zdravstvenim ustanovama i liječenju, i da u tu svrhu u potpunosti surađuju s legitimnom ukrajinskom vladom; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da u istočnoj Ukrajini više od 3,5 milijuna ljudi na obje strane crte razgraničenja još uvijek ovisi o humanitarnoj pomoći i zaštiti, a suočeni su s prekidima opskrbe vodom i električnom energijom; napominje da je trenutačna pandemija bolesti COVID-19 pogoršala izazove s kojima se ti ljudi suočavaju; potiče Komisiju da u suradnji s tijelima UN-a pojača napore u pružanju pomoći tijekom ove humanitarne krize, u skladu s pregledom humanitarnih potreba; |
| --- | --- |

56.

| 57. | žali zbog pogoršanja stanja ljudskih prava na Krimu od početka okupacije jer je Rusija nakon okupacije drastično ograničila slobode okupljanja, izražavanja, udruživanja, pristupa informacijama i vjeroispovijesti; žali zbog diskriminirajućih politika koje su nametnule samoproglašene ruske vlasti, naročito protiv tatarske etničke manjine na Krimu, zbog kršenja njihovih prava vlasništva te sve snažnijeg zastrašivanja pripadnika njihove zajednice i onih koji se protive nezakonitom pripojenju koje se provodi prisilnim novačenjem, progonom, pretragama, pritvaranjima i prisilnim nestancima, kao i zbog spomenutog nepostojanja slobode izražavanja, udruživanja, vjeroispovijesti i kretanja na poluotoku; poziva na hitno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih nezakonito pritvorenih i zatvorenih ukrajinskih državljana na Krimskom poluotoku i u Rusiji, uključujući tatarske aktiviste na Krimu; osim toga, poziva Rusiju da istraži zlodjela počinjena nad krimskim Tatarima i da zajamči i zaštiti pravo krimskih Tatara, Ukrajinaca i svih etničkih i vjerskih zajednica na zadržavanje i razvijanje vlastite kulture, tradicija, obrazovanja i identiteta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | žali zbog toga što u Ukrajini ima oko 1,5 milijuna interno raseljenih osoba, što je čini devetom najvećom zemljom na svijetu po broju interno raseljenih osoba; napominje da su za to primarno odgovorne Ruska Federacija i njezine posredničke sile; poziva ukrajinske vlasti da ulože dodatne napore kako bi olakšale patnje ljudi pogođenih sukobom i da uvedu mjere za zaštitu prava interno raseljenih osoba; poziva Ukrajinu da interno raseljenim osobama dodijeli puna građanska i politička prava i da se pridržava međunarodnih standarda u pogledu postupanja s interno raseljenim osobama; ističe važnost zaštite i jamčenja prava državljanstva Ukrajine na privremeno okupiranim teritorijima, uključujući pojednostavljenje postupaka za primanje mirovina te izdavanje rodnih listova za djecu, čime se uklanja rizik da ostanu bez državljanstva i u ranjivom položaju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | potiče posebnu promatračku misiju OESS-a da provodi svoj mandat i da održava redovitu komunikaciju sa žrtvama i svjedocima progona, odvjetnicima, nevladinim organizacijama i predstavnicima medija, kao dodatni alat za procjenu stanja na privremeno okupiranim područjima na Krimu i istoku Ukrajine; traži od posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da stalno prati stanje ljudskih prava na Krimskom poluotoku i u dijelovima istočne Ukrajine koji nisu pod kontrolom vlade; |
| --- | --- |

59.

| 60. | primjećuje da petogodišnji akcijski plan za provedbu Nacionalne strategije Ukrajine o ljudskim pravima istječe 2020. i poziva na temeljito preispitivanje njegovih glavnih postignuća prije postavljanja ciljeva za sljedeći akcijski plan; obraća posebnu pozornost na potporu koju ukrajinska vlada pruža krimskim Tatarima i izražava zabrinutost zbog nedostatka sredstava za program preseljenja i naseljavanja krimskih Tatara i osoba drugih nacionalnosti koje su deportirane s državnog područja Ukrajine u nacrtu proračuna za 2021. podnesenog Verhovnoj radi u rujnu 2020.; poziva Ukrajinu da donese zakone o autohtonim narodima Ukrajine, o statusu autohtonih krimskih Tatara i o izmjeni Ustava kako bi se priznala nacionalno-teritorijalna autonomija krimskih Tatara unutar Ukrajine, a posebno na Krimu, koja proizlazi iz neotuđivog prava na samoodređenje autohtonih krimskih Tatara; inzistira na tome da ukrajinske vlasti da riješe probleme jedinog televizijskog kanala na krimskotatarskom jeziku, ATR, i da ponude stabilan mehanizam za financijsku i tehničku potporu kako bi se tom televizijskom kanalu omogućilo daljnje emitiranje na Krimu pod ruskom okupacijom; pozdravlja ukrajinsku inicijativu razvitka Strategije za razvoj i popularizaciju krimskotatarskog jezika za razdoblje do 2032.; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva ESVD i Komisiju da brzo operacionaliziraju globalni režim EU-a za sankcioniranje kršenja ljudskih prava (europski zakon Magnicki) kojim bi se omogućilo da se sankcije primijene na pojedince i poduzeća koji sudjeluju u teškim kršenjima ljudskih prava, s posebnim naglaskom na situaciju u privremeno okupiranim područjima Ukrajine na Krimu i u dijelovima regija Donjeck i Luhansk, te na one koji su odgovorni za druge zločine, među ostalim korupciju; poziva Ukrajinu da slijedi taj primjer i uvede ukrajinsku verziju takvog zakona; |
| --- | --- |

61.

| 62. | prima na znanje zakon o podupiranju funkcioniranja ukrajinskog jezika kao državnog jezika i traži od ukrajinskih vlasti da taj zakon primjenjuju u potpunosti, u skladu sa svojim međunarodnim obvezama i u skladu s preporukama iz mišljenja Venecijanske komisije br. 960/2019 , to jest, da se poštuje pravo zajednica da razvijaju i da se u potpunosti služe vlastitim jezikom, kao i da se s najvišim poštovanjem i primjenjujući najveću moguću ravnotežu postupa s nacionalnim manjinama, njihovim jezicima i njihovim pravom na obrazovanje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Ukrajinu da povjereniku za zaštitu službenog jezika ili bilo kojem subjektu uspostavljenom u tu svrhu dodijeli ovlasti za praćenje usklađenosti s pravnim odredbama o upotrebi manjinskih jezika i o autohtonom narodu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | podržava slobodu vjerovanja, mišljenja i izražavanja i naglašava važnost omogućavanja jednakog pristupa informacijama svim nacionalnim, etničkim i jezičnim manjinama jer su to ključne sastavnice svake demokracije; osuđuje govor mržnje i diskriminaciju na temelju etničke pripadnosti ili jezika te lažne vijesti i dezinformacije, usmjerene na nacionalne, etničke i jezične manjine; |
| --- | --- |

64.

| 65. | napominje da su potrebne mjere za jačanje infrastrukture prava manjina i za stjecanje povjerenja da će prava manjina biti zaštićena i zakonom i u praksi; upozorava na to da bi takve mjere trebale obuhvaćati jačanje pravne zaštite, veću pozornost institucija manjinskim pitanjima i uspostavljanje jačih i trajnijih mehanizama savjetovanja; izražava zabrinutost zbog nedostatka odgovarajućih mjera koje su ukrajinske vlasti poduzele radi rješavanja problema diskriminacije i govora mržnje usmjerenih na manjinske skupine, osobito romsku zajednicu, koja je žrtva incidenata koji uključuju diskriminaciju, rasno motivirano nasilje i netoleranciju; poziva Ukrajinu da se više posveti odavanju počasti žrtvama Holokausta i totalitarizma pridruživanjem Međunarodnom savezu za sjećanje na holokaust (IHRA) te usvajanjem i primjenom definicije antisemitizma IHRA-e; nadalje, poziva Ukrajinu da nastavi odavati počast žrtvama totalitarizma; poziva Komisiju da pozove Ukrajinu da sudjeluje u programu „Europa za građane”; |
| --- | --- |

65.

| 66. | potiče rad europskih političkih zaklada u promicanju sljedeće generacije političkih vođa u Ukrajini; |
| --- | --- |

66.

| 67. | potiče ojačani dijalog i suradnju s crkvama i vjerskim zajednicama i organizacijama u područjima kao što su izgradnja mira i pomirenje, osnažujući tako povjerenje u pravedno i slobodno društvo, kao i obrazovanje, zdravstvenu skrb i osnovne socijalne usluge; |
| --- | --- |

67.

Medijsko okruženje

| 68. | primjećuje aktualne reformske napore u području medija; naglašava da bi se tom reformom posebice trebala osigurati neovisnost, nepristranost i odgovornost regulatornog tijela, transparentnost vlasništva nad medijima i jednake prilike za medijske kuće s pravednom konkurencijom na tržištu; izražava zabrinutost zbog planova da se regulatornoj agenciji daju nove, proširene ovlasti koje bi mogle ugroziti slobodu medija i sadržaj internetskih i tiskanih medija; naglašava, u vezi s prijedlogom zakona o borbi protiv dezinformiranja, da bi postojeći prijedlog zakona mogao dovesti do širokog uplitanja države u medijski sadržaj i novinarske aktivnosti na štetu slobode medija i da neće biti učinkovit u borbi protiv dezinformiranja; snažno potiče na to da se organizira opsežnije savjetovanje s medijskom zajednicom i relevantnim međunarodnim organizacijama kako bi se izbjeglo ugrožavanje slobode izražavanja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | sa zabrinutošću primjećuje da je tržište televizijskih medija u Ukrajini, iako pluralističko, i dalje obilježeno prekomjernim utjecajem oligarha; snažno potiče Ukrajinu da potiče slobodne i neovisne medije i ojača medijski pluralizam; ističe važnost održive javne radiodifuzijske usluge, neovisnog regulatornih tijela za medije te civilnog društva u izgradnji otpornosti na dezinformacije i druge destabilizirajuće čimbenike; poziva Verhovnu radu i vladu da poštuju državne obveze prema javnom pružatelju radiodifuzijskih usluga i da osiguraju financijsku i političku potporu za njegovu daljnju modernizaciju, neovisnost i sposobnost prakticiranja istraživačkog novinarstva; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ponovno ističe potrebu da EU nastavi podupirati Ukrajinu u borbi protiv hibridnih prijetnji i dezinformacija te lažnih vijesti, među ostalim, jačanjem neovisnih medija te strateške komunikacije u vezi s medijskom pismenošću, u cilju jačanja otpornosti Ukrajine; pozdravlja najavu uspostavljanja kiberdijaloga između EU-a i Ukrajine; |
| --- | --- |

70.

| 71. | izražava zabrinutost zbog pogoršanja radnog okruženja predstavnika medija, osobito istraživačkih novinara koji izvještavaju o korupciji i prijevari; žali zbog svih djelovanja čiji je cilj ograničavanje rada novinara, uključujući ograničavanje pristupa informacijama, kriminalističke istrage, vršenje pritiska radi otkrivanja izvora i govor mržnje, posebice govor mržnje protiv neovisnih medija; zabrinut je zbog toga što su članovi Verhovne rade postali žrtve dezinformiranja ili čak namjerno pomagali u širenju ciljanih kampanja dezinformiranja, prema nedavnoj analizi koju su provele ukrajinske platforme za istraživačko novinarstvo; |
| --- | --- |

71.

| 72. | žali zbog mnogobrojnih napada na novinare i aktiviste civilnog društva zabilježenih u razdoblju od 2017. do 2019.; poziva ukrajinske vlasti da kazneno gone počinitelje te da se pobrinu za sigurnost medijskih radnika i novinara te ih snažno potiče na usvajanje proporcionalnog pristupa pri reguliranju medija; |
| --- | --- |

72.

| 73. | izražava žaljenje zbog činjenice da se politička klima u toj zemlji pogoršala te da se u političke svrhe često pribjegava zastrašivanju, govoru mržnje i političkim pritiscima; potiče vlasti da oštro osude i zabrane djelovanje ekstremističkih skupina i internetskih stranica koje potiču na mržnju, primjerice Myrotvoretsa, koje podižu napetosti u društvu i zloupotrebljavaju osobne podatke stotina ljudi, među kojima novinara, političara i pripadnika manjinskih skupina; |
| --- | --- |

73.

| 74. | potiče razvoj demokratskog, neovisnog, pluralističkog i uravnoteženog medijskog prostora u Ukrajini kojim bi se zaustavio politički motiviran progon medijskih kanala, uključujući ukidanje licenci, i koji bi osigurao zaštitu lokalnih novinara, osoba koje utječu na javno mnijenje i protivnika režima od uznemiravanja i zastrašivanja, omogućio nediskriminirajući pristup informacijama na internetu i izvan njega, kao i smisleno sudjelovanje građana, te zaštitio i zajamčio ljudska i građanska prava; naglašava da bi novinari, branitelji ljudskih prava i odvjetnici obrane trebali samostalno i bez nepotrebnih uplitanja i zastrašivanja moći raditi svoj posao; pozdravlja rad ukrajinskih organizacija za ljudska prava i krimskog tužitelja koji, privremeno radeći iz kontinentalne Ukrajine, evidentiraju kršenja i povrede ljudskih prava; ustraje u tome da se sva kršenja ljudskih prava istraže, a počinitelji privedu pravdi; |
| --- | --- |

74.

Rodna ravnopravnost i LGBTI prava

| 75. | naglašava da je rodna ravnopravnost ključan preduvjet za održiv i uključiv razvoj; potiče ukrajinsku vladu i vlasti da provedu mjere za dodatno poboljšanje zastupljenosti žena i jednakog postupanja na svim razinama političkog i društvenog života te mjere za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja; poziva Komisiju i ESVD da uključe rodnu ravnopravnost u sve svoje politike, financijsku potporu, programe i aktivnosti u vezi s Ukrajinom, naročito kad su usmjereni na ublažavanje negativnih učinaka prouzročenih bolešću Covid-19, s obzirom na to da su žene, uključujući poduzetnice, najviše pogođene strogim ograničenjem kretanja; |
| --- | --- |

75.

| 76. | osuđuje nasilne napade i zločine iz mržnje protiv LGBTI osoba i poziva ukrajinska tijela za kazneni progon da učinkovito istraže te napade; snažno potiče Ukrajinu da donese i na djelotvoran način provede sveobuhvatno sekundarno zakonodavstvo kojim se jamči sloboda uvjerenja, suzbija kontinuirana diskriminacija LGBTI osoba, feminističkih aktivista, osoba s invaliditetom i manjina, kao i povećava zaštita njihovih prava; poziva ukrajinsku vladu i sve političke aktere da ulože napore da stvore uključivo i tolerantno društvo; |
| --- | --- |

76.

| 77. | žali zbog činjenice da članak 161. Kaznenog zakona još uvijek ne predviđa kaznu za poticanje na mržnju ili nasilje na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta i da se te osnove ne navode kao teški oblici kaznenih djela niti su uvrštene u opće odredbe o otegotnim okolnostima u skladu s člankom 67. stavkom 1. podstavkom 3.; podsjeća na to da je vladin akcijski plan za provedbu Nacionalne strategije o ljudskim pravima predviđao uključivanje osnova seksualne orijentacije i rodnog identiteta kao otegotnih okolnosti u članku 67. Kaznenog zakona; podsjeća na preporuke Europske komisije protiv rasizma i nesnošljivosti i poziva Ukrajinu da u skladu s time izmijeni Kazneni zakon; |
| --- | --- |

77.

Trgovina i gospodarska suradnja, javno zdravlje, radnička i socijalna pitanja, mobilnost radnika

| 78. | ističe da je Ukrajina važan geopolitički, geostrateški i trgovinski partner Unije; pozdravlja znatno povećanje trgovinske razmjene između EU-a i Ukrajine, što je dovelo do toga da je Unija trenutačno najveći trgovinski partner Ukrajine; međutim, žali zbog relativno malog iznosa izravnih stranih ulaganja koja dolaze u tu zemlju; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pozdravlja stalne pozitivne rezultate postignute u bilateralnim trgovinskim i gospodarskim odnosima 2019., pri čemu je ukrajinski uvoz porastao za 12,3 %, a izvoz za 9,7 %, što je ukupno iznosilo 43,3 milijarde EUR; naglašava da je trgovina između EU-a i Ukrajine porasla za 49 % te da je EU i dalje glavni ukrajinski trgovinski partner te čini 40 % njezine trgovine u 2019., dok je Ukrajina 18. najveći trgovinski partner EU-a, s 1,1 % udjela u ukupnoj trgovini EU-a; primjećuje da se trgovinski deficit Ukrajine s EU-om povećao na 5,1 milijardu EUR; |
| --- | --- |

79.

| 80. | potiče obje strane da pojačaju suradnju na bilateralnoj razini i na međunarodnim forumima u rješavanju izazova koje predstavlja bolest COVID-19, posebno povećavanjem otpornosti i diversifikacije lanaca opskrbe te zajedničkom suradnjom s ciljem suzbijanja protekcionističkih trendova; primjećuje da bi cilj EU-a u pogledu postizanja otvorene strateške autonomije mogao stvoriti mogućnosti za još bližu suradnju sa susjedstvom; |
| --- | --- |

80.

| 81. | potiče Komisiju da podupre Ukrajinu u identificiranju područja u kojima bi se mogla dodatno poticati gospodarska diversifikacija te u davanju prednosti tim područjima u procesu potpune provedbe DCFTA-e; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ponovno ističe da je postupna integracija Ukrajine u unutarnje tržište EU-a, kako je predviđeno Sporazumom o pridruživanju, jedan od ključnih ciljeva pridruživanja i u tom kontekstu podupire stvaranje uvjeta za poboljšane gospodarske i trgovinske odnose između Ukrajine i EU-a, kao i širi postupak približavanja zakonodavstva, koji će ovisiti o potpunoj provedbi sporazuma DCFTA i usklađenosti s relevantnim pravnim, ekonomskim i tehničkim propisima i standardima; |
| --- | --- |

82.

| 83. | primjećuje da je uveden niz reformi, što je dovelo do deregulacije gospodarstva, veće transparentnosti javnih financija i unapređenja propisa o koncesijama i javno-privatnim partnerstvima, pružajući nove mogućnosti kako za lokalne, tako za strane ulagače; |
| --- | --- |

83.

| 84. | međutim, konstatira da nisu postignuti vidljivi rezultati u pogledu smanjenja utjecaja oligarha u toj zemlji jer oni i dalje imaju snažan utjecaj na ukrajinsko gospodarstvo i politiku, posebice u pogledu vlasništva nad medijima i utjecaja na sustav pravosuđa i kaznenog progona; smatra da bi se uvođenje jasnih pravila jednakih za sve u gospodarstvu i politici moglo pokazati učinkovitom metodom za de facto smanjenje neslužbenog utjecaja male skupine najbogatijih poduzetnika na funkcioniranje države, uključujući zakonodavstvo, te stoga poziva ukrajinske vlasti da ubrzaju proces deoligarhizacije; |
| --- | --- |

84.

| 85. | nadalje, žali zbog povećanja broja poduzeća u državnom vlasništvu i snažno potiče Ukrajinu da nastavi raditi na privatizaciji poduzeća u državnom vlasništvu kako bi modernizirala i poboljšala funkcioniranje svojeg gospodarstva i izbjegla oligarhizaciju; ističe da se Ukrajina treba ponovno obvezati na borbu protiv utjecaja osobnih interesa koji bi, ako se zanemare, mogli ozbiljno narušiti dosadašnje rezultate reformi i ukrajinske mjere potpore u cjelini; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva Ukrajinu i EU da pojačaju suradnju u pogledu daljnje liberalizacije bilateralne trgovine, uključujući sklapanje Sporazuma o ocjeni sukladnosti i prihvaćanju industrijskih proizvoda, te suradnju u pogledu sanitarnih i fitosanitarnih mjera i carina; nadalje, poziva na pojačanu sektorsku suradnju između EU-a i Ukrajine u obrazovanju i istraživanju, inovacijama, IKT-u i digitalizaciji, kao i zelenim tehnologijama, kako bi se razmijenili znanje i najbolje prakse; osim toga, poziva na pojačanu suradnju i postupno diferenciranu sektorsku integraciju Ukrajine u energetsku uniju, prometnu zajednicu i jedinstveno digitalno tržište, među ostalim područjima; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva ukrajinske vlasti da otvore svoje tržište zračnog prijevoza europskim poduzećima, uključujući niskobudžetna poduzeća, te se zalaže za što skorije potpisivanje sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pozdravlja napredak u suradnji između Ukrajine i EU-a u digitalnom području i potiče daljnje jačanje takve suradnje, usmjerene na međusobno jamčenje tretmana na unutarnjem tržištu, uključujući druge sektore od zajedničkog interesa; ističe važnost koraka učinjenih u pogledu digitalne transformacije i e-uprave te napredak u približavanju zakonodavstva Ukrajine zakonodavstvu EU-a u elektroničkim uslugama povjerenja i elektroničkoj komunikaciji; potiče Komisiju da dodatno podupre napore koje Ukrajina poduzima u pogledu medijske i informacijske pismenosti, e-uprave i digitalnog gospodarstva kako bi bila u skladu sa sadašnjim digitalnim dobom i postupnom integracijom u jedinstveno digitalno tržište EU-a te kako bi se istražile mogućnosti smanjenja naknada za roaming između EU-a i Ukrajine; u tom pogledu prima na znanje novi program EU-a u iznosu od 25 milijuna EUR kojim se podupiru e-uprava i digitalno gospodarstvo u Ukrajini; potiče širenje jedinstvenog područja plaćanja u eurima (SEPA) na Ukrajinu nakon što ispuni sve tehničke i pravne zahtjeve; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisiju i ESVD da provedu vjerodostojnu procjenu potreba za regiju Donbas kako bi uspostavili strategiju za njezin socioekonomski oporavak i predlaže izradu odgovarajućeg međunarodnog okvira za obnovu Donbasa; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva ukrajinske vlasti da nastave s reformama u sustavu javnog zdravstva, posebice uzimajući u obzir razoran utjecaj koji pandemija bolesti COVID-19 ima na ukrajinski zdravstveni sustav; napominje da, prema UNICEF-u, COVID-19 nije stvorio samo krizu javnog zdravstva, nego i socioekonomsku krizu, koja bi mogla povećati stopu siromaštva u Ukrajini s 27,2 % na 43,6 % ili čak 50,8 %; stoga potiče ukrajinsku vladu da provede sveobuhvatne mjere socijalne zaštite kako bi ublažila učinak krize bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pozdravlja činjenicu da se Ukrajina pridružila Odboru za zdravstvenu sigurnost EU-a i sustavu ranog upozoravanja i odgovora radi sudjelovanja u paneuropskoj koordinaciji mjera odgovora u pogledu bolesti COVID-19 u javnom zdravstvu; snažno potiče Komisiju, države članice i Ukrajinu na pojačanu suradnju u pogledu otpornosti javnog zdravlja te na razmjenu najboljih praksi i rad s civilnim društvom radi uspostave strategija za epidemiju usmjerenih na najranjivije skupine; apelira na Komisiju da pruži potporu ukrajinskoj vladi u dobivanju pristupa cjepivima protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva ukrajinsku vladu da osigura da sve restriktivne mjere kao odgovor na COVID-19 imaju pravnu osnovu, da su nužno potrebne i proporcionalne cilju zaštite javnog zdravlja i spašavanja života (na temelju znanstvenih savjeta), da se neprestano preispituju i ukidaju kad više nisu potrebne i da se primjenjuju na nediskriminirajući način; poziva vlasti da osiguraju da ranjive i marginalizirane skupine zbog odgovora na COVID-19 ne dospiju u nerazmjerno nepovoljan položaj te da poduzmu mjere za uklanjanje već postojećih nejednakosti; |
| --- | --- |

92.

| 93. | potiče Ukrajinu da rješava problem rasprostranjenog nepotizma i kontinuirane korupcije u sektoru zdravstva, a posebice u Ministarstvu zdravstva, i da temeljito istraži sve korupcijske radnje, osobito pokušaje nabave medicinske opreme cjepiva protiv COVID-a 19 po nerazmjerno visokim cijenama u jeku pandemije; |
| --- | --- |

93.

| 94. | potvrđuje dobro djelovanje nacionalne zdravstvene službe Ukrajine u pogledu uspostave transparentnog sustava za financiranje liječenja pacijenata; poziva Ministarstvo zdravstva da pruži potporu djelovanju nacionalne zdravstvene službe Ukrajine; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pohvaljuje napredak u regulatornom usklađivanju s pravnom stečevinom EU-a i donošenje sanitarne i fitosanitarne strategije u studenome 2019., koja obuhvaća više od 200 normativnih akta Unije koje treba implementirati u ukrajinsko pravo; |
| --- | --- |

95.

| 96. | sa zabrinutošću primjećuje nedostatak napretka u približavanju standarda EU-a o dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pozdravlja zakon o trgovini poljoprivrednim zemljištima donesen u ožujku 2020., koji bi trebao doprinijeti oslobađanju golemog potencijala Ukrajine u poljoprivrednom sektoru, i zakon o poboljšanju određenih instrumenata za regulaciju bankarskih aktivnosti donesen u svibnju 2020., kojim se ojačava bankarski sustav i sprječava vraćanje banke PrivatBank prijašnjim vlasnicima; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pozdravlja činjenicu da se Ukrajina pridružila višestranačkom privremenom mehanizmu za arbitražu u žalbenom postupku (MPIA), pridonoseći na taj način prevladavanju zastoja koji je uzrokovan paralizom žalbenog tijela i osiguravanju da članice Svjetske trgovinske organizacije (WTO) mogu imati koristi od dvostupanjskog sustava rješavanja sporova u WTO-u sve dok žalbeno tijelo ponovno ne počne raditi; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Ukrajinu da se pridržava budućih odluka Arbitražne komisije u pogledu moratorija na izvoz neobrađenog drva, istodobno provodeći obveznu dužnu pažnju nad cijelim vrijednosnim lancem šumarskih proizvoda i poboljšavajući upravljanje sektorom šumarstva; |
| --- | --- |

99.

| 100. | sa zabrinutošću primjećuje da je Ukrajina nedavno pokrenula dva zaštitna ispitna postupka o uvozu dušika i složenih gnojiva iz EU-a; priznaje da je Ukrajina odlučila završiti oba zaštitna ispitna postupka u posljednjem trenutku, dok su u tijeku daljnji zaštitni ispitni postupci; upozorava da bi slične radnje mogle narušiti međusobno povjerenje dviju strana; |
| --- | --- |

100.

| 101. | podsjeća da je meso peradi osjetljiv proizvod u EU-u; uviđa rješenje pronađeno za izvoz „ostalih” komada peradi izmjenom trgovinskih povlastica za meso peradi i proizvode od mesa peradi i time zatvori rupu u sporazumu; poziva Ukrajinu da se suzdrži od sličnih praksi te da u dobroj vjeri poštuje i provodi sve odredbe sporazuma DCFTA; poziva Komisiju da provede temeljit nadzor provedbe DCFTA-e i da koristi sve raspoložive mjere za prevladavanje svih praksi koje narušavaju tržište i potencijalnog iskorištavanja rupa u zakonu; |
| --- | --- |

101.

| 102. | snažno potiče na rješavanje podjele između seoskih i gradskih sredina u Ukrajini učinkovitim financijskim i tehničkim poticajima za mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća, male poljoprivrednike i obiteljska poduzeća u seoskim i gradskim područjima te poboljšanjem ljudske povezanosti i infrastrukture među gradovima i selima radi poticanja socijalne kohezije; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pozdravlja rezultate ostvarene u okviru Instrumenta za DCFTA za MSP-ove u pogledu poboljšanja pristupa financiranju i otvaranja trgovinskih mogućnosti; ističe da bi odgovarajuća informativna kampanja malim i srednjim poduzećima mogla omogućiti da više iskoriste prilike koje pruža DCFTA; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva Komisiju da pruži tehničku podršku regionalnim centrima za zapošljavanje u svrhu poticanja zapošljavanja, potpore i ulaganja u mlade ljude i programe održivog gospodarskog razvoja koji pogoduju socijalnom poduzetništvu te da se usredotoči na mlade ljude iz ruralnih područja kako bi se ojačao obrazovni sustav kroz potražnju na tržištu rada s ciljem zaštite najugroženijih i sprečavanja nedostatka socijalno-gospodarskih prilika; |
| --- | --- |

104.

| 105. | potiče Komisiju da prati učinke DCFTA-e na rad i prava na udruživanje povezana s trgovinom s EU-om; poziva ukrajinsku vladu da se također usredotoči na socijalnu dimenziju trgovine i održivog razvoja te da pomno prati ekonomske i socijalne učinke provedbe sporazuma DCFTA; poziva ukrajinsku vladu da poštuje i provodi radne standarde te da ratificira i u potpunosti provede sve konvencije Međunarodne organizacije rada; potiče ukrajinsku vladu da nastavi usklađivati svoje standarde rada sa standardima EU-a, posebice u pogledu slobode okupljanja i socijalnog dijaloga; pozdravlja inicijativu za reformu radnog zakonodavstva, ali naglašava potrebu za opsežnim savjetovanjem sa sindikatima i civilnim društvom te preporučuje da se iskoristi stručno znanje Međunarodne organizacije rada u tom području; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva Komisiju da osigura da su sindikati, kao i civilno društvo u cijeloj svojoj raznolikosti, uključeni u praćenje provedbe Sporazuma o pridruživanju; poziva ukrajinsku vladu i Komisiju da podupru nevladine organizacije koje istražuju kršenja sporazuma DCFTA, konkretno u socijalnom području; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva ukrajinsku vladu da uvede sustav poticaja i sankcija u cilju borbe protiv izrazito velikog broja radnih mjesta u sektoru neformalnog zapošljavanja; |
| --- | --- |

107.

| 108. | prima na znanje povećanu mobilnost radne snage između Ukrajine i EU-a, uz stope iseljavanja u rasponu od 2,2 i 2,7 milijuna osoba, odnosno 13 – 16 % ukupnog broja zaposlenih osoba u Ukrajini, koja s jedne strane pridonosi smanjenju ponude radnih mjesta u Ukrajini i nestašici radne snage u određenim zanimanjima, a s druge je strane jedan od čimbenika koji potiče rast plaća radnika koji ostaju u zemlji i izvor priljeva doznaka migranata koji ima znatan utjecaj na ukrajinsko gospodarstvo jer iznosi više od 8 % BDP-a; poziva na daljnju analizu ekonomskih i društvenih koristi i utjecaja vala iseljavanja radne snage nakon 2014. na gospodarstva i sustave socijalne sigurnosti Ukrajine i država članica; ističe da je nužno potreban vladin pristup razvoju radnog okruženja u kojemu se zaposlenicima ukrajinskih poduzeća pružaju pristojni radni uvjeti, uključujući zdravlje i sigurnost na radu, legalno prijavljene poslove obuhvaćene socijalnom sigurnošću koju pruža država, plaće isplaćene na vrijeme i u cijelosti, pravo na sudjelovanje u sindikatu i zastupanje interesa te konstruktivno kolektivno pregovaranje radi sklapanja obvezujućih kolektivnih ugovora; ponovno ističe potrebu za rješavanjem problema odljeva mozgova u Ukrajini promicanjem kvalitetnih i uključivih programa obrazovanja i osposobljavanja te stvaranjem prilika za zapošljavanje radi pružanja socioekonomskih perspektiva mladima i obiteljima u njihovim lokalnim zajednicama; |
| --- | --- |

108.

| 109. | pozdravlja i potiče daljnji razvoj programa za potporu modernizacije sustava strukovnog obrazovanja u Ukrajini koje financira EU (EU4Skills: Better Skills for Modern Ukraine) i poslovnog okruženja, koje ima ključnu ulogu za potencijalne povratnike i domaće poduzetnike (borba protiv korupcije, potpora MSP-ovima, porezne i carinske reforme itd.), putem sektorskih bespovratnih sredstava i kao uvjeta u programima makrofinancijske pomoći EU-a; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poziva Vijeće za pridruživanje da daje prednost provedbi međunarodnih radnih standarda te zakonodavstva i praksi EU-a u područjima socijalne politike, zapošljavanja i rada, uredbi o kolektivnom pregovaranju, socijalnog dijaloga, suzbijanja rodne neravnopravnosti i reforme radnog zakonodavstva kako bi se osiguralo da su interesi socijalnih partnera uravnoteženi, a prava radnika zaštićena u skladu s odredbama Sporazuma o pridruživanju (članci od 419. do 421. i 424.) i relevantnih konvencija Međunarodne organizacije rada (br. 81, 87, 98, 117, 122, 129, 144, 154 i 173); podsjeća ukrajinsku vladu da se napori za poboljšanje poslovne klime radi privlačenja izravnih ulaganja i poticanja gospodarskog rasta ne smiju poduzimati na štetu prava radnika i njihovih radnih uvjeta; poziva vladu da sustavno pristupi i pruži institucionalnu potporu socijalnom dijalogu i da poduzme korake kako bi Nacionalno tripartitno socijalno i gospodarsko vijeće postalo učinkovit instrument socijalnog dijaloga; |
| --- | --- |

110.

| 111. | sa zabrinutošću primjećuje da je u Ukrajini mogućnost sindikata da ostvaruju svoja prava ograničena zbog nepotpunog i nejasnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

111.

Energetika, okoliš i klimatske promjene

| 112. | pozdravlja razdvajanje Naftogaza dovršeno 2019. te uspostavu pravno neovisnog operatora transportnih sustava za plin (GTSO) u skladu s trećim energetskim paketom EU-a; međutim, poziva ukrajinske vlasti da povećaju tehničku neovisnost operatora transportnih sustava za plin od Naftogaza; pozdravlja liberalizaciju i otvaranje konkurentnog tržišta plina za kućanstva; međutim, žali zbog najnovijih napada na vodstvo Naftogaza, uključujući nadzorni odbor tog poduzeća, kojima se potkopava njegova neovisnost i napredak koji je dosad postignut u tom području u pogledu reformi; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ističe ulogu Ukrajine kao strateške tranzitne zemlje za plin i potrebu za modernizacijom njezina nacionalnog transportnog sustava za plin, kao i važnost njegove integracije s energetskim tržištem EU-a na temelju učinkovite provedbe ažuriranog Priloga XXVII. Sporazumu o pridruživanju; pozdravlja potpisivanje dugoročnog ugovora o tranzitu plina koji je omogućio EU; izražava zabrinutost zbog izgradnje plinovoda Sjeverni tok 2 i ponovno ističe dugoročne temeljne političke, gospodarske i sigurnosne rizike povezane s njime; primjećuje da se tim plinovodom učvršćuje ovisnost EU-a o ruskoj opskrbi plinom i ugrožava unutarnje tržište EU-a te da nije u skladu s energetskom politikom EU-a i njegovim strateškim interesima, a moguće je da će imati negativne posljedice za ratom razorenu Ukrajinu; stoga, u skladu sa svojim prethodnim stajalištima, poziva sve dionike, a naročito one u državama članicama i Europi, da iskoriste raspoložive pravne odredbe kako bi zaustavili projekt; |
| --- | --- |

113.

| 114. | traži od Komisije da provjeri usklađenost Ukrajine s pravnom stečevinom Europske unije u području energetike radi daljnje integracije energetskih tržišta; u potpunosti podupire integraciju Ukrajine u europsku kontinentalnu mrežu za električnu energiju (ENTSO-E); snažno potiče Ukrajinu da poboljša koordinaciju politika i djelovanja međunarodnih institucija (npr. Komisije, Europske banke za obnovu i razvoj, Europske investicijske banke, Svjetske banke, banke KfW, mreže ENTSO-E, Energetske zajednice) i ukrajinskih institucija koje podupiru ukrajinski energetski sektor; |
| --- | --- |

114.

| 115. | osuđuje rusko vađenje plina iz ukrajinskog pojasa u ukrajinskom isključivom gospodarskom pojasu i navodi da EU ne priznaje zauzimanje plinskih polja koje je izvršila Ruska Federacija u Azovskom i Crnom moru te da bi trebao poduprijeti pravne mjere ukrajinskih vlasti radi zaustavljanja tih nezakonitih vađenja; |
| --- | --- |

115.

| 116. | žali zbog toga što novo veleprodajno tržište električne energije koje je uvedeno u Ukrajini u srpnju 2019. još nije konkurentno prema standardima EU-a; stoga potiče Ukrajinu da dovrši reformu i poboljša razinu usklađenosti s pravom Unije, prvenstveno povećanjem neovisnosti poduzeća Ukrenergo i izbjegavanjem unakrsnog subvencioniranja; poziva Ukrajinu da unaprijedi postojeće elektrane kako bi zadovoljila stroge europske ekološke i sigurnosne standarde; |
| --- | --- |

116.

| 117. | pozdravlja stav ukrajinske vlade da poštuje obvezu preuzetu u okviru Energetske zajednice da se uskladi s mjerodavnim pravom EU-a, uključujući politiku zaštite okoliša i sigurnosti, te da stoga neće dopustiti uvoz električne energije iz elektrana u susjednim zemljama koje se grade bez ispunjavanja zahtjeva međunarodnih konvencija i najviših međunarodnih ekoloških i sigurnosnih standarda; |
| --- | --- |

117.

| 118. | žali zbog činjenice da Ukrajina u sektoru proizvodnje energije iz obnovljivih izvora još ne ispunjava svoje obveze prema ulagačima i što kašnjenja u plaćanju proizvođačima električne energije iz obnovljivih izvora energije ugrožavaju daljnji razvoj čistih izvora energije u Ukrajini; |
| --- | --- |

118.

| 119. | snažno potiče ukrajinske vlasti da hitno dovrše modernizaciju nuklearnih elektrana i istraže kašnjenja u tim procesima, osobito nadogradnje Nuklearne elektrane Zaporožje; |
| --- | --- |

119.

| 120. | naglašava važnost pojačanja infrastrukturne suradnje u regiji, daljnje diversifikacije opskrbe energije u Ukrajini, energetske učinkovitosti, obnovljivih izvora energije i povezivosti ukrajinskog energetskog sektora uz osiguravanje ekološke održivosti; napominje da će podrška i promicanje unutar-regionalne trgovine među zemljama Istočnog partnerstva stvoriti i nove gospodarske mogućnosti, uključujući i za MSP-ove; |
| --- | --- |

120.

| 121. | pohvaljuje to što je ukrajinska vlada u veljači 2019. donijela strategiju za državnu politiku zaštite okoliša do 2030. i nacionalni plan gospodarenja otpadom, zakone o procjeni utjecaja na okoliš i strateškoj procjeni utjecaja na okoliš te zakone donesene u području klimatske politike; snažno potiče Ukrajinu da dodatno pojača svoj angažman u borbi protiv klimatskih promjena, provedbi klimatskih politika, uključivanju klimatskih pitanja u sva područja oblikovanja politika te da pojača napore u pogledu nacionalnih obveza povezanih s Pariškim sporazumom iz 2015.; |
| --- | --- |

121.

| 122. | apelira na Ukrajinu da djelotvorno suzbija nezakonitu sječu stabala u skladu s održivim upravljanjem šuma i standardima zaštite okoliša, kao i da poduzme radnje za zaustavljanje štete koju okolišu nanosi nezakonito i neodrživo iskorištavanje prirodnih resursa, kao što je nezakonita sječa stabala u starim šumama Karpata, jer je to također glavni razlog poplava u toj regiji; poziva EU da doprinese sprečavanju nezakonite sječe u vezi s ilegalnim projektom skijaškog odmarališta Svidovec, kao i sprečavanju nezakonitog i ekološki štetnog načina vađenja jantara; potiče Ukrajinu da ulaže u ekološki i okolišno sigurnu i održivu turističku infrastrukturu te poziva ukrajinske vlasti da spriječe buduće projekte koji štete okolišu poboljšanjem nadzora, transparentnosti i provedbe procjena utjecaja na okoliš i dužne pažnje; potiče Ukrajinu da osigura otvoren i prikladan pristup informacijama o okolišu, da proširi zaštićena područja te da ubrza provedbu nacionalnog plana smanjivanja emisija velikih onečišćivača iz velikih uređaja za loženje; potiče Ukrajinu da donese zakonodavstvo za razvoj održivog prometa; potiče Ukrajinu da na siguran i ekološki svjestan način očisti i odloži vrlo opasne poljoprivredne kemikalije, posebno zastarjele pesticide u oblasti Herson i drugim ukrajinskim regijama; |
| --- | --- |

122.

| 123. | duboko je zabrinut zbog utjecaja na okoliš sukoba u istočnoj Ukrajini, uključujući opasnosti koje predstavlja poplavljivanje međusobno povezanih rudnika; poziva na detaljnu procjenu utjecaja sukoba na okoliš koju će pratiti plan odgovora osmišljen za sprječavanje ekološkog kolapsa; predlaže program razminiravanja Donbasa u kojem će sudjelovati ukrajinske vlasti i međunarodna zajednica; |
| --- | --- |

123.

| 124. | također izražava duboku zabrinutost zbog približno 1 200 radioaktivnih izvora, koji se koriste u medicinske, industrijske ili znanstvene svrhe, smještenih u regiji Donjeck i u njezinoj blizini, a koji predstavljaju ozbiljne zdravstvene, sigurnosne i ekološke rizike; poziva OESS, trilateralnu kontaktnu skupinu i normandijski format četiriju zemalja da se suprotstave širenju radioaktivnih djelatnosti i krijumčarenju radioaktivnih tvari u skladu s režimom neširenja nuklearnog oružja; potiče sve strane da surađuju s relevantnim dionicima kako bi na siguran način otpremili iskorištene visokoaktivne izvore radioaktivnosti iz regije Donbas; |
| --- | --- |

124.

| 125. | pozdravlja ambiciju Ukrajine da pridonese ciljevima europskog zelenog plana i poziva Komisiju da na odgovarajući način podupre napore Ukrajine, među ostalim uspostavljanjem relevantnog strukturiranog dijaloga, plana i razmjene informacija; poziva Komisiju da osigura da sporazum DCFTA ne bude u suprotnosti s ciljevima i inicijativama za zaštitu okoliša utvrđenima u njemu; |
| --- | --- |

125.

| 126. | pozdravlja program EU-a „Klimatski paket za održivo gospodarstvo” vrijedan 10 milijuna EUR kojim će se Ukrajini pružiti potpora za razvoj holističkog pristupa za restrukturiranje ključnih gospodarskih sektora radi prelaska na niskougljično gospodarstvo; |
| --- | --- |

126.

Međuljudski kontakti i upravljanje granicama

| 127. | uviđa važnost prekogranične mobilnosti u jačanju međuljudskih kontakata i pozdravlja kontinuiranu uspješnu provedbu bezviznog režima za građane Ukrajine, koji je ukrajinskim građanima omogućio više od 40 milijuna putovanja u zemlje EU-a od lipnja 2017.; ističe važnost nastavka ispunjavanja mjerila za liberalizaciju viznog režima i ubrzavanja s time povezanih reformskih napora; izražava stajalište da je bezvizni režim doveo do povećanja broja putovanja iz Ukrajine u EU, a time i boljeg razumijevanja između tih društava, što je najbolji temelj za daljnje približavanje; naglašava da se s tim pristupom mora nastaviti i da ga s vremenom treba proširiti; |
| --- | --- |

127.

| 128. | podsjeća na važnost integracije Ukrajine u okvire EU-a, kao što su Erasmus+, Obzor Europa i Kreativna Europa, i potrebu za jačanjem relevantne suradnje u okviru trenutačnih i budućih programa; smatra da sudjelovanje ukrajinskih studenata i sveučilišnih profesora i školskih nastavnika u programima Erasmus+ treba vidljivo povećati; |
| --- | --- |

128.

| 129. | napominje da je povećani broj posjeta ukrajinskih građana zemljama schengenskog prostora bio izazov za granične prijelaze između EU-a i Ukrajine, koji su zagušeni, a njihova infrastruktura i kapacitet nisu dovoljni za osiguravanje dostojnih i humanih uvjeta za ljude koji prelaze granicu; primjećuje da je jedan od najvećih problema na granici EU-a i Ukrajine, posebice na mađarsko-ukrajinskom i poljsko-ukrajinskom dijelu, dugo vrijeme čekanja na prelazak granice; apelira na Komisiju da pokrene dijalog kako bi osigurala da postupci prelaska granica budu brzi i bez korupcije, među ostalim, preko ulaganja, osposobljavanja osoblja i djelotvornog mehanizma za pritužbe u pogledu prelaska granica; potiče EU da podrži uspostavljanje novih graničnih prijelaza i širenje postojećih na granici EU-a i Ukrajine strogim nadzorom financiranja radi eliminiranja prošlih zloupotreba; |
| --- | --- |

129.

| 130. | podržava pojačanu suradnju EU-a i Ukrajine, posebice u pogledu upravljanja granicama, nacionalnih sustava azila i upravljanja identitetom koji se temelje na biometrijskim sredstvima, borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma, borbe protiv organiziranog kriminala i teških međunarodnih zločina te jačanja suradnje između Ukrajine i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex); |
| --- | --- |

130.

| 131. | prima na znanje daljnji napredak Ukrajine u pogledu usklađivanja carinskih i graničnih postupaka s postupcima Unije te aktualne institucionalne reforme poreznih i carinskih uprava; pozdravlja zakon o jedinstvenom pravnom subjektu za državnu carinsku službu, kao i zakone o ovlaštenim gospodarskim subjektima i uvođenju nacionalnog elektroničkog sustava provoza, koji su doneseni u jesen 2019.; također pozdravlja donošenje „Strategije za integrirano upravljanje granicama do 2025.” u srpnju 2019. i odgovarajućeg akcijskog plana za razdoblje 2020. – 2022.; međutim, žali zbog zastoja projekta koji financira EU za modernizaciju šest kontrolnih točaka na granici s Unijom i zbog vrlo dugog vremena čekanja do kojeg još uvijek dolazi na tim granicama; nadalje, snažno potiče ukrajinske vlasti da usvoje sve preostale mjere i propise potrebne kako bi sustavi za ovlaštene gospodarske subjekte i nacionalni elektronički sustav provoza bili u potpunosti funkcionalni i da osiguraju da se nova uprava državne carinske službe brzo imenuje među kompetentnim kandidatima preko transparentnog i nepristranog postupka javnog odabira; snažno potiče ukrajinske vlasti da kriminaliziraju krijumčarenje sve robe, što je ključni element integriranog upravljanja granicama; |
| --- | --- |

131.

| 132. | poziva tijela EU-a, Ukrajine i Moldove da ubrzaju proces blokiranja nezakonite trgovine i zatvaranja krijumčarskih kanala u Pridnjestrovlju kao utočištu za krijumčare koje iskorištavaju kriminalci i oligarsi i koje služi jačanju ruskog utjecaja te je postalo jedan od glavnih čimbenika u produljenju sukoba; |
| --- | --- |

132.

Institucionalne odredbe

| 133. | pozdravlja ishod sastanka na vrhu EU-a i Ukrajine od 6. listopada 2020., prvog bilateralnog sastanka na vrhu fizički održanog u Bruxellesu od izbijanja pandemije bolesti COVID-19, i jasne izjave obiju strana kojima su izrazile daljnju predanost jačanju političkog udruživanja i gospodarske integracije Ukrajine s Europskom unijom; |
| --- | --- |

133.

| 134. | zadovoljan je ishodom aktualnih sastanaka i aktivnosti u kontekstu dijaloga „Jean Monnet” Europskog parlamenta za mir i demokraciju s Verhovnom radom Ukrajine i u potpunosti podupire njihov nastavak; uvjeren je da će produbljivanje parlamentarne kulture dijaloga osigurati snažnu, neovisnu, transparentnu i djelotvornu Verhovnu radu Ukrajine, koja je ključna za demokratsku i europsku budućnost zemlje i u skladu s težnjama ukrajinskih građana; |
| --- | --- |

134.

| 135. | u tom kontekstu potiče Verhovnu radu da aktivno nastavi svoju institucijsku reformu čiji je cilj, među ostalim, povećanje zakonodavnog kapaciteta i kvalitete, politički nadzor nad izvršnom vlašću, kao i transparentnost i odgovornost prema građanima, u cilju usmjeravanja i davanja prioriteta donošenju nacrta zakona povezanih s provedbom Sporazuma o pridruživanju, te da uspostavi institucionalne zaštitne mjere za blokiranje zakonodavstva koje je u suprotnosti s obvezama preuzetim u okviru Sporazuma o pridruživanju, primjerice kroz snažniju ulogu Odbora za europske integracije, čija bi mišljenja trebala biti obvezujuća; ističe važnost neprekinute suradnje Europskog parlamenta s Verhovnom radom kako bi se pružila potpora takvom postupku reformi; ističe važnost nastavka međuparlamentarne suradnje i međuljudskih kontakata na najbolji mogući način u kontekstu pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

135.

| 136. | naglašava važnost kontinuirane potpore savjetodavnoj misiji Europske unije (EUAM) za Ukrajinu i njezine uloge u reformi sektora civilne sigurnosti; pozdravlja otvaranje njezina područnog ureda u Mariupolju te se nada konkretnim rezultatima, u skladu s mandatom misije; traži od Komisije da pojača napore u jačanju kapaciteta ukrajinskih vlasti uključenih u provedbu sporazuma AA/DCFTA; traži od Komisije da osmisli alate potrebne za potporu stalnom usklađivanju Ukrajine s pravnom stečevinom EU-a, u skladu s relevantnim odlukama s 22. sastanka na vrhu Ukrajine i EU-a; |
| --- | --- |

136.

| 137. | ponovno poziva na uspostavu Sveučilišta Istočnog partnerstva u Ukrajini; poziva institucije Unije da ojačaju i prošire programe osposobljavanja ukrajinskih pravnih stručnjaka koji žele specijalizirati pravo EU-a i da povećaju kapacitet Ukrajine za sudjelovanje u programu Obzor Europa, između ostalog poticanjem međuljudskih kontakata te akademske i obrazovne suradnje između EU-a i Ukrajine; |
| --- | --- |

137.

| 138. | pozdravlja potporu EU-a izgradnji institucionalnih kapaciteta i programima osposobljavanja za ukrajinske državne službenike koje organizira College of Europe u Natolinu; |
| --- | --- |

138.

| 139. | poziva sve institucije EU-a, države članice i ukrajinske vlasti da pripreme kampanje za bolje informiranje građana o prilikama koje proizlaze iz inicijative Istočnog partnerstva i provedbe sporazuma AA/DCFTA, podižući razinu osviještenosti o prednostima pojačanog udruživanja i povezujući ih s pozitivnim pomacima na tržištima rada u Ukrajini i drugim pridruženim zemljama; potiče ukrajinske vlasti da kvalitetnije informiraju građane Ukrajine o prednostima sporazuma AA/DCFTA i pomoći EU-a te da ulože više truda kako bi osigurale da prilike koje nude sporazumi AA/DCFTA te pomoć i programi EU-a dođu do lokalne razine, uključujući udaljene dijelove zemlje te posebno ruralna područja, kako bi se stanovnicima omogućilo da se zalažu za pozitivne promjene u svojim zajednicama; |
| --- | --- |

139.

| 140. | pohvaljuje ukrajinsko civilno društvo, mlade ljude i nevladine organizacije za njihove aktivnosti u svim područjima javnog i političkog života, a posebno za njihovu potporu provedbi sporazuma AA/DCFTA, suočavanje s izazovima pandemije bolesti COVID-19, borbu protiv kampanja dezinformiranja, pružanje potpore i pomoći interno raseljenim osobama i drugim ranjivim skupinama te jačanje društvene otpornosti i medijske pismenosti ukrajinskog naroda; potiče ukrajinsku središnju i lokalnu vlast da nastave poticati blisku suradnju s civilnim društvom, među ostalim, pružanjem veće financijske potpore njegovim aktivnostima; poziva Komisiju da joj prioritet bude potpora tim nevladinim organizacijama i organizacijama civilnog društva; u tom smislu pozdravlja program „Mehanizam civilnog društva” u iznosu od 20 milijuna EUR, kojim će se poduprijeti jačanje kapaciteta organizacija civilnog društva za sudjelovanje u donošenju odluka i u javnom životu; snažno potiče ukrajinske vlasti da, s obzirom na nekoliko prijedloga zakona o funkcioniranju i radu organizacija civilnog društva i drugih udruga, ne donose zakone koji nisu usklađeni s nacionalnim i međunarodnim obvezama Ukrajine u pogledu ljudskih prava i da jamče funkcioniranje civilnog društva bez nepotrebnog uplitanja; |
| --- | --- |

140.

o

o o

| 141. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije. |
| --- | --- |

141.

---

(1)  SL L 303, 28.11.2018., str. 39.

(2)  SL C 388, 13.11.2020., str. 116.

(3)  SL C 11, 12.1.2018., str. 82.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0167.

(5)  SL L 165, 27.5.2020., str. 31.

(6)  CM/Rec(2010)5, dostupna na https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016805cf40a

(7)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/110 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/110

---

P9_TA(2021)0051

Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Programu vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost ((2020/2818(RSP))(RSP))

(2021/C 465/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 14. i 15., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, posebno njezine članke 14. i 15.,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava koji su proglasili Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija u studenom 2017., a posebno njegova načela br. 1 „obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje” i br. 4 „aktivna potpora zapošljavanju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava koji su proglasili Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija u studenom 2017., a posebno njegova načela br. 1 „obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje” i br. 4 „aktivna potpora zapošljavanju”,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o plaćenom dopustu za stručno osposobljavanje iz 1974., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o plaćenom dopustu za stručno osposobljavanje iz 1974.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274) i priložene radne dokumente službi Komisije (SWD(2020)0121) i (SWD(2020)0122), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274) i priložene radne dokumente službi Komisije (SWD(2020)0121) i (SWD(2020)0122),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije za preporuku Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (COM(2020)0275), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije za preporuku Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (COM(2020)0275),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Uspostava europskog prostora obrazovanja do 2025.” (COM(2020)0625) i priloženi radni dokument službi Komisije (SWD(2020)0212), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Uspostava europskog prostora obrazovanja do 2025.” (COM(2020)0625) i priloženi radni dokument službi Komisije (SWD(2020)0212),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Akcijski plan za digitalno obrazovanje (2021. – 2027.) Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (COM(2020)0624) i priloženi radni dokument službi Komisije (SWD(2020)0209), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Akcijski plan za digitalno obrazovanje (2021. – 2027.) Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (COM(2020)0624) i priloženi radni dokument službi Komisije (SWD(2020)0209),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Indeks gospodarske i društvene digitalizacije (DESI) za 2020. Ljudski kapital” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Indeks gospodarske i društvene digitalizacije (DESI) za 2020. Ljudski kapital” (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102) u kojoj se navodi da će „dvostruka ekološka i digitalna tranzicija utjecati na sve dijelove gospodarstva, društva i industrije”, da „konkurentna industrija ovisi o zapošljavanju i zadržavanju kvalificirane radne snage” i u kojoj se predviđa da će se „samo u sljedećih pet godina 120 milijuna Europljana morati dodatno usavršiti ili prekvalificirati”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Nova industrijska strategija za Europu” (COM(2020)0102) u kojoj se navodi da će „dvostruka ekološka i digitalna tranzicija utjecati na sve dijelove gospodarstva, društva i industrije”, da „konkurentna industrija ovisi o zapošljavanju i zadržavanju kvalificirane radne snage” i u kojoj se predviđa da će se „samo u sljedećih pet godina 120 milijuna Europljana morati dodatno usavršiti ili prekvalificirati”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) u kojoj se navodi da su za omogućavanje svih promjena navedenih u Komunikaciji nužni „proaktivna prekvalifikacija i usavršavanje kako bi se iskoristile prednosti ekološke tranzicije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) u kojoj se navodi da su za omogućavanje svih promjena navedenih u Komunikaciji nužni „proaktivna prekvalifikacija i usavršavanje kako bi se iskoristile prednosti ekološke tranzicije”,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 8. lipnja 2020. o prekvalifikaciji i usavršavanju kao temelju za povećanje održivosti i zapošljivosti u kontekstu potpore gospodarskom oporavku i socijalnoj koheziji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 8. lipnja 2020. o prekvalifikaciji i usavršavanju kao temelju za povećanje održivosti i zapošljivosti u kontekstu potpore gospodarskom oporavku i socijalnoj koheziji,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 16. lipnja 2020. o suzbijanju krize u području obrazovanja i osposobljavanja uzrokovane bolešću COVID-19, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 16. lipnja 2020. o suzbijanju krize u području obrazovanja i osposobljavanja uzrokovane bolešću COVID-19,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 18. studenoga 2019. o daljnjem razvoju europskog prostora obrazovanja u cilju podupiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja okrenutih budućnosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 18. studenoga 2019. o daljnjem razvoju europskog prostora obrazovanja u cilju podupiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja okrenutih budućnosti (2),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 3. ožujka 2017. o unapređenju vještina žena i muškaraca na tržištu rada EU-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 3. ožujka 2017. o unapređenju vještina žena i muškaraca na tržištu rada EU-a (3),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (4),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 14. prosinca 2017. o obnovljenom programu EU-a za visoko obrazovanje (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 14. prosinca 2017. o obnovljenom programu EU-a za visoko obrazovanje (5),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2018/646 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2241/2004/EZ (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2018/646 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2241/2004/EZ (6),

| — | uzimajući u obzir politički okvir za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politički okvir za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 5. svibnja 2020. naslovljeno „Održivo financiranje cjeloživotnog učenja i razvoja vještina u kontekstu nedostatka kvalificirane radne snage” (razmatračko mišljenje na zahtjev hrvatskog predsjedništva), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 5. svibnja 2020. naslovljeno „Održivo financiranje cjeloživotnog učenja i razvoja vještina u kontekstu nedostatka kvalificirane radne snage” (razmatračko mišljenje na zahtjev hrvatskog predsjedništva),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. ožujka 2018. naslovljeno „Budućnost rada – stjecanje odgovarajućeg znanja i vještina za ispunjavanje potreba budućih radnih mjesta” (razmatračko mišljenje na zahtjev bugarskog predsjedništva) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. ožujka 2018. naslovljeno „Budućnost rada – stjecanje odgovarajućeg znanja i vještina za ispunjavanje potreba budućih radnih mjesta” (razmatračko mišljenje na zahtjev bugarskog predsjedništva) (7),

| — | uzimajući u obzir europsko istraživanje o radnim uvjetima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europsko istraživanje o radnim uvjetima (8),

| — | uzimajući u obzir istraživanje Eurofounda o učinku digitalizacije na upotrebu i razvoj vještina (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Eurofounda o učinku digitalizacije na upotrebu i razvoj vještina (9),

| — | uzimajući u obzir studiju Cedefopa naslovljenu „Osnaživanje odraslih oblicima usavršavanja i prekvalifikacije”, svezak 1. i 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Cedefopa naslovljenu „Osnaživanje odraslih oblicima usavršavanja i prekvalifikacije”, svezak 1. i 2.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Cedefopa naslovljeno „Predviđanje potražnje za vještinama – trendovi i izazovi do 2030.” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Cedefopa naslovljeno „Predviđanje potražnje za vještinama – trendovi i izazovi do 2030.” (10),

| — | uzimajući u obzir Panoramu vještina Cedefopa (11) i europski indeks vještina (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Panoramu vještina Cedefopa (11) i europski indeks vještina (12),

| — | uzimajući u obzir studiju STOA-e naslovljenu „Novi pristup obrazovanju u digitalnom dobu” (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju STOA-e naslovljenu „Novi pristup obrazovanju u digitalnom dobu” (13),

| — | uzimajući u obzir bazu podataka OECD-a „Skills for Jobs” (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bazu podataka OECD-a „Skills for Jobs” (14),

| — | uzimajući u obzir studiju OECD-a pod naslovom „Razumijevanje vještina. Povećanje sudjelovanja odraslih u učenju. Učenje iz uspješnih reformi (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju OECD-a pod naslovom „Razumijevanje vještina. Povećanje sudjelovanja odraslih u učenju. Učenje iz uspješnih reformi (15),

| — | uzimajući u obzir političko izvješće OECD-a od 10. srpnja 2020. naslovljeno „Mjere u području vještina za mobilizaciju radne snage tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19” (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političko izvješće OECD-a od 10. srpnja 2020. naslovljeno „Mjere u području vještina za mobilizaciju radne snage tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19” (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. o budućnosti europskog obrazovanja u kontekstu bolesti COVID-19 (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. o budućnosti europskog obrazovanja u kontekstu bolesti COVID-19 (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o jačanju Garancije za mlade (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o jačanju Garancije za mlade (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2018. o modernizaciji sustava obrazovanja u EU-u (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2018. o modernizaciji sustava obrazovanja u EU-u (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o novom programu vještina za Europu (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o novom programu vještina za Europu (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o politici usmjerenoj na razvoj vještina u borbi protiv nezaposlenosti mladih (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o politici usmjerenoj na razvoj vještina u borbi protiv nezaposlenosti mladih (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o stvaranju konkurentnog tržišta rada EU-a za 21. stoljeće: usklađivanje vještina i kvalifikacija s potražnjom i mogućnostima zapošljavanja kao način oporavka od krize (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o stvaranju konkurentnog tržišta rada EU-a za 21. stoljeće: usklađivanje vještina i kvalifikacija s potražnjom i mogućnostima zapošljavanja kao način oporavka od krize (22),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Programu vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (O-000006/2021 – B9-0004/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Programu vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (O-000006/2021 – B9-0004/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| A. | budući da zelena i digitalna tranzicija, uz demografske trendove i globalizaciju, mijenjaju prirodu posla, sadržaj poslova te vještine i kvalifikacije potrebne za njih; budući da će usavršavanje i prekvalifikacija biti od presudne važnosti za suočavanje s izazovima i prilikama koje proizlaze iz ubrzanih makro trendova te će biti ključni za rješavanje sve većeg nedostatka vještina na tržištu rada EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da zelena i digitalna tranzicija, uz demografske trendove i globalizaciju, mijenjaju prirodu posla, sadržaj poslova te vještine i kvalifikacije potrebne za njih; budući da će usavršavanje i prekvalifikacija biti od presudne važnosti za suočavanje s izazovima i prilikama koje proizlaze iz ubrzanih makro trendova te će biti ključni za rješavanje sve većeg nedostatka vještina na tržištu rada EU-a;

| B. | budući da je „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” u potpunosti u skladu s europskim stupom socijalnih prava, a posebno s njegovim prvim načelom, kojim se utvrđuje da „svaka osoba ima pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održala i stekla vještine s pomoću kojih može u potpunosti sudjelovati u društvu i uspješno prelaziti s jednog radnog mjesta na drugo na tržištu rada”; |
| --- | --- |

B.

budući da je „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” u potpunosti u skladu s europskim stupom socijalnih prava, a posebno s njegovim prvim načelom, kojim se utvrđuje da „svaka osoba ima pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održala i stekla vještine s pomoću kojih može u potpunosti sudjelovati u društvu i uspješno prelaziti s jednog radnog mjesta na drugo na tržištu rada”;

| C. | budući da obrazovanje u digitalnom dobu uključuje digitalno formalno obrazovanje te informalno i neformalno obrazovanje u području tehničkih, mekih i građanskih vještina tijekom cijelog života europskih građana; |
| --- | --- |

C.

budući da obrazovanje u digitalnom dobu uključuje digitalno formalno obrazovanje te informalno i neformalno obrazovanje u području tehničkih, mekih i građanskih vještina tijekom cijelog života europskih građana;

| D. | budući da je sustavima formalnog obrazovanja i osposobljavanja sve teže odgovoriti na cijeli niz pojedinačnih i društvenih potreba i zahtjeva u svijetu koji se neprestano mijenja; |
| --- | --- |

D.

budući da je sustavima formalnog obrazovanja i osposobljavanja sve teže odgovoriti na cijeli niz pojedinačnih i društvenih potreba i zahtjeva u svijetu koji se neprestano mijenja;

| E. | budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 promijenila svijet rada, ubrzala otpuštanja i zastarijevanje mnogih radnih mjesta, naglasila važnost digitalnih vještina i digitalne pismenosti, povećala digitalni jaz i pojačala potrebu za osuvremenjivanjem vještina europske radne snage, posebno u pogledu dramatičnog povećanja potrebe za digitalnim i tehnološkim vještinama te mekim vještinama kao što su otpornost i prilagodljivost; budući da će te potrebe biti još hitnije zbog povećane upotrebe umjetne inteligencije, što bi moglo u potpunosti promijeniti obrasce rada i zamijeniti neke vrste aktivnosti; budući da je pandemija poremetila aktivnosti obrazovanja i osposobljavanja, što posebno utječe na korisnike programa strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, te je dovela do povećanja nezaposlenosti, posebno među mladima, koji imaju poteškoća s prijelazom iz obrazovnog sustava na tržište rada; budući da je zbog prisilnih ograničenja kretanja tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 radnicima pružena prilika da unaprijede svoje vještine; |
| --- | --- |

E.

budući da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 promijenila svijet rada, ubrzala otpuštanja i zastarijevanje mnogih radnih mjesta, naglasila važnost digitalnih vještina i digitalne pismenosti, povećala digitalni jaz i pojačala potrebu za osuvremenjivanjem vještina europske radne snage, posebno u pogledu dramatičnog povećanja potrebe za digitalnim i tehnološkim vještinama te mekim vještinama kao što su otpornost i prilagodljivost; budući da će te potrebe biti još hitnije zbog povećane upotrebe umjetne inteligencije, što bi moglo u potpunosti promijeniti obrasce rada i zamijeniti neke vrste aktivnosti; budući da je pandemija poremetila aktivnosti obrazovanja i osposobljavanja, što posebno utječe na korisnike programa strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, te je dovela do povećanja nezaposlenosti, posebno među mladima, koji imaju poteškoća s prijelazom iz obrazovnog sustava na tržište rada; budući da je zbog prisilnih ograničenja kretanja tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 radnicima pružena prilika da unaprijede svoje vještine;

| F. | budući da su ključne kompetencije od presudne važnosti u društvu znanja i u kontekstu cjeloživotnog učenja jer se njima jamči veća fleksibilnost u prilagodbi društvima i tržištima rada koji se mijenjaju; |
| --- | --- |

F.

budući da su ključne kompetencije od presudne važnosti u društvu znanja i u kontekstu cjeloživotnog učenja jer se njima jamči veća fleksibilnost u prilagodbi društvima i tržištima rada koji se mijenjaju;

| G. | budući da i dalje postoje brojne nejednakosti u pristupu obrazovanju i vještinama za ranjive skupine u društvu, kao i među rodovima, pri čemu je vjerojatnost velika da građani različitog etničkog podrijetla, osobe s invaliditetom ili žene nemaju priliku naučiti nove vještine; |
| --- | --- |

G.

budući da i dalje postoje brojne nejednakosti u pristupu obrazovanju i vještinama za ranjive skupine u društvu, kao i među rodovima, pri čemu je vjerojatnost velika da građani različitog etničkog podrijetla, osobe s invaliditetom ili žene nemaju priliku naučiti nove vještine;

| H. | budući da pojedinci moraju imati vještine potrebne na tržištu rada i sposobnost brze prilagodbe promjenjivim potrebama za vještinama tijekom svojeg životnog vijeka; budući da bi se u mnogim sektorima 37 % do 69 % zadaća u EU-u moglo automatizirati, što bi dovelo do velike promjene u uspješnosti (23); budući da prema istraživanju Eurofounda 28 % radnika navodi da posjeduje vještine potrebne za obavljanje zahtjevnijih dužnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da pojedinci moraju imati vještine potrebne na tržištu rada i sposobnost brze prilagodbe promjenjivim potrebama za vještinama tijekom svojeg životnog vijeka; budući da bi se u mnogim sektorima 37 % do 69 % zadaća u EU-u moglo automatizirati, što bi dovelo do velike promjene u uspješnosti (23); budući da prema istraživanju Eurofounda 28 % radnika navodi da posjeduje vještine potrebne za obavljanje zahtjevnijih dužnosti;

| I. | budući da usavršavanje i prekvalifikacija nisu samo odgovornost pojedinca, nego i društva jer niske razine osnovnih vještina i niska razina sudjelovanja odraslih u aktivnostima osposobljavanja smanjuju njihove mogućnosti zapošljavanja na tržištu rada, stvarajući društvene i gospodarske nejednakosti i doprinoseći visokim razinama siromaštva; |
| --- | --- |

I.

budući da usavršavanje i prekvalifikacija nisu samo odgovornost pojedinca, nego i društva jer niske razine osnovnih vještina i niska razina sudjelovanja odraslih u aktivnostima osposobljavanja smanjuju njihove mogućnosti zapošljavanja na tržištu rada, stvarajući društvene i gospodarske nejednakosti i doprinoseći visokim razinama siromaštva;

| J. | budući da neusklađenost vještina i nedostatak vještina predstavljaju važne izazove za tržište rada i obrazovne sustave EU-a; budući da postoji golem nedostatak digitalnih vještina među radnom snagom, a 42 % građana EU-a nema osnovne digitalne vještine (24); budući da su potrebna znatna ulaganja kako bi se riješio problem nedostatka digitalnih vještina; |
| --- | --- |

J.

budući da neusklađenost vještina i nedostatak vještina predstavljaju važne izazove za tržište rada i obrazovne sustave EU-a; budući da postoji golem nedostatak digitalnih vještina među radnom snagom, a 42 % građana EU-a nema osnovne digitalne vještine (24); budući da su potrebna znatna ulaganja kako bi se riješio problem nedostatka digitalnih vještina;

| K. | budući da je sadašnja generacija mladih visokokvalificirana; budući da osposobljavanje, prekvalifikacija, usavršavanje i cjeloživotno učenje nisu jedini odgovor na nedostatak radnih mjesta za mlade; budući da su potrebne dodatne mjere zapošljavanja kako bi se osiguralo otvaranje kvalitetnih i održivih radnih mjesta; budući da se okružje zapošljavanja brzo mijenja i da se procjenjuje da će 65 % djece koja danas kreću u osnovnu školu na kraju raditi na potpuno novim vrstama poslova koji još ne postoje (25); budući da se 2019. već 85 % građana koristilo internetom, a samo 58 % njih posjedovalo je barem osnovne digitalne vještine (26); |
| --- | --- |

K.

budući da je sadašnja generacija mladih visokokvalificirana; budući da osposobljavanje, prekvalifikacija, usavršavanje i cjeloživotno učenje nisu jedini odgovor na nedostatak radnih mjesta za mlade; budući da su potrebne dodatne mjere zapošljavanja kako bi se osiguralo otvaranje kvalitetnih i održivih radnih mjesta; budući da se okružje zapošljavanja brzo mijenja i da se procjenjuje da će 65 % djece koja danas kreću u osnovnu školu na kraju raditi na potpuno novim vrstama poslova koji još ne postoje (25); budući da se 2019. već 85 % građana koristilo internetom, a samo 58 % njih posjedovalo je barem osnovne digitalne vještine (26);

| L. | budući da će ambicija europskog plana da se do 2050. postigne klimatska neutralnost i cilj smanjenja emisija CO2 za 60 % do 2030. značiti prijelaz na klimatski neutralno, kružno i energetski učinkovito gospodarstvo; budući da će to imati znatan utjecaj na sve sektore gospodarstva, pri čemu će prekvalifikacija radne snage i naglasak na zelenim vještinama u svim područjima obrazovanja biti ključni za ostvarenje pravedne tranzicije u kojoj nitko nije zapostavljen; |
| --- | --- |

L.

budući da će ambicija europskog plana da se do 2050. postigne klimatska neutralnost i cilj smanjenja emisija CO2 za 60 % do 2030. značiti prijelaz na klimatski neutralno, kružno i energetski učinkovito gospodarstvo; budući da će to imati znatan utjecaj na sve sektore gospodarstva, pri čemu će prekvalifikacija radne snage i naglasak na zelenim vještinama u svim područjima obrazovanja biti ključni za ostvarenje pravedne tranzicije u kojoj nitko nije zapostavljen;

| M. | budući da je, uz tehnološke i digitalne vještine, kritičko razmišljanje jedna od ključnih vještina koje su ljudima potrebne u digitalnom dobu; budući da postoji jasna potreba za jačanjem kritičkog razmišljanja među svim skupinama građana kako bi im se omogućilo da u potpunosti iskoriste potencijal digitalnih alata i da se zaštite od njihovih opasnosti; |
| --- | --- |

M.

budući da je, uz tehnološke i digitalne vještine, kritičko razmišljanje jedna od ključnih vještina koje su ljudima potrebne u digitalnom dobu; budući da postoji jasna potreba za jačanjem kritičkog razmišljanja među svim skupinama građana kako bi im se omogućilo da u potpunosti iskoriste potencijal digitalnih alata i da se zaštite od njihovih opasnosti;

| N. | budući da su moderni, inovativni i uključivi obrazovni sustavi u čijem su središtu digitalne tehnologije primjereni za pripremu nove generacije stručnjaka za buduće izazove i mogućnosti; |
| --- | --- |

N.

budući da su moderni, inovativni i uključivi obrazovni sustavi u čijem su središtu digitalne tehnologije primjereni za pripremu nove generacije stručnjaka za buduće izazove i mogućnosti;

| O. | budući da je jednak pristup kvalitetnim i uključivim mjerama stjecanja vještina, usavršavanja i prekvalifikacije te informacijama o resursima za vještine, savjetovanju, obrazovanju i strukovnom osposobljavanju za sve ljude, uključujući ranjive skupine, starije osobe i osobe koje žive u zapostavljenim urbanim područjima ili rijetko naseljenim ruralnim i udaljenim područjima i na otocima, ključan za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost; budući da istraživanje Eurofounda pokazuje da se povećala nejednakost u pristupu radnika osposobljavanju (27); |
| --- | --- |

O.

budući da je jednak pristup kvalitetnim i uključivim mjerama stjecanja vještina, usavršavanja i prekvalifikacije te informacijama o resursima za vještine, savjetovanju, obrazovanju i strukovnom osposobljavanju za sve ljude, uključujući ranjive skupine, starije osobe i osobe koje žive u zapostavljenim urbanim područjima ili rijetko naseljenim ruralnim i udaljenim područjima i na otocima, ključan za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost; budući da istraživanje Eurofounda pokazuje da se povećala nejednakost u pristupu radnika osposobljavanju (27);

| P. | budući da se u nekim zemljama EU-a vrijeme koje djeca posvećuju školskim aktivnostima prepolovilo tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19; budući da zatvaranje ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, čak i ako je privremeno, može imati znatne posljedice za učenike, negativno utjecati na ishode učenja i povećati postojeće nejednakosti; |
| --- | --- |

P.

budući da se u nekim zemljama EU-a vrijeme koje djeca posvećuju školskim aktivnostima prepolovilo tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19; budući da zatvaranje ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, čak i ako je privremeno, može imati znatne posljedice za učenike, negativno utjecati na ishode učenja i povećati postojeće nejednakosti;

| Q. | budući da je, za razliku od obveznog školskog sustava, obrazovanje odraslih dobrovoljno preuzeta obveza iz osobne ili profesionalne motivacije, što predstavlja veći izazov za pružatelje usluga obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

Q.

budući da je, za razliku od obveznog školskog sustava, obrazovanje odraslih dobrovoljno preuzeta obveza iz osobne ili profesionalne motivacije, što predstavlja veći izazov za pružatelje usluga obrazovanja i osposobljavanja;

| R. | budući da osobe s vještinama koje odgovaraju vremenu lakše ostaju zaposlene na tržištu rada i socijalno uključene, što je također ključno za mentalno zdravlje i živote milijuna naših građana; |
| --- | --- |

R.

budući da osobe s vještinama koje odgovaraju vremenu lakše ostaju zaposlene na tržištu rada i socijalno uključene, što je također ključno za mentalno zdravlje i živote milijuna naših građana;

| S. | budući da ne postoje različite vještine ovisno o spolu, ali postoje rodne razlike u pogledu mogućnosti izbora i razvoja karijere; |
| --- | --- |

S.

budući da ne postoje različite vještine ovisno o spolu, ali postoje rodne razlike u pogledu mogućnosti izbora i razvoja karijere;

| T. | budući da su politike obrazovanja, osposobljavanja i vještina u nadležnosti država članica; budući da EU ima važnu ulogu u podupiranju, koordinaciji i dopunjavanju djelovanja država članica u tim područjima; budući da novi izazovi zahtijevaju mobilizaciju europskih alata i politika potpore unutar europskog prostora obrazovanja; budući da programi Unije kao što su Erasmus+, Europska Garancija za mlade i Europske snage solidarnosti imaju važnu ulogu u unapređenju vještina mladih; |
| --- | --- |

T.

budući da su politike obrazovanja, osposobljavanja i vještina u nadležnosti država članica; budući da EU ima važnu ulogu u podupiranju, koordinaciji i dopunjavanju djelovanja država članica u tim područjima; budući da novi izazovi zahtijevaju mobilizaciju europskih alata i politika potpore unutar europskog prostora obrazovanja; budući da programi Unije kao što su Erasmus+, Europska Garancija za mlade i Europske snage solidarnosti imaju važnu ulogu u unapređenju vještina mladih;

| U. | budući da je digitalne tehnologije ipak potrebno smatrati alatom za pružanje kvalitetnog obrazovanja i osposobljavanja; budući da će u budućnosti postojati potreba za digitalnim vještinama (kodiranjem, logistikom, robotikom), ne samo kad je riječ o obrazovnim tečajevima u području informacijske tehnologije, već o cijelom kurikulumu; |
| --- | --- |

U.

budući da je digitalne tehnologije ipak potrebno smatrati alatom za pružanje kvalitetnog obrazovanja i osposobljavanja; budući da će u budućnosti postojati potreba za digitalnim vještinama (kodiranjem, logistikom, robotikom), ne samo kad je riječ o obrazovnim tečajevima u području informacijske tehnologije, već o cijelom kurikulumu;

| V. | budući da bi trebalo bolje istražiti i olakšati mogućnosti za digitalno osposobljavanje i razvoj vještina, na primjer internetsko osposobljavanje ranjivih skupina ili osoblja MSP-ova koje zahtijeva fleksibilnije osposobljavanje u bliskoj suradnji s odgovornim regionalnim institucijama i tijelima; |
| --- | --- |

V.

budući da bi trebalo bolje istražiti i olakšati mogućnosti za digitalno osposobljavanje i razvoj vještina, na primjer internetsko osposobljavanje ranjivih skupina ili osoblja MSP-ova koje zahtijeva fleksibilnije osposobljavanje u bliskoj suradnji s odgovornim regionalnim institucijama i tijelima;

| W. | budući da je stopa sudjelovanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju u Europi za djecu mlađu od tri godine i dalje niža od 33 % u polovini država članica EU-a (28); |
| --- | --- |

W.

budući da je stopa sudjelovanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju u Europi za djecu mlađu od tri godine i dalje niža od 33 % u polovini država članica EU-a (28);

| X. | budući da bi, prema Eurofoundu, trebalo bolje istražiti implikacije za vještine povezane s uvođenjem poslovnih modela koji se temelje na digitalnim tehnologijama, kao što je rad na platformama, te ih strateški razmotriti, bilo rješavanjem neusklađenosti između ponude i potražnje vještina i dekvalifikacije bilo razvojem vještina kao što su transverzalne i poduzetničke vještine; |
| --- | --- |

X.

budući da bi, prema Eurofoundu, trebalo bolje istražiti implikacije za vještine povezane s uvođenjem poslovnih modela koji se temelje na digitalnim tehnologijama, kao što je rad na platformama, te ih strateški razmotriti, bilo rješavanjem neusklađenosti između ponude i potražnje vještina i dekvalifikacije bilo razvojem vještina kao što su transverzalne i poduzetničke vještine;

| Y. | budući da je 2019. 10,2 % osoba u dobi od 18 do 24 godine u EU-u imalo najviše niže srednjoškolsko obrazovanje te se nije dalje obrazovalo niti osposobljavalo (osobe koje rano napuštaju školovanje) (29); |
| --- | --- |

Y.

budući da je 2019. 10,2 % osoba u dobi od 18 do 24 godine u EU-u imalo najviše niže srednjoškolsko obrazovanje te se nije dalje obrazovalo niti osposobljavalo (osobe koje rano napuštaju školovanje) (29);

| Z. | budući da je važna uloga koju učenje na radnom mjestu ima za korištenje i razvoj vještina već dugo prepoznata, ali ECS 2019 pokazuje da tek manji broj organizacija dosljedno kombinira prakse na radnom mjestu kojima se optimizira upotreba vještina i podupire njihov razvoj; |
| --- | --- |

Z.

budući da je važna uloga koju učenje na radnom mjestu ima za korištenje i razvoj vještina već dugo prepoznata, ali ECS 2019 pokazuje da tek manji broj organizacija dosljedno kombinira prakse na radnom mjestu kojima se optimizira upotreba vještina i podupire njihov razvoj;

| AA. | budući da su 2017. 72 % nastavnika u Europi bile žene; budući da je 9 % nastavnika koji rade u EU-u bilo mlađe od 30 godina, a 36 % u dobi od 50 godina ili više (30); |
| --- | --- |

AA.

budući da su 2017. 72 % nastavnika u Europi bile žene; budući da je 9 % nastavnika koji rade u EU-u bilo mlađe od 30 godina, a 36 % u dobi od 50 godina ili više (30);

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije naslovljenu „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” u kojoj se vještine stavljaju u središte političkog programa EU-a i jamči da pravo na kvalitetno i uključivo osposobljavanje i cjeloživotno učenje za sve i u svim područjima i sektorima, sadržano u prvom načelu europskog stupa socijalnih prava, postane stvarnost diljem Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja 12 ključnih mjera navedenih u Komunikaciji, kao i kvantitativne ciljeve koje treba ostvariti do 2025.; poziva Komisiju i države članice da ranjivim skupinama, uključujući osobe s invaliditetom, niskokvalificirane odrasle osobe, manjine, uključujući Rome, kao i osobe migrantskog podrijetla, osiguraju široku dostupnost stjecanja vještina i usavršavanja; poziva Komisiju da istraži načine provedbe tog prava te da uvede mehanizam praćenja kojim će se poticati države članice da uspostave nacionalne akcijske programe i podnose redovita nacionalna izvješća o tome kako se to pravo poštuje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe važnost pristupa osposobljavanju i prekvalifikaciji radnika u industrijama i sektorima koji trebaju proći bitne promjene u cilju zelene i digitalne tranzicije; naglašava da kvalifikacije i vještine potvrđene certifikatom pružaju dodanu vrijednost radnicima i poboljšavaju njihov položaj na tržištu rada te da se mogu prenijeti u prijelazima na tržištu rada; poziva na to da se javna politika o vještinama usmjeri na priznavanje, izdavanje certifikata i vrednovanje kvalifikacija i kompetencija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da su vještine i cjeloživotno učenje od ključne važnosti za održivi rast, produktivnost, ulaganja i inovacije te su stoga ključni čimbenici za konkurentnost poduzeća, posebno MSP-ova; naglašava da su bliska suradnja i razmjena najboljih praksi među svim relevantnim akterima uključenima u razvoj vještina, uključujući socijalne partnere i sve razine vlasti, ključne kako bi se osiguralo da svatko može steći vještine koje su potrebne na tržištu rada i u društvu općenito; u tom pogledu ističe potrebu za prikupljanjem ažuriranih podataka, informacija i predviđanja o potrebama za vještinama i potražnji na tržištu rada, uključujući lokalnu razinu; podržava pokretanje Pakta za vještine u cilju jačanja aktivnosti poduzeća u cilju usavršavanja i prekvalifikacije europske radne snage; poziva na to da se lokalnim paktovima za vještine bolje dopre do ljudi iz sektora koji su najviše pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 i da im se pomogne da se ponovno kvalificiraju kako bi ostali aktivni na tržištu rada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na to da je modernizacija sustava strukovnog obrazovanja, obrazovanja i osposobljavanja ključna za pripremu mladih i odraslih za zelenu i digitalnu tranziciju te za jamčenje da radnici srednje i starije dobi zadrže i razviju vještine potrebne za očuvanje zapošljivosti i produljenje radnog vijeka; nadalje podsjeća da je ta modernizacija ključna za oporavak od pandemije bolesti COVID-19; pozdravlja Komisijin Prijedlog preporuke Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost; naglašava da programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja trebaju biti prilagođeni, usmjereni na budućnost, dostupni, propusni, međusobno povezani na razini EU-a i usmjereni na učenika, omogućujući fleksibilne individualne putove, pružajući učenicima i nastavnicima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja vještine koje su im potrebne da postanu aktivni i demokratski građani te da napreduju na tržištu rada i u društvu; podsjeća da modernizacija programa strukovnog obrazovanja i osposobljavanja mora ići ukorak s povećanjem njihove privlačnosti kako bi se više mladih odlučivalo za njih; ističe važnost najboljih praksi povezanih s dvojnim obrazovnim sustavima i strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem koje bi mogle pridonijeti strukturnim promjenama na tržištu rada i dovesti do viših stopa zaposlenosti među mladima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da naukovanja u tome mogu imati važnu ulogu jer pripremaju mlade za poslove za koje postoji velika potražnja te stoga mogu doprinijeti njihovoj održivoj integraciji na tržište rada; poziva Komisiju i države članice da iskoriste sredstva EU-a za promicanje strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te da potiču poslodavce da uspostave programe plaćenog stažiranja i naukovanja za učenike strukovnih škola te da organiziraju natjecanja i strukovne turnire za njih; potiče poduzeća da osiguraju usavršavanje i prekvalifikaciju svoje radne snage te da poboljšaju strukovno naukovanje u skladu s Kvalitativnim okvirom za pripravništvo i Europskim okvirom za kvalitetna i učinkovita naukovanja; poziva u tom kontekstu Komisiju da preispita postojeće europske instrumente kao što su Kvalitativni okvir za pripravništvo i Europski okvir za kvalitetna i učinkovita naukovanja te da uvede kriterije u pogledu kvalitete za prijedloge, uključujući načelo pravedne naknade za stažiste i pripravnike, socijalnu zaštitu, održivo zapošljavanje i socijalna prava; naglašava da bi se tim kriterijima osigurao prijelaz stažista i naučnika u stabilno i kvalitetno zaposlenje te pridonijelo jamčenju rodno ujednačenih mogućnosti za osobe u svim sektorima, kao i mogućnosti koje nude dugoročnu sigurnost, socijalnu zaštitu te jednake i pristojne radne uvjete i koje ne doprinose stvaranju nesigurnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da su strukovne vještine jedna od pokretačkih snaga europskog gospodarstva te poziva na korelaciju između konvencionalnog obrazovanja i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, pri čemu bi se razvojem vještina u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, bilo kao središnjeg fokusa ili dopunskog elementa mogućnosti koje su dostupne, učenicima, studentima i odraslima, mogle povećati dostupne mogućnosti za tražitelje zaposlenja, potaknuti mobilnost radne snage i poboljšati otpornost tržišta rada u kriznim situacijama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | savjetuje Komisiji da državama članicama pruži preporuke koje povezuju strukovno obrazovanje i osposobljavanje s Programom vještina, imajući na umu nacionalne kompetencije i načelo supsidijarnosti, s naglaskom na poboljšano rano profesionalno usmjeravanje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te maksimalno povećanje broja prilika koje mladi Europljani imaju u pogledu razvoja vještina; u tom pogledu pozdravlja doprinos Cedefopa i Eurofounda ovoj temi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava iznimnu važnost pružanja aktivne potpore nastavnicima i voditeljima osposobljavanja donošenjem učinkovitog paketa mjera kako bi se osiguralo da su dobro pripremljeni i kvalificirani za digitalnu i zelenu transformaciju škola i obrazovnih ustanova; smatra da obrazovni sindikati moraju biti uključeni u definiranje potrebnih vještina i kompetencija koje nastavnici i voditelji osposobljavanja trebaju steći u okviru početnog i trajnog stručnog usavršavanja povezanog sa zelenom i digitalnom tranzicijom; smatra da se ulaganja u javno obrazovanje moraju znatno povećati te da socijalni dijalog sa sindikatima mora biti ključni stup kako bi se zajamčile primjerene plaće, mirovine i pravedni radni uvjeti za stručnjake u sektorima obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da je potrebno, uz uključivanje socijalnih partnera, poboljšati sustav predviđanja vještina kako bi se bolje utvrdile nove promjene u pogledu potreba za vještinama, po potrebi omogućile generičke i sektorske vještine te vještine specifične za pojedina zanimanja, te smanjila uska grla u vještinama i neravnoteža u ponudi vještina i potražnji za njima; u tom pogledu pozdravlja mjere koje je Komisija predložila za poboljšanje prikupljanja informacija o vještinama; ističe da je pri definiranju novih profila radnih mjesta potrebno redovito i sustavno pratiti primjenu umjetne inteligencije i analize velikih podataka na prikupljanje informacija o vještinama kako bi se spriječila pristranost te izravna i neizravna diskriminacija te da bi trebalo osigurati korektivne mjere; ističe da jačanje profesionalnog usmjeravanja od rane dobi i jednakog pristupa informacijama i potpori za studente i odrasle učenike može pomoći tim osobama da odaberu odgovarajuće obrazovne i strukovne putove koji vode do prilika za zapošljavanje koje odgovaraju njihovim interesima, talentima i kompetencijama, pritom smanjujući neusklađenost između ponude vještina i potražnje za njima; naglašava važnost suradnje između službi za zapošljavanje i socijalnih službi kako bi se identificirale i podržale osobe koje su nedavno izgubile posao ili im prijeti opasnost od gubitka posla; naglašava važnost cjeloživotnog usmjeravanja u Programu vještina za Europu i potrebu za poboljšanjem pristupa kvalitetnom usmjeravanju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja preporuku državama članicama da ojačaju sustave ranog upozoravanja kako bi se identificirali mladi koji su izloženi riziku od toga da postanu dio skupine NEET (osobe koje se ne obrazuju, nisu zaposlene ili se ne osposobljavaju); uvjeren je da bi preventivne mjere, kao što su procjene vještina te profesionalno i strukovno usmjeravanje, koje su usmjerene na to da se osobama koje rano napuštaju školovanje pomogne da nađu posao ili se obrazuju prije nego što postanu nezaposlene, ako se provedu na odgovarajući način, te pružanje uključivog i nediskriminirajućeg redovnog obrazovanja dugoročno mogli dovesti do smanjenja broja mladih koji pripadaju skupini NEET; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da je potrebno ojačati ulogu socijalnih partnera tako što će se osigurati da se u okviru politike stjecanja vještina potiču kolektivni ugovori povezani s definiranjem i reguliranjem stjecanja vještina i trajnog osposobljavanja, i to savjetovanjem sa socijalnim partnerima o potrebama u pogledu kompetencija i ažuriranja nastavnih programa u okviru sustava obrazovanja i osposobljavanja te osmišljavanjem osposobljavanja na radnom mjestu zajedno s predstavnicima radnika kako bi se ono prilagodilo njihovim potrebama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da u pregled socijalnih pokazatelja uvrsti i pokazatelj o nedostatku vještina, u skladu s ciljevima i provedbom europskog stupa socijalnih prava, što donositeljima politika na nacionalnoj razini može biti od koristi kako bi utvrdili područja u kojima je potrebno uložiti veće napore te kako bi uspostavili bolju koordinaciju na razini EU-a, pri čemu će se pratiti razvoj i napredak u pogledu nedostatka vještina te će se poticati uzlazna konvergencija među državama članicama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da se uzajamno priznavanje ishoda učenja, diploma, osposobljavanja, stručnih kvalifikacija i vještina stečenih u drugoj državi članici mora poboljšati te da će se time pomoći u prevladavanju nedostatka vještina i neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada; smatra i da će se time odraslim osobama omogućiti stjecanje potpunih kvalifikacija, potaknuti mobilnost, učiniti tržište rada EU-a bolje integriranim i otpornijim te povećati konkurentnost Europe; ističe važnost rješavanja problema nedostatka vještina i njihove neusklađenosti s potrebama tržišta rada tako što će se omogućiti mobilnost učenika i prekogranično priznavanje kvalifikacija boljom upotrebom alata kao što su Europski kvalifikacijski okvir, životopis u formatu Europass, Europski sustav prijenosa bodova (ECVET), Panorama vještina, ESCO ili EURES; pozdravlja Komunikaciju Komisije o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da mnogi građani stječu vrijedne vještine i iskustvo izvan sustava formalnog obrazovanja ili osposobljavanja, kao što je primjerice slučaj s neformalnim njegovateljima koji skrbe o osobama s invaliditetom ili starijim osobama; smatra da bi te neformalne vještine trebale biti priznate jer mogu pomoći neformalnim njegovateljima da povećaju svoje mogućnosti na tržištu rada; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na potpunu provedbu Direktive o stručnim kvalifikacijama jer se zajedničkim okvirom osposobljavanja koji ona obuhvaća može povećati broj stručnjaka koji imaju koristi od sustava automatskog priznavanja te se podupire njegovo povezivanje s razvojem putovnice digitalnih i paneuropskih vještina EU-a koji vodi Europska komisija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju i države članice da povećaju svoje napore kako bi zadržali strane studente nakon što diplomiraju na sveučilištima u EU-u; ističe da bi se općenito mogla povećati privlačnost EU-a kad bi se osobama koje su stekle diplomu omogućila mobilnost unutar EU-a i vize za tražitelje posla; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na deblokiranje postojećeg prijedloga o plavoj karti kako bi se europskim trgovačkim društvima osigurale kompetencije koje su im potrebne da ostanu ili postanu konkurentna; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primjećuje da je pandemija bolesti COVID-19 istaknula važnost osnovnih i naprednih digitalnih vještina te otpornih obrazovnih sustava, kao i njihove sposobnosti prilagodbe osobnim metodama poučavanja, metodama na daljinu i preko interneta te hibridnim metoda podučavanja; nadalje primjećuje da je pandemija bolesti COVID-19 promijenila potražnju za vještinama na tržištu rada pa se time povećao nedostatak digitalnih vještina te su se povećale postojeće nejednakosti i nedostaci u obrazovanju; ističe da svaki građanin treba imati barem osnovne digitalne vještine, a da visokokvalificirani stručnjaci moraju biti osposobljeni i imati napredne digitalne vještine te inovativan i poduzetnički način razmišljanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žali zbog toga što i dalje postoje razlike među spolovima pri pristupu žena razvoju vještina i sudjelovanju na tržištu rada (31); ističe da su među glavnim izazovima s kojima se žene suočavaju prepreke za obrazovanje i osposobljavanje u području STEM (znanost, tehnologija, inženjerstvo i matematika), sociokulturna i ekonomska ograničenja, posebno u ruralnim i neformalnim gospodarstvima, te znatan neuspjeh u promicanju jednakih mogućnosti žena da odaberu zanimanja u kojima često dominiraju muškarci; poziva Komisiju da potiče mentorske mreže, čime bi se omogućilo više ženskih uzora za poticanje žena u tome da donose alternativne odluke u usporedbi s klasičnim zanimanjima koja su u skladu s rodnim stereotipima (32); poziva na izbjegavanje stereotipa i rodnih stereotipa osposobljavanjem jer su oni povezani sa zapošljivošću i stvaraju začarani krug, a time se nastavlja istaknuta segregacija radnika; ističe da su za 90 % radnih mjesta potrebne osnovne digitalne vještine, a žene čine samo 17 % osoba koje se obrazuju u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija u EU-u i čija je to struka (33) te samo 36 % osoba s diplomom iz područja STEM (34), unatoč činjenici da djevojčice nadmašuju dječake u području digitalne pismenosti (35); |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe važnost obrazovanja i razvoja vještina kako bi se riješio problem rodnih predrasuda i podržala rodna ravnopravnost te poziva na ulaganje većih napora na nacionalnoj i europskoj razini kako bi se prekinula ta rodna neravnoteža i osiguralo da žene imaju pristup kvalitetnom cjeloživotnom učenju i osposobljavanju, među ostalim i nakon razdoblja odsutnosti zbog skrbi; ističe potrebu za rodno osjetljivim postupcima zapošljavanja i odabira radnika u privatnom i javnom sektoru, a posebno u sektorima usmjerenima na budućnost, kao što su područje STEM i digitalni sektor u kojima su žene nedovoljno zastupljene; u tom pogledu ističe da rodna diskriminacija šteti pojedincu, ali i društvu u cjelini; podsjeća da se moraju poduzeti mjere kako učinak krize ne bi povećao rodnu neravnopravnost, pri čemu treba ublažiti nerazmjeran i dugotrajan učinak na prava žena, njihove prihode i socijalnu zaštitu te spriječiti nastanak daljnjih nejednakosti i diskriminacije u svijetu rada, a posebnu pozornost treba posvetiti izrazito rodno osviještenom tržištu rada, digitalnoj tranziciji i prelasku na zeleno gospodarstvo te nejednakoj raspodjeli neplaćenog rada u kućanstvu i skrbi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da su jednake mogućnosti za sve od presudne važnosti te poziva Komisiju i države članice da kao prioritet odrede uklanjanje nedostatka digitalnih vještina tako što će osigurati da ranjive regije i ugroženi građani, kao i oni kojima prijeti socijalna isključenost, uključujući osobe s invaliditetom ili pripadnike etničkih manjina, imaju pristup digitalnom obrazovanju i osposobljavanju, minimalnu potrebnu opremu, širok pristup internetu te digitalnu potporu i ostale alate za tehnološko učenje; ističe da se tim kategorijama osoba mora pružiti potpora kako bi se podigla razina digitalnih vještina koje su im potrebne za uspješan razvoj i kako bi se izbjeglo produbljivanje nejednakosti, pri čemu treba zajamčiti da nitko ne bude zapostavljen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | s velikim interesom prima na znanje prilike i izazove koji proizlaze iz širenja digitalnih rješenja kao što je rad na daljinu, za koja je razvoj digitalnih vještina ključan; podsjeća na važnost europskog zakonodavnog okvira čiji je cilj regulirati uvjete rada na daljinu i pravo na isključivanje diljem Unije te osigurati pristojne uvjete rada i zapošljavanja u digitalnom gospodarstvu koje pokreće stjecanje novih vještina; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe brojne mogućnosti koje digitalni rad nudi za poboljšanje radnih uvjeta zaposlenika, među ostalim za zaposlenike koji su blizu dobi za umirovljenje, te za bolju uključenost osoba s invaliditetom; žali zbog toga što su osobe s invaliditetom i dalje u nepovoljnom položaju na tržištu rada te što je nedostatak pristupa obrazovanju i osposobljavanju za te osobe prečesto razlog za njihovo isključivanje s tržišta rada; poziva Komisiju da u svojim preporukama državama članicama stavi poseban naglasak na načine za poboljšanje pristupa osoba s invaliditetom digitalnom osposobljavanju ili prekvalifikaciji, pri čemu će se oni uskladiti s novim potrebama globalnog digitalnog gospodarstva koje sve više raste; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konstatira da u kontekstu povećanja rada na daljinu Komisija i države članice moraju u središte svojih strategija staviti vještine kojima se potiče taj novi način rada; ističe da su obrazovanje i škole na daljinu izazov i za nastavnike i za one koji se obrazuju te da su vještine potrebne za pružanje obrazovanja na daljinu i osposobljavanje predavača i edukatora u ovom trenutku kratkoročni prioritet Europe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da podrži ponudu osposobljavanja za radnike sa skraćenim radnim vremenom ili naknade za djelomičnu nezaposlenost, među ostalim preko programa SURE; poziva države članice da ponude odgovarajuće mjere osposobljavanja za pogođene radnike; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva poslodavce da prilagode prakse na radnom mjestu kojima se iskorištavaju vještine radnika i podupire razvoj vještina tako što će se usredotočiti na obrazovanje sljedeće generacije rukovoditelja za pitanja koja se odnose na uvođenje organizacijskih praksi kojima se potiče korištenje i razvoj vještina, kao i na podupiranje nacionalnih vlada i socijalnih partnera pri razvoju mreža i struktura potpore za savjetovanje organizacija o najprikladnijoj kombinaciji praksi na radnom mjestu za njihove okolnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva na olakšavanje priznavanja, vrednovanja i prenosivosti postignuća u području neformalnog i informalnog učenja, uključujući ona koja su razvijena u oblicima zapošljavanja omogućenima digitalnim tehnologijama, kao što je rad preko platformi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva na donošenje hitnih i odvažnih europskih, nacionalnih, regionalnih i lokalnih mjera, mehanizama evaluacije te osiguravanje resursa kako bi se digitalne vještine stavile u središte politika obrazovanja i osposobljavanja, a da se pritom očuva visoka razina vještina u području čitanja i matematike među učenicima, osiguraju digitalne vještine, IT alati i pristup internetu za sve, poboljšaju digitalne vještine nastavnika i predavača te da se školama, ustanovama za osposobljavanje, pružateljima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, organizacijama aktivnima u području obrazovanja odraslih i sveučilištima stave na raspolaganje javne i neovisne internetske platforme za učenje te ostala tehnologija i digitalna infrastruktura potrebna za učenje na internetu i učenje na daljinu, kao i za kombinirano učenje; u tom pogledu ističe važnost istinskog pristupa cjeloživotnom učenju; podržava planirane mjere Komisije utvrđene u Programu vještina i planu digitalnog obrazovanja za razdoblje 2021. – 2027. te poziva na bolju suradnju između Komisije i država članica u tom području; ističe važnost poticanja razvoja digitalnog sadržaja za učenje i osnovnih modula kurikuluma u skladu s potrebama tržišta rada, s naglaskom na digitalnim i zelenim vještinama, među ostalim preko internetskih platformi za osposobljavanje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | žali zbog činjenice da u Europi još postoje djeca koja nemaju pristup obrazovanju, kao i učenici i studenti koji zbog nedostatka digitalne opreme, softvera ili internetske veze nemaju nikakav ili imaju neadekvatan pristup digitalnom obrazovanju; ponavlja da je potrebno poboljšati povezivost na svim razinama, posebno u ruralnim i udaljenim područjima u kojima ona često ne postoji, te poboljšati pristup digitalnoj opremi; podsjeća da u Europi postoje vrhunske inovacije u području obrazovnih računala, tableta i softvera; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da posljedice bolesti COVID-19 nude jedinstvenu priliku za ubrzanje digitalne i tehnološke revolucije u cjeloživotnom učenju kojom se po potrebi mogu ukloniti fizičke prepreke i znatno povećati njegov doseg i učinak; potiče države članice i obrazovne ustanove da povećaju mogućnosti učenja bez obzira na lokaciju, čime bi se studentima u udaljenim i ruralnim područjima ili u inozemstvu omogućio pristup tečajevima diljem EU-a bez ograničenja u pogledu lokacije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da bi europske i nacionalne mjere, uključujući obrazovne programe i ciljana ulaganja, trebalo razvijati i provoditi s krajnjim ciljem osiguravanja spremnosti građana i pripreme za buduća radna mjesta za koja su potrebne digitalne vještine kako bi se iskoristio puni potencijal digitalne tranzicije na tržištu rada EU-a i trgovačkim društvima omogućilo da u potpunosti iskoriste nove metode rada, kao što je rad na daljinu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe potrebu za dodatnim pojašnjenjem inicijative Europska sveučilišta i njezine ambicije da se postave standardi za visoko obrazovanje u EU-u; ponavlja da se uspješna suradnja među sveučilištima uvijek oslanja na pristup odozdo prema gore, akademsku neovisnost i izvrsnost te da je Bolonjski proces važan alat za sveučilišnu suradnju u EU-u i šire; |
| --- | --- |

33.

| 34. | napominje da je zelena tranzicija važan pokretač potražnje za radnom snagom u svim sektorima i da može stvoriti milijune radnih mjesta; podsjeća da uspješan prelazak na zeleno gospodarstvo mora ići ruku pod ruku s mjerama za stjecanje vještina, prekvalifikaciju i usavršavanje kako bi se razvile vještine, znanje i kompetencije potrebne za zeleno gospodarstvo; u tom pogledu pozdravlja mjere Komisije za potporu stjecanju vještina za zelenu tranziciju; poziva na brzo djelovanje kako bi se izbjegli zastoji u stjecanju vještina u tom području te omogućilo EU-u da ostane globalni predvodnik u zelenom gospodarstvu; potiče države članice te regionalne i lokalne vlasti da integriraju održivi razvoj te kompetencije i vještine povezane s okolišem u sustave osposobljavanja i obrazovanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da je mobilnost studenata i nastavnika jedan od glavnih alata za razmjenu ideja i najboljih praksi te za povećanje kvalitete osposobljavanja za stjecanje vještina diljem Unije; ustraje u tome da takva mobilnost mora biti pristupačna i uključiva; konstatira da će, iako bi fizička mobilnost uvijek trebala imati glavnu ulogu, virtualno učenje postajati sve važnije kao dopuna, ali i kao zamjena u izvanrednim situacijama, kao što je vidljivo iz mjera povezanih s bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primjećuje da su kreativne i umjetničke vještine ključne za gospodarstvo te poziva na uvođenje horizontalnijeg pristupa u Program vještina kako bi se one uključile u sve kurikulume; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da provedba Programa vještina zahtijeva odgovarajuće financiranje i na europskoj i na lokalnoj razini; očekuje da će se višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2021. – 2027. i instrumentom Next Generation EU osigurati znatno veća sredstva za razvoj vještina; podsjeća da glavnu odgovornost za usavršavanje i prekvalifikaciju imaju države članice i trgovačka društva te stoga poziva države članice da više ulažu u proračune za razvoj vještina i obrazovanje jer su važna ulaganja u ljudski kapital ključna za osiguravanje održive konkurentnosti, socijalne pravednosti i otpornosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe važnost programa i instrumenata kao što su Erasmus+, Obzor Europa, Europske snage solidarnosti, Kreativna Europa, program Digitalna Europa te jamstva za mlade i djecu u podupiranju mladih i odraslih pri stjecanju novih kompetencija i kvalitetnih vještina potrebnih u digitalnom i zelenom gospodarstvu i svijetu rada, te u pružanju prilika za obrazovnu mobilnost; poziva Komisiju i države članice da kontinuirano istražuju potencijal tih programa kako bi se potaknula trajna povezanost vještina s potrebama tržišta rada; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe potencijalne mogućnosti koje nudi program Erasmus+, posebno u području obrazovanja odraslih, te potrebu za povećanjem njegova proračuna za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice da u svojim planovima za oporavak i otpornost prednost daju prekvalifikaciji i usavršavanju; poziva države članice da osiguraju dostatna financijska sredstva za Fond za pravednu tranziciju i ESF+ te da se iz njih podupiru integrirani planovi na lokalnoj razini kako bi se pomoglo pri usavršavanju i prekvalifikaciji, posebno najugroženijim skupinama, uključujući osobe kojima prijeti opasnost od nezaposlenosti, kako bi se osiguralo da se svaka osoba u ranjivim sektorima može prekvalificirati i razviti nove vještine da bi ostala aktivna na tržištu rada i imala koristi od zelene i digitalne tranzicije; ističe potencijal pojedinačnih računa za učenje, mehanizma financiranja koji je ključan za provedbu Programa vještina kao koraka prema pravima na univerzalno cjeloživotno učenje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da je strukovno i profesionalno usmjeravanje ključno za podupiranje motiviranog i promišljenog odabira zanimanja i sprečavanje učenika da rano napuste obrazovanje i osposobljavanje te da je potpora tijekom studija i osposobljavanja također ključna za uspješan obrazovni put i razvoj vještina; potiče Komisiju i države članice da osiguraju dostupnost takvih smjernica za mlade, koje obuhvaćaju razvoj poduzetničkih vještina; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe važnost ulaganja u formalno i neformalno osposobljavanje te cjeloživotno učenje kako bi se osiguralo pravedno osposobljavanje i tranzicija radne snage te promicanje osposobljavanja i učenja tijekom radnog vremena; |
| --- | --- |

42.

| 43. | konstatira da je glavni izvor financijskih sredstava EU-a za obrazovanje Europski socijalni fond+ i naglašava da je važno osigurati da ta sredstva ostanu dostupna u tu svrhu, posebno u kriznim vremenima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva na uspostavu politika plaćenog dopusta za stručno osposobljavanje u skladu s Konvencijom Međunarodne organizacije rada o plaćenom dopustu za stručno osposobljavanje, kojom se radnicima omogućuje pohađanje programa osposobljavanja tijekom radnog vremena i bez osobnog troška u cilju promicanja cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe potrebu da strategije obrazovanja, informiranja, usmjeravanja i motiviranja, kao i sustavi cjeloživotnog učenja budu visokokvalitetni i uključivi, fleksibilni i dostupni svima kako bi se promicala konkurentnost na tržištu rada, socijalna uključenost i jednake mogućnosti; poziva Komisiju, a posebno države članice, da zajamče jednak pristup kvalitetnom obrazovanju i olakšaju pristup visokokvalitetnim programima za razvoj vještina za odrasle učenike, uključujući niskokvalificirane odrasle osobe i odrasle osobe s niskom razinom vještina, kao i skupine u nepovoljnom položaju i ranjive građane, kao što su osobe s invaliditetom, starije osobe, beskućnici, mladi iz skupine NEET te osobe migrantskog podrijetla; ističe potrebu za podizanjem razine svijesti o važnosti razvoja vještina tijekom cijelog života za osobnu, gospodarsku i društvenu korist; potiče uključivanje dionika iz područja obrazovanja, među ostalim socijalnih službi, civilnog društva i pružatelja neformalnog obrazovanja, kako bi se identificirali oni koji su najdalje od stupanja na tržište rada te kako bi se do njih doprlo; ističe potrebu za inovativnim lokalnim rješenjima kako bi se ponovno razmotrilo kako riješiti problem nedostatka vještina i njihove neusklađenosti s potrebama tržišta rada; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da se potencijal sudionika u obrazovanju može povećati praksom te u tom kontekstu ističe važnost povećanja utjecaja poslodavaca na model sustava strukovnog obrazovanja; naglašava da bi poslodavci trebali imati važnu ulogu u pružanju mogućnosti nastavnicima i predavačima te u omogućavanju stažiranja u poduzećima, čime bi doprinijeli povećanju stručnih kompetencija nastavnika i predavača; poziva na tješnju suradnju između poslovnih subjekata i obrazovnih ustanova na svim razinama osiguravanjem programa stažiranja i naukovanja u trgovačkim društvima za odrasle polaznike i učenike u okviru strukovnog obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da je važno doprijeti do stanovnika ruralnih i udaljenih područja te se pobrinuti za to da usavršavanje i prekvalifikacija budu dostupni i osmišljeni za osobe zaposlene u poljoprivredi, ribarstvu, šumarstvu i na drugim radnim mjestima u tim regijama, te je važno pružiti tim osobama zelene, digitalne i sve druge potrebne vještine kako bi bolje iskoristile sadašnje i buduće mogućnosti koje pruža zeleno i plavo gospodarstvo te kako bi im se omogućilo da daju važan doprinos očuvanju okoliša; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podsjeća da su izvanškolski programi te neformalno i informalno učenje, uključujući volonterske aktivnosti, važni za pružanje prilagodljivih prilika za učenje te novih vještina i znanja većini osoba koje su izvan okvira formalnog obrazovanja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe potrebu da se poveća privlačnost nastavničke struke i da visok socijalni status nastavnika bude strateški smjer djelovanja u pojedinačnim državama članicama EU-a; naglašava da bi privlačenje najboljih kandidata u nastavničku struku, zajedno s poboljšanjem kvalifikacija i usavršavanjem starijih nastavnika trebali biti prioritet Komisije i država članica; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe da su za usavršavanje i prekvalifikaciju nadležne države članice; smatra da za provedbu zajedničke ekološke i digitalne tranzicije postoje realne prilike i koristi od razvoja jedinstvene kontaktne točke za visokotehnološke vještine na razini EU-a koja koordinira najbolje prakse, visokotehnološko usavršavanje i prekvalifikaciju koju predvodi industrija te koja za utvrđivanje potreba za vještinama diljem EU-a koristi pristupe utemeljene na podacima; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe da su za osiguravanje zaokruženog obrazovanja za pojedince, za rješavanje sadašnjih i budućih globalnih izazova te za podupiranje digitalne i zelene tranzicije, kako bi ona bila uključivija i pravednija, osim digitalnih i tehničkih vještina važne i one transverzalne, međuljudske i međukulturne; |
| --- | --- |

51.

| 52. | prima na znanje mjere koje je Komisija predvidjela za promicanje vještina za život, a posebno ažuriranje Europskog programa za obrazovanje odraslih; potiče Komisiju da produbi tu usredotočenost uključivanjem životnih vještina u sve sektore obrazovanja i osposobljavanja; naglašava da se vještine za život trebaju podrazumijevati i izvan potreba tržišta rada; ističe da bi svi građani trebali imati pristup vještinama za osobni razvoj kako bi se ojačao njihov položaj u današnjim društvima koja se brzo mijenjaju; podsjeća da je to posebno važno za podupiranje otpornosti građana u kriznim vremenima kad je potrebno posvetiti pozornost dobrobiti; poziva Komisiju i države članice da posebnu pozornost posvete razvoju mekih vještina kao što su analitičke vještine, emocionalna inteligencija, vodstvo, poduzetničke i financijske vještine, osnaživanje, timski rad, komunikacija, suradnja, odgovornost, prilagodljivost, kreativnost, inovacije, kritičko razmišljanje i jezične vještine, koje će postati još važnije za aktivno građanstvo i svijet rada nakon bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da je u društvu koje stari ključno osigurati učenje tijekom cijelog života tako što će se kultura cjeloživotnog učenja ukorijeniti od mladosti do starije dobi; podsjeća da je i dalje važna borba protiv nezaposlenosti među starijim osobama u EU-u; poziva Komisiju i države članice da posvete veću pozornost starijim radnicima i osiguraju da oni mogu sudjelovati u programima usavršavanja i prekvalifikacije prilagođenima njihovim potrebama kako bi im se omogućilo da se prilagode promjenjivim potrebama za vještinama i tako ostanu duže aktivni na tržištu rada te da imaju dobru kvalitetu života i dovoljnu razinu neovisnosti; ističe da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti poboljšanju digitalnih vještina i tehnologija, koje mogu ponuditi nove metode i mogućnosti za obrazovanje odraslih i starijih osoba, te jamčenju pristupa internetu i poboljšanju digitalne infrastrukture, posebno u ruralnim i udaljenim područjima; u tom pogledu primjećuje ulogu centara zajednice, knjižnica i rješenja za učenje na daljinu prilagođenih potrebama kako bi cjeloživotno učenje postalo dostupnije starijim osobama; ističe da su starije generacije također dragocjen resurs zbog svojeg iskustva te bi ih trebalo poticati da ga dijele s drugima kako bi se poboljšale vještine mlađih generacija radnika; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe potrebu za povećanjem broja djece mlađe od tri godine u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te za stavljanjem većeg naglaska na razvoj od prvih godina djetetova života, na istraživačke vještine i kreativan pristup učenju o svijetu; ističe da rani početak predškolskog obrazovanja ima znatan utjecaj na postizanje boljih rezultata u kasnijim fazama obrazovanja te da neravnoteža u sudjelovanju u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju može doprinijeti razlikama u mogućnostima i obrazovnim aktivnostima koje su dostupne djeci od najranijih faza razvoja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe potrebu za brzom provedbom mjera koje je najavila Komisija kako bi se zadovoljile potrebe tržišta rada za vještinama i doprinijelo brzom oporavku od krize prouzročene bolešću COVID-19; poziva Komisiju da izradi jasan vremenski okvir za predviđene mjere; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe potrebu za rješenjima kojima bi se trgovačkim društvima i privatnim poslodavcima omogućilo da potiču i podupiru tečajeve osposobljavanja na radnom mjestu i dopuste za osposobljavanje, među ostalim pregledom bonova za osposobljavanje ili automatskim priznavanjem vještina stečenih na radnom mjestu; podsjeća na stratešku važnost inicijativa kao što su EuroSkills i WorldSkills, koje su ogledni primjeri partnerstva između poslovnih subjekata, vlada te regionalnih i obrazovnih tijela; poziva na podupiranje daljnjeg razvoja inicijative EuroSkills financiranjem zajedničkih projekata, razmjenom iskustava, izgradnjom potencijala institucija koje pružaju osposobljavanje za potrebe inicijative EuroSkills, osmišljavanjem glavnih tečajeva te inicijative, industrijskih kampusa za talentirane mlade i sustava osposobljavanja za predavače i stručnjake iz područja industrije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/human-capital

(2)  SL C 389, 18.11.2019., str. 1.

(3)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6889-2017-INIT/hr/pdf

(4)  SL C 484, 24.12.2016., str. 1.

(5)  SL C 429, 14.12.2017., str. 3.

(6)  SL L 112, 2.5.2018., str. 42.

(7)  SL C 237, 6.7.2018., str. 8.

(8)  Šesto europsko istraživanje o radnim uvjetima, Eurofound. https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1634en.pdf

(9)  Učinak informatizacije na profile radnih mjesta (promjena zadataka unutar zanimanja, što iziskuje različite vrste vještina): https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/wpef19007.pdf

(10)  https://www.cedefop.europa.eu/files/3077_en.pdf

(11)  https://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en

(12)  https://www.cedefop.europa.eu/hr/publications-and-resources/data-visualisations/european-skills-index

(13)  EPRS_STU(2020)641528_EN.pdf (europa.eu)

(14)  https://www.oecdskillsforjobsdatabase.org/

(15)  https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/cf5d9c21-en.pdf?expires=1600261868&id=id&accname=ocid194994&checksum=3B44E0891A2F10A546C7CBF7A9521676

(16)  https://read.oecd-ilibrary.org/view/?ref=135_135193-hgf8w9g731&title=Skill-measures-to-mobilise-the-

(17)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0282.

(18)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0267.

(19)  SL C 28, 27.1.2020., str. 8.

(20)  SL C 337, 20.9.2018., str. 135.

(21)  SL C 11, 12.1.2018., str. 44.

(22)  SL C 316, 22.9.2017., str. 233.

(23)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=9150&furtherNews =yes

(24)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/human-capital

(25)  „Budućnost radnih mjesta”, Svjetski gospodarski forum, rujan 2018.

(26)  „Indeks gospodarske i društvene digitalizacije (DESI) za 2020., Europska komisija.

(27)  „Kako vaše mjesto rođenja utječe na vaše radno mjesto”, Eurofound (2019.). https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19004en.pdf

(28)  „Ključni podaci o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju u Europi – izdanje 2019.”, Izvješće Eurydice, str. 26.

(29)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Early_leavers_from_education_and_training#Overview

(30)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20191004-1#:~:text=Among%20teachers%20working%20in%20the,were%20aged%2050%20or%20older.&text=In%20all%20EU%20Member%20States,in%202017%20were%20predominantly%20female

(31)  Izvješće o politici MOR-a, kolovoz 2020., https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---ifp_skills/documents/publication/wcms_244380.pdf

(32)  „ICT for Work: Digital Skills in the Workplace” (IKT za rad: digitalne vještine na radnom mjestu), Europska komisija, 2017.

(33)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20180425-1

(34)  https://op.europa.eu/hr/publication-detail/-/publication/9540ffa1-4478-11e9-a8ed-01aa75ed71a1

(35)  2018 International Computer and Information Literacy Study (ICILS) (Međunarodno istraživanje računalne i informacijske pismenosti iz 2018.).

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/123 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/123

---

P9_TA(2021)0052

Sigurnost nuklearne elektrane u Ostrovecu (Bjelarus)

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o sigurnosti nuklearne elektrane u Ostrovecu (Bjelarus) (2021/2511(RSP))

(2021/C 465/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o sigurnosti nuklearne elektrane u Ostrovecu (Bjelarus) (O-000004/2021 – B9-0003/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o sigurnosti nuklearne elektrane u Ostrovecu (Bjelarus) (O-000004/2021 – B9-0003/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za industriju, istraživanje i energetiku,

| A. | budući da je nuklearna sigurnost ključni prioritet Europske unije i unutar i izvan njezinih vanjskih granica; |
| --- | --- |

A.

budući da je nuklearna sigurnost ključni prioritet Europske unije i unutar i izvan njezinih vanjskih granica;

| B. | budući da Skupina europskih regulatora za nuklearnu sigurnost (ENSREG) objedinjuje opsežno stručno znanje stečeno stručnim pregledom nuklearnih elektrana u EU-u i izvan njega; |
| --- | --- |

B.

budući da Skupina europskih regulatora za nuklearnu sigurnost (ENSREG) objedinjuje opsežno stručno znanje stečeno stručnim pregledom nuklearnih elektrana u EU-u i izvan njega;

| C. | budući da je tim ENSREG-a za stručni pregled posjetio Bjelarus i nuklearnu elektranu Ostrovec u ožujku 2018., nakon potrebnih pripremnih aktivnosti, uključujući primitak odgovora na pisana pitanja tima za stručni pregled, te je u srpnju 2018. objavio svoje završno izvješće; |
| --- | --- |

C.

budući da je tim ENSREG-a za stručni pregled posjetio Bjelarus i nuklearnu elektranu Ostrovec u ožujku 2018., nakon potrebnih pripremnih aktivnosti, uključujući primitak odgovora na pisana pitanja tima za stručni pregled, te je u srpnju 2018. objavio svoje završno izvješće;

| D. | budući da je ENSREG pozvao bjeloruske vlasti da izrade nacionalni akcijski plan kako bi se osigurala pravodobna provedba svih preporuka za poboljšanje sigurnosti utvrđenih u izvješću o stručnom pregledu, podložno budućem neovisnom preispitivanju kao što je slučaj sa svim zemljama EU-a i trećim zemljama koje sudjeluju u postupku testiranja otpornosti na stres; |
| --- | --- |

D.

budući da je ENSREG pozvao bjeloruske vlasti da izrade nacionalni akcijski plan kako bi se osigurala pravodobna provedba svih preporuka za poboljšanje sigurnosti utvrđenih u izvješću o stručnom pregledu, podložno budućem neovisnom preispitivanju kao što je slučaj sa svim zemljama EU-a i trećim zemljama koje sudjeluju u postupku testiranja otpornosti na stres;

| E. | budući da je Bjelarus u kolovozu 2019. objavio svoj nacionalni akcijski plan, ali je pristao na daljnji stručni pregled ENSREG-a tek u lipnju 2020., nakon opetovanih zahtjeva i znatnog pritiska EU-a na visokoj razini; |
| --- | --- |

E.

budući da je Bjelarus u kolovozu 2019. objavio svoj nacionalni akcijski plan, ali je pristao na daljnji stručni pregled ENSREG-a tek u lipnju 2020., nakon opetovanih zahtjeva i znatnog pritiska EU-a na visokoj razini;

| F. | budući da je postupak nastavka stručnog pregleda u tijeku i da će ENSREG u narednim mjesecima dovršiti i objaviti svoje zaključke o sigurnosti elektrane, a cilj mu je da se preliminarno izvješće objavi na plenarnoj sjednici ENSREG-a i dostavi Bjelarusu prije početka komercijalne upotrebe elektrane, koju bjeloruske vlasti planiraju za ožujak 2021.; |
| --- | --- |

F.

budući da je postupak nastavka stručnog pregleda u tijeku i da će ENSREG u narednim mjesecima dovršiti i objaviti svoje zaključke o sigurnosti elektrane, a cilj mu je da se preliminarno izvješće objavi na plenarnoj sjednici ENSREG-a i dostavi Bjelarusu prije početka komercijalne upotrebe elektrane, koju bjeloruske vlasti planiraju za ožujak 2021.;

| G. | budući da je elektrana 3. studenog 2020. počela proizvoditi električnu energiju unatoč brojnim sigurnosnim problemima i bez dokaza o stupnju provedbe preporuka na temelju stručnog pregleda EU-a iz 2018. i Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA); |
| --- | --- |

G.

budući da je elektrana 3. studenog 2020. počela proizvoditi električnu energiju unatoč brojnim sigurnosnim problemima i bez dokaza o stupnju provedbe preporuka na temelju stručnog pregleda EU-a iz 2018. i Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA);

| H. | budući da je fizičko pokretanje elektrane provedeno bez dozvole za rad, s obzirom na to da je postupak izdavanja dozvola izmijenjen u srpnju 2020.; |
| --- | --- |

H.

budući da je fizičko pokretanje elektrane provedeno bez dozvole za rad, s obzirom na to da je postupak izdavanja dozvola izmijenjen u srpnju 2020.;

| I. | budući da je trgovanje električnom energijom između Bjelarusa i EU-a prekinuto 3. studenog 2020., kada je elektrana Ostrovec priključena na električnu mrežu, nakon zajedničke odluke baltičkih država iz kolovoza 2020. o prekidu komercijalne razmjene električne energije s Bjelarusom nakon što postrojenje Ostrovec počne proizvoditi električnu energiju; |
| --- | --- |

I.

budući da je trgovanje električnom energijom između Bjelarusa i EU-a prekinuto 3. studenog 2020., kada je elektrana Ostrovec priključena na električnu mrežu, nakon zajedničke odluke baltičkih država iz kolovoza 2020. o prekidu komercijalne razmjene električne energije s Bjelarusom nakon što postrojenje Ostrovec počne proizvoditi električnu energiju;

| 1. | izražava zabrinutost zbog lokacije nuklearne elektrane Ostrovec na udaljenosti od 50 km od Vilniusa (Litva) i u neposrednoj blizini drugih država EU-a kao što su Poljska, Latvija i Estonija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog činjenice što se projekt provodi unatoč prosvjedima bjeloruskih građana i što se članovi bjeloruskih nevladinih organizacija koji nastoje podići razinu osviještenosti o izgradnji elektrane u Ostrovecu proganjaju i nezakonito uhićuju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sa zabrinutošću konstatira da se postrojenje provodi kao geopolitički projekt Bjelarusa i Rusije te da su njegova izgradnja i budući rad izvor moguće prijetnje Europskoj uniji i njezinim državama članicama u pogledu sigurnosti, zdravlja i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

3.

| 4. | i dalje je zabrinut zbog žurnog puštanja u rad nuklearne elektrane koja nije u skladu s najvišim međunarodnim standardima u području zaštite okoliša i nuklearne sigurnosti, među ostalim i s preporukama IAEA-e; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog stalnog nedostatka transparentnosti i službenih informacija o hitnom gašenju reaktora i kvaru opreme u više navrata tijekom faze puštanja elektrane u pogon 2020., uključujući kvar na četiri naponska transformatora i neispravnost rashladnih sustava, dok je tijekom faze izgradnje postrojenja došlo do osam incidenata za koje se zna, uključujući dva incidenta povezana s tlačnom posudom reaktora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da su stručnim pregledom provedenim od strane EU-a 2018. otkriveni brojni nedostaci i da je dosad navodno proveden samo ograničen broj njegovih preporuka, te stručnjaci EU-a trebaju provjeriti provedbu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da broj i učestalost sigurnosnih incidenata izazivaju veliku zabrinutost u vezi s lošim osiguranjem i kontrolom kvalitete u fazama projektiranja, proizvodnje i sastavljanja postrojenja te s njegovom niskom operativnom sigurnošću, što treba riješiti na odgovarajući način u okviru stručnog pregleda EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče Bjelarus da bez odgode osigura potpuno poštovanje međunarodnih standarda nuklearne i ekološke sigurnosti te transparentnu, uključivu i konstruktivnu suradnju s međunarodnim tijelima; poziva Bjelarus da prekine selektivnu primjenu standarda IAEA-e i preporuka na temelju stručnog pregleda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da se standardima nuklearne sigurnosti mora dati najveći prioritet ne samo tijekom planiranja i izgradnje već i tijekom rada nuklearne elektrane te da ih mora stalno nadzirati neovisni regulator; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zabrinut je zbog toga što je sadašnje regulatorno tijelo u Bjelarusu (Gosatomnadzor – Odjel za nuklearnu sigurnost i sigurnost zračenja Ministarstva za izvanredna stanja) pod stalnim političkim pritiskom te je nedovoljno neovisno u pogledu i forme i sadržaja; ističe stoga da je transparentan i pažljiv stručni pregled također ključan tijekom operativne faze postrojenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prima na znanje odluku stranaka Konvencije Gospodarske komisije UN-a za Europu (UNECE) o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica (Konvencija iz Espooa) od 11. prosinca 2020. o usklađenosti Bjelarusa s obvezama iz Konvencije u pogledu bjeloruske nuklearne elektrane u Ostrovecu te potiče Bjelarus da osigura potpunu provedbu Konvencije iz Espooa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava potrebu za izgradnjom i održavanjem sustava ranog upozoravanja za mjerenje zračenja u zemljama EU-a koje se nalaze u blizini pogona; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potiče bjeloruske vlasti da u potpunosti surađuju sa ENSREG-om u postupku testiranja otpornosti na stres, uključujući formalnu reviziju i hitnu provedbu nacionalnog akcijskog plana Bjelarusa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žali zbog toga što je misija stručnog pregleda ENSREG-a u pogonu Ostrovec, koja je prvotno bila planirana za prosinac 2020., morala biti otkazana zbog organizacijskih razloga na strani domaćina, kao i zbog pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja prvu fazu trenutačnog stručnog pregleda EU-a koji se sastoji od terenskog posjeta početkom veljače 2021.; naglašava važnost pravovremenog dovršetka postupka stručnog pregleda i objave njegovih rezultata, a barem preliminarno izvješće trebalo bi dostaviti Bjelarusu već prije ožujka 2021., kad bjeloruske vlasti planiraju početak komercijalne upotrebe pogona; napominje da su sva sigurnosna pitanja jednako važna i da se moraju riješiti prije početka komercijalne upotrebe pogona; |
| --- | --- |

15.

| 16. | duboko žali zbog žurnog početka komercijalne upotrebe elektrane u ožujku 2021. i naglašava da se sve sigurnosne preporuke ENSREG-a moraju provesti prije nego što nuklearna elektrana počne s komercijalnim radom; potiče Komisiju da blisko surađuje s bjeloruskim vlastima kako bi se obustavio postupak puštanja u rad dok se sve preporuke EU-a o testiranju otpornosti na stres u potpunosti ne provedu i dok se ne uvedu sva potrebna poboljšanja sigurnosti te dok se bjelorusko društvo i susjedne zemlje propisno ne obavijeste o poduzetim mjerama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče Komisiju i ENSREG da nastave s transparentnim i pažljivim stručnim pregledom pogona, da ustraju na trenutačnoj provedbi svih preporuka i osiguraju učinkovito praćenje postupka provedbe, među ostalim redovite posjete tima za stručni pregled lokaciji Ostrovec, uključujući tijekom rada objekta; u tom pogledu naglašava važnost učinkovite suradnje s IAEA-om; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da je, unatoč zajedničkom dogovoru baltičkih zemalja da se prekine komercijalna razmjena električne energije s Bjelarusom, još uvijek moguće da električna energija iz Bjelarusa uđe na tržište EU-a preko ruske mreže; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća na zaključke Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020. i podržava napore da se istraže moguće mjere za sprečavanje komercijalnog uvoza električne energije iz nuklearnih postrojenja trećih zemalja koja ne zadovoljavaju razine sigurnosti koje je priznao EU, uključujući nuklearnu elektranu u Ostrovecu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da ocijeni i predloži mjere za obustavu trgovine električnom energijom s Bjelarusom na način koji je u skladu s obvezama iz međunarodnog trgovinskog, energetskog i nuklearnog prava kako bi se osiguralo da električna energija proizvedena u postrojenju Ostrovec ne uđe na energetsko tržište EU-a dok su Estonija, Latvija i Litva još uvijek povezane s mrežom BRELL; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava stratešku važnost ubrzanja sinkronizacije baltičke elektroenergetske mreže s kontinentalnom europskom mrežom i naglašava da budući rad nuklearne elektrane Ostrovec ni na koji način ne bi smio ometati desinkronizaciju Estonije, Latvije i Litve iz mreže BRELL te da bi Europska unija trebala nastaviti s integracijom triju baltičkih država u elektroenergetsku mrežu EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izražava punu solidarnost s bjeloruskim građanima i građanima zemalja EU-a na koje se izgradnja i rad postrojenja Ostrovec izravno odnosi te poziva na daljnje sudjelovanje EU-a i njegovih institucija na visokoj razini u tom pitanju od krajnje europske važnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

23.

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/126 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/126

---

P9_TA(2021)0053

Humanitarna i politička situacija u Jemenu

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o humanitarnoj i političkoj situaciji u Jemenu (2021/2539(RSP))

(2021/C 465/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Jemenu, posebice one od 4. listopada 2018. (1), 30. studenoga 2017. (2), 25. veljače 2016. (3) i 9. srpnja 2015. (4) o stanju u Jemenu te svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o napadima na bolnice i škole kao povredama međunarodnoga humanitarnog prava (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Jemenu, posebice one od 4. listopada 2018. (1), 30. studenoga 2017. (2), 25. veljače 2016. (3) i 9. srpnja 2015. (4) o stanju u Jemenu te svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o napadima na bolnice i škole kao povredama međunarodnoga humanitarnog prava (5),

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 8. veljače 2021. o najnovijim napadima pokreta Ansar Allah, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 8. veljače 2021. o najnovijim napadima pokreta Ansar Allah,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika ESVD-a od 12. siječnja 2021. o američkom proglašavanju Ansar Allaha terorističkom organizacijom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika ESVD-a od 12. siječnja 2021. o američkom proglašavanju Ansar Allaha terorističkom organizacijom,

| — | uzimajući u obzir izjave glasnogovornika ESVD-a od 30. prosinca 2020. o napadu u Adenu, od 19. prosinca 2020. o sastavljanju nove vlade, od 17. listopada 2020. o puštanju pritvorenika, od 28. rujna 2020. o razmjeni zatvorenika te od 31. srpnja 2020. o puštanju pripadnika bahaističke zajednice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave glasnogovornika ESVD-a od 30. prosinca 2020. o napadu u Adenu, od 19. prosinca 2020. o sastavljanju nove vlade, od 17. listopada 2020. o puštanju pritvorenika, od 28. rujna 2020. o razmjeni zatvorenika te od 31. srpnja 2020. o puštanju pripadnika bahaističke zajednice,

| — | uzimajući u obzir zajedničko priopćenje Njemačke, Kuvajta, Švedske, SAD-a, Ujedinjene Kraljevine, Kine, Francuske, Rusije i Europske unije o sukobu u Jemenu od 17. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko priopćenje Njemačke, Kuvajta, Švedske, SAD-a, Ujedinjene Kraljevine, Kine, Francuske, Rusije i Europske unije o sukobu u Jemenu od 17. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. travnja 2020. o najavi prekida vatre u Jemenu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. travnja 2020. o najavi prekida vatre u Jemenu,

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave povjerenika za upravljanje kriznim situacijama Janeza Lenarčiča i bivšeg švedskog ministra za međunarodnu razvojnu suradnju Petera Erikssona od 14. veljače 2020. i od 24. rujna 2020. naslovljene „Opća skupština EU-a: EU i Švedska udružuju snage kako bi se izbjegla glad u Jemenu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave povjerenika za upravljanje kriznim situacijama Janeza Lenarčiča i bivšeg švedskog ministra za međunarodnu razvojnu suradnju Petera Erikssona od 14. veljače 2020. i od 24. rujna 2020. naslovljene „Opća skupština EU-a: EU i Švedska udružuju snage kako bi se izbjegla glad u Jemenu”,

| — | uzimajući u obzir relevantne zaključke Vijeća i Europskog vijeća o Jemenu, posebice zaključke Vijeća od 25. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantne zaključke Vijeća i Europskog vijeća o Jemenu, posebice zaključke Vijeća od 25. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće stručnog odbora UN-a o Jemenu od 22. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće stručnog odbora UN-a o Jemenu od 22. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir relevantne izjave stručnjaka UN-a za Jemen, posebice onu od 3. prosinca 2020. naslovljenu „UN-ova skupina uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka izvještava Vijeće sigurnosti UN-a i poziva da se stane na kraj nekažnjavanju, prošire sankcije te da Vijeće sigurnosti UN-a o situaciji u Jemenu izvijesti Međunarodni kazneni sud”, od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Stručnjaci UN-a: tehničkom timu mora se omogućiti pristup kako bi se spriječila katastrofa istjecanja nafte koja prijeti Jemenu”, od 15. listopada 2020. naslovljenu „UAE: stručnjaci UN-a kažu da je prisilno vraćanje bivših zatvorenika iz Guantanama u Jemen nezakonito i riskira živote” i od 23. travnja 2020. naslovljenu „Stručnjaci UN-a pozivaju na hitno i bezuvjetno oslobađanje pripadnika zajednice Bahai u Jemenu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantne izjave stručnjaka UN-a za Jemen, posebice onu od 3. prosinca 2020. naslovljenu „UN-ova skupina uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka izvještava Vijeće sigurnosti UN-a i poziva da se stane na kraj nekažnjavanju, prošire sankcije te da Vijeće sigurnosti UN-a o situaciji u Jemenu izvijesti Međunarodni kazneni sud”, od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Stručnjaci UN-a: tehničkom timu mora se omogućiti pristup kako bi se spriječila katastrofa istjecanja nafte koja prijeti Jemenu”, od 15. listopada 2020. naslovljenu „UAE: stručnjaci UN-a kažu da je prisilno vraćanje bivših zatvorenika iz Guantanama u Jemen nezakonito i riskira živote” i od 23. travnja 2020. naslovljenu „Stručnjaci UN-a pozivaju na hitno i bezuvjetno oslobađanje pripadnika zajednice Bahai u Jemenu”,

| — | uzimajući u obzir Izvješće visoke povjerenice UN-a za ljudska prava od 2. rujna 2020. o uspostavi tehničke podrške Nacionalnoj komisiji za istragu radi istraživanja optužbi za kršenja i povrede koje su počinile sve sukobljene strane u Jemenu (A/HRC/45/57), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće visoke povjerenice UN-a za ljudska prava od 2. rujna 2020. o uspostavi tehničke podrške Nacionalnoj komisiji za istragu radi istraživanja optužbi za kršenja i povrede koje su počinile sve sukobljene strane u Jemenu (A/HRC/45/57),

| — | uzimajući u obzir Izvješće posebnog predstavnika glavnog tajnika UN-a za djecu u oružanom sukobu od 23. prosinca 2020. o djeci i oružanom sukobu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće posebnog predstavnika glavnog tajnika UN-a za djecu u oružanom sukobu od 23. prosinca 2020. o djeci i oružanom sukobu,

| — | uzimajući u obzir treće izvješće UN-ove skupine uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen od 28. rujna 2020. o stanju ljudskih prava u Jemenu, među ostalim i kršenjima i povredama počinjenima od rujna 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir treće izvješće UN-ove skupine uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen od 28. rujna 2020. o stanju ljudskih prava u Jemenu, među ostalim i kršenjima i povredama počinjenima od rujna 2014.,

| — | uzimajući u obzir interaktivni dijalog Vijeća UN-a o ljudskim pravima s UN-ovom skupinom uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen od 29. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir interaktivni dijalog Vijeća UN-a o ljudskim pravima s UN-ovom skupinom uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen od 29. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir relevantne rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a, posebice Rezoluciju br. 2534 od 14. srpnja 2020. o obnovi mandata misije UN-a za potporu sporazumu u Hodeidahu (UNMHA) do 15. srpnja 2021. i Rezoluciju br. 2511 od 25. veljače 2020. o produljenju režima sankcija Jemenu za godinu dana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantne rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a, posebice Rezoluciju br. 2534 od 14. srpnja 2020. o obnovi mandata misije UN-a za potporu sporazumu u Hodeidahu (UNMHA) do 15. srpnja 2021. i Rezoluciju br. 2511 od 25. veljače 2020. o produljenju režima sankcija Jemenu za godinu dana,

| — | uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a o drugoj obljetnici Sporazuma iz Stockholma od 14. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a o drugoj obljetnici Sporazuma iz Stockholma od 14. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom (6),

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Stockholma od 13. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Stockholma od 13. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Rijada od 5. studenoga 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Rijada od 5. studenoga 2019.,

| — | uzimajući u obzir Ženevske konvencije iz 1949. i njihove dopunske protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevske konvencije iz 1949. i njihove dopunske protokole,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su prije 10 godina, u veljači 2011., započeli masovni prosvjedi koji su poslije postali poznati kao jemenska revolucija, koja je kasnije dovela do odlaska predsjednika Alija Abdulaha Saleha nakon 33 godine diktature; budući da je taj ustanak odraz duboke želje naroda Jemena za demokracijom, slobodom, socijalnom pravdom i ljudskim dostojanstvom; |
| --- | --- |

A.

budući da su prije 10 godina, u veljači 2011., započeli masovni prosvjedi koji su poslije postali poznati kao jemenska revolucija, koja je kasnije dovela do odlaska predsjednika Alija Abdulaha Saleha nakon 33 godine diktature; budući da je taj ustanak odraz duboke želje naroda Jemena za demokracijom, slobodom, socijalnom pravdom i ljudskim dostojanstvom;

| B. | budući da je od početka oružanog sukoba u ožujku 2015. ubijeno najmanje 133 000 osoba, a njih 3,6 milijuna raseljeno je unutar zemlje; budući da se Sporazumom iz Stockholma potpisanim u prosincu 2018. htjelo stvoriti sigurne humanitarne koridore, uspostaviti razmjene zatvorenika te prekid vatre u području Crvenog mora; budući da su njegove stranke od tada kršile sporazum o prekidu vatre i da je ubijeno više od 5 000 civila; budući da je većina civila ubijena u zračnim napadima koalicije pod vodstvom Saudijske Arabije; |
| --- | --- |

B.

budući da je od početka oružanog sukoba u ožujku 2015. ubijeno najmanje 133 000 osoba, a njih 3,6 milijuna raseljeno je unutar zemlje; budući da se Sporazumom iz Stockholma potpisanim u prosincu 2018. htjelo stvoriti sigurne humanitarne koridore, uspostaviti razmjene zatvorenika te prekid vatre u području Crvenog mora; budući da su njegove stranke od tada kršile sporazum o prekidu vatre i da je ubijeno više od 5 000 civila; budući da je većina civila ubijena u zračnim napadima koalicije pod vodstvom Saudijske Arabije;

| C. | budući da se analitičari uglavnom slažu oko toga da se Jemen, zato što ne slijedi uključiv politički put, našao u trajnoj situaciji rastuće napetosti među plemenima i političkim stranama te gorkog rata preko posrednika između hutskih pobunjenika, koje podupire Iran, i Saudijske Arabije, čime širu regiju izravno uvlači u kompleksan sukob; budući da Saudijska Arabija hutske pobunjenike u Jemenu smatra produženom rukom Irana, dok Iran osuđuje ofenzivu predvođenu Saudijskom Arabijom i poziva na trenutačan prestanak zračnih napada pod vodstvom Saudijaca; |
| --- | --- |

C.

budući da se analitičari uglavnom slažu oko toga da se Jemen, zato što ne slijedi uključiv politički put, našao u trajnoj situaciji rastuće napetosti među plemenima i političkim stranama te gorkog rata preko posrednika između hutskih pobunjenika, koje podupire Iran, i Saudijske Arabije, čime širu regiju izravno uvlači u kompleksan sukob; budući da Saudijska Arabija hutske pobunjenike u Jemenu smatra produženom rukom Irana, dok Iran osuđuje ofenzivu predvođenu Saudijskom Arabijom i poziva na trenutačan prestanak zračnih napada pod vodstvom Saudijaca;

| D. | budući da su se tijekom 2020. sukobi intenzivirali, posebice u području Džaufa, Mariba, Nihma, Taiza, Hodeide, Bajde i Abjana, uz izravnu potporu i financiranje trećih zemalja, uključujući potporu koalicije predvođene Saudijskom Arabijom jemenskoj vladi i potporu UAE-a Južnom prijelaznom vijeću, dok hutski pokret iza kojeg stoji Iran još uvijek ima kontrolu nad većinom sjevernog i središnjeg Jemena, što predstavlja oko 70 % jemenskog stanovništva; budući da se i dalje masovno događaju teška kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava, a počinitelji za to ne odgovaraju; |
| --- | --- |

D.

budući da su se tijekom 2020. sukobi intenzivirali, posebice u području Džaufa, Mariba, Nihma, Taiza, Hodeide, Bajde i Abjana, uz izravnu potporu i financiranje trećih zemalja, uključujući potporu koalicije predvođene Saudijskom Arabijom jemenskoj vladi i potporu UAE-a Južnom prijelaznom vijeću, dok hutski pokret iza kojeg stoji Iran još uvijek ima kontrolu nad većinom sjevernog i središnjeg Jemena, što predstavlja oko 70 % jemenskog stanovništva; budući da se i dalje masovno događaju teška kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava, a počinitelji za to ne odgovaraju;

| E. | budući da je EU zabrinut zbog izvješća o tome da hutski pokret ponovno izvodi napade u pokrajinama Marib i Al-Džauf, kao i zbog opetovanih pokušaja prekograničnih napada na državnom području Saudijske Arabije; budući da se ponovnim vojnim djelovanjem i ofenzivama u ovom trenutku ozbiljno narušavaju aktualni napori posebnog izaslanika UN-a Martina Griffithsa, kao i sveukupni napori za okončanje rata u Jemenu; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU zabrinut zbog izvješća o tome da hutski pokret ponovno izvodi napade u pokrajinama Marib i Al-Džauf, kao i zbog opetovanih pokušaja prekograničnih napada na državnom području Saudijske Arabije; budući da se ponovnim vojnim djelovanjem i ofenzivama u ovom trenutku ozbiljno narušavaju aktualni napori posebnog izaslanika UN-a Martina Griffithsa, kao i sveukupni napori za okončanje rata u Jemenu;

| F. | budući da je Vijeće za ljudska prava u rujnu 2020. obnovilo mandat UN-ove skupine uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen (UN GEE); budući da najnovije izvješće te skupine iz rujna 2020. pokazuje da sve strane uključene u sukob i dalje krše međunarodno pravo o ljudskim pravima i međunarodno humanitarno pravo, što obuhvaća i napade koji bi se mogli smatrati ratnim zločinima; |
| --- | --- |

F.

budući da je Vijeće za ljudska prava u rujnu 2020. obnovilo mandat UN-ove skupine uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen (UN GEE); budući da najnovije izvješće te skupine iz rujna 2020. pokazuje da sve strane uključene u sukob i dalje krše međunarodno pravo o ljudskim pravima i međunarodno humanitarno pravo, što obuhvaća i napade koji bi se mogli smatrati ratnim zločinima;

| G. | budući da potvrđena kršenja ljudskih prava obuhvaćaju proizvoljno oduzimanje života, prisilne nestanke, proizvoljna pritvaranja, rodno uvjetovano nasilje, uključujući seksualno nasilje, mučenje i druge oblike okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja, novačenje i iskorištavanje djece u sukobima, uskraćivanje prava na pošteno suđenje i kršenje temeljnih sloboda te ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava; budući da široko rasprostranjena uporaba pješačkih mina od strane hutskog pokreta predstavlja stalnu prijetnju civilima i doprinosi raseljavanju; budući da su hutski pokret, snage povezane s vladom, snage UAE-a i jemenske snage koje podupire UAE izravno odgovorne za proizvoljna pritvaranja i prisilne nestanke; |
| --- | --- |

G.

budući da potvrđena kršenja ljudskih prava obuhvaćaju proizvoljno oduzimanje života, prisilne nestanke, proizvoljna pritvaranja, rodno uvjetovano nasilje, uključujući seksualno nasilje, mučenje i druge oblike okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja, novačenje i iskorištavanje djece u sukobima, uskraćivanje prava na pošteno suđenje i kršenje temeljnih sloboda te ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava; budući da široko rasprostranjena uporaba pješačkih mina od strane hutskog pokreta predstavlja stalnu prijetnju civilima i doprinosi raseljavanju; budući da su hutski pokret, snage povezane s vladom, snage UAE-a i jemenske snage koje podupire UAE izravno odgovorne za proizvoljna pritvaranja i prisilne nestanke;

| H. | budući da su Jemen i UAE potpisali Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, ali ga još nisu ratificirali; budući da Saudijska Arabija nije ni potpisala ni ratificirala Rimski statut; budući da nekoliko odredbi Rimskog statuta, uključujući one o ratnim zločinima, odražava međunarodno običajno pravo; budući da je UN-ova skupina uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen pozvala Vijeće sigurnosti UN-a da stanje u Jemenu uputi Međunarodnom kaznenom sudu i da proširi popis osoba na koje se primjenjuju sankcije Vijeća sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

H.

budući da su Jemen i UAE potpisali Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, ali ga još nisu ratificirali; budući da Saudijska Arabija nije ni potpisala ni ratificirala Rimski statut; budući da nekoliko odredbi Rimskog statuta, uključujući one o ratnim zločinima, odražava međunarodno običajno pravo; budući da je UN-ova skupina uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen pozvala Vijeće sigurnosti UN-a da stanje u Jemenu uputi Međunarodnom kaznenom sudu i da proširi popis osoba na koje se primjenjuju sankcije Vijeća sigurnosti UN-a;

| I. | budući da je, na temelju Sporazuma iz Rijada sklopljenog uz posredovanje Saudijske Arabije, 26. prosinca 2020. nova jemenska vlada s 24 člana dala prisegu predsjedniku Abd-Rabbu Mansouru Hadiju; budući da su u novoj jemenskoj vladi, nastaloj kao rezultat podjele vlasti, jednako zastupljene sjeverne i južne regije te zemlje, a pet je članova iz Južnog prijelaznog vijeća; budući da vlada prvi put nakon 20 godina nažalost ne uključuje žene; budući da je između međunarodno priznate vlade i Južnog prijelaznog vijeća izbio novi spor oko imenovanja sudaca, čime je potvrđena nestabilnost zajedničke vlade; budući da je izbio novi vojni sukob između snaga međunarodno priznate vlade (uz potporu koalicije pod vodstvom Saudijske Arabije) i hutskog pokreta; budući da su žene od početka sukoba u potpunosti odsutne iz pregovaračkih procesa, ali su ipak i dalje ključne za pronalaženje dugotrajnog rješenja sukoba; |
| --- | --- |

I.

budući da je, na temelju Sporazuma iz Rijada sklopljenog uz posredovanje Saudijske Arabije, 26. prosinca 2020. nova jemenska vlada s 24 člana dala prisegu predsjedniku Abd-Rabbu Mansouru Hadiju; budući da su u novoj jemenskoj vladi, nastaloj kao rezultat podjele vlasti, jednako zastupljene sjeverne i južne regije te zemlje, a pet je članova iz Južnog prijelaznog vijeća; budući da vlada prvi put nakon 20 godina nažalost ne uključuje žene; budući da je između međunarodno priznate vlade i Južnog prijelaznog vijeća izbio novi spor oko imenovanja sudaca, čime je potvrđena nestabilnost zajedničke vlade; budući da je izbio novi vojni sukob između snaga međunarodno priznate vlade (uz potporu koalicije pod vodstvom Saudijske Arabije) i hutskog pokreta; budući da su žene od početka sukoba u potpunosti odsutne iz pregovaračkih procesa, ali su ipak i dalje ključne za pronalaženje dugotrajnog rješenja sukoba;

| J. | budući da je rat doveo do najgore humanitarne krize u svijetu te da gotovo 80 % stanovništva, što je više od 24 milijuna ljudi, treba humanitarnu pomoć, uključujući više od 12 milijuna djece; budući da se stanje na terenu i dalje pogoršava jer je 50 000 Jemenaca već na rubu gladi; budući da će se, prema najnovijoj analizi integriranog razvrstavanja sigurnosti opskrbe hranom (IPC) za Jemen, više od polovice stanovništva, odnosno 16,2 milijuna od 30 milijuna stanovnika, suočiti s kritičnim razinama nesigurnosti opskrbe hranom, a broj ljudi koji će biti na rubu gladi mogao bi se gotovo utrostručiti; budući da je do danas zaprimljeno samo 56 % od 3,38 milijardi USD potrebnih za humanitarni odgovor u 2020.; |
| --- | --- |

J.

budući da je rat doveo do najgore humanitarne krize u svijetu te da gotovo 80 % stanovništva, što je više od 24 milijuna ljudi, treba humanitarnu pomoć, uključujući više od 12 milijuna djece; budući da se stanje na terenu i dalje pogoršava jer je 50 000 Jemenaca već na rubu gladi; budući da će se, prema najnovijoj analizi integriranog razvrstavanja sigurnosti opskrbe hranom (IPC) za Jemen, više od polovice stanovništva, odnosno 16,2 milijuna od 30 milijuna stanovnika, suočiti s kritičnim razinama nesigurnosti opskrbe hranom, a broj ljudi koji će biti na rubu gladi mogao bi se gotovo utrostručiti; budući da je do danas zaprimljeno samo 56 % od 3,38 milijardi USD potrebnih za humanitarni odgovor u 2020.;

| K. | budući da bolest COVID-19 i njezin socioekonomski učinak dodatno otežavaju pristup zdravstvenoj skrbi i povećavaju rizik od pothranjenosti; budući da je došlo do izbijanja kolere, najveće u novijoj povijesti, s više od 1,1 milijuna prijavljenih slučajeva; |
| --- | --- |

K.

budući da bolest COVID-19 i njezin socioekonomski učinak dodatno otežavaju pristup zdravstvenoj skrbi i povećavaju rizik od pothranjenosti; budući da je došlo do izbijanja kolere, najveće u novijoj povijesti, s više od 1,1 milijuna prijavljenih slučajeva;

| L. | budući da aktualni sukob ozbiljno otežava napredak Jemena u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja UN-a, posebno cilja br. 1 (iskorjenjivanje siromaštva) i cilja br. 2 (iskorjenjivanje gladi); budući da je sukob unazadio razvoj Jemena za više od dva desetljeća; budući da će se jaz u ispunjavanju ciljeva održivog razvoja nastaviti povećavati sve dok traje sukob; |
| --- | --- |

L.

budući da aktualni sukob ozbiljno otežava napredak Jemena u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja UN-a, posebno cilja br. 1 (iskorjenjivanje siromaštva) i cilja br. 2 (iskorjenjivanje gladi); budući da je sukob unazadio razvoj Jemena za više od dva desetljeća; budući da će se jaz u ispunjavanju ciljeva održivog razvoja nastaviti povećavati sve dok traje sukob;

| M. | budući da treći put od 2019. na sjeveru Jemena zaoštrava kriza opskrbe gorivom, čime se znatno smanjuje pristup civila hrani, vodi, zdravstvenim uslugama i neophodnim uslugama prijevoza; budući da je ta kriza izazvana ljudskim djelovanjem izravna posljedica natjecanja između hutskog pokreta i vlade Jemena koju je priznao UN za kontrolu nad gorivom; |
| --- | --- |

M.

budući da treći put od 2019. na sjeveru Jemena zaoštrava kriza opskrbe gorivom, čime se znatno smanjuje pristup civila hrani, vodi, zdravstvenim uslugama i neophodnim uslugama prijevoza; budući da je ta kriza izazvana ljudskim djelovanjem izravna posljedica natjecanja između hutskog pokreta i vlade Jemena koju je priznao UN za kontrolu nad gorivom;

| N. | budući da je 2,1 milijuna djece akutno pothranjeno, a gotovo 358 000 djece mlađe od pet godina teško je pothranjeno; budući da je zbog manjka financijskih sredstava od travnja 2020. smanjena pomoć u hrani, a dodatnih 1,37 milijuna osoba bit će pogođeno time ako se ne osiguraju dodatna sredstva; budući da oko 530 000 djece mlađe od dvije godine možda neće primiti prehrambene usluge ako se ti programi obustave; |
| --- | --- |

N.

budući da je 2,1 milijuna djece akutno pothranjeno, a gotovo 358 000 djece mlađe od pet godina teško je pothranjeno; budući da je zbog manjka financijskih sredstava od travnja 2020. smanjena pomoć u hrani, a dodatnih 1,37 milijuna osoba bit će pogođeno time ako se ne osiguraju dodatna sredstva; budući da oko 530 000 djece mlađe od dvije godine možda neće primiti prehrambene usluge ako se ti programi obustave;

| O. | budući da se situacija žena pogoršala zbog sukoba i nedavne pandemije bolesti COVID-19; budući da se broj slučajeva rodno uvjetovanog i seksualnog nasilja od početka sukoba eksponencijalno povećao; budući da se već ionako ograničen kapacitet za borbu protiv seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja u kaznenopravnom sustavu urušio i da se ne provode nikakve istrage o praksama poput otmice i silovanja žena ili prijetnji tim radnjama; budući da za otprilike 30 % raseljenih kućanstava skrbe žene; budući da lijekovi za brojne kronične bolesti više nisu dostupni i budući da Jemen bilježi jednu od najviših stopa smrtnosti rodilja; budući da pothranjenim trudnicama i dojiljama prijeti veća opasnost od zaraze kolerom i imaju veće izglede za krvarenje, čime se znatno povećava opasnost od komplikacija i smrti tijekom poroda; |
| --- | --- |

O.

budući da se situacija žena pogoršala zbog sukoba i nedavne pandemije bolesti COVID-19; budući da se broj slučajeva rodno uvjetovanog i seksualnog nasilja od početka sukoba eksponencijalno povećao; budući da se već ionako ograničen kapacitet za borbu protiv seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja u kaznenopravnom sustavu urušio i da se ne provode nikakve istrage o praksama poput otmice i silovanja žena ili prijetnji tim radnjama; budući da za otprilike 30 % raseljenih kućanstava skrbe žene; budući da lijekovi za brojne kronične bolesti više nisu dostupni i budući da Jemen bilježi jednu od najviših stopa smrtnosti rodilja; budući da pothranjenim trudnicama i dojiljama prijeti veća opasnost od zaraze kolerom i imaju veće izglede za krvarenje, čime se znatno povećava opasnost od komplikacija i smrti tijekom poroda;

| P. | budući da je UN-ova skupina uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen utvrdila da su snage sigurnosnog pojasa koje podržava UAE silovale i počinile druge oblike seksualnog nasilja nad pritvorenicima u nekoliko ustanova za zadržavanje, uključujući koalicijsku ustanovu Bureika i zatvor Bir Ahmed, te protiv migranata i marginaliziranih crnačkih afričkih zajednica, kao i da su prijetili i uznemiravali pripadnike zajednice LGBTI; budući da su hutskom pokretu upućene vjerodostojne optužbe za upotrebu silovanja i mučenja kao ratnog oružja, posebno protiv politički angažiranih žena i aktivistica; |
| --- | --- |

P.

budući da je UN-ova skupina uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen utvrdila da su snage sigurnosnog pojasa koje podržava UAE silovale i počinile druge oblike seksualnog nasilja nad pritvorenicima u nekoliko ustanova za zadržavanje, uključujući koalicijsku ustanovu Bureika i zatvor Bir Ahmed, te protiv migranata i marginaliziranih crnačkih afričkih zajednica, kao i da su prijetili i uznemiravali pripadnike zajednice LGBTI; budući da su hutskom pokretu upućene vjerodostojne optužbe za upotrebu silovanja i mučenja kao ratnog oružja, posebno protiv politički angažiranih žena i aktivistica;

| Q. | budući da je Parlament više puta pozvao na to da se na razini EU-a zabrane izvoz, prodaja, ažuriranje i održavanje svih oblika sigurnosne opreme članovima koalicije pod saudijskim vodstvom, uključujući Saudijsku Arabiju i UAE, s obzirom na teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava i prava o ljudskim pravima počinjena u Jemenu; budući da su neke države članice uvele zabrane izvoza oružja članovima koalicije pod saudijskim vodstvom, uključujući njemačku zabranu izvoza oružja Saudijskoj Arabiji i talijansku zabranu izvoza oružja Saudijskoj Arabiji i UAE-u, i budući da druge države članice razmatraju uvođenje iste mjere; budući da neke države članice i dalje izvoze oružje u Saudijsku Arabiju i UAE koje se može koristiti u Jemenu, kršeći time pravno obvezujuće Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP o izvozu oružja (7); |
| --- | --- |

Q.

budući da je Parlament više puta pozvao na to da se na razini EU-a zabrane izvoz, prodaja, ažuriranje i održavanje svih oblika sigurnosne opreme članovima koalicije pod saudijskim vodstvom, uključujući Saudijsku Arabiju i UAE, s obzirom na teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava i prava o ljudskim pravima počinjena u Jemenu; budući da su neke države članice uvele zabrane izvoza oružja članovima koalicije pod saudijskim vodstvom, uključujući njemačku zabranu izvoza oružja Saudijskoj Arabiji i talijansku zabranu izvoza oružja Saudijskoj Arabiji i UAE-u, i budući da druge države članice razmatraju uvođenje iste mjere; budući da neke države članice i dalje izvoze oružje u Saudijsku Arabiju i UAE koje se može koristiti u Jemenu, kršeći time pravno obvezujuće Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP o izvozu oružja (7);

| R. | budući da su Sjedinjene Američke Države obustavile prodaju oružja Saudijskoj Arabiji i suspendirale transfer borbenih zrakoplova F-35 Ujedinjenim Arapskim Emiratima do preispitivanja odluke; budući da je predsjednik SAD-a Joe Biden 4. veljače 2021. najavio skori kraj američke potpore ofenzivnim operacijama u ratu u Jemenu, uključujući prodaju oružja povezanu s njima, i imenovao novog izaslanika za Jemen; |
| --- | --- |

R.

budući da su Sjedinjene Američke Države obustavile prodaju oružja Saudijskoj Arabiji i suspendirale transfer borbenih zrakoplova F-35 Ujedinjenim Arapskim Emiratima do preispitivanja odluke; budući da je predsjednik SAD-a Joe Biden 4. veljače 2021. najavio skori kraj američke potpore ofenzivnim operacijama u ratu u Jemenu, uključujući prodaju oružja povezanu s njima, i imenovao novog izaslanika za Jemen;

| S. | budući da je u svojem završnom izvješću od 22. siječnja 2021. stručni odbor UN-a o Jemenu konstatirao da sve više dokaza upućuje na to da pojedinci ili subjekti u Iranu opskrbljuju hutski pokret znatnim količinama oružja i komponenata; budući da hutski pokret i dalje napada civilne mete u Saudijskoj Arabiji projektilima i bespilotnim letjelicama; |
| --- | --- |

S.

budući da je u svojem završnom izvješću od 22. siječnja 2021. stručni odbor UN-a o Jemenu konstatirao da sve više dokaza upućuje na to da pojedinci ili subjekti u Iranu opskrbljuju hutski pokret znatnim količinama oružja i komponenata; budući da hutski pokret i dalje napada civilne mete u Saudijskoj Arabiji projektilima i bespilotnim letjelicama;

| T. | budući da je prethodna vlada SAD-a 19. siječnja 2021. hutski pokret Ansar Allah proglasila terorističkom organizacijom; budući da je, unatoč općim licencama koje dodjeljuje vlada SAD-a, utjecaj te kategorizacije na mogućnost uvoza hrane, goriva i lijekova u zemlju i dalje iznimno zabrinjavajući; budući da je nova vlada SAD-a 5. veljače 2021. najavila uklanjanje skupine Ansar Allah s popisa stranih terorističkih organizacija i popisa posebno označenih globalnih terorista; |
| --- | --- |

T.

budući da je prethodna vlada SAD-a 19. siječnja 2021. hutski pokret Ansar Allah proglasila terorističkom organizacijom; budući da je, unatoč općim licencama koje dodjeljuje vlada SAD-a, utjecaj te kategorizacije na mogućnost uvoza hrane, goriva i lijekova u zemlju i dalje iznimno zabrinjavajući; budući da je nova vlada SAD-a 5. veljače 2021. najavila uklanjanje skupine Ansar Allah s popisa stranih terorističkih organizacija i popisa posebno označenih globalnih terorista;

| U. | budući da je pogoršanje političke i sigurnosne situacije Jemene uzrokovalo širenje i konsolidaciju prisutnosti terorističkih skupina u zemlji, uključujući Ansar al-Šariju, također poznatu kao Al-Qaida na Arapskom poluotoku, i takozvanu jemensku podružnicu Daiša, koji i dalje kontroliraju manje dijelove teritorija, kao i vojno krilo Hezbolaha, koji se nalazi na popisa terorističkih organizacija EU-a; |
| --- | --- |

U.

budući da je pogoršanje političke i sigurnosne situacije Jemene uzrokovalo širenje i konsolidaciju prisutnosti terorističkih skupina u zemlji, uključujući Ansar al-Šariju, također poznatu kao Al-Qaida na Arapskom poluotoku, i takozvanu jemensku podružnicu Daiša, koji i dalje kontroliraju manje dijelove teritorija, kao i vojno krilo Hezbolaha, koji se nalazi na popisa terorističkih organizacija EU-a;

| V. | budući da je stabilan, siguran i demokratski Jemen s vladom koja funkcionira kako treba ključan za međunarodne napore u borbi protiv ekstremizma i nasilja u regiji i izvan nje, kao i za osiguravanje mira i stabilnosti unutar samog Jemena; |
| --- | --- |

V.

budući da je stabilan, siguran i demokratski Jemen s vladom koja funkcionira kako treba ključan za međunarodne napore u borbi protiv ekstremizma i nasilja u regiji i izvan nje, kao i za osiguravanje mira i stabilnosti unutar samog Jemena;

| W. | budući da se jemensko gospodarstvo smanjilo za 45 % između 2015. i 2019.; budući da je jemensko gospodarstvo, koje je bilo krhko čak i prije sukoba, teško pogođeno, a stotine tisuća obitelji više nema stalan izvor prihoda; budući da Jemen uvozi 90 % svoje hrane kroz komercijalni uvoz koji agencije za pomoć ne mogu zamijeniti, s obzirom na to da humanitarne agencije osiguravaju bonove za hranu ili gotovinu osobama kojima je to potrebno kako bi mogle kupovati na tržnicama; budući da 70 % pomoći i komercijalnog uvoza u Jemen za potrebe opskrbe hranom, gorivom i lijekovima koji su stanovništvu potrebni za preživljavanje ulazi preko luke Hodeide i obližnje luke Salif, koje su pod kontrolom Huta; |
| --- | --- |

W.

budući da se jemensko gospodarstvo smanjilo za 45 % između 2015. i 2019.; budući da je jemensko gospodarstvo, koje je bilo krhko čak i prije sukoba, teško pogođeno, a stotine tisuća obitelji više nema stalan izvor prihoda; budući da Jemen uvozi 90 % svoje hrane kroz komercijalni uvoz koji agencije za pomoć ne mogu zamijeniti, s obzirom na to da humanitarne agencije osiguravaju bonove za hranu ili gotovinu osobama kojima je to potrebno kako bi mogle kupovati na tržnicama; budući da 70 % pomoći i komercijalnog uvoza u Jemen za potrebe opskrbe hranom, gorivom i lijekovima koji su stanovništvu potrebni za preživljavanje ulazi preko luke Hodeide i obližnje luke Salif, koje su pod kontrolom Huta;

| X. | budući da postoji detaljna dokumentacija o ekonomskom profiterstvu te da jemenska vlada i hutski pokret preusmjeravaju ekonomske i financijske resurse zemlje, što ima razoran utjecaj na jemenski narod; budući da se u konačnom izvješću stručnog odbora UN-a navodi da je hutski pokret u 2019. preusmjerio najmanje 1,8 milijardi USD namijenjenih vladi za isplatu plaća i pružanje osnovnih usluga građanima; budući da se u izvješću također ističe da vlada sudjeluje u pranju novca i korupciji, što negativno utječe na pristup Jemenaca odgovarajućim zalihama hrane, čime se krši pravo na hranu, što se odnosi i na 423 milijuna USD podrijetlom iz Saudijske Arabije izvorno namijenjenih za kupnju riže i drugih proizvoda za jemenski narod, a koji su nezakonito preusmjereni mešetarima; |
| --- | --- |

X.

budući da postoji detaljna dokumentacija o ekonomskom profiterstvu te da jemenska vlada i hutski pokret preusmjeravaju ekonomske i financijske resurse zemlje, što ima razoran utjecaj na jemenski narod; budući da se u konačnom izvješću stručnog odbora UN-a navodi da je hutski pokret u 2019. preusmjerio najmanje 1,8 milijardi USD namijenjenih vladi za isplatu plaća i pružanje osnovnih usluga građanima; budući da se u izvješću također ističe da vlada sudjeluje u pranju novca i korupciji, što negativno utječe na pristup Jemenaca odgovarajućim zalihama hrane, čime se krši pravo na hranu, što se odnosi i na 423 milijuna USD podrijetlom iz Saudijske Arabije izvorno namijenjenih za kupnju riže i drugih proizvoda za jemenski narod, a koji su nezakonito preusmjereni mešetarima;

| Y. | budući da je glasnogovornik glavnog tajnika UN-a istaknuo da je potrebno hitno odgovoriti na humanitarnu i ekološku prijetnju koju predstavlja curenje milijuna barela nafte na tankeru FSO Safer nedaleko od Rasa Isse u Jemenu; budući da brzo propadanje tog tankera predstavlja ozbiljnu prijetnju velikog izlijevanja nafte, koje bi imalo katastrofalan utjecaj na okoliš, uništilo bioraznolikost i desetkovalo izvore zarade lokalnih obalnih zajednica na Crvenom moru; budući da je, unatoč neposrednom riziku od ekološke katastrofe, dugoočekivana inspekcija tog naftnog tankera starog 44 godine odgođena za ožujak 2021.; |
| --- | --- |

Y.

budući da je glasnogovornik glavnog tajnika UN-a istaknuo da je potrebno hitno odgovoriti na humanitarnu i ekološku prijetnju koju predstavlja curenje milijuna barela nafte na tankeru FSO Safer nedaleko od Rasa Isse u Jemenu; budući da brzo propadanje tog tankera predstavlja ozbiljnu prijetnju velikog izlijevanja nafte, koje bi imalo katastrofalan utjecaj na okoliš, uništilo bioraznolikost i desetkovalo izvore zarade lokalnih obalnih zajednica na Crvenom moru; budući da je, unatoč neposrednom riziku od ekološke katastrofe, dugoočekivana inspekcija tog naftnog tankera starog 44 godine odgođena za ožujak 2021.;

| 1. | oštro osuđuje aktualno nasilje u Jemenu koje traje još od 2015. i koje je preraslo u najgoru humanitarnu krizu na svijetu; podsjeća na to da se sukob u Jemenu ne može riješiti vojnim putem i da se kriza može održivo riješiti samo s pomoću uključivog pregovaračkog procesa pod vodstvom i odgovornošću Jemenaca uz sudjelovanje svih dijelova jemenskog društva i svih strana uključenih u sukob; naglašava da bi se, kako bi se zaustavio rat i ublažila aktualna humanitarna kriza, sve strane trebale u dobroj vjeri uključiti u pregovore kako bi se došlo do održivih političkih i sigurnosnih aranžmana, u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2216 (2015), zajedničkim provedbenim mehanizmima Misije Ujedinjenih naroda za potporu Sporazumu iz Hodeide i općim prekidom vatre, na što se poziva u Rezoluciji Vijeća sigurnosti UN-a 2532 (2020); |
| --- | --- |

1.

| 2. | zgrožen je razornom humanitarnom krizom koja je pogodila tu zemlju; poziva sve strane da ispune svoje obveze olakšavanja brzog i neometanog prolaza humanitarne pomoći i druge robe koja je neophodna za stanovništvo, kao i neometanog pristupa zdravstvenim objektima kako u Jemenu tako i u inozemstvu; izražava posebnu zabrinutost zbog najnovije procjene Integrirane klasifikacije razina sigurnosti opskrbe hranom, prema kojoj 50 000 ljudi u Jemenu živi na rubu gladi, a očekuje se da će se taj broj do lipnja 2021. utrostručiti, čak i ako trenutne razine pomoći ostanu konstantne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja doprinos EU-a za Jemen, još od 2015., u vrijednosti većoj od 1 milijarde EUR u obliku političke, razvojne i humanitarne pomoći; pozdravlja obećanje EU-a da će 2021. utrostručiti humanitarnu pomoć za Jemen; međutim, zabrinut je zbog toga što je to i dalje nedovoljno s obzirom na razmjer izazova s kojima se Jemen suočava; žali zbog činjenice da je manjak financijskih sredstava za Jemen 2019. porastao na 50 %; podsjeća da bi razmjer i ozbiljnost krize trebali biti početna točka u raspravama o proračunu; poziva EU da mobilizira dodatna sredstva kao odgovor na situaciju u Jemenu u okviru programiranja za Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju; u širem kontekstu potiče Komisiju i države članice da i dalje predvode međunarodne napore za hitno povećanje humanitarne pomoći, među ostalim ispunjavanjem obveza preuzetih na donatorskoj konferenciji za plan za humanitarni odgovor u Jemenu održanoj u lipnju 2020.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava činjenicu da širenje bolesti COVID-19 predstavlja dodatne ozbiljne izazove za zdravstvenu infrastrukturu te zemlje, koja se urušava, pri čemu zdravstvene ustanove nemaju osnovnu opremu za liječenje COVID-a 19, a zdravstveni radnici nemaju zaštitnu opremu i većinom ne primaju plaću, zbog čega niti ne dolaze na posao; poziva sve međunarodne donatore da poboljšaju pružanje hitne pomoći kako bi se podupro lokalni zdravstveni sustav i pomoglo u suzbijanju širenja aktualnih smrtonosnih epidemija u Jemenu, što uključuje COVID-19, malariju, koleru i denga groznicu; poziva EU i njegove države članice da olakšaju pristup cjepivima u Jemenu, među ostalim i u kampovima za interno raseljene osobe, i to s pomoću instrumenta COVAX, u okviru napora koji se ulažu u to da se zajamči pravedan i globalan pristup cjepivima protiv bolesti COVID-19, osobito među najugroženijima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podržava napore Martina Griffithsa, posebnog izaslanika glavnog tajnika UN-a za Jemen, da se unaprijedi politički proces i postigne hitan prekid vatre na nacionalnoj razini; poziva na to da se posebnom izaslaniku UN-a omogući potpun i neometan pristup svim dijelovima državnog područja Jemena; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije i sve države članice da Martinu Griffithsu pruže političku potporu za postizanje sporazumnog i uključivog rješenja; u tu svrhu poziva Vijeće za vanjske poslove da preispita i ažurira svoje najnovije zaključke od 18. veljače 2019. o Jemenu kako bi se odrazila trenutačna situacija u toj zemlji; potiče EU i sve njegove države članice da nastave surađivati sa svim sukobljenim stranama i da osiguraju provedbu Sporazuma iz Stockholma i nacrta političke deklaracije UN-a, kao potrebne korake prema smirivanju situacije i političkom dogovoru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uvjeren je da bi svako dugoročno rješenje trebalo ukloniti temeljne uzroke nestabilnosti u zemlji te također zadovoljiti legitimne zahtjeve i težnje jemenskog naroda; potvrđuje svoju potporu svakom mirnom političkom nastojanju da se zaštiti suverenitet, neovisnost i teritorijalna cjelovitost Jemena; osuđuje strana uplitanja u Jemen, što uključuje prisutnost stranih postrojbi i plaćenika na terenu; poziva na trenutačno povlačenje svih stranih snaga kako bi se omogućio politički dijalog između Jemenaca; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva sve sukobljene strane da poštuju svoje obveze u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom i da okončaju sve mjere kojima se pogoršava trenutačna humanitarna kriza; poziva EU i njegove države članice da najoštrije osude teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava koja su od kraja 2014. počinile sve strane u tom sukobu, uključujući zračne napade koalicije pod saudijskim vodstvom koji su prouzročili tisuće civilnih žrtava, pogoršali nestabilnost u zemlji i bili usmjereni na nevojne ciljeve, kao što su škole, cisterne za vodu i vjenčanja, te da osude napade Huta na saudijske ciljeve na području Jemena; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Saudijsku Arabiju da odmah prekine blokadu brodova koji prevoze gorivo namijenjeno područjima pod kontrolom Huta; ponavlja da se sve strane moraju hitno suzdržati od taktike izgladnjivanja civila kao metode ratovanja jer to predstavlja kršenje međunarodnog humanitarnog prava u skladu s člankom 8. stavkom 2. točkom (b) podtočkom xxv. Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda; naglašava važnost postizanja sporazuma o korištenju goriva između obiju strana na sjeveru i jugu kako bi se ublažila gospodarska, poljoprivredna, vodoopskrbna, medicinska, energetska i prometna kriza, koja je pojačana time što se gorivo koristi kao oružje u gospodarskom ratovanju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | osuđuje nedavne napade pokreta Huta, koje podržava Iran, u pokrajinama Ma’rib i Al-Jawf, kao i opetovane pokušaje prekograničnih napada na državnom području Saudijske Arabije, kojima se potkopavaju sveukupni napori međunarodne zajednice da okonča taj rat preko posrednika u Jemenu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podržava sve mjere za izgradnju povjerenja sa sukobljenim stranama, s posebnim naglaskom na onima koje mogu hitno zadovoljiti humanitarne potrebe, kao što su ponovno potpuno otvaranje zračne luke u Sani, nastavak isplate plaća, mehanizmi kojima se omogućuje održivo upravljanje morskim lukama u cilju omogućavanja uvoza goriva i hrane te napori koji se ulažu u pružanje resursa i potpore jemenskoj središnjoj banci; poziva Europsku uniju i sve države članice da osiguraju paket mjera za gospodarsku pomoć Jemenu, uključujući devizne injekcije, kako bi se pomoglo u stabilizaciji gospodarstva i jemenskog rijala te spriječilo daljnje povećanje cijena hrane, te osigurale devizne rezerve za subvencioniranje komercijalnog uvoza hrane i goriva i isplatu plaća u javnom sektoru; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali zbog nesudjelovanja žena u novoj jemenskoj vladi, koja je prva bez žena u zadnjih 20 godina, te poziva vladu Jemena da poduzme sve potrebne korake kako bi osigurala ravnopravnu zastupljenost žena, njihovu prisutnost i sudjelovanje u političkom životu te zemlje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da izvoznici oružja s nastanom u EU-u koji potpiruju sukob u Jemenu ne poštuju nekoliko kriterija pravno obvezujućeg Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP o izvozu oružja; u tom pogledu ponovno poziva na to da se na razini EU-a zabrane izvoz, prodaja, ažuriranje i održavanje svih oblika sigurnosne opreme za članove koalicije, uključujući Saudijsku Arabiju i Ujedinjene Arapske Emirate, s obzirom na ozbiljna kršenja međunarodnog humanitarnog prava i prava o ljudskim pravima počinjena u Jemenu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prima na znanje odluku niza država članica da uvedu zabrane izvoza oružja Saudijskoj Arabiji i Ujedinjenim Arapskim Emiratima; naglašava da je izvoz oružja i dalje u nacionalnoj nadležnosti država članica; poziva sve države članice da obustave izvoz oružja svim članovima koalicije pod saudijskim vodstvom; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije da izvijesti o aktualnom stanju vojne i sigurnosne suradnje država članica EU-a s članovima koalicije pod saudijskim vodstvom; osuđuje činjenicu da iranski pojedinci i subjekti opskrbljuju pokret Huta sa znatnim količinama oružja i komponenata; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja činjenicu da su Sjedinjene Američke Države privremeno obustavile prodaju oružja Saudijskoj Arabiji kao i borbenih zrakoplova F-35 u vrijednosti od 23 milijarde USD Ujedinjenim Arapskim Emiratima, kao i nedavnu najavu američke vlade o skorom prekidu svake potpore ofenzivnim operacijama u ratu u Jemenu, uključujući isporuku precizno navođenih projektila i razmjenu obavještajnih podataka; u tom pogledu pozdravlja obnovljenu predanost SAD-a da se pronađe diplomatsko rješenje sukoba, kao što je vidljivo iz nedavnog imenovanja posebnog izaslanika SAD-a za Jemen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva sve strane uključene u sukob u Jemenu da uspostave politiku meta za napade projektilima i bespilotnim letjelicama, koja bi trebala biti u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima i međunarodnim humanitarnim pravom; poziva Vijeće, potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije i države članice da ponovno potvrde stajalište EU-a u okviru međunarodnog prava i da se pobrinu za to da države članice uvedu zaštitne mehanizme kako bi se osiguralo da se obavještajna i komunikacijska infrastruktura i vojne baze ne koriste za omogućavanje izvansudskih pogubljenja; ponavlja svoj poziv da se donese pravno obvezujuća odluka Vijeća o uporabi naoružanih bespilotnih letjelica i usklađenosti s međunarodnim pravom o ljudskim pravima i međunarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | duboko je zabrinut zbog kontinuirane prisutnosti kriminalnih i terorističkih skupina u Jemenu, uključujući Al-Qaidu na Arapskom poluotoku i Islamsku državu/Daiš; poziva sve sukobljene strane na odlučno djelovanje protiv takvih skupina; osuđuje sve činove svih terorističkih organizacija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja odluku nove vlade SAD-a o hitnom opozivu odluke bivše vlade SAD-a o svrstavanju pokreta Huta, poznatog i kao Ansar Allah, među strane terorističke organizacije i posebno označene globalne teroriste; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Vijeće da u potpunosti provede Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2216 (2015.) identifikacijom osoba koje ometaju dostavu humanitarne pomoći i osoba koje planiraju, vode ili poduzimaju radnje kojima se krši međunarodno pravo o ljudskim pravima ili međunarodno humanitarno pravo ili radnje koje predstavljaju povrede ljudskih prava u Jemenu te poduzimanjem ciljanih mjera protiv tih osoba; podsjeća na to da Odbor za sankcije nije izdvojio nijednog pojedinca iz koalicije za nametanje sankcija, unatoč tome što je UN-ova skupina uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen, koja dostavlja informacije za pomoć pri potpunoj provedbi rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a, prikupila informacije o opetovanom kršenju prava od strane koalicije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | snažno potiče da se zaustave svi oblici seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja nad ženama, djevojkama i djevojčicama, uključujući i one u pritvoru; u tom pogledu poziva EU da osigura posebna sredstva za lokalne organizacije koje vode žene i organizacije za prava žena kako bi se bolje doprlo do žena, djevojčica i osoba koje su preživjele rodno uvjetovano nasilje, kao i za programe namijenjene postizanju otpornosti žena i njihova ekonomskog osnaživanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponavlja da je nužno zaštititi djecu i osigurati im da uživaju sva ljudska prava koja im pripadaju; u tom pogledu poziva sve sukobljene strane da okončaju novačenje i iskorištavanje djece kao vojnika u oružanom sukobu te da povrh toga osiguraju demobilizaciju i efektivno razoružanje dječaka i djevojčica koji su unovačeni ili se iskorištavaju u sukobima te ih potiče da oslobode zarobljene osobe i da surađuju s UN-om u cilju provedbe učinkovitih programa za njihovu rehabilitaciju, fizički i psihički oporavak te reintegraciju u društvo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva sve strane da odmah prekinu napade na slobodu izražavanja, među ostalim i putem pritvaranja, prisilnih nestanaka i zastrašivanja, i da oslobode sve novinare i borce za ljudska prava koji su pritvoreni samo zato što su djelovali u skladu sa svojim ljudskim pravima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | duboko je zabrinut zbog navoda o uskraćivanju prava na slobodu vjeroispovijesti i uvjerenja, među ostalim i preko diskriminacije, nezakonitog zadržavanja i uporabe sile, te poziva na poštovanje i zaštitu prava na slobodu izražavanja i uvjerenja te osuđuje diskriminaciju na temelju vjerske pripadnosti, posebno kada je riječ o kršćanima, židovima i drugim vjerskim manjinama i ateistima u slučajevima koji se odnose na distribuciju humanitarne pomoći; poziva na hitno i bezuvjetno oslobađanje i prestanak progona sljedbenika bahaizma, koji su trenutačno pritvoreni zbog mirnog prakticiranja svoje vjere te im prijeti smrtna kazna; |
| --- | --- |

22.

| 23. | osuđuje štetu nanesenu jemenskoj kulturnoj baštini u zračnim napadima koalicije pod saudijskim vodstvom, uključujući stari grad u Sani i povijesni grad Zabid, kao i granatiranje Nacionalnog muzeja u Taizu i pljačku rukopisa i relikata iz povijesne knjižnice u Zabidu od strane hutskog pokreta; naglašava da se svi počinitelji takvih djela moraju pozvati na odgovornost u skladu s Haškom konvencijom o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba iz 1954.; poziva na to da se Saudijskoj Arabiji i Ujedinjenim Arapskim Emiratima suspendiraju glasačka prava u upravljačkim tijelima UNESCO-a dok se ne provede neovisna i nepristrana istraga odgovornosti obiju zemalja u vezi s uništenjem kulturne baštine; traži od glavnog tajnika UN-a da pitanje zaštite svih kulturnih lokaliteta koji su ugroženi sukobom u Jemenu uputi na Vijeće sigurnosti, u cilju donošenja rezolucije na tu temu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponavlja da je potrebno hitno uputiti misiju UN-a za procjenu i popravak tankera FSO Safer, koji se napušten nalazi nedaleko od luke Hodeida i predstavlja neposredan rizik velike ekološke katastrofe za biološku raznolikost i za izvore prihoda lokalnih obalnih zajednica na Crvenom moru; poziva EU da osigura svu potrebnu političku, tehničku ili financijsku potporu kako bi se tehničkom timu UN-a omogućio hitan pristup tankeru FSO Safer kako bi se spriječilo izlijevanje nafte koje bi moglo biti četiri puta gore od povijesnog izlijevanja Exxon Valdeza na Aljasci 1989.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva EU i države članice da poduzmu sve potrebne mjere kako bi svi počinitelji teških povreda ljudskih prava bili privedeni pravdi; konstatira mogućnost primjene načela univerzalne jurisdikcije za istragu i kazneni progon počinitelja teških kršenja ljudskih prava u Jemenu; poziva na primjenu globalnog režima sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava kako bi se nametnule ciljane sankcije, kao što su zabrane putovanja i zamrzavanje imovine, za dužnosnike svih sukobljenih strana koji su sudjelovali u teškim kršenjima ljudskih prava u Jemenu, uključujući Iran, Saudijsku Arabiju i Ujedinjene Arapske Emirate; poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije i države članice da podupru prikupljanje dokaza u cilju njihove upotrebe u budućim kaznenim progonima te da razmotre osnivanje neovisnog povjerenstva za nadzor tog postupka; smatra da bi žrtvama najtežih zločina i njihovim obiteljima trebalo pružiti potporu u pristupu pravosuđu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Vijeće za ljudska prava da se pobrine za to da stanje ljudskih prava u Jemenu i dalje bude na njegovu dnevnom redu na način da nastavi obnavljati mandat UN-ove skupine uglednih međunarodnih i regionalnih stručnjaka za Jemen i da osigura da ona raspolaže dostatnim sredstvima za učinkovito provođenje mandata, uključujući prikupljanje, čuvanje i analiziranje informacija povezanih s kršenjima prava i zločinima; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno ističe predanost borbi protiv nekažnjavanja ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i teških kršenja ljudskih prava u svijetu, uključujući u Jemenu; smatra da bi osobe odgovorne za takve zločine trebalo kazneno goniti i dovesti pred sud; poziva EU i njegove države članice da poduzmu odlučne mjere kako bi Vijeće sigurnosti UN-a pitanje situacije u Jemenu uputilo na Međunarodni kazneni sud, te kako bi se proširio popis osoba na koje se primjenjuju sankcije Vijeća sigurnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava, glavnom tajniku Vijeća za suradnju u Zaljevu, glavnom tajniku Lige arapskih država, vladi Jemena, vladi Kraljevine Saudijske Arabije, vladi Ujedinjenih Arapskih Emirata i vladi Islamske Republike Irana. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  SL C 11, 13.1.2020., str. 44.

(2)  SL C 356, 4.10.2018., str. 104.

(3)  SL C 35, 31.1.2018., str. 142.

(4)  SL C 265, 11.8.2017., str. 93.

(5)  SL C 66, 21.2.2018., str. 17.

(6)  SL C 303, 15.12.2009., str. 12.

(7)  SL L 335, 13.12.2008., str. 99.

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/135 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/135

---

P9_TA(2021)0054

Situacija u Mjanmaru

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o situaciji u Mjanmaru (2021/2540(RSP))

(2021/C 465/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Mjanmaru i o položaju Rohindža, posebno one od 22. studenoga 2012. (1), 20. travnja 2012. (2), 20. svibnja 2010. (3), 25. studenoga 2010. (4), 7. srpnja 2016. (5), 15. prosinca 2016. (6), 14. rujna 2017. (7), 14. lipnja 2018. (8), 13. rujna 2018. (9) i 19. rujna 2019. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Mjanmaru i o položaju Rohindža, posebno one od 22. studenoga 2012. (1), 20. travnja 2012. (2), 20. svibnja 2010. (3), 25. studenoga 2010. (4), 7. srpnja 2016. (5), 15. prosinca 2016. (6), 14. rujna 2017. (7), 14. lipnja 2018. (8), 13. rujna 2018. (9) i 19. rujna 2019. (10),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. veljače 2018. i 10. prosinca 2018. o Mjanmaru/Burmi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. veljače 2018. i 10. prosinca 2018. o Mjanmaru/Burmi,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 23. travnja 2020. o produljenju trenutačnih mjera ograničavanja protiv Mjanmara za dodatnih dvanaest mjeseci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća od 23. travnja 2020. o produljenju trenutačnih mjera ograničavanja protiv Mjanmara za dodatnih dvanaest mjeseci,

| — | uzimajući u obzir šesti dijalog o ljudskim pravima između Europske unije i Mjanmara održan 14. listopada 2020. u okviru videokonferencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šesti dijalog o ljudskim pravima između Europske unije i Mjanmara održan 14. listopada 2020. u okviru videokonferencije,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 1. veljače 2021. o Mjanmaru , |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 1. veljače 2021. o Mjanmaru ,

| — | uzimajući u obzir izjavu o Mjanmaru potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime Europske unije od 2. veljače 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o Mjanmaru potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime Europske unije od 2. veljače 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Vijeća sigurnosti UN-a o seksualnom nasilju povezanom sa sukobima koje je pripremio glavni tajnik UN-a i koje je objavljeno 23. ožujka 2018. (S/2018/250), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Vijeća sigurnosti UN-a o seksualnom nasilju povezanom sa sukobima koje je pripremio glavni tajnik UN-a i koje je objavljeno 23. ožujka 2018. (S/2018/250),

| — | uzimajući u obzir izvješća o Mjanmaru i o stanju ljudskih prava muslimanske zajednice Rohindža i drugih manjina koje je pripremilo Vijeće UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća o Mjanmaru i o stanju ljudskih prava muslimanske zajednice Rohindža i drugih manjina koje je pripremilo Vijeće UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir izvješće Neovisne međunarodne misije za utvrđivanje činjenica o Mjanmaru (UNIFFM) od 22. kolovoza 2019. o seksualnom i rodno uvjetovanom nasilju u Mjanmaru i različitom učinku etničkih sukoba na spolove (A/HRC/42/CRP.4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Neovisne međunarodne misije za utvrđivanje činjenica o Mjanmaru (UNIFFM) od 22. kolovoza 2019. o seksualnom i rodno uvjetovanom nasilju u Mjanmaru i različitom učinku etničkih sukoba na spolove (A/HRC/42/CRP.4),

| — | uzimajući u obzir izvješća posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Mjanmaru i Ureda visokog povjerenika za ljudska prava te izvješća nadzornog mehanizma ILO-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Mjanmaru i Ureda visokog povjerenika za ljudska prava te izvješća nadzornog mehanizma ILO-a,

| — | uzimajući u obzir odluku Međunarodnog suda od 23. siječnja 2020. o zahtjevu za određivanje privremenih mjera koji je podnijela Republika Gambija u predmetu koji se odnosi na primjenu Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida (Gambija protiv Mjanmara), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Međunarodnog suda od 23. siječnja 2020. o zahtjevu za određivanje privremenih mjera koji je podnijela Republika Gambija u predmetu koji se odnosi na primjenu Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida (Gambija protiv Mjanmara),

| — | uzimajući u obzir Ženevske konvencije iz 1949. i njihove dodatne protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevske konvencije iz 1949. i njihove dodatne protokole,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o statusu izbjeglica iz 1951. i njezin Protokol iz 1967.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprječavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprječavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir članak 25. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 25. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu diplomatskih misija u Mjanmaru od 29. siječnja 2021. o potpori demokratskoj tranziciji Mjanmara i naporima za promicanje mira, ljudskih prava i razvoja u zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu diplomatskih misija u Mjanmaru od 29. siječnja 2021. o potpori demokratskoj tranziciji Mjanmara i naporima za promicanje mira, ljudskih prava i razvoja u zemlji,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 1. veljače 2021. o Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 1. veljače 2021. o Mjanmaru,

| — | uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 od 3. veljače 2021. u kojoj osuđuju državni udar u Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 od 3. veljače 2021. u kojoj osuđuju državni udar u Mjanmaru,

| — | uzimajući u obzir izjavu za medije Vijeća sigurnosti UN-a od 5. veljače 2021. o Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu za medije Vijeća sigurnosti UN-a od 5. veljače 2021. o Mjanmaru,

| — | uzimajući u obzir izjavu za medije glavnog tajnika UN-a Antónija Guterresa od 4. veljače 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu za medije glavnog tajnika UN-a Antónija Guterresa od 4. veljače 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Udruženja država jugoistočne Azije (ASEAN) od 1. veljače 2021. o razvoju događaja u Republici Unije Mjanmara, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Udruženja država jugoistočne Azije (ASEAN) od 1. veljače 2021. o razvoju događaja u Republici Unije Mjanmara,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir izjave posebnog izvjestitelja UN-a za Mjanmar Toma Andrewsa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave posebnog izvjestitelja UN-a za Mjanmar Toma Andrewsa,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je 1. veljače 2021. vojska Mjanmara, poznata kao Tatmadaw, uz očito kršenje Ustava Mjanmara uhitila predsjednika Wina Myinta i državnu savjetnicu Aung San Suu Kyi, kao i vodeće članove vlade, preuzela vlast državnim udarom i proglasila jednogodišnje izvanredno stanje; |
| --- | --- |

A.

budući da je 1. veljače 2021. vojska Mjanmara, poznata kao Tatmadaw, uz očito kršenje Ustava Mjanmara uhitila predsjednika Wina Myinta i državnu savjetnicu Aung San Suu Kyi, kao i vodeće članove vlade, preuzela vlast državnim udarom i proglasila jednogodišnje izvanredno stanje;

| B. | budući da su kao odgovor na državni udar u raznim gradovima u Mjanmaru izbili prosvjedi; budući da je 7. veljače 2021. oko 100 000 ljudi mirno sudjelovalo u prosvjedima protiv državnog udara u Yangonu; budući da je od 1. veljače 2021. oko 164 političara, vladinih dužnosnika, predstavnika civilnog društva, redovnika i pisaca nezakonito uhićeno ili stavljeno u kućni pritvor; budući da je, kao odgovor na stalne prosvjede, 8. veljače vojska proglasila izvanredno stanje u najvećim gradovima u zemlji i nametnula noćni policijski sat i zabranila sva okupljanja više od pet osoba; |
| --- | --- |

B.

budući da su kao odgovor na državni udar u raznim gradovima u Mjanmaru izbili prosvjedi; budući da je 7. veljače 2021. oko 100 000 ljudi mirno sudjelovalo u prosvjedima protiv državnog udara u Yangonu; budući da je od 1. veljače 2021. oko 164 političara, vladinih dužnosnika, predstavnika civilnog društva, redovnika i pisaca nezakonito uhićeno ili stavljeno u kućni pritvor; budući da je, kao odgovor na stalne prosvjede, 8. veljače vojska proglasila izvanredno stanje u najvećim gradovima u zemlji i nametnula noćni policijski sat i zabranila sva okupljanja više od pet osoba;

| C. | budući da je Nacionalna liga za demokraciju (NLD) pobijedila na parlamentarnim izborima održanima 8. studenoga 2020. u Mjanmaru te osvojila 396 od 476 zastupničkih mjesta (nekih 83 % svih raspoloživih mjesta); budući da su to bili drugi sporni izbori nakon gotovo 50 godina vojne diktature, budući da je Stranka Unije za solidarnost i razvoj (USDP) koju podupire Tatmadaw osvojila samo 33 mjesta; budući da je stranka NLD dodatno povećala svoju parlamentarnu većinu u odnosu na izbore iz 2015., koji su bili prvi demokratski izbori u Mjanmaru od 1990. te na kojima je NLD osvojio 360 mjesta, a USDP 41 mjesto; budući da je vojska već odbila priznati izbore iz 1990. na kojima je NLD osvojio 392 od 492 mjesta; |
| --- | --- |

C.

budući da je Nacionalna liga za demokraciju (NLD) pobijedila na parlamentarnim izborima održanima 8. studenoga 2020. u Mjanmaru te osvojila 396 od 476 zastupničkih mjesta (nekih 83 % svih raspoloživih mjesta); budući da su to bili drugi sporni izbori nakon gotovo 50 godina vojne diktature, budući da je Stranka Unije za solidarnost i razvoj (USDP) koju podupire Tatmadaw osvojila samo 33 mjesta; budući da je stranka NLD dodatno povećala svoju parlamentarnu većinu u odnosu na izbore iz 2015., koji su bili prvi demokratski izbori u Mjanmaru od 1990. te na kojima je NLD osvojio 360 mjesta, a USDP 41 mjesto; budući da je vojska već odbila priznati izbore iz 1990. na kojima je NLD osvojio 392 od 492 mjesta;

| D. | budući da je odaziv birača na svim demokratskim izborima dosljedno iznosio oko 70 %, što pokazuje da stanovnici Mjanmara podupiru demokraciju; |
| --- | --- |

D.

budući da je odaziv birača na svim demokratskim izborima dosljedno iznosio oko 70 %, što pokazuje da stanovnici Mjanmara podupiru demokraciju;

| E. | budući da se novi parlament trebao prvi put sastati na dan državnog udara; budući da je državnim udarom udar zapravo ignorirana demokratski izražena volja naroda Mjanmara te da se njime očitovala namjera Tatmadawa da ponovno preuzme potpunu vlast nad Mjanmarom, baš kao i tijekom vojne vladavine koja je službeno završila 2012., no koja u stvarnosti nikada nije završila; budući da je Tatmadaw izjavio da će se novi izbori održati nakon proglašenog jednogodišnjeg izvanrednog stanja, što znači da tijekom tog razdoblja parlamentarna zastupljenost neće postojati; |
| --- | --- |

E.

budući da se novi parlament trebao prvi put sastati na dan državnog udara; budući da je državnim udarom udar zapravo ignorirana demokratski izražena volja naroda Mjanmara te da se njime očitovala namjera Tatmadawa da ponovno preuzme potpunu vlast nad Mjanmarom, baš kao i tijekom vojne vladavine koja je službeno završila 2012., no koja u stvarnosti nikada nije završila; budući da je Tatmadaw izjavio da će se novi izbori održati nakon proglašenog jednogodišnjeg izvanrednog stanja, što znači da tijekom tog razdoblja parlamentarna zastupljenost neće postojati;

| F. | budući da je, unatoč državnom udaru, 70 izabranih parlamentarnih zastupnika 4. veljače 2021. položilo parlamentarnu prisegu i obvezalo se da će nastaviti izvršavati funkciju parlamenta i obnašati svoj mandat kao predstavnika naroda; |
| --- | --- |

F.

budući da je, unatoč državnom udaru, 70 izabranih parlamentarnih zastupnika 4. veljače 2021. položilo parlamentarnu prisegu i obvezalo se da će nastaviti izvršavati funkciju parlamenta i obnašati svoj mandat kao predstavnika naroda;

| G. | budući da je Tatmadaw, očito svjestan niske razine potpore koju je imao među stanovništvom, odbio prihvatiti izborne rezultate i navodno iznio tvrdnje o široko rasprostranjenoj prijevari glasača bez iznošenja dokaza; budući da izborno povjerenstvo Mjanmara i promatrači izbora nisu potvrdili navode Tatmadawa; budući da Tatmadaw i njegova produžena politička ruka, USDP, posljednjih tjedana iznose sve više optužbi u vezi izbornih nepravilnosti i pozivaju izborno povjerenstvo Mjanmara da intervenira; budući da pripadnici vojske organiziraju prosvjede u znak podrške vojsci; budući da se procjenjuje da 1,5 milijuna glasača iz etničkih manjina u područjima zahvaćenima sukobima, većinom Rohindža, nije moglo sudjelovati na izborima; budući da sukladno mjanmarskom Zakonu o državljanstvu Rohindže „nisu državljani” ili su „strani državljani s boravištem” čime im se uskraćuje državljanstvo; |
| --- | --- |

G.

budući da je Tatmadaw, očito svjestan niske razine potpore koju je imao među stanovništvom, odbio prihvatiti izborne rezultate i navodno iznio tvrdnje o široko rasprostranjenoj prijevari glasača bez iznošenja dokaza; budući da izborno povjerenstvo Mjanmara i promatrači izbora nisu potvrdili navode Tatmadawa; budući da Tatmadaw i njegova produžena politička ruka, USDP, posljednjih tjedana iznose sve više optužbi u vezi izbornih nepravilnosti i pozivaju izborno povjerenstvo Mjanmara da intervenira; budući da pripadnici vojske organiziraju prosvjede u znak podrške vojsci; budući da se procjenjuje da 1,5 milijuna glasača iz etničkih manjina u područjima zahvaćenima sukobima, većinom Rohindža, nije moglo sudjelovati na izborima; budući da sukladno mjanmarskom Zakonu o državljanstvu Rohindže „nisu državljani” ili su „strani državljani s boravištem” čime im se uskraćuje državljanstvo;

| H. | budući da spomenuti državni udar predstavlja jasno kršenje Ustava Mjanmara iz 2008.; budući da je Ustavom Mjanmara predviđeno da samo predsjednik ima ovlasti okončati građansku vladavinu; budući da je stoga državni udar koji je vojska izvršila 1. veljače 2021. neustavan jer je predsjednik Win Myint nezakonito uhićen; |
| --- | --- |

H.

budući da spomenuti državni udar predstavlja jasno kršenje Ustava Mjanmara iz 2008.; budući da je Ustavom Mjanmara predviđeno da samo predsjednik ima ovlasti okončati građansku vladavinu; budući da je stoga državni udar koji je vojska izvršila 1. veljače 2021. neustavan jer je predsjednik Win Myint nezakonito uhićen;

| I. | budući da je Tatmadaw postavio generala Myinta Swea kao privremenog predsjednika; budući da će glavni zapovjednik vojske, general Min Aung Hlaing, koji je zbog svojeg sudjelovanja u progonu muslimanske manjine uvršten na međunarodne popise osoba protiv kojih su izrečene sankcije, vjerojatno ostati glavni donositelj odluka; |
| --- | --- |

I.

budući da je Tatmadaw postavio generala Myinta Swea kao privremenog predsjednika; budući da će glavni zapovjednik vojske, general Min Aung Hlaing, koji je zbog svojeg sudjelovanja u progonu muslimanske manjine uvršten na međunarodne popise osoba protiv kojih su izrečene sankcije, vjerojatno ostati glavni donositelj odluka;

| J. | budući da je nakon državnog udara Tatmadaw u velikoj mjeri ograničio prostor za djelovanje civilnog društva i nametnuo ozbiljna ograničenja medijima, uključujući potpunu blokadu interneta i platformi društvenih medija; budući da međunarodni promatrači optužuju Tatmadaw za korištenje lažnih vijesti kako bi manipulirao javnim mišljenjem u pogledu državnog udara; budući da su na nacionalnoj razini uvedena ograničenja na društvenim mrežama i da televizija emitira isključivo vojni televizijski kanal Myawaddy; |
| --- | --- |

J.

budući da je nakon državnog udara Tatmadaw u velikoj mjeri ograničio prostor za djelovanje civilnog društva i nametnuo ozbiljna ograničenja medijima, uključujući potpunu blokadu interneta i platformi društvenih medija; budući da međunarodni promatrači optužuju Tatmadaw za korištenje lažnih vijesti kako bi manipulirao javnim mišljenjem u pogledu državnog udara; budući da su na nacionalnoj razini uvedena ograničenja na društvenim mrežama i da televizija emitira isključivo vojni televizijski kanal Myawaddy;

| K. | budući da vojska provodi praksu marginalizacije političkih suparnika i kritičara podižući protiv njih optužnice za nerazumljiva kaznena djela; budući da je Aung San Suu Kyi uhićena i kasnije optužena za nezakonit uvoz najmanje deset voki-tokija; budući da je svrgnuti predsjednik Win Myint 1. veljače 2021. pritvoren zbog kršenja hitnih propisa o koronavirusu te da je optužen da je tijekom prošlogodišnje izborne kampanje pozdravio svoje pristaše koji su sjedili u prepunom automobilu; budući da i Aung San Suu Kyi i Winu Myintu u slučaju da ih se proglasi krivima, prijeti kazna zatvora u trajanju do tri godine; budući da bi im se presudom za kazneno djelo mogao onemogućiti povratak na javnu dužnost; |
| --- | --- |

K.

budući da vojska provodi praksu marginalizacije političkih suparnika i kritičara podižući protiv njih optužnice za nerazumljiva kaznena djela; budući da je Aung San Suu Kyi uhićena i kasnije optužena za nezakonit uvoz najmanje deset voki-tokija; budući da je svrgnuti predsjednik Win Myint 1. veljače 2021. pritvoren zbog kršenja hitnih propisa o koronavirusu te da je optužen da je tijekom prošlogodišnje izborne kampanje pozdravio svoje pristaše koji su sjedili u prepunom automobilu; budući da i Aung San Suu Kyi i Winu Myintu u slučaju da ih se proglasi krivima, prijeti kazna zatvora u trajanju do tri godine; budući da bi im se presudom za kazneno djelo mogao onemogućiti povratak na javnu dužnost;

| L. | budući da se oko 100 skupina pridružilo pokretu građanskog neposluha, koji je pozvao na štrajk u, među ostalim, zdravstvenom sektoru; |
| --- | --- |

L.

budući da se oko 100 skupina pridružilo pokretu građanskog neposluha, koji je pozvao na štrajk u, među ostalim, zdravstvenom sektoru;

| M. | budući da je Mjanmar kroz svoju povijest dugo vodio borbu za demokraciju i bio pod vojnom opresijom; budući da je od 1948. kad je zemlja stekla nezavisnost od Velike Britanije, a posebno tijekom dugog razdoblja od 1962. do 2015. vojska čvrsto držala vlast ograničavajući demokratski napredak, uključujući organizacije civilnog društva i ljudska prava, te zatvarajući aktiviste oporbe, uključujući dobitnicu Nobelove nagrade za mir 1991. Aung San Suu Kyi, koja je bila u kućnom pritvoru tijekom većeg dijela razdoblja od 1989. do 2010.; |
| --- | --- |

M.

budući da je Mjanmar kroz svoju povijest dugo vodio borbu za demokraciju i bio pod vojnom opresijom; budući da je od 1948. kad je zemlja stekla nezavisnost od Velike Britanije, a posebno tijekom dugog razdoblja od 1962. do 2015. vojska čvrsto držala vlast ograničavajući demokratski napredak, uključujući organizacije civilnog društva i ljudska prava, te zatvarajući aktiviste oporbe, uključujući dobitnicu Nobelove nagrade za mir 1991. Aung San Suu Kyi, koja je bila u kućnom pritvoru tijekom većeg dijela razdoblja od 1989. do 2010.;

| N. | budući da je sadašnji Ustav stupio na snagu 2008. i da su prije izbora organizacije za ljudska prava izrazile zabrinutost zbog toga što se njime 25 % zastupničkih mjesta u parlamentu jamči Tatmadawu i time vojnoj vlasti zapravo daje pravo veta na sve daljnje ustavne promjene za koje bi trebalo biti potrebno 75 % glasova; budući da se Ustavom osigurava da Tatmadaw zadrži potpunu kontrolu nad sigurnosnim snagama, policijom i ministarstvima unutarnjih poslova, obrane i graničnih pitanja; |
| --- | --- |

N.

budući da je sadašnji Ustav stupio na snagu 2008. i da su prije izbora organizacije za ljudska prava izrazile zabrinutost zbog toga što se njime 25 % zastupničkih mjesta u parlamentu jamči Tatmadawu i time vojnoj vlasti zapravo daje pravo veta na sve daljnje ustavne promjene za koje bi trebalo biti potrebno 75 % glasova; budući da se Ustavom osigurava da Tatmadaw zadrži potpunu kontrolu nad sigurnosnim snagama, policijom i ministarstvima unutarnjih poslova, obrane i graničnih pitanja;

| O. | budući da se nakon niza prosvjeda i unutarnjih borbi zemlja počela postupno demokratski otvarati početkom 2010.-ih, što je dovelo do povećanja građanskih sloboda, uključujući spor demokratski napredak, koji se očitovao kroz opće izbore 2015. kao i niz dopunskih izbora, na kojima je velikom većinom pobijedila oporbena stranka NLD; |
| --- | --- |

O.

budući da se nakon niza prosvjeda i unutarnjih borbi zemlja počela postupno demokratski otvarati početkom 2010.-ih, što je dovelo do povećanja građanskih sloboda, uključujući spor demokratski napredak, koji se očitovao kroz opće izbore 2015. kao i niz dopunskih izbora, na kojima je velikom većinom pobijedila oporbena stranka NLD;

| P. | budući da je Mjanmar, s obzirom na osjetljivu ukupnu situaciju te unatoč tomu što od 2015. ima poludemokratsku i civilnu vladu, i dalje u nestabilnom i napetom položaju jer su prodemokratske snage i Tatmadaw, usprkos uglavnom zajedničkim stajalištima o određenim projektima gospodarskog razvoja i gospodarskim reformama, imali bitno različite vizije o budućem putu te zemlje; |
| --- | --- |

P.

budući da je Mjanmar, s obzirom na osjetljivu ukupnu situaciju te unatoč tomu što od 2015. ima poludemokratsku i civilnu vladu, i dalje u nestabilnom i napetom položaju jer su prodemokratske snage i Tatmadaw, usprkos uglavnom zajedničkim stajalištima o određenim projektima gospodarskog razvoja i gospodarskim reformama, imali bitno različite vizije o budućem putu te zemlje;

| Q. | budući da je demokratsko otvaranje u Mjanmaru, koje se bilježi od 2010., uvelike potaknuto potrebom za gospodarskim razvojem te zemlje, s obzirom na to da joj su nametnute stroge međunarodne sankcije kao posljedica njezine vojne vladavine i poražavajućeg stanja u pogledu ljudskih prava; budući da su zbog opreznih demokratskih reformi određene međunarodne sankcije polako ukinute, što je omogućilo gospodarski razvoj i donijelo korist velikim dijelovima mjanmarskog stanovništva; naglašava da se državnim udarom vraća u stanje prije demokratizacije i narušavaju uvjeti za davanje povlastica u okviru programa „Sve osim oružja” i ukidanje sankcija; |
| --- | --- |

Q.

budući da je demokratsko otvaranje u Mjanmaru, koje se bilježi od 2010., uvelike potaknuto potrebom za gospodarskim razvojem te zemlje, s obzirom na to da joj su nametnute stroge međunarodne sankcije kao posljedica njezine vojne vladavine i poražavajućeg stanja u pogledu ljudskih prava; budući da su zbog opreznih demokratskih reformi određene međunarodne sankcije polako ukinute, što je omogućilo gospodarski razvoj i donijelo korist velikim dijelovima mjanmarskog stanovništva; naglašava da se državnim udarom vraća u stanje prije demokratizacije i narušavaju uvjeti za davanje povlastica u okviru programa „Sve osim oružja” i ukidanje sankcija;

| R. | budući da su se kršenja ljudskih prava, osobito prava muslimanske manjine u Mjanmaru i naročito prava Rohindža koje vlada Mjanmara nije priznala kao etničku skupinu u svojoj zemlji, nastavila i nakon demokratskog otvaranja te su tragično kulminirala strahotama počinjenima 2017., koje je UN okarakterizirao kao etničko čišćenje te koje su dovele do masovnog egzodusa izbjeglica prema susjednom Bangladešu; budući da su pripadnici manjine Rohindža, unatoč brojnim pozivima međunarodne zajednice, i dalje žrtve progona u Mjanmaru; |
| --- | --- |

R.

budući da su se kršenja ljudskih prava, osobito prava muslimanske manjine u Mjanmaru i naročito prava Rohindža koje vlada Mjanmara nije priznala kao etničku skupinu u svojoj zemlji, nastavila i nakon demokratskog otvaranja te su tragično kulminirala strahotama počinjenima 2017., koje je UN okarakterizirao kao etničko čišćenje te koje su dovele do masovnog egzodusa izbjeglica prema susjednom Bangladešu; budući da su pripadnici manjine Rohindža, unatoč brojnim pozivima međunarodne zajednice, i dalje žrtve progona u Mjanmaru;

| S. | budući da je vlada Mjanmara u velikoj mjeri zanemarila međunarodne pozive na zaustavljanje etničkog čišćenja usmjerenog protiv Rohindža i poboljšanje njihova stanja; budući da je kao posljedica toga Parlament u rujnu 2019. naposljetku izuzeo Aung San Suu Kyi, tadašnju državnu savjetnicu i ministricu vanjskih poslova Mjanmara, iz svoje zajednice dobitnika Nagrade Saharov za ljudska prava jer nije djelovala protiv tih detaljno dokumentiranih slučajeva kršenja ljudskih prava; budući da su od tada protiv vojske i vladajućeg generala Mina Aunga Hlainga te drugih osoba izrečene međunarodne sankcije zbog kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

S.

budući da je vlada Mjanmara u velikoj mjeri zanemarila međunarodne pozive na zaustavljanje etničkog čišćenja usmjerenog protiv Rohindža i poboljšanje njihova stanja; budući da je kao posljedica toga Parlament u rujnu 2019. naposljetku izuzeo Aung San Suu Kyi, tadašnju državnu savjetnicu i ministricu vanjskih poslova Mjanmara, iz svoje zajednice dobitnika Nagrade Saharov za ljudska prava jer nije djelovala protiv tih detaljno dokumentiranih slučajeva kršenja ljudskih prava; budući da su od tada protiv vojske i vladajućeg generala Mina Aunga Hlainga te drugih osoba izrečene međunarodne sankcije zbog kršenja ljudskih prava;

| T. | budući da u Mjanmaru postoji 135 različitih etničkih skupina, među kojima su i narod Rohindža, Karen, Rakhine, Shan i Chin; budući da su unutarnji sukobi tijekom proteklih desetljeća doveli do tragičnog gubitka tisuća života; budući da je zbog nedavnih sukoba u saveznoj državi Kayin od prosinca 2020. raseljeno 4 000 osoba; budući da je posljednjih godina vojska navodno počinila teška kršenja ljudskih prava i zlodjela, uključujući silovanja i ratne zločine, zbog čega je Međunarodni kazneni sud pokrenuo istragu s posebnim naglaskom na položaju manjine Rohindža; budući da je Međunarodna misija za utvrđivanje činjenica o Mjanmaru pozvala na istragu i kazneni progon generala Mina Aunga Hlainga zbog genocida na sjeveru savezne države Rakhine, kao i zbog zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina u saveznim državama Rakhine, Kachin i Shan; |
| --- | --- |

T.

budući da u Mjanmaru postoji 135 različitih etničkih skupina, među kojima su i narod Rohindža, Karen, Rakhine, Shan i Chin; budući da su unutarnji sukobi tijekom proteklih desetljeća doveli do tragičnog gubitka tisuća života; budući da je zbog nedavnih sukoba u saveznoj državi Kayin od prosinca 2020. raseljeno 4 000 osoba; budući da je posljednjih godina vojska navodno počinila teška kršenja ljudskih prava i zlodjela, uključujući silovanja i ratne zločine, zbog čega je Međunarodni kazneni sud pokrenuo istragu s posebnim naglaskom na položaju manjine Rohindža; budući da je Međunarodna misija za utvrđivanje činjenica o Mjanmaru pozvala na istragu i kazneni progon generala Mina Aunga Hlainga zbog genocida na sjeveru savezne države Rakhine, kao i zbog zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina u saveznim državama Rakhine, Kachin i Shan;

| U. | budući da je Međunarodni sud (ICJ) odlukom od 23. siječnja 2020. odredio privremene mjere u predmetu koji je Gambija pokrenula protiv Mjanmara u vezi s Konvencijom o genocidu i narodom Rohindža; budući da je mjanmarska vlada, čiju je obranu pred Međunarodnim sudom vodila Aung San Suu Kyi, nazvala optužbe o genocidu zavaravajućom i nepotpunom činjeničnom slikom stanja; budući da je mjanmarska vlada s nekoliko predsjedničkih ukaza poduzela ograničen broj koraka u borbi protiv kršenja ljudskih prava; budući da vlada još nije izmijenila ili stavila izvan snage ključne zakone kojima se olakšava diskriminacija Rohindža, uključujući Zakon o državljanstvu iz 1982.; |
| --- | --- |

U.

budući da je Međunarodni sud (ICJ) odlukom od 23. siječnja 2020. odredio privremene mjere u predmetu koji je Gambija pokrenula protiv Mjanmara u vezi s Konvencijom o genocidu i narodom Rohindža; budući da je mjanmarska vlada, čiju je obranu pred Međunarodnim sudom vodila Aung San Suu Kyi, nazvala optužbe o genocidu zavaravajućom i nepotpunom činjeničnom slikom stanja; budući da je mjanmarska vlada s nekoliko predsjedničkih ukaza poduzela ograničen broj koraka u borbi protiv kršenja ljudskih prava; budući da vlada još nije izmijenila ili stavila izvan snage ključne zakone kojima se olakšava diskriminacija Rohindža, uključujući Zakon o državljanstvu iz 1982.;

| V. | budući da EU dosljedno poziva na privođenje pravdi počinitelja takvih kaznenih djela te je podržao rezolucije donesene 27. rujna 2018. u Vijeću UN-a za ljudska prava i 16. studenoga 2018. u Trećem odboru Opće skupštine UN-a; budući da su najviši vojni činovnici koji su koordinirali napade na Rohindže i dalje na svojim položajima te su sudjelovali u vojnom udaru; budući da je Parlament u više navrata osudio kršenja ljudskih prava te sustavne i raširene napade na Rohindže; |
| --- | --- |

V.

budući da EU dosljedno poziva na privođenje pravdi počinitelja takvih kaznenih djela te je podržao rezolucije donesene 27. rujna 2018. u Vijeću UN-a za ljudska prava i 16. studenoga 2018. u Trećem odboru Opće skupštine UN-a; budući da su najviši vojni činovnici koji su koordinirali napade na Rohindže i dalje na svojim položajima te su sudjelovali u vojnom udaru; budući da je Parlament u više navrata osudio kršenja ljudskih prava te sustavne i raširene napade na Rohindže;

| W. | budući da Europska unija od 2013. politički i financijski podupire proces demokratske tranzicije u Mjanmaru te da je uložila goleme napore u promicanje mira, ljudskih prava i razvoja u toj zemlji; budući da je EU u listopadu 2015. kao međunarodni svjedok potpisao Sporazum o prekidu vatre na nacionalnoj razini, što odražava njegovu ključnu ulogu u podupiranju mirovnog procesa; budući da je u razdoblju od 2014. do 2020. EU izdvojio 688 milijuna EUR za razvojnu potporu Mjanmaru; budući da Mjanmar ostvaruje korist od trgovinskih povlastica u okviru programa „Sve osim oružja”, kojim se omogućuje bescarinski pristup jedinstvenom tržištu EU-a bez kvota; ističe da je već 2018. pokrenut proces pojačane suradnje Europskog nadzornog tijela za bankarstva kojim se usredotočuje na poštovanje konvencija o ljudskim pravima i pravima radnika; |
| --- | --- |

W.

budući da Europska unija od 2013. politički i financijski podupire proces demokratske tranzicije u Mjanmaru te da je uložila goleme napore u promicanje mira, ljudskih prava i razvoja u toj zemlji; budući da je EU u listopadu 2015. kao međunarodni svjedok potpisao Sporazum o prekidu vatre na nacionalnoj razini, što odražava njegovu ključnu ulogu u podupiranju mirovnog procesa; budući da je u razdoblju od 2014. do 2020. EU izdvojio 688 milijuna EUR za razvojnu potporu Mjanmaru; budući da Mjanmar ostvaruje korist od trgovinskih povlastica u okviru programa „Sve osim oružja”, kojim se omogućuje bescarinski pristup jedinstvenom tržištu EU-a bez kvota; ističe da je već 2018. pokrenut proces pojačane suradnje Europskog nadzornog tijela za bankarstva kojim se usredotočuje na poštovanje konvencija o ljudskim pravima i pravima radnika;

| X. | budući da je 23. travnja 2020. Vijeće produljilo mjere ograničavanja protiv Mjanmara za jednu godinu, do 30. travnja 2021., uključujući zamrzavanje imovine i zabrane putovanja, koje se primjenjuju na 14 viših vojnih dužnosnika, službenika graničnog nadzora i policijskih službenika u Mjanmaru odgovornih za kršenja ljudskih prava pripadnika zajednice Rohindža, seljaka pripadnika etničkih manjina i civila u saveznim državama Rakhine, Kachin i Shan; budući da nisu uvedene nikakve restriktivne mjere protiv generala Mina Aunga Hlainga ili zamjenika glavnog zapovjednika Soea Wina; |
| --- | --- |

X.

budući da je 23. travnja 2020. Vijeće produljilo mjere ograničavanja protiv Mjanmara za jednu godinu, do 30. travnja 2021., uključujući zamrzavanje imovine i zabrane putovanja, koje se primjenjuju na 14 viših vojnih dužnosnika, službenika graničnog nadzora i policijskih službenika u Mjanmaru odgovornih za kršenja ljudskih prava pripadnika zajednice Rohindža, seljaka pripadnika etničkih manjina i civila u saveznim državama Rakhine, Kachin i Shan; budući da nisu uvedene nikakve restriktivne mjere protiv generala Mina Aunga Hlainga ili zamjenika glavnog zapovjednika Soea Wina;

| Y. | budući da prema procjenama otprilike 600 000 Rohindža i dalje živi u državi Rakhine te su žrtve stalnih diskriminirajućih politika i praksi, sustavnih kršenja temeljnih prava, proizvoljnih uhićenja, pritvora u prenapučenim kampovima, nedostatka slobode kretanja i vrlo ograničenog pristupa obrazovanju i zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

Y.

budući da prema procjenama otprilike 600 000 Rohindža i dalje živi u državi Rakhine te su žrtve stalnih diskriminirajućih politika i praksi, sustavnih kršenja temeljnih prava, proizvoljnih uhićenja, pritvora u prenapučenim kampovima, nedostatka slobode kretanja i vrlo ograničenog pristupa obrazovanju i zdravstvenoj skrbi;

| Z. | budući da je Međunarodni monetarni fond (MMF) tjedan prije državnog udara Mjanmaru doznačio 350 milijuna USD za hitno financiranje borbe protiv koronavirusa; |
| --- | --- |

Z.

budući da je Međunarodni monetarni fond (MMF) tjedan prije državnog udara Mjanmaru doznačio 350 milijuna USD za hitno financiranje borbe protiv koronavirusa;

| AA. | budući da se Tatmadaw i njegovi generali suočavaju s brojnim optužbama za korupciju i da su znatno umreženi s gospodarstvom Mjanmara jer posjeduju moćne konglomerate, nadziru trgovinu t dragocjenim žadom i drvom u toj zemlji, upravljaju infrastrukturom poput lukama i branama te su na čelu banaka, osiguravajućih društava, bolnica, sportskih centara i medija; budući da se državnim udarom ugrožavaju daljnja međunarodna ulaganja, turizam i financije; |
| --- | --- |

AA.

budući da se Tatmadaw i njegovi generali suočavaju s brojnim optužbama za korupciju i da su znatno umreženi s gospodarstvom Mjanmara jer posjeduju moćne konglomerate, nadziru trgovinu t dragocjenim žadom i drvom u toj zemlji, upravljaju infrastrukturom poput lukama i branama te su na čelu banaka, osiguravajućih društava, bolnica, sportskih centara i medija; budući da se državnim udarom ugrožavaju daljnja međunarodna ulaganja, turizam i financije;

| AB. | budući da je državni udar naišao na osudu, kritiku i zabrinutost velikog broja međunarodnih dionika kao što su Sjedinjene Američke Države, Ujedinjena Kraljevina, Japan, Indija, Australija, Kanada; budući da je predsjednik ASEAN-a dao izjavu kojom potiče „dijalog, pomirenje i povratak u normalu”; budući da su 5. veljače 2021. indonezijski predsjednik Joko Widodo i malezijski premijer Muhyiddin Yassin pozvali na poseban sastanak ASEAN-a o tom pitanju; |
| --- | --- |

AB.

budući da je državni udar naišao na osudu, kritiku i zabrinutost velikog broja međunarodnih dionika kao što su Sjedinjene Američke Države, Ujedinjena Kraljevina, Japan, Indija, Australija, Kanada; budući da je predsjednik ASEAN-a dao izjavu kojom potiče „dijalog, pomirenje i povratak u normalu”; budući da su 5. veljače 2021. indonezijski predsjednik Joko Widodo i malezijski premijer Muhyiddin Yassin pozvali na poseban sastanak ASEAN-a o tom pitanju;

| AC. | budući da je glavni tajnik UN-a António Guterres državni udar okarakterizirao kao „potpuno neprihvatljiv”; budući da je Vijeće sigurnosti UN-a izdalo izjavu za medije u kojoj se izražava „dubinska zabrinutost” zbog vojnog preuzimanja vlasti u Mjanmaru te se poziva da se odmah puste na slobodu političarka koja je izabrana za vođu te zemlje Aung San Suu Kyi i predsjednik Win Myint; budući da su Kina i Rusija spriječile Vijeće sigurnosti UN-a da usvoji oštriji tekst; budući da je 7. veljače 2021. posebni izvjestitelj UN-a za Mjanmar Tom Andrews objavio izjavu u kojoj, među ostalim dionicima, poziva i Vijeće UN-a za ljudska prava, da odmah sazove posebnu sjednicu; |
| --- | --- |

AC.

budući da je glavni tajnik UN-a António Guterres državni udar okarakterizirao kao „potpuno neprihvatljiv”; budući da je Vijeće sigurnosti UN-a izdalo izjavu za medije u kojoj se izražava „dubinska zabrinutost” zbog vojnog preuzimanja vlasti u Mjanmaru te se poziva da se odmah puste na slobodu političarka koja je izabrana za vođu te zemlje Aung San Suu Kyi i predsjednik Win Myint; budući da su Kina i Rusija spriječile Vijeće sigurnosti UN-a da usvoji oštriji tekst; budući da je 7. veljače 2021. posebni izvjestitelj UN-a za Mjanmar Tom Andrews objavio izjavu u kojoj, među ostalim dionicima, poziva i Vijeće UN-a za ljudska prava, da odmah sazove posebnu sjednicu;

| AD. | budući da je predsudsko vijeće III. Međunarodnog kaznenog suda 14. studenoga 2019. odlučilo odobriti istragu zločina deportacije naroda Rohindža iz Mjanmara u Bangladeš; budući da su prema posljednjem izvješću UNIFFM-a od 16. rujna 2019. postupci vlade Mjanmara i dalje dio široko rasprostranjenog i sustavnog napada protiv preostalih Rohindža u državi Rakhine koji se može smatrati progonom i drugim zločinima protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

AD.

budući da je predsudsko vijeće III. Međunarodnog kaznenog suda 14. studenoga 2019. odlučilo odobriti istragu zločina deportacije naroda Rohindža iz Mjanmara u Bangladeš; budući da su prema posljednjem izvješću UNIFFM-a od 16. rujna 2019. postupci vlade Mjanmara i dalje dio široko rasprostranjenog i sustavnog napada protiv preostalih Rohindža u državi Rakhine koji se može smatrati progonom i drugim zločinima protiv čovječnosti;

| 1. | izražava suosjećanje i potporu narodu Mjanmara u njegovoj mirnoj i legitimnoj borbi za demokraciju, slobodu i ljudska prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | oštro osuđuje vojno preuzimanje vlasti 1. veljače 2021. u Mjanmaru koje je državni udar u režiji Tatmadawa i pod vodstvom generala Mina Aunga Hlainga i poziva Tatmadaw da u potpunosti poštuje ishod demokratskih izbora iz studenoga 2020. te da, kako se ne bi ugrozio sav demokratski napredak postignut proteklih godina, odmah ponovno uspostavi civilnu vladu, okonča izvanredno stanje i svim izabranim zastupnicima omogući da preuzmu svoje mandate kako bi ponovno uspostavili ustavni poredak i demokratske norme; apelira na EU i njegove države članice i međunarodnu zajednicu da ne priznaju vojno vodstvo Mjanmara, uključujući generala Mina Aunga Hlainga, generala Soea Wina i vršitelja dužnosti predsjednika Myinta Swea, te da djeluju u skladu s time; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu predsjednika Wina Myinta, državne savjetnice Aung San Suu Kyi i svih ostalih osoba koje su nezakonito uhićene pod izlikom lažnih izbora ili lažnih izbornih rezultata ili pak drugih apsurdnih optužbi koje nemaju nikakvo uporište; podsjeća Tatmadaw da se tim optužbama dodatno smanjuje njegova domaća i međunarodna vjerodostojnost; naglašava da vojska Mjanmara mora objasniti na temelju koje su pravne osnove uhićenici pritvoreni te da mora zajamčiti da se njihova prava u potpunosti poštuju, uključujući zaštitu od lošeg postupanja, kao i to da im je omogućen pristup odvjetnicima po vlastitom izboru i svojim obiteljima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | osuđuje pritisak koji Tatmadaw vrši nad neovisnim aktivistima, medijima i organizacijama civilnog društva nakon državnog udara; poziva na trenutačno oslobađanje svih aktivista civilnog društva, monaha i novinara uhićenih isključivo zbog izražavanja neslaganja te ustraje na tome da se ne krši njihovo pravo na miran prosvjed protiv tog nezakonitog državnog te na tome da civili ni u kojem obliku ne smiju biti izloženi odmazdi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja organizaciju drugih općih demokratskih izbora u Mjanmaru održanih 8. studenoga 2020. i poziva sve uključene strane da strogo poštuju volju mjanmarskog naroda; potiče sve strane da nastave demokratsku tranziciju Mjanmara; ustraje u tome da se oba doma Skupštine Unije moraju odmah sazvati kako bi se omogućilo njihovo konstituiranje i imenovanje najvišeg vodstva zemlje, uključujući predsjednika, potpredsjednike i novu civilnu vladu, na potpuno transparentan i demokratski način; podsjeća na ponudu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika u kojoj je izjavio da je Europska unija spremna podržati dijalog sa svim ključnim dionicima koji žele riješiti situaciju u dobroj vjeri i vratiti ustavni poredak u Mjanmaru |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Tatmadaw da poštuje rezultat općih izbora od 8. studenoga 2020., da odmah okonča izvanredno stanje i preda vlast izabranim civilnim tijelima; podsjeća da se svi navodi o izbornim nepravilnostima moraju potkrijepiti dokazima i istražiti odgovarajućim demokratskim kanalima, uz potpuno poštovanje odluke legitimnih tijela vlasti; smatra da je aktualno izborno povjerenstvo Unije koje je 3. veljače 2021. imenovao Tatmadaw, nelegitimno i da nije u stanju potvrditi bilo kakve prošle i buduće rezultate izbora; ustraje u tome da se prethodno izborno povjerenstvo Unije mora bez odgode ponovo postaviti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na vojsku i legitimno izabranu vladu Mjanmara na čelu s predsjednikom Winom Myintom da pokrenu slobodan i pošten postupak razrade i provedbe novog ustava zajedno s narodom Mjanmara, kako bi se ostvarila istinska demokracija i država koja radi na dobrobiti i blagostanju svih ljudi u Mjanmaru, koji konkretno jamči priznanje i zastupljenost svih etničkih skupina u Mjanmaru, uključujući Rohindže, te sigurnost, slobodu, sklad i mir za sve; |
| --- | --- |

7.

| 8. | oštro kritizira ograničavanje građanskih i ljudskih prava, kao i ograničenja slobode izražavanja i okupljanja, te u tom svjetlu također oštro osuđuje ograničavanje slobode medija blokiranjem interneta te ograničavanjem i blokiranjem platformi društvenih medija kao što su Facebook i Twitter; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da blokade u području telekomunikacija, uz aktualnu pandemiju bolesti COVID-19, predstavljaju dodatnu prijetnju za stanovništvo, na isti način kao i aktualni unutarnji sukob u kojem sudjeluju oružane skupine i koji ugrožava civile u nekim dijelovima zemlje; stoga naglašava da se telefonske i internetske usluge moraju odmah nastaviti pružati; |
| --- | --- |

9.

| 10. | skreće pozornost na izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije u kojoj stoji da Europska unija očekuje da se u svakom trenutku jamči sigurnost građana Mjanmara i njegovih država članica te da će EU razmotriti sve mogućnosti koje su mu na raspolaganju kako bi se osiguralo da prevlada demokracija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja narod Mjanmara, koji je proživio desetljeća vojne vladavine i koji, unatoč tome što uživa tek ograničene demokratske slobode, nastavlja svoju borbu za demokratski Mjanmar te pozdravlja impresivni odaziv od otprilike 70 % birača na izborima 2020., što je jasan pokazatelj želje njegovih građana da sudjeluju u demokratskom upravljanju svojom zemljom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja svoju čvrstu potporu zagovornicima civilnog društva i demokracije u Mjanmaru te poziva EU i njegove institucije da nastave s naporima usmjerenima na napredak civilnog društva, unatoč trenutačnim i mogućim trajnim ograničenjima koja nameće aktualna vojna vlada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno ističe svoje duboko uvjerenje da su demokracija, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava ključni za postizanje održivog i istinski uključivog gospodarskog rasta i blagostanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja da Aung San Suu Kyi, unatoč tome što nije na odgovarajući način osudila kršenja ljudskih prava manjina u Mjanmaru, za građane Mjanmara i dalje simbolizira demokratske težnje i ambicije za pravedniju i demokratsku budućnost; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava zabrinutost zbog sve više falsificiranih i manipuliranih informacija koje Tatmadaw širi po Mjanmaru te smatra objavljivanje takvih lažnih vijesti zabrinjavajućim trendom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da Mjanmar mora ispuniti svoje obveze u vezi s demokratskim načelima i ljudskim pravima, koja su ključna sastavnica programa „Sve osim oružja”; apelira na Komisiju da pokrene istragu u skladu s člankom 19. stavkom 1. podstavkom (a) Uredbe o općem sustavu povlastica (OSP) kako bi se suspendirale trgovinske povlastice koje Mjanmar i osobito poduzeća pripadnika vojske imaju u određenim sektorima te da Parlament o tome prikladno obavještava potiče EU i njegove države članice da povećaju pritisak na Tatmadaw i poduzmu sve mjere koje su im na raspolaganju kako bi se osigurao povratak izabranih tijela na vlast; poziva Komisiju da, bez isključivanja bilo kakvih mogućih mjera, uključujući pripremu sankcija protiv odgovornih za državni udar, pripremi postupne korektivne postupke kako bi na odgovarajući način reagirala na postojeća kršenja i sva moguća daljnja kršenja, imajući na umu pozitivne učinke prethodno odobrenih trgovinskih povlastica na civilno društvo i civilno gospodarstvo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | apelira na Komisiju da poduzećima sa sjedištem u EU-u izda hitne upute u kojima se upozoravaju na rizike u pogledu ljudskih prava, rizike za ugled i pravne rizike pri poslovanju s vojnim vlastima Mjanmara; snažno apelira na poduzeća sa sjedištem u EU-u da provedu dubinske analize u pogledu ljudskih prava i da se pobrinu za to da nemaju nikakve veze sa sigurnosnim snagama Mjanmara, njihovim pojedinačnim pripadnicima ili subjektima u njihovu vlasništvu ili pod njihovom kontrolom te da ne pridonose, izravno ili neizravno, vojnom zatiranju demokracije i ljudskih prava; poziva poduzeća sa sjedištem u EU-u, uključujući matična društva i društva kćeri, da hitno preispitaju svoje poslovne veze u Mjanmaru i suspendiraju sve odnose s poduzećima povezanima s vojskom; skreće pozornost na trenutačnu pripremu zakonodavstva o korporativnoj dužnoj pažnji kojim se trgovačkim društvima iz EU-a i onima koja posluju na jedinstvenom tržištu nameću obveze dužne pažnje u pogledu ljudskih prava, čime se jamči da trgovačka društva koja doprinose ili su povezana s kršenjima ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava u Mjanmaru za to odgovaraju u skladu s nacionalnom zakonodavstvom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva institucije EU-a i druge međunarodne financijske organizacije da pomno nadziru financijske aktivnosti Tatmadawa i njegovih članova te da razmotre koje bi se odgovarajuće mjere mogle poduzeti u slučaju da se situacija u Mjanmaru ne poboljša ili čak dodatno pogorša; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU i države članice da potaknu međunarodnu koordinaciju kako bi se spriječio nezakonit izvoz nedopuštene robe iz Mjanmara, posebno robe kojom vojska ostvaruje gospodarsku korist, i da zaustave proizvodnju nezakonite robe, osobito iskorištavanje prirodnih resursa kao što je nezakonito posječeno drvo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Vijeće da preispita i eventualno izmijeni embargo EU-a na izvoz oružja Mjanmaru kako bi se zajamčilo da embargo obuhvaća opremu za nadzor i proizvode dvojne namjene kojima se vojska može koristiti pri represiji prava i neistomišljenika; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva EU da nastavi s programima kojima se pomaže građanima zemlje i po potrebi povećava potpora s obzirom na trenutačnu krizu, uključujući humanitarnu pomoć i inicijative za potporu demokraciji; pohvaljuje odluku Austrije, Finske, Francuske, Njemačke, Nizozemske i Poljske od 1. srpnja 2020. o odgodi obveze otplate duga u iznosu od 98 milijuna USD koja je odobrena Mjanmaru kako bi se toj zemlji pomoglo u rješavanju teških posljedica pandemije bolesti COVID-19; potiče države članice da osiguraju da se razvojna pomoć ne provodi kanalima mjanmarske vlade koji su sada u rukama Tatmadawa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da se u slučaju potrebe pomoć međunarodne zajednice Mjanmaru može isporučiti kroz ASEAN, kao što je to učinjeno nakon što je 2008. ciklon Nargis opustošio tu zemlju; dodatno potiče ASEAN da preuzme aktivnu ulogu u posredovanju u aktualnoj krizi u Mjanmaru; vjeruje da misije za promatranje izbora mogu biti učinkovit način na koji ASEAN može podržati jačanje demokracije u njegovim državama članicama jer te misije daju dodatnu legitimnost izbornom procesu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva potpredsjednika Komisije/ Visokog predstavnika Unije da blisko surađuje s partnerima istomišljenicima, kao što su Sjedinjene Američke Države, Ujedinjena Kraljevina, Japan, Indija, Australija, Kanada, a posebno s članovima ASEAN-a, te da u dogovoru s njima donese jasna stajališta i inicijative kako bi se što prije radilo na ponovnoj uspostavi civilne vlade u Mjanmaru; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na to da se međunarodnim humanitarnim promatračima, uključujući posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava, posebnog izvjestitelja UN-a za stanje ljudskih prava u Mjanmaru i posebne postupke Vijeća UN-a za ljudska prava, odobri trenutačan i neometan pristup cijelom državnom području Mjanmara; pozdravlja blisku suradnju EU-a, UN-a i ostalih međunarodnih organizacija u vezi s Mjanmarom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja izjavu Vijeća sigurnosti UN-a u kojoj se poziva na trenutačno puštanje na slobodu svih pritvorenih osoba; poziva Vijeće sigurnosti UN-a da što prije donese rezoluciju kojom se osuđuje državni udar Tatmadawa i u kojoj se navode jasne, obvezujuće i provedive posljedice u slučaju da Tatmadaw nastavi kršiti demokratske procese; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva EU i njegove države članice da potiču na donošenje rezolucije o Mjanmaru na sljedećoj sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva nadalje Kinu i Rusku Federaciju da se aktivno uključe u međunarodnu diplomaciju i ispune svoju odgovornost kao stalne članice Vijeća sigurnosti UN-a te od njih očekuje da odigraju konstruktivnu ulogu u nadzoru situacije u Mjanmaru; |
| --- | --- |

27.

| 28. | svesrdno pozdravlja snažnu osudu postupaka vojnih vlasti Mijanmara od strane glavnog tajnika UN-a Antónija Guterresa i pozdravlja izjavu predsjednika ASEAN-a „Najnoviji događaji u Republici Unije Mjanmara”, u kojoj se naglašava važnost „pridržavanja načela demokracije, vladavine prava i dobrog upravljanja, poštovanja i zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda”; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća da je Mjanmar multietnička zemlja i potiče Tatmadaw da u potpunosti poštuje neotuđiva prava svake etničke skupine te naglašava da će Europska unija nastaviti pomno pratiti djelovanje vojnog vodstva u pogledu manjina, posebno u pogledu Rohindža koje su u prošlosti već pretrpjeli izrazito veliku okrutnost; u tom pogledu izražava zahvalnost i poštovanje vladi i narodu Bangladeša koji su prihvatili oko milijun izbjeglica iz redova Rohindži iz Mjanmara te su im i dalje zemlja domaćin; odlučno naglašava da u konačnici Mjanmar snosi odgovornost za te izbjeglice te da mora zajamčiti njihov siguran, human i uredan povratak i reintegraciju u Mjanmar; poziva na potpun i neometan pristup humanitarne pomoći Mjanmaru; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponovno snažno osuđuje sva prošla i aktualna kršenja ljudskih prava te sustavne i raširene napade, uključujući ubojstva, zlostavljanje, silovanja i uništavanje imovine, koje su protiv Rohindža počinile oružane snage i koji se prema nalazima UNIFFM-a i Ureda visoke povjerenice UN-a za ljudska prava mogu smatrati genocidom, ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti; naglašava da Tatmadaw kontinuirano krši međunarodno pravo o ljudskim pravima i međunarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja činjenicu da je Vijeće EU-a za vanjske poslove ponovo uvelo i proširilo sankcije protiv vojnog osoblja i djelatnika Tatmadawa, službenika graničnog nadzora i policije odgovornih za kršenja ljudskih prava Rohindža te očekuje da će ti pojedinci biti podložni stalnom preispitivanju u okviru režima sankcija; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponavlja svoju potporu odluci glavnog tužitelja Međunarodnog kaznenog suda o pokretanju preliminarne istrage zločina počinjenih protiv Rohindža i svakoj odgovarajućoj inicijativi kojom se doprinosi pozivanju na odgovornost osoba odgovornih za zlodjela, uključujući generala Mina Aunga Hlainga i generala Soea Wena; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Vijeće da izmijeni mandat trenutačnog sustava mjera ograničavanja kako bi se njime obuhvatile povrede demokracije te da proširi ciljane sankcije na cjelokupno vodstvo mjanmarske vojske, među ostalim na sve osobe uključene u državni udar i na sve pravne subjekte u njihovom izravnom vlasništvu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | odlučno pozdravlja vodstvo koje je EU pokazao u uspostavljanju neovisnog istražnog mehanizma UN-a za Mjanmar (IIMM) radi prikupljanja, učvršćivanja, očuvanja i analize dokaza o najtežim međunarodnim zločinima i povredama počinjenima u Mjanmaru od 2011.; poziva Mjanmar da surađuje u međunarodnim naporima za jamčenje odgovornosti, među ostalim i tako da konačno dopusti ulazak u zemlju neovisnom istražnom mehanizmu (IIMM); poziva EU, njegove države članice i međunarodnu zajednicu da osiguraju da IIMM ima odgovarajuću potporu, među ostalim i financijsku, kako bi ispunio svoj mandat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika i države članice da pomno prate stanje u Mjanmaru te nadalje poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da redovito izvješćuje Odbor Parlamenta za vanjske poslove kako bi se osigurao odgovarajući parlamentarni dijalog o toj važnoj i zabrinjavajućoj situaciji; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi legitimnom predsjedniku i legitimnoj vladi Mjanmara, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica EU-a, vladama i parlamentima Sjedinjenih Američkih Država, Ujedinjene Kraljevine, Japana, Indije, Australije, Kanade i država članica Udruženja država jugoistočne Azije (ASEAN), glavnom tajniku ASEAN-a, Međuvladinoj komisiji ASEAN-a za ljudska prava, posebnom izvjestitelju UN-a za stanje ljudskih prava u Mjanmaru, visokoj povjerenici UN-a za izbjeglice i Vijeću UN-a za ljudska prava, Pyidaungsuu Hluttawu (Skupštini Unije Mjanmara), predsjedniku, državnoj savjetnici i vojsci Mjanmara. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  SL C 419, 16.12.2015., str. 189.

(2)  SL C 258 E, 7.9.2013., str. 79.

(3)  SL C 161 E, 31.5.2011., str. 154.

(4)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 120.

(5)  SL C 101, 16.3.2018., str. 134.

(6)  SL C 238, 6.7.2018., str. 112.

(7)  SL C 337, 20.9.2018., str. 109.

(8)  SL C 28, 27.1.2020., str. 80.

(9)  SL C 433, 23.12.2019., str. 124.

(10)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2019)0018.

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/143 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/143

---

P9_TA(2021)0055

Ruanda, slučaj Paula Rusesabagine

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Ruandi, slučaj Paula Rusesabagine (2021/2543(RSP))

(2021/C 465/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ruandi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ruandi,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Načela i smjernice o pravu na pravično suđenje i pravnu pomoć u Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Načela i smjernice o pravu na pravično suđenje i pravnu pomoć u Africi,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, koji je Ruanda ratificirala 1975., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, koji je Ruanda ratificirala 1975.,

| — | uzimajući u obzir Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima („Pravila Nelsona Mandele”), koja su revidirana 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima („Pravila Nelsona Mandele”), koja su revidirana 2015.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Kampale o zatvorskim uvjetima u Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Kampale o zatvorskim uvjetima u Africi,

| — | uzimajući u obzir pisma Ureda Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 30. rujna 2020. upućena vladi Ruande i vladi Ujedinjenih Arapskih Emirata o mandatima posebnog izvjestitelja za mučenje i drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje, Radne skupine za arbitrarna pritvaranja, Radne skupine za prisilne ili nedobrovoljne nestanke i posebnog izvjestitelja za promicanje i zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma Ureda Visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 30. rujna 2020. upućena vladi Ruande i vladi Ujedinjenih Arapskih Emirata o mandatima posebnog izvjestitelja za mučenje i drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje, Radne skupine za arbitrarna pritvaranja, Radne skupine za prisilne ili nedobrovoljne nestanke i posebnog izvjestitelja za promicanje i zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma;

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir ishod Univerzalnog periodičnog pregleda za Ruandu od 25. siječnja 2021. na sastanku Vijeća UN-a za ljudska prava u Ženevi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod Univerzalnog periodičnog pregleda za Ruandu od 25. siječnja 2021. na sastanku Vijeća UN-a za ljudska prava u Ženevi,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024.,

| — | uzimajući u obzir Bečku konvenciju o konzularnim odnosima iz 1963., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bečku konvenciju o konzularnim odnosima iz 1963.,

| — | uzimajući u obzir izjavu organizacije Human Rights Watch od 10. rujna 2020. naslovljenu „Ruanda: Rusesabagina je prisilno nestao”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu organizacije Human Rights Watch od 10. rujna 2020. naslovljenu „Ruanda: Rusesabagina je prisilno nestao”,

| — | uzimajući u obzir izjavu organizacije Human Rights Watch od 1. veljače 2021. naslovljenu „UN: zemlje upozoravaju na kršenje prava u Ruandi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu organizacije Human Rights Watch od 1. veljače 2021. naslovljenu „UN: zemlje upozoravaju na kršenje prava u Ruandi”,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da strogi zakoni o medijima, koje je Ruanda donijela nakon genocida 1994., i dalje negativno utječu na slobodu izražavanja pod vladavinom predsjednika Paula Kagamea; budući da je vlada uhitila, pritvorila i kazneno gonila kritičare i protivnike vlade na politički motiviranim suđenjima u Ruandi te je više puta prijetila ostalim osobama izvan zemlje, pri čemu su neki bili fizički napadnuti, pa čak i ubijeni; |
| --- | --- |

A.

budući da strogi zakoni o medijima, koje je Ruanda donijela nakon genocida 1994., i dalje negativno utječu na slobodu izražavanja pod vladavinom predsjednika Paula Kagamea; budući da je vlada uhitila, pritvorila i kazneno gonila kritičare i protivnike vlade na politički motiviranim suđenjima u Ruandi te je više puta prijetila ostalim osobama izvan zemlje, pri čemu su neki bili fizički napadnuti, pa čak i ubijeni;

| B. | budući da je globalna ocjena slobode u Ruandi 22/100 (1) te se zemlja smatra „neslobodnom”; budući da je ruandska transnacionalna represija iznimno široka u smislu taktike, ciljeva i geografskog dosega te uključuje digitalne prijetnje, napade špijunskim softverom, zastrašivanje i uznemiravanje obitelji, kontrole mobilnosti, izručenja i ubojstva; budući da je od 2014. vlada fizički napala Ruanđane u najmanje sedam zemalja; |
| --- | --- |

B.

budući da je globalna ocjena slobode u Ruandi 22/100 (1) te se zemlja smatra „neslobodnom”; budući da je ruandska transnacionalna represija iznimno široka u smislu taktike, ciljeva i geografskog dosega te uključuje digitalne prijetnje, napade špijunskim softverom, zastrašivanje i uznemiravanje obitelji, kontrole mobilnosti, izručenja i ubojstva; budući da je od 2014. vlada fizički napala Ruanđane u najmanje sedam zemalja;

| C. | budući da je genocid nad Tutsijima u Ruandi, u kojem je bilo između 800 000 i milijun žrtava, koje su ubijene na strašan način samo zbog toga što su Tutsiji, kao i ubojstva Huta koji se protivili tom istrebljenju, i dalje težak teret za zemlju i cijelu regiju; |
| --- | --- |

C.

budući da je genocid nad Tutsijima u Ruandi, u kojem je bilo između 800 000 i milijun žrtava, koje su ubijene na strašan način samo zbog toga što su Tutsiji, kao i ubojstva Huta koji se protivili tom istrebljenju, i dalje težak teret za zemlju i cijelu regiju;

| D. | budući da genocid u Ruandi i građanski rat iz 1994. i dalje negativno utječu na stabilnost regije; |
| --- | --- |

D.

budući da genocid u Ruandi i građanski rat iz 1994. i dalje negativno utječu na stabilnost regije;

| E. | budući da je borac za ljudska prava, belgijski državljanin i rezident SAD-a Paul Rusesabagina, oštar kritičar predsjednika Paula Kagamea i vlade Ruandskog domoljubnog fronta koja je na vlasti, 31. kolovoza 2020. uhićen u Kigaliju na temelju 13 optužbi koje obuhvaćaju financiranje terorizma, oružanu pljačku, otmicu, podmetanje požara, pokušaj ubojstva te tjelesnu ozljedu i napad; budući da su četiri od tih optužbi odbačene, a ostale se odnose na događaje iz lipnja 2018. u okrugu Nyaruguru i iz prosinca 2018. u okrugu Nyamagabe; |
| --- | --- |

E.

budući da je borac za ljudska prava, belgijski državljanin i rezident SAD-a Paul Rusesabagina, oštar kritičar predsjednika Paula Kagamea i vlade Ruandskog domoljubnog fronta koja je na vlasti, 31. kolovoza 2020. uhićen u Kigaliju na temelju 13 optužbi koje obuhvaćaju financiranje terorizma, oružanu pljačku, otmicu, podmetanje požara, pokušaj ubojstva te tjelesnu ozljedu i napad; budući da su četiri od tih optužbi odbačene, a ostale se odnose na događaje iz lipnja 2018. u okrugu Nyaruguru i iz prosinca 2018. u okrugu Nyamagabe;

| F. | budući da je tijekom genocida 1994. Paul Rusesabagina bio glavni direktor hotela „Des Mille Collines” u Kigaliju u kojem je ponudio utočište i zaštitu za 1268 Tutsija i umjerenih Huta koji su bježali od pokolja; budući da je Paul Rusesabagina međunarodno priznat aktivist za ljudska prava o čijem je životu je snimljen film Hotel Ruanda; budući da mu je za hvalevrijedno postupanje 2005. dodijeljena predsjednička medalja slobode; |
| --- | --- |

F.

budući da je tijekom genocida 1994. Paul Rusesabagina bio glavni direktor hotela „Des Mille Collines” u Kigaliju u kojem je ponudio utočište i zaštitu za 1268 Tutsija i umjerenih Huta koji su bježali od pokolja; budući da je Paul Rusesabagina međunarodno priznat aktivist za ljudska prava o čijem je životu je snimljen film Hotel Ruanda; budući da mu je za hvalevrijedno postupanje 2005. dodijeljena predsjednička medalja slobode;

| G. | budući da je g. Rusesabagina 2006. osnovao političku stranku Demokratska stranka Ruande (PDR-Ihumure) i trenutačno predsjeda Ruandskim pokretom za demokratske promjene (MRDC), koalicijom koja uključuje i PDR-Ihumure; budući da je Nacionalna oslobodilačka fronta (FLN), oružano krilo stranke PDR-Ihumure, preuzela odgovornost za niz oružanih napada 2018.; |
| --- | --- |

G.

budući da je g. Rusesabagina 2006. osnovao političku stranku Demokratska stranka Ruande (PDR-Ihumure) i trenutačno predsjeda Ruandskim pokretom za demokratske promjene (MRDC), koalicijom koja uključuje i PDR-Ihumure; budući da je Nacionalna oslobodilačka fronta (FLN), oružano krilo stranke PDR-Ihumure, preuzela odgovornost za niz oružanih napada 2018.;

| H. | budući da je 27. kolovoza 2020. g. Rusesabagina u neizvjesnim okolnostima prisilno premješten iz Dubaija u Kigali i ponovno se pojavio tek 31. kolovoza 2020. u sjedištu Ruandskog istražnog ureda (RIB); budući da je ruandski sud naveo da je g. Rusesabagina uhićen u međunarodnoj zračnoj luci Kigali, što je u suprotnosti s ranijim navodima policije prema kojima je uhićen u okviru „međunarodne suradnje”; budući da vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata poriču sudjelovanje u njegovu premještaju i naknadnom uhićenju; budući da bi se zakonito pritvaranje i premještaj osumnjičenika iz jedne zemlje u drugu radi suočavanja s kaznenim postupcima trebali provesti u okviru postupaka izručenja koje nadzire neovisni sud; |
| --- | --- |

H.

budući da je 27. kolovoza 2020. g. Rusesabagina u neizvjesnim okolnostima prisilno premješten iz Dubaija u Kigali i ponovno se pojavio tek 31. kolovoza 2020. u sjedištu Ruandskog istražnog ureda (RIB); budući da je ruandski sud naveo da je g. Rusesabagina uhićen u međunarodnoj zračnoj luci Kigali, što je u suprotnosti s ranijim navodima policije prema kojima je uhićen u okviru „međunarodne suradnje”; budući da vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata poriču sudjelovanje u njegovu premještaju i naknadnom uhićenju; budući da bi se zakonito pritvaranje i premještaj osumnjičenika iz jedne zemlje u drugu radi suočavanja s kaznenim postupcima trebali provesti u okviru postupaka izručenja koje nadzire neovisni sud;

| I. | budući da je g. Rusesabagini uskraćen pristup pravnom savjetniku po njegovu izboru; budući da su međunarodnim odvjetnicima koje je g Rusesabagina angažirao za obranu i dalje uskraćena potrebna ovlaštenja kako bi ga mogli zastupati; |
| --- | --- |

I.

budući da je g. Rusesabagini uskraćen pristup pravnom savjetniku po njegovu izboru; budući da su međunarodnim odvjetnicima koje je g Rusesabagina angažirao za obranu i dalje uskraćena potrebna ovlaštenja kako bi ga mogli zastupati;

| J. | budući da je 23. prosinca 2020. upravitelj zatvora Mageragere zaplijenio optužnicu, spis predmeta i ostale dokumente potrebne za pripremu njegove obrane; budući da je 8. veljače 2021. upravitelj zatvora uhićen; budući da je suđenje g. Rusesabagini i 19 drugih pojedinaca optuženih za povezanost s terorističkim organizacijama odgođeno za 17. veljače 2021.; budući da je službeni razlog za to odgađanje nemogućnost ruandske vlade da se sastane sa svojim pravnim savjetnicima zbog ograničenja povezanih s bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

J.

budući da je 23. prosinca 2020. upravitelj zatvora Mageragere zaplijenio optužnicu, spis predmeta i ostale dokumente potrebne za pripremu njegove obrane; budući da je 8. veljače 2021. upravitelj zatvora uhićen; budući da je suđenje g. Rusesabagini i 19 drugih pojedinaca optuženih za povezanost s terorističkim organizacijama odgođeno za 17. veljače 2021.; budući da je službeni razlog za to odgađanje nemogućnost ruandske vlade da se sastane sa svojim pravnim savjetnicima zbog ograničenja povezanih s bolešću COVID-19;

| K. | budući da je obitelj g. Rusesabagine iznimno zabrinuta zbog njegova zdravstvenog stanja jer je preživio rak i boluje od kardiovaskularnog poremećaja zbog kojeg uzima propisane lijekove; budući da g. Rusesabagina navodno nikad nije primio lijekove koje je njegova obitelj poslala diplomatskom poštom belgijskog veleposlanstva u Ruandi; budući da prima lijekove koje je propisao ruandski liječnik i ne zna koju ljekovitu tvar sadrže; |
| --- | --- |

K.

budući da je obitelj g. Rusesabagine iznimno zabrinuta zbog njegova zdravstvenog stanja jer je preživio rak i boluje od kardiovaskularnog poremećaja zbog kojeg uzima propisane lijekove; budući da g. Rusesabagina navodno nikad nije primio lijekove koje je njegova obitelj poslala diplomatskom poštom belgijskog veleposlanstva u Ruandi; budući da prima lijekove koje je propisao ruandski liječnik i ne zna koju ljekovitu tvar sadrže;

| 1. | osuđuje prisilni nestanak Paula Rusesabagine, njegovo nezakonito izručenje i pritvaranje bez mogućnosti komunikacije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da se prisilnim nestankom g. Rusesabagine od 27. do 31. kolovoza 2020. krše obveza Ruande na temelju Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima (članci 6. i 9.), Konvencije protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja (članci 2. i 16.) i članak 9. Opće deklaracije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da bi se izručenje svakog osumnjičenika drugoj zemlji trebalo provesti samo pod neovisnim nadzorom postupaka izručenja kako bi se zajamčila zakonitost zahtjeva za izručenje i utvrdilo da su prava osumnjičenika na pošteno suđenje u potpunosti zajamčena u zemlji koja podnosi zahtjev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | osuđuje ograničenja temeljnih prava i sloboda i proizvoljno pritvaranje prije suđenja radi represije nad neistomišljenicima od strane ruandskih vlasti koje pak g. Rusesabagini nisu pružila minimalna jamstva za pošteno suđenje i redovit kontakt s obitelji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva ruandske vlasti da dostave potpuno i potkrijepljeno izvješće o tome kako je g. Rusesabagina uhićen i premješten u Kigali; poziva na provedbu međunarodne, neovisne, transparentne i vjerodostojne istrage o premještaju i uhićenju g. Rusesabagine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava duboku zabrinutost zbog kršenja prava g. Rusesabagine; apelira na ruandske vlasti da g. Rusesabagini omoguće pošteno i javno saslušanje pred nadležnim, neovisnim i nepristranim sudom koji primjenjuje međunarodne standarde u području ljudskih prava; podsjeća ruandsku vladu na njezine obveze da zajamči temeljna prava, uključujući pristup pravosuđu i pravo na pošteno suđenje, kao što je predviđeno u Afričkoj povelji te ostalim međunarodnim i regionalnim instrumentima u području ljudskih prava, uključujući Sporazum iz Cotonoua, a posebno njegove članke 8. i 96.; poziva ruandsko pravosuđe da g. Rusesabagini omogući brz i pravedan žalbeni postupak u kojem će se poštovati standardi utvrđeni u ruandskom i međunarodnom pravu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | traži da se g. Rusesabagini odobri povjerljivo savjetovanje s pravnim savjetnikom po njegovu izboru te redovit i siguran kontakt s obitelji; podsjeća ruandske vlasti da g. Rusesabagina ima pravo u cijelosti pristupiti svojoj optužnici, spisu predmeta i ostalim dokumentima kako bi osporio zakonitost svog uhićenja; podsjeća na pravno načelo pretpostavke nedužnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava duboku zabrinutost zbog zdravstvenog stanja g. Rusesabagine, posebno s obzirom na to da izloženost bolesti COVID-19 može ozbiljno ugroziti njegov život; poziva ruandsku vladu da u svim okolnostima zajamči fizički integritet i psihološku dobrobit g. Rusesabagine te da mu omogući da uzima svoje uobičajene lijekove; poziva ruandsku vladu da dopusti da njegovo zdravstveno stanje prati liječnik u Belgiji, kao što je 4. veljače 2021. zatražio belgijski ministar vanjskih poslova; poziva ruandsku vladu da se dodatno pobrine za to da svi zatvorenici imaju odgovarajuću zdravstvenu skrb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | osuđuje politički motivirana suđenja, kazneni progon političkih protivnika i prejudiciranje ishoda sudskih postupaka; apelira na ruandske vlasti da osiguraju razdvajanje upravne, zakonodavne i sudske vlasti, a posebno neovisnost pravosuđa; poziva Ruandu da otvori svoju političku sferu i poboljša stanje ljudskih prava; očekuje od Ruande da provede preporuke iz Univerzalnog periodičnog pregleda Vijeća za ljudska prava iz Ženeve od 25. siječnja 2021., |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva ruandsku vladu da poštuje i u potpunosti podrži pravo na prosvjed, pravo na slobodu izražavanja i pravo na okupljanje te da ne pokušava ograničiti ta prava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva ruandsku vladu da ratificira Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka i Rimski statut kako bi postala članicom Međunarodnog kaznenog suda; apelira na Ruandu da Pododboru UN-a za zaštitu od mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja ponovno dozvoli posjete; poziva ruandske vlasti da hitno dovrše reviziju svoje deklaracije kojom se pojedincima i nevladinim organizacijama omogućuje ulaganje pritužbi Afričkom sudu za ljudska prava i prava naroda te da obnove i ponovno uvedu tu deklaraciju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Europsku uniju da poduzme hitne mjere kako bi se osigurala istraga zakonitosti uhićenja i suđenja g. Rusesabagini i poštovanje njegovih prava kao građanina EU-a u svim fazama tog postupka; poziva Delegaciju EU-a u Ruandi i diplomatska predstavništva država članica, posebno belgijsko veleposlanstvo u Ruandi, da prate suđenje g. Rusesabagini, da ga posjete u zatvoru te da u komunikaciji s ruandskim vlastima skrenu pozornost na njegov slučaj; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje, Komisiju i posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da ojačaju dijalog o ljudskim pravima s Ruandom na najvišim razinama kako bi se osiguralo da zemlja poštuje svoje bilateralne i međunarodne obveze; naglašava da bi u kontekstu međunarodnog rada u pogledu razvoja u Ruandi puno veći prioritet trebalo dati ljudskim pravima, vladavini prava te transparentnom i reaktivnom upravljanju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, državama članicama EU-a, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava, glavnom tajniku UN-a, institucijama Afričke unije, Istočnoafričkoj zajednici, Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a, Panafričkom parlamentu, braniteljima Paula Rusesabagine te predsjedniku i parlamentu Ruande. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Prema izvješću organizacije Freedom House naslovljenom „Sloboda u svijetu 2020.”.

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/147 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/147

---

P9_TA(2021)0056

Stanje ljudskih prava u Kazahstanu

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o stanju ljudskih prava u Kazahstanu (2021/2544(RSP))

(2021/C 465/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o stanju ljudskih prava u Kazahstanu (1) i svoje prethodne rezolucije o Kazahstanu, uključujući one od 18. travnja 2013. (2), 15. ožujka 2012. (3) i 17. rujna 2009. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o stanju ljudskih prava u Kazahstanu (1) i svoje prethodne rezolucije o Kazahstanu, uključujući one od 18. travnja 2013. (2), 15. ožujka 2012. (3) i 17. rujna 2009. (4),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pojačanom partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kazahstana, s druge strane, koji je potpisan u Astani 21. prosinca 2015. i koji je stupio na snagu 1. ožujka 2020. nakon što su ga ratificirale sve države članice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pojačanom partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kazahstana, s druge strane, koji je potpisan u Astani 21. prosinca 2015. i koji je stupio na snagu 1. ožujka 2020. nakon što su ga ratificirale sve države članice,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o strategiji EU-a za središnju Aziju od 17. lipnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o strategiji EU-a za središnju Aziju od 17. lipnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o Kazahstanu u godišnjem izvješću EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o Kazahstanu u godišnjem izvješću EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2019.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Konvenciju UN-a protiv mučenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Konvenciju UN-a protiv mučenja,

| — | uzimajući u obzir 17. sastanak Vijeća za suradnju EU-a i Kazahstana održan 20. siječnja 2020., 12. dijalog između EU-a i Kazahstana o ljudskim pravima održan 26. i 27. studenoga 2020. i 18. sastanak Odbora za suradnju EU-a i Kazahstana održan 25. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 17. sastanak Vijeća za suradnju EU-a i Kazahstana održan 20. siječnja 2020., 12. dijalog između EU-a i Kazahstana o ljudskim pravima održan 26. i 27. studenoga 2020. i 18. sastanak Odbora za suradnju EU-a i Kazahstana održan 25. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir univerzalni periodični pregled Kazahstana Vijeća UN-a za ljudska prava od 12. ožujka 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir univerzalni periodični pregled Kazahstana Vijeća UN-a za ljudska prava od 12. ožujka 2020.,

| — | uzimajući u obzir UN-ov Drugi fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ov Drugi fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir izjave glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 1. veljače 2021. o sve većem pritisku na nevladine organizacije za ljudska prava u Kazahstanu, od 11. siječnja 2021. o parlamentarnim izborima u Kazahstanu i od 7. siječnja 2021. o koracima za ukidanje smrtne kazne, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 1. veljače 2021. o sve većem pritisku na nevladine organizacije za ljudska prava u Kazahstanu, od 11. siječnja 2021. o parlamentarnim izborima u Kazahstanu i od 7. siječnja 2021. o koracima za ukidanje smrtne kazne,

| — | uzimajući u obzir izjavu Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) o njezinim preliminarnim nalazima i zaključcima u pogledu izbora u Kazahstanu od 10. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) o njezinim preliminarnim nalazima i zaključcima u pogledu izbora u Kazahstanu od 10. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je posljednjih tjedana primijećeno zabrinjavajuće pogoršanje općeg stanja ljudskih prava i pritisak na organizacije civilnog društva u Kazahstanu, uz stroga ograničenja prava na slobodu izražavanja, mirnog okupljanja i udruživanja; budući da su civilno društvo i organizacije za ljudska prava koje djeluju u Kazahstanu izložene sve većem pritisku i kažnjavanju od strane vlasti te zemlje, što koči napore u provedbi reformi i ograničava ključan rad civilnog društva; |
| --- | --- |

A.

budući da je posljednjih tjedana primijećeno zabrinjavajuće pogoršanje općeg stanja ljudskih prava i pritisak na organizacije civilnog društva u Kazahstanu, uz stroga ograničenja prava na slobodu izražavanja, mirnog okupljanja i udruživanja; budući da su civilno društvo i organizacije za ljudska prava koje djeluju u Kazahstanu izložene sve većem pritisku i kažnjavanju od strane vlasti te zemlje, što koči napore u provedbi reformi i ograničava ključan rad civilnog društva;

| B. | budući da su Europska unija i Kazahstan 21. prosinca 2015. potpisali Sporazum o snažnijem partnerstvu i suradnji kojemu je cilj omogućiti široki okvir za poboljšani politički dijalog i suradnju u području pravosuđa i unutarnjih poslova te mnogih drugih područja; budući da je taj sporazum snažno usmjeren na demokraciju i vladavinu prava, ljudska prava i temeljne slobode, održivi razvoj te suradnju civilnog društva; budući da je Sporazum o pojačanom partnerstvu i suradnji stupio na snagu 1. ožujka 2020. nakon što ga su ratificirale sve države članice; |
| --- | --- |

B.

budući da su Europska unija i Kazahstan 21. prosinca 2015. potpisali Sporazum o snažnijem partnerstvu i suradnji kojemu je cilj omogućiti široki okvir za poboljšani politički dijalog i suradnju u području pravosuđa i unutarnjih poslova te mnogih drugih područja; budući da je taj sporazum snažno usmjeren na demokraciju i vladavinu prava, ljudska prava i temeljne slobode, održivi razvoj te suradnju civilnog društva; budući da je Sporazum o pojačanom partnerstvu i suradnji stupio na snagu 1. ožujka 2020. nakon što ga su ratificirale sve države članice;

| C. | budući da se novom strategijom EU-a za srednju Aziju stavlja snažan naglasak na suradnju EU-a sa središnjom Azijom u zaštiti i promicanju vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda, uključujući slobodu udruživanja i izražavanja, te na stvaranje poticajnog okruženja za civilno društvo i branitelje ljudskih prava; budući da Europska unija Kazahstanu pruža znatnu pomoć zbog bolesti COVID-19, među ostalim i pružanjem financijske potpore Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji (WHO) za otpremu više od 8000 kg medicinske opreme 29. siječnja 2021.; |
| --- | --- |

C.

budući da se novom strategijom EU-a za srednju Aziju stavlja snažan naglasak na suradnju EU-a sa središnjom Azijom u zaštiti i promicanju vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda, uključujući slobodu udruživanja i izražavanja, te na stvaranje poticajnog okruženja za civilno društvo i branitelje ljudskih prava; budući da Europska unija Kazahstanu pruža znatnu pomoć zbog bolesti COVID-19, među ostalim i pružanjem financijske potpore Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji (WHO) za otpremu više od 8000 kg medicinske opreme 29. siječnja 2021.;

| D. | budući da je ESVD opisao parlamentarne izbore u Kazahstanu održane 10. siječnja 2021. kao propuštenu priliku da se pokaže učinkovita provedba političkih reformi i postupak modernizacije te zemlje od posljednjih izbora, dok su ignorirane dugoročne preporuke Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) o više pitanja, uključujući one koja se odnose na temeljne slobode, nepristranost izborne administracije, pravo glasovanja i kandidiranja na izborima, registraciju birača, medije i objavljivanje izbornih rezultata; budući da prema preliminarnim nalazima OESS-a/ODIHR-a i Parlamentarne skupštine OESS-a pravni okvir u Kazahstanu još nije pogodan za održavanje izbora u skladu s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

D.

budući da je ESVD opisao parlamentarne izbore u Kazahstanu održane 10. siječnja 2021. kao propuštenu priliku da se pokaže učinkovita provedba političkih reformi i postupak modernizacije te zemlje od posljednjih izbora, dok su ignorirane dugoročne preporuke Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) o više pitanja, uključujući one koja se odnose na temeljne slobode, nepristranost izborne administracije, pravo glasovanja i kandidiranja na izborima, registraciju birača, medije i objavljivanje izbornih rezultata; budući da prema preliminarnim nalazima OESS-a/ODIHR-a i Parlamentarne skupštine OESS-a pravni okvir u Kazahstanu još nije pogodan za održavanje izbora u skladu s međunarodnim standardima;

| E. | budući da sustavni nedostaci u vezi s poštovanjem slobode udruživanja, okupljanja i izražavanja i dalje ograničavaju političko okruženje te s obzirom na nedostatak istinskog političkog natjecanja i političkih oporbenih skupina, pri čemu od 2013. nijedna nova stranka nije registrirana, glasači nisu imali istinski izbor; budući da su demokratski izbori temelj za postizanje političkih reformi i izgradnju slobodnog i otvorenog društva; |
| --- | --- |

E.

budući da sustavni nedostaci u vezi s poštovanjem slobode udruživanja, okupljanja i izražavanja i dalje ograničavaju političko okruženje te s obzirom na nedostatak istinskog političkog natjecanja i političkih oporbenih skupina, pri čemu od 2013. nijedna nova stranka nije registrirana, glasači nisu imali istinski izbor; budući da su demokratski izbori temelj za postizanje političkih reformi i izgradnju slobodnog i otvorenog društva;

| F. | budući da su dva oporbena pokreta, Koshe Partiyasy i Demokratski izbor Republike Kazahstana, zabranjeni tajnim sudskim odlukama u kojima su označeni kao „ekstremističke” organizacije bez prava na žalbu; budući da je 17 vođa Koshe Partiyasyja poslano u ustanove za pritvor prije suđenja u skladu s člankom 405. i člankom 182. kazahstanskog Kaznenog zakona te da postoji opasnost od dugotrajnih zatvorskih kazni; budući da zatvorenici optuženi za potporu Demokratskom izboru Republike Kazahstana i dalje služe zatvorske kazne; budući da su 26 političkih zatvorenika, među kojima Almat Žumagulov, Aset Abišev, Kenžebek Abišev, Aškat Žeksebajev, Kajrat Klišev, Jerbol Ješkozin, Abaj Begimbetov, Asel Onlabekizi, Jerkin Sabanašijev, Žanat Žamalijev, Dijana Bajmagambetova, Nojan Rakimžanov i Askar Kaurbek, postali žrtve političkog progona zbog njihove potpore tim pokretima; |
| --- | --- |

F.

budući da su dva oporbena pokreta, Koshe Partiyasy i Demokratski izbor Republike Kazahstana, zabranjeni tajnim sudskim odlukama u kojima su označeni kao „ekstremističke” organizacije bez prava na žalbu; budući da je 17 vođa Koshe Partiyasyja poslano u ustanove za pritvor prije suđenja u skladu s člankom 405. i člankom 182. kazahstanskog Kaznenog zakona te da postoji opasnost od dugotrajnih zatvorskih kazni; budući da zatvorenici optuženi za potporu Demokratskom izboru Republike Kazahstana i dalje služe zatvorske kazne; budući da su 26 političkih zatvorenika, među kojima Almat Žumagulov, Aset Abišev, Kenžebek Abišev, Aškat Žeksebajev, Kajrat Klišev, Jerbol Ješkozin, Abaj Begimbetov, Asel Onlabekizi, Jerkin Sabanašijev, Žanat Žamalijev, Dijana Bajmagambetova, Nojan Rakimžanov i Askar Kaurbek, postali žrtve političkog progona zbog njihove potpore tim pokretima;

| G. | budući da Demokratska stranka, kao neregistrirana oporbena stranka, nije mogao sudjelovati u tim izborima jer su 22. veljače 2020. vlasti onemogućile toj stranci da održi svoj osnivački kongres u Almatiju; budući da se bez održavanja takvog kongresa stranka ne može registrirati; budući da su se članovi Demokratske stranke suočavali s pritiskom vlasti jer su neki od njih uhićeni zbog navodnih administrativnih prekršaja, dok je drugima onemogućeno putovanje do mjesta održavanja kongresa; |
| --- | --- |

G.

budući da Demokratska stranka, kao neregistrirana oporbena stranka, nije mogao sudjelovati u tim izborima jer su 22. veljače 2020. vlasti onemogućile toj stranci da održi svoj osnivački kongres u Almatiju; budući da se bez održavanja takvog kongresa stranka ne može registrirati; budući da su se članovi Demokratske stranke suočavali s pritiskom vlasti jer su neki od njih uhićeni zbog navodnih administrativnih prekršaja, dok je drugima onemogućeno putovanje do mjesta održavanja kongresa;

| H. | budući da su tijekom izborne kampanje i na dan izbora kazahstanske vlasti pokušale postrožiti kontrolu cenzure interneta, opetovano gasiti internet i prisiljavati građane na instalaciju „potvrde o nacionalnoj sigurnosti” kojom se omogućuje presretanje šifriranog internetskog prometa; budući da raste državna kontrola nad internetom, uključujući pokušaje ograničavanja protoka informacija cenzuriranjem interneta, kontrolom i gašenjem interneta te inzistiranjem da građani instaliraju „potvrdu o nacionalnoj sigurnosti” koja omogućuje presretanje internetskog prometa korisnika interneta; |
| --- | --- |

H.

budući da su tijekom izborne kampanje i na dan izbora kazahstanske vlasti pokušale postrožiti kontrolu cenzure interneta, opetovano gasiti internet i prisiljavati građane na instalaciju „potvrde o nacionalnoj sigurnosti” kojom se omogućuje presretanje šifriranog internetskog prometa; budući da raste državna kontrola nad internetom, uključujući pokušaje ograničavanja protoka informacija cenzuriranjem interneta, kontrolom i gašenjem interneta te inzistiranjem da građani instaliraju „potvrdu o nacionalnoj sigurnosti” koja omogućuje presretanje internetskog prometa korisnika interneta;

| I. | budući da su se tijekom kampanje dogodila masovna uhićenja; budući da su na dan izbora vlasti nezakonito pritvorile najmanje 350 mirnih prosvjednika u deset različitih gradova; budući da kazahstanske vlasti rutinski sprečavaju mirne prosvjede na kojima se kritiziraju vladine politike; budući da se zakonom o mirnom okupljanju i izmjenama zakona o političkim strankama i izborima usvojenima u svibnju 2020. ne poštuju temeljna prava građana Kazahstana; |
| --- | --- |

I.

budući da su se tijekom kampanje dogodila masovna uhićenja; budući da su na dan izbora vlasti nezakonito pritvorile najmanje 350 mirnih prosvjednika u deset različitih gradova; budući da kazahstanske vlasti rutinski sprečavaju mirne prosvjede na kojima se kritiziraju vladine politike; budući da se zakonom o mirnom okupljanju i izmjenama zakona o političkim strankama i izborima usvojenima u svibnju 2020. ne poštuju temeljna prava građana Kazahstana;

| J. | budući da je ograničena misija ODIHR-a za promatranje izbora (LEOM) izvijestila da su vlasti otežavale i ometale rad neovisnih promatrača, dok je provladinim promatračima bilo dopušteno pratiti izborni proces; budući da su nevladine organizacije za ljudska prava izvijestile da je znatan broj neovisnih promatrača na parlamentarnim izborima održanima 10. siječnja 2021. bio izložen zastrašivanju, administrativnim uhićenjima i novčanim kaznama; |
| --- | --- |

J.

budući da je ograničena misija ODIHR-a za promatranje izbora (LEOM) izvijestila da su vlasti otežavale i ometale rad neovisnih promatrača, dok je provladinim promatračima bilo dopušteno pratiti izborni proces; budući da su nevladine organizacije za ljudska prava izvijestile da je znatan broj neovisnih promatrača na parlamentarnim izborima održanima 10. siječnja 2021. bio izložen zastrašivanju, administrativnim uhićenjima i novčanim kaznama;

| K. | budući da u medijskom okruženju u Kazahstanu prevladavaju medijski kanali u vlasništvu države ili koji primaju državne potpore; budući da je od siječnja do srpnja 2020. fizički napadnuto sedam novinara, dok je 21 novinar, bloger i aktivist pritvoren, od kojih sedmero za vrijeme izvještavanja; budući da su vlasti 2020. pokrenule više od 38 kaznenih postupaka protiv novinara zbog navodnih kaznenih djela kao što su širenje lažnih informacija i poticanje na počinjenje kaznenog djela; budući da su 2016. sve glavne nacionalne oporbene novine zabranjene i da se neovisni novinari i dalje suočavaju s uznemiravanjem; budući da su vlasti pokrenule kaznene optužbe protiv glavnog urednika neovisnih novina Uralskaya Nedelya, Lukpana Ahmedjarova, zbog razotkrivanja korumpirane elite, te su više puta fizički napale i pritvorile Saniju Toiken, novinarku koja radi za kazahstansku podružnicu organizacije Radio Free Europe/Radio Liberty, zbog toga što je izvještavala s mirnih prosvjeda i parlamentarnih izbora 2021.; |
| --- | --- |

K.

budući da u medijskom okruženju u Kazahstanu prevladavaju medijski kanali u vlasništvu države ili koji primaju državne potpore; budući da je od siječnja do srpnja 2020. fizički napadnuto sedam novinara, dok je 21 novinar, bloger i aktivist pritvoren, od kojih sedmero za vrijeme izvještavanja; budući da su vlasti 2020. pokrenule više od 38 kaznenih postupaka protiv novinara zbog navodnih kaznenih djela kao što su širenje lažnih informacija i poticanje na počinjenje kaznenog djela; budući da su 2016. sve glavne nacionalne oporbene novine zabranjene i da se neovisni novinari i dalje suočavaju s uznemiravanjem; budući da su vlasti pokrenule kaznene optužbe protiv glavnog urednika neovisnih novina Uralskaya Nedelya, Lukpana Ahmedjarova, zbog razotkrivanja korumpirane elite, te su više puta fizički napale i pritvorile Saniju Toiken, novinarku koja radi za kazahstansku podružnicu organizacije Radio Free Europe/Radio Liberty, zbog toga što je izvještavala s mirnih prosvjeda i parlamentarnih izbora 2021.;

| L. | budući da je od veljače do studenoga 2020. pet oporbenih aktivista ubijeno ili umrlo u nejasnim okolnostima nakon kontinuiranog političkog progona zbog svojih oporbenih aktivnosti, kao što su bloger i žrtva mučenja Dulat Agadil, njegov 17-godišnji sin Žanbolat Agadil, ključni svjedok proizvoljnog uhićenja svoga oca, te Amanbike Kairola, Serik Orazov i Garifula Embergenov; budući da vlasti nisu provele temeljitu i transparentnu istragu njihovih smrti; budući da je od iznimne važnosti da se osobe odgovorne za naručivanje i izvršenje takvih zločina privedu pravdi te da se osigura da ne progone aktiviste civilnog društva i članove obitelji koji traže istinu o žrtvama; budući da su kazahstanske vlasti nadzirale najmanje 200 aktivista koji su sudjelovali na komemoraciji Dulata Agadila ili organizirali aktivnosti prikupljanja sredstava za njegovu obitelj i druge obitelji političkih zatvorenika; budući da je njih 57 optuženo za „ekstremizam”, uključujući Dametkan Aspandijarovu, majku troje djece, koja je trenutačno u kućnom pritvoru i kojoj prijeti zatvorska kazna do 12 godina zbog optužbe za ekstremizam jer je organizirala aktivnosti prikupljanja sredstava za potporu obitelji Dulata Agadila; |
| --- | --- |

L.

budući da je od veljače do studenoga 2020. pet oporbenih aktivista ubijeno ili umrlo u nejasnim okolnostima nakon kontinuiranog političkog progona zbog svojih oporbenih aktivnosti, kao što su bloger i žrtva mučenja Dulat Agadil, njegov 17-godišnji sin Žanbolat Agadil, ključni svjedok proizvoljnog uhićenja svoga oca, te Amanbike Kairola, Serik Orazov i Garifula Embergenov; budući da vlasti nisu provele temeljitu i transparentnu istragu njihovih smrti; budući da je od iznimne važnosti da se osobe odgovorne za naručivanje i izvršenje takvih zločina privedu pravdi te da se osigura da ne progone aktiviste civilnog društva i članove obitelji koji traže istinu o žrtvama; budući da su kazahstanske vlasti nadzirale najmanje 200 aktivista koji su sudjelovali na komemoraciji Dulata Agadila ili organizirali aktivnosti prikupljanja sredstava za njegovu obitelj i druge obitelji političkih zatvorenika; budući da je njih 57 optuženo za „ekstremizam”, uključujući Dametkan Aspandijarovu, majku troje djece, koja je trenutačno u kućnom pritvoru i kojoj prijeti zatvorska kazna do 12 godina zbog optužbe za ekstremizam jer je organizirala aktivnosti prikupljanja sredstava za potporu obitelji Dulata Agadila;

| M. | budući da u kazahstanskim zatvorima prevladava primjena mučenja i zlostavljanja te da se svake godine najmanje 200 slučajeva mučenja prijavljuje u okviru „Koalicije protiv mučenja”; budući da se počinitelji takvih zlostavljanja ne kažnjavaju, dok su borkinju za ljudska prava Elenu Semenovu tužile zatvorske kolonije zbog razotkrivanja mučenja u kazaškom zatvorskom sustavu na društvenim mrežama; |
| --- | --- |

M.

budući da u kazahstanskim zatvorima prevladava primjena mučenja i zlostavljanja te da se svake godine najmanje 200 slučajeva mučenja prijavljuje u okviru „Koalicije protiv mučenja”; budući da se počinitelji takvih zlostavljanja ne kažnjavaju, dok su borkinju za ljudska prava Elenu Semenovu tužile zatvorske kolonije zbog razotkrivanja mučenja u kazaškom zatvorskom sustavu na društvenim mrežama;

| N. | budući da unatoč pozivima posebnog izvjestitelja UN-a (5), Parlamentarne skupštine Vijeća Europe i Europske unije, kazahstanske vlasti zloupotrebljavaju nejasne i preširoke zakone o ekstremizmu kako bi progonili oporbu i borce za ljudska prava; budući da se u skladu s tim zakonom, od 22. listopada 2020., kada su vlasti objavile datum izbora, broj politički motiviranih kaznenih predmeta porastao na 99, posebno na temelju optužbi za ekstremizam; budući da je 69 osoba u opasnosti od neposrednog uhićenja, kao u slučaju aktivistice Gulzipe Džaukerove, i da je 11 aktivista stavljeno u kućni pritvor zbog izmišljenih optužbi za „ekstremizam”; |
| --- | --- |

N.

budući da unatoč pozivima posebnog izvjestitelja UN-a (5), Parlamentarne skupštine Vijeća Europe i Europske unije, kazahstanske vlasti zloupotrebljavaju nejasne i preširoke zakone o ekstremizmu kako bi progonili oporbu i borce za ljudska prava; budući da se u skladu s tim zakonom, od 22. listopada 2020., kada su vlasti objavile datum izbora, broj politički motiviranih kaznenih predmeta porastao na 99, posebno na temelju optužbi za ekstremizam; budući da je 69 osoba u opasnosti od neposrednog uhićenja, kao u slučaju aktivistice Gulzipe Džaukerove, i da je 11 aktivista stavljeno u kućni pritvor zbog izmišljenih optužbi za „ekstremizam”;

| O. | budući da je nekoliko neovisnih nevladinih organizacija za ljudska prava, uključujući ECHO, Erkindik Kanaty, Međunarodni ured Kazahstana za ljudska prava i vladavinu prava, te Međunarodnu pravnu inicijativu, nedavno osuđeno na plaćanje velikih novčanih kazni te im je 25. siječnja 2020. iz nejasnih pravnih razloga naloženo da obustave svoj rad na najviše tri mjeseca; budući da vlasti, u znak odmazde zbog obavljanja nadzornih aktivnosti, uznemiruju, pa čak i kazneno progone borce za ljudska prava, uključujući Šolpan Džehankovu, Annu Šukejevu, Raigul Sadirbajevu, Aižan Izmakovu, Danijara Kasenova, Altinaj Tuksikovu, Danu Žanaj, Nazim Serikpekovu, Almu Nuruševu, Abajbeka Sultanova, Zuhru Nariman, Ulbolsin Turdijevu, Aliju Žakupovu, Rozu Musajevu i Barlika Mendigazijeva; budući da je u razdoblju od listopada do studenog 2020. najmanje 15 organizacija bilo obaviješteno da su prekršile članak 460-1 Zakona o upravnim prekršajima jer navodno nisu na odgovarajući način obavijestile vlasti o primljenom inozemnom financiranju; |
| --- | --- |

O.

budući da je nekoliko neovisnih nevladinih organizacija za ljudska prava, uključujući ECHO, Erkindik Kanaty, Međunarodni ured Kazahstana za ljudska prava i vladavinu prava, te Međunarodnu pravnu inicijativu, nedavno osuđeno na plaćanje velikih novčanih kazni te im je 25. siječnja 2020. iz nejasnih pravnih razloga naloženo da obustave svoj rad na najviše tri mjeseca; budući da vlasti, u znak odmazde zbog obavljanja nadzornih aktivnosti, uznemiruju, pa čak i kazneno progone borce za ljudska prava, uključujući Šolpan Džehankovu, Annu Šukejevu, Raigul Sadirbajevu, Aižan Izmakovu, Danijara Kasenova, Altinaj Tuksikovu, Danu Žanaj, Nazim Serikpekovu, Almu Nuruševu, Abajbeka Sultanova, Zuhru Nariman, Ulbolsin Turdijevu, Aliju Žakupovu, Rozu Musajevu i Barlika Mendigazijeva; budući da je u razdoblju od listopada do studenog 2020. najmanje 15 organizacija bilo obaviješteno da su prekršile članak 460-1 Zakona o upravnim prekršajima jer navodno nisu na odgovarajući način obavijestile vlasti o primljenom inozemnom financiranju;

| P. | budući da je 2020. godine 112 osoba, tri dobrotvorne organizacije i jedno trgovačko društvo osuđeno zbog ostvarivanja slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja; |
| --- | --- |

P.

budući da je 2020. godine 112 osoba, tri dobrotvorne organizacije i jedno trgovačko društvo osuđeno zbog ostvarivanja slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja;

| Q. | budući da u Kazahstanu prevladava raširena korupcija među vladajućim elitama, što dokazuje činjenica da je ta zemlja na 94. mjestu prema indeksu percepcije korupcije organizacije Transparency International za 2020. godinu te ometa ljudska prava, socijalnu pravdu i društveno-gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

Q.

budući da u Kazahstanu prevladava raširena korupcija među vladajućim elitama, što dokazuje činjenica da je ta zemlja na 94. mjestu prema indeksu percepcije korupcije organizacije Transparency International za 2020. godinu te ometa ljudska prava, socijalnu pravdu i društveno-gospodarski razvoj;

| R. | budući da je usred pandemije bolesti COVID-19 vlada zloupotrijebila ograničenja pandemije kao izgovor za jačanje političke represije protiv civilnog društva, aktivista za ljudska prava, oporbenih glasova i zdravstvenih radnika koji su osudili vladine neuspjehe u obuzdavanju epidemije; |
| --- | --- |

R.

budući da je usred pandemije bolesti COVID-19 vlada zloupotrijebila ograničenja pandemije kao izgovor za jačanje političke represije protiv civilnog društva, aktivista za ljudska prava, oporbenih glasova i zdravstvenih radnika koji su osudili vladine neuspjehe u obuzdavanju epidemije;

| S. | budući da su 21. siječnja 2021. dvojicu etničkih Kazaha, Muragera Alimulija i Kaišu Akankizija, koji su pobjegli iz Kine zbog straha od zatvaranja u koncentracijskim logorima, potom pretukli i izboli nepoznati napadači, te se stoga dovoljno pozornosti mora posvetiti stalnim etničkim napetostima u južnim regijama Kazahstana; budući da nasilni etnički sukobi u Kazahstanu i dalje traju, posebno na jugu, gdje su u veljači 2020. sukobi između Kazaha i etničkih Dungana doveli do 11 poginulih, desetak ranjenih i više od 23 000 osoba, većinom Dungana, raseljenih iz njihovih domova; |
| --- | --- |

S.

budući da su 21. siječnja 2021. dvojicu etničkih Kazaha, Muragera Alimulija i Kaišu Akankizija, koji su pobjegli iz Kine zbog straha od zatvaranja u koncentracijskim logorima, potom pretukli i izboli nepoznati napadači, te se stoga dovoljno pozornosti mora posvetiti stalnim etničkim napetostima u južnim regijama Kazahstana; budući da nasilni etnički sukobi u Kazahstanu i dalje traju, posebno na jugu, gdje su u veljači 2020. sukobi između Kazaha i etničkih Dungana doveli do 11 poginulih, desetak ranjenih i više od 23 000 osoba, većinom Dungana, raseljenih iz njihovih domova;

| T. | budući da su kazahstanske vlasti zloupotrijebile mehanizme međunarodne kriminalne suradnje, uključujući Interpolove crvene obavijesti i uzajamnu pravnu pomoć, za kazneni progon i zapljenu dokumenata političkog izbjeglice u Belgiji, odvjetnika i branitelja ljudskih prava Bote Jardemalie; budući da je 29. rujna 2020. Nacionalni sud za azil odobrio politički azil osnivaču Demokratskog izbora Republike Kazahstana Muhtaru Ablijazovu, kojeg je kazahstanski sud osudio na doživotnu zatvorsku kaznu u odsutnosti, čime se krši pravo na obranu, uzimajući u obzir sustavnu i političku narav kazahstanskog represivnog aparata i njegovu zlouporabu građanskih i kaznenih postupaka; |
| --- | --- |

T.

budući da su kazahstanske vlasti zloupotrijebile mehanizme međunarodne kriminalne suradnje, uključujući Interpolove crvene obavijesti i uzajamnu pravnu pomoć, za kazneni progon i zapljenu dokumenata političkog izbjeglice u Belgiji, odvjetnika i branitelja ljudskih prava Bote Jardemalie; budući da je 29. rujna 2020. Nacionalni sud za azil odobrio politički azil osnivaču Demokratskog izbora Republike Kazahstana Muhtaru Ablijazovu, kojeg je kazahstanski sud osudio na doživotnu zatvorsku kaznu u odsutnosti, čime se krši pravo na obranu, uzimajući u obzir sustavnu i političku narav kazahstanskog represivnog aparata i njegovu zlouporabu građanskih i kaznenih postupaka;

| U. | budući da kazahstanske vlasti i dalje ciljaju neovisne sindikate i sindikalne aktiviste; budući da je zakon o sindikatima izmijenjen 2020., čime su uklonjeni zahtjevi za članstvo u sindikatima i registracija u dva koraka; budući da je unatoč toj izmjeni gradska uprava Šikmenta odbacila tužbu protiv sindikata industrijskih radnika za gorivo i energiju (ITUFEW) na temelju neutemeljenih tvrdnji ili odredbi koje više ne postoje ili se ne primjenjuju na ITUFEW; |
| --- | --- |

U.

budući da kazahstanske vlasti i dalje ciljaju neovisne sindikate i sindikalne aktiviste; budući da je zakon o sindikatima izmijenjen 2020., čime su uklonjeni zahtjevi za članstvo u sindikatima i registracija u dva koraka; budući da je unatoč toj izmjeni gradska uprava Šikmenta odbacila tužbu protiv sindikata industrijskih radnika za gorivo i energiju (ITUFEW) na temelju neutemeljenih tvrdnji ili odredbi koje više ne postoje ili se ne primjenjuju na ITUFEW;

| V. | budući da je rodna ravnopravnost i dalje problem u Kazahstanu; budući da nevladine organizacije navode da je nasilje nad ženama nedovoljno prijavljeno i da postoji niska stopa progona slučajeva nasilja nad ženama, kao i slučajeva seksualnog uznemiravanja; budući da je prema podacima UN-a zbog bolesti COVID-19 djevojkama stvorena nova prepreka za jednak pristup informacijama i obrazovanju; budući da žrtvama nedostaje dostatna zaštita te da pravosudni i policijski službenici i pružatelji usluga nisu osposobljeni za utvrđivanje, sprečavanje i reagiranje na nasilje nad ženama; |
| --- | --- |

V.

budući da je rodna ravnopravnost i dalje problem u Kazahstanu; budući da nevladine organizacije navode da je nasilje nad ženama nedovoljno prijavljeno i da postoji niska stopa progona slučajeva nasilja nad ženama, kao i slučajeva seksualnog uznemiravanja; budući da je prema podacima UN-a zbog bolesti COVID-19 djevojkama stvorena nova prepreka za jednak pristup informacijama i obrazovanju; budući da žrtvama nedostaje dostatna zaštita te da pravosudni i policijski službenici i pružatelji usluga nisu osposobljeni za utvrđivanje, sprečavanje i reagiranje na nasilje nad ženama;

| W. | budući da se LGBTI osobe u Kazahstanu suočavaju s pravnim izazovima i diskriminacijom; budući da je kazahstanski parlament u lipnju 2020. donio diskriminatorne izmjene novog zakona o zdravlju kojima se reguliraju aspekti zdravstvene skrbi za transrodne osobe; budući da je proces promjene rodnog identiteta u Kazahstanu i dalje invazivan i ponižavajući; |
| --- | --- |

W.

budući da se LGBTI osobe u Kazahstanu suočavaju s pravnim izazovima i diskriminacijom; budući da je kazahstanski parlament u lipnju 2020. donio diskriminatorne izmjene novog zakona o zdravlju kojima se reguliraju aspekti zdravstvene skrbi za transrodne osobe; budući da je proces promjene rodnog identiteta u Kazahstanu i dalje invazivan i ponižavajući;

| 1. | apelira na vladu Kazahstana da djeluje u skladu sa svojim međunarodnim obvezama i da poštuje ljudska prava i temeljne slobode sadržane u člancima 1., 4., 5. i 235. Sporazuma o pojačanom partnerstvu i suradnji; poziva kazahstanske vlasti da se pridržavaju međunarodnih standarda u pogledu poštovanja pravnog okvira za održavanje izbora i da razmotre preporuke ograničene misije ODIHR-a za promatranje izbora (LEOM), uključujući one koje se odnose na ustavom zajamčene temeljne slobode, sudjelovanje civilnog društva, politički pluralizam, nepristranost izborne administracije, pravo glasovanja i kandidiranja na izborima, registraciju birača, medije i objavljivanje rezultata izbora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva kazahstansku vladu da odustane od politički motiviranih optužbi i okonča sve oblike proizvoljnog pritvaranja, odmazde i uznemiravanja aktivista za ljudska prava, vjerskih organizacija, organizacija civilnog društva, sindikata, novinara i političkih oporbenih pokreta te da omogući ljudima da slobodno izražavaju svoja politička, vjerska i druga stajališta; poziva vladu da izmijeni novi zakon o mirnom okupljanju kako bi se zajamčila ta sloboda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na vladu Kazahstana da odmah pusti na slobodu i rehabilitira sve političke zatvorenike, osobito Almata Žumagulova, Arona Atabeka, Nurgula Kaluova, Saltanata Kusmankiza, Darina Kasenova, Ulasbeka Ahmetova, Kenžbeka Abiševa, Jeržana Jelšibajeva, Aseta Abiševa, Igora Čuprina, Ruslana Ginatulina, Askata Žeksebajeva, Kairata Kliševa, Jerbola Jeskozina, Abaja Begimbetova, Asela Onlabekiza, Jerkina Sabanšijeva, Žanata Žamalijeva, Dijanu Bajmagambetovu, Nojana Rakhimžanova i Askara Kirbeka te da bez odgode ukine mjere pritvora prije suđenja i kućnog pritvora te ograničenja sloboda nametnutih civilnom društvu i oporbenim aktivistima, korisnicima društvenih medija i mirnim prosvjednicima; poziva kazahstansku vladu da preispita slučajeve i pruži naknadu bivšim političkim zatvorenicima i žrtvama mučenja, Iskanderu Jeribetovu, Maksu Bokajevu i Muhtaru Džakiševu u skladu s preporukama Radne skupine UN-a za samovoljno pritvaranje i Odbora UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja korake koje je poduzela kazahstanska vlada kako bi zatvorila politički motivirane slučajeve protiv boraca za ljudska prava Danijara Kasenova i Abajbeka Sultanova, ali je zabrinut zbog pokretanja novog kaznenog predmeta na temelju „ekstremizma” protiv potonjeg; poziva kazahstansku vladu da ukine sve politički motivirane optužbe protiv filantropa Barlika Mendigazijeva i okonča politički motiviran progon članova njegove obitelji i bivših suradnika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | osuđuje zlouporabu antiekstremističkog zakonodavstva protiv pristaša mirnih oporbenih pokreta, Demokratskog izbora Republike Kazahstana (DCK) i pokreta Koshe Partiyasy te potiče vlasti da dopuste politički pluralizam i natjecanje; potiče kazahstansku vladu da provede preporuke Europskog parlamenta, posebnog izvjestitelja UN-a za promicanje i zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma i Parlamentarne skupštine Vijeća Europe kojima se osuđuje proizvoljna primjena zakona o antiekstremizmu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Kazahstan da provede reforme usmjerene na unapređenje modernizacije, demokracije i stabilnosti zemlje, da pojača napore za reformu političkog sustava Kazahstana kako bi se razvili parlamentarizam i višestranački sustav te kako bi se povećalo građansko sudjelovanje; prima na znanje osnivanje Vrhovnog vijeća za reforme i prima na znanje najavu kazahstanskih vlasti o novoj fazi reformi, posebno u pogledu provedbe zakona, pravosudnog sustava i davanja prednosti ljudskim pravima; naglašava važnost nastavka tog procesa, uključujući promjene izbornog zakona i potpunu provedbu preporuka OESS-a/ODIHR-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva kazahstanske vlasti da prestanu primjenjivati kazneni zakon protiv aktivista, blogera, novinara i drugih zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja odluku kazahstanskih vlasti da ukinu novčane kazne i dopuste nevladinim organizacijama da nastave s aktivnostima, kako je najavljeno 3. veljače 2021.; poziva da se ukine trogodišnja zabrana aktivizma protiv Maksa Bokajeva i da mu se dopusti nastavak njegova ključnog rada; poziva kazahstanske vlasti da prestanu zloupotrebljavati sustave financijskog izvještavanja kako bi izvršile pritisak na skupine koje se bore za ljudska prava, da odbace neutemeljene optužbe za administrativne prekršaje protiv skupina koje se terete za za navodna kršenja, da usklade zakonodavstvo i prakse o prijavljivanju stranih prihoda s međunarodnim standardima, među ostalim stavljanjem izvan snage članaka 460-1 i 460-2 Zakonika o administrativnim prekršajima, te da umjesto toga zaštite i olakšaju važan rad civilnog društva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno potvrđuje svoje čvrsto uvjerenje da neopravdane porezne inspekcije kojima se progone neovisne nevladine organizacije i uznemiravanje boraca za ljudska prava i pokreta kao što su Bostandyq Kz, Femina Virtute, Veritas, 405 i Elimay te aktivista civilnog društva administrativnim uhićenjima, novčanim kaznama i kaznenim progonima ne samo da ometaju napore vlasti u pogledu reformi, već i štete međunarodnom ugledu Kazahstana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žali zbog zabrinjavajućeg stanja slobode medija u zemlji i poziva kazahstansku vladu da neovisnim novinarima osigura slobodno i sigurno okruženje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva kazahstansku vladu da neovisnim sindikatima omogući registraciju i djelovanje u skladu s međunarodnim radnim standardima koje je Kazahstan ratificirao, bez uplitanja ili uznemiravanja; duboko žali zbog šestomjesečne obustave rada Sindikata industrijskih radnika u području energetike (ITUFEW) od 5. veljače 2021. od strane specijaliziranog međuokružnog gospodarskog suda u Šikmentu zbog navodnog neprijavljivanja u skladu sa Zakonom o sindikatima; potiče kazahstansku vladu da na smislen način provede Zakon o sindikatima kako je izmijenjen u svibnju 2020.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sa zabrinutošću prima na znanje novi nacrt zakona o dobrotvornim organizacijama kojim se nameću dodatne regulatorne mjere organizacijama civilnog društva i koji je u izravnoj suprotnosti s logikom i najboljom praksom dobrotvornog rada, kao i nedavnu inicijativu za osnivanje Udruženja organizacija donatora pod okriljem vlade, što bi moglo biti zloupotrijebljeno za kontrolu organizacija donatora, dodatno ograničavajući njihovu neovisnost i vlasništvo nad aktivnostima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da je Kazahstan od 2008., kada je ratificirao Protokol UN-a za sprečavanje, suzbijanje i kažnjavanje trgovanja ljudima, posebno ženama i djecom, znatno poboljšao svoje nacionalno zakonodavstvo o progonu trgovanja ljudima i o zaštiti žrtava trgovanja ljudima; međutim, potvrđuje da još uvijek postoji niz izazova s kojima se Kazahstan treba suočiti ako želi iskorijeniti trgovanje ljudima, kako u pogledu potpore žrtvama tako i u pogledu kaznenog progona izrabljivača; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva vlasti na borbu protiv svih oblika nasilja nad ženama, među ostalim osiguravanjem učinkovitih i pristupačnih kanala za podnošenje prijava i mjera zaštite kojima se uzimaju u obzir potrebe žrtava i njihova povjerljivost; apelira na okončanje nekažnjivosti i djelovanje kako bi se zajamčile odgovarajuće kaznene sankcije protiv počinitelja, uključujući u slučajevima obiteljskog nasilja; potiče kazahstanske vlasti da kriminaliziraju nasilje u obitelji kao samostalno kazneno djelo te da osiguraju kaznene sankcije protiv počinitelja; poziva kazahstanske vlasti da skloništa i usluge za osobe koje su preživjele nasilje u obitelji smatraju „osnovnim uslugama” te da svim ženama i djevojčicama olakšaju pristup, među ostalim i tijekom krize uzrokovane koronavirusom; apelira na Kazahstan da potpiše i ratificira Istanbulsku konvenciju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | traži da se potpuno poštuju prava zajednice LGBTI; poziva kazahstansku vladu da zajamči načelo nediskriminacije pripadnika zajednice LGBTI, među ostalim i zakonskom zabranom diskriminacije na temelju rodnog identiteta ili seksualne orijentacije; poziva na odgovarajuće osposobljavanje pravosudnih i policijskih službenika, kao i pružatelja usluga, kako bi se osiguralo da pripadnici zajednice LGBTI dobiju odgovarajuću skrb i zaštitu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apelira na kazahstansku vladu da osigura sigurnost etničkih Kazaha i drugih manjinskih skupina koje su pobjegle iz kineskih koncentracijskih logora, među ostalim odobravanjem trajnog izbjegličkog statusa Murageru Alimuliju i Kaiši Akankiziju te da posveti dovoljno pozornosti kontinuiranim etničkim napetostima u južnim regijama zemlje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | savjetuje kazahstanske vlasti da ne zloupotrebljavaju mehanizme pravosudne suradnje kao što su Interpolov sustav crvenih obavijesti i zahtjevi za uzajamnu pravnu pomoć s ciljem progona protivnika režima u inozemstvu i dobivanja pristupa povjerljivim informacijama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja ukidanje smrtne kazne za sva kaznena djela u Kazahstanu ratifikacijom Drugog fakultativnog protokola uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima 2. siječnja 2021., čime je ta zemlja postala 88. potpisnica; apelira na vladu Kazahstana da se pridržava svojih obećanja o nultoj toleranciji prema mučenju i da zajamči da se svi navodi o mučenju u potpunosti istraže i da se odgovorni privedu pravdi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apelira na kazahstansku vladu da iskorijeni mučenje i zlostavljanje u zatvorima, poštuje prava zatvorenika i osigura odgovarajuće životne uvjete, higijenu i sigurno okruženje u pogledu suočavanja s prijetnjama koje predstavlja bolest COVID-19; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Kazahstan da uvede odgovarajuće zaštitne mjere za osobne podatke i ojača zakonodavstvo o zaštiti podataka te da ograniči upotrebu invazivnih tehnologija digitalnog nadzora i uvede regulatorni okvir kojim se jasno zabranjuje proizvoljan i nezakonit digitalni nadzor, uključujući prepoznavanje lica, u skladu s ljudskim pravima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva EU i njegove države članice da, među ostalim na sastancima na vrhu i drugim sastancima na visokoj razini, u multilateralnim forumima i putem lokalnih predstavništava, snažno podupiru civilno društvo, poduzmu dodatne mjere za pružanje potpore kazahstanskom civilnom društvu putem Komisije, uključujući, ali ne ograničavajući se na širenje programa dodjele financijskih bespovratnih sredstava na organizacije civilnog društva koje promiču ljudska prava, demokratske vrijednosti, vladavinu prava i temeljne slobode u Kazahstanu, posebno branitelje ljudskih prava, te da ojačaju međuljudske kontakte s građanima Kazahstana; naglašava da bi financijska pomoć Kazahstanu trebala biti usmjerena na pružanje potpore civilnom društvu i žrtvama političkog progona, a ne na podupiranje autoritarnog režima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče delegaciju EU-a u Kazahstanu da unaprijedi suradnju s lokalnim članovima civilnog društva organiziranjem redovitih sastanaka i davanjem preporuka na službenim sastancima s dužnosnicima kazahstanske vlade; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva delegaciju EU-a u Kazahstanu na praćenje aktualnih kršenja ljudskih prava i zauzimanje javnog stava prema tim kršenjima, pružanje pomoći žrtvama političkog progona i pritvorenim aktivistima sudjelovanjem na suđenjima vladinih kritičara i branitelja ljudskih prava i traženjem posjeta u zatvorima te brzo i odlučno reagiranje na svaki čin koji je u suprotnosti s načelima vladavine prava, demokracije i ljudskih prava; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva nedavno odobreni globalni režim sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava, kojim se EU-u omogućuje da se usmjeri na počinitelje ozbiljnih povreda ljudskih prava diljem svijeta, čime bi se, u slučaju Kazahstana, omogućilo ciljanje pojedinaca, subjekata i tijela koji su uključeni u raširena i sustavna kršenja ljudskih prava ili su s njima povezani; poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da razmotre uvođenje ciljanih sankcija pojedincima odgovornima za kršenje ljudskih prava; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zahtijeva da ljudska prava budu prioritet EU-a za suradnju sa središnjom Azijom; naglašava da se dublji politički i gospodarski odnosi s EU-om, kako je predviđeno Sporazumom o pojačanom partnerstvu i suradnji, moraju temeljiti na zajedničkim vrijednostima i biti povezani s aktivnim i konkretnim angažmanom Kazahstana u pogledu demokratskih reformi koje proizlaze iz njegovih međunarodnih obveza i obveza; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju i potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika da provedu sveobuhvatno preispitivanje Sporazuma o pojačanom partnerstvu i suradnji s obzirom na nedavne događaje i ishod revizije trgovinske politike; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za srednju Aziju, vladama i parlamentima država članica te predsjedniku, vladi i parlamentu Kazahstana. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  SL C 23, 21.1.2021., str. 83.

(2)  SL C 45, 5.2.2016., str. 85.

(3)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 93.

(4)  SL C 224 E, 19.8.2010., str. 30.

(5)  Posebni izvjestitelj UN-a za promicanje i zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma.

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/154 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/154

---

P9_TA(2021)0057

Politička situacija u Ugandi

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o političkoj situaciji u Ugandi (2021/2545(RSP))

(2021/C 465/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ugandi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ugandi,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dao 20. siječnja 2021. u ime Europske unije o izborima u Ugandi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dao 20. siječnja 2021. u ime Europske unije o izborima u Ugandi,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika od 12. siječnja 2021. o predstojećim općim izborima u Ugandi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika od 12. siječnja 2021. o predstojećim općim izborima u Ugandi,

| — | uzimajući u obzir primjedbe veleposlanika EU-a Attilija Pacificija od 12. siječnja 2021. o zamrzavanju bankovnih računa nevladinih organizacija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir primjedbe veleposlanika EU-a Attilija Pacificija od 12. siječnja 2021. o zamrzavanju bankovnih računa nevladinih organizacija,

| — | uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu delegacija Europske unije u Ugandi i diplomatskih misija u Ugandi Austrije, Belgije, Danske, Francuske, Njemačke, Irske, Italije, Nizozemske, Švedske, Islanda i Norveške od 26. studenoga 2020. o nedavnom nasilju povezanom s izborima u Ugandi; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu delegacija Europske unije u Ugandi i diplomatskih misija u Ugandi Austrije, Belgije, Danske, Francuske, Njemačke, Irske, Italije, Nizozemske, Švedske, Islanda i Norveške od 26. studenoga 2020. o nedavnom nasilju povezanom s izborima u Ugandi;

| — | uzimajući u obzir kratko izvješće za tisak glasnogovornika visoke povjerenice UN-a za ljudska prava od 8. siječnja 2021. o Ugandi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kratko izvješće za tisak glasnogovornika visoke povjerenice UN-a za ljudska prava od 8. siječnja 2021. o Ugandi,

| — | uzimajući u obzir izjavu UN-ovih stručnjaka za ljudska prava od 29. prosinca 2020. pod nazivom: „Uganda: UN-ovi stručnjaci ozbiljno su zabrinuti zbog snažnog pritiska na izbore”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu UN-ovih stručnjaka za ljudska prava od 29. prosinca 2020. pod nazivom: „Uganda: UN-ovi stručnjaci ozbiljno su zabrinuti zbog snažnog pritiska na izbore”,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., čija je potpisnica i Uganda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., čija je potpisnica i Uganda,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., koji je Ruanda ratificirala 21. lipnja 1995., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., koji je Ruanda ratificirala 21. lipnja 1995.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda od 27. lipnja 1981., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda od 27. lipnja 1981.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju od 30. siječnja 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju od 30. siječnja 2007.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja od 10. prosinca 1984., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja od 10. prosinca 1984.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Republike Ugande iz 1995., izmijenjen 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Republike Ugande iz 1995., izmijenjen 2005.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (Sporazum iz Cotonoua) od 23. lipnja 2000. (1) a posebno njegov članak 8. stavak 4. o nediskriminaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (Sporazum iz Cotonoua) od 23. lipnja 2000. (1) a posebno njegov članak 8. stavak 4. o nediskriminaciji,

| — | uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće misije EU-a za promatranje izbora u Ugandi od 18. veljače 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće misije EU-a za promatranje izbora u Ugandi od 18. veljače 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu Skupine partnera za demokraciju i upravljanje od 23. prosinca 2020. o uhićenju aktivista za ljudska prava u Ugandi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu Skupine partnera za demokraciju i upravljanje od 23. prosinca 2020. o uhićenju aktivista za ljudska prava u Ugandi,

| — | uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i njegove ciljeve održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i njegove ciljeve održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Nacionalni okvirni program za Ugandu i 11. europski razvojni fond, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacionalni okvirni program za Ugandu i 11. europski razvojni fond,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su 14. siječnja 2021. ugandski glasači otišli na birališta kako bi izabrali predsjednika i parlamentarne zastupnike u kontekstu znatnih izvješća o nepravilnostima te budući da je 16. siječnja 2021. izborno povjerenstvo predsjednika Yowerija Musevenija, koji je na dužnosti 35 godina, proglasilo pobjednikom izbora te je tako osvojio šesti predsjednički mandat s 59 % glasova, protiv glavnog oporbenog vođe Roberta Kyagulanyija Ssentamua, poznatog kao Bobi Wine, koji je osvojio 35 % glasova; budući da je rezultate izbora bilo teško provjeriti jer izborno povjerenstvo nije slijedilo propisani postupak brojanja glasova; |
| --- | --- |

A.

budući da su 14. siječnja 2021. ugandski glasači otišli na birališta kako bi izabrali predsjednika i parlamentarne zastupnike u kontekstu znatnih izvješća o nepravilnostima te budući da je 16. siječnja 2021. izborno povjerenstvo predsjednika Yowerija Musevenija, koji je na dužnosti 35 godina, proglasilo pobjednikom izbora te je tako osvojio šesti predsjednički mandat s 59 % glasova, protiv glavnog oporbenog vođe Roberta Kyagulanyija Ssentamua, poznatog kao Bobi Wine, koji je osvojio 35 % glasova; budući da je rezultate izbora bilo teško provjeriti jer izborno povjerenstvo nije slijedilo propisani postupak brojanja glasova;

| B. | budući da su nasilni događaji obilježili razdoblje koje je prethodilo predsjedničkim izborima u Ugandi 2020., pri čemu su oporbeni kandidati, organizacije civilnog društva, borci za ljudska prava, izborni stručnjaci i novinari bili izloženi sustavnom ugnjetavanju i zastrašivanju u ostvarivanju svojih legitimnih prava; budući da je prekomjerna uporaba sile od strane tijela kaznenog progona i sigurnosnih agencija ozbiljno naštetila izbornom procesu; |
| --- | --- |

B.

budući da su nasilni događaji obilježili razdoblje koje je prethodilo predsjedničkim izborima u Ugandi 2020., pri čemu su oporbeni kandidati, organizacije civilnog društva, borci za ljudska prava, izborni stručnjaci i novinari bili izloženi sustavnom ugnjetavanju i zastrašivanju u ostvarivanju svojih legitimnih prava; budući da je prekomjerna uporaba sile od strane tijela kaznenog progona i sigurnosnih agencija ozbiljno naštetila izbornom procesu;

| C. | budući da su od jeseni 2020. vlasti pojačale represiju nad političkom oporbom uoči izbora i da su sigurnosne snage uhitile ključne oporbene kandidate Bobija Winea, Patricka Oboija Amuriata i general-pukovnika Henryja Tumukundea, ometale njihove skupove i ograničavale medijsku pokrivenost birališta; |
| --- | --- |

C.

budući da su od jeseni 2020. vlasti pojačale represiju nad političkom oporbom uoči izbora i da su sigurnosne snage uhitile ključne oporbene kandidate Bobija Winea, Patricka Oboija Amuriata i general-pukovnika Henryja Tumukundea, ometale njihove skupove i ograničavale medijsku pokrivenost birališta;

| D. | budući da je predsjednički kandidat oporbene stranke Forum za demokratske promjene (Forum for Democratic Change) Patrick Oboi Amuriat, uhićen više puta prije izbora, a sudionici skupa održanog 9. studenog 2020. u sklopu njegove kampanje otjerani su suzavcem, te je policija 6. siječnja 2021. otvorila vatru na konvoj u njegovoj pratnji; |
| --- | --- |

D.

budući da je predsjednički kandidat oporbene stranke Forum za demokratske promjene (Forum for Democratic Change) Patrick Oboi Amuriat, uhićen više puta prije izbora, a sudionici skupa održanog 9. studenog 2020. u sklopu njegove kampanje otjerani su suzavcem, te je policija 6. siječnja 2021. otvorila vatru na konvoj u njegovoj pratnji;

| E. | budući da je sve veća militarizacija izborne kampanje postala posebno očita 18. i 19. studenoga 2020. kada su sigurnosne snage ozbiljno pritisnule prosvjednike koji su zahtijevali puštanje na slobodu tada pritvorenog predsjedničkog kandidata Bobija Winea, što je rezultiralo smrću najmanje 54 prosvjednika u najmanje sedam okruga diljem zemlje, te stotinama uhićenih i nestalih osoba; |
| --- | --- |

E.

budući da je sve veća militarizacija izborne kampanje postala posebno očita 18. i 19. studenoga 2020. kada su sigurnosne snage ozbiljno pritisnule prosvjednike koji su zahtijevali puštanje na slobodu tada pritvorenog predsjedničkog kandidata Bobija Winea, što je rezultiralo smrću najmanje 54 prosvjednika u najmanje sedam okruga diljem zemlje, te stotinama uhićenih i nestalih osoba;

| F. | budući da je nakon izbora oporbeni kandidat Bobi Wine stavljen u de facto kućni pritvor jer su sigurnosne snage okružile njegovu kuću i tamo ostale 11 dana; |
| --- | --- |

F.

budući da je nakon izbora oporbeni kandidat Bobi Wine stavljen u de facto kućni pritvor jer su sigurnosne snage okružile njegovu kuću i tamo ostale 11 dana;

| G. | budući da je 1. veljače 2021. Bobi Wine podnio predstavku Visokom sudu Ugande kako bi osporio rezultate izbora, navodeći raširenu prijevaru, uključujući sudjelovanje vojske u punjenju glasačkih kutija, glasovanje u ime drugih i odvraćanje birača s birališta; budući da se predsjednik Museveni suočio sa žalbama na Visokom sudu nakon posljednja četiri izbora; |
| --- | --- |

G.

budući da je 1. veljače 2021. Bobi Wine podnio predstavku Visokom sudu Ugande kako bi osporio rezultate izbora, navodeći raširenu prijevaru, uključujući sudjelovanje vojske u punjenju glasačkih kutija, glasovanje u ime drugih i odvraćanje birača s birališta; budući da se predsjednik Museveni suočio sa žalbama na Visokom sudu nakon posljednja četiri izbora;

| H. | budući da je 7. siječnja 2021. Bobi Wine podnio predstavku Međunarodnom kaznenom sudu optuživši predsjednika Musevenija i devet drugih viših dužnosnika za višestruka kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

H.

budući da je 7. siječnja 2021. Bobi Wine podnio predstavku Međunarodnom kaznenom sudu optuživši predsjednika Musevenija i devet drugih viših dužnosnika za višestruka kršenja ljudskih prava;

| I. | budući da međunarodne misije promatrača i izbornih stručnjaka uglavnom nisu bile prisutne na biralištima nakon što ugandske vlasti nisu akreditirale misije te budući da vlasti također nisu provele preporuke iz prošlih misija; budući da je EU ponudio poslati mali tim izbornih promatrača, no ponuda je odbijena; budući da je SAD otkazao svoje promatranje općih izbora Ugande jer je većina njegovih zahtjeva za akreditaciju odbijena; budući da je u završnom izvješću misije EU-a za promatranje izbora iz 2016. izneseno oko 30 preporuka, uključujući isticanje potrebe za neovisnijim izbornim tijelom i eliminacijom pretjerane upotrebe sile od strane sigurnosnih službi, od kojih ugandske vlasti nisu provele nijednu; |
| --- | --- |

I.

budući da međunarodne misije promatrača i izbornih stručnjaka uglavnom nisu bile prisutne na biralištima nakon što ugandske vlasti nisu akreditirale misije te budući da vlasti također nisu provele preporuke iz prošlih misija; budući da je EU ponudio poslati mali tim izbornih promatrača, no ponuda je odbijena; budući da je SAD otkazao svoje promatranje općih izbora Ugande jer je većina njegovih zahtjeva za akreditaciju odbijena; budući da je u završnom izvješću misije EU-a za promatranje izbora iz 2016. izneseno oko 30 preporuka, uključujući isticanje potrebe za neovisnijim izbornim tijelom i eliminacijom pretjerane upotrebe sile od strane sigurnosnih službi, od kojih ugandske vlasti nisu provele nijednu;

| J. | budući da je vlada prije izbora ograničila pristup internetu i počela uvoditi porez na društvene mreže za korisnike koji kupuju podatkovne pakete te da postoje izvješća o blokiranju pristupa internetskim porukama i platformama društvenih medija prije izbora; budući da je pristup mrežnim mjestima društvenih medijima i dalje ograničen; |
| --- | --- |

J.

budući da je vlada prije izbora ograničila pristup internetu i počela uvoditi porez na društvene mreže za korisnike koji kupuju podatkovne pakete te da postoje izvješća o blokiranju pristupa internetskim porukama i platformama društvenih medija prije izbora; budući da je pristup mrežnim mjestima društvenih medijima i dalje ograničen;

| K. | budući da se pandemija bolesti COVID-19 također koristila kao izgovor za represiju i nerazmjerno ograničavanje oporbenih okupljanja i aktivnosti; budući da je Uganda prijavila oko 40 000 slučajeva bolesti COVID-19; budući da je visoka povjerenica UN-a za ljudska prava izrazila zabrinutost zbog toga što su mjere za suzbijanje bolesti COVID-19 iskorištene za ograničavanje političkih sloboda i političkog sudjelovanja tijekom izbornog postupka; budući da je Uganda 26. prosinca 2020. obustavila kampanju u područjima u kojima je oporba uživala znatnu popularnost, među kojima su Mbarara, Kabarole, Luwero, Kasese, Masaka, Wakiso, Jinja, Kalungu, Kazo, Kampala i Tororo, pozivajući se na mjere opreza u pogledu bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

K.

budući da se pandemija bolesti COVID-19 također koristila kao izgovor za represiju i nerazmjerno ograničavanje oporbenih okupljanja i aktivnosti; budući da je Uganda prijavila oko 40 000 slučajeva bolesti COVID-19; budući da je visoka povjerenica UN-a za ljudska prava izrazila zabrinutost zbog toga što su mjere za suzbijanje bolesti COVID-19 iskorištene za ograničavanje političkih sloboda i političkog sudjelovanja tijekom izbornog postupka; budući da je Uganda 26. prosinca 2020. obustavila kampanju u područjima u kojima je oporba uživala znatnu popularnost, među kojima su Mbarara, Kabarole, Luwero, Kasese, Masaka, Wakiso, Jinja, Kalungu, Kazo, Kampala i Tororo, pozivajući se na mjere opreza u pogledu bolesti COVID-19;

| L. | budući da su restriktivne mjere povezane s bolešću COVID-19 u nekoliko navrata bile usmjerene i na određene skupine, što je dovelo do prekomjernog nasilja i proizvoljnih uhićenja bez pristupa odvjetniku, kao što je vidljivo iz policijske racije 29. ožujka 2020. na Zakladu Djeca Sunca (Children of the Sun Foundation), koja djeluje kao sklonište za mlade lezbijke te homoseksualce, biseksualne i transrodne osobe koji su beskućnici; |
| --- | --- |

L.

budući da su restriktivne mjere povezane s bolešću COVID-19 u nekoliko navrata bile usmjerene i na određene skupine, što je dovelo do prekomjernog nasilja i proizvoljnih uhićenja bez pristupa odvjetniku, kao što je vidljivo iz policijske racije 29. ožujka 2020. na Zakladu Djeca Sunca (Children of the Sun Foundation), koja djeluje kao sklonište za mlade lezbijke te homoseksualce, biseksualne i transrodne osobe koji su beskućnici;

| M. | budući da je u studenome 2020. Nacionalni ured za nevladine organizacije proizvoljno zaustavio aktivnosti novoosnovane ugandske nacionalne izborne organizacije (National Election Watch Uganda), organizacije civilnog društva pod vodstvom građana koja je osnovana u svrhu promatranja izbora; budući da je ugandsko financijsko-obavještajno tijelo zamrznulo bankovne račune nekoliko organizacija civilnog društva, uključujući Nacionalni forum nevladinih organizacija Ugande i Mrežu žena Ugande (UWONET), iznoseći neosnovane optužbe za financiranje terorizma; |
| --- | --- |

M.

budući da je u studenome 2020. Nacionalni ured za nevladine organizacije proizvoljno zaustavio aktivnosti novoosnovane ugandske nacionalne izborne organizacije (National Election Watch Uganda), organizacije civilnog društva pod vodstvom građana koja je osnovana u svrhu promatranja izbora; budući da je ugandsko financijsko-obavještajno tijelo zamrznulo bankovne račune nekoliko organizacija civilnog društva, uključujući Nacionalni forum nevladinih organizacija Ugande i Mrežu žena Ugande (UWONET), iznoseći neosnovane optužbe za financiranje terorizma;

| N. | budući da vlasti Ugande posljednjih godina sve više progone organizacije civilnog društva, posebno one koje se bave ljudskim pravima i izborima; budući da je 23. prosinca 2020. zajedno s trojicom drugih odvjetnika Herbertom Dakasijem, Anthonyjem Odurom i Esomuom Obureom i članom stranke Platforma nacionalnog jedinstva (National Unity Platform, NUP) Hamidom Tenywom, uhićen Nicholas Opiyo, vodeći odvjetnik za ljudska prava i stipendist Nagrade Saharov pod optužbom za pranje novca, čime se krše ustavna jamstva Ugande; budući da je Nicholas Opiyo 30. prosinca 2020. pušten uz jamčevinu, ali još čeka suđenje; budući da Opiyo žestoko poriče optužbe te navodi da su se sredstva zakonito upotrebljavala za potporu radu dobrotvorne organizacije Chapter Four Uganda u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

N.

budući da vlasti Ugande posljednjih godina sve više progone organizacije civilnog društva, posebno one koje se bave ljudskim pravima i izborima; budući da je 23. prosinca 2020. zajedno s trojicom drugih odvjetnika Herbertom Dakasijem, Anthonyjem Odurom i Esomuom Obureom i članom stranke Platforma nacionalnog jedinstva (National Unity Platform, NUP) Hamidom Tenywom, uhićen Nicholas Opiyo, vodeći odvjetnik za ljudska prava i stipendist Nagrade Saharov pod optužbom za pranje novca, čime se krše ustavna jamstva Ugande; budući da je Nicholas Opiyo 30. prosinca 2020. pušten uz jamčevinu, ali još čeka suđenje; budući da Opiyo žestoko poriče optužbe te navodi da su se sredstva zakonito upotrebljavala za potporu radu dobrotvorne organizacije Chapter Four Uganda u području ljudskih prava;

| O. | budući da su tijekom kampanje sigurnosni službenici oteli stotine pristaša stranke NUP te se ne zna točno koliko ih je još prisilno zadržano ili nestalo; |
| --- | --- |

O.

budući da su tijekom kampanje sigurnosni službenici oteli stotine pristaša stranke NUP te se ne zna točno koliko ih je još prisilno zadržano ili nestalo;

| P. | budući da je 2. siječnja 2020. predsjednik Museveni u pismu Ministarstvu financija naložio obustavu Instrumenta za demokratsko upravljanje; budući da se tim instrumentom financira većina nevladinih organizacija u Ugandi, a podupiru ga brojne države članice, uključujući Austriju, Norvešku, Nizozemsku, Švedsku, Dansku i Irsku; budući da je njegova svrha jačanje demokratizacije, zaštita ljudskih prava, poboljšanje pristupa pravosuđu i povećanje odgovornosti; budući da je provedba važnih programa s financijskim sredstvima EU-a ozbiljno otežana; |
| --- | --- |

P.

budući da je 2. siječnja 2020. predsjednik Museveni u pismu Ministarstvu financija naložio obustavu Instrumenta za demokratsko upravljanje; budući da se tim instrumentom financira većina nevladinih organizacija u Ugandi, a podupiru ga brojne države članice, uključujući Austriju, Norvešku, Nizozemsku, Švedsku, Dansku i Irsku; budući da je njegova svrha jačanje demokratizacije, zaštita ljudskih prava, poboljšanje pristupa pravosuđu i povećanje odgovornosti; budući da je provedba važnih programa s financijskim sredstvima EU-a ozbiljno otežana;

| Q. | budući da je u prosincu 2020. Mreža za novinare za ljudska prava u Ugandi izvijestila o više od 100 slučajeva kršenja ljudskih prava novinara, uključujući policijsko nasilje, osobito kada oni medijski pokrivaju kampanje političkih kandidata na terenu; budući da je 30. prosinca 2020. policija izjavila da će samo „ovlašteni novinari” moći pokrivati glasovanje; budući da su krajem studenoga 2020. vlasti protjerale tri kanadska novinara; budući da Uganda sada zauzima 125. mjesto od 180 zemalja prema Svjetskom indeksu slobode medija za 2020. koji sastavlja organizacija Reporteri bez granica; |
| --- | --- |

Q.

budući da je u prosincu 2020. Mreža za novinare za ljudska prava u Ugandi izvijestila o više od 100 slučajeva kršenja ljudskih prava novinara, uključujući policijsko nasilje, osobito kada oni medijski pokrivaju kampanje političkih kandidata na terenu; budući da je 30. prosinca 2020. policija izjavila da će samo „ovlašteni novinari” moći pokrivati glasovanje; budući da su krajem studenoga 2020. vlasti protjerale tri kanadska novinara; budući da Uganda sada zauzima 125. mjesto od 180 zemalja prema Svjetskom indeksu slobode medija za 2020. koji sastavlja organizacija Reporteri bez granica;

| R. | budući da je vlada 12. prosinca 2020. pod optužbama za financiranje terorizma zamrznula imovinu četiriju nevladinih organizacija koje su bile aktivne u izbornim kampanjama i poticale sudjelovanje žena i mladih, a to su UWONET, Nacionalni forum nevladinih organizacija, Međunarodni ženski centar za mir i Savez za financijsko praćenje izbora; |
| --- | --- |

R.

budući da je vlada 12. prosinca 2020. pod optužbama za financiranje terorizma zamrznula imovinu četiriju nevladinih organizacija koje su bile aktivne u izbornim kampanjama i poticale sudjelovanje žena i mladih, a to su UWONET, Nacionalni forum nevladinih organizacija, Međunarodni ženski centar za mir i Savez za financijsko praćenje izbora;

| S. | budući da je Ured visoke povjerenice UN-a za ljudska prava 11. siječnja 2021. osudio „pogoršanje stanja ljudskih prava u Ugandi” i izvijestio o brojnim kršenjima ljudskih prava, uključujući prava na slobodu izražavanja, mirnog okupljanja i sudjelovanja, kao i o proizvoljnom oduzimanju života, proizvoljnim uhićenjima i pritvaranjima te mučenjima; |
| --- | --- |

S.

budući da je Ured visoke povjerenice UN-a za ljudska prava 11. siječnja 2021. osudio „pogoršanje stanja ljudskih prava u Ugandi” i izvijestio o brojnim kršenjima ljudskih prava, uključujući prava na slobodu izražavanja, mirnog okupljanja i sudjelovanja, kao i o proizvoljnom oduzimanju života, proizvoljnim uhićenjima i pritvaranjima te mučenjima;

| T. | budući da je u izbornoj kampanji i izjavama predsjednika Musevenija prisutna sve izraženija protuzapadna retorika; |
| --- | --- |

T.

budući da je u izbornoj kampanji i izjavama predsjednika Musevenija prisutna sve izraženija protuzapadna retorika;

| U. | budući da je stanovništvo Ugande među najmlađim i najbrže rastućim na svijetu i da su mnogi ostvarili svoje pravo glasa na miran način; budući da ugandsko nacionalno izborno povjerenstvo nije registriralo milijun mladih glasača s pravom glasa, navevši da su mu nedostajali materijalni resursi za njihovu registraciju; |
| --- | --- |

U.

budući da je stanovništvo Ugande među najmlađim i najbrže rastućim na svijetu i da su mnogi ostvarili svoje pravo glasa na miran način; budući da ugandsko nacionalno izborno povjerenstvo nije registriralo milijun mladih glasača s pravom glasa, navevši da su mu nedostajali materijalni resursi za njihovu registraciju;

| V. | budući da EU u okviru 11. Europskog razvojnog fonda Ugandi pruža 578 milijuna EUR za potporu promicanju dobrog upravljanja, poboljšanje infrastrukture, jamčenje sigurnosti opskrbe hranom i potporu poljoprivredi; budući da Uganda također prima 112,2 milijuna EUR iz Kriznog uzajamnog fonda EU-a za Afriku; |
| --- | --- |

V.

budući da EU u okviru 11. Europskog razvojnog fonda Ugandi pruža 578 milijuna EUR za potporu promicanju dobrog upravljanja, poboljšanje infrastrukture, jamčenje sigurnosti opskrbe hranom i potporu poljoprivredi; budući da Uganda također prima 112,2 milijuna EUR iz Kriznog uzajamnog fonda EU-a za Afriku;

| W. | budući da se sigurnosna i razvojna suradnja između Ugande i EU-a, SAD-a i drugih zemalja odvija u kontekstu mirovne misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM); |
| --- | --- |

W.

budući da se sigurnosna i razvojna suradnja između Ugande i EU-a, SAD-a i drugih zemalja odvija u kontekstu mirovne misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM);

| X. | budući da se prema indeksu ljudskog razvoja UN-a Uganda nalazi na 159. mjestu među 189 zemalja i da je prema podacima organizacije Transparency International Uganda na 137. mjestu među 180 zemalja prema indeksu percepcije korupcije; |
| --- | --- |

X.

budući da se prema indeksu ljudskog razvoja UN-a Uganda nalazi na 159. mjestu među 189 zemalja i da je prema podacima organizacije Transparency International Uganda na 137. mjestu među 180 zemalja prema indeksu percepcije korupcije;

| Y. | budući da Uganda ima jedan od najstrožih zakona protiv homoseksualnosti u svijetu i da su diskriminacija i nasilje nad pripadnicima zajednice LGBTQ+ i dalje prisutni; |
| --- | --- |

Y.

budući da Uganda ima jedan od najstrožih zakona protiv homoseksualnosti u svijetu i da su diskriminacija i nasilje nad pripadnicima zajednice LGBTQ+ i dalje prisutni;

| Z. | budući da je bivši vođa paravojne skupine i dijete vojnik Dominic Ongwen iz Ugande proglašen krivim za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti na Međunarodnom kaznenom sudu u ključnoj presudi donesenoj 4. veljače 2021. i da je osuđen na temelju 61 pojedinačne optužbe za ubojstvo, silovanje, seksualno ropstvo, otmicu i mučenje koje je počinio kao zapovjednik Gospodnje vojske otpora, nasilnog kulta koji je od sredine 1980-ih do prije nekoliko godina provodio krvavo nasilje u Ugandi i susjednim zemljama; |
| --- | --- |

Z.

budući da je bivši vođa paravojne skupine i dijete vojnik Dominic Ongwen iz Ugande proglašen krivim za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti na Međunarodnom kaznenom sudu u ključnoj presudi donesenoj 4. veljače 2021. i da je osuđen na temelju 61 pojedinačne optužbe za ubojstvo, silovanje, seksualno ropstvo, otmicu i mučenje koje je počinio kao zapovjednik Gospodnje vojske otpora, nasilnog kulta koji je od sredine 1980-ih do prije nekoliko godina provodio krvavo nasilje u Ugandi i susjednim zemljama;

| 1. | žali zbog činjenice da je izborni proces bio nedemokratičan i netransparentan; osuđuje prekomjernu uporabu sile na predsjedničkim izborima od strane policije i oružanih snaga i njihovo sve veće uplitanje u politički proces; žali zbog činjenice da je neovisnim lokalnim i međunarodnim promatračima bilo zabranjeno nadziranje izbora, zbog čega se izbori nisu mogli ocijeniti u odnosu na međunarodno priznate standarde; naglašava temeljnu važnost slobodnih i poštenih izbora kao preduvjeta za održiv i dugoročan razvoj; u tom duhu čestita ugandskom narodu, posebno mladima, na njihovoj hrabrosti i entuzijazmu za demokraciju koje su pokazali tijekom ove izborne kampanje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje nasilje, kontinuirano uznemiravanje i sustavnu represiju nad političkim vođama oporbe u Ugandi, kao i gušenje civilnog društva, boraca za ljudska prava i medija, ometanje platformi društvenih medija i probleme s isključenjem interneta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stoga poziva vladu da zaustavi kontinuiranu prekomjernu uporabu sile sa smrtnim ishodima od strane sigurnosnih snaga, proizvoljna uhićenja i pritvaranja te napade na oporbene političare i pristaše, prosvjednike, borce za ljudska prava i novinare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vladu Ugande da zajamči pravdu za sve žrtve i odgovornost provođenjem nepristranih, temeljitih i neovisnih istraga o pucnjavama i nasilju koje su počinile sigurnosne snage te isto tako poziva ugandsko pravosuđe da objektivno i neovisno primjenjuje postojeći zakonodavni okvir te da u potpunosti uzme u obzir dostupne činjenice i dokaze; poziva vlasti Ugande da odmah pokrenu neovisnu istragu tragičnih događaja koji su se dogodili 18. i 19. studenog 2020., kada su najmanje 54 osobe nepotrebno izgubile život u rukama policije nakon uhićenja Bobija Winea, dok je stotine osoba ozljeđeno, što je i sam predsjednik Museveni priznao, te ih poziva da odgovorne osobe privedu pravdi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da su žalbe na rezultate izbora i preispitivanje rezultata izbora temeljna značajka vjerodostojnog izbornog procesa; očekuje da će se sva preispitivanja i žalbe na izbore rješavati na neovisan i transparentan način s pomoću dostupnih ustavnih i pravnih lijekova; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva vladu da sve osobe koje su uhićene i pritvorene isključivo zbog sudjelovanja u mirnom političkom okupljanju ili zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i udruživanja, uključujući stipendista Nagrade Saharov Europskog parlamenta za 2016. Nicholasa Opiyoa, odmah i bezuvjetno pusti na slobodu ili da odbaci sve optužbe protiv njih; podsjeća vladu Ugande da poštuje slobodu izražavanja i pravo na mirno i sigurno okupljanje, uključujući slobodno kretanje svih političkih aktera i njihovih pristaša, te osuđuje aktualnu represiju nad civilnim društvom; poziva vladu da osigura poštovanje prava g. Opiyoa na pravičan sudski postupak i pošteno suđenje u skladu s najvišim standardima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća ugandske vlasti na njihovu obvezu da zajamče, zaštite i promiču temeljna prava, uključujući građanska i politička prava građana te zemlje, pošteno zastupanje bez obzira na etničko podrijetlo, slobodu govora i slobodu okupljanja te da potvrde ključnu ulogu političke oporbe, aktera civilnog društva, novinara i medija u zemlji; poziva vlasti da ukinu sva ograničenja kojima se može ograničiti pravo naroda na slobodu mirnog okupljanja, slobodu izražavanja i slobodu udruživanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća vladu Ugande na važnost slobode izražavanja i ulogu slobodnih pluralističkih medija u demokratskom društvu; sa zabrinutošću napominje da su novinari koji su pratili izbore redovito bili izloženi zastrašivanju i nasilju; očekuje od ugandskih vlasti da stvore okruženje u kojem novinari mogu neometano obavljati svoj posao; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vlasti Ugande da svima osiguraju siguran i neograničen pristup internetu, uključujući pristup društvenim medijima i internetskim platformama za razmjenu poruka, jer uskraćivanje tog pristupa predstavlja ozbiljnu prepreku slobodi informiranja, uključujući slobodu medija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva ugandske vlasti da ukinu proizvoljno obustavljanje aktivnosti civilnog društva, uhićenja aktivista civilnog društva i zamrzavanje njihove financijske imovine; u tom pogledu najoštrije osuđuje pokušaje ograničenja financiranja civilnog društva, osobito naredbom predsjednika Musevenija da se obustavi Instrument za demokratsko upravljanje, zajednički fond u vrijednosti od više milijuna eura kojim koordiniraju EU i nacionalni razvojni partneri i koji služi za potporu skupinama koje rade na promicanju ljudskih prava, jačanju demokracije i poboljšanju odgovornosti u Ugandi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | očekuje od vlade Ugande da odmah prestane koristiti pandemiju bolesti COVID-19 kao izgovor za uvođenje zakona i politika kojima se krši međunarodno pravo i kojima se ukidaju jamstva za ljudska prava, uključujući neopravdano ograničavanje prava na slobodu mirnog okupljanja i slobodu izražavanja, čija su glavna meta pripadnici zajednice LGTBTQ+; odlučno poziva vlasti Ugande da poštuju prava i dostojanstvo ljudi u toj zemlji te da strogo ograniče izvršavanje izvanrednih ovlasti na zaštitu javnog zdravlja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | oštro kritizira stroge ugandske zakone protiv homoseksualnosti i poziva na njihovu hitnu reviziju, zajedno sa strategijom za borbu protiv diskriminacije i nasilja nad pripadnicima zajednice LGBTQ+; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ustrajno se zalaže za to da delegacija EU-a u Ugandi nastavi pomno pratiti položaj pripadnika zajednice LGBTQ+ i da aktivno podupire organizacije civilnog društva, borce za ljudska prava te pripadnike zajednice LGBTQ+ na terenu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ustrajno se zalaže za to da EU bude predan i spreman surađivati s vlastima Ugande i pomagati u prijeko potrebnim demokratskim reformama i reformama upravljanja; međutim, naglašava da uspjeh te suradnje uvelike ovisi o spremnosti Ugande da uistinu provede te reforme; u tom pogledu podsjeća da bi sustavna primjena državne represije i nasilja mogla iz temelja utjecati na buduće odnose EU-a s Ugandom; poziva EU da iskoristi politički utjecaj koji omogućuju programi razvojne pomoći, točnije programi proračunske potpore, kako bi se poboljšala obrana i promicanje ljudskih prava u Ugandi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ustrajno se zalaže za to da EU i drugi međunarodni akteri zadrže i ojačaju svoj integrirani i koordinirani pristup kad je riječ o Ugandi, koji uključuje promicanje dobrog upravljanja, demokracije, ljudskih prava te jačanje pravosudnog sustava i vladavine prava te potiče EU i njegove države članice da javno i diplomatskim kanalima izraze tu zabrinutost; ponavlja da se sankcije protiv pojedinaca i organizacija odgovornih za kršenja ljudskih prava u Ugandi moraju donijeti na razini EU-a u okviru novog mehanizma sankcija EU-a za ljudska prava, tzv. EU-ovog Zakona Magnicki; |
| --- | --- |

15.

| 16. | preporučuje da se poveća nadzor nad upravljanjem i transparentnošću fiskalnog sustava u Ugandi; odlučno poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da nastave s provedbom sustavnih revizija programa proračunske potpore EU-a u slučajevima kada postoji rizik da će se sredstva preusmjeriti kako bi ih ugandske vlasti koristile u aktivnostima koje mogu predstavljati kršenje ljudskih prava i biti usmjerene na aktiviste; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja presudu u predmetu protiv bivšeg zapovjednika Gospodnje vojske otpora Dominica Ongwena kojeg je Međunarodni kazneni sud proglasio krivim za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti te smatra da to predstavlja važan korak prema pravdi i odgovornosti za zlodjela koja je počinila Gospodnja vojska otpora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ostaje zabrinut zbog opće sigurnosne situacije u regiji i u tom pogledu naglašava važnost rada AMISOM-a; naglašava da će se njegovi dugoročni ciljevi postići samo ako sve uključene strane budu služile kao primjer kad je riječ o poštovanju vladavine prava, temeljnih prava i demokratskih načela; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, predsjedniku Ugande, predsjedniku parlamenta Ugande te Afričkoj uniji i njezinim institucijama. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/160 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/160

---

P9_TA(2021)0058

Budući izazovi u području prava žena: više od 25 godina od Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o predstojećim izazovima u području prava žena u Europi: više od 25 godina od donošenja Pekinške deklaracije i platforme za djelovanje (2021/2509(RSP))

(2021/C 465/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje od 15. rujna 1995. te ishode njezinih revizijskih konferencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje od 15. rujna 1995. te ishode njezinih revizijskih konferencija,

| — | uzimajući u obzir članke 21. i 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 21. i 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 2., 3., 9. i 15., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 2., 3., 9. i 15.,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja UN-a do 2030., načelo prema kojem nitko ne smije biti zapostavljen, a posebno cilj br. 1. u okviru kojega se želi iskorijeniti siromaštvo, cilj br. 3. u okviru kojega se ljudima želi zajamčiti zdrav život, cilj br. 5. u okviru kojega se žele postići rodna ravnopravnost i poboljšati životni uvjeti za žene, cilj br. 8. u okviru kojega se želi ostvariti održivi i gospodarski rast te cilj br. 13. u okviru kojega se žele poduzeti hitne mjere za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja UN-a do 2030., načelo prema kojem nitko ne smije biti zapostavljen, a posebno cilj br. 1. u okviru kojega se želi iskorijeniti siromaštvo, cilj br. 3. u okviru kojega se ljudima želi zajamčiti zdrav život, cilj br. 5. u okviru kojega se žele postići rodna ravnopravnost i poboljšati životni uvjeti za žene, cilj br. 8. u okviru kojega se želi ostvariti održivi i gospodarski rast te cilj br. 13. u okviru kojega se žele poduzeti hitne mjere za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), koja je stupila na snagu 1. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), koja je stupila na snagu 1. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (MOR) o jednakosti plaća iz 1951. (br. 100), Konvenciju MOR-a protiv nasilja i uznemiravanja iz 2019. (br. 190) i Konvencije MOR-a o radnicima u domaćinstvu iz 2013. (br. 189), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (MOR) o jednakosti plaća iz 1951. (br. 100), Konvenciju MOR-a protiv nasilja i uznemiravanja iz 2019. (br. 190) i Konvencije MOR-a o radnicima u domaćinstvu iz 2013. (br. 189),

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Regional review of progress: regional synthesis” (Regionalni pregled napretka: regionalna sinteza) Gospodarske komisije UN-a za Europu od 20. kolovoza 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Regional review of progress: regional synthesis” (Regionalni pregled napretka: regionalna sinteza) Gospodarske komisije UN-a za Europu od 20. kolovoza 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće agencije UN-a posvećene ženama (UN Women) naslovljeno „Gender Equality: Women’s rights in review 25 years after Beijing” (Rodna ravnopravnost: pregled prava žena 25 godina nakon Pekinga) od 5. ožujka 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće agencije UN-a posvećene ženama (UN Women) naslovljeno „Gender Equality: Women’s rights in review 25 years after Beijing” (Rodna ravnopravnost: pregled prava žena 25 godina nakon Pekinga) od 5. ožujka 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a izneseno na 64. zasjedanju Komisije UN-a o statusu žena, koje nosi naslov „Review and appraisal of the implementation of the Beijing Declaration and Platform for Action and the outcomes of the twenty-third special session of the General Assembly” (Pregled i ocjena provedbe Pekinške deklaracije i platforme za djelovanje i ishodi dvadeset trećeg izvanrednog zasjedanja Opće skupštine) od 13. prosinca 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a izneseno na 64. zasjedanju Komisije UN-a o statusu žena, koje nosi naslov „Review and appraisal of the implementation of the Beijing Declaration and Platform for Action and the outcomes of the twenty-third special session of the General Assembly” (Pregled i ocjena provedbe Pekinške deklaracije i platforme za djelovanje i ishodi dvadeset trećeg izvanrednog zasjedanja Opće skupštine) od 13. prosinca 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a izneseno na 65. zasjedanju Komisije UN-a o statusu žena, koje nosi naslov „Women’s full and effective participation in decision making in public life, as well as the elimination of violence, for achieving gender equality and the empowerment of women and girls” (Potpuno i djelotvorno sudjelovanje žena u donošenju odluka u javnom životu, kao i iskorjenjivanje nasilja, radi postizanja rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena i djevojčica) od 21. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a izneseno na 65. zasjedanju Komisije UN-a o statusu žena, koje nosi naslov „Women’s full and effective participation in decision making in public life, as well as the elimination of violence, for achieving gender equality and the empowerment of women and girls” (Potpuno i djelotvorno sudjelovanje žena u donošenju odluka u javnom životu, kao i iskorjenjivanje nasilja, radi postizanja rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena i djevojčica) od 21. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o politikama glavnog tajnika UN-a naslovljeno „Učinak bolesti COVID-19 na žene”, objavljeno 9. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o politikama glavnog tajnika UN-a naslovljeno „Učinak bolesti COVID-19 na žene”, objavljeno 9. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće agencije UN Women naslovljeno „Od uvida u stanje do djelovanja: rodna ravnopravnost nakon bolesti COVID-19”, objavljeno 2. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće agencije UN Women naslovljeno „Od uvida u stanje do djelovanja: rodna ravnopravnost nakon bolesti COVID-19”, objavljeno 2. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za jednakost spolova (EIGE) naslovljeno „Peking + 25: Peti pregled provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a”, objavljeno 5. ožujka 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za jednakost spolova (EIGE) naslovljeno „Peking + 25: Peti pregled provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a”, objavljeno 5. ožujka 2020.,

| — | uzimajući u obzir studiju EPRS-a pod naslovom „Beijing Platform for Action, 25-year review and future priorities” (Pekinška platforma za djelovanje, pregled nakon 25 godina i izgledi za budućnost), (Služba Europskog parlamenta za istraživanja, Europski parlament, 2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju EPRS-a pod naslovom „Beijing Platform for Action, 25-year review and future priorities” (Pekinška platforma za djelovanje, pregled nakon 25 godina i izgledi za budućnost), (Služba Europskog parlamenta za istraživanja, Europski parlament, 2020.),

| — | uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) naslovljeno „Učinak pandemije bolesti COVID-19 na planiranje obitelji i suzbijanje rodno uvjetovanog nasilja, sakaćenja ženskih spolnih organa i dječjih brakova”, objavljeno 27. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) naslovljeno „Učinak pandemije bolesti COVID-19 na planiranje obitelji i suzbijanje rodno uvjetovanog nasilja, sakaćenja ženskih spolnih organa i dječjih brakova”, objavljeno 27. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu UNFPA-e pod naslovom „Zbog pandemije bolesti COVID-19 očekuju se milijuni više slučajeva nasilja, dječjih brakova, sakaćenja ženskih spolnih organa, neželjenih trudnoća”, objavljenu 28. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu UNFPA-e pod naslovom „Zbog pandemije bolesti COVID-19 očekuju se milijuni više slučajeva nasilja, dječjih brakova, sakaćenja ženskih spolnih organa, neželjenih trudnoća”, objavljenu 28. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. i 10. prosinca 2019. pod naslovom „Rodno-ravnopravna gospodarstva u EU-u: daljnji koraci”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. i 10. prosinca 2019. pod naslovom „Rodno-ravnopravna gospodarstva u EU-u: daljnji koraci”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. studenoga 2020.„Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. studenoga 2020.„Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2020. o prioritetima EU-a za 64. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2020. o prioritetima EU-a za 64. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (2) i Strategiju za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025. Europske komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (2) i Strategiju za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025. Europske komisije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o de facto zabrani prava na pobačaj u Poljskoj (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o de facto zabrani prava na pobačaj u Poljskoj (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. siječnja 2020. o rodno uvjetovanoj razlici u plaćama (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. siječnja 2020. o rodno uvjetovanoj razlici u plaćama (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2020. o rodnoj ravnopravnosti u vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2020. o rodnoj ravnopravnosti u vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o potrebi za posebnim sastavom Vijeća za rodnu ravnopravnost (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o potrebi za posebnim sastavom Vijeća za rodnu ravnopravnost (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2012. o ženama u donošenju političkih odluka – kvaliteta i jednakost (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2012. o ženama u donošenju političkih odluka – kvaliteta i jednakost (9),

| — | uzimajući u obzir višegodišnji financijski okvir EU-a za razdoblje 2021. – 2027. i uključivanja rodne perspektive kao horizontalnog prioriteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir višegodišnji financijski okvir EU-a za razdoblje 2021. – 2027. i uključivanja rodne perspektive kao horizontalnog prioriteta,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama održanoj 1995. u Pekingu 189 vlada širom svijeta, uključujući Europsku uniju i države članice, obvezalo predano raditi na rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju svih žena i djevojčica; |
| --- | --- |

A.

budući da se na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama održanoj 1995. u Pekingu 189 vlada širom svijeta, uključujući Europsku uniju i države članice, obvezalo predano raditi na rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju svih žena i djevojčica;

| B. | budući da su Pekinška deklaracija i platforma za djelovanje donesene na toj konferenciji najsveobuhvatniji globalni program promicanja rodne ravnopravnosti i da se smatraju međunarodnom „Poveljom o pravima” žena jer se u njima utvrđuju prava žena kao ljudska prava i iznosi vizija jednakih prava, sloboda i prilika za sve žene u svijetu te da su ponovno potvrđene 2015. u okviru Programa održivog razvoja do 2030. postavljanjem ciljeva i konkretnih mjera za niz pitanja koja utječu na žene i djevojčice; |
| --- | --- |

B.

budući da su Pekinška deklaracija i platforma za djelovanje donesene na toj konferenciji najsveobuhvatniji globalni program promicanja rodne ravnopravnosti i da se smatraju međunarodnom „Poveljom o pravima” žena jer se u njima utvrđuju prava žena kao ljudska prava i iznosi vizija jednakih prava, sloboda i prilika za sve žene u svijetu te da su ponovno potvrđene 2015. u okviru Programa održivog razvoja do 2030. postavljanjem ciljeva i konkretnih mjera za niz pitanja koja utječu na žene i djevojčice;

| C. | budući da su od donošenja Pekinške platforme 1995. ostvareni pomaci za žene i djevojčice, posebice u Europi, ali da je ukupni napredak neprihvatljivo spor te da postoji opasnost da bi se teško postignuta ostvarenja mogla unazaditi; |
| --- | --- |

C.

budući da su od donošenja Pekinške platforme 1995. ostvareni pomaci za žene i djevojčice, posebice u Europi, ali da je ukupni napredak neprihvatljivo spor te da postoji opasnost da bi se teško postignuta ostvarenja mogla unazaditi;

| D. | budući da je zbog pandemije uzrokovane bolešću COVID-19 Forum za generacijsku ravnopravnost odgođen za prvu polovicu 2021.; |
| --- | --- |

D.

budući da je zbog pandemije uzrokovane bolešću COVID-19 Forum za generacijsku ravnopravnost odgođen za prvu polovicu 2021.;

| E. | budući da je prošlo 25 godina od Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju u Kairu, na kojoj je 179 vlada usvojilo program djelovanja, čime je u skladu s Pekinškom platformom za djelovanje iskazana globalna predanost promicanju spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava; |
| --- | --- |

E.

budući da je prošlo 25 godina od Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju u Kairu, na kojoj je 179 vlada usvojilo program djelovanja, čime je u skladu s Pekinškom platformom za djelovanje iskazana globalna predanost promicanju spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava;

| F. | budući da je Konvencija o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena stupila na snagu prije nešto više od 40 godina, premda su je sve države članice EU-a ratificirale, napredak u području ravnopravnosti žena i muškaraca je spor, kako ističe institut EIGE; |
| --- | --- |

F.

budući da je Konvencija o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena stupila na snagu prije nešto više od 40 godina, premda su je sve države članice EU-a ratificirale, napredak u području ravnopravnosti žena i muškaraca je spor, kako ističe institut EIGE;

| G. | budući da je Konvencija o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija Vijeća Europe), najsveobuhvatniji instrument u borbi protiv nasilja nad ženama u Europi, otvorena za potpisivanje prije 10 godina, ali da je dosad nisu ratificirale sve države članice EU-a, niti joj je pristupio EU; |
| --- | --- |

G.

budući da je Konvencija o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija Vijeća Europe), najsveobuhvatniji instrument u borbi protiv nasilja nad ženama u Europi, otvorena za potpisivanje prije 10 godina, ali da je dosad nisu ratificirale sve države članice EU-a, niti joj je pristupio EU;

| H. | budući da se 2021. obilježila 10. godišnjica Istanbulske konvencije Vijeća Europe; |
| --- | --- |

H.

budući da se 2021. obilježila 10. godišnjica Istanbulske konvencije Vijeća Europe;

| I. | budući da je uklanjanje štetnih struktura i stereotipa kojima se rodna neravnopravnost nastavlja nužna za promicanje rodne ravnopravnosti; budući da je unapređivanje rodne ravnopravnosti korisno za društvo u cjelini, ali je i samo po sebi cilj; |
| --- | --- |

I.

budući da je uklanjanje štetnih struktura i stereotipa kojima se rodna neravnopravnost nastavlja nužna za promicanje rodne ravnopravnosti; budući da je unapređivanje rodne ravnopravnosti korisno za društvo u cjelini, ali je i samo po sebi cilj;

| J. | budući da rodne nejednakosti zahvaćaju sve aspekte tržišta rada, uključujući razlike u zapošljavanju, plaćama, mirovinama i skrbi, manjak pristupa socijalnim uslugama i socijalnoj zaštiti, porast broja nesigurnih radnih mjesta i rizika od siromaštva za žene; |
| --- | --- |

J.

budući da rodne nejednakosti zahvaćaju sve aspekte tržišta rada, uključujući razlike u zapošljavanju, plaćama, mirovinama i skrbi, manjak pristupa socijalnim uslugama i socijalnoj zaštiti, porast broja nesigurnih radnih mjesta i rizika od siromaštva za žene;

| K. | budući da je dokazano da financijska kriza i njezini učinci imaju štetan učinak na žene, prava žena i rodnu ravnopravnost i da ostavljaju dugoročne posljedice; budući da se gospodarskim mjerama u razdoblju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 moraju uzeti u obzir rodna dimenzija i socijalna jednakost; |
| --- | --- |

K.

budući da je dokazano da financijska kriza i njezini učinci imaju štetan učinak na žene, prava žena i rodnu ravnopravnost i da ostavljaju dugoročne posljedice; budući da se gospodarskim mjerama u razdoblju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 moraju uzeti u obzir rodna dimenzija i socijalna jednakost;

| L. | budući da je učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 rodno uvjetovan krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 i njezinim posljedicama koje imaju jasnu rodnu perspektivu jer su različito utjecale na žene i muškarce i jer povećavaju postojeće nejednakosti; budući da su žene nerazmjerno pogođene krizom, dok je odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 uvelike rodno neosjetljiv; budući da ti učinci sežu od zabrinjavajućeg povećanja broja slučajeva rodno uvjetovanog nasilja i uznemiravanja do neplaćene i nejednake skrbi i kućanskih obveza, kao i ograničenog pristupa spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima te znatnih gospodarskih učinaka i učinaka na rad za žene, osobito zdravstvene radnice i pružateljice skrbi; |
| --- | --- |

L.

budući da je učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 rodno uvjetovan krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 i njezinim posljedicama koje imaju jasnu rodnu perspektivu jer su različito utjecale na žene i muškarce i jer povećavaju postojeće nejednakosti; budući da su žene nerazmjerno pogođene krizom, dok je odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 uvelike rodno neosjetljiv; budući da ti učinci sežu od zabrinjavajućeg povećanja broja slučajeva rodno uvjetovanog nasilja i uznemiravanja do neplaćene i nejednake skrbi i kućanskih obveza, kao i ograničenog pristupa spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima te znatnih gospodarskih učinaka i učinaka na rad za žene, osobito zdravstvene radnice i pružateljice skrbi;

| M. | budući da su sektori i zanimanja u kojima prevladavaju žene (npr. zdravstvene usluge, usluge skrbi i usluge pružanja odgovora u izvanrednim situacijama, socijalni rad, obrazovanje, maloprodaja, blagajnici, čistači itd.) te neformalna ekonomija bili posebno pogođeni pandemijom; budući da su žene koje rade u sektoru zdravstvene skrbi potencijalno u većoj opasnosti od zaraze od muškaraca jer čine 76 % zdravstvenih radnika u EU-u (10); |
| --- | --- |

M.

budući da su sektori i zanimanja u kojima prevladavaju žene (npr. zdravstvene usluge, usluge skrbi i usluge pružanja odgovora u izvanrednim situacijama, socijalni rad, obrazovanje, maloprodaja, blagajnici, čistači itd.) te neformalna ekonomija bili posebno pogođeni pandemijom; budući da su žene koje rade u sektoru zdravstvene skrbi potencijalno u većoj opasnosti od zaraze od muškaraca jer čine 76 % zdravstvenih radnika u EU-u (10);

| N. | budući da žene nisu u jednakoj mjeri kao muškarci uključene u donošenje odluka zbog postojećeg problema „staklenog stropa”; budući da u većini država članica EU-a u kabinetima vlada, parlamentima, javnoj upravi, radnim skupinama za COVID-19 i upravnim odborima poduzeća još nije postignuta ravnopravna podjela moći između muškaraca i žena; |
| --- | --- |

N.

budući da žene nisu u jednakoj mjeri kao muškarci uključene u donošenje odluka zbog postojećeg problema „staklenog stropa”; budući da u većini država članica EU-a u kabinetima vlada, parlamentima, javnoj upravi, radnim skupinama za COVID-19 i upravnim odborima poduzeća još nije postignuta ravnopravna podjela moći između muškaraca i žena;

| O. | budući da se žene suočavaju s preklapajućom diskriminacijom i diskriminacijom, koje su među ostalim povezane s njihovom rasom, etničkim ili socijalnim podrijetlom, seksualnom orijentacijom, rodnim identitetima i izražavanjem, religijom ili uvjerenjem, boravišnim statusom i invaliditetom te da se moraju uložiti napori u uklanjanje svih oblika diskriminacije kako bi se u korist svih žena ostvarila rodna ravnopravnost; budući da politike EU-a trebaju ojačati svoj intersekcijski pristup kako bi se u okviru njih radilo na institucijskim, strukturnim i povijesnim dimenzijama diskriminacije; budući da nam primjena intersekcijske analize ne samo omogućuje razumijevanje strukturnih prepreka nego i pruža dokaze za uspostavu referentnih vrijednosti i utvrđivanje puta prema strateškim i djelotvornim politikama protiv sustavne diskriminacije, isključenosti i društvenih nejednakosti; |
| --- | --- |

O.

budući da se žene suočavaju s preklapajućom diskriminacijom i diskriminacijom, koje su među ostalim povezane s njihovom rasom, etničkim ili socijalnim podrijetlom, seksualnom orijentacijom, rodnim identitetima i izražavanjem, religijom ili uvjerenjem, boravišnim statusom i invaliditetom te da se moraju uložiti napori u uklanjanje svih oblika diskriminacije kako bi se u korist svih žena ostvarila rodna ravnopravnost; budući da politike EU-a trebaju ojačati svoj intersekcijski pristup kako bi se u okviru njih radilo na institucijskim, strukturnim i povijesnim dimenzijama diskriminacije; budući da nam primjena intersekcijske analize ne samo omogućuje razumijevanje strukturnih prepreka nego i pruža dokaze za uspostavu referentnih vrijednosti i utvrđivanje puta prema strateškim i djelotvornim politikama protiv sustavne diskriminacije, isključenosti i društvenih nejednakosti;

| P. | budući da postoji veća vjerojatnost za žene da se suoče s nezaposlenošću i nesigurnim radnim odnosima (npr. u njihovim ugovorima o radu), čime se stvara nesigurnost radnih mjesta; budući da su radnici u sektoru skrbi pretežno žene (76 %) (11) i da su često suočene s nesigurnim plaćama i uvjetima rada; budući da žene čine većinu korisnika kao i pružatelja usluga socijalnog sektora pa ih stoga svaki nedostatak odgovarajućeg pružanja takvih usluga sprečava da u potpunosti sudjeluju u radnoj snazi, čime se stvara rodna neosjetljivost u planiranju, izradi proračuna i pružanju usluga socijalnog sektora; |
| --- | --- |

P.

budući da postoji veća vjerojatnost za žene da se suoče s nezaposlenošću i nesigurnim radnim odnosima (npr. u njihovim ugovorima o radu), čime se stvara nesigurnost radnih mjesta; budući da su radnici u sektoru skrbi pretežno žene (76 %) (11) i da su često suočene s nesigurnim plaćama i uvjetima rada; budući da žene čine većinu korisnika kao i pružatelja usluga socijalnog sektora pa ih stoga svaki nedostatak odgovarajućeg pružanja takvih usluga sprečava da u potpunosti sudjeluju u radnoj snazi, čime se stvara rodna neosjetljivost u planiranju, izradi proračuna i pružanju usluga socijalnog sektora;

| Q. | budući da je stopa rodno uvjetovane razlike u plaćama u Europi i dalje 14 % (12), a na svjetskoj razini 20 % (13) te da je stopa rodno uvjetovane razlike u mirovinama u nekim državama članicama EU-a gotovo 40 %; budući da rodno uvjetovana razlika u plaćama dovodi do razlike u mirovinama, koja sama povećava rizik od siromaštva i isključenosti, osobito među starijim ženama i ženama u jednočlanim kućanstvima; budući da razlike u plaćama i nesigurnost imaju izravan učinak na buduće mirovine; |
| --- | --- |

Q.

budući da je stopa rodno uvjetovane razlike u plaćama u Europi i dalje 14 % (12), a na svjetskoj razini 20 % (13) te da je stopa rodno uvjetovane razlike u mirovinama u nekim državama članicama EU-a gotovo 40 %; budući da rodno uvjetovana razlika u plaćama dovodi do razlike u mirovinama, koja sama povećava rizik od siromaštva i isključenosti, osobito među starijim ženama i ženama u jednočlanim kućanstvima; budući da razlike u plaćama i nesigurnost imaju izravan učinak na buduće mirovine;

| R. | budući da nejednaka podjela neplaćene skrbi i rada u kućanstvu ozbiljno ograničava sudjelovanje žena u gospodarstvu; budući da je neplaćeni rad koji žene obavljaju u području skrbi dosad činio samu srž očuvanja društava tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, a da zbog obveza u području skrbi 7,7 milijuna žena naspram 450 000 muškaraca u Europi ne sudjeluje na tržištu rada (14); budući da su obilježja zaposlenosti žena, koja proizlaze iz neplaćene skrbi (tj. rada na nepuno radno vrijeme), važan čimbenik u rodno uvjetovanoj razlici u plaćama; budući da više žena naspram muškaraca preuzima obveze dugoročne neformalne skrbi najmanje nekoliko dana u tjednu ili svaki dan i da, općenito gledajući, žene čine 62 % svih ljudi koji pružaju dugoročnu neformalnu skrb u EU-u (15); |
| --- | --- |

R.

budući da nejednaka podjela neplaćene skrbi i rada u kućanstvu ozbiljno ograničava sudjelovanje žena u gospodarstvu; budući da je neplaćeni rad koji žene obavljaju u području skrbi dosad činio samu srž očuvanja društava tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, a da zbog obveza u području skrbi 7,7 milijuna žena naspram 450 000 muškaraca u Europi ne sudjeluje na tržištu rada (14); budući da su obilježja zaposlenosti žena, koja proizlaze iz neplaćene skrbi (tj. rada na nepuno radno vrijeme), važan čimbenik u rodno uvjetovanoj razlici u plaćama; budući da više žena naspram muškaraca preuzima obveze dugoročne neformalne skrbi najmanje nekoliko dana u tjednu ili svaki dan i da, općenito gledajući, žene čine 62 % svih ljudi koji pružaju dugoročnu neformalnu skrb u EU-u (15);

| S. | budući da je na svjetskoj razini 35 % žena doživjelo fizičko i/ili seksualno partnersko nasilje ili nepartnersko seksualno nasilje; budući da je tijekom pandemije uzrokovane bolešću COVID-19 došlo do dramatičnog porasta broja slučajeva partnerskog nasilja u kontekstu onoga što UN naziva „pandemija u sjeni”, pri čemu je zabilježeno 60 % više hitnih poziva žena žrtava partnerskog nasilja, o čemu izvješćuju države članice europskog ogranka Svjetske zdravstvene organizacije (16); |
| --- | --- |

S.

budući da je na svjetskoj razini 35 % žena doživjelo fizičko i/ili seksualno partnersko nasilje ili nepartnersko seksualno nasilje; budući da je tijekom pandemije uzrokovane bolešću COVID-19 došlo do dramatičnog porasta broja slučajeva partnerskog nasilja u kontekstu onoga što UN naziva „pandemija u sjeni”, pri čemu je zabilježeno 60 % više hitnih poziva žena žrtava partnerskog nasilja, o čemu izvješćuju države članice europskog ogranka Svjetske zdravstvene organizacije (16);

| T. | budući da su žene ranjivije na posljedice klimatskih promjena (17); budući da su žene, unatoč tome što svojim ponašanjem, kako se čini, pokazuju veću brigu za klimu, i dalje nedovoljno zastupljene na položajima na kojima se donose odluke u borbi protiv klimatske krize i na svjetskoj razini čine tek 32 % posto radne snage u području održive energije (18); |
| --- | --- |

T.

budući da su žene ranjivije na posljedice klimatskih promjena (17); budući da su žene, unatoč tome što svojim ponašanjem, kako se čini, pokazuju veću brigu za klimu, i dalje nedovoljno zastupljene na položajima na kojima se donose odluke u borbi protiv klimatske krize i na svjetskoj razini čine tek 32 % posto radne snage u području održive energije (18);

| U. | budući da je rodno uvjetovana razlika prisutna u svim područjima digitalne tehnologije, posebno inovativnih tehnologija, kao što su područja umjetne inteligencije i kibersigurnosti; budući da rodni stereotipi, kulturno obeshrabrivanje te nedostatak osviještenosti i promicanja ženskih uzora sprečavaju djevojčice i žene da iskoriste prilike za studiranje i ostvarivanje karijere u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM); |
| --- | --- |

U.

budući da je rodno uvjetovana razlika prisutna u svim područjima digitalne tehnologije, posebno inovativnih tehnologija, kao što su područja umjetne inteligencije i kibersigurnosti; budući da rodni stereotipi, kulturno obeshrabrivanje te nedostatak osviještenosti i promicanja ženskih uzora sprečavaju djevojčice i žene da iskoriste prilike za studiranje i ostvarivanje karijere u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM);

| V. | budući da je u nekim državama članicama vidljivo nazadovanje i da postoji opasnost da rodna ravnopravnost dodatno izgubi na važnosti među prioritetima u programu rada država članica; |
| --- | --- |

V.

budući da je u nekim državama članicama vidljivo nazadovanje i da postoji opasnost da rodna ravnopravnost dodatno izgubi na važnosti među prioritetima u programu rada država članica;

1.

žali zbog činjenice da su na sastanku na visokoj razini na temu: „Ubrzanje napretka u ostvarivanju rodne ravnopravnosti i osnaživanju svih žena i djevojčica”, održanom 1. listopada 2020. u okviru zasjedanja Opće skupštine UN-a u povodu obilježavanja konferencije u Pekingu, svjetski čelnici 100 zemalja uvidjeli da je ukupni napredak u području prava žena daleko slabiji od onoga na koji su se obvezali na konferenciji u Pekingu održanoj 1995.;

2.

ističe da se u izvješću agencije UN Women naslovljenom „Gender equality: Women’s rights in review 25 years after Beijing” (19) (Rodna ravnopravnost: pregled prava žena 25 godina nakon Pekinga) opisalo da se napredak u ostvarivanju rodne ravnopravnosti zapravo usporava i da se na svjetskoj razini bilježe nazadovanja u pogledu teško postignutih ostvarenja;

3.

primjećuje sa zabrinutošću da se u petom pregledu Pekinške platforme za djelovanje, koji je 2020. objavio institut EIGE istaknulo da nijedna od europskih država članica nije postigla ciljne vrijednosti zadane na konferenciji u Pekingu 1995.; žali zbog činjenice da je indeks rodne ravnopravnosti 2020. instituta EIGE upućivao na usporavanje napretka u postizanju ravnopravnosti žena i muškaraca i da unatoč naporima za poboljšanje rodne ravnopravnosti kojima su postignuti određeni rezultati, i dalje postoje trajne nejednakosti i rodno uvjetovane razlike u EU-u u svim područjima obuhvaćenima Pekinškom platformom za djelovanje;

4.

ističe da društveni i gospodarski učinci bolesti COVID-19 nerazmjerno pogađaju žene i djevojčice, pogoršavajući već postojeće rodne nejednakosti i stvarajući opasnost da se dosad ostvareni napredak unazadi; u tom smislu ističe da će, prema procjenama agencije UN Women (20), pandemija na svjetskoj razini gurnuti novih 47 milijuna žena i djevojčica ispod praga siromaštva, čime će se njihov broj povećati na sveukupno 435 milijuna, istodobno izazivajući eksponencijalni porast broja slučajeva rodno uvjetovanog nasilja i pri čemu žene ostaju bez zaposlenja i sredstava za život u bržoj mjeri jer su izloženije teško pogođenim gospodarskim sektorima;

5.

uviđa da se više žena bira i postavlja na položaje na kojima se donose odluke, ali žali zbog činjenice da je napredak spor i da je paritet ostvaren tek u nekoliko država članica EU-a;

6.

podsjeća na svoje stajalište od 17. prosinca 2020. i poziva Vijeće da uspostavi posebni sastav za rodnu ravnopravnost kako bi se donijele zajedničke i konkretne mjere za suočavanje s izazovima u području prava žena i rodne ravnopravnosti i kako bi se osiguralo da se o pitanjima rodne ravnopravnosti raspravlja na najvišoj političkoj razini;

7.

žali zbog činjenice da se uključivanje rodne perspektive ne provodi sustavno u svim područjima politika i programima financiranja EU-a; pozdravlja uvođenje uključivanja rodne perspektive kao horizontalnog prioriteta u višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027.; poziva Komisiju da zajamči provedbu sustavnog uključivanja rodne perspektive kao jedne od ključnih strategija kojom se podupire ostvarenje rodne ravnopravnosti i da izradu proračuna, prakse i planove provodi uključivanjem rodne perspektive u njih, savjetujući se pritom sa stručnjacima za donošenje rodno osjetljivih proračuna kako bi se zajamčilo da žene i muškarci imaju jednaku korist od javnih rashoda na svim razinama donošenja proračuna i da se perspektive žena uključe u sva područja, pri čemu bi se posebna sredstva usmjerila u uklanjanje čimbenika nejednakosti, kao što su nasilje nad ženama i djevojčicama, uključujući u raspodjelu u okviru programa Građani, prava i vrijednosti namijenjenu promicanju rodne ravnopravnosti;

8.

poziva Komisiju i države članice da razviju i provedu konkretne planove i niz mjera, popraćene odgovarajućim namjenskim financiranjem, na temelju 12 područja iznesenih na Pekinškoj platformi za djelovanje, posebice u područjima „žene i siromaštvo”, „žene i gospodarstvo”, „žene u području vlasti i donošenja odluka”, „nasilje nad ženama”, „žene i okoliš” te „žene i zdravlje”, kako bi se unaprijedila prava žena i program rodne ravnopravnosti imajući u vidu predstojeći Forum za generacijsku ravnopravnost;

9.

žali što u nekim zemljama dolaze do izražaja nazadne tendencije kad je riječ o preispitivanju Istanbulske konvencije i zbog toga što su se posljednjih godina povećali otpor prema spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima žena te izazovi u području tjelesne autonomije i kontrole plodnosti; snažno osuđuje donošenje odluke Ustavnog suda kojom se provodi de facto zabrana pobačaja te posljedično nazadovanje u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava žena u Poljskoj, kao i neopravdana prekomjerna ograničenja pristupa pobačaju;

10.

podsjeća da su prava žena ljudska prava i da su neotuđiv, sastavni i nedjeljiv dio univerzalnih ljudskih prava, kako je istaknuto na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama;

11.

potiče Komisiju i države članice da prate i poboljšaju prikupljanje usporedivih podataka raščlanjenih prema dobi, rasnom i etničkom podrijetlu te spolu u cilju poboljšanja kvantitativne analize te osmišljavanja i provedbe politika EU-a koje bi bolje integrirale rodnu intersekcijsku perspektivu; ističe važnost instituta EIGE kao pružatelja pouzdanih i prikladnih podataka raščlanjenih prema spolu, na temelju kojih se provodi zakonodavna analiza i donose odluke te ističe važnost osiguravanja te povećanja financiranja i kapaciteta instituta EIGE; također potiče institut EIGE i druge relevantne institucije i agencije EU-a da rade na novim pokazateljima, kao što su siromaštvo zaposlenih osoba, vremensko siromaštvo ili vrijednost rada u području skrbi, i da te pokazatelje uključuju;

12.

podsjeća da u Europskoj uniji živi 46 milijuna žena i djevojčica s invaliditetom i da je polovica svih radno sposobnih žena s invaliditetom gospodarski neaktivna; naglašava specifične probleme s kojima se žene s invaliditetom suočavaju i podsjeća da se za kategoriju žena s invaliditetom u svim državama članicama bilježe stope teške materijalne oskudice; stoga ponovno potvrđuje da je potrebno uključiti rodnu perspektivu u predstojeću strategiju za ravnopravnost osoba s invaliditetom 2021.;

13.

poziva Vijeće i potiče države članice da odobre i provedu Direktivu o suzbijanju diskriminacije te da zajamče iskorjenjivanje višestrukih i intersekcijskih oblika diskriminacije u svim državama članicama EU-a;

Žene i siromaštvo

Žene i siromaštvo

| 14. | ističe da je spol i dalje važan čimbenik u obrascima siromaštva u EU-u i da, iako se stope isključenosti i rodno uvjetovane razlike u smislu siromaštva uvelike razlikuju među zemljama, 23,3 % žena naspram 21,6 % muškaraca izloženo je riziku od siromaštva (21); naglašava da se taj rizik znatno povećava s dobi te da se preklapa sa sastavom kućanstva, rasnim ili etničkim podrijetlom, invaliditetom i statusom zaposlenosti; ističe da su rodno uvjetovane razlike u plaćama, mirovinama i skrbi važni čimbenici u feminizaciji siromaštva; |
| --- | --- |

14.

ističe da je spol i dalje važan čimbenik u obrascima siromaštva u EU-u i da, iako se stope isključenosti i rodno uvjetovane razlike u smislu siromaštva uvelike razlikuju među zemljama, 23,3 % žena naspram 21,6 % muškaraca izloženo je riziku od siromaštva (21

| 15. | poziva Komisiju i države članice da se u cilju uklanjanja rodno uvjetovane razlike uhvate u koštac s problemom feminizacije siromaštva u svim njegovim oblicima, uključujući siromaštva u starijoj životnoj dobi, osobito uzimanjem u obzir spola kao čimbenika koji utječe na dostupnost i pristup odgovarajućim pravima na mirovinu, te poboljšanjem uvjeta rada u sektorima i zanimanjima u kojima prevladavaju žene; ističe važnost rješavanja problema društvenog, gospodarskog i kulturnog podcjenjivanja poslova u kojima dominiraju žene, potrebu za borbom protiv takvih stereotipa i prezastupljenosti žena u netipičnim oblicima rada; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisiju i države članice da se u cilju uklanjanja rodno uvjetovane razlike uhvate u koštac s problemom feminizacije siromaštva u svim njegovim oblicima, uključujući siromaštva u starijoj životnoj dobi, osobito uzimanjem u obzir spola kao čimbenika koji utječe na dostupnost i pristup odgovarajućim pravima na mirovinu, te poboljšanjem uvjeta rada u sektorima i zanimanjima u kojima prevladavaju žene; ističe važnost rješavanja problema društvenog, gospodarskog i kulturnog podcjenjivanja poslova u kojima dominiraju žene, potrebu za borbom protiv takvih stereotipa i prezastupljenosti žena u netipičnim oblicima rada;

| 16. | naglašava da je, unatoč prevladavanju nejednakosti u mirovinama te općenitoj zaštiti i povećanju mirovina, od presudne važnosti da sustavi socijalne sigurnosti i dalje postoje u javnoj sferi jer uključuju načela solidarnosti i preraspodjele te da se ulože najveći mogući napori u borbu protiv nesigurnog i dereguliranog rada; |
| --- | --- |

16.

naglašava da je, unatoč prevladavanju nejednakosti u mirovinama te općenitoj zaštiti i povećanju mirovina, od presudne važnosti da sustavi socijalne sigurnosti i dalje postoje u javnoj sferi jer uključuju načela solidarnosti i preraspodjele te da se ulože najveći mogući napori u borbu protiv nesigurnog i dereguliranog rada;

| 17. | poziva Komisiju da predstavi strategiju za suzbijanje siromaštva u borbi protiv feminizacije siromaštva, pri čemu bi se poseban naglasak stavio na jednoroditeljska kućanstva na čijem su čelu žene; poziva i države članice da provedu posebne socijalne mjere kako bi suzbile rizik od socijalne isključenosti i siromaštva u smislu pristupa cjenovno pristupačnom stanovanju, prijevozu i cjenovno pristupačnoj energiji; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da predstavi strategiju za suzbijanje siromaštva u borbi protiv feminizacije siromaštva, pri čemu bi se poseban naglasak stavio na jednoroditeljska kućanstva na čijem su čelu žene; poziva i države članice da provedu posebne socijalne mjere kako bi suzbile rizik od socijalne isključenosti i siromaštva u smislu pristupa cjenovno pristupačnom stanovanju, prijevozu i cjenovno pristupačnoj energiji;

| 18. | potiče države članice da poduzmu posebne mjere kako bi suzbile rizik od siromaštva u starijoj životnoj dobi i Komisiju da uključi rodnu dimenziju siromaštva u svoje okvire gospodarskog rasta i socijalne politike; pozdravlja pokazatelje raščlanjene prema spolu u mehanizmu praćenja provedbe europskog stupa socijalnih prava; naglašava potrebu za uključivanjem rodne perspektive s pomoću intersekcijog pristupa u skladu s 2. i 3 načelima stupa te poziva na bolju koordinaciju europskog stupa socijalnih prava i europskog semestra; poziva Komisiju da izradi i uključi indeks rodne ravnopravnosti u europski semestar radi praćenja rodnih učinaka makroekonomskih politika, kao i zelene i digitalne tranzicije; |
| --- | --- |

18.

potiče države članice da poduzmu posebne mjere kako bi suzbile rizik od siromaštva u starijoj životnoj dobi i Komisiju da uključi rodnu dimenziju siromaštva u svoje okvire gospodarskog rasta i socijalne politike; pozdravlja pokazatelje raščlanjene prema spolu u mehanizmu praćenja provedbe europskog stupa socijalnih prava; naglašava potrebu za uključivanjem rodne perspektive s pomoću intersekcijog pristupa u skladu s 2. i 3 načelima stupa te poziva na bolju koordinaciju europskog stupa socijalnih prava i europskog semestra; poziva Komisiju da izradi i uključi indeks rodne ravnopravnosti u europski semestar radi praćenja rodnih učinaka makroekonomskih politika, kao i zelene i digitalne tranzicije;

| 19. | potiče Komisiju i države članice da stave žene u središte oporavka od pandemije kako bi suzbile ugrožavanje napretka ostvarenoga u otklanjaju rodno uvjetovanih razlika u smislu siromaštva nastalih uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

19.

potiče Komisiju i države članice da stave žene u središte oporavka od pandemije kako bi suzbile ugrožavanje napretka ostvarenoga u otklanjaju rodno uvjetovanih razlika u smislu siromaštva nastalih uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19;

Žene i okoliš

Žene i okoliš

| 20. | pozdravlja uvažavanje rodne dimenzije klimatskih promjena kako u akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost III tako i u Strategiji za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.; ističe da je rodna ravnopravnost neophodna za upravljanje klimatskom krizom; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja uvažavanje rodne dimenzije klimatskih promjena kako u akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost III tako i u Strategiji za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.; ističe da je rodna ravnopravnost neophodna za upravljanje klimatskom krizom;

| 21. | naglašava da su žene moćni akteri promjene; poziva EU i države članice da na svim društvenim razinama rade na otklanjanju rodno uvjetovane razlike u smislu položaja na kojima se donose odluke u vezi s djelovanjem u području klimatskih promjena; |
| --- | --- |

21.

naglašava da su žene moćni akteri promjene; poziva EU i države članice da na svim društvenim razinama rade na otklanjanju rodno uvjetovane razlike u smislu položaja na kojima se donose odluke u vezi s djelovanjem u području klimatskih promjena;

| 22. | poziva Komisiju i države članice da razviju i promiču rodno osjetljive ciljeve, ciljne vrijednosti i pokazatelje, kao i da prikupljaju podatke raščlanjene prema spolu pri planiranju, provođenju, praćenju i evaluiranju politika, programa i projekata u području klimatskih promjena te da u svim državnim institucijama uspostave kontaktne točke za rodna pitanja i pitanja klimatskih promjena; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju i države članice da razviju i promiču rodno osjetljive ciljeve, ciljne vrijednosti i pokazatelje, kao i da prikupljaju podatke raščlanjene prema spolu pri planiranju, provođenju, praćenju i evaluiranju politika, programa i projekata u području klimatskih promjena te da u svim državnim institucijama uspostave kontaktne točke za rodna pitanja i pitanja klimatskih promjena;

Žene i gospodarstvo, žene u području vlasti i donošenja odluka

Žene i gospodarstvo, žene u području vlasti i donošenja odluka

| 23. | ističe važnost potpune integracije žena na ravnopravan način s muškarcima u svim područjima društva i gospodarstva i važnost aktivnog promicanja rodno uravnotežene zastupljenosti na svim razinama donošenja odluka; u tom smislu poziva Komisiju da u Europskom vijeću zaustavi blokadu Direktive o ženama u upravnim odborima; |
| --- | --- |

23.

ističe važnost potpune integracije žena na ravnopravan način s muškarcima u svim područjima društva i gospodarstva i važnost aktivnog promicanja rodno uravnotežene zastupljenosti na svim razinama donošenja odluka; u tom smislu poziva Komisiju da u Europskom vijeću zaustavi blokadu Direktive o ženama u upravnim odborima;

| 24. | poziva EU da utvrdi ciljne vrijednosti, akcijske planove, rokove i privremene posebne mjere kako bi se postigao rodni paritet i ostvario napredak prema uravnoteženoj zastupljenosti na svim izvršnim, zakonodavnim i administrativnim položajima; |
| --- | --- |

24.

poziva EU da utvrdi ciljne vrijednosti, akcijske planove, rokove i privremene posebne mjere kako bi se postigao rodni paritet i ostvario napredak prema uravnoteženoj zastupljenosti na svim izvršnim, zakonodavnim i administrativnim položajima;

| 25. | naglašava da su potpuno uključivanje žena na tržište rada i promicanje ženskog poduzetništva ključni čimbenici za ostvarivanje dugotrajnog uključivog gospodarskog rasta, suzbijanje nejednakosti i poticanje ekonomske neovisnosti žena; |
| --- | --- |

25.

naglašava da su potpuno uključivanje žena na tržište rada i promicanje ženskog poduzetništva ključni čimbenici za ostvarivanje dugotrajnog uključivog gospodarskog rasta, suzbijanje nejednakosti i poticanje ekonomske neovisnosti žena;

| 26. | poziva EU da poveća napore koje ulaže u otklanjanje rodno uvjetovane razlike u plaćama i da ojača načelo jednake plaće donošenjem zakonodavstva za povećanje transparentnosti plaća, među ostalim obveznih mjera za sva poduzeća; žali zbog toga što još nije, kako je planirano, uveden prijedlog Komisije o obvezujućim mjerama za transparentnost plaća; |
| --- | --- |

26.

poziva EU da poveća napore koje ulaže u otklanjanje rodno uvjetovane razlike u plaćama i da ojača načelo jednake plaće donošenjem zakonodavstva za povećanje transparentnosti plaća, među ostalim obveznih mjera za sva poduzeća; žali zbog toga što još nije, kako je planirano, uveden prijedlog Komisije o obvezujućim mjerama za transparentnost plaća;

| 27. | pozdravlja predanost koju Komisija posvećuje praćenju prenošenja Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života u nacionalna zakonodavstva do 2022. i jamčenju njezine cjelovite provedbe u državama članicama koje se pritom savjetuju s organizacijama za prava žena i organizacijama civilnog društva; također poziva države članice da premaše minimalne standarde iz Direktive; ističe proširenje roditeljskih naknada kako bi se njima obuhvatila dugoročna skrb za članove obitelji s invaliditetom i osobe starije životne dobi kao dobru početnu točku i traži od Komisije da razmotri njihovo daljnje širenje kako bi se spriječio gubitak radne snage, osobito ženske; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja predanost koju Komisija posvećuje praćenju prenošenja Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života u nacionalna zakonodavstva do 2022. i jamčenju njezine cjelovite provedbe u državama članicama koje se pritom savjetuju s organizacijama za prava žena i organizacijama civilnog društva; također poziva države članice da premaše minimalne standarde iz Direktive; ističe proširenje roditeljskih naknada kako bi se njima obuhvatila dugoročna skrb za članove obitelji s invaliditetom i osobe starije životne dobi kao dobru početnu točku i traži od Komisije da razmotri njihovo daljnje širenje kako bi se spriječio gubitak radne snage, osobito ženske;

| 28. | ističe da promjene uvjeta rada, kao što su rad na daljinu, mogu utjecati na sposobnost isključivanja i povećati količinu posla, pri čemu su žene daleko snažnije pogođene od muškaraca zbog svoje prevladavajuće ili tradicionalne uloge pružateljica skrbi u kućanstvu i obitelji; |
| --- | --- |

28.

ističe da promjene uvjeta rada, kao što su rad na daljinu, mogu utjecati na sposobnost isključivanja i povećati količinu posla, pri čemu su žene daleko snažnije pogođene od muškaraca zbog svoje prevladavajuće ili tradicionalne uloge pružateljica skrbi u kućanstvu i obitelji;

| 29. | poziva Komisiju da iznese prijedlog kojim bi se primijenio sveobuhvatan i cjeloživotni pristup skrbi, uzimajući u obzir potrebe kako pružatelja skrbi tako i njezinih primatelja i uspostavljajući minimalne standarde i smjernice za kvalitetu skrbi tijekom cjeloživotnog ciklusa, uključujući za djecu, starije osobe i osobe s dugoročnim potrebama; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da iznese prijedlog kojim bi se primijenio sveobuhvatan i cjeloživotni pristup skrbi, uzimajući u obzir potrebe kako pružatelja skrbi tako i njezinih primatelja i uspostavljajući minimalne standarde i smjernice za kvalitetu skrbi tijekom cjeloživotnog ciklusa, uključujući za djecu, starije osobe i osobe s dugoročnim potrebama;

| 30. | poziva Komisiju da ispita sudjelovanje žena na tržištu rada i zajamči njihovo značajno sudjelovanje u ključnim tijelima koja donose odluke i u osmišljavanju rodno osjetljivog oporavka te paketa ekonomskih poticaja u okviru VFO-a i plana oporavka Next Generation EU; navodi da kriza uzrokovana bolešću COVID-19 osobito pogađa žene na tržištima rada, s obzirom na porast stopa nezaposlenosti žena; u tom smislu poziva Komisiju da poduzme posebne mjere kako bi se uhvatila u koštac s rodno uvjetovanom razlikom koja pogađa žene u smislu zaposlenosti, i to ciljanom raspodjelom financijskih sredstava u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, u okviru kojeg države članice EU-a provode konkretne mjere kako bi riješile problem nezaposlenosti žena, siromaštva žena i porasta broja slučajeva nasilja nad ženama i djevojčicama kao preprekama koje sprečavaju žene od potpunog sudjelovanja u svim područjima života, uključujući u svijetu rada; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju da ispita sudjelovanje žena na tržištu rada i zajamči njihovo značajno sudjelovanje u ključnim tijelima koja donose odluke i u osmišljavanju rodno osjetljivog oporavka te paketa ekonomskih poticaja u okviru VFO-a i plana oporavka Next Generation EU; navodi da kriza uzrokovana bolešću COVID-19 osobito pogađa žene na tržištima rada, s obzirom na porast stopa nezaposlenosti žena; u tom smislu poziva Komisiju da poduzme posebne mjere kako bi se uhvatila u koštac s rodno uvjetovanom razlikom koja pogađa žene u smislu zaposlenosti, i to ciljanom raspodjelom financijskih sredstava u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, u okviru kojeg države članice EU-a provode konkretne mjere kako bi riješile problem nezaposlenosti žena, siromaštva žena i porasta broja slučajeva nasilja nad ženama i djevojčicama kao preprekama koje sprečavaju žene od potpunog sudjelovanja u svim područjima života, uključujući u svijetu rada;

| 31. | ističe da je ženama radnicama u kućanstvu potrebno zajamčiti prava na dostojanstvene uvjete rada i jednaku socijalnu zaštitu osiguravanjem ratifikacije i provedbe Konvencije MOR-a br. 189 o dostojnom radu za radnike u kućanstvu; |
| --- | --- |

31.

ističe da je ženama radnicama u kućanstvu potrebno zajamčiti prava na dostojanstvene uvjete rada i jednaku socijalnu zaštitu osiguravanjem ratifikacije i provedbe Konvencije MOR-a br. 189 o dostojnom radu za radnike u kućanstvu;

| 32. | napominje sa zabrinutošću da žene čine samo 18 % (22) od 8 milijuna stručnjaka u području IKT-a u EU-u i da su izložene riziku od daljnjeg isključivanja iz Digitalnog programa EU-a; potiče Komisiju da ojača politike kojima se potiče snažnije sudjelovanje žena u karijerama i studijima u području STEM-a te ističe potrebu za uključivanjem žena u nova gospodarska područja i njihovom zastupljenošću u tim područjima koja su važna za održiv razvoj, među ostalim u sektoru IKT-a te digitalnom sektoru i sektoru umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

32.

napominje sa zabrinutošću da žene čine samo 18 % (22

| 33. | poziva europske institucije da uvedu obvezujuće mjere, kao što su kvote kako bi se osigurao rodni paritet u izabranim tijelima i poziva države članice da zajamče uravnoteženu zastupljenost žena i muškaraca kako u Europskom parlamentu tako i u nacionalnim parlamentima; također poziva na strategije kojima će se zajamčiti značajna zastupljenost žena iz različitih sredina na položajima donošenja odluka u europskim institucijama; |
| --- | --- |

33.

poziva europske institucije da uvedu obvezujuće mjere, kao što su kvote kako bi se osigurao rodni paritet u izabranim tijelima i poziva države članice da zajamče uravnoteženu zastupljenost žena i muškaraca kako u Europskom parlamentu tako i u nacionalnim parlamentima; također poziva na strategije kojima će se zajamčiti značajna zastupljenost žena iz različitih sredina na položajima donošenja odluka u europskim institucijama;

Nasilje nad ženama: iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja

Nasilje nad ženama: iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja

| 34. | pozdravlja predanost koju Komisija pokazuje u borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja u okviru Strategije za rodnu ravnopravnost te ponovno poziva na zaključenje ratifikacije Istanbulske konvencije na razini EU-a na temelju pristupanja na širokoj osnovi i poziva na zalaganje za njezinu ratifikaciju i provedbu u svim državama članicama; poziva države članice da uzmu u obzir preporuke neovisne skupine stručnjaka (GREVIO) i poboljšaju zakonodavstvo kako bi ga bolje uskladile s odredbama Istanbulske konvencije i na taj način osigurale pravilnu provedbu i izvršenje; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja predanost koju Komisija pokazuje u borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja u okviru Strategije za rodnu ravnopravnost te ponovno poziva na zaključenje ratifikacije Istanbulske konvencije na razini EU-a na temelju pristupanja na širokoj osnovi i poziva na zalaganje za njezinu ratifikaciju i provedbu u svim državama članicama; poziva države članice da uzmu u obzir preporuke neovisne skupine stručnjaka (GREVIO) i poboljšaju zakonodavstvo kako bi ga bolje uskladile s odredbama Istanbulske konvencije i na taj način osigurale pravilnu provedbu i izvršenje;

| 35. | pozdravlja inicijativu za proširenje područja kaznenih djela kako bi se obuhvatili posebni oblici rodno uvjetovanog nasilja u skladu s člankom 38. stavkom 1. UFEU-a i poziva Komisiju da zatim osmisli prijedlog holističke direktive EU-a za sprečavanje i suzbijanje svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, koja će biti usmjerena na žrtve; podsjeća da bi te nove zakonodavne mjere u svakom slučaju trebale biti dopuna ratifikaciji Istanbulske konvencije; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja inicijativu za proširenje područja kaznenih djela kako bi se obuhvatili posebni oblici rodno uvjetovanog nasilja u skladu s člankom 38. stavkom 1. UFEU-a i poziva Komisiju da zatim osmisli prijedlog holističke direktive EU-a za sprečavanje i suzbijanje svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, koja će biti usmjerena na žrtve; podsjeća da bi te nove zakonodavne mjere u svakom slučaju trebale biti dopuna ratifikaciji Istanbulske konvencije;

| 36. | poziva EU da se hitno uhvati u koštac s porastom rodno uvjetovanog nasilja zabilježenim tijekom pandemije uzrokovane bolešću COVID-19; u tom pogledu poziva Komisiju da izradi protokol EU-a o rodno uvjetovanom nasilju u kriznim vremenima i da u njega uključi službe zaštite za žrtve, kao što su dežurne telefonske linije, službe za osiguravanja sigurnog smještaja i zdravstvene službe kao „osnovne službe” u državama članicama kako bi se spriječilo rodno uvjetovano nasilje i pružila potpora žrtvama nasilja u obitelji tijekom kriza, kao što je pandemija uzrokovana bolešću COVID-19; primjećuje sa zabrinutošću nedostatak dostupnih podataka o nasilju nad ženama i djevojčicama koji bi pokazali porast broja slučajeva tijekom pandemije uzrokovane bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

36.

poziva EU da se hitno uhvati u koštac s porastom rodno uvjetovanog nasilja zabilježenim tijekom pandemije uzrokovane bolešću COVID-19; u tom pogledu poziva Komisiju da izradi protokol EU-a o rodno uvjetovanom nasilju u kriznim vremenima i da u njega uključi službe zaštite za žrtve, kao što su dežurne telefonske linije, službe za osiguravanja sigurnog smještaja i zdravstvene službe kao „osnovne službe” u državama članicama kako bi se spriječilo rodno uvjetovano nasilje i pružila potpora žrtvama nasilja u obitelji tijekom kriza, kao što je pandemija uzrokovana bolešću COVID-19; primjećuje sa zabrinutošću nedostatak dostupnih podataka o nasilju nad ženama i djevojčicama koji bi pokazali porast broja slučajeva tijekom pandemije uzrokovane bolešću COVID-19;

| 37. | ističe ulogu obrazovanja i poziva na suzbijanje rodnih stereotipa kojima se utire put za rodno uvjetovano nasilje; poziva EU da u svim javnim ustanovama EU-a osigura uvođenje i poštovanje pravila postupanja kojima bi se uveli načelo nulte tolerancije prema nasilju, diskriminaciji i zlostavljanju, kao i uvođenje i praćenje mehanizama unutarnjih prijava i pritužbi; |
| --- | --- |

37.

ističe ulogu obrazovanja i poziva na suzbijanje rodnih stereotipa kojima se utire put za rodno uvjetovano nasilje; poziva EU da u svim javnim ustanovama EU-a osigura uvođenje i poštovanje pravila postupanja kojima bi se uveli načelo nulte tolerancije prema nasilju, diskriminaciji i zlostavljanju, kao i uvođenje i praćenje mehanizama unutarnjih prijava i pritužbi;

| 38. | naglašava potrebu za prikupljanjem i organiziranjem podataka raščlanjenih prema spolu i dobi o svim oblicima rodno uvjetovanog nasilja među državama članicama; pozdravlja najavu novog istraživanja na razini EU-a o raširenosti i dinamici svih oblika nasilja nad ženama koje će provesti Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA); |
| --- | --- |

38.

naglašava potrebu za prikupljanjem i organiziranjem podataka raščlanjenih prema spolu i dobi o svim oblicima rodno uvjetovanog nasilja među državama članicama; pozdravlja najavu novog istraživanja na razini EU-a o raširenosti i dinamici svih oblika nasilja nad ženama koje će provesti Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA);

| 39. | poziva države članice i Komisiju da donesu posebne mjere za iskorjenjivanje nasilja na internetu, uključujući govora mržnje na internetu, virtualnog zlostavljanja i mizoginog govora mržnje, koji u nerazmjernoj mjeri pogađaju žene i djevojčice, i da se posebno uhvate u koštac s povećanjem broja tih oblika rodno uvjetovanog nasilja tijekom pandemije uzrokovane bolešću COVID-19; poziva Komisiju da predloži relevantno zakonodavstvo i sve druge moguće mjere za iskorjenjivanje govora mržnje i govora mržnje na internetu; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice i Komisiju da donesu posebne mjere za iskorjenjivanje nasilja na internetu, uključujući govora mržnje na internetu, virtualnog zlostavljanja i mizoginog govora mržnje, koji u nerazmjernoj mjeri pogađaju žene i djevojčice, i da se posebno uhvate u koštac s povećanjem broja tih oblika rodno uvjetovanog nasilja tijekom pandemije uzrokovane bolešću COVID-19; poziva Komisiju da predloži relevantno zakonodavstvo i sve druge moguće mjere za iskorjenjivanje govora mržnje i govora mržnje na internetu;

| 40. | poziva države članice da bez odgode ratificiraju i provedu nedavno donesenu Konvenciju MOR-a br. 190 o iskorjenjivanju nasilja i uznemiravanja u svijetu rada; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice da bez odgode ratificiraju i provedu nedavno donesenu Konvenciju MOR-a br. 190 o iskorjenjivanju nasilja i uznemiravanja u svijetu rada;

| 41. | poziva države članice da na djelotvoran način provedu Direktivu 2011/36/EU (23) o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava, te da usvoje posebne mjere kojima će suzbijati nasilje nad ženama i rodnu nejednakost kao glavne uzroke trgovanja ljudima; poziva Komisiju da navedenu Direktivu nakon temeljite procjene učinka revidira kako bi se poboljšale mjere za sprečavanje i kazneni progon svih oblika trgovanja ljudima, osobito u svrhu seksualnog iskorištavanja kao najučestalijeg i najčešće prijavljivanog područja trgovanja ljudima koje pogađa 92 % žena i djevojčica žrtava trgovanja ljudima u Europi; nadalje, poziva Komisiju da navedenu Direktivu izmijeni kako bi se zajamčilo da države članice eksplicitno kriminaliziraju svjesno korištenje svih usluga koje pružaju žrtve trgovanja; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice da na djelotvoran način provedu Direktivu 2011/36/EU (23

Žene i zdravlje

Žene i zdravlje

| 42. | podsjeća da je univerzalni pristup zdravstvenoj skrbi ljudsko pravo koje se može zajamčiti samo u sustavu koji je univerzalan i dostupan svima neovisno o društvenom i gospodarskom položaju; poziva EU i njegove države članice da osiguraju odgovarajuće pružanje usluga zdravstvene skrbi i zajamče jednak pristup njima; |
| --- | --- |

42.

podsjeća da je univerzalni pristup zdravstvenoj skrbi ljudsko pravo koje se može zajamčiti samo u sustavu koji je univerzalan i dostupan svima neovisno o društvenom i gospodarskom položaju; poziva EU i njegove države članice da osiguraju odgovarajuće pružanje usluga zdravstvene skrbi i zajamče jednak pristup njima;

| 43. | potiče države članice da ulažu u snažne i otporne sustave javne zdravstvene skrbi i zajamče pravednu naknadu i dostojanstvene uvjete rada za osoblje zdravstvenih službi, koje obično većinom čine žene i koje je uglavnom zaposleno na slabije plaćenim poslovima; |
| --- | --- |

43.

potiče države članice da ulažu u snažne i otporne sustave javne zdravstvene skrbi i zajamče pravednu naknadu i dostojanstvene uvjete rada za osoblje zdravstvenih službi, koje obično većinom čine žene i koje je uglavnom zaposleno na slabije plaćenim poslovima;

| 44. | poziva na univerzalno uvažavanje spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava i pristup njima, kako je dogovoreno u Akcijskom programu Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju i na Pekinškoj platformi za djelovanje; |
| --- | --- |

44.

poziva na univerzalno uvažavanje spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava i pristup njima, kako je dogovoreno u Akcijskom programu Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju i na Pekinškoj platformi za djelovanje;

| 45. | ističe da su pristup planiranju obitelji, zdravstvenim uslugama za rodilje te sigurnim i zakonitim uslugama pobačaja važni elementi za jamčenje prava žena i spašavanje života; |
| --- | --- |

45.

ističe da su pristup planiranju obitelji, zdravstvenim uslugama za rodilje te sigurnim i zakonitim uslugama pobačaja važni elementi za jamčenje prava žena i spašavanje života;

| 46. | poziva države članice da osiguraju sveobuhvatno obrazovanje o seksualnosti i vezama za mlade ljude te pristup zdravstvenoj skrbi u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, uključujući kontracepciji, planiranju obitelji te sigurnom i zakonitom pobačaju; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice da osiguraju sveobuhvatno obrazovanje o seksualnosti i vezama za mlade ljude te pristup zdravstvenoj skrbi u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, uključujući kontracepciji, planiranju obitelji te sigurnom i zakonitom pobačaju;

| 47. | ističe važnost boljeg vođenja računa o rodnoj perspektivi pri donošenju medicinskih dijagnoza i planiranju liječenja kako bi se zajamčilo odgovarajuće kvalitetno liječenje za sve ljude; ističe da se bolesti žena i već postojeća zdravstvena stanja i dalje često nedovoljno dijagnosticiraju, liječe i istražuju; |
| --- | --- |

47.

ističe važnost boljeg vođenja računa o rodnoj perspektivi pri donošenju medicinskih dijagnoza i planiranju liječenja kako bi se zajamčilo odgovarajuće kvalitetno liječenje za sve ljude; ističe da se bolesti žena i već postojeća zdravstvena stanja i dalje često nedovoljno dijagnosticiraju, liječe i istražuju;

Ususret Forumu za generacijsku ravnopravnost

Ususret Forumu za generacijsku ravnopravnost

| 48. | potiče Komisiju i države članice da povećaju napore koje ulažu u provedbu Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja, osobito ciljeva br. 4. i br. 5., kako bi se zajamčilo da se nijedna žena ili djevojčica ne mora suočiti s diskriminacijom, nasiljem ili isključenošću i da ima pristup zdravstvenim uslugama, hrani, obrazovanju i zapošljavanju; |
| --- | --- |

48.

potiče Komisiju i države članice da povećaju napore koje ulažu u provedbu Programa održivog razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja, osobito ciljeva br. 4. i br. 5., kako bi se zajamčilo da se nijedna žena ili djevojčica ne mora suočiti s diskriminacijom, nasiljem ili isključenošću i da ima pristup zdravstvenim uslugama, hrani, obrazovanju i zapošljavanju;

| 49. | ponovno ističe važnost predanosti EU-a Pekinškoj platformi za djelovanje i revizijskih konferencija te poziva Komisiju i države članice da poštuju svoje opće obveze u pogledu rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena; |
| --- | --- |

49.

ponovno ističe važnost predanosti EU-a Pekinškoj platformi za djelovanje i revizijskih konferencija te poziva Komisiju i države članice da poštuju svoje opće obveze u pogledu rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena;

| 50. | pozdravlja sudjelovanje i suvoditeljstvo država članica i Komisije u akcijskim koalicijama; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja sudjelovanje i suvoditeljstvo država članica i Komisije u akcijskim koalicijama;

| 51. | ističe važnost ambicioznog ishoda na budućem Forumu za generacijsku ravnopravnost, među ostalim donošenjem niza ambicioznih obveza i mjera usmjerenih na budućnost, popraćenih odgovarajućim namjenskim financiranjem, koje provode Komisija i države članice, također u okviru akcijskih koalicija; |
| --- | --- |

51.

ističe važnost ambicioznog ishoda na budućem Forumu za generacijsku ravnopravnost, među ostalim donošenjem niza ambicioznih obveza i mjera usmjerenih na budućnost, popraćenih odgovarajućim namjenskim financiranjem, koje provode Komisija i države članice, također u okviru akcijskih koalicija;

| 52. | poziva sve države članice i Komisiju da dovrše godišnje praćenje i nacionalno izvješćivanje u okviru izvješća o napretku Akcijske koalicije; |
| --- | --- |

52.

poziva sve države članice i Komisiju da dovrše godišnje praćenje i nacionalno izvješćivanje u okviru izvješća o napretku Akcijske koalicije;

| 53. | potiče EU da zajamči potpuno sudjelovanje Parlamenta i njegovog Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost u postupku donošenja odluka o stajalištu EU-a na Forumu za generacijsku ravnopravnost; |
| --- | --- |

53.

potiče EU da zajamči potpuno sudjelovanje Parlamenta i njegovog Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost u postupku donošenja odluka o stajalištu EU-a na Forumu za generacijsku ravnopravnost;

o

o o

| 54. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i nacionalnim parlamentima država članica. |
| --- | --- |

54.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i nacionalnim parlamentima država članica.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0039.

1

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0025.

2

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0024.

3

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0336.

4

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0025.

5

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0286.

6

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0379.

7

(8)  SL C 449, 23.12.2020., str. 102.

8

(9)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 11.

9

(10)  EIGE, Baza podataka o rodnoj statistici, https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/frontline-workers

10

(11)  EIGE, Kritični radnici https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/frontline-workers

11

(12)  EIGE, pregled provedbe Pekinške platforme http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=sdg_05_20&lang=en

12

(13)  MOR, Razumijevanje rodno uvjetovane razlike u plaćama https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---act_emp/documents/publication/wcms_735949.pdf

13

(14)  EIGE, studija „Gender inequalities in care and consequences for the labour market” (Rodne nejednakosti u pružanju skrbi i posljedice na tržište rada)

14

(15)  EIGE, indeks rodne ravnopravnosti 2019. https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2019-report/informal-care-older-people-people-disabilities-and-long-term-care-services

15

(16)  British Medical Journal, članak „Covid-19: EU states report 60 % rise in emergency calls about domestic violence” (Covid-19: države članice izvješćuju o 60 % više hitnih poziva zbog nasilja u obitelji)”, 11. svibnja 2020., dostupan na: https://www.bmj.com/content/369/bmj.m1872. Izvješće glavnog tajnika UN-a iz srpnja 2020. „Intensification of efforts to eliminate all forms of violence against women and girls” (Jačanje napora za iskorjenjivanje svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama): https://undocs.org/en/A/75/274

16

(17)  EIGE, publikacija „Area K – Women and the environment: climate change is gendered” (Područje K – Žene i okoliš: klimatske promjene rodno su uvjetovane), 5. ožujka 2020., dostupna na: https://eige.europa.eu/publications/beijing-25-policy-brief-area-k-women-and-environment

17

(18)  EPRS, briefing „Beijing Platform for Action, 25 year review and future priorities” (Pekinška platforma za djelovanje, pregled nakon 25 godina i prioriteti za budućnost), 27. veljače 2020., dostupan na: https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2020)646194

18

(19)  UN Women, izvješće Gender equality: Women’s rights in review 25 years after Beijing https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/03/womens-rights-in-review

19

Gender equality: Women’s rights in review 25 years after Beijing

(20)  UN Women, izvješće „Gender equality in the wake of COVID-19” (Rodna ravnopravnost nakon pandemije uzrokovane bolešću COVID-19) https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/09/gender-equality-in-the-wake-of-covid-19

20

(21)  Više od 122 milijuna ljudi u EU-u živjelo je 2014. u kućanstvima koja se smatraju siromašnima, odnosno bilo je izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti (AROPE). Od tih 122 milijuna 53 % su žene, a 47 % muškarci. EIGE, izvješće „Siromaštvo, spol i preklapajuća diskriminacija u EU-u”, 2016. https://eige.europa.eu/publications/poverty-gender-and-intersecting-inequalities-in-the-eu

21

(22)  Pregled pokazatelja Komisije „Žene u digitalnom dobu” iz 2020.

22

(23)  Direktiva 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (SL L 101, 15.4.2011., str. 1.).

23

---

II. Informacije

ZAJEDNIČKE IZJAVE

Europski parlament

utorak, 9. veljače 2021.

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/170 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/170

---

P9_TA(2021)0030

Zahtjev za ukidanje imuniteta Álvaru Amaru

Odluka Europskog parlamenta od 9. veljače 2021. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Álvaru Amaru (2019/2150(IMM))

(2021/C 465/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Álvaru Amaru koji je uputio Općinski kazneni sud u Guardi Okružnog suda okruga Guarde – Drugo sudsko vijeće dana 17. listopada 2019. i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 13. studenog 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Álvaru Amaru koji je uputio Općinski kazneni sud u Guardi Okružnog suda okruga Guarde – Drugo sudsko vijeće dana 17. listopada 2019. i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 13. studenog 2019.,

| — | nakon saslušanja zastupnika Álvara Amara, u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja zastupnika Álvara Amara, u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011., 17. siječnja 2013. i 19. prosinca 2019. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011., 17. siječnja 2013. i 19. prosinca 2019. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 157. stavke 2. i 3. Ustava Portugalske Republike i članak 11. Zakona br. 7/93 od 1. ožujka 1993. kojim se uređuje statut zastupnika u portugalskoj Skupštini Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 157. stavke 2. i 3. Ustava Portugalske Republike i članak 11. Zakona br. 7/93 od 1. ožujka 1993. kojim se uređuje statut zastupnika u portugalskoj Skupštini Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0009/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0009/2021),

| A. | budući da je sudac Općinskog kaznenog suda u Guardi podnio zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta Álvaru Amaru zbog optužbe o počinjenju kaznenog djela pronevjere koje je predviđeno i kažnjivo temeljem članka 11. Zakona br. 38/47 od 16. srpnja 1987., kako je izmijenjen Zakonom br. 41/2010 od 3. rujna 2010. (u idealnom stjecaju s kaznenim djelom zlouporabe povjerenja u gospodarskom poslovanju koje je predviđeno i kažnjivo temeljem članka 23. stavka 1. i kaznenim djelom pronevjere koje je predviđeno i kažnjivo temeljem članka 20. stavka 1. istog zakona) i u realnom stjecaju s kaznenim djelom prijevare radi dobivanja bespovratnih sredstava ili subvencije koje je predviđeno i kažnjivo temeljem članka 36. stavka 1. točaka (a) i (c), stavaka 2. i 5. točaka (a) i (b) te stavka 8.b dekreta sa zakonskom snagom br. 28/84 od 20. siječnja 1984.; |
| --- | --- |

A.

budući da je sudac Općinskog kaznenog suda u Guardi podnio zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta Álvaru Amaru zbog optužbe o počinjenju kaznenog djela pronevjere koje je predviđeno i kažnjivo temeljem članka 11. Zakona br. 38/47 od 16. srpnja 1987., kako je izmijenjen Zakonom br. 41/2010 od 3. rujna 2010. (u idealnom stjecaju s kaznenim djelom zlouporabe povjerenja u gospodarskom poslovanju koje je predviđeno i kažnjivo temeljem članka 23. stavka 1. i kaznenim djelom pronevjere koje je predviđeno i kažnjivo temeljem članka 20. stavka 1. istog zakona) i u realnom stjecaju s kaznenim djelom prijevare radi dobivanja bespovratnih sredstava ili subvencije koje je predviđeno i kažnjivo temeljem članka 36. stavka 1. točaka (a) i (c), stavaka 2. i 5. točaka (a) i (b) te stavka 8.b dekreta sa zakonskom snagom br. 28/84 od 20. siječnja 1984.;

| B. | budući da je Álvaro Amaro obnašao dužnost gradonačelnika Guarde od 2013. te da je 2017. osvojio drugi mandat koji je obnašao do 11. travnja 2019.; budući da je u obavljanju tih dužnosti bio nadležan za političko i administrativno upravljanje Općinom Guarda; budući da je predmet istrage povlašteno postupanje Grada Guarde u postupku javne nabave početkom 2014. prema jednoj udruzi i kazališnoj skupini početkom 2014. prilikom organizacije karnevalskih svečanosti te godine; |
| --- | --- |

B.

budući da je Álvaro Amaro obnašao dužnost gradonačelnika Guarde od 2013. te da je 2017. osvojio drugi mandat koji je obnašao do 11. travnja 2019.; budući da je u obavljanju tih dužnosti bio nadležan za političko i administrativno upravljanje Općinom Guarda; budući da je predmet istrage povlašteno postupanje Grada Guarde u postupku javne nabave početkom 2014. prema jednoj udruzi i kazališnoj skupini početkom 2014. prilikom organizacije karnevalskih svečanosti te godine;

| C. | budući da je Álvaro Amaro izabran za zastupnika u Europskom parlamentu u svibnju 2019.; |
| --- | --- |

C.

budući da je Álvaro Amaro izabran za zastupnika u Europskom parlamentu u svibnju 2019.;

| D. | budući da se navodno kazneno djelo ne odnosi na izražena mišljenja ili glasovanje Álvara Amara u okviru obnašanja njegovih dužnosti, u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

D.

budući da se navodno kazneno djelo ne odnosi na izražena mišljenja ili glasovanje Álvara Amara u okviru obnašanja njegovih dužnosti, u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| E. | budući da prema članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na nacionalnom području svoje države moraju uživati imunitet priznat zastupnicima parlamenta te države; |
| --- | --- |

E.

budući da prema članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije zastupnici u Europskom parlamentu na nacionalnom području svoje države moraju uživati imunitet priznat zastupnicima parlamenta te države;

| F. | budući da u pojedinačnom slučaju Parlament sam odlučuje o ukidanju imuniteta; budući da pri donošenju te odluke Parlament može objektivno uzeti u obzir položaj u kojem se zastupnik nalazi (2); budući da je tijekom saslušanja Álvaro Amaro podržao ukidanje svog zastupničkog imuniteta; |
| --- | --- |

F.

budući da u pojedinačnom slučaju Parlament sam odlučuje o ukidanju imuniteta; budući da pri donošenju te odluke Parlament može objektivno uzeti u obzir položaj u kojem se zastupnik nalazi (2); budući da je tijekom saslušanja Álvaro Amaro podržao ukidanje svog zastupničkog imuniteta;

| G. | budući da je svrha zastupničkog imuniteta zaštititi Parlament i njegove zastupnike od pravnih postupaka u vezi s aktivnostima koje se provode pri izvršavanju zastupničkih dužnosti i koje se od tih dužnosti ne mogu odvojiti; |
| --- | --- |

G.

budući da je svrha zastupničkog imuniteta zaštititi Parlament i njegove zastupnike od pravnih postupaka u vezi s aktivnostima koje se provode pri izvršavanju zastupničkih dužnosti i koje se od tih dužnosti ne mogu odvojiti;

| H. | budući da su se kaznena djela za koja je optužen Álvaro Amaro dogodila prije njegova izbora u Europski parlament; |
| --- | --- |

H.

budući da su se kaznena djela za koja je optužen Álvaro Amaro dogodila prije njegova izbora u Europski parlament;

| I. | budući da u ovom slučaju Parlament nije utvrdio da postoji razlog za pretpostavku, odnosno činjenice koje upućuju na to da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

I.

budući da u ovom slučaju Parlament nije utvrdio da postoji razlog za pretpostavku, odnosno činjenice koje upućuju na to da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis);

| J. | budući da se, s jedne strane, Parlament ne može smatrati općim sudom te da se s, druge strane, zastupnik u kontekstu postupka ukidanja imuniteta ne može smatrati „optuženim” (3); |
| --- | --- |

J.

budući da se, s jedne strane, Parlament ne može smatrati općim sudom te da se s, druge strane, zastupnik u kontekstu postupka ukidanja imuniteta ne može smatrati „optuženim” (3);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Álvaru Amaru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnim portugalskim tijelima i Álvaru Amaru. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-G6700/07 i C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; Presuda Suda od 19. prosinca 2019., Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Presuda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, EU:T:2008:440, točka 28.

(3)  Presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., Briois/Parlament, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 9. veljače 2021.

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/172 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/172

---

P9_TA(2021)0031

Europska središnja banka: imenovanje potpredsjednika nadzornog odbora

Odluka Europskog parlamenta od 9. veljače 2021. o prijedlogu Europske središnje banke za imenovanje potpredsjednika nadzornog odbora Europske središnje banke (N9-0080/2020 – C9-0425/2020 – 2020/0910(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 465/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Europske središnje banke od 18. prosinca 2020. za imenovanje potpredsjednika nadzornog odbora Europske središnje banke (C9-0425/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Europske središnje banke od 18. prosinca 2020. za imenovanje potpredsjednika nadzornog odbora Europske središnje banke (C9-0425/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 26. stavak 3. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. stavak 3. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta i Europske središnje banke o praktičnim modalitetima provedbe demokratske odgovornosti i nadzora nad izvršavanjem zadaća dodijeljenih ESB-u u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta i Europske središnje banke o praktičnim modalitetima provedbe demokratske odgovornosti i nadzora nad izvršavanjem zadaća dodijeljenih ESB-u u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u imenovanjima u području ekonomske i monetarne politike EU-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u imenovanjima u području ekonomske i monetarne politike EU-a (3),

| — | uzimajući u obzir svoju odluku od 24. studenoga 2020. o preporuci Vijeća za imenovanje člana izvršnog odbora Europske središnje banke (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku od 24. studenoga 2020. o preporuci Vijeća za imenovanje člana izvršnog odbora Europske središnje banke (4),

| — | uzimajući u obzir članak 131. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 131. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0007/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0007/2021),

| A. | budući da prema članku 26. stavku 3. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 Europska središnja banka (ESB) podnosi Parlamentu prijedlog za imenovanje potpredsjednika nadzornog odbora na odobravanje; |
| --- | --- |

A.

budući da prema članku 26. stavku 3. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 Europska središnja banka (ESB) podnosi Parlamentu prijedlog za imenovanje potpredsjednika nadzornog odbora na odobravanje;

| B. | budući da se potpredsjednika nadzornog odbora mora izabrati iz redova članova Izvršnog odbora ESB-a; |
| --- | --- |

B.

budući da se potpredsjednika nadzornog odbora mora izabrati iz redova članova Izvršnog odbora ESB-a;

| C. | budući da prema članku 26. stavku 2. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 imenovanja u nadzorni odbor u skladu s tom uredbom trebaju poštovati načela ravnopravnosti spolova, iskustva i kvalifikacija; |
| --- | --- |

C.

budući da prema članku 26. stavku 2. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 imenovanja u nadzorni odbor u skladu s tom uredbom trebaju poštovati načela ravnopravnosti spolova, iskustva i kvalifikacija;

| D. | budući da je Europsko vijeće 10. prosinca 2020. (5) imenovalo Franka Eldersona članom Izvršnog odbora ESB-a na mandat od osam godina počevši od 15. prosinca 2020. u skladu s člankom 283. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

D.

budući da je Europsko vijeće 10. prosinca 2020. (5) imenovalo Franka Eldersona članom Izvršnog odbora ESB-a na mandat od osam godina počevši od 15. prosinca 2020. u skladu s člankom 283. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| E. | budući da je ESB u pismu od 18. prosinca 2020. Parlamentu podnio prijedlog za imenovanje Franka Eldersona potpredsjednikom nadzornog odbora na mandat od pet godina; |
| --- | --- |

E.

budući da je ESB u pismu od 18. prosinca 2020. Parlamentu podnio prijedlog za imenovanje Franka Eldersona potpredsjednikom nadzornog odbora na mandat od pet godina;

| F. | budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta potom ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, osobito u pogledu zahtjeva utvrđenih u članku 26. stavcima 2. i 3. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013; |
| --- | --- |

F.

budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta potom ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, osobito u pogledu zahtjeva utvrđenih u članku 26. stavcima 2. i 3. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013;

| G. | budući da je Odbor 25. siječnja 2021. održao saslušanje s predloženim kandidatom tijekom kojega je on dao uvodnu izjavu i potom odgovorio na pitanja članova Odbora; |
| --- | --- |

G.

budući da je Odbor 25. siječnja 2021. održao saslušanje s predloženim kandidatom tijekom kojega je on dao uvodnu izjavu i potom odgovorio na pitanja članova Odbora;

| H. | budući da bi sve institucije i tijela EU-a i država članica trebali provoditi konkretne mjere za postizanje rodne ravnoteže; |
| --- | --- |

H.

budući da bi sve institucije i tijela EU-a i država članica trebali provoditi konkretne mjere za postizanje rodne ravnoteže;

| I. | budući da Izvršni odbor ESB-a trenutačno čine četiri muškarca i dvije žene, od kojih je jedna predsjednica; |
| --- | --- |

I.

budući da Izvršni odbor ESB-a trenutačno čine četiri muškarca i dvije žene, od kojih je jedna predsjednica;

| 1. | daje suglasnost za imenovanje Franka Eldersona na mjesto potpredsjednika nadzornog odbora Europske središnje banke; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj središnjoj banci i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

(2)  SL L 320, 30.11.2013., str. 1.

(3)  SL C 23, 21.1.2021., str. 105.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0311.

(5)  SL L 420, 14.12.2020., str. 22.

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/174 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/174

---

P9_TA(2021)0032

Nadzor nabave i posjedovanja oružja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. veljače 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o nadzoru nabave i posjedovanja oružja (kodificirani tekst) (COM(2020)0048 – C9-0017/2020 – 2020/0029(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2021/C 465/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0048), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0048),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0017/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0017/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. lipnja 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. lipnja 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (2),

| — | uzimajući u obzir članke 109. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 109. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0010/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0010/2021),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični Prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični Prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 311, 18.9.2020., str. 52.

(2)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P9_TC1-COD(2020)0029

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. veljače 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o nadzoru nabave i posjedovanja oružja (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2021/555.)

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/175 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/175

---

P9_TA(2021)0034

Neulaganje prigovora na delegirani akt: potpora Unije ruralnom razvoju u godini 2021.

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 19. siječnja 2021. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu iznosa potpore Unije ruralnom razvoju u godini 2021. (C(2021)00188 – 2021/2517(DEA))

(2021/C 465/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2021)00188), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2021)00188),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 22. siječnja 2021. kojim se od Europskog parlamenta traži da izjavi da neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 22. siječnja 2021. kojim se od Europskog parlamenta traži da izjavi da neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 2. veljače 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 2. veljače 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 58. stavak 7. i članak 83. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 58. stavak 7. i članak 83. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir da nisu uloženi nikakvi prigovori tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 9. veljače 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da nisu uloženi nikakvi prigovori tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 9. veljače 2021.,

| A. | budući da je Uredba (EU) 2020/2220 Europskog parlamenta i Vijeća (2) („Prijelazna uredba”), kojom je Uredba (EU) br. 1305/2013 izmijenjena uključivanjem nacionalnih omotnica za godinu 2021. i 2022., stupila na snagu tek 29. prosinca 2020.; |
| --- | --- |

A.

budući da je Uredba (EU) 2020/2220 Europskog parlamenta i Vijeća (2) („Prijelazna uredba”), kojom je Uredba (EU) br. 1305/2013 izmijenjena uključivanjem nacionalnih omotnica za godinu 2021. i 2022., stupila na snagu tek 29. prosinca 2020.;

| B. | budući da je utvrđene omotnice potrebno prilagoditi nakon što države članice obavijeste Komisiju o iznosima smanjenja plaćanja koja premašuju 150 000 EUR i o njihovoj primjeni fleksibilnosti među stupovima; |
| --- | --- |

B.

budući da je utvrđene omotnice potrebno prilagoditi nakon što države članice obavijeste Komisiju o iznosima smanjenja plaćanja koja premašuju 150 000 EUR i o njihovoj primjeni fleksibilnosti među stupovima;

| C. | budući da je proteklih godina ta obavijest dostavljana u kolovozu i da je Komisija donosila delegirani akt o izmjeni omotnica na jesen, ali da to zbog kasnog donošenja Prijelazne uredbe 2020. nije bilo moguće; |
| --- | --- |

C.

budući da je proteklih godina ta obavijest dostavljana u kolovozu i da je Komisija donosila delegirani akt o izmjeni omotnica na jesen, ali da to zbog kasnog donošenja Prijelazne uredbe 2020. nije bilo moguće;

| D. | budući da je iznimno važno da Delegirana uredba što prije stupi na snagu kako bi države članice i Komisija mogle započeti provedbu programa ruralnog razvoja za 2021.; |
| --- | --- |

D.

budući da je iznimno važno da Delegirana uredba što prije stupi na snagu kako bi države članice i Komisija mogle započeti provedbu programa ruralnog razvoja za 2021.;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Uredba (EU) br. 1305/2013. Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487.).

(2)  Uredba (EU) 2020/2220 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o utvrđivanju određenih prijelaznih odredaba za potporu iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) u godinama 2021. i 2022. i izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu sredstava i primjene u godinama 2021. i 2022. te Uredbe (EU) br. 1308/2013 u pogledu sredstava i raspodjele takve potpore u godinama 2021. i 2022. (SL L 437, 28.12.2020., str. 1.).

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/176 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/176

---

P9_TA(2021)0035

Neulaganje prigovora na delegirani akt: potpora sektoru voća i povrća te sektoru vina u vezi s pandemijom bolesti COVID-19

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 27. siječnja 2021. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/884 o odstupanju za 2020. od Delegirane uredbe (EU) 2017/891 u pogledu sektora voća i povrća te od Delegirane uredbe (EU) 2016/1149 u pogledu sektora vina u vezi s pandemijom bolesti COVID-19 i o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2016/1149 (C(2021)00371 – 2021/2530(DEA))

(2021/C 465/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2021)00371), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2021)00371),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 2. veljače 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 2. veljače 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 62. stavak 1., članak 64. stavak 6. i članak 115. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 62. stavak 1., članak 64. stavak 6. i članak 115. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2), a posebno njezin članak 53. točke (b) i (h) i članak 227. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2), a posebno njezin članak 53. točke (b) i (h) i članak 227. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir da nisu uloženi nikakvi prigovori tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 9. veljače 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da nisu uloženi nikakvi prigovori tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 9. veljače 2021.,

| A. | budući da su se, u svjetlu iznimno ozbiljnih poremećaja na tržištu i niza teških okolnosti u sektoru vina, što je prvotno uzrokovano nametanjem sankcija SAD-a na uvoz vina iz Unije u listopadu 2019., a sada se nastavlja zbog posljedica aktualnih mjera ograničavanja uvedenih zbog globalne pandemije bolesti COVID-19, sve države članice i poljoprivrednici u svim državama članicama suočili s iznimnim poteškoćama u planiranju, provedbi i dovršenju aktivnosti u okviru programa potpore u sektoru vina utvrđenih u člancima od 39. do 54. Uredbe (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- |

A.

budući da su se, u svjetlu iznimno ozbiljnih poremećaja na tržištu i niza teških okolnosti u sektoru vina, što je prvotno uzrokovano nametanjem sankcija SAD-a na uvoz vina iz Unije u listopadu 2019., a sada se nastavlja zbog posljedica aktualnih mjera ograničavanja uvedenih zbog globalne pandemije bolesti COVID-19, sve države članice i poljoprivrednici u svim državama članicama suočili s iznimnim poteškoćama u planiranju, provedbi i dovršenju aktivnosti u okviru programa potpore u sektoru vina utvrđenih u člancima od 39. do 54. Uredbe (EU) br. 1308/2013;

| B. | budući da je s obzirom na nezapamćeni splet navedenih okolnosti Komisija 4. svibnja 2020. donijela mjere na temelju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/884 (3) kojima se omogućuje fleksibilnost i dopuštaju odstupanja od delegiranih uredbi koje se primjenjuju u sektoru vina; |
| --- | --- |

B.

budući da je s obzirom na nezapamćeni splet navedenih okolnosti Komisija 4. svibnja 2020. donijela mjere na temelju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/884 (3) kojima se omogućuje fleksibilnost i dopuštaju odstupanja od delegiranih uredbi koje se primjenjuju u sektoru vina;

| C. | budući da se, bez obzira na korist tih mjera, ponuda i potražnja u sektoru vina nisu vratile u ravnotežu, a zbog pandemije bolesti COVID-19 koja i dalje traje to se ne očekuje ni u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju; |
| --- | --- |

C.

budući da se, bez obzira na korist tih mjera, ponuda i potražnja u sektoru vina nisu vratile u ravnotežu, a zbog pandemije bolesti COVID-19 koja i dalje traje to se ne očekuje ni u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju;

| D. | budući da je, s obzirom na to da se očekuje da će se pandemija bolesti COVID-19 nastaviti tijekom znatnog dijela financijske godine 2021., Komisija predložila produljenje primjene mjera utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) 2020/884 za razdoblje financijske godine 2021.; |
| --- | --- |

D.

budući da je, s obzirom na to da se očekuje da će se pandemija bolesti COVID-19 nastaviti tijekom znatnog dijela financijske godine 2021., Komisija predložila produljenje primjene mjera utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) 2020/884 za razdoblje financijske godine 2021.;

| E. | budući da je brza provedba tih produženih fleksibilnih aranžmana i odstupanja ključna za njihovu učinkovitost i djelotvornost u rješavanju poteškoća u provedbi programa potpore u sektoru vina, sprečavanju daljnjih gospodarskih gubitaka i rješavanju stanja na tržištu i poremećaja u radu lanca opskrbe u sektoru vina; |
| --- | --- |

E.

budući da je brza provedba tih produženih fleksibilnih aranžmana i odstupanja ključna za njihovu učinkovitost i djelotvornost u rješavanju poteškoća u provedbi programa potpore u sektoru vina, sprečavanju daljnjih gospodarskih gubitaka i rješavanju stanja na tržištu i poremećaja u radu lanca opskrbe u sektoru vina;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Uredba (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (SL L 347, 20.12.2013., str. 549.).

(2)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/884 od 4. svibnja 2020. o odstupanju za 2020. od Delegirane uredbe (EU) 2017/891 u pogledu sektora voća i povrća te od Delegirane uredbe (EU) 2016/1149 u pogledu sektora vina u vezi s pandemijom bolesti COVID-19 (SL L 205, 29.6.2020., str. 1.).

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/178 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/178

---

P9_TA(2021)0036

Neulaganje prigovora na delegirani akt: izmjena regulatornih tehničkih standarda u pogledu vremena početka primjene određenih postupaka za upravljanje rizikom za potrebe razmjene kolaterala

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. prosinca 2020. o izmjeni tehničkih standarda utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) 2016/2251 u pogledu vremena početka primjene određenih postupaka za upravljanje rizikom za potrebe razmjene kolaterala (C(2020)9147 – 2020/2942(DEA))

(2021/C 465/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2020)9147), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2020)9147),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 21. prosinca 2020. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi da neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 21. prosinca 2020. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi da neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 26. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 26. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1) [EMIR], a posebno njezin članak 11. stavak 15., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1) [EMIR], a posebno njezin članak 11. stavak 15.,

| — | uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir da nisu uloženi nikakvi prigovori tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 9. veljače 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da nisu uloženi nikakvi prigovori tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 9. veljače 2021.,

| A. | budući da je člankom 11. stavkom 3. EMIR-a uvedena obveza provođenja postupaka za upravljanje rizicima kojima se zahtijeva pravovremena, točna i primjerena odvojena razmjena kolaterala („zahtjevi za iznos nadoknade”) za financijske druge ugovorne strane koje sudjeluju u ugovorima o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana, kao i za nefinancijske druge ugovorne strane iz članka 10. stavka 2. EMIR-a; budući da se u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2016/2251 (2) dodatno utvrđuju ti postupci i predviđa odgođeni datum primjene zahtjeva bilateralnog odstupanja za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana, a koji su sklopljeni između određenih drugih ugovornih strana kako bi se osiguralo da takvi ugovori privremeno ne podliježu tom zahtjevu; |
| --- | --- |

A.

budući da je člankom 11. stavkom 3. EMIR-a uvedena obveza provođenja postupaka za upravljanje rizicima kojima se zahtijeva pravovremena, točna i primjerena odvojena razmjena kolaterala („zahtjevi za iznos nadoknade”) za financijske druge ugovorne strane koje sudjeluju u ugovorima o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana, kao i za nefinancijske druge ugovorne strane iz članka 10. stavka 2. EMIR-a; budući da se u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2016/2251 (2) dodatno utvrđuju ti postupci i predviđa odgođeni datum primjene zahtjeva bilateralnog odstupanja za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana, a koji su sklopljeni između određenih drugih ugovornih strana kako bi se osiguralo da takvi ugovori privremeno ne podliježu tom zahtjevu;

| B. | budući da bi primjenu tih zahtjeva za bilateralni iznos nadoknade za unutargrupne ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana trebalo stoga dodatno odgoditi kako bi se izbjegao neželjeni štetni gospodarski učinak koji bi istek tog izuzeća imao na druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji; budući da izmjene sadržane u Delegiranoj uredbi predviđaju ključnu pomoć za druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji; budući da su izmjene Delegirane uredbe (EU) 2016/2251 ograničene prilagodbe postojećeg regulatornog okvira; |
| --- | --- |

B.

budući da bi primjenu tih zahtjeva za bilateralni iznos nadoknade za unutargrupne ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana trebalo stoga dodatno odgoditi kako bi se izbjegao neželjeni štetni gospodarski učinak koji bi istek tog izuzeća imao na druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji; budući da izmjene sadržane u Delegiranoj uredbi predviđaju ključnu pomoć za druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji; budući da su izmjene Delegirane uredbe (EU) 2016/2251 ograničene prilagodbe postojećeg regulatornog okvira;

| C. | budući da bi ova Delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se zajamčila pripravnost Unije i ojačali interesi drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u Uniji s obzirom na to se od isteka prijelaznog razdoblja 31. prosinca 2020. pravo Unije više ne primjenjuje u Ujedinjenoj Kraljevini; |
| --- | --- |

C.

budući da bi ova Delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se zajamčila pripravnost Unije i ojačali interesi drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u Uniji s obzirom na to se od isteka prijelaznog razdoblja 31. prosinca 2020. pravo Unije više ne primjenjuje u Ujedinjenoj Kraljevini;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2251 оd 4. listopada 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju u pogledu regulatornih tehničkih standarda za tehnike smanjenja rizika za ugovore o OTC izvedenicama čije poravnanje ne obavlja središnja druga ugovorna strana (SL L 340, 15.12.2016., str. 9.).

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/180 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/180

---

P9_TA(2021)0037

Neulaganje prigovora na delegirani akt: izmjena regulatornih tehničkih standarda u pogledu datuma od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke za određene vrste ugovora

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. prosinca 2020. o izmjeni regulatornih tehničkih standarda utvrđenih u delegiranim uredbama (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 i (EU) 2016/1178 u pogledu datuma od kojeg obveza poravnanja proizvodi učinke za određene vrste ugovora (C(2020)9148 – 2020/2943(DEA))

(2021/C 465/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2020)9148), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2020)9148),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 21. prosinca 2020. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi da neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 21. prosinca 2020. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi da neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 26. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 26. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (EMIR) (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (EMIR) (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir da nisu uloženi nikakvi prigovori tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 9. veljače 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da nisu uloženi nikakvi prigovori tijekom razdoblja utvrđenog u članku 111. stavku 6. trećoj i četvrtoj alineji Poslovnika, koje je isteklo 9. veljače 2021.,

| A. | budući da se EMIR-om utvrđuju obveze poravnanja; budući da se u delegiranim uredbama Komisije (EU) 2015/2205 (2), (EU) 2016/592 (3) i (EU) 2016/1178 (4) utvrđuju, među ostalim, datumi stupanja na snagu obveze poravnanja za ugovore koji pripadaju vrstama OTC izvedenica navedenima u prilozima tim uredbama; |
| --- | --- |

A.

budući da se EMIR-om utvrđuju obveze poravnanja; budući da se u delegiranim uredbama Komisije (EU) 2015/2205 (2), (EU) 2016/592 (3) i (EU) 2016/1178 (4) utvrđuju, među ostalim, datumi stupanja na snagu obveze poravnanja za ugovore koji pripadaju vrstama OTC izvedenica navedenima u prilozima tim uredbama;

| B. | budući da izmjene sadržane u Delegiranoj uredbi predviđaju ključnu pomoć za druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji koje odluče obnoviti svoje ugovore zamjenom druge ugovorne strane u Ujedinjenoj Kraljevini drugom ugovornom stranom s poslovnim nastanom i odobrenjem za rad u državi članici, izbjegavanjem situacije u kojoj bi novi ugovori koji proizlaze iz tih obnova mogli podlijegati obvezi poravnanja ili zahtjevima za razmjenu kolaterala koji nisu bili primjenjivi u trenutku sklapanja izvornih ugovora; budući da se taj cilj postiže produljenjem postojećih izuzeća predviđenih u delegiranim uredbama (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 i (EU) 2016/1178 na određeno razdoblje od 12 mjeseci od stupanja na snagu delegirane uredbe; budući da su izmjene delegiranih uredbi (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 i (EU) 2016/1178 ograničene prilagodbe postojećeg regulatornog okvira; |
| --- | --- |

B.

budući da izmjene sadržane u Delegiranoj uredbi predviđaju ključnu pomoć za druge ugovorne strane s poslovnim nastanom u Uniji koje odluče obnoviti svoje ugovore zamjenom druge ugovorne strane u Ujedinjenoj Kraljevini drugom ugovornom stranom s poslovnim nastanom i odobrenjem za rad u državi članici, izbjegavanjem situacije u kojoj bi novi ugovori koji proizlaze iz tih obnova mogli podlijegati obvezi poravnanja ili zahtjevima za razmjenu kolaterala koji nisu bili primjenjivi u trenutku sklapanja izvornih ugovora; budući da se taj cilj postiže produljenjem postojećih izuzeća predviđenih u delegiranim uredbama (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 i (EU) 2016/1178 na određeno razdoblje od 12 mjeseci od stupanja na snagu delegirane uredbe; budući da su izmjene delegiranih uredbi (EU) 2015/2205, (EU) 2016/592 i (EU) 2016/1178 ograničene prilagodbe postojećeg regulatornog okvira;

| C. | budući da bi ova Delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se zajamčila pripravnost Unije i ojačali interesi drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u Uniji s obzirom na to se od isteka prijelaznog razdoblja 31. prosinca 2020. pravo Unije više ne primjenjuje u Ujedinjenoj Kraljevini; |
| --- | --- |

C.

budući da bi ova Delegirana uredba trebala hitno stupiti na snagu kako bi se zajamčila pripravnost Unije i ojačali interesi drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u Uniji s obzirom na to se od isteka prijelaznog razdoblja 31. prosinca 2020. pravo Unije više ne primjenjuje u Ujedinjenoj Kraljevini;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2205 оd 6. kolovoza 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za obvezu poravnanja (SL L 314, 1.12.2015., str. 13.).

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/592 оd 1. ožujka 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za obvezu poravnanja (SL L 103, 19.4.2016., str. 5.).

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1178 оd 10. lipnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za obvezu poravnanja (SL L 195, 20.7.2016., str. 3.).

---

srijeda, 10. veljače 2021.

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/182 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/182

---

P9_TA(2021)0038

Uspostava Mehanizma za oporavak i otpornost ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (COM(2020)0408 – C9-0150/2020 – 2020/0104(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 465/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0408), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0408),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., a posebno članak 175. stavak treći Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0150/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., a posebno članak 175. stavak treći Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0150/2020),

| — | članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. srpnja 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. srpnja 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 14. listopada 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 14. listopada 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 22. prosinca 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 22. prosinca 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku u skladu s člankom 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku u skladu s člankom 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energiju, Odbora za promet i turizam, Odbora za proračunski nadzor i Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energiju, Odbora za promet i turizam, Odbora za proračunski nadzor i Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ustavna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ustavna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0214/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0214/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobrava zajedničku izjavu Parlamenta i Komisije priloženu ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svom predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL C 364, 28.10.2020., str. 132.

(2)  SL C 440, 18.12.2020., str. 160.

---

P9_TC1-COD(2020)0104

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 10. veljače 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/241.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

ZAJEDNIČKA IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA, VIJEĆA I KOMISIJE O UTVRĐIVANJU ZAHTJEVA ZA IZVJEŠĆIVANJE KAKO BI SE OMOGUĆILO IZDAVANJE OBVEZNICA KOJIMA SE PRIDONOSI OKOLIŠNIM CILJEVIMA ZA INSTRUMENT NEXTGENERATIONEU

Komisija podsjeća na zajedničku političku ambiciju europskog zelenog plana. U tom okviru ističe svoju ambiciju da prikupi najmanje 30 % sredstava koja će se za potrebe instrumenta NextGenerationEU pozajmiti na tržištima kapitala izdavanjem obveznica kojima se pridonosi okolišnim ciljevima.

Te tri institucije pristaju ozbiljno istražiti mogućnost uvođenja pravila kojima se utvrđuju obveze izvješćivanja za države članice kako bi se osigurala dostupnost informacija u svrhu evaluacije doprinosa sredstava pozajmljenih na tržištima kapitala okolišnim ciljevima. U tu će svrhu Komisija nastojati izraditi zakonodavni prijedlog tijekom prvog tromjesečja 2021.

ZAJEDNIČKA IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA I KOMISIJE O PRIKUPLJANJU PODATAKA ZA UČINKOVITE KONTROLE I REVIZIJE

Europski parlament i Komisija podsjećaju na potrebu da se osiguraju učinkovite kontrole i revizije u svrhu izbjegavanja dvostrukog financiranja te sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja prijevara, korupcije i sukoba interesa u vezi s mjerama koje podupire Mehanizam za oporavak i otpornost. Te dvije institucije smatraju ključnim da države članice prikupljaju i bilježe podatke o krajnjim primateljima i korisnicima sredstava Unije u elektroničkom standardiziranom i interoperabilnom formatu te koriste jedinstveni alat za rudarenje podataka koji će Komisija staviti na raspolaganje.

DODATNA IZJAVA KOMISIJE O PRIKUPLJANJU PODATAKA ZA UČINKOVITE KONTROLE I REVIZIJE

Europska komisija podsjeća na svoju jednostranu odluku na tu temu u okviru Uredbe o zajedničkim odredbama, koja se primjenjuje mutatis mutandis na članak 22. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

IZJAVA KOMISIJE O METODOLOGIJI PRAĆENJA KLIMATSKIH MJERA

Komisija smatra da bi, kako bi se osigurala dosljednost, u Uredbu o zajedničkim odredbama trebalo uključiti metodologiju iz Priloga VI. Uredbi o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost.

---

četvrtak, 11. veljače 2021.

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/185 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/185

---

P9_TA(2021)0046

Tržišta financijskih instrumenata***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU u pogledu zahtjeva za informacije, upravljanja proizvodima i ograničenja pozicija radi potpore oporavku od pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0280 – C9-0210/2020 – 2020/0152(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 465/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0280), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0280),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 53. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0210/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 53. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0210/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. listopada 2020. (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. listopada 2020. (1)

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0208/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0208/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 10, 11.1.2021., str. 30.

---

P9_TC1-COD(2020)0152

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. veljače 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU u pogledu zahtjeva za informacije, upravljanja proizvodima i ograničenja pozicija, i direktiva 2013/36/EU i (EU) 2019/878 u pogledu njihove primjene na investicijska društva, radi potpore oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2021/338.)

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/186 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/186

---

P9_TA(2021)0047

Prospekt EU-a za oporavak i ciljane prilagodbe za financijske posrednike radi potpore oporavku od pandemije bolesti COVID-19 ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 u pogledu prospekta EU-a za oporavak i ciljanih prilagodbi za financijske posrednike radi potpore oporavku od pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0281 – C9-0206/2020 – 2020/0155(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 465/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0281), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0281),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0206/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0206/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. listopada 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. listopada 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0228/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0228/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 10, 11.1.2021., str. 30.

---

P9_TC1-COD(2020)0155

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. veljače 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 u pogledu prospekta EU-a za oporavak i ciljanih prilagodbi za financijske posrednike i Direktive 2004/109/EZ u pogledu upotrebe jedinstvenog elektroničkog formata za izvještavanje za godišnje financijske izvještaje, radi potpore oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/337.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Komisije

Komisija prima na znanje činjenicu da politički dogovor o prijedlogu Komisije o izmjeni Uredbe o prospektu kako bi se uveo prospekt EU-a za povrat uključuje izmjenu Direktive o transparentnosti kojom se odgađa zahtjev za pripremu financijskih izvještaja upotrebom jedinstvenog europskog elektroničkog formata (ESEF). Ta odgoda nije bila uključena u prvotni prijedlog Komisije. Komisija smatra da odgoda ESEF-a nije u skladu s načelima Unije za bolju regulativu i Komisijinim pravom inicijative. Ona stoga ne bi trebala predstavljati presedan. Budući da odgoda ESEF-a nije suštinska promjena politike i odražava teške okolnosti s kojima se trgovačka društva suočavaju zbog pandemije bolesti COVID-19, Komisija neće spriječiti njezino donošenje.

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/188 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/188

---

P9_TA(2021)0048

Obveza iskorištenosti slotova u zračnim lukama Unije: privremeno ublažavanje ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 u pogledu privremenog ublažavanja obveze iskorištenosti slotova u zračnim lukama Zajednice zbog pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0818 – C9-0420/2020 – 2020/0358(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 465/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0818), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0818),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0420/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0420/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. siječnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. siječnja 2021. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 27. siječnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 27. siječnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2020)0358

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. veljače 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 u pogledu privremenog oslobođenja od pravilâ o iskorištavanju slotova u zračnim lukama Unije zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/250.)

---

| 17.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 465/189 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 465/189

---

P9_TA(2021)0049

Privremene mjere u pogledu valjanosti certifikata i licencija (Omnibus II) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. veljače 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih i privremenih mjera zbog pandemije bolesti COVID-19 u odnosu na obnovu ili produljenje određenih svjedodžbi, zapisnika, potvrda, rješenja, dozvola, licencija i uvjerenja te na odgodu određenih periodičnih provjera i periodičnog osposobljavanja u određenim područjima zakonodavstva o prometu, za referentna razdoblja koja slijede nakon razdoblja iz Uredbe (EU) 2020/698 (COM(2021)0025 – C9-0004/2021 – 2021/0012(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 465/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0025), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0025),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., i članke 91. i 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0004/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., i članke 91. i 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0004/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 27. siječnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 27. siječnja 2021. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 3. veljače 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 3. veljače 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. i članak 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. i članak 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 123, 9.4.2021., str. 37.

---

P9_TC1-COD(2021)0012

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. veljače 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju posebnih i privremenih mjera zbog nejenjavanja krize uzrokovane bolešću COVID-19 u pogledu obnove ili produljenja određenih potvrda, dozvola i ovlaštenja, odgode određenih redovnih provjera i redovnih osposobljavanja u određenim područjima zakonodavstva o prometu te produljenja određenih razdoblja iz Uredbe (EU) 2020/698

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/267.)

---