# Uradni list C 438/28.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 438 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6428. oktober 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 438

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6428. oktober 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 438/01 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2020 | 1 |
| 2021/C 438/02 | Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – Poročilo neodvisnega revizorja | 163 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 438/01

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2020

1

2021/C 438/02

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – Poročilo neodvisnega revizorja

163

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 28.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/1

---

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2020

(2021/C 438/01)

KAZALO

| POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA | 2 |
| --- | --- |

| IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS | 3 |
| --- | --- |

| SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA | 7 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS | 9 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS | 46 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2020 | 47 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2020 | 54 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU | 61 |
| --- | --- |

| POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU | 66 |
| --- | --- |

| LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 91 | 93 |
| --- | --- |

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2020 je bil pripravljen v skladu z naslovom X finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 18 finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad.

Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskega razvojnega sklada ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega razvojnega sklada v vseh pomembnih vidikih.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Računovodja

22. junij 2021

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

1.   OZADJE

OZADJE

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje revščine in njeno izkoreninjenje z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi EU to dosegla, oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov:

| — | proračuna EU, |
| --- | --- |

—

proračuna EU,

| — | Evropskega razvojnega sklada in |
| --- | --- |

—

Evropskega razvojnega sklada in

| — | Evropske investicijske banke. |
| --- | --- |

—

Evropske investicijske banke.

Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS) je glavni instrument za zagotavljanje pomoči za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO).

ERS se ne financira iz proračuna EU. Ustanovi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb.

V obdobju 2014–2020 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let in ga ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo računovodskih izkazov za vsak posamezen ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija.

Sodelujoče države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013 (1). Veljati je začel 1. marca 2015.

1

Svet je leta 2018 sprejel finančno uredbo, ki se uporablja za 11. ERS (2). Ta je razveljavila prejšnjo veljavno uredbo in se uporablja za dejavnosti, financirane iz prejšnjih ERS, brez poseganja v obstoječe pravne obveznosti. Ta uredba se ne uporablja za Sklad za spodbujanje naložb v okviru prejšnjih ERS.

2

V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti (vendar ne izključno) zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker ga ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS.

2.   KAKO SE FINANCIRA ERS?

KAKO SE FINANCIRA ERS?

Svet je 2. decembra 2013 sprejel Uredbo (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3). V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS.

3

Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki praviloma načrtujejo in odobrijo za eno leto. Za razliko od proračuna EU je ERS sklad, ki deluje po načelu večletnosti in je namenjen izvajanju razvojnega sodelovanja, običajno za petletno obdobje. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Ta večletni pristop k proračunskemu poročanju pomeni, da se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva.

Sredstva ERS so ad hoc prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja. Komisija nato upravlja sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo.

Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS.

3.   DEJAVNOSTI ERS PO 31. DECEMBRU 2020

DEJAVNOSTI ERS PO 31. DECEMBRU 2020

11. ERS je vstopil v svojo končno fazo, saj je 31. decembra 2020 začela veljati samoderogacijska klavzula. Ta klavzula določa presečni datum za obveznosti v okviru 11. ERS. Od leta 2021 ni več mogoče podpisati nobenega sporazuma o financiranju v okviru 11. ERS. Vendar pa se bodo do 31. decembra 2023 še vedno podpisovala posamezna naročila na podlagi obstoječih sporazumov o financiranju.

Za zagotovitev nadaljevanja razvojnih programov bodo od leta 2021 programi v okviru ERS vključeni v večletni finančni okvir EU. To pomeni, da se bodo razvojni programi od leta 2021 financirali iz proračuna EU, medtem ko so se programi v okviru ERS doslej financirali s prostovoljnimi prispevki držav članic EU. Zaradi tega bo za financiranje razvojnih programov odslej potrebna odobritev Evropskega parlamenta, prav tako pa bodo morale biti transakcije skladne s finančnimi uredbami EU, kot to velja za druge programe financiranja EU.

4.   IZSTOP ZDRUŽENEGA KRALJESTVA IZ EVROPSKE UNIJE

IZSTOP ZDRUŽENEGA KRALJESTVA IZ EVROPSKE UNIJE

Združeno kraljestvo je 1. februarja 2020 prenehalo biti država članica Evropske unije. Po sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) med obema stranema se je Združeno kraljestvo zavezalo, da bo plačalo vse svoje obveznosti iz sedanjega večletnega finančnega okvira in prejšnjih finančnih perspektiv, kot da bi bilo še vedno država članica. Nadaljnje sodelovanje Združenega kraljestva v ERS je obravnavano v petem delu poglavja 5 sporazuma o izstopu.

V skladu s členom 152 sporazuma o izstopu je Združeno kraljestvo še naprej članica ERS do zaključka 11. ERS in vseh prejšnjih nezaključenih ERS ter v zvezi s tem prevzame enake obveznosti kot države članice. Upravičenci iz Združenega kraljestva lahko še naprej sodelujejo pri projektih v okviru 11. ERS in prejšnjih ERS pod istimi pogoji kot prej. Združeno kraljestvo lahko kot opazovalec in brez pravice glasovanja sodeluje v Odboru ERS in Odboru Sklada za spodbujanje naložb (člen 152(2) sporazuma o izstopu). Delež Združenega kraljestva v Skladu za spodbujanje naložb v okviru ERS se Združenemu kraljestvu povrne, ko naložba zapade. Če ni dogovorjeno drugače, se kapitalski delež Združenega kraljestva po koncu obdobja obveznosti 11. ERS ne prevzame ponovno ali prenese v naslednja obdobja (člen 152(4) sporazuma o izstopu).

Če za zneske iz projektov v okviru 10. ERS ali prejšnjih ERS na datum začetka veljavnosti sporazuma niso bile prevzete obveznosti ali so bili ti zneski sproščeni, se delež Združenega kraljestva pri navedenih zneskih ne uporabi ponovno. To velja tudi za delež Združenega kraljestva v sredstvih, za katera niso bile prevzete obveznosti, ali v sproščenih zneskih na podlagi 11 ERS po 31. decembru 2020 (člen 153).

Združeno kraljestvo še naprej odgovarja za svoja jamstva, dana v okviru vseh ERS. Hkrati je še naprej upravičeno do svojega deleža morebitnih zneskov, izterjanih v skladu s pogoji za jamstva držav članic, in do stanja na svojem odprtem računu države članice, in sicer sorazmerno z njegovim sodelovanjem v posameznih sporazumih o jamstvu (člen 154).

V času predložitve teh začasnih zaključnih računov in na podlagi sporazuma o izstopu, ki je bil sklenjen in se že izvaja, ni finančnega vpliva, o katerem bi bilo treba poročati v zaključnem računu ERS.

5.   POROČANJE OB KONCU LETA

POROČANJE OB KONCU LETA

5.1   ZAKLJUČNI RAČUN

ZAKLJUČNI RAČUN

Računovodski izkazi za ERS se v skladu s členom 18(3) finančne uredbe za ERS pripravijo na osnovi pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh institucijah in organih EU za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da se harmonizira proces priprave računovodskih izkazov. Ta računovodska pravila EU se uporabljajo tudi za ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti.

Za pripravo zaključnega računa ERS je odgovoren računovodja Komisije, ki je tudi računovodja ERS. Računovodja zagotovi, da zaključni račun ERS predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS.

Zaključni račun je prikazan na naslednji način:

Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija

| | (i) | Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim |
| --- | --- | --- |

(i)

Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim

| (ii) | Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS |
| --- | --- |

(ii)

Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS

| (iii) | Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU |
| --- | --- |

(iii)

Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU

| (iv) | Poročilo o finančnem izvrševanju ERS |
| --- | --- |

(iv)

Poročilo o finančnem izvrševanju ERS

Del II: Letno poročilo o izvrševanju – sredstva, ki jih upravlja EIB

| | (i) | Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb |
| --- | --- | --- |

(i)

Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb

V delu „Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS“ so vključeni računovodski izkazi dveh skrbniških skladov, ustanovljenih v okviru ERS, in sicer skrbniškega sklada EU Bêkou (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU Bêkou“) in skrbniškega sklada EU za Afriko (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU za Afriko“). Za pripravo posameznih računovodskih izkazov skrbniških skladov je odgovoren računovodja Komisije, zunanjo revizijo teh izkazov pa izvede zasebna revizijska družba. Zneski skrbniških skladov, vključeni v ta zaključni račun, so začasni.

Komisija mora najpozneje do 31. julija leta po datumu bilance stanja sprejeti zaključni račun ERS ter ga predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico.

6.   REVIZIJA IN RAZREŠNICA

REVIZIJA IN RAZREŠNICA

6.1   REVIZIJA

REVIZIJA

Zaključni račun revidira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Računsko sodišče), ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo.

6.2   RAZREŠNICA

RAZREŠNICA

Končna kontrola finančnega izvrševanja sredstev ERS za dano proračunsko leto je razrešnica. Po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa se Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa in letnega poročila, ki ga opravi Računsko sodišče (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti), ter odgovorih Komisije na vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, ki jih je predložil organ, ki daje razrešnico.

GLAVNI DOSEŽKI FINANČNEGA IZVRŠEVANJA V LETU 2020

GLAVNI DOSEŽKI FINANČNEGA IZVRŠEVANJA V LETU 2020

Image 1

Neto znesek, samo za 10. in 11. ERS

Izvrševanje proračuna

Izvrševanje proračuna

V letu 2020 je na finančno izvrševanje (10. in 11. ERS) za sklepe (celotne obveznosti: 2 687 milijonov EUR), pogodbe (posamezne obveznosti: 3 670 milijonov EUR) in plačila (4 599 milijonov EUR) vplival odziv EU na nepričakovano krizo zaradi COVID-19, ki jo je Komisija prednostno obravnavala. Zato je bilo v letu 2020 izvršeno rekordno število plačil, in sicer zaradi povečanja izplačil za projekte, ki so prispevali k obvladovanju krize zaradi COVID-19. To je povzročilo tudi pospešitev obdobja črpanja, ki se je v letu 2020 izboljšalo na tri leta. Samoderegulacijska klavzula za 11. ERS je začela veljati 31. decembra 2020. To pomeni, da od leta 2021 ne bo dodatnih celotnih obveznosti za projekte v okviru 11. ERS (za podrobnosti glej oddelek Poročilo o finančnem izvrševanju).

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

V računovodskih izkazih je učinek navedenih dejavnosti najbolj očiten na področju:

| — | predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2): povečanje za 29 milijonov EUR predvsem zaradi podpisov novih pogodb in plačil predujmov v letu 2020, |
| --- | --- |

—

predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2): povečanje za 29 milijonov EUR predvsem zaradi podpisov novih pogodb in plačil predujmov v letu 2020,

2.2

| — | odhodkov instrumentov pomoči (glej pojasnilo 3.3): znatno povečanje (za 852 milijonov EUR) kot posledica povečane dejavnosti med letom zaradi odpravljanja negativnih posledic pandemije COVID-19, zlasti ker so bili projekti preusmerjeni v obvladovanje krize, pa tudi zaradi običajnega življenjskega cikla ERS, kar je pomenilo vrhunec dejavnosti 11. ERS, |
| --- | --- |

—

odhodkov instrumentov pomoči (glej pojasnilo 3.3): znatno povečanje (za 852 milijonov EUR) kot posledica povečane dejavnosti med letom zaradi odpravljanja negativnih posledic pandemije COVID-19, zlasti ker so bili projekti preusmerjeni v obvladovanje krize, pa tudi zaradi običajnega življenjskega cikla ERS, kar je pomenilo vrhunec dejavnosti 11. ERS,

3.3

| — | denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (glej pojasnilo 2.5): zmanjšanje za 451 milijonov EUR kot posledica precejšnjega povečanja obsega plačil med letom za pokritje naraslih stroškov in predujmov za nove pogodbe, |
| --- | --- |

—

denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (glej pojasnilo 2.5): zmanjšanje za 451 milijonov EUR kot posledica precejšnjega povečanja obsega plačil med letom za pokritje naraslih stroškov in predujmov za nove pogodbe,

2.5

| — | vnaprej vračunanih stroškov (glej pojasnilo 2.8): povečanje za 208 milijonov EUR kot posledica povečanja števila odprtih pogodb ob koncu leta, za katere ob koncu leta ni bilo potrjenih zahtevkov za povračilo stroškov. |
| --- | --- |

—

vnaprej vračunanih stroškov (glej pojasnilo 2.8): povečanje za 208 milijonov EUR kot posledica povečanja števila odprtih pogodb ob koncu leta, za katere ob koncu leta ni bilo potrjenih zahtevkov za povračilo stroškov.

2.8

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA

KAZALO

KAZALO

| RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS | 9 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA ERS | 10 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS | 11 |
| --- | --- |

| IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS | 12 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH | 13 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA PO ERS | 14 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS | 16 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS | 17 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS | 20 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS | 46 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2020 | 47 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA | 52 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 53 |
| --- | --- |

| IZKAZ DENARNIH TOKOV | 53 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2020 | 54 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA | 59 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 60 |
| --- | --- |

| IZKAZ DENARNIH TOKOV | 60 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU | 61 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA | 62 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 63 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI IZKAZ DENARNIH TOKOV | 64 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 65 |
| --- | --- |

| POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU | 66 |
| --- | --- |

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS (4)

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS

4

BILANCA STANJA ERS

BILANCA STANJA ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Finančna sredstva | 2.1 | 33 | 36 |
| Predhodno financiranje | 2.2 | 873 | 910 |
| Prispevki za skrbniški sklad | 2.3 | 394 | 266 |
| | | 1 300 | 1 213 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Predhodno financiranje | 2.2 | 1 355 | 1 288 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.4 | 140 | 123 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.5 | 728 | 1 179 |
| | | 2 223 | 2 590 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 3 523 | 3 803 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Finančne obveznosti | 2.6 | (2) | (19) |
| | | (2) | (19) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.7 | (615) | (516) |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.8 | (1 527 ) | (1 319 ) |
| | | (2 143 ) | (1 835 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (2 145 ) | (1 854 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 1 379 | 1 948 |
| SREDSTVA IN REZERVE | | | |
| Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost | 2.9 | (5) | (2) |
| Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS | 2.10 | 58 986 | 54 809 |
| Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej | 2.10 | 2 252 | 2 252 |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | | (55 111 ) | (51 155 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | (4 744 ) | (3 956 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 1 379 | 1 948 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2020

31.12.2019

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.1

2.1

33

33

36

36

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.2

2.2

873

873

910

910

Prispevki za skrbniški sklad

Prispevki za skrbniški sklad

2.3

2.3

394

394

266

266

1 300

1 300

1 213

1 213

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.2

2.2

1 355

1 355

1 288

1 288

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.4

2.4

140

140

123

123

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.5

2.5

728

728

1 179

1 179

2 223

2 223

2 590

2 590

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

3 523

3 523

3 803

3 803

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.6

2.6

(2)

(2)

(19)

(19)

(2)

(2)

(19)

(19)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.7

2.7

(615)

(615)

(516)

(516)

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

2.8

2.8

(1 527 )

(1 527 )

(1 319 )

(1 319 )

(2 143 )

(2 143 )

(1 835 )

(1 835 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(2 145 )

(2 145 )

(1 854 )

(1 854 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1 379

1 379

1 948

1 948

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

2.9

2.9

(5)

(5)

(2)

(2)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

2.10

2.10

58 986

58 986

54 809

54 809

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

2.10

2.10

2 252

2 252

2 252

2 252

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(55 111 )

(55 111 )

(51 155 )

(51 155 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1 379

1 379

1 948

1 948

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2020 | 2019 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 3.1 | | |
| Dejavnosti izterjave | | 92 | 28 |
| | | 92 | 28 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 3.2 | | |
| Finančni prihodki | | 6 | 7 |
| Drugi prihodki | | 37 | 39 |
| | | 43 | 46 |
| Prihodki skupaj | | 135 | 74 |
| ODHODKI | | | |
| Instrumenti pomoči | 3.3 | (4 607 ) | (3 755 ) |
| Odhodki za sofinanciranje | 3.4 | (53) | (14) |
| Stroški financiranja | 3.5 | (21) | (1) |
| Drugi odhodki | 3.6 | (197) | (260) |
| Odhodki skupaj | | (4 878 ) | (4 030 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | (4 744 ) | (3 956 ) |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2020

2019

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

3.1

3.1

Dejavnosti izterjave

Dejavnosti izterjave

92

92

28

28

92

92

28

28

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

3.2

3.2

Finančni prihodki

Finančni prihodki

6

6

7

7

Drugi prihodki

Drugi prihodki

37

37

39

39

43

43

46

46

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

135

135

74

74

ODHODKI

ODHODKI

Instrumenti pomoči

Instrumenti pomoči

3.3

3.3

(4 607 )

(4 607 )

(3 755 )

(3 755 )

Odhodki za sofinanciranje

Odhodki za sofinanciranje

3.4

3.4

(53)

(53)

(14)

(14)

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.5

3.5

(21)

(21)

(1)

(1)

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.6

3.6

(197)

(197)

(260)

(260)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(4 878 )

(4 878 )

(4 030 )

(4 030 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS

IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2020 | 2019 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | (4 744 ) | (3 956 ) |
| Poslovanje | | | |
| Povečanje kapitala – prispevki (čisti) | | 4 177 | 4 385 |
| (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade | | (127) | (65) |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | | (29) | 136 |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | | (17) | 15 |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | | (17) | 2 |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | | 99 | 275 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | | 209 | 37 |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | | (3) | (2) |
| Naložbene dejavnosti | | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | | 2 | (36) |
| ČISTI DENARNI TOK | | (452) | 792 |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | | (451) | 792 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 2.5 | 1 179 | 387 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 2.5 | 728 | 1 179 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2020

2019

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

Poslovanje

Poslovanje

Povečanje kapitala – prispevki (čisti)

Povečanje kapitala – prispevki (čisti)

4 177

4 177

4 385

4 385

(Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade

(Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade

(127)

(127)

(65)

(65)

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(29)

(29)

136

136

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(17)

(17)

15

15

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

(17)

(17)

2

2

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

99

99

275

275

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

209

209

37

37

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

(3)

(3)

(2)

(2)

Naložbene dejavnosti

Naložbene dejavnosti

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

2

2

(36)

(36)

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(452)

(452)

792

792

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(451)

(451)

792

792

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

2.5

2.5

1 179

1 179

387

387

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

2.5

2.5

728

728

1 179

1 179

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | — | 1 521 |
| Gibanje poštene vrednosti | | | | | (2) | | (2) |
| Povečanje kapitala – prispevki | — | (4 385 ) | 4 385 | — | — | | 4 385 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | (3 956 ) | — | | (3 956 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Gibanje poštene vrednosti | | | | | | (3) | (3) |
| Povečanje kapitala – prispevki | (223) | (4 400 ) | 4 177 | — | — | | 4 177 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | (4 744 ) | — | | (4 744 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2020 | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 854 ) | 2 252 | (5) | 1 378 |

(v milijonih EUR)

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

—

—

1 521

1 521

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

(2)

(2)

(2)

(2)

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

—

—

(4 385 )

(4 385 )

4 385

4 385

—

—

—

—

4 385

4 385

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

—

—

—

(3 956 )

(3 956 )

—

—

(3 956 )

(3 956 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

(3)

(3)

(3)

(3)

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(223)

(223)

(4 400 )

(4 400 )

4 177

4 177

—

—

—

—

4 177

4 177

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

—

—

—

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(4 744 )

(4 744 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 854 )

(59 854 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 378

1 378

BILANCA STANJA PO ERS

BILANCA STANJA PO ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | | | | | | | | | |
| Finančna sredstva | 2.1 | — | — | (2) | 35 | 33 | — | — | — | 36 | 36 |
| Predhodno financiranje | 2.2 | — | 3 | 292 | 578 | 873 | — | 6 | 325 | 580 | 910 |
| Prispevki za skrbniški sklad | 2.3 | — | 29 | 9 | 355 | 394 | — | — | — | 266 | 266 |
| | | — | 33 | 299 | 969 | 1 300 | — | 6 | 325 | 882 | 1 213 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | | | | | | | | | |
| Predhodno financiranje | 2.2 | — | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 | — | 26 | 441 | 821 | 1 288 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.4 | 181 | (177) | 1 723 | (1 586 ) | 140 | 183 | 121 | 2 201 | (2 382 ) | 123 |
| Računi med ERS | | 181 | (246) | 1 663 | (1 598 ) | — | 182 | 53 | 2 160 | (2 395 ) | — |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.5 | — | — | — | 728 | 728 | — | — | — | 1 179 | 1 179 |
| | | 362 | (414) | 3 726 | (1 451 ) | 2 224 | 365 | 201 | 4 801 | (2 777 ) | 2 590 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 362 | (381) | 4 025 | (483) | 3 523 | 365 | 207 | 5 127 | (1 896 ) | 3 803 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | | | | | | | | | |
| Finančne obveznosti | 2.6 | — | — | — | (2) | (2) | — | — | (1) | (18) | (19) |
| | | — | — | — | (2) | (2) | — | — | (1) | (18) | (19) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | | | | | | | | | |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.7 | — | (1) | (62) | (554) | (615) | — | (5) | (108) | (404) | (516) |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.8 | — | (67) | (217) | (1 244 ) | (1 527 ) | — | (96) | (240) | (983) | (1 319 ) |
| | | — | (67) | (279) | (1 798 ) | (2 143 ) | — | (101) | (348) | (1 386 ) | (1 835 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | — | (67) | (279) | (1 800 ) | (2 145 ) | — | (101) | (349) | (1 405 ) | (1 854 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 362 | (448) | 3 747 | (2 282 ) | 1 379 | 365 | 106 | 4 778 | (3 300 ) | 1 948 |
| Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost | 2.9 | — | — | (2) | (4) | (5) | — | — | — | (2) | (2) |
| Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS | 2.10 | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 | 12 164 | 10 758 | 20 960 | 10 927 | 54 809 |
| Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej | 2.10 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 |
| Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS | 2.10 | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | | (10 098 ) | (14 440 ) | (18 606 ) | (11 966 ) | (55 111 ) | (10 098 ) | (14 406 ) | (18 077 ) | (8 573 ) | (51 155 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) | — | (34) | (529) | (3 393 ) | (3 956 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 181 | (203) | 2 084 | (683) | 1 379 | 183 | 53 | 2 618 | (905) | 1 948 |

(v milijonih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.1

2.1

—

—

—

—

(2)

(2)

35

35

33

33

—

—

—

—

—

—

36

36

36

36

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.2

2.2

—

—

3

3

292

292

578

578

873

873

—

—

6

6

325

325

580

580

910

910

Prispevki za skrbniški sklad

Prispevki za skrbniški sklad

2.3

2.3

—

—

29

29

9

9

355

355

394

394

—

—

—

—

—

—

266

266

266

266

—

—

33

33

299

299

969

969

1 300

1 300

—

—

6

6

325

325

882

882

1 213

1 213

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.2

2.2

—

—

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

—

—

26

26

441

441

821

821

1 288

1 288

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.4

2.4

181

181

(177)

(177)

1 723

1 723

(1 586 )

(1 586 )

140

140

183

183

121

121

2 201

2 201

(2 382 )

(2 382 )

123

123

Računi med ERS

Računi med ERS

181

181

(246)

(246)

1 663

1 663

(1 598 )

(1 598 )

—

—

182

182

53

53

2 160

2 160

(2 395 )

(2 395 )

—

—

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.5

2.5

—

—

—

—

—

—

728

728

728

728

—

—

—

—

—

—

1 179

1 179

1 179

1 179

362

362

(414)

(414)

3 726

3 726

(1 451 )

(1 451 )

2 224

2 224

365

365

201

201

4 801

4 801

(2 777 )

(2 777 )

2 590

2 590

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

362

362

(381)

(381)

4 025

4 025

(483)

(483)

3 523

3 523

365

365

207

207

5 127

5 127

(1 896 )

(1 896 )

3 803

3 803

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.6

2.6

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

—

—

—

—

(1)

(1)

(18)

(18)

(19)

(19)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

—

—

—

—

(1)

(1)

(18)

(18)

(19)

(19)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.7

2.7

—

—

(1)

(1)

(62)

(62)

(554)

(554)

(615)

(615)

—

—

(5)

(5)

(108)

(108)

(404)

(404)

(516)

(516)

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

2.8

2.8

—

—

(67)

(67)

(217)

(217)

(1 244 )

(1 244 )

(1 527 )

(1 527 )

—

—

(96)

(96)

(240)

(240)

(983)

(983)

(1 319 )

(1 319 )

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 798 )

(1 798 )

(2 143 )

(2 143 )

—

—

(101)

(101)

(348)

(348)

(1 386 )

(1 386 )

(1 835 )

(1 835 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 800 )

(1 800 )

(2 145 )

(2 145 )

—

—

(101)

(101)

(349)

(349)

(1 405 )

(1 405 )

(1 854 )

(1 854 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

362

362

(448)

(448)

3 747

3 747

(2 282 )

(2 282 )

1 379

1 379

365

365

106

106

4 778

4 778

(3 300 )

(3 300 )

1 948

1 948

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

2.9

2.9

—

—

—

—

(2)

(2)

(4)

(4)

(5)

(5)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

2.10

2.10

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

12 164

12 164

10 758

10 758

20 960

20 960

10 927

10 927

54 809

54 809

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

2.10

2.10

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

2.10

2.10

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

—

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

—

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(10 098 )

(10 098 )

(14 440 )

(14 440 )

(18 606 )

(18 606 )

(11 966 )

(11 966 )

(55 111 )

(55 111 )

(10 098 )

(10 098 )

(14 406 )

(14 406 )

(18 077 )

(18 077 )

(8 573 )

(8 573 )

(51 155 )

(51 155 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(34)

(34)

(529)

(529)

(3 393 )

(3 393 )

(3 956 )

(3 956 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

181

181

(203)

(203)

2 084

2 084

(683)

(683)

1 379

1 379

183

183

53

53

2 618

2 618

(905)

(905)

1 948

1 948

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | 2020 | 2019 |
| Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| PRIHODKI | | | | | | | | | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 3.1 | | | | | | | | | | |
| Dejavnosti izterjave | | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 | — | — | 18 | 10 | 28 |
| | | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 | — | — | 18 | 10 | 28 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 3.2 | | | | | | | | | | |
| Finančni prihodki | | — | 5 | 1 | 1 | 6 | — | — | 3 | 4 | 7 |
| Drugi prihodki | | — | 5 | 18 | 13 | 37 | 1 | 6 | 21 | 12 | 39 |
| | | — | 10 | 19 | 13 | 43 | 1 | 6 | 24 | 16 | 46 |
| Prihodki skupaj | | (1) | 15 | 88 | 32 | 135 | 1 | 6 | 42 | 26 | 74 |
| ODHODKI | | | | | | | | | | | |
| Instrumenti pomoči | 3.3 | — | 34 | (462) | (4 179 ) | (4 607 ) | — | (35) | (579) | (3 141 ) | (3 755 ) |
| Odhodki za sofinanciranje | 3.4 | — | — | (41) | (12) | (53) | — | — | (9) | (5) | (14) |
| Stroški financiranja | 3.5 | 1 | (3) | (16) | (4) | (21) | — | 2 | (2) | (1) | (1) |
| Drugi odhodki | 3.6 | — | (9) | (25) | (162) | (197) | (1) | (8) | 20 | (272) | (260) |
| Odhodki skupaj | | 1 | 21 | (545) | (4 356 ) | (4 878 ) | (1) | (40) | (571) | (3 418 ) | (4 030 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) | — | (35) | (529) | (3 393 ) | (3 956 ) |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

3.1

3.1

Dejavnosti izterjave

Dejavnosti izterjave

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

—

—

—

—

18

18

10

10

28

28

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

—

—

—

—

18

18

10

10

28

28

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

3.2

3.2

Finančni prihodki

Finančni prihodki

—

—

5

5

1

1

1

1

6

6

—

—

—

—

3

3

4

4

7

7

Drugi prihodki

Drugi prihodki

—

—

5

5

18

18

13

13

37

37

1

1

6

6

21

21

12

12

39

39

—

—

10

10

19

19

13

13

43

43

1

1

6

6

24

24

16

16

46

46

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

(1)

(1)

15

15

88

88

32

32

135

135

1

1

6

6

42

42

26

26

74

74

ODHODKI

ODHODKI

Instrumenti pomoči

Instrumenti pomoči

3.3

3.3

—

—

34

34

(462)

(462)

(4 179 )

(4 179 )

(4 607 )

(4 607 )

—

—

(35)

(35)

(579)

(579)

(3 141 )

(3 141 )

(3 755 )

(3 755 )

Odhodki za sofinanciranje

Odhodki za sofinanciranje

3.4

3.4

—

—

—

—

(41)

(41)

(12)

(12)

(53)

(53)

—

—

—

—

(9)

(9)

(5)

(5)

(14)

(14)

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.5

3.5

1

1

(3)

(3)

(16)

(16)

(4)

(4)

(21)

(21)

—

—

2

2

(2)

(2)

(1)

(1)

(1)

(1)

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.6

3.6

—

—

(9)

(9)

(25)

(25)

(162)

(162)

(197)

(197)

(1)

(1)

(8)

(8)

20

20

(272)

(272)

(260)

(260)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

1

1

21

21

(545)

(545)

(4 356 )

(4 356 )

(4 878 )

(4 878 )

(1)

(1)

(40)

(40)

(571)

(571)

(3 418 )

(3 418 )

(4 030 )

(4 030 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(35)

(35)

(529)

(529)

(3 393 )

(3 393 )

(3 956 )

(3 956 )

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 8. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 509 ) | 184 |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (1) | (1) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 510 ) | 183 |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (2) | (2) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2020 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 512 ) | 181 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 509 )

(2 509 )

184

184

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 510 )

(2 510 )

183

183

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 512 )

(2 512 )

181

181

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 9. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | 10 773 | — | 10 773 | (14 406 ) | 1 625 | 2 137 | 129 |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | 15 | (15) | | | | (15) |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (27) | (27) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (34) | | | (34) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 10 773 | 15 | 10 758 | (14 440 ) | 1 625 | 2 109 | 53 |
| Povečanje kapitala – prispevki | | — | — | | | | — |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (69) | (69) |
| Vračila državam članicam | (223) | | (223) | | | | |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | — | | — | — |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2020 | 10 550 | 15 | 10 535 | (14 440 ) | 1 625 | 2 041 | (203) |

(v milijonih EUR)

9. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

10 773

10 773

—

—

10 773

10 773

(14 406 )

(14 406 )

1 625

1 625

2 137

2 137

129

129

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

15

15

(15)

(15)

(15)

(15)

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

(27)

(27)

(27)

(27)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(34)

(34)

(34)

(34)

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

10 773

10 773

15

15

10 758

10 758

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 109

2 109

53

53

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

—

—

—

—

—

—

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

(69)

(69)

(69)

(69)

Vračila državam članicam

Vračila državam članicam

(223)

(223)

(223)

(223)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

—

—

—

—

—

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

10 550

10 550

15

15

10 535

10 535

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 041

2 041

(203)

(203)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 10. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | 20 960 | — | 20 960 | (18 077 ) | — | 55 | 2 938 |
| Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS | | | — | | | 28 | 28 |
| Prerazporeditve v/iz 11. ERS | | | — | | | 181 | 181 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (529) | | | (529) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 20 960 | — | 20 960 | (18 606 ) | — | 265 | 2 618 |
| Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS | | | — | | | 71 | 71 |
| Prerazporeditve v/iz 11. ERS | | | — | | | (147) | (147) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (457) | | — | (457) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2020 | 20 960 | — | 20 960 | (19 063 ) | — | 188 | 2 084 |

(v milijonih EUR)

10. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(18 077 )

(18 077 )

—

—

55

55

2 938

2 938

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

—

—

28

28

28

28

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

—

—

181

181

181

181

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(529)

(529)

(529)

(529)

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(18 606 )

(18 606 )

—

—

265

265

2 618

2 618

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

—

—

71

71

71

71

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

—

—

(147)

(147)

(147)

(147)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(457)

(457)

—

—

(457)

(457)

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(19 063 )

(19 063 )

—

—

188

188

2 084

2 084

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 11. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost
  (G) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) + (G) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | 29 367 | 22 840 | 6 527 | (8 573 ) | — | 317 | — | (1 729 ) |
| Gibanje poštene vrednosti | | | | | | — | (2) | (2) |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (4 400 ) | 4 400 | | | | | 4 400 |
| Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS | | | — | | — | (181) | | (181) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (3 393 ) | | — | | (3 393 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 29 367 | 18 440 | 10 927 | (11 966 ) | — | 136 | (2) | (905) |
| Gibanje poštene vrednosti | | | | | | | (2) | (2) |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (4 400 ) | 4 400 | | | 147 | | 4 547 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (4 324 ) | | — | | (4 324 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2020 | 29 367 | 14 040 | 15 327 | (16 290 ) | — | 283 | (4) | (683) |

(v milijonih EUR)

11. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

(G)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F) + (G)

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

29 367

29 367

22 840

22 840

6 527

6 527

(8 573 )

(8 573 )

—

—

317

317

—

—

(1 729 )

(1 729 )

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

4 400

4 400

Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS

—

—

—

—

(181)

(181)

(181)

(181)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(3 393 )

(3 393 )

—

—

(3 393 )

(3 393 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

29 367

29 367

18 440

18 440

10 927

10 927

(11 966 )

(11 966 )

—

—

136

136

(2)

(2)

(905)

(905)

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

(2)

(2)

(2)

(2)

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

147

147

4 547

4 547

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(4 324 )

(4 324 )

—

—

(4 324 )

(4 324 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

29 367

29 367

14 040

14 040

15 327

15 327

(16 290 )

(16 290 )

—

—

283

283

(4)

(4)

(683)

(683)

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS (5)

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS

5

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1   RAČUNOVODSKA NAČELA

RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih nekega subjekta, ki so koristni za širok krog deležnikov.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost.

1.2   PODLAGA ZA PRIPRAVO

PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.2.1   Obdobje poročanja

Obdobje poročanja

Računovodski izkazi so prikazani na letni osnovi. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.2.2   Valuta in osnova za preračunavanje

Valuta in osnova za preračunavanje

Zaključni račun je predstavljen v tisočih eurov, saj je euro funkcijska valuta EU. Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah ter preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Drugačne metode preračunavanja se uporabljajo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se izrazijo v eurih po deviznih tečajih Evropske centralne banke, ki veljajo na dan 31. decembra.

Devizni tečaj eura

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31.12.2020 | 31.12.2019 | Valuta | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,5597 | 4,2568 |
| CZK | 26,2420 | 25,4080 | RON | 4,8683 | 4,783 |
| DKK | 7,4409 | 7,4715 | SEK | 10,0343 | 10,4468 |
| GBP | 0,8990 | 0,8508 | CHF | 1,0802 | 1,0854 |
| HRK | 7,5519 | 7,4395 | JPY | 126,4900 | 121,9400 |
| HUF | 363,8900 | 330,5300 | USD | 1,2271 | 1,1234 |

Valuta

31.12.2020

31.12.2019

Valuta

31.12.2020

31.12.2019

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,5597

4,5597

4,2568

4,2568

CZK

CZK

26,2420

26,2420

25,4080

25,4080

RON

RON

4,8683

4,8683

4,783

4,783

DKK

DKK

7,4409

7,4409

7,4715

7,4715

SEK

SEK

10,0343

10,0343

10,4468

10,4468

GBP

GBP

0,8990

0,8990

0,8508

0,8508

CHF

CHF

1,0802

1,0802

1,0854

1,0854

HRK

HRK

7,5519

7,5519

7,4395

7,4395

JPY

JPY

126,4900

126,4900

121,9400

121,9400

HUF

HUF

363,8900

363,8900

330,5300

330,5300

USD

USD

1,2271

1,2271

1,1234

1,1234

1.2.3   Uporaba ocen

Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, aktivne in pasivne časovne razmejitve, rezervacije, finančno tveganje v zvezi s terjatvami, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen.

Smiselne ocene so bistven del pripravljanja računovodskih izkazov in ne zmanjšujejo njihove zanesljivosti. Oceno je morda treba spremeniti, če se spremenijo okoliščine, na katerih je ocena temeljila, ali če se pridobijo nove informacije ali več izkušenj. Narava spremembe ocene je taka, da ni vezana na pretekla obdobja in se ne šteje za popravek napak. Učinek spremembe računovodske ocene se pripozna v presežku ali primanjkljaju v obdobjih, v katerih postane znan.

1.2.4   Uporaba novih in spremenjenih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Uporaba novih in spremenjenih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Nova EAR, ki veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje

Nova EAR, ki veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje

Ni novih EAR, ki so začela veljati za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje.

Nova EAR, ki so bila sprejeta, vendar 31. decembra 2020 še niso veljala

Nova EAR, ki so bila sprejeta, vendar 31. decembra 2020 še niso veljala

Računovodja Evropske komisije je 17. decembra 2020 sprejel revidirano pravilo EAR 11 „Finančni instrumenti“, ki velja za obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pozneje. Revidirano pravilo EAR 11 je bilo posodobljeno skladno z novim MRSJS 41 „Finančni instrumenti“ in določa načela za računovodsko poročanje o finančnih sredstvih in finančnih obveznostih, ki jih imajo subjekti iz EU. Več informacij je na voljo v zaključnem računu EU za leto 2020. Zaradi majhnega obsega finančnih instrumentov v računovodskih izkazih subjekta ni pričakovati, da bi imela ta sprememba pomemben učinek.

1.3   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.3.1   Finančna sredstva

Finančna sredstva

Finančna sredstva so razvrščena v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, posojila in terjatve, naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi subjekt. V tej kategoriji so navedeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot kratkoročna sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko subjekt zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v nekratkoročna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja. Posojila in terjatve vključujejo vezane vloge s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih subjekt namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno drugo kategorijo. Glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava subjekt imeti v posesti, kar je običajno do datuma zapadlosti, so razvrščena kot kratkoročna ali nekratkoročna sredstva. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

Začetno pripoznanje in merjenje

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja, tj. datum, na katerega se subjekt zaveže, da bo kupil ali prodal sredstvo. Denarni ustrezniki in posojila se pripoznajo, ko so denarna sredstva deponirana v finančni ustanovi ali izplačana posojilojemalcem. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je subjekt prenesel večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj so pozneje izkazana po pošteni vrednosti, pri čemer so dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti, vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali.

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb rezerve, nastale zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Subjekt ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno, in ali bi bilo treba v izkazu finančnega uspeha izkazati izgubo zaradi oslabitve.

1.3.2   Zneski predhodnega financiranja

Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bila zagotovljena, v obdobju, določenem v sporazumu, sicer se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti subjektu. Ker subjekt ohrani nadzor nad predhodnim financiranjem in je upravičen do povračila neupravičenega dela, se znesek pripozna kot sredstvo.

Predhodno financiranje je prvotno pripoznano v bilanci stanja, ko se denarna sredstva prenesejo na prejemnika. Meri se po znesku zagotovljenega nadomestila. V poznejših obdobjih se predhodno financiranje meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), ki nastanejo v danem obdobju.

1.3.3   Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

Računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov. Zaradi razlikovanja med obema se za menjalne posle uporablja izraz „terjatev“, za nemenjalne posle, tj. ko EU prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno dala približno enako vrednost, pa se uporablja izraz „izterljivi zneski“ (npr. izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice, v zvezi z lastnimi sredstvi).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo.

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po prvotnem znesku (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da subjekt ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha.

1.3.4   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti ter zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.3.5   Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

V obveznosti so vključeni tako zneski, povezani z menjalnimi posli, kot je nabava blaga ali storitev, kot tudi nemenjalnimi posli, npr. zahtevki za povračilo stroškov upravičencev, nepovratna sredstva ali druga sredstva EU ali prejeto predhodno financiranje (glej pojasnilo 1.4.1).

1.4.1

Kadar upravičenci prejemajo nepovratna ali druga sredstva, se zahtevki za povračilo stroškov izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek v trenutku, ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek. Ustrezni odhodki se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih subjekt sprejme.

1.3.6   Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, subjekt pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdal računovodja. Njihov namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji, če so bile storitve, ki še niso bile opravljene, ali blago, ki še ni bilo dobavljeno, plačani vnaprej, se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.4   IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.4.1   Prihodki

Prihodki

Prihodki zajemajo bruto pritoke gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti, ki jih je subjekt prejel in so mu dolgovani, kar predstavlja povečanje neto sredstev, razen povečanj, povezanih s prispevki lastnikov.

Glede na vrsto osnovnih transakcij v izkazu finančnega uspeha, se pri prihodkih ločuje med:

(i)   Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov so davki in transferji, ker prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost. Transferji so pritoki prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti iz nemenjalnih poslov, ki niso davki. Pri subjektih iz EU transferje sestavljajo predvsem sredstva, ki jih prejmejo od Komisije (npr. izravnalna subvencija tradicionalnim agencijam, subvencija za poslovanje za sporazume o prispevku).

Subjekt pripozna sredstvo v zvezi s transferji, če subjekt obvladuje vire zaradi preteklega dogodka (transferja) in pričakuje, da bo od teh virov prejel prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ter če je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost. Pritok sredstev iz nemenjalnega posla, pripoznan kot sredstvo (tj. denar), se tudi pripozna kot prihodek, razen če ima subjekt sedanjo obvezo glede navedenega transferja (pogoj), ki jo je treba izpolniti, preden se sme prihodek pripoznati. Dokler pogoj ni izpolnjen, se prihodek odloži in pripozna kot obveznost.

(ii)   Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

1.4.2   Odhodki

Odhodki

Odhodki so zmanjšanja gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti v obdobju poročanja, in sicer v obliki odlivov ali porabe sredstev ali nastanka obveznosti, ki povzročijo zmanjšanja neto sredstev. Vključujejo odhodke iz menjalnih poslov in odhodke iz nemenjalnih poslov.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih subjekt sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katero račun še ni bil prejet ali sprejet, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Odhodki iz nemenjalnih poslov se nanašajo na transferje na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, transferji po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Transferji se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za transfer, če obstaja uredba, ki dovoljuje naravo transferja, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje transfer, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičeni znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

1.5   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.5.1   Pogojna sredstva

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten.

1.5.2   Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je bodisi možna obveznost, katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta, bodisi sedanja obveza, pri čemer ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti.

Pogojna obveznost nastane tudi v redkih okoliščinah, ko obstaja sedanja obveza, vendar je ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

Pogojne obveznosti se v računovodskih izkazih ne pripoznajo. Razkrijejo se, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, zelo majhna.

1.6   KAPITAL SKLADA

KAPITAL SKLADA

Države članice ERS zagotovijo prispevke v Sklad za izvajanje programov ERS, kakor je določeno v notranjem sporazumu za vsak ERS. V skladu z veljavno pravno podlago o pozivih za vplačilo kapitala, tj. zahtevkih za financiranje za dano leto N, odloča Svet s sklepom v letu N–1, pri čemer se sredstva, ki bodo prejeta, jasno dodelijo določenim prihodnjim obdobjem.

Prispevki izpolnjujejo merila za prispevke lastnikov (EAR 1) in se posledično v računovodskih izkazih ERS obravnavajo kot kapital Sklada. Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov, ki jih zagotovijo države članice ERS. Ker se nevpoklicani kapital Sklada odprto odšteje od skupnega kapitala Sklada (glej Izkaz sprememb v čistih sredstvih), se v bilanci stanja pripozna zgolj vpoklicani kapital Sklada. od

Ker se dogovorjeni prispevki dodelijo določenim obdobjem poročanja, pri čemer pravni zahtevek ERS do držav članic ERS nastane samo v teh obdobjih, se vsi vnaprej prejeti zneski pripoznajo kot odloženi prispevki h kapitalu v okviru obveznosti poslovanja in ne kot vpoklicani kapital.

1.7   SOFINANCIRANJE

SOFINANCIRANJE

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, držav nečlanic in drugih. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti. Neporavnane obveznosti iz poslovanja, ki se nanašajo na sporazume o sofinanciranju, predstavljajo prejete prispevke za sofinanciranje, zmanjšane za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva.

Odhodki v zvezi s projekti sofinanciranja se pripoznajo ob nastanku. Ustrezen znesek prispevkov se pripozna kot prihodki iz poslovanja, učinka na poslovni izid za zadevno leto pa ni.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

SREDSTVA

2.1   FINANČNA SREDSTVA

FINANČNA SREDSTVA

Finančna sredstva ERS so 31. decembra 2020 znašala 33 milijonov EUR (2019: 36 milijonov EUR). Vključujejo za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, ki so skoraj v celoti naložbe v lastniške instrumente.

2.2   PREDHODNO FINANCIRANJE

PREDHODNO FINANCIRANJE

V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, na katerem se izvršuje projekt.

Čas uporabe predhodnega financiranja določa, ali se to razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno predhodno financiranje. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsaka uporaba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so nekateri zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Nekratkoročno predhodno financiranje | 2.2.1 | — | 3 | 292 | 578 | 873 | 910 |
| Kratkoročno predhodno financiranje | 2.2.2 | — | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 | 1 288 |
| Skupaj | | — | 12 | 633 | 1 583 | 2 228 | 2 199 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2020

31.12.2019

Nekratkoročno predhodno financiranje

Nekratkoročno predhodno financiranje

2.2.1

—

3

3

292

292

578

578

873

873

910

910

Kratkoročno predhodno financiranje

Kratkoročno predhodno financiranje

2.2.2

—

—

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

1 288

1 288

Skupaj

Skupaj

—

—

12

12

633

633

1 583

1 583

2 228

2 228

2 199

2 199

Povečanje skupnega zneska predhodnega financiranja za 29 milijonov EUR na dan 31. decembra 2020 je skupni učinek povečanja predhodnega financiranja 11. ERS (2019: 1 401 milijonov EUR) in zmanjšanja predhodnega financiranja za 10. ERS (2019: 766 milijonov EUR).

Povečanje zneska predhodnega financiranja v okviru 11. ERS je mogoče v veliki meri pojasniti s povečanjem predujmov, plačanih za nove pogodbe, podpisane med letom. 11. ERS se je začel izvajati leta 2015, v letu 2020 pa je sklepanje pogodb za dejavnosti ERS doseglo vrhunec. Število odprtih pogodb se je tako povečalo s približno 3 400 leta 2019 na 3 550 leta 2020. To povečanje predhodnega financiranja je povzročilo povečanje gotovinskih odlivov in s tem zmanjšanje obsega denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (glej pojasnilo 2.5).

2.5

Zmanjšanje predhodnega financiranja v okviru 10. ERS je posledica običajnega življenjskega cikla ERS. Zaradi postopnega opuščanja 10. ERS so bile številne pogodbe izvedene in zaključene. Število odprtih pogodb v okviru tega ERS se je s približno 2 600 leta 2019 zmanjšalo na približno 2 500 leta 2020. Zato se je obseg plačil predhodnega financiranja upravičencem zmanjšal, obseg obračuna predhodnega financiranja pa povečal.

2.2.1   Nekratkoročno predhodno financiranje po načinu upravljanja

Nekratkoročno predhodno financiranje po načinu upravljanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Neposredno upravljanje | | |
| Izvedli: | | |
| | Komisija |

(v milijonih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

139

139

190

190

| | Izvajalske agencije EU |
| --- | --- |

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

8

8

6

6

| | Delegacije EU |
| --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

25

25

49

49

171

171

244

244

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

| | EIB in EIS |
| --- | --- |

EIB in EIS

EIB in EIS

266

266

313

313

| | Mednarodne organizacije |
| --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

347

347

291

291

| | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

28

28

22

22

| | Subjekti javnega prava |
| --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

49

49

22

22

| | Tretje države |
| --- | --- |

Tretje države

Tretje države

11

11

17

17

| | Organi EU in javno-zasebno partnerstvo |
| --- | --- |

Organi EU in javno-zasebno partnerstvo

Organi EU in javno-zasebno partnerstvo

1

1

1

1

702

702

666

666

Skupaj

Skupaj

873

873

910

910

2.2.2   Kratkoročno predhodno financiranje

Kratkoročno predhodno financiranje

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Predhodno financiranje (bruto) | — | 98 | 1 527 | 3 472 | 5 097 | 5 030 |
| Obračunano prek presečnega datuma | — | (89) | (1 186 ) | (2 467 ) | (3 742 ) | (3 742 ) |
| Skupaj | — | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 | 1 288 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2020

31.12.2019

Predhodno financiranje (bruto)

Predhodno financiranje (bruto)

—

—

98

98

1 527

1 527

3 472

3 472

5 097

5 097

5 030

5 030

Obračunano prek presečnega datuma

Obračunano prek presečnega datuma

—

(89)

(89)

(1 186 )

(1 186 )

(2 467 )

(2 467 )

(3 742 )

(3 742 )

(3 742 )

(3 742 )

Skupaj

Skupaj

—

—

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

1 288

1 288

2.2.3   Kratkoročno predhodno financiranje po načinu upravljanja

Kratkoročno predhodno financiranje po načinu upravljanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Neposredno upravljanje | | |
| Izvedli: | | |
| | Komisija |

(v milijonih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

(40)

(40)

80

80

| | Izvajalske agencije EU |
| --- | --- |

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

14

14

15

15

| | Delegacije EU |
| --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

206

206

188

188

180

180

283

283

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

| | EIB in EIS |
| --- | --- |

EIB in EIS

EIB in EIS

224

224

50

50

| | Mednarodne organizacije |
| --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

572

572

569

569

| | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

73

73

86

86

| | Subjekti javnega prava |
| --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

146

146

119

119

| | Tretje države |
| --- | --- |

Tretje države

Tretje države

155

155

180

180

| | Organi EU in javno-zasebno partnerstvo |
| --- | --- |

Organi EU in javno-zasebno partnerstvo

Organi EU in javno-zasebno partnerstvo

4

4

1

1

1 175

1 175

1 005

1 005

Skupaj

Skupaj

1 355

1 355

1 288

1 288

2.2.4   Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Jamstva za predhodno financiranje | | 49 | 46 |

(v milijonih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

Jamstva za predhodno financiranje

Jamstva za predhodno financiranje

49

49

46

46

Povečanje jamstev za predhodno financiranje je posledica povečanja predhodnega financiranja.

Večina predhodnega financiranja je izplačana v okviru posrednega upravljanja. V tem primeru upravičenec do jamstva ni ERS, ampak naročnik. Čeprav ERS ni upravičenec, so njegova sredstva zavarovana z navedenimi jamstvi.

2.3   PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

Ta postavka predstavlja znesek, plačan v obliki prispevkov za skrbniški sklad EU za Afriko in skrbniški sklad EU Bêkou. Navedeni so zneski prispevkov brez stroškov, nastalih skrbniškima skladoma in pripisljivih ERS.

Prispevke skrbniškega sklada izvršuje Komisija v okviru neposrednega upravljanja.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Čisti prispevek na dan 31. 12. 2019 | Prispevki, plačani leta 2020 | Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2020 | Čisti prispevek na dan 31. 12. 2020 |
| Afrika | 263 | 771 | (649) | 385 |
| Bêkou | 4 | 29 | (24) | 9 |
| Skupaj | 266 | 800 | (673) | 394 |

(v milijonih EUR)

Čisti prispevek na dan 31. 12. 2019

Prispevki, plačani leta 2020

Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2020

Čisti prispevek na dan 31. 12. 2020

Afrika

Afrika

263

263

771

771

(649)

(649)

385

385

Bêkou

Bêkou

4

4

29

29

(24)

(24)

9

9

Skupaj

Skupaj

266

266

800

800

(673)

(673)

394

394

Prispevki v skrbniške sklade so se povečali s 600 milijonov EUR v letu 2019 na 800 milijonov EUR v letu 2020. Povečanje financiranja je bilo potrebno za kritje povečanja obsega dejavnosti skrbniških skladov, kar je pomenilo višje odhodke na tem področju.

2.4   IZTERLJIVI ZNESKI IZ NEMENJALNIH POSLOV IN TERJATVE IZ MENJALNIH POSLOV

IZTERLJIVI ZNESKI IZ NEMENJALNIH POSLOV IN TERJATVE IZ MENJALNIH POSLOV

Menjalni posli so posli, pri katerih subjekt prejme sredstva ali storitve ali se mu poravnajo obveznosti in drugi stranki neposredno da v zameno približno enako vrednost (zlasti v obliki blaga, storitev ali uporabe sredstev). Nemenjalni posli so posli, pri katerih subjekt bodisi prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi neposredno dal v zameno približno enako vrednost, bodisi da vrednost drugemu subjektu, ne da bi neposredno v zameno prejel približno enako vrednost.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.4.1 | 48 | 32 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.4.2 | 92 | 91 |
| Skupaj | | 140 | 123 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2020

31.12.2019

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.4.1

48

48

32

32

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.4.2

92

92

91

91

Skupaj

Skupaj

140

140

123

123

2.4.1   Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Države članice | — | — | — | — | — | 1 |
| Stranke | — | 5 | 50 | 5 | 61 | 27 |
| Javni organi | — | 11 | 14 | 2 | 27 | 21 |
| Tretje države | — | 1 | 2 | 1 | 4 | 7 |
| Odpis | — | (15) | (28) | (4) | (49) | (27) |
| Medpodjetniški računi z institucijami EU | — | — | — | 4 | 4 | 5 |
| Skupaj | — | 2 | 38 | 8 | 48 | 32 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2020

31.12.2019

Države članice

Države članice

—

—

—

—

—

1

1

Stranke

Stranke

—

—

5

5

50

50

5

5

61

61

27

27

Javni organi

Javni organi

—

11

11

14

14

2

2

27

27

21

21

Tretje države

Tretje države

—

—

1

1

2

2

1

1

4

4

7

7

Odpis

Odpis

—

—

(15)

(15)

(28)

(28)

(4)

(4)

(49)

(49)

(27)

(27)

Medpodjetniški računi z institucijami EU

Medpodjetniški računi z institucijami EU

—

—

—

4

4

4

4

5

5

Skupaj

Skupaj

—

—

2

2

38

38

8

8

48

48

32

32

2.4.2   Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Prehodno nezaračunani prihodki | — | 67 | 21 | — | 88 | 88 |
| Računi med ERS | 181 | (246) | 1 663 | (1 598 ) | — | — |
| Drugo | — | — | — | 4 | 4 | 4 |
| Skupaj | 181 | (179) | 1 684 | (1 594 ) | 92 | 91 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2020

31.12.2019

Prehodno nezaračunani prihodki

Prehodno nezaračunani prihodki

—

—

67

67

21

21

—

—

88

88

88

88

Računi med ERS

Računi med ERS

181

181

(246)

(246)

1 663

1 663

(1 598 )

(1 598 )

—

—

—

—

Drugo

Drugo

—

—

—

—

—

—

4

4

4

4

4

4

Skupaj

Skupaj

181

181

(179)

(179)

1 684

1 684

(1 594 )

(1 594 )

92

92

91

91

V prehodno nezaračunane prihodke so vključeni zneski natečenih obresti na zneske predhodnega financiranja, in sicer znesek v višini 62,6 milijona EUR v zvezi s projektom Svetovne banke za odpis dolga in v višini 18 milijonov EUR v zvezi s skladom EU za infrastrukturo za Afriko pri EIB.

Postavka „drugo“ v celoti zajema terjatev do Globalnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (GEEREF).

Zaradi večje učinkovitosti je 11. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS, to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v računih med ERS med različnimi bilancami stanja ERS.

Računi med ERS so predstavljeni samo v posameznih ERS. Skupni znesek računov med ERS je nič.

2.5   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI (6)

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

6

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Posebni računi | | | | | | |
| Centralne banke | — | — | — | 693 | 693 | 729 |
| | — | — | — | 693 | 693 | 729 |
| Tekoči računi | | | | | | |
| Poslovne banke | — | — | — | 8 | 8 | 421 |
| Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom | — | — | — | 27 | 27 | 30 |
| | — | — | — | 35 | 35 | 450 |
| Skupaj | — | — | — | 728 | 728 | 1 179 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2020

31.12.2019

Posebni računi

Posebni računi

Centralne banke

Centralne banke

—

—

—

693

693

693

693

729

729

—

—

—

693

693

693

693

729

729

Tekoči računi

Tekoči računi

Poslovne banke

Poslovne banke

—

—

—

8

8

8

8

421

421

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

—

—

—

27

27

27

27

30

30

—

—

—

35

35

35

35

450

450

Skupaj

Skupaj

—

—

—

728

728

728

728

1 179

1 179

Zmanjšanje zneskov v tej postavki za 451 milijonov EUR je mogoče pojasniti predvsem s povečanjem plačil iz računov poslovnih bank, kar je skladno s povečanjem odhodkov (glej pojasnilo 3.3) in povečanjem predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2). Neto plačila iz ERS so v letu 2020 dosegla rekordnih 4 605 milijonov EUR (2019: 3 910 milijonov EUR), predvsem zaradi učinka pandemije COVID-19. V odziv na pandemijo je EU prilagodila svoje prednostne naloge in programe s partnerskimi državami, kar je povzročilo povečanje izplačil, zlasti za projekte, namenjene obvladovanju krize zaradi COVID-19.

3.3

2.2

Kot prejšnja leta in da bi se omejilo tveganje nasprotne stranke, je več denarnih sredstev knjiženih na računih centralnih bank kot na računih poslovnih bank (glej pojasnilo 5.1).

5.1

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

2.6   FINANČNE OBVEZNOSTI

FINANČNE OBVEZNOSTI

2.6.1   Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so sredstva, ki jih je ERS prejel v zvezi s sporazumi za sofinanciranje. ERS mora te prispevke uporabiti za zagotavljanje dogovorjenih storitev tretjim osebam, neporabljena sredstva pa mora vrniti vplačnikom. Čas uporabe zneskov sofinanciranja določa, ali se ti razkrijejo kot kratkoročni ali nekratkoročni.

Ob koncu leta se izvede ocena vseh obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje za vsak primer posebej in vsi zneski, za katere ni verjetno, da bodo uporabljeni v naslednjih 12 mesecih, se štejejo za nekratkoročne. Kratkoročni zneski so prikazani v pojasnilu 2.7.2.

2.7.2

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Nekratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje | — | — | — | 2 | 2 | 19 |
| Kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje | — | — | 10 | 32 | 42 | 69 |
| Skupaj | — | — | 10 | 34 | 44 | 88 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2020

31.12.2019

Nekratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Nekratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

—

—

—

—

2

2

2

2

19

19

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

—

—

10

10

32

32

42

42

69

69

Skupaj

Skupaj

—

—

10

10

34

34

44

44

88

88

Zmanjšanje skupnih obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje za 44 milijonov EUR je zlasti posledica povečanja odhodkov, nastalih v zvezi s projekti sofinanciranja (53,2 milijona EUR), in sicer povezanih z 11. ERS (glej pojasnilo 3.4), ki je bilo delno izravnano z novimi projekti sofinanciranja v vrednosti 9 milijonov EUR. Znatno zmanjšanje nekratkoročnega sofinanciranja je skladno z življenjskim ciklom projektov sofinanciranja: ob koncu leta se za vsak primer posebej izvede analiza odprtega sofinanciranja in zgolj zneski, ki v naslednjem letu ne bodo prikazani kot odhodki, se razvrstijo med nekratkoročno sofinanciranje.

2.7   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Kratkoročne obveznosti iz poslovanja | 2.7.1 | — | 1 | 53 | 291 | 345 | 182 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 2.7.2 | — | — | 8 | 262 | 270 | 334 |
| Skupaj | | — | 1 | 62 | 553 | 615 | 516 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2020

31.12.2019

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

2.7.1

—

1

1

53

53

291

291

345

345

182

182

Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja

2.7.2

—

—

—

8

8

262

262

270

270

334

334

Skupaj

Skupaj

—

1

1

62

62

553

553

615

615

516

516

2.7.1   Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Dobavitelji | — | 4 | 44 | 93 | 141 | 97 |
| Države članice | — | — | — | — | — | 2 |
| Tretje države | — | — | 2 | 187 | 189 | 78 |
| Javni organi | — | — | 21 | 79 | 100 | 92 |
| Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja | — | (4) | (13) | (68) | (85) | (88) |
| Skupaj | — | — | 53 | 291 | 345 | 182 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2020

31.12.2019

Dobavitelji

Dobavitelji

—

4

4

44

44

93

93

141

141

97

97

Države članice

Države članice

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2

2

Tretje države

Tretje države

—

—

—

2

2

187

187

189

189

78

78

Javni organi

Javni organi

—

—

—

21

21

79

79

100

100

92

92

Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja

Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja

—

—

(4)

(4)

(13)

(13)

(68)

(68)

(85)

(85)

(88)

(88)

Skupaj

Skupaj

—

—

—

53

53

291

291

345

345

182

182

Obveznosti iz poslovanja večinoma vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z nepovratnimi sredstvi, zagotovljenimi upravičencem. Knjižijo se v trenutku prejetja izkaza stroškov, in sicer v celotnem znesku izkaza stroškov. Po preverjanju upravičenosti se upravičencem plačajo le upravičeni zneski. Ob koncu leta se opravi analiza neporavnanih zahtevkov za povračilo stroškov in ocenjeni upravičeni zneski, povezani z navedenimi zahtevki za povračilo stroškov, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Ocenjeni neupravičeni zneski so prikazani v okviru drugih kratkoročnih obveznosti iz poslovanja.

Povečanje obveznosti iz poslovanja, zlasti za dobavitelje in tretje države, je posledica več računov, ki do konca leta niso bili potrjeni in plačani.

2.7.2   Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje | 2.6.1 | — | — | 10 | 32 | 42 | 69 |
| Odloženi prispevki h kapitalu | 2.7.2.1 | — | — | — | 223 | 223 | 264 |
| Druge razne obveznosti iz poslovanja | | — | — | (2) | 7 | 5 | 1 |
| Skupaj | | — | — | 8 | 262 | 270 | 334 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2020

31.12.2019

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

2.6.1

—

—

10

10

32

32

42

42

69

69

Odloženi prispevki h kapitalu

Odloženi prispevki h kapitalu

2.7.2.1

—

—

—

223

223

223

223

264

264

Druge razne obveznosti iz poslovanja

Druge razne obveznosti iz poslovanja

—

—

(2)

(2)

7

7

5

5

1

1

Skupaj

Skupaj

—

—

8

8

262

262

270

270

334

334

2.7.2.1   Odloženi prispevki h kapitalu

Odloženi prispevki h kapitalu

Na dan 31. decembra 2020 se celotni znesek v višini 223 milijonov EUR nanaša na povračila državam članicam iz sproščenih ali neporabljenih sredstev projektov v okviru 8. in 9. ERS (glej pojasnilo 2.10.1). Države članice so soglašale, da se povračilo izravna s prispevki iz 11. ERS v prvem razpisu za prispevke v letu 2021.

2.10.1

Na dan 31. decembra 2020 razen povračila ni bilo vnaprej plačanih nobenih prispevkov h kapitalu.

2.8   PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Vnaprej vračunani stroški | — | 67 | 217 | 1 243 | 1 526 | 1 318 |
| Druge časovne razmejitve | — | — | — | 1 | 1 | 1 |
| Skupaj | — | 67 | 217 | 1 244 | 1 527 | 1 319 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2020

31.12.2019

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

—

67

67

217

217

1 243

1 243

1 526

1 526

1 318

1 318

Druge časovne razmejitve

Druge časovne razmejitve

—

—

—

—

1

1

1

1

1

1

Skupaj

Skupaj

—

67

67

217

217

1 244

1 244

1 527

1 527

1 319

1 319

Vnaprej vračunani stroški zajemajo ocenjene odhodke iz poslovanja za tekoče ali končane pogodbe brez potrjenih zahtevkov za povračilo stroškov, pri čemer so bili upravičeni odhodki, nastali upravičencem, ocenjeni na podlagi najboljših razpoložljivih informacij. Delež ocenjenih vnaprej vračunanih stroškov, ki se nanaša na plačano predhodno financiranje, je bil evidentiran kot zmanjšanje zneskov predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2 above).

2.2

Povečanje v tej postavki je skupni učinek povečanja vnaprej vračunanih stroškov v okviru 11. ERS (2019: 983 milijonov EUR) in znižanja vnaprej vračunanih stroškov v okviru 10. ERS (2019: 240 milijona EUR). To je v skladu z življenjskim ciklom ERS in povezano tudi z gibanjem števila odprtih pogodb v okviru teh ERS: leta 2020 se je 11. ERS na polno izvajal, zato je bilo 31. decembra 2020 veliko več odprtih pogodb, za katere je bilo treba oceniti in vračunati stroške (glej pojasnilo 2.2).

2.2

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2.9   REZERVA, NASTALA ZARADI VREDNOTENJA NA POŠTENO VREDNOST

REZERVA, NASTALA ZARADI VREDNOTENJA NA POŠTENO VREDNOST

V skladu z računovodskimi pravili se popravek poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev obračuna skozi rezervo, nastalo zaradi vrednotenja na pošteno vrednost.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost | 5 | 2 |

(v milijonih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

5

5

2

2

2.10   KAPITAL SKLADA

KAPITAL SKLADA

2.10.1   Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| Kapital Sklada | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 29 367 | 73 264 |
| Nevpoklicani kapital Sklada | — | (15) | — | (18 440 ) | (18 455 ) |
| Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2019 | 12 164 | 10 758 | 20 960 | 10 927 | 54 809 |
| Kapital Sklada | 12 164 | 10 550 | 20 960 | 29 367 | 73 041 |
| Nevpoklicani kapital Sklada | — | (15) | — | (14 040 ) | (14 055 ) |
| Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2020 | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

Kapital Sklada

Kapital Sklada

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

29 367

29 367

73 264

73 264

Nevpoklicani kapital Sklada

Nevpoklicani kapital Sklada

—

(15)

(15)

—

—

(18 440 )

(18 440 )

(18 455 )

(18 455 )

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2019

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2019

12 164

12 164

10 758

10 758

20 960

20 960

10 927

10 927

54 809

54 809

Kapital Sklada

Kapital Sklada

12 164

12 164

10 550

10 550

20 960

20 960

29 367

29 367

73 041

73 041

Nevpoklicani kapital Sklada

Nevpoklicani kapital Sklada

—

(15)

(15)

—

—

(14 040 )

(14 040 )

(14 055 )

(14 055 )

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2020

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2020

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov. Nevpoklicana sredstva so zneski, ki jih države članice še niso vpoklicale. Vpoklicani kapital Sklada so prispevki, ki jih je vpoklical ERS in ki so jih države članice prerazporedile na zakladniške račune (glej v nadaljevanju).

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2020/1708 (7) so se prispevki držav članic iz Notranjega sporazuma za 8. in 9. ERS ustrezno zmanjšali za znesek v višini 223 milijonov EUR iz sredstev, sproščenih v okviru 8. in 9. ERS. Ker so bila sredstva, sproščena v okviru 8. ERS, že prerazporejena v druge ERS, je bil znesek v višini 223 milijonov EUR odštet od kapitala 9. ERS. Vračila, nastala zaradi tega zmanjšanja, so bila izravnana po dodatnem vpoklicu sredstev v okviru 11. ERS. Povračilo se bo dejansko izvedlo z zmanjšanjem plačila prvega obroka za leto 2021, kar pojasnjuje 223 milijonov EUR odloženega kapitala (glej pojasnilo 2.7.2).

7

2.7.2

Združeno kraljestvo je 1. februarja 2020 prenehalo biti država članica Evropske unije. Čeprav Združeno kraljestvo v skladu s členom 153 sporazuma o izstopu ostaja članica ERS do zaključka vseh programov in ima enake obveznosti kot države članice, pa njegovega deleža nezavezujočih in sproščenih sredstev iz 8., 9. in 10. ERS ni mogoče ponovno uporabiti.

2.10.2   Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah in za Združeno kraljestvo

Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah in za Združeno kraljestvo

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Prispevki – 11. ERS | % | Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2019 | Kapital, vpoklican v letu 2020 | Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2020 |
| Avstrija | 2,40 | 442 | (105) | 337 |
| Belgija | 3,25 | 599 | (143) | 456 |
| Bolgarija | 0,22 | 40 | (10) | 31 |
| Hrvaška | 0,23 | 42 | (10) | 32 |
| Ciper | 0,11 | 21 | (5) | 16 |
| Češka | 0,80 | 147 | (35) | 112 |
| Danska | 1,98 | 365 | (87) | 278 |
| Estonija | 0,09 | 16 | (4) | 12 |
| Finska | 1,51 | 278 | (66) | 212 |
| Francija | 17,81 | 3 285 | (784) | 2 501 |
| Nemčija | 20,58 | 3 795 | (906) | 2 889 |
| Grčija | 1,51 | 278 | (66) | 212 |
| Madžarska | 0,61 | 113 | (27) | 86 |
| Irska | 0,94 | 173 | (41) | 132 |
| Italija | 12,53 | 2 311 | (551) | 1 759 |
| Latvija | 0,12 | 21 | (5) | 16 |
| Litva | 0,18 | 33 | (8) | 25 |
| Luksemburg | 0,26 | 47 | (11) | 36 |
| Malta | 0,04 | 7 | (2) | 5 |
| Nizozemska | 4,78 | 881 | (210) | 671 |
| Poljska | 2,01 | 370 | (88) | 282 |
| Portugalska | 1,20 | 221 | (53) | 168 |
| Romunija | 0,72 | 132 | (32) | 101 |
| Slovaška | 0,38 | 69 | (17) | 53 |
| Slovenija | 0,22 | 41 | (10) | 32 |
| Španija | 7,93 | 1 463 | (349) | 1 114 |
| Švedska | 2,94 | 542 | (129) | 413 |
| Združeno kraljestvo | 14,68 | 2 707 | (646) | 2 061 |
| Skupaj | 100,00 | 18 440 | (4 400 ) | 14 040 |

(v milijonih EUR)

Prispevki – 11. ERS

%

Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2019

Kapital, vpoklican v letu 2020

Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2020

Avstrija

Avstrija

2,40

2,40

442

442

(105)

(105)

337

337

Belgija

Belgija

3,25

3,25

599

599

(143)

(143)

456

456

Bolgarija

Bolgarija

0,22

0,22

40

40

(10)

(10)

31

31

Hrvaška

Hrvaška

0,23

0,23

42

42

(10)

(10)

32

32

Ciper

Ciper

0,11

0,11

21

21

(5)

(5)

16

16

Češka

Češka

0,80

0,80

147

147

(35)

(35)

112

112

Danska

Danska

1,98

1,98

365

365

(87)

(87)

278

278

Estonija

Estonija

0,09

0,09

16

16

(4)

(4)

12

12

Finska

Finska

1,51

1,51

278

278

(66)

(66)

212

212

Francija

Francija

17,81

17,81

3 285

3 285

(784)

(784)

2 501

2 501

Nemčija

Nemčija

20,58

20,58

3 795

3 795

(906)

(906)

2 889

2 889

Grčija

Grčija

1,51

1,51

278

278

(66)

(66)

212

212

Madžarska

Madžarska

0,61

0,61

113

113

(27)

(27)

86

86

Irska

Irska

0,94

0,94

173

173

(41)

(41)

132

132

Italija

Italija

12,53

12,53

2 311

2 311

(551)

(551)

1 759

1 759

Latvija

Latvija

0,12

0,12

21

21

(5)

(5)

16

16

Litva

Litva

0,18

0,18

33

33

(8)

(8)

25

25

Luksemburg

Luksemburg

0,26

0,26

47

47

(11)

(11)

36

36

Malta

Malta

0,04

0,04

7

7

(2)

(2)

5

5

Nizozemska

Nizozemska

4,78

4,78

881

881

(210)

(210)

671

671

Poljska

Poljska

2,01

2,01

370

370

(88)

(88)

282

282

Portugalska

Portugalska

1,20

1,20

221

221

(53)

(53)

168

168

Romunija

Romunija

0,72

0,72

132

132

(32)

(32)

101

101

Slovaška

Slovaška

0,38

0,38

69

69

(17)

(17)

53

53

Slovenija

Slovenija

0,22

0,22

41

41

(10)

(10)

32

32

Španija

Španija

7,93

7,93

1 463

1 463

(349)

(349)

1 114

1 114

Švedska

Švedska

2,94

2,94

542

542

(129)

(129)

413

413

Združeno kraljestvo

Združeno kraljestvo

14,68

14,68

2 707

2 707

(646)

(646)

2 061

2 061

Skupaj

Skupaj

100,00

100,00

18 440

18 440

(4 400 )

(4 400 )

14 040

14 040

Ker je bil kapital v okviru 8., 9. in 10. ERS v prejšnjih letih v celoti vpoklican in prejet, se znesek v višini 4 400 milijonov EUR, ki je bil vpoklican leta 2020, v celoti nanaša na 11. ERS.

2.10.3   Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 2 252 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2020

31.12.2019

Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS

Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

2 252

2 252

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena iz zaključenih ERS v 8. in 9. ERS.

2.10.4   Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| Stanje na dan 31. 12. 2018 | (2 509 ) | 2 137 | 55 | 317 | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost | (1) | (27) | 28 | — | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost | — | — | 181 | (181) | — |
| Stanje na dan 31. 12. 2019 | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost | (2) | (69) | 71 | — | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost | — | — | (147) | 147 | — |
| Stanje na dan 31. 12. 2020 | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

Stanje na dan 31. 12. 2018

Stanje na dan 31. 12. 2018

(2 509 )

(2 509 )

2 137

2 137

55

55

317

317

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

(1)

(1)

(27)

(27)

28

28

—

—

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

—

—

181

181

(181)

(181)

—

Stanje na dan 31. 12. 2019

Stanje na dan 31. 12. 2019

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

(2)

(2)

(69)

(69)

71

71

—

—

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

—

—

(147)

(147)

147

147

—

Stanje na dan 31. 12. 2020

Stanje na dan 31. 12. 2020

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena med delujočimi ERS.

Od začetka veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja se vsa neporabljena sredstva iz prejšnjih delujočih ERS po sprostitvi prevzetih obveznosti prerazporedijo v zadnji odprti ERS. Sredstva, ki se prerazporedijo iz drugih ERS, povečujejo odobritve sklada, ki jih prejme, in znižujejo odobritve sklada, iz katerega so bila prerazporejena. Za sredstva, prerazporejena v rezervo 10. in 11. ERS za uspešnost, se lahko obveznosti prevzamejo samo pod posebnimi pogoji, določenimi v notranjih sporazumih.

3.   POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

PRIHODKI

PRIHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2020 | 2019 |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 3.1 | 92 | 28 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 3.2 | 43 | 46 |
| Skupaj | | 135 | 74 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2020

2019

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

3.1

92

92

28

28

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

3.2

43

43

46

46

Skupaj

Skupaj

135

135

74

74

3.1   PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2020 | 2019 |
| Izterjava odhodkov | | (1) | 5 | 28 | 7 | 39 | 13 |
| Prihodki iz sofinanciranja | 3.1.1 | — | — | 41 | 12 | 53 | 14 |
| Skupaj | | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 | 28 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2020

2019

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

(1)

(1)

5

5

28

28

7

7

39

39

13

13

Prihodki iz sofinanciranja

Prihodki iz sofinanciranja

3.1.1

—

—

41

41

12

12

53

53

14

14

Skupaj

Skupaj

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

28

28

Nemenjalne prihodke je mogoče razčleniti po načinu upravljanja, kot sledi:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Neposredno upravljanje | | |
| Izvedli: | | |
| | Komisija |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

2

2

1

1

| | Delegacije EU |
| --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

11

11

6

6

13

13

6

6

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

| | Tretje države |
| --- | --- |

Tretje države

Tretje države

42

42

15

15

| | Subjekti javnega prava |
| --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

13

13

| | Mednarodne organizacije |
| --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

17

17

5

5

| | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

7

7

2

2

79

79

22

22

Skupaj

Skupaj

92

92

28

28

3.1.1   Prihodki iz sofinanciranja

Prihodki iz sofinanciranja

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in kot taki ne bi smeli vplivati na izkaz finančnega uspeha. Prispevki so razvrščeni med obveznosti (glej pojasnili 2.6.1 in 2.7.2), dokler so izpolnjeni pogoji, vezani na podarjena sredstva, tj. nastanek upravičenih stroškov (glej pojasnilo 3.4). Ustrezni znesek se nato v izkazu finančnega uspeha pripozna kot nemenjalni prihodek iz sofinanciranja. Posledično ni učinka na poslovni izid zadevnega leta.

2.6.1

2.7.2

3.4

3.2   PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2020 | 2019 |
| Finančni prihodki | — | 5 | 1 | 1 | 6 | 7 |
| Drugi prihodki | — | 5 | 18 | 13 | 37 | 39 |
| Skupaj | — | 10 | 19 | 14 | 43 | 46 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2020

2019

Finančni prihodki

Finančni prihodki

—

—

5

5

1

1

1

1

6

6

7

7

Drugi prihodki

Drugi prihodki

—

—

5

5

18

18

13

13

37

37

39

39

Skupaj

Skupaj

—

—

10

10

19

19

14

14

43

43

46

46

Finančni prihodki obsegajo predvsem natečene obresti na zapadle naloge za izterjavo (1,5 milijona EUR) in obresti na predhodno financiranje (4,7 milijona EUR). Drugi prihodki se večinoma nanašajo na pozitivne tečajne razlike. Ustrezne negativne tečajne razlike so vknjižene pod drugimi odhodki (glej pojasnilo 3.6).

3.6

ODHODKI

ODHODKI

V tej postavki so vključeni odhodki, nastali v zvezi z operativnimi dejavnostmi.

3.3   INSTRUMENTI POMOČI

INSTRUMENTI POMOČI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2020 | 2019 |
| Programljiva pomoč | — | — | 244 | 2 646 | 2 889 | 2 120 |
| Makroekonomska podpora | — | (8) | — | — | (8) | 29 |
| Sektorska politika | — | 3 | — | — | 3 | (0) |
| Projekti znotraj držav AKP | — | (22) | 212 | 829 | 1 019 | 951 |
| Nujna pomoč | — | (7) | 5 | 21 | 19 | 112 |
| Institucionalna podpora | — | — | 2 | 10 | 13 | 7 |
| Prispevki za skrbniške sklade | — | — | — | 673 | 673 | 535 |
| Skupaj | — | (33) | 462 | 4 179 | 4 607 | 3 755 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2020

2019

Programljiva pomoč

Programljiva pomoč

—

—

—

—

244

244

2 646

2 646

2 889

2 889

2 120

2 120

Makroekonomska podpora

Makroekonomska podpora

—

(8)

(8)

—

—

(8)

(8)

29

29

Sektorska politika

Sektorska politika

—

3

3

—

—

3

3

(0)

(0)

Projekti znotraj držav AKP

Projekti znotraj držav AKP

—

(22)

(22)

212

212

829

829

1 019

1 019

951

951

Nujna pomoč

Nujna pomoč

—

(7)

(7)

5

5

21

21

19

19

112

112

Institucionalna podpora

Institucionalna podpora

—

—

2

2

10

10

13

13

7

7

Prispevki za skrbniške sklade

Prispevki za skrbniške sklade

—

—

—

673

673

673

673

535

535

Skupaj

Skupaj

—

—

(33)

(33)

462

462

4 179

4 179

4 607

4 607

3 755

3 755

Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo.

V letu 2020 so se odhodki iz poslovanja precej povečali, za 852 milijonov EUR, zlasti zaradi povečanja odhodkov v okviru 11. ERS (s 3 141 000 EUR leta 2019 na 4 179 000 EUR leta 2020). Kriza zaradi COVID-19 je povzročila povečanje odhodkov v okviru 11. ERS, predvsem zaradi preusmeritve projektov v obvladovanje krize. Poleg tega so spremembe stroškov v okviru 10. in 11. ERS skladne tudi z življenjskim ciklom ERS in povezane z gibanjem števila odprtih pogodb v okviru teh ERS. 11. ERS je v letu 2020 dosegel zrelost, kar pomeni, da je bilo ob koncu leta precej več pogodb, v okviru katerih so nastali stroški (glej pojasnilo 2.2). Nasprotno pa so bile številne pogodbe v okviru 10. in predhodnih ERS leta 2020 izvedene in zaključene, zaradi česar je v okviru teh ERS nastalo manj stroškov.

2.2

V okviru 11. ERS je vzrok za povečanje stroškov predvsem povečanje programljive pomoči (povečanje z 2 120 000 EUR leta 2019 na 2 889 000 leta 2020) in prispevkov v skrbniške sklade (povečanje s 535 milijonov EUR leta 2019 na 673 milijonov EUR leta 2020). Po drugi strani so se odhodki za nujno pomoč zmanjšali za 92 milijonov EUR. Kot je bilo navedeno zgoraj, se je v okviru 11. ERS v primerjavi z letom 2019 predvsem spremenila struktura odhodkov instrumentov pomoči, da je bilo mogoče obravnavati potrebe, ki so nastale zaradi pandemije COVID-19.

Negativni znesek v okviru 9. ERS je zlasti posledica razveljavitve zaključka rezervacij za leto 2019.

3.4   ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE

ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2020 | 2019 |
| Sofinanciranje | — | — | 41 | 12 | 53 | 14 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2020

2019

Sofinanciranje

Sofinanciranje

—

—

41

41

12

12

53

53

14

14

V tej postavki so vključeni odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2020. Opozoriti je treba, da nastali odhodki vključujejo ocenjene zneske, povezane s časovnim presekom (in posledično z razveljavitvami ocenjenih zneskov, povezanih s prejšnjim letom).

Leta 2020 je bilo veliko projektov, sofinanciranih v okviru 11. ERS, zaključenih oziroma so dosegli zrelost, kar je povzročilo povečanje odhodkov in zmanjšanje obveznosti sofinanciranja (glej pojasnili 2.6.1 in 2.7.2).

2.6.1

2.7.2

V skladu z računovodskimi pravili o sofinanciranju nastali zneski niso vplivali na rezultat leta, ker so bili pripoznani v odhodkih sofinanciranja in prihodkih sofinanciranja (pojasnilo 3.1.1).

3.1.1

Instrumenti pomoči in odhodki za sofinanciranje po vrsti upravljanja

Instrumenti pomoči in odhodki za sofinanciranje po vrsti upravljanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Neposredno upravljanje | | |
| Izvedli: | | |
| | Komisija |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

168

168

86

86

| | Izvajalske agencije EU |
| --- | --- |

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

14

14

(13)

(13)

| | Skrbniški skladi |
| --- | --- |

Skrbniški skladi

Skrbniški skladi

19

19

483

483

| | Delegacije EU |
| --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

1 969

1 969

1 141

1 141

2 170

2 170

1 697

1 697

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

| | EIB in EIS |
| --- | --- |

EIB in EIS

EIB in EIS

(67)

(67)

145

145

| | Mednarodne organizacije |
| --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

1 268

1 268

1 003

1 003

| | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

243

243

126

126

| | Subjekti javnega prava |
| --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

248

248

184

184

| | Tretje države |
| --- | --- |

Tretje države

Tretje države

795

795

613

613

| | Organi EU z javno-zasebnim partnerstvom |
| --- | --- |

Organi EU z javno-zasebnim partnerstvom

Organi EU z javno-zasebnim partnerstvom

2

2

1

1

2 490

2 490

2 073

2 073

Skupaj

Skupaj

4 660

4 660

3 770

3 770

3.5   STROŠKI FINANCIRANJA

STROŠKI FINANCIRANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2020 | 2019 |
| Odpis terjatev | (1) | 3 | 16 | 4 | 21 | 1 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2020

2019

Odpis terjatev

Odpis terjatev

(1)

(1)

3

3

16

16

4

4

21

21

1

1

Povečanje v tej postavki je posledica povečanja ocenjenih odhodkov za neizterljive zneske, ki izhajajo iz starejših nalogov za izterjavo (več kot 2 leti), stečajev in odpovedi.

3.6   DRUGI ODHODKI

DRUGI ODHODKI

Postavka Upravni odhodki in odhodki za IT vključuje zneske, ki temeljijo na notranjem sporazumu za ERS in so dodeljeni Komisiji za pokritje upravnih stroškov, ki nastanejo na sedežu in v delegacijah v zvezi z upravljanjem programov ERS. Tako imenovani „podporni odhodki“ se nanašajo zlasti na odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč, finančno poslovodenje in napovedovanje ipd.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2020 | 2019 |
| Upravni odhodki in odhodki za IT | — | — | — | 120 | 120 | 220 |
| Rezervacije za tveganja in stroške | — | — | — | — | — | — |
| Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev | — | 4 | 1 | — | 4 | 3 |
| Negativne tečajne razlike | — | 6 | 24 | 42 | 72 | 37 |
| Skupaj | (0) | 9 | 25 | 162 | 196 | 260 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2020

2019

Upravni odhodki in odhodki za IT

Upravni odhodki in odhodki za IT

—

—

—

—

120

120

120

120

220

220

Rezervacije za tveganja in stroške

Rezervacije za tveganja in stroške

—

—

—

—

—

—

—

Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev

Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev

—

4

4

1

1

—

—

4

4

3

3

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

—

—

6

6

24

24

42

42

72

72

37

37

Skupaj

Skupaj

(0)

(0)

9

9

25

25

162

162

196

196

260

260

Zmanjšanje v tej postavki je skupni učinek precejšnjega zmanjšanja ocene upravnih odhodkov in odhodkov za IT ob koncu leta (2019: 220 milijonov EUR) in povečanja odhodkov, povezanih z negativnimi tečajnimi razlikami (2019: 37 milijonov EUR).

4.   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

4.1   POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | — | 7 | 4 | — | 12 | 15 |
| Jamstva za zadržane zneske | — | 5 | 3 | — | 9 | 9 |
| Skupaj | — | 13 | 7 | — | 21 | 24 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2020

31.12.2019

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

—

7

7

4

4

—

—

12

12

15

15

Jamstva za zadržane zneske

Jamstva za zadržane zneske

—

5

5

3

3

—

9

9

9

9

Skupaj

Skupaj

—

13

13

7

7

—

—

21

21

24

24

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS.

Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalci izpolnijo svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka jamstva za zadržane zneske se razkrijejo kot pogojna sredstva.

V primeru pogodb, ki se upravljajo v okviru posrednega upravljanja, jamstva pripadajo naročniku, ne ERS, zato jih ERS ne razkrije.

4.2   DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

4.2.1   Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Spodaj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | — | 42 | 580 | 6 602 | 7 224 | 8 564 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2020

31.12.2019

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

—

—

42

42

580

580

6 602

6 602

7 224

7 224

8 564

8 564

Na dan 31. decembra 2020 so neporavnane proračunske obveznosti znašale skupaj 9 286 milijonov EUR (2019: 10 270 milijonov EUR).

5.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev.

5.1   STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 11. ERS in v Notranjem sporazumu.

Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela:

| — | države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS, |
| --- | --- |

—

države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS,

| — | države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah, |
| --- | --- |

—

države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah,

| — | stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno. |
| --- | --- |

—

stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno.

Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja, njihovo upoštevanje pa se redno preverja.

5.2   VALUTNO TVEGANJE

VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | | | | | | | | |
| Terjatve in izterljivi zneski | 65 | — | — | — | 69 | 6 | 140 | — | — | — | — | 115 | 8 | 123 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2 | — | — | — | 726 | — | 728 | 1 | — | — | — | 1 178 | — | 1 179 |
| | 67 | — | — | — | 795 | 6 | 868 | 1 | — | — | — | 1 293 | 8 | 1 302 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | | | | | | | | |
| Nekratkoročne finančne obveznosti | — | — | — | — | (2) | — | (2) | — | — | — | — | (19) | — | (19) |
| Obveznosti iz poslovanja | (16) | — | (6) | — | (603) | 10 | (615) | (7) | — | — | — | (509) | — | (516) |
| | (16) | — | (6) | — | (605) | 10 | (617) | (7) | — | — | — | (528) | — | (535) |
| Skupaj | 51 | — | (6) | — | 190 | 16 | 251 | (6) | — | — | — | 765 | 8 | 767 |

(v milijonih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

65

65

—

—

—

69

69

6

6

140

140

—

—

—

—

—

—

115

115

8

8

123

123

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2

2

—

—

—

726

726

—

728

728

1

1

—

—

—

—

1 178

1 178

—

1 179

1 179

67

67

—

—

—

795

795

6

6

868

868

1

1

—

—

—

—

—

1 293

1 293

8

8

1 302

1 302

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Nekratkoročne finančne obveznosti

Nekratkoročne finančne obveznosti

—

—

—

—

(2)

(2)

—

(2)

(2)

—

—

—

—

(19)

(19)

—

(19)

(19)

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(16)

(16)

—

(6)

(6)

—

(603)

(603)

10

10

(615)

(615)

(7)

(7)

—

—

—

(509)

(509)

—

—

(516)

(516)

(16)

(16)

—

(6)

(6)

—

(605)

(605)

10

10

(617)

(617)

(7)

(7)

—

—

—

(528)

(528)

—

—

(535)

(535)

Skupaj

Skupaj

51

51

—

(6)

(6)

—

190

190

16

16

251

251

(6)

(6)

—

—

—

—

—

765

765

8

8

767

767

Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju.

5.3   OBRESTNO TVEGANJE

OBRESTNO TVEGANJE

ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju v zvezi s posojili. Vendar, ker je obrestna mera za odprto ponudbo mejnega posojila ECB negativna (od septembra 2019 ta znaša -0,5 %), nastajajo pri vlogah v EUR negativne obresti.

Vsaka država članica prispevke v proračun ERS knjiži na posebnem računu, odprtem pri finančni instituciji, ki jo določi posamezna država članica. V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2016/888 (8) je vsakršno negativno obrestovanje na teh računih v breme zadevne države članice.

8

Vendar se za stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank uporabljajo negativne obresti. Komisija je zato v imenu ERS vzpostavila postopke za upravljanje likvidnosti, da bi kar najbolj zmanjšala stanja na teh računih in v največji možni meri omejila negativne stroške obresti. Obresti se izračunajo na podlagi spremenljivih tržnih obrestnih mer, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). V ta namen je vzpostavljen nadzor, ki zagotavlja, da so te obresti skladne s pogodbenimi obveznostmi.

5.4   KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena:

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Skupaj | Niti zapadla niti oslabljena | Zapadle postavke, ki niso oslabljene |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 140 | 124 | 7 | 9 | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2020 | 140 | 124 | 7 | 9 | — |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 123 | 100 | 16 | 7 | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2019 | 123 | 100 | 16 | 7 | — |

(v milijonih EUR)

Skupaj

Niti zapadla niti oslabljena

Zapadle postavke, ki niso oslabljene

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Skupaj na dan 31. 12. 2020

Skupaj na dan 31. 12. 2020

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

123

123

100

100

16

16

7

7

—

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Skupaj na dan 31. 12. 2019

123

123

100

100

16

16

7

7

—

Finančna sredstva po kategorijah tveganja:

Finančna sredstva po kategorijah tveganja:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Terjatve | Denarna sredstva | Skupaj | Terjatve | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 9 | 372 | 381 | 7 | 958 | 965 |
| Zgornji srednji razred | — | 211 | 211 | — | 220 | 220 |
| Nižji srednji razred | — | 145 | 145 | — | 1 | 1 |
| Neinvesticijski razred | — | — | — | — | — | — |
| | 9 | 728 | 737 | 7 | 1 179 | 1 186 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | | | |
| Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti) | 131 | — | 131 | 116 | — | 116 |
| Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti) | — | — | — | — | — | — |
| Skupaj | 131 | — | 131 | 116 | — | 116 |
| Skupaj | 140 | 728 | 868 | 123 | 1 179 | 1 302 |

(v milijonih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

Terjatve

Denarna sredstva

Skupaj

Terjatve

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

9

9

372

372

381

381

7

7

958

958

965

965

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

—

211

211

211

211

—

220

220

220

220

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

—

145

145

145

145

—

1

1

1

1

Neinvesticijski razred

Neinvesticijski razred

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

9

728

728

737

737

7

7

1 179

1 179

1 186

1 186

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti)

Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti)

131

131

—

—

131

131

116

116

—

—

116

116

Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti)

Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti)

—

—

—

—

—

—

Skupaj

Skupaj

131

131

—

—

131

131

116

116

—

—

116

116

Skupaj

Skupaj

140

140

728

728

868

868

123

123

1 179

1 179

1 302

1 302

Sredstva v kategorijah „neinvesticijski razred“ in „nižji srednji razred“ se večinoma nanašajo na prispevke držav članic v ERS, plačane na posebne račune, ki so jih države članice odprle v skladu s členom 20(3) finančne uredbe ERS. V skladu s to uredbo zneski takih prispevkov ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil.

Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu s finančno uredbo za ERS hrani na posebnih računih, ki so jih države članice odprle za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic).

Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Zato je stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena.

Poleg tega se za zmanjšanje tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice.

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja.

5.5   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2020 | 615 | 2 | — | 617 |
| Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2019 | 516 | 2 | 17 | 535 |

(v milijonih EUR)

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2020

Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2020

615

615

2

2

—

—

617

617

Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2019

Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2019

516

516

2

2

17

17

535

535

Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje.

Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila vplivajo sezonski dejavniki.

Za zagotovitev, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v posameznem mesecu, se med zakladnico Komisije in ustreznimi službami za porabo sredstev redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice.

Poleg navedenega pa v okviru zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

6.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Povezane stranke ERS so skrbniški sklad EU Bêkou, skrbniški sklad EU za Afriko in Evropska komisija. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja ERS in zato v skladu z računovodskimi pravili ERS niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

ERS nima ločenega upravljanja, saj ga upravlja Komisija. Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja EU, tudi Komisije, so razkrite v konsolidiranem zaključnem računu Evropske unije pod naslovom 7.2 „Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja“.

7.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne predložitve tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij, kar je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih.

8.   USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke. Pojasnila k razpredelnici zagotavljajo dodatne informacije o naravi ključnih uskladitvenih postavk.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (4 744 ) | (3 956 ) |
| Prihodki | | |
| Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat | (2) | — |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (23) | (16) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 13 | 23 |
| Neto učinek predhodnega financiranja | 61 | 53 |
| Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) | (33) | (67) |
| Drugo | — | (3) |
| Odhodki | | |
| Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani | 119 | 107 |
| Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu | (817) | (672) |
| Neto učinek predhodnega financiranja | (281) | (44) |
| Vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 1 102 | 719 |
| PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO | (4 604 ) | (3 856 ) |

(v milijonih EUR)

2020

2019

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat

(2)

(2)

—

—

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(23)

(23)

(16)

(16)

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

13

13

23

23

Neto učinek predhodnega financiranja

Neto učinek predhodnega financiranja

61

61

53

53

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

(33)

(33)

(67)

(67)

Drugo

Drugo

—

—

(3)

(3)

Odhodki

Odhodki

Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani

Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani

119

119

107

107

Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu

Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu

(817)

(817)

(672)

(672)

Neto učinek predhodnega financiranja

Neto učinek predhodnega financiranja

(281)

(281)

(44)

(44)

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

1 102

1 102

719

719

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

(4 604 )

(4 604 )

(3 856 )

(3 856 )

8.1   USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat

Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane

upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem

Neto učinek vrstice predhodnega financiranja se nanaša na obračun predhodnega financiranja z zneski, izterjanimi od upravičencev. Ti denarni prejemki so proračunski prihodki, vendar ne vplivajo na poslovni izid in jih je zato treba dodati zaradi uskladitve.

Neto učinek

predhodnega financiranja

Čisti prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo neto učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta.

Čisti prehodno nezaračunani prihodki

8.2   USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov).

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani

odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu

Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunski rezultat.

preklicanih plačil

Neto učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Neto učinek predhodnega financiranja

Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili ERS. Upošteva se samo neto učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta.

Čisti vnaprej vračunani odhodki

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2020 (9)

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2020

9

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Ustanovitev

Ustanovitev

V skladu s členoma 234 in 235 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) (10), in členom 35 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS) (11), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skrbniški skladi EU). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo na podlagi sporazuma, sklenjenega z drugimi donatorji za ukrepe v izrednih razmerah in po njih, ki so potrebni za odziv na krizo, ali za tematske ukrepe.

10

11

Skrbniške sklade Unije s sklepom ustanovi Evropska komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom ali po njuni odobritvi. Ta sklep vključuje sporazum o ustanovitvi z drugimi donatorji.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo in uporabljajo le pod naslednjimi pogoji:

| — | obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije, |
| --- | --- |

—

obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije,

| — | skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev, |
| --- | --- |

—

skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev,

| — | skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost, |
| --- | --- |

—

skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost,

| — | cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo. |
| --- | --- |

—

cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo.

Sedanji skrbniški skladi EU

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

| — | skrbniški sklad EU Bêkou, namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Bêkou, namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014,

| — | skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014,

| — | skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015,

| — | skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016. |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

Naloga

Naloga

Skrbniški sklad EU Bêkou je bil ustanovljen z namenom spodbujanja stabilizacije in obnove v Srednjeafriški republiki. Glavni cilj sklada, kot je določen v sporazumu o njegovi ustanovitvi, je „zagotavljati dosledno, ciljno usmerjeno pomoč za krepitev odpornosti ranljivih skupin ter podporo pri premagovanju krize in obnovi v Srednjeafriški republiki, usklajevanje kratkoročnih, srednjeročnih in dolgoročnih ukrepov in pomoč sosednjim državam pri premagovanju posledic krize.“

Glavne operativne dejavnosti

Glavne operativne dejavnosti

Skrbniški sklad Unije združuje vire različnih donatorjev za financiranje programov na podlagi dogovorjenih ciljev. Od ustanovitve v juliju 2014 je skrbniški sklad EU Bêkou sprejel 22 programov in dosegel več kot 2,5 milijona upravičencev. Programi so namenjeni pomoči Srednjeafriški republiki in njenemu prebivalstvu po krizi leta 2013. Natančneje, skrbniški sklad EU Bêkou je namenjen zagotavljanju dostopa do osnovnih storitev (predvsem na področju zdravja, vode in sanitarnih storitev), podpori gospodarskemu okrevanju in ustvarjanju delovnih mest ter spodbujanju socialne kohezije in sprave.

Upravljanje

Upravljanje

Skrbniški sklad EU Bêkou upravlja Evropska komisija, ki opravlja tudi naloge sekretariata njegovih dveh organov upravljanja – upravnega in operativnega odbora. Upravni in operativni odbor sestavljajo predstavniki donatorjev, Komisije, Evropskega parlamenta, predstavnik oblasti Srednjeafriške republike in opazovalci. Pravila za sestavo odbora in njegova notranja pravila se določijo v sporazumu o ustanovitvi skrbniškega sklada Unije.

Glavna naloga odbora je določiti in pregledovati splošno strategijo skrbniškega sklada. Operativni odbor je odgovoren za izbor ukrepov, ki se financirajo iz skrbniškega sklada, in za nadzor nad njihovim izvajanjem. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada.

Viri financiranja

Viri financiranja

Skrbniški sklad EU Bêkou se financira s prispevki donatorjev.

Zaključni računi

Zaključni računi

Podlaga za pripravo

Podlaga za pripravo

Pravni okvir in roki za pripravo zaključnih računov so določeni v „Sporazumu o ustanovitvi Skrbniškega sklada Evropske unije za Srednjeafriško republiko (v nadaljnjem besedilu: skrbniški sklad EU Bêkou) in njegovih notranjih pravilih“ (v nadaljnjem besedilu: sporazum o ustanovitvi). Kot je določeno v sporazumu o ustanovitvi se zaključni računi pripravijo v skladu s pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU, EAR) in ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor.

Računovodja

Računovodja

Računovodja Komisije deluje kot računovodja skrbniških skladov Unije. Računovodja je odgovoren za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije. Notranji revizor Komisije, urad OLAF in Računsko sodišče imajo v zvezi s skrbniškimi skladi Unije enaka pooblastila kakor v zvezi z drugimi ukrepi, ki jih izvaja Komisija. Vsako leto se opravi neodvisna zunanja revizija skrbniških skladov Unije.

Struktura zaključnega računa

Struktura zaključnega računa

Zaključni račun zajema obdobje od 1. januarja do 31. decembra, sestavljajo pa ga računovodski izkazi in poročila o izvrševanju proračuna. Medtem ko se računovodski izkazi in spremna pojasnila pripravijo po načelu nastanka poslovnih dogodkov, poročila o izvrševanju proračuna temeljijo predvsem na gibanju gotovine.

Postopek od začasnega zaključnega računa do razrešnice

Postopek od začasnega zaključnega računa do razrešnice

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor. Začasni zaključni račun, ki ga pripravi računovodja, se do 1. marca naslednjega leta pošlje revizijski družbi, ki jo je subjekt izbral na podlagi razpisnega postopka. Računovodja po končani reviziji pripravi končni zaključni račun in ga predloži operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).

Zaključni račun skrbniškega sklada EU Bêkou je konsolidiran v zaključnem računu Evropskega razvojnega sklada.

Glavni poslovni dosežki

Glavni poslovni dosežki

Glavni dosežki v letu

Glavni dosežki v letu

EU je prvi skrbniški sklad, imenovan Bêkou (kar v jeziku Sango pomeni upanje), ustanovila julija 2014, da bi Srednjeafriški republiki in njenemu prebivalstvu pomagala po krizi leta 2013. Skrbniški sklad EU Bêkou je namenjen zagotavljanju dostopa do osnovnih storitev (predvsem na področjih zdravja ter vode in sanitarnih storitev), podpori razvoju podeželja in gospodarskemu okrevanju ter spodbujanju sprave. Sklad je od svoje ustanovitve sprejel 23 programov in dosegel več kot 2,8 milijona upravičencev.

Varnostne razmere v Srednjeafriški republiki so kljub obstoju demokratično izvoljene vlade in podpisu mirovnega sporazuma februarja 2019 še vedno nestabilne. Skrbniški sklad EU bo v teh zapletenih in nestabilnih razmerah izkoristil svoje primerjalne prednosti, ki jih prinašata prožnost in prilagodljivost spreminjajočim se okoliščinam. Poleg tega je skrbniški sklad EU Bêkou še vedno edini instrument doslej za krepitev odpornosti tako prebivalstva kot države s pristnim pristopom povezovanja pomoči, rehabilitacije in razvoja.

Glavni poslovni dosežki v letu 2020 vključujejo:

| — | aprila je skrbniški sklad EU Bêkou po pisnem postopku sprejel tri nove programe. Ti vključujejo tretjo fazo programa v zvezi z enakostjo spolov, drugo fazo akcijskega načrta za doseganje sprave, ki predvideva nadaljevanje podpore srednjeafriškim radijskim postajam, zlasti radijski postaji Radio Ndeke Luka, ter nov program v zvezi s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem na podeželju, |
| --- | --- |

—

aprila je skrbniški sklad EU Bêkou po pisnem postopku sprejel tri nove programe. Ti vključujejo tretjo fazo programa v zvezi z enakostjo spolov, drugo fazo akcijskega načrta za doseganje sprave, ki predvideva nadaljevanje podpore srednjeafriškim radijskim postajam, zlasti radijski postaji Radio Ndeke Luka, ter nov program v zvezi s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem na podeželju,

| — | po izbruhu COVID-19 si je skrbniški sklad EU Bêkou močno prizadeval za preusmeritev, pospešitev in prednostno izvajanje ukrepov, da bi dosegel kar najučinkovitejši odziv na krizo. Pri tem so bili programi za področje zdravja ter vode in sanitarnih storitev ključni pri podpiranju odziva Ekipe Evropa na krizo, v kateri so se obstoječe potrebe v obeh sektorjih še povečale. Junija je skrbniški sklad EU Bêkou odobril spremembo obeh ukrepov, in sicer je povečal proračun programa za zdravje za 2,2 milijona EUR, proračun programa za vodo in sanitarne storitve pa za 2 milijona EUR, |
| --- | --- |

—

po izbruhu COVID-19 si je skrbniški sklad EU Bêkou močno prizadeval za preusmeritev, pospešitev in prednostno izvajanje ukrepov, da bi dosegel kar najučinkovitejši odziv na krizo. Pri tem so bili programi za področje zdravja ter vode in sanitarnih storitev ključni pri podpiranju odziva Ekipe Evropa na krizo, v kateri so se obstoječe potrebe v obeh sektorjih še povečale. Junija je skrbniški sklad EU Bêkou odobril spremembo obeh ukrepov, in sicer je povečal proračun programa za zdravje za 2,2 milijona EUR, proračun programa za vodo in sanitarne storitve pa za 2 milijona EUR,

| — | skrbniški sklad EU Bêkou je decembra sprejel program, ki podpira napotitev enot civilne zaščite, v skupnem znesku 4 milijone EUR. Poleg tega je za preprečitev morebitnih vrzeli v financiranju v izredno pomembnem sektorju zdravja skrbniški sklad EU Bêkou znova povečal proračun tekočih zdravstvenih programov (tretja faza) (za dodatnih 10 milijonov EUR), |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Bêkou je decembra sprejel program, ki podpira napotitev enot civilne zaščite, v skupnem znesku 4 milijone EUR. Poleg tega je za preprečitev morebitnih vrzeli v financiranju v izredno pomembnem sektorju zdravja skrbniški sklad EU Bêkou znova povečal proračun tekočih zdravstvenih programov (tretja faza) (za dodatnih 10 milijonov EUR),

| — | izvajanje projektov skrbniškega sklada EU Bêkou so zaznamovale nestabilne varnostne razmere (lokalizirani konflikti v Banguiju in zaledju, ki so jim sledila obdobja relativne stabilnosti) ter negotovosti glede bližajočih se predsedniških volitev decembra 2020. |
| --- | --- |

—

izvajanje projektov skrbniškega sklada EU Bêkou so zaznamovale nestabilne varnostne razmere (lokalizirani konflikti v Banguiju in zaledju, ki so jim sledila obdobja relativne stabilnosti) ter negotovosti glede bližajočih se predsedniških volitev decembra 2020.

EU je decembra 2020 na podlagi uradne prošnje, ki jo je poslal odbor skrbniškega sklada, odobrila podaljšanje skrbniškega sklada EU Bêkou do 31. decembra 2021, s čimer je skupno trajanje tega sklada podaljšala z 78 mesecev na 90 mesecev. To bo skrbniškemu skladu EU Bêkou omogočilo pravočasen prevzem obveznosti in oddajo naročil za vse prejete prispevke ter s tem odziv na potrebe Srednjeafriške republike. To je drugo in zadnje podaljšanje skrbniškega sklada EU.

Proračun in njegovo izvrševanje

Na finančni strani je znesek zavez donatorjev skrbniškega sklada EU ob koncu leta 2020 znašal skoraj 308,3 milijona EUR. V primerjavi z letom 2019 je ta znesek višji za 12,5 milijona EUR. Vendar 1 milijon EUR od teh 308,3 milijona EUR še ni bil potrjen.

Kar zadeva pogodbe, je skrbniški sklad EU Bêkou leta 2020 podpisal 7 novih pogodb in 9 aneksov k obstoječim pogodbam za povečanje sredstev v skupnem znesku skoraj 53 milijonov EUR. Pogodbe prispevajo k izvajanju njegovih programov na področjih zdravja, vode in sanitarnih storitev, razvoja podeželja in gospodarskega okrevanja ter sprave.

Nenazadnje je bilo v letu 2020 poleg plačil, izvršenih v prejšnjih letih, izplačanih več kot 46 milijonov EUR; skupna izplačila so od ustanovitve skrbniškega sklada EU Bêkou dosegla skoraj 197 milijonov EUR.

Glavne posledice COVID-19 za izvrševanje proračuna skrbniškega sklada EU Bêkou v letu 2020 so:

| — | manj pogodb zaradi težav s pripravo ukrepov, |
| --- | --- |

—

manj pogodb zaradi težav s pripravo ukrepov,

| — | manjši odhodki zaradi nezmožnosti izvajanja projektov ter težav pri dokončanju računovodskih izkazov in poročil o preverjanju odhodkov. |
| --- | --- |

—

manjši odhodki zaradi nezmožnosti izvajanja projektov ter težav pri dokončanju računovodskih izkazov in poročil o preverjanju odhodkov.

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

V računovodskih izkazih je učinek navedenih dejavnosti najbolj očiten na področju:

| — | odhodkov iz poslovanja (glej pojasnilo 3.3): ki so se skupno zmanjšali za 661 000 EUR, vendar pa so se odhodki, povezani z osnovnimi zdravstvenimi storitvami, povečali zaradi povečanja proračuna v odziv na dodatne izzive, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, |
| --- | --- |

—

odhodkov iz poslovanja (glej pojasnilo 3.3): ki so se skupno zmanjšali za 661 000 EUR, vendar pa so se odhodki, povezani z osnovnimi zdravstvenimi storitvami, povečali zaradi povečanja proračuna v odziv na dodatne izzive, ki jih je povzročila pandemija COVID-19,

3.3

| — | predhodnega financiranja (glej pojasnila 2.1): ki se je zmanjšalo za 3 685 000 EUR, kot posledica manj obsežnih plačil predujmov zaradi manj številnih podpisov pogodb (7 novih pogodb v letu 2020 v primerjavi z 11 leta 2019), |
| --- | --- |

—

predhodnega financiranja (glej pojasnila 2.1): ki se je zmanjšalo za 3 685 000 EUR, kot posledica manj obsežnih plačil predujmov zaradi manj številnih podpisov pogodb (7 novih pogodb v letu 2020 v primerjavi z 11 leta 2019),

2.1

| — | finančnih obveznosti (glej pojasnilo 2.4): ki so se zmanjšale za 11 889 000 EUR, zlasti zaradi dejstva, da denarni prispevki donatorjev ne zadoščajo za pokritje letnih odlivov plačil. To je prav tako povzročilo krčenje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (glej pojasnilo 2.3). |
| --- | --- |

—

finančnih obveznosti (glej pojasnilo 2.4): ki so se zmanjšale za 11 889 000 EUR, zlasti zaradi dejstva, da denarni prispevki donatorjev ne zadoščajo za pokritje letnih odlivov plačil. To je prav tako povzročilo krčenje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (glej pojasnilo 2.3).

2.4

2.3

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Predhodno financiranje | 2.1 | 2 418 | 3 273 |
| | | 2 418 | 3 273 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Predhodno financiranje | 2.1 | 15 482 | 18 312 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.2 | 5 340 | 1 853 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.3 | 7 339 | 17 432 |
| | | 28 161 | 37 597 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 30 579 | 40 870 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Finančne obveznosti | 2.4 | (17 838 ) | (29 727 ) |
| | | (17 838 ) | (29 727 ) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.5 | (795) | (10) |
| Vnaprej vračunani stroški | 2.6 | (11 947 ) | (11 133 ) |
| | | (12 741 ) | (11 143 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (30 579 ) | (40 870 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | — | — |
| SREDSTVA IN REZERVE | | | |
| Prispevek članic | | — | — |
| Skupni presežek | | — | — |
| Poslovni izid za zadevno leto | | — | — |
| ČISTA SREDSTVA | | — | — |

(v tisočih EUR)

Pojasnilo

31.12.2020

31.12.2019

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.1

2.1

2 418

2 418

3 273

3 273

2 418

2 418

3 273

3 273

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.1

2.1

15 482

15 482

18 312

18 312

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.2

2.2

5 340

5 340

1 853

1 853

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.3

2.3

7 339

7 339

17 432

17 432

28 161

28 161

37 597

37 597

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

30 579

30 579

40 870

40 870

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.4

2.4

(17 838 )

(17 838 )

(29 727 )

(29 727 )

(17 838 )

(17 838 )

(29 727 )

(29 727 )

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.5

2.5

(795)

(795)

(10)

(10)

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

2.6

2.6

(11 947 )

(11 947 )

(11 133 )

(11 133 )

(12 741 )

(12 741 )

(11 143 )

(11 143 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(30 579 )

(30 579 )

(40 870 )

(40 870 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Prispevek članic

Prispevek članic

—

—

Skupni presežek

Skupni presežek

—

—

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2020 | 2019 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | | |
| Prihodki iz donacij | 3.1 | 47 889 | 48 343 |
| Izterjava odhodkov | 3.2 | 115 | 68 |
| | | 48 004 | 48 410 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | | |
| Finančni prihodki | | — | (2) |
| | | — | (2) |
| Prihodki skupaj | | 48 004 | 48 408 |
| ODHODKI | | | |
| Odhodki iz poslovanja | 3.3 | (46 959 ) | (47 620 ) |
| Stroški financiranja | 3.4 | (68) | — |
| Drugi odhodki | 3.5 | (978) | (789) |
| Odhodki skupaj | | (48 004 ) | (48 408 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | | |

(v tisočih EUR)

Pojasnilo

2020

2019

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz donacij

Prihodki iz donacij

3.1

3.1

47 889

47 889

48 343

48 343

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

3.2

3.2

115

115

68

68

48 004

48 004

48 410

48 410

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

—

—

(2)

(2)

—

—

(2)

(2)

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

48 004

48 004

48 408

48 408

ODHODKI

ODHODKI

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

3.3

3.3

(46 959 )

(46 959 )

(47 620 )

(47 620 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.4

3.4

(68)

(68)

—

—

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.5

3.5

(978)

(978)

(789)

(789)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(48 004 )

(48 004 )

(48 408 )

(48 408 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | 3 685 | 11 405 |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | (3 487 ) | (715) |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | (11 889 ) | (13 010 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | 784 | (908) |
| Povečanje/(zmanjšanje) vnaprej vračunanih stroškov | 814 | 6 734 |
| ČISTI DENARNI TOK | (10 093 ) | 3 506 |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | (10 093 ) | 3 506 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 17 432 | 13 926 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 7 339 | 17 432 |

(v tisočih EUR)

2020

2019

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

3 685

3 685

11 405

11 405

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(3 487 )

(3 487 )

(715)

(715)

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

(11 889 )

(11 889 )

(13 010 )

(13 010 )

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

784

784

(908)

(908)

Povečanje/(zmanjšanje) vnaprej vračunanih stroškov

Povečanje/(zmanjšanje) vnaprej vračunanih stroškov

814

814

6 734

6 734

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(10 093 )

(10 093 )

3 506

3 506

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(10 093 )

(10 093 )

3 506

3 506

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

17 432

17 432

13 926

13 926

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

7 339

7 339

17 432

17 432

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2020 (12)

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2020

12

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Ustanovitev

Ustanovitev

V skladu s členoma 234 in 235 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) (13), in členom 35 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS) (14), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skrbniški skladi EU). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo na podlagi sporazuma, sklenjenega z drugimi donatorji za ukrepe v izrednih razmerah in po njih, ki so potrebni za odziv na krizo, ali za tematske ukrepe.

13

14

Skrbniške sklade Unije s sklepom ustanovi Evropska komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom ali po njuni odobritvi. Ta sklep vključuje sporazum o ustanovitvi z drugimi donatorji.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo in uporabljajo le pod naslednjimi pogoji:

| — | obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije, |
| --- | --- |

—

obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije,

| — | skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev, |
| --- | --- |

—

skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev,

| — | skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost, |
| --- | --- |

—

skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost,

| — | cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo. |
| --- | --- |

—

cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo.

Sedanji skrbniški skladi EU

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

| — | skrbniški sklad EU Bêkou, namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Bêkou, namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014,

| — | skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014,

| — | skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015,

| — | skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016. |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

Naloga

Naloga

Glavni cilji skrbniškega sklada EU za Afriko so podpirati vse vidike stabilnosti, prispevati k boljšemu upravljanju migracij ter odpraviti temeljne vzroke destabilizacije, prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij, zlasti s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja ter bojem proti kršitvam človekovih pravic.

Glavne operativne dejavnosti

Glavne operativne dejavnosti

Skrbniški sklad Unije združuje vire različnih donatorjev za financiranje ukrepov na podlagi dogovorjenih ciljev. Skrbniški sklad EU za Afriko deluje na treh glavnih geografskih območjih, in sicer na območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga in severne Afrike. Države, ki mejijo na upravičene države, lahko imajo v posameznih primerih koristi od projektov skrbniškega sklada. Skrbniški sklad je ustanovljen za omejeno obdobje, da se zagotovi kratko- in srednjeročni odziv na izzive v regijah.

Upravljanje

Upravljanje

Skrbniški sklad EU za Afriko upravlja Evropska komisija, ki opravlja tudi naloge sekretariata njegovih dveh organov upravljanja – upravnega in operativnega odbora. Upravni in operativni odbor skrbniškega sklada EU za Afriko sestavljajo predstavniki donatorjev in Komisije ter predstavniki držav članic EU, ki ne prispevajo, organov držav upravičenk in regionalnih organizacij kot opazovalci. Pravila za sestavo odbora in njegova notranja pravila se določijo v sporazumu o ustanovitvi skrbniškega sklada Unije.

Glavna naloga odbora je določiti in pregledovati splošno strategijo skrbniškega sklada. Operativni odbor je odgovoren za izbor ukrepov, ki se financirajo iz skrbniškega sklada, in za nadzor nad njihovim izvajanjem. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada.

Viri financiranja

Viri financiranja

Skrbniški sklad EU za Afriko se financira s prispevki donatorjev.

Zaključni računi

Zaključni računi

Podlaga za pripravo

Podlaga za pripravo

Pravni okvir in roki za pripravo zaključnih računov so določeni v „Sporazumu o ustanovitvi nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki ter njegovih notranjih pravilih“ (v nadaljnjem besedilu: sporazum o ustanovitvi). Kot je določeno v sporazumu o ustanovitvi se zaključni računi pripravijo v skladu s pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU, EAR) in ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor.

Računovodja

Računovodja

V skladu s sporazumom o ustanovitvi računovodja Komisije deluje kot računovodja skrbniških skladov Unije.

Struktura zaključnega računa

Struktura zaključnega računa

Zaključni račun zajema obdobje od 1. januarja do 31. decembra, sestavljajo pa ga računovodski izkazi in poročila o izvrševanju proračuna. Medtem ko se računovodski izkazi in spremna pojasnila pripravijo po načelu nastanka poslovnih dogodkov, poročila o izvrševanju proračuna temeljijo predvsem na gibanju gotovine.

Postopek od začasnega zaključnega računa do razrešnice

Postopek od začasnega zaključnega računa do razrešnice

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor. Začasni zaključni račun, ki ga pripravi računovodja, se do 1. marca naslednjega leta pošlje revizijski družbi, ki jo je subjekt izbral na podlagi razpisnega postopka. Računovodja po končani reviziji pripravi končni zaključni račun in ga predloži operativnemu odboru v odobritev.

Zaključni račun skrbniškega sklada EU za Afriko je konsolidiran v zaključnem računu Evropskega razvojnega sklada.

Glavni poslovni dosežki

Glavni poslovni dosežki

Glavni dosežki v letu

Glavni dosežki v letu

Leta 2020 se je skrbniški sklad EU za Afriko dodatno izkazal kot hitro in učinkovito orodje za izvajanje. Spodbudil je politični dialog z afriškimi partnerskimi državami, uporabil inovativne pristope in zagotovil oprijemljive rezultate v vseh treh regijah skrbniškega sklada EU za Afriko (območja Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga in severne Afrike), in sicer z združevanjem financiranja in strokovnega znanja številnih zainteresiranih strani.

Skrbniški sklad EU za Afriko je dodatno utrdil svoje dosežke v okviru partnerstev z razvojnimi agencijami držav članic EU, organizacijami ZN, nevladnimi organizacijami in partnerskimi državami, pri čemer so operativni odbori odobrili še 37 programov in 26 dopolnilnih programov za vse tri regije v skupnem znesku 560 milijonov EUR. To pomeni, da je bilo odobrenih skupaj 254 programov, vključno s štirimi medregijskimi programi, skupni proračun zanje pa je znašal 4,8 milijarde EUR. Leta 2020 so bile z izvajalskimi partnerji podpisane nove pogodbe v vrednosti več kot 1 milijardo EUR, s čimer se je skupni znesek podpisanih pogodb povečal na več kot 4,5 milijarde EUR. Do konca leta 2020 so plačila dosegla približno 3 milijarde EUR.

Skrbniški sklad EU za Afriko si je leta 2020 še naprej prizadeval doseči dvojni cilj spodbujanja stabilnosti in odpravljanja temeljnih vzrokov prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij na območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga ter severne Afrike. Skrbniški sklad EU za Afriko je še naprej uporabljal uravnotežen pristop pri obravnavanju izzivov nedovoljenih migracij, pri čemer se je osredotočil na področja skupnega interesa EU in Afrike. Ta vključujejo boj proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi ter podporo prostovoljnemu vračanju in trajnemu ponovnemu vključevanju migrantov v državo izvora.

V preteklem letu je bila skrbniškemu skladu EU za Afriko obljubljena dodatna finančna pomoč v višini 361,9 milijona EUR, vključno z 29,2 milijona EUR od držav članic EU in drugih donatorjev. Skupna sredstva, ki so bila 31. decembra 2020 obljubljena skrbniškemu skladu EU za Afriko, so tako znašala več kot 5 milijard EUR, od tega pa so 619,7 milijona EUR obljubile države članice EU in drugi donatorji (Norveška in Švica).

Skrbniški sklad EU za Afriko je še naprej deloval v trdnem partnerstvu s številnimi izvajalskimi partnerji (agencijami iz držav članic, organizacijami ZN in mednarodnimi organizacijami, lokalnimi in mednarodnimi nevladnimi organizacijami), podobno kot leta 2019.

Vmesna ocena skrbniškega sklada EU za Afriko, ki se je začela v letu 2019, da bi se službam EU za zunanje sodelovanje in širši javnosti zagotovila splošna neodvisna vmesna ocena skrbniškega sklada EU za Afriko, je bila v letu 2020 v celoti zaključena. V oceno je bilo vključenih več kot 200 od skupno 600 projektov, ki so se izvajali med letoma 2016 in 2019. V posvetovanje so bile zajete vse relevantne službe Komisije, ESZD in delegacije EU v vseh treh regijah. Opravljeni so bili tudi terenski ogledi v šestih državah: Etiopiji, Libiji, Maroku, Nigru, Senegalu in Somaliji. Končno poročilo, ki je bilo končano leta 2020, bo objavljeno spomladi 2021.

Skozi vse leto so bili v poročilih o sistemu spremljanja in učenja za območja Sahela in Čadskega jezera ter Afriškega roga prikazani oprijemljivi rezultati, ki jih je skrbniški sklad EU za Afriko dosegel na različnih področjih dela. V okviru sistema spremljanja in učenja za severno Afriko sta bili pripravljeni dve poročili o spremljanju, ki sta na voljo na spletišču skrbniškega sklada EU in katerih namen je analizirati, kako projekti, ki prejemajo sredstva skrbniškega sklada EU, prispevajo k petim strateškim ciljem skrbniškega sklada EU v severni Afriki.

S povečanjem obveščanja, tudi z rednim posodabljanjem spletišča skrbniškega sklada EU za Afriko, objavami na družbenih medijih in organiziranjem informativnih dogodkov, sta se izboljšali odgovornost in preglednost.

Leto 2020 je tudi v Afriki močno zaznamovala pandemija COVID-19. Komisija je aprila 2020 v odziv na izbruh pandemije COVID-19 sprejela Skupno sporočilo o globalnem odzivu EU na pandemijo COVID-19, v katerem je pozvala k osredotočanju na najranljivejše posameznike, vključno z migranti, begunci in notranje razseljenimi osebami, ter na njihove gostiteljske skupnosti. EU je skupaj s svojimi državami članicami kot Ekipa Evropa sprejela celovite in odločne ukrepe za odpravo uničujočega učinka COVID-19 ter v sodelovanju s partnerskimi državami prilagodila prednostne naloge in programe, vključno s programi skrbniškega sklada EU za Afriko, za obvladovanje krize.

Na območjih Sahela in Čadskega jezera so masovno razseljevanje v kombinaciji s podnebnimi spremembami, neobvladljivo rastjo prebivalstva, globoko zakoreninjeno revščino in pandemijo COVID-19 še povečali obstoječe pritiske in vedno močneje vplivali na migracije in konflikte. Skozi vse leto sta naraščajoče nasilje in masovno prisilno razseljevanje še povečala negotovost v regiji. V teh razmerah je operativni odbor skrbniškega sklada EU za Afriko odobril 15 novih programov in 10 dopolnilnih programov v skupni vrednosti 225,9 milijona EUR. Za izboljšanje upravljanja in okrepitev socialne kohezije je bilo 57 % ukrepov skrbniškega sklada EU za Afriko, ki so bili odobreni v letu 2020, preusmerjenih v prizadevanja za stabilizacijo. Posebne pozornosti je bila deležna tudi pomoč obtičalim migrantom in notranje razseljenemu prebivalstvu. 24 % novih ukrepov skrbniškega sklada EU za Afriko je bilo namenjenih utrditvi odpornosti upravičencev, in sicer s podporo prehranski in hranilni varnosti, zaščito ranljivih možnosti preživljanja in spodbujanjem sistemov socialne zaščite za najranljivejše osebe, notranje razseljene osebe in begunce ter njihove gostiteljske skupnosti.

Začetek pandemije COVID-19 v začetku leta 2020 je še poglobil nestabilne razmere na območju Afriškega roga, ki so ga že prizadele zaporedne suše in poplave, konflikti in negotovost, dolgotrajna begunska kriza in notranje razselitve ter najhujša invazija puščavskih kobilic v desetletjih. V vseh državah regije je bilo hudo pomanjkanje zdravstvene oskrbe in medicinske opreme, dostop do osnovnih storitev so ovirale policijske ure in zapore, prav tako pa je bilo odloženih več političnih dogodkov, med drugim splošne volitve v Etiopiji. Dejavnosti v okviru več obstoječih projektov so bile preusmerjene v boj proti širjenju virusa in blažitvi gospodarskih posledic pandemije. Ob upoštevanju teh izzivov so bile sprejete nove zaveze, prerazporeditve in dopolnitve. Skupno je operativni odbor v letu 2020 odobril 12 novih programov in 13 dopolnilnih programov v skupni vrednosti 212,15 milijona EUR.

V letu 2020 je moral skrbniški sklad EU za Afriko zagotoviti celovit odziv na izzive v severni Afriki, da je bilo mogoče rešiti življenja, zaščititi najranljivejše skupine, podpreti gostiteljske skupnosti, ustvariti priložnosti za varno in organizirano mobilnost ter odpravljati posledice pandemije COVID-19. Delo v severni Afriki se je nadaljevalo na področjih ukrepanja, o katerih se je dogovoril strateški odbor skrbniškega sklada EU, vključno s podporo izboljšanju upravljanja migracij, podporo delovnim migracijam in mobilnosti delovne sile, zaščito ranljivih migrantov, prostovoljnim vračanjem in trajnostno reintegracijo ter stabilizacijo skupnosti in integriranim upravljanjem meja. V letu 2020 je operativni odbor sprejel skupno 10 novih ukrepov v skupni vrednosti 113,6 milijona EUR. To vključuje tudi prerazporeditev 30 milijonov EUR iz libijskega programa za upravljanje meja (druga faza), katerega znesek se je zmanjšal na 15 milijonov EUR. Poleg tega je operativni odbor s sprejetjem treh proračunskih dopolnitev obstoječih ukrepov zagotovil nadaljnjih 12,3 milijona EUR.

Proračun in njegovo izvrševanje

Proračun in njegovo izvrševanje

Skupni znesek proračunskih obveznosti je leta 2020 znašal 740,7 milijona EUR, v primerjavi s 722,7 milijona EUR leta 2019. Leta 2020 je bilo sklenjenih za skupno 1,1 milijarde EUR pogodb, medtem ko je leta 2019 vrednost pogodb dosegla 951,3 milijona EUR.

Leta 2020 je izvrševanje proračuna v smislu razpoložljivih obveznosti, za katere so bile sklenjene pogodbe, doseglo 99 %, medtem ko so plačila v obdobju poročanja presegla 1 milijardo EUR. Skupna plačila v letu 2020 so bila za 143 milijonov EUR višja kot leta 2019.

Na območju Sahela in Čadskega jezera se je zaradi skupnega vpliva COVID-19 in naraščajočega nasilja močno povečal pritisk na zdravstvene službe, zato je bilo oblikovanih več programov skrbniškega sklada EU za zagotovitev podpore odzivanju na pandemijo in odpravljanju njenih gospodarskih posledic, ali pa so bile v to preusmerjene dejavnosti obstoječih programov. Skupno 377,6 milijona EUR je bilo dodeljenih za okrepitev zdravstvenih sistemov partnerskih držav, vzpostavitev odzivanja na izredne razmere in njihovega preprečevanja ter za podporo odziva gospodarstva na pandemijo COVID-19.

Na območju Afriškega roga je več projektov skrbniškega sklada EU za Afriko ob začetku pandemije preusmerilo svoje dejavnosti v boj proti širjenju virusa, blažitev gospodarskih posledic in podporo ranljivemu prebivalstvu, vključno z begunci in obtičalimi migranti. V tej regiji se je iz skrbniškega sklada EU za Afriko zagotovilo skupno 56,1 milijona EUR za vzdrževanje zdravstvenih sistemov in 144,05 milijona EUR za odpravljanje posledic COVID-19 za gospodarstvo.

Skrbniški sklad EU za Afriko je kljub težkim razmeram, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, zagotovil nadaljevanje že začetih ukrepov v severni Afriki, vključno s hitro prerazporeditvijo obstoječih in sprejetjem novih ukrepov za odpravljanje posledic pandemije. Sklad je zlasti izredno hitro sprejel program za odziv na COVID-19 za Libijo v vrednosti 20 milijonov EUR in instrument za odzivanje na izredne razmere zaradi koronavirusne bolezni v vrednosti 10 milijonov EUR, ki je zajemal države severne Afrike s poudarkom na najbolj ranljivem prebivalstvu.

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

V računovodskih izkazih je učinek navedenih dejavnosti najbolj očiten na področju:

| — | predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.1): povečanje za 184 933 000 EUR zaradi podpisov novih pogodb in plačil predujmov v letu 2020, |
| --- | --- |

—

predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.1): povečanje za 184 933 000 EUR zaradi podpisov novih pogodb in plačil predujmov v letu 2020,

2.1

| — | odhodkov iz poslovanja (glej pojasnilo 3.4): povečanje za 133 110 000 EUR kot posledica povečane dejavnosti med letom, zlasti zaradi odpravljanja negativnih posledic pandemije COVID-19, |
| --- | --- |

—

odhodkov iz poslovanja (glej pojasnilo 3.4): povečanje za 133 110 000 EUR kot posledica povečane dejavnosti med letom, zlasti zaradi odpravljanja negativnih posledic pandemije COVID-19,

3.4

| — | prihodkov iz donacij (glej pojasnilo 3.1): znatno povečanje (povečanje za 146 923 000 EUR glede na leto 2019) za financiranje povečanja odhodkov, |
| --- | --- |

—

prihodkov iz donacij (glej pojasnilo 3.1): znatno povečanje (povečanje za 146 923 000 EUR glede na leto 2019) za financiranje povečanja odhodkov,

3.1

| — | finančnih obveznosti (glej pojasnilo 2.4): povečanje za 161 968 000 EUR predvsem zaradi povečanja denarnih prispevkov donatorjev med letom. |
| --- | --- |

—

finančnih obveznosti (glej pojasnilo 2.4): povečanje za 161 968 000 EUR predvsem zaradi povečanja denarnih prispevkov donatorjev med letom.

2.4

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Predhodno financiranje | 2.1 | 92 655 | 48 539 |
| | | 92 655 | 48 539 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Predhodno financiranje | 2.1 | 559 386 | 418 569 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.2 | 6 346 | 18 471 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.3 | 57 971 | 26 915 |
| | | 623 703 | 463 955 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 716 359 | 512 495 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Finančne obveznosti | 2.4 | (546 379 ) | (384 411 ) |
| | | (546 379 ) | (384 411 ) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.5 | (45 377 ) | (25 969 ) |
| Vnaprej vračunani stroški | 2.6 | (124 602 ) | (102 114 ) |
| | | (169 979 ) | (128 083 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (716 359 ) | (512 495 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | — | — |
| SREDSTVA IN REZERVE | | | |
| Prispevek članic | | — | — |
| Skupni presežek | | — | — |
| Poslovni izid za zadevno leto | | — | — |
| ČISTA SREDSTVA | | — | — |

(v tisočih EUR)

Pojasnilo

31.12.2020

31.12.2019

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.1

2.1

92 655

92 655

48 539

48 539

92 655

92 655

48 539

48 539

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.1

2.1

559 386

559 386

418 569

418 569

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.2

2.2

6 346

6 346

18 471

18 471

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.3

2.3

57 971

57 971

26 915

26 915

623 703

623 703

463 955

463 955

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

716 359

716 359

512 495

512 495

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.4

2.4

(546 379 )

(546 379 )

(384 411 )

(384 411 )

(546 379 )

(546 379 )

(384 411 )

(384 411 )

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.5

2.5

(45 377 )

(45 377 )

(25 969 )

(25 969 )

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

2.6

2.6

(124 602 )

(124 602 )

(102 114 )

(102 114 )

(169 979 )

(169 979 )

(128 083 )

(128 083 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(716 359 )

(716 359 )

(512 495 )

(512 495 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Prispevek članic

Prispevek članic

—

—

Skupni presežek

Skupni presežek

—

—

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2020 | 2019 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | | |
| Izterjava odhodkov | | — | 467 |
| Prihodki iz donacij | 3.1 | 921 014 | 774 090 |
| | | 921 014 | 774 557 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | | |
| Finančni prihodki | | — | (7) |
| Drugi prihodki iz menjalnih poslov | 3.2 | 2 883 | 1 855 |
| | | 2 883 | 1 848 |
| Prihodki skupaj | | 923 897 | 776 405 |
| ODHODKI | | | |
| Odhodki iz poslovanja | 3.3 | (889 014 ) | (755 904 ) |
| Stroški financiranja | 3.4 | (518) | (9) |
| Drugi odhodki | 3.5 | (34 365 ) | (20 492 ) |
| Odhodki skupaj | | (923 897 ) | (776 405 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | — | — |

(v tisočih EUR)

Pojasnilo

2020

2019

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

—

—

467

467

Prihodki iz donacij

Prihodki iz donacij

3.1

3.1

921 014

921 014

774 090

774 090

921 014

921 014

774 557

774 557

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

—

—

(7)

(7)

Drugi prihodki iz menjalnih poslov

Drugi prihodki iz menjalnih poslov

3.2

3.2

2 883

2 883

1 855

1 855

2 883

2 883

1 848

1 848

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

923 897

923 897

776 405

776 405

ODHODKI

ODHODKI

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

3.3

3.3

(889 014 )

(889 014 )

(755 904 )

(755 904 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.4

3.4

(518)

(518)

(9)

(9)

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.5

3.5

(34 365 )

(34 365 )

(20 492 )

(20 492 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(923 897 )

(923 897 )

(776 405 )

(776 405 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

—

—

—

—

IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — |
| Poslovanje | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | (184 933 ) | (159 750 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | 12 125 | (1 815 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | 161 968 | 14 412 |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | 19 408 | 13 236 |
| Povečanje/(zmanjšanje) vnaprej vračunanih stroškov | 22 488 | 13 968 |
| ČISTI DENARNI TOK | 31 056 | (119 949 ) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 31 056 | (119 949 ) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 26 915 | 146 864 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 57 971 | 26 915 |

(v tisočih EUR)

2020

2019

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

Poslovanje

Poslovanje

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(184 933 )

(184 933 )

(159 750 )

(159 750 )

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

12 125

12 125

(1 815 )

(1 815 )

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

161 968

161 968

14 412

14 412

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

19 408

19 408

13 236

13 236

Povečanje/(zmanjšanje) vnaprej vračunanih stroškov

Povečanje/(zmanjšanje) vnaprej vračunanih stroškov

22 488

22 488

13 968

13 968

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

31 056

31 056

(119 949 )

(119 949 )

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

31 056

31 056

(119 949 )

(119 949 )

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

26 915

26 915

146 864

146 864

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

57 971

57 971

26 915

26 915

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU (15)

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU

15

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Finančna sredstva | 33 | 36 |
| Prispevki za skrbniške sklade | (2) | — |
| Predhodno financiranje | 968 | 962 |
| | 999 | 998 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Predhodno financiranje | 1 930 | 1 725 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 152 | 143 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 793 | 1 223 |
| | 2 875 | 3 092 |
| SREDSTVA SKUPAJ | 3 874 | 4 090 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Finančne obveznosti | (173) | (167) |
| | (173) | (167) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Obveznosti iz poslovanja | (661) | (542) |
| Pasivne časovne razmejitve | (1 664 ) | (1 432 ) |
| | (2 325 ) | (1 974 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | (2 498 ) | (2 141 ) |
| ČISTA SREDSTVA | 1 376 | 1 948 |
| SREDSTVA IN REZERVE | | |
| Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost | (5) | (2) |
| Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS | 58 986 | 54 809 |
| Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej | 2 252 | 2 252 |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | (55 111 ) | (51 155 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (4 746 ) | (3 956 ) |
| ČISTA SREDSTVA | 1 376 | 1 948 |

(v milijonih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

33

33

36

36

Prispevki za skrbniške sklade

Prispevki za skrbniške sklade

(2)

(2)

—

—

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

968

968

962

962

999

999

998

998

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

1 930

1 930

1 725

1 725

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

152

152

143

143

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

793

793

1 223

1 223

2 875

2 875

3 092

3 092

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

3 874

3 874

4 090

4 090

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

(173)

(173)

(167)

(167)

(173)

(173)

(167)

(167)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(661)

(661)

(542)

(542)

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

(1 664 )

(1 664 )

(1 432 )

(1 432 )

(2 325 )

(2 325 )

(1 974 )

(1 974 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(2 498 )

(2 498 )

(2 141 )

(2 141 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1 376

1 376

1 948

1 948

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

(5)

(5)

(2)

(2)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

58 986

58 986

54 809

54 809

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

2 252

2 252

2 252

2 252

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(55 111 )

(55 111 )

(51 155 )

(51 155 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(4 746 )

(4 746 )

(3 956 )

(3 956 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1 376

1 376

1 948

1 948

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| PRIHODKI | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | |
| Dejavnosti izterjave | 92 | 28 |
| Prihodki iz donacij skrbniškim skladom | 296 | 287 |
| | 388 | 316 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | |
| Finančni prihodki | 6 | 7 |
| Drugi prihodki | 40 | 41 |
| | 46 | 48 |
| Prihodki skupaj | 434 | 364 |
| ODHODKI | | |
| Instrumenti pomoči | (3 937 ) | (3 220 ) |
| Odhodki, ki so jih izvedli skrbniški skladi | (936) | (804) |
| Odhodki za sofinanciranje | (53) | (14) |
| Stroški financiranja | (22) | (1) |
| Drugi odhodki | (232) | (282) |
| Odhodki skupaj | (5 180 ) | (4 320 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (4 746 ) | (3 956 ) |

(v milijonih EUR)

2020

2019

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Dejavnosti izterjave

Dejavnosti izterjave

92

92

28

28

Prihodki iz donacij skrbniškim skladom

Prihodki iz donacij skrbniškim skladom

296

296

287

287

388

388

316

316

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

6

6

7

7

Drugi prihodki

Drugi prihodki

40

40

41

41

46

46

48

48

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

434

434

364

364

ODHODKI

ODHODKI

Instrumenti pomoči

Instrumenti pomoči

(3 937 )

(3 937 )

(3 220 )

(3 220 )

Odhodki, ki so jih izvedli skrbniški skladi

Odhodki, ki so jih izvedli skrbniški skladi

(936)

(936)

(804)

(804)

Odhodki za sofinanciranje

Odhodki za sofinanciranje

(53)

(53)

(14)

(14)

Stroški financiranja

Stroški financiranja

(22)

(22)

(1)

(1)

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(232)

(232)

(282)

(282)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(5 180 )

(5 180 )

(4 320 )

(4 320 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(4 746 )

(4 746 )

(3 956 )

(3 956 )

KONSOLIDIRANI IZKAZ DENARNIH TOKOV

KONSOLIDIRANI IZKAZ DENARNIH TOKOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Poslovni izid za zadevno leto | (4 746 ) | (3 956 ) |
| Poslovanje | | |
| Povečanje kapitala – prispevki | 4 177 | 4 385 |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | (210) | (12) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | (7) | 13 |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | 6 | (62) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | 119 | 288 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | 232 | 58 |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | (3) | (2) |
| Naložbene dejavnosti | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 2 | (36) |
| ČISTI DENARNI TOK | (431) | 676 |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | (430) | 676 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 1 223 | 548 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 793 | 1 223 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(4 746 )

(4 746 )

(3 956 )

(3 956 )

Poslovanje

Poslovanje

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

4 177

4 177

4 385

4 385

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(210)

(210)

(12)

(12)

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(7)

(7)

13

13

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

6

6

(62)

(62)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

119

119

288

288

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

232

232

58

58

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

(3)

(3)

(2)

(2)

Naložbene dejavnosti

Naložbene dejavnosti

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

2

2

(36)

(36)

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(431)

(431)

676

676

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(430)

(430)

676

676

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

1 223

1 223

548

548

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

793

793

1 223

1 223

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E)+ (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | — | 1 521 |
| Gibanje poštene vrednosti | | | | | | (2) | (2) |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (4 385 ) | 4 385 | — | — | | 4 385 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | (3 956 ) | — | | (3 956 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Gibanje poštene vrednosti | | | | | | (3) | (3) |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (4 400 ) | 4 400 | | | | 4 400 |
| Vračila državam članicam | (223) | | | | | | — |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (4 746 ) | | | (4 746 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2020 | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 857 ) | 2 252 | (5) | 1 376 |

(v milijonih EUR)

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E)+ (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

—

—

1 521

1 521

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

(2)

(2)

(2)

(2)

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(4 385 )

(4 385 )

4 385

4 385

—

—

4 385

4 385

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

—

—

—

(3 956 )

(3 956 )

—

—

(3 956 )

(3 956 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

(3)

(3)

(3)

(3)

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

4 400

4 400

Vračila državam članicam

Vračila državam članicam

(223)

(223)

—

—

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(4 746 )

(4 746 )

(4 746 )

(4 746 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 857 )

(59 857 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 376

1 376

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

KAZALO

KAZALO

| 1. | OZADJE 73 | 68 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | PREJŠNJI ERS 73 | 68 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | 10. IN 11. ERS 73 | 68 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 2. | FINANČNO IZVRŠEVANJE 75 | 70 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | FINANČNI IZID 75 | 70 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | PRIHODKI 79 | 76 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | ODHODKI IZ POSLOVANJA IN POSEBNI PROGRAMI 80 | 77 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 3. | GLOSAR 86 | 88 |
| --- | --- | --- |

3.

1.   OZADJE

OZADJE

Evropski razvojni sklad (ERS), ki je začel delovati leta 1959, je glavni instrument zagotavljanja pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Njegov glavni cilj je zmanjšanje in v končni fazi izkoreninjenje revščine.

ERS je bil ustanovljen z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, upravlja pa ga poseben odbor. Sredstva ERS so ad hoc prispevki držav članic EU, ki odločajo o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu (v petletnem obdobju). Poleg teh prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS. Evropska komisija je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka upravlja Sklad za spodbujanje naložb.

ad hoc

ERS je sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS je sklenjen za približno pet let in ga ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo računovodskih izkazov za vsak posamezen ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija.

Notranji sporazum o ustanovitvi zadnjega ERS, tj. 11. ERS (2014–2020), je začel veljati 1. marca 2015. Od leta 2021 je sodelovanje z državami AKP vključeno v instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI). Vendar se bodo že začeti projekti, ki se financirajo v okviru ERS, še naprej izvajali skladno s pravnimi podlagami posameznih ERS.

To poročilo je pripravljeno v skladu s členom 39 finančne uredbe za 11. ERS (16). Predstavlja resnično in pošteno sliko prihodkov in odhodkov ERS s poudarkom na pomembnih dogodkih, ki so močno vplivali na finančno izvrševanje v letu 2020.

16

Glede na to, da ni nobenih tekočih dejavnosti v okviru prejšnjih ERS (17), so v to poročilo vključeni le podatki za 10. in 11. ERS.

17

1.1   PREJŠNJI ERS

PREJŠNJI ERS

6. ERS je bil zaključen leta 2006, 7. ERS pa leta 2008. Leta 2019 je Komisija zaključila preostale nezaključene posle v zvezi s projekti 8. ERS. Skupaj z zaključnim računom za leto 2019 je na voljo končno poročilo o finančnem izvrševanju 8. ERS. Komisija namerava 9. ERS zaključiti konec leta 2021.

V skladu s členom 1(2)(b) Notranjega sporazuma za 9. ERS so bili sredstva in sproščene obveznosti prejšnjih ERS prerazporejeni v 9. ERS.

1.2   10. IN 11. ERS

10. IN 11. ERS

Sporazum o partnerstvu AKP-ES so 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške, karibske in pacifiške države (države AKP). Veljati je začel 1. aprila 2003 (ustanovitev 9. ERS). Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen dvakrat, in sicer prvič s sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (ustanovitev 10. ERS), drugič pa s sporazumom, podpisanim v Ouagadougouju 22. junija 2010 (ustanovitev 11. ERS).

Sklep Sveta 2001/822/ES (18) z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“), je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19. marca 2007 (Sklep 2007/249/ES) (19).

18

19

Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske skupnosti avgusta 2013, je začel veljati marca 2015.

V okviru Sporazuma iz Cotonouja za drugo obdobje (2008–2013) je skupni proračun 10. ERS znašal 22 682 milijonov EUR. Od tega zneska je bilo:

| — | 21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP, |
| --- | --- |

—

21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP,

| — | 286 milijonov EUR dodeljenih ČDO in |
| --- | --- |

—

286 milijonov EUR dodeljenih ČDO in

| — | 430 milijonov EUR dodeljenih Komisiji kot odhodki za podporo načrtovanju in izvrševanju ERS. |
| --- | --- |

—

430 milijonov EUR dodeljenih Komisiji kot odhodki za podporo načrtovanju in izvrševanju ERS.

Znesek, dodeljen državam AKP, je razdeljen tako:

| — | 17 766 milijonov EUR za nacionalne in regionalne okvirne programe, |
| --- | --- |

—

17 766 milijonov EUR za nacionalne in regionalne okvirne programe,

| — | 2 700 milijonov EUR za sodelovanje med državami AKP in znotrajregijsko sodelovanje ter |
| --- | --- |

—

2 700 milijonov EUR za sodelovanje med državami AKP in znotrajregijsko sodelovanje ter

| — | 1 500 milijonov EUR za investicijske instrumente. |
| --- | --- |

—

1 500 milijonov EUR za investicijske instrumente.

Zlasti je povečan delež proračuna namenjen regionalnim programom, s čimer se poudarja pomen regionalnega gospodarskega povezovanja kot osnovnega okvira za nacionalni in lokalni razvoj. Novost v 10. ERS je bilo oblikovanje „zneskov za spodbudo“ za vsako državo.

V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se tretje obdobje (2014–2020) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 11. ERS s sredstvi v višini 30 506 milijonov EUR, od katerih je:

29 089 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu s členom 1(2)(a) in členom 2(d) Notranjega sporazuma; 27 955 milijonov EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija;

364,5 milijona EUR dodeljenih ČDO v skladu s členom 1(2)(a) in členom 3(1) Notranjega sporazuma; 359,5 milijona EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija;

1 052,5 milijona EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 11. ERS in njihovem izvrševanju v skladu s členom 1(2)(a) Notranjega sporazuma.

2.   FINANČNO IZVRŠEVANJE

FINANČNO IZVRŠEVANJE

2.1   FINANČNI IZID

FINANČNI IZID

RAZVOJ ODOBRITEV 10. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV 10. ERS

10. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2020

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | INSTRUMENT | ZAČETNA ODOBRITEV | POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2019 | POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2020 | Pojasnila | TRENUTNE ODOBRITVE |
| AKP | Redni prispevki držav članic | 20 896 | 60 | (340) | | 20 616 |
| Sofinanciranje | 0 | 202 | (0) | | 202 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | 20 896 | 262 | (340) | | 20 818 |
| ČDO | Redni prispevki držav članic | 0 | 271 | (28) | | 243 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO | 0 | 271 | (28) | | 243 |
| | 10. ERS SKUPAJ | 20 896 | 533 | (368) | | 21 061 |

(v milijonih EUR)

INSTRUMENT

ZAČETNA ODOBRITEV

POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2019

POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2020

Pojasnila

TRENUTNE ODOBRITVE

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

20 896

20 896

60

60

(340)

(340)

20 616

20 616

Sofinanciranje

Sofinanciranje

0

0

202

202

(0)

(0)

202

202

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

20 896

20 896

262

262

(340)

(340)

20 818

20 818

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

0

0

271

271

(28)

(28)

243

243

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

0

0

271

271

(28)

(28)

243

243

10. ERS SKUPAJ

10. ERS SKUPAJ

20 896

20 896

533

533

(368)

(368)

21 061

21 061

RAZVOJ ODOBRITEV 11. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV 11. ERS

11. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2020

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | INSTRUMENT | ZAČETNA ODOBRITEV | POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2019 | POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2020 | Pojasnila | TRENUTNE ODOBRITVE |
| AKP | Redni prispevki držav članic | 29 008 | 172 | 124 | | 29 304 |
| Sofinanciranje | 0 | 73 | 3 | | 75 |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | 0 | 1 | | | 1 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | 29 008 | 246 | 127 | | 29 381 |
| ČDO | Redni prispevki držav članic | 0 | 355 | (4) | | 351 |
| Sofinanciranje | 0 | 0 | | | 0 |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | 0 | 0 | | | 0 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO | 0 | 355 | (4) | | 351 |
| | 11. ERS SKUPAJ | 29 008 | 601 | 123 | | 29 731 |

(v milijonih EUR)

INSTRUMENT

ZAČETNA ODOBRITEV

POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2019

POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2020

Pojasnila

TRENUTNE ODOBRITVE

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

29 008

29 008

172

172

124

124

29 304

29 304

Sofinanciranje

Sofinanciranje

0

0

73

73

3

3

75

75

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

0

0

1

1

1

1

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

29 008

29 008

246

246

127

127

29 381

29 381

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

0

0

355

355

(4)

(4)

351

351

Sofinanciranje

Sofinanciranje

0

0

0

0

0

0

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

0

0

0

0

0

0

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

0

0

355

355

(4)

(4)

351

351

11. ERS SKUPAJ

11. ERS SKUPAJ

29 008

29 008

601

601

123

123

29 731

29 731

RAZVOJ PREVZETIH OBVEZNOSTI, DODELJENIH SREDSTEV IN PLAČIL ZA 10. ERS

RAZVOJ PREVZETIH OBVEZNOSTI, DODELJENIH SREDSTEV IN PLAČIL ZA 10. ERS

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2020

VRSTA POMOČI

DRŽAVE AKP + ČDO – 10. ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| AKP | NACIONALNE DODELITVE (sredstva A) (načrtovano) | 12 513 | 12 500 | (150) | 100 % | 12 382 | (57) | 99 % | 12 047 | 193 | 97 % |
| NACIONALNE DODELITVE (sredstva B) (izredno) | 1 980 | 1 980 | (11) | 100 % | 1 968 | (2) | 99 % | 1 955 | 5 | 99 % |
| STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 529 | 526 | 18 | 99 % | 522 | 15 | 99 % | 507 | | 97 % |
| DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 3 691 | 3 683 | 83 | 100 % | 3 460 | 321 | 94 % | 3 074 | 100 | 89 % |
| REGIONALNE DODELITVE | 1 857 | 1 851 | (45) | 100 % | 1 807 | (20) | 98 % | 1 667 | 43 | 92 % |
| Sofinanciranje | | | | | | | | | | |
| NACIONALNE DODELITVE | 185 | 180 | (0) | 97 % | 177 | 0 | 98 % | 161 | 9 | 91 % |
| STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 5 | 5 | 0 | 111 % | 3 | 0 | 65 % | 3 | 0 | 87 % |
| DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 12 | 11 | (0) | 91 % | 11 | 0 | 100 % | 11 | | 100 % |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 46 | | | | | | | | | |
| | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| ČDO | NACIONALNE DODELITVE | 186 | 186 | (0) | 100 % | 183 | 1 | 98 % | 167 | 10 | 91 % |
| NACIONALNE DODELITVE | 15 | 15 | 0 | 100 % | 14 | 0 | 99 % | 14 | 0 | 100 % |
| STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 5 | 5 | 0 | 100 % | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % |
| REGIONALNE DODELITVE | 36 | 35 | (3) | 98 % | 34 | (2) | 96 % | 34 | (0) | 99 % |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 1 | | | | | | | | | |
| | SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B) | 21 061 | 20 978 | (110) | 100 % | 20 567 | 256 | 98 % | 19 645 | 360 | 96 % |

(v milijonih EUR)

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

AKP

NACIONALNE DODELITVE (sredstva A) (načrtovano)

12 513

12 500

(150)

100 %

12 382

(57)

99 %

12 047

193

97 %

NACIONALNE DODELITVE (sredstva B) (izredno)

1 980

1 980

(11)

100 %

1 968

(2)

99 %

1 955

5

99 %

STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

529

526

18

99 %

522

15

99 %

507

97 %

DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

3 691

3 683

83

100 %

3 460

321

94 %

3 074

100

89 %

REGIONALNE DODELITVE

1 857

1 851

(45)

100 %

1 807

(20)

98 %

1 667

43

92 %

Sofinanciranje

Sofinanciranje

NACIONALNE DODELITVE

185

180

(0)

97 %

177

0

98 %

161

9

91 %

STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

5

5

0

111 %

3

0

65 %

3

0

87 %

DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

12

11

(0)

91 %

11

0

100 %

11

100 %

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

46

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

ČDO

NACIONALNE DODELITVE

186

186

(0)

100 %

183

1

98 %

167

10

91 %

NACIONALNE DODELITVE

15

15

0

100 %

14

0

99 %

14

0

100 %

STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

5

5

0

100 %

5

100 %

5

100 %

REGIONALNE DODELITVE

36

35

(3)

98 %

34

(2)

96 %

34

(0)

99 %

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

1

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

21 061

21 061

20 978

20 978

(110)

(110)

100 %

100 %

20 567

20 567

256

256

98 %

98 %

19 645

19 645

360

360

96 %

96 %

RAZVOJ PREVZETIH OBVEZNOSTI, DODELJENIH SREDSTEV IN PLAČIL ZA 11. ERS

RAZVOJ PREVZETIH OBVEZNOSTI, DODELJENIH SREDSTEV IN PLAČIL ZA 11. ERS

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2020

VRSTA POMOČI

DRŽAVE AKP + ČDO – 11. ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| AKP | SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE (načrtovano) | 15 582 | 15 555 | 1 294 | 100 % | 13 093 | 1 960 | 84 % | 8 332 | 2 204 | 64 % |
| SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE (izredno) | 1 072 | 1 064 | 219 | 99 % | 926 | 200 | 87 % | 744 | 107 | 80 % |
| STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 1 071 | 1 070 | 206 | 100 % | 873 | 42 | 82 % | 803 | 27 | 92 % |
| DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 4 014 | 3 912 | 389 | 97 % | 3 443 | 423 | 88 % | 2 701 | 445 | 78 % |
| REGIONALNE DODELITVE | 7 317 | 7 296 | 647 | 100 % | 6 398 | 754 | 88 % | 3 971 | 1 380 | 62 % |
| Sofinanciranje | | | | | | | | | | |
| SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 42 | 42 | 10 | 100 % | 41 | 10 | 98 % | 6 | 4 | 15 % |
| STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 4 | 4 | 1 | 100 % | 1 | 0 | 21 % | 0 | 0 | 47 % |
| DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 26 | 26 | 4 | 100 % | 24 | 2 | 91 % | 22 | 5 | 93 % |
| REGIONALNE DODELITVE | 4 | 4 | 2 | 100 % | 4 | 2 | 100 % | 4 | 2 | 100 % |
| Razpoložljive rezerve | | | | | | | | | | |
| REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 1 | | | | | | | | | |
| REZERVA ZA NOP/ROP | (100) | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 347 | | | | | | | | | |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | | | | | | | | | | |
| SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 1 | 1 | (0) | 52 % | 1 | 0 | 100 % | 1 | | 100 % |
| | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| ČDO | SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 213 | 213 | 17 | 100 % | 193 | 1 | 91 % | 171 | 51 | 88 % |
| SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 12 | 12 | 4 | 100 % | 9 | 1 | 79 % | 8 | 1 | 84 % |
| PREMOSTITVENI SKLAD | 0 | | | | | | | | | |
| STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 9 | 8 | 1 | 100 % | 5 | 0 | 56 % | 4 | 0 | 90 % |
| REGIONALNE DODELITVE | 103 | 103 | 4 | 100 % | 99 | 19 | 97 % | 25 | 12 | 25 % |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 15 | | | | | | | | | |
| | SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B) | 29 731 | 29 309 | 2 798 | 99 % | 25 110 | 3 413 | 86 % | 16 791 | 4 239 | 67 % |

(v milijonih EUR)

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

AKP

SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE (načrtovano)

15 582

15 555

1 294

100 %

13 093

1 960

84 %

8 332

2 204

64 %

SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE (izredno)

1 072

1 064

219

99 %

926

200

87 %

744

107

80 %

STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

1 071

1 070

206

100 %

873

42

82 %

803

27

92 %

DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

4 014

3 912

389

97 %

3 443

423

88 %

2 701

445

78 %

REGIONALNE DODELITVE

7 317

7 296

647

100 %

6 398

754

88 %

3 971

1 380

62 %

Sofinanciranje

Sofinanciranje

SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

42

42

10

100 %

41

10

98 %

6

4

15 %

STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

4

4

1

100 %

1

0

21 %

0

0

47 %

DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

26

26

4

100 %

24

2

91 %

22

5

93 %

REGIONALNE DODELITVE

4

4

2

100 %

4

2

100 %

4

2

100 %

Razpoložljive rezerve

Razpoložljive rezerve

REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

1

REZERVA ZA NOP/ROP

(100)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

347

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

1

1

(0)

52 %

1

0

100 %

1

100 %

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

ČDO

SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

213

213

17

100 %

193

1

91 %

171

51

88 %

SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

12

12

4

100 %

9

1

79 %

8

1

84 %

PREMOSTITVENI SKLAD

0

STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

9

8

1

100 %

5

0

56 %

4

0

90 %

REGIONALNE DODELITVE

103

103

4

100 %

99

19

97 %

25

12

25 %

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

15

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

29 731

29 731

29 309

29 309

2 798

2 798

99 %

99 %

25 110

25 110

3 413

3 413

86 %

86 %

16 791

16 791

4 239

4 239

67 %

67 %

2.2   PRIHODKI

PRIHODKI

Vrste prihodkov

Vrste prihodkov

Glavni prihodek ERS so prispevki držav članic. Evropska komisija in Evropska investicijska banka trikrat letno pozoveta države članice k prispevanju v ERS. Znesek prispevkov, vpoklicanih vsako leto, odraža znesek plačil, ki jih je treba med letom pokriti.

Pregled prispevkov po državah članicah

Pregled prispevkov po državah članicah

Image 2

2.3   ODHODKI IZ POSLOVANJA IN POSEBNI PROGRAMI

ODHODKI IZ POSLOVANJA IN POSEBNI PROGRAMI

Vrste odhodkov

Vrste odhodkov

Znesek, ki je na voljo v okviru večletnega finančnega okvira, je sestavljen iz 3 %, dodeljenih Komisiji kot odhodki za podporo, in 97 %, dodeljenih za izvajanje projektov ERS. Zneski se določijo v vsakem notranjem sporazumu in jih je mogoče povečati s prostovoljnimi prispevki in dohodkom, ki ga ustvarijo dejavnosti.

Razčlenitev zneskov obveznosti, pogodb in plačil po vrstah odhodkov:

Razčlenitev zneskov obveznosti, pogodb in plačil po vrstah odhodkov:

| | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| SKUPAJ: UPRAVNI STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 1 622 | 1 619 | 226 | 100 % | 1 409 | 57 | 87 % | 1 322 | 28 | 81 % |
| SKUPAJ: OPERATIVNO IZVAJANJE | 49 170 | 48 668 | 2 461 | 99 % | 44 268 | 3 613 | 90 % | 35 114 | 4 571 | 71 % |
| 10. IN 11. ERS SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B) | 50 792 | 50 287 | 2 687 | 99 % | 45 677 | 3 670 | 91 % | 36 436 | 4 599 | 80 % |

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

SKUPAJ: UPRAVNI STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

1 622

1 619

226

100 %

1 409

57

87 %

1 322

28

81 %

SKUPAJ: OPERATIVNO IZVAJANJE

49 170

48 668

2 461

99 %

44 268

3 613

90 %

35 114

4 571

71 %

10. IN 11. ERS SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

10. IN 11. ERS SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

50 792

50 792

50 287

50 287

2 687

2 687

99 %

99 %

45 677

45 677

3 670

3 670

91 %

91 %

36 436

36 436

4 599

4 599

80 %

80 %

Image 3

Razčlenitev zneskov obveznosti, pogodb in plačil po regijah in državah

Razčlenitev zneskov obveznosti, pogodb in plačil po regijah in državah

| | | SKUPNI RAČUNI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2020 PO DRŽAVAH V % ODOBRITEV |
| --- | --- | --- |
| 10. + 11. ERS | 10. in 11. ERS SKUPAJ (v milijonih EUR) |
| Kumulativno za leto 2020 | Odobritve | Sklepi | v % odobritev | Dodeljena sredstva | v % odobritev | Plačila | v % odobritev |
| AKP | Upravni in finančni odhodki | 1 609 | 1 605 | 100 % | 1 399 | 87 % | 1 313 | 82 % |
| Vse države AKP | 2 846 | 2 553 | 90 % | 2 553 | 90 % | 1 821 | 64 % |
| Upravni in finančni odhodki + vse države AKP | 4 455 | 4 158 | 93 % | 3 952 | 89 % | 3 134 | 70 % |
| Angola | 349 | 349 | 100 % | 309 | 88 % | 239 | 68 % |
| Benin | 741 | 739 | 100 % | 685 | 92 % | 623 | 84 % |
| Bocvana | 130 | 130 | 100 % | 128 | 98 % | 119 | 91 % |
| Burkina Faso | 1 310 | 1 310 | 100 % | 1 293 | 99 % | 1 183 | 90 % |
| Burundi | 579 | 572 | 99 % | 544 | 94 % | 425 | 73 % |
| Zelenortski otoki | 147 | 147 | 100 % | 146 | 99 % | 144 | 98 % |
| Kamerun | 522 | 522 | 100 % | 489 | 94 % | 384 | 74 % |
| Srednjeafriška republika | 626 | 625 | 100 % | 612 | 98 % | 475 | 76 % |
| Čad | 940 | 940 | 100 % | 794 | 84 % | 663 | 71 % |
| Komori | 80 | 80 | 99 % | 68 | 85 % | 62 | 78 % |
| Kongo (Brazzaville) | 164 | 164 | 100 % | 145 | 88 % | 99 | 60 % |
| Republika Kongo | 1 430 | 1 430 | 100 % | 1 223 | 85 % | 996 | 70 % |
| Džibuti | 186 | 186 | 100 % | 148 | 80 % | 112 | 60 % |
| Eritreja | 215 | 215 | 100 % | 215 | 100 % | 35 | 16 % |
| Etiopija | 1 656 | 1 655 | 100 % | 1 530 | 92 % | 1 301 | 79 % |
| Gabon | 35 | 35 | 100 % | 33 | 92 % | 26 | 75 % |
| Gambija | 316 | 316 | 100 % | 307 | 97 % | 226 | 72 % |
| Gana | 796 | 793 | 100 % | 722 | 91 % | 676 | 85 % |
| Gvineja Bissau | 186 | 186 | 100 % | 185 | 99 % | 141 | 76 % |
| Gvineja (Conakry) | 506 | 506 | 100 % | 453 | 89 % | 372 | 74 % |
| Slonokoščena obala | 715 | 713 | 100 % | 694 | 97 % | 603 | 84 % |
| Kenija | 881 | 881 | 100 % | 834 | 95 % | 583 | 66 % |
| Lesoto | 259 | 259 | 100 % | 241 | 93 % | 165 | 64 % |
| Liberija | 495 | 495 | 100 % | 432 | 87 % | 373 | 75 % |
| Madagaskar | 792 | 791 | 100 % | 684 | 86 % | 448 | 57 % |
| Malavi | 1 026 | 1 026 | 100 % | 893 | 87 % | 726 | 71 % |
| Mali | 1 425 | 1 424 | 100 % | 1 390 | 98 % | 1 147 | 80 % |
| Mavretanija | 349 | 349 | 100 % | 319 | 91 % | 246 | 70 % |
| Mauritius | 83 | 83 | 100 % | 81 | 98 % | 77 | 93 % |
| Mozambik | 1 476 | 1 470 | 100 % | 1 135 | 77 % | 866 | 59 % |
| Namibija | 189 | 189 | 100 % | 174 | 92 % | 155 | 82 % |
| Niger | 1 294 | 1 289 | 100 % | 1 258 | 97 % | 1 102 | 85 % |
| Nigerija | 1 187 | 1 175 | 99 % | 1 138 | 96 % | 920 | 78 % |
| Ruanda | 841 | 841 | 100 % | 812 | 96 % | 750 | 89 % |
| Sao Tome in Principe | 56 | 56 | 100 % | 44 | 79 % | 39 | 70 % |
| Senegal | 671 | 670 | 100 % | 625 | 93 % | 564 | 84 % |
| Sejšeli | 23 | 23 | 100 % | 21 | 95 % | 21 | 92 % |
| Sierra Leone | 663 | 663 | 100 % | 600 | 90 % | 502 | 76 % |
| Somalija | 905 | 902 | 100 % | 898 | 99 % | 653 | 72 % |
| Južni Sudan | 92 | 91 | 100 % | 91 | 100 % | 91 | 100 % |
| Sudan | 298 | 298 | 100 % | 228 | 76 % | 128 | 43 % |
| Esvatini | 135 | 135 | 100 % | 107 | 80 % | 92 | 68 % |
| Tanzanija | 1 179 | 1 179 | 100 % | 1 003 | 85 % | 844 | 72 % |
| Togo | 379 | 378 | 100 % | 354 | 93 % | 315 | 83 % |
| Uganda | 1 000 | 1 000 | 100 % | 943 | 94 % | 647 | 65 % |
| Zambija | 837 | 837 | 100 % | 682 | 81 % | 498 | 59 % |
| Zimbabve | 472 | 472 | 100 % | 466 | 99 % | 409 | 87 % |
| Afriške države skupaj | 28 638 | 28 589 | 100 % | 26 176 | 91 % | 21 266 | 74 % |
| Antigva in Barbuda | 16 | 16 | 98 % | 15 | 97 % | 13 | 83 % |
| Barbados | 22 | 22 | 100 % | 18 | 83 % | 17 | 79 % |
| Belize | 43 | 43 | 100 % | 28 | 67 % | 21 | 48 % |
| Dominika | 41 | 41 | 100 % | 41 | 99 % | 37 | 90 % |
| Dominikanska republika | 283 | 283 | 100 % | 277 | 98 % | 262 | 92 % |
| Grenada | 21 | 21 | 100 % | 20 | 97 % | 20 | 95 % |
| Gvajana | 84 | 81 | 97 % | 78 | 93 % | 69 | 82 % |
| Haiti | 1 031 | 1 030 | 100 % | 829 | 80 % | 690 | 67 % |
| Jamajka | 243 | 243 | 100 % | 236 | 97 % | 202 | 83 % |
| Saint Kitts in Nevis | 9 | 9 | 100 % | 8 | 90 % | 6 | 66 % |
| Sveta Lucija | 32 | 32 | 100 % | 32 | 99 % | 25 | 76 % |
| Saint Vincent in Grenadine | 27 | 27 | 100 % | 26 | 96 % | 22 | 80 % |
| Surinam | 27 | 27 | 100 % | 27 | 97 % | 20 | 73 % |
| Trinidad in Tobago | 29 | 29 | 100 % | 28 | 99 % | 22 | 75 % |
| Karibske države skupaj | 1 909 | 1 905 | 100 % | 1 665 | 87 % | 1 425 | 75 % |
| Cookovi otoki | 5 | 5 | 100 % | 5 | 99 % | 5 | 99 % |
| Vzhodni Timor | 175 | 174 | 99 % | 172 | 98 % | 129 | 74 % |
| Fidži | 49 | 49 | 100 % | 46 | 95 % | 36 | 73 % |
| Kiribati | 42 | 42 | 100 % | 41 | 97 % | 25 | 59 % |
| Marshallovi otoki | 17 | 17 | 100 % | 17 | 98 % | 11 | 66 % |
| Mikronezija | 23 | 23 | 100 % | 21 | 89 % | 10 | 43 % |
| Nauru | 4 | 4 | 100 % | 4 | 96 % | 4 | 89 % |
| Niue | 3 | 3 | 100 % | 3 | 98 % | 3 | 96 % |
| Palau | 5 | 5 | 100 % | 4 | 70 % | 3 | 60 % |
| Papuanska Nova Gvineja | 246 | 246 | 100 % | 202 | 82 % | 126 | 51 % |
| Salomonovi otoki | 69 | 69 | 100 % | 60 | 87 % | 56 | 82 % |
| Tonga | 29 | 28 | 100 % | 28 | 99 % | 28 | 98 % |
| Tuvalu | 14 | 14 | 100 % | 13 | 99 % | 10 | 74 % |
| Vanuatu | 55 | 55 | 100 % | 49 | 90 % | 35 | 65 % |
| Zahodna Samoa | 67 | 67 | 100 % | 67 | 99 % | 66 | 98 % |
| Pacifiške države skupaj | 804 | 803 | 100 % | 732 | 91 % | 548 | 68 % |
| Karibska regija | 540 | 531 | 98 % | 429 | 80 % | 283 | 52 % |
| Regija osrednje Afrike | 556 | 556 | 100 % | 461 | 83 % | 291 | 52 % |
| Regija vhodne in južne Afrike ter Indijskega oceana | 3 040 | 3 032 | 100 % | 2 617 | 86 % | 1 727 | 57 % |
| Dodelitev za sodelovanje znotraj AKP | 7 744 | 7 632 | 99 % | 6 938 | 90 % | 5 808 | 75 % |
| Večregijsko – PALOP | 62 | 62 | 99 % | 59 | 94 % | 45 | 72 % |
| Pacifiška regija | 324 | 324 | 100 % | 253 | 78 % | 170 | 52 % |
| Regija južne Afrike | 142 | 142 | 100 % | 142 | 100 % | 134 | 95 % |
| Regija zahodne Afrike | 1 959 | 1 951 | 100 % | 1 696 | 87 % | 1 171 | 60 % |
| Regionalno sodelovanje AKP skupaj | 14 369 | 14 230 | 99 % | 12 594 | 88 % | 9 629 | 67 % |
| AKP | 50 174 | 49 686 | 99 % | 45 118 | 90 % | 36 002 | 72 % |
| ČDO | Vse ČDO | 30 | 14 | 46 % | 10 | 33 % | 9 | 31 % |
| Vse ČDO | 30 | 14 | 46 % | 10 | 33 % | 9 | 31 % |
| Angvila | 28 | 28 | 100 % | 27 | 97 % | 26 | 95 % |
| | 2 | 2 | 100 % | 2 | 98 % | 2 | 90 % |
| Falklandski otoki | 10 | 10 | 100 % | 10 | 100 % | 8 | 77 % |
| Monserat | 33 | 33 | 100 % | 33 | 100 % | 29 | 88 % |
| Pitcairn | 5 | 5 | 99 % | 5 | 99 % | 5 | 99 % |
| Sveta Helena | 38 | 38 | 100 % | 38 | 100 % | 35 | 92 % |
| Otoki Turks in Caicos | 33 | 33 | 100 % | 32 | 100 % | 31 | 95 % |
| Britanske ČDO skupaj | 148 | 148 | 100 % | 146 | 99 % | 135 | 92 % |
| Aruba | 21 | 21 | 100 % | 21 | 99 % | 14 | 66 % |
| Nizozemski Antili – Bonaire | 4 | 4 | 100 % | 4 | 91 % | 0 | 0 % |
| Nizozemski Antili – Saba | 4 | 4 | 100 % | 3 | 97 % | 3 | 97 % |
| Nizozemski Antili – Sint Eustatius | 2 | 2 | 100 % | 2 | 97 % | 2 | 97 % |
| Nizozemski Antili | 41 | 41 | 100 % | 23 | 57 % | 18 | 43 % |
| Nizozemski Sveti Martin | 14 | 14 | 100 % | 6 | 45 % | 0 | 0 % |
| Nizozemske ČDO skupaj | 86 | 86 | 100 % | 60 | 70 % | 38 | 44 % |
| Francoska Polinezija | 51 | 51 | 100 % | 49 | 97 % | 45 | 89 % |
| Mayotte | 29 | 29 | 100 % | 29 | 100 % | 29 | 100 % |
| Nova Kaledonija | 50 | 50 | 100 % | 49 | 98 % | 48 | 96 % |
| Saint Pierre in Miquelon | 47 | 47 | 100 % | 46 | 98 % | 46 | 98 % |
| Wallis in Futuna | 39 | 39 | 100 % | 36 | 94 % | 25 | 64 % |
| Francoske ČDO skupaj | 215 | 215 | 100 % | 209 | 97 % | 193 | 90 % |
| Regionalno sodelovanje ČDO | 139 | 138 | 99 % | 133 | 96 % | 59 | 42 % |
| Regionalno sodelovanje ČDO skupaj | 139 | 138 | 99 % | 133 | 96 % | 59 | 42 % |
| ČDO | 618 | 601 | 97 % | 559 | 90 % | 434 | 70 % |
| | SKUPAJ: AKP + ČDO | 50 792 | 50 287 | 99 % | 45 677 | 90 % | 36 436 | 72 % |

SKUPNI RAČUNI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2020 PO DRŽAVAH V % ODOBRITEV

10. + 11. ERS

10. in 11. ERS SKUPAJ (v milijonih EUR)

Kumulativno za leto 2020

Odobritve

Sklepi

v % odobritev

Dodeljena sredstva

v % odobritev

Plačila

v % odobritev

AKP

AKP

Upravni in finančni odhodki

1 609

1 605

100 %

1 399

87 %

1 313

82 %

Vse države AKP

2 846

2 553

90 %

2 553

90 %

1 821

64 %

Upravni in finančni odhodki + vse države AKP

Upravni in finančni odhodki + vse države AKP

4 455

4 455

4 158

4 158

93 %

93 %

3 952

3 952

89 %

89 %

3 134

3 134

70 %

70 %

Angola

349

349

100 %

309

88 %

239

68 %

Benin

741

739

100 %

685

92 %

623

84 %

Bocvana

130

130

100 %

128

98 %

119

91 %

Burkina Faso

1 310

1 310

100 %

1 293

99 %

1 183

90 %

Burundi

579

572

99 %

544

94 %

425

73 %

Zelenortski otoki

147

147

100 %

146

99 %

144

98 %

Kamerun

522

522

100 %

489

94 %

384

74 %

Srednjeafriška republika

626

625

100 %

612

98 %

475

76 %

Čad

940

940

100 %

794

84 %

663

71 %

Komori

80

80

99 %

68

85 %

62

78 %

Kongo (Brazzaville)

164

164

100 %

145

88 %

99

60 %

Republika Kongo

1 430

1 430

100 %

1 223

85 %

996

70 %

Džibuti

186

186

100 %

148

80 %

112

60 %

Eritreja

215

215

100 %

215

100 %

35

16 %

Etiopija

1 656

1 655

100 %

1 530

92 %

1 301

79 %

Gabon

35

35

100 %

33

92 %

26

75 %

Gambija

316

316

100 %

307

97 %

226

72 %

Gana

796

793

100 %

722

91 %

676

85 %

Gvineja Bissau

186

186

100 %

185

99 %

141

76 %

Gvineja (Conakry)

506

506

100 %

453

89 %

372

74 %

Slonokoščena obala

715

713

100 %

694

97 %

603

84 %

Kenija

881

881

100 %

834

95 %

583

66 %

Lesoto

259

259

100 %

241

93 %

165

64 %

Liberija

495

495

100 %

432

87 %

373

75 %

Madagaskar

792

791

100 %

684

86 %

448

57 %

Malavi

1 026

1 026

100 %

893

87 %

726

71 %

Mali

1 425

1 424

100 %

1 390

98 %

1 147

80 %

Mavretanija

349

349

100 %

319

91 %

246

70 %

Mauritius

83

83

100 %

81

98 %

77

93 %

Mozambik

1 476

1 470

100 %

1 135

77 %

866

59 %

Namibija

189

189

100 %

174

92 %

155

82 %

Niger

1 294

1 289

100 %

1 258

97 %

1 102

85 %

Nigerija

1 187

1 175

99 %

1 138

96 %

920

78 %

Ruanda

841

841

100 %

812

96 %

750

89 %

Sao Tome in Principe

56

56

100 %

44

79 %

39

70 %

Senegal

671

670

100 %

625

93 %

564

84 %

Sejšeli

23

23

100 %

21

95 %

21

92 %

Sierra Leone

663

663

100 %

600

90 %

502

76 %

Somalija

905

902

100 %

898

99 %

653

72 %

Južni Sudan

92

91

100 %

91

100 %

91

100 %

Sudan

298

298

100 %

228

76 %

128

43 %

Esvatini

135

135

100 %

107

80 %

92

68 %

Tanzanija

1 179

1 179

100 %

1 003

85 %

844

72 %

Togo

379

378

100 %

354

93 %

315

83 %

Uganda

1 000

1 000

100 %

943

94 %

647

65 %

Zambija

837

837

100 %

682

81 %

498

59 %

Zimbabve

472

472

100 %

466

99 %

409

87 %

Afriške države skupaj

Afriške države skupaj

28 638

28 638

28 589

28 589

100 %

100 %

26 176

26 176

91 %

91 %

21 266

21 266

74 %

74 %

Antigva in Barbuda

16

16

98 %

15

97 %

13

83 %

Barbados

22

22

100 %

18

83 %

17

79 %

Belize

43

43

100 %

28

67 %

21

48 %

Dominika

41

41

100 %

41

99 %

37

90 %

Dominikanska republika

283

283

100 %

277

98 %

262

92 %

Grenada

21

21

100 %

20

97 %

20

95 %

Gvajana

84

81

97 %

78

93 %

69

82 %

Haiti

1 031

1 030

100 %

829

80 %

690

67 %

Jamajka

243

243

100 %

236

97 %

202

83 %

Saint Kitts in Nevis

9

9

100 %

8

90 %

6

66 %

Sveta Lucija

32

32

100 %

32

99 %

25

76 %

Saint Vincent in Grenadine

27

27

100 %

26

96 %

22

80 %

Surinam

27

27

100 %

27

97 %

20

73 %

Trinidad in Tobago

29

29

100 %

28

99 %

22

75 %

Karibske države skupaj

Karibske države skupaj

1 909

1 909

1 905

1 905

100 %

100 %

1 665

1 665

87 %

87 %

1 425

1 425

75 %

75 %

Cookovi otoki

5

5

100 %

5

99 %

5

99 %

Vzhodni Timor

175

174

99 %

172

98 %

129

74 %

Fidži

49

49

100 %

46

95 %

36

73 %

Kiribati

42

42

100 %

41

97 %

25

59 %

Marshallovi otoki

17

17

100 %

17

98 %

11

66 %

Mikronezija

23

23

100 %

21

89 %

10

43 %

Nauru

4

4

100 %

4

96 %

4

89 %

Niue

3

3

100 %

3

98 %

3

96 %

Palau

5

5

100 %

4

70 %

3

60 %

Papuanska Nova Gvineja

246

246

100 %

202

82 %

126

51 %

Salomonovi otoki

69

69

100 %

60

87 %

56

82 %

Tonga

29

28

100 %

28

99 %

28

98 %

Tuvalu

14

14

100 %

13

99 %

10

74 %

Vanuatu

55

55

100 %

49

90 %

35

65 %

Zahodna Samoa

67

67

100 %

67

99 %

66

98 %

Pacifiške države skupaj

Pacifiške države skupaj

804

804

803

803

100 %

100 %

732

732

91 %

91 %

548

548

68 %

68 %

Karibska regija

540

531

98 %

429

80 %

283

52 %

Regija osrednje Afrike

556

556

100 %

461

83 %

291

52 %

Regija vhodne in južne Afrike ter Indijskega oceana

3 040

3 032

100 %

2 617

86 %

1 727

57 %

Dodelitev za sodelovanje znotraj AKP

7 744

7 632

99 %

6 938

90 %

5 808

75 %

Večregijsko – PALOP

62

62

99 %

59

94 %

45

72 %

Pacifiška regija

324

324

100 %

253

78 %

170

52 %

Regija južne Afrike

142

142

100 %

142

100 %

134

95 %

Regija zahodne Afrike

1 959

1 951

100 %

1 696

87 %

1 171

60 %

Regionalno sodelovanje AKP skupaj

Regionalno sodelovanje AKP skupaj

14 369

14 369

14 230

14 230

99 %

99 %

12 594

12 594

88 %

88 %

9 629

9 629

67 %

67 %

AKP

AKP

50 174

50 174

49 686

49 686

99 %

99 %

45 118

45 118

90 %

90 %

36 002

36 002

72 %

72 %

ČDO

ČDO

Vse ČDO

30

14

46 %

10

33 %

9

31 %

Vse ČDO

Vse ČDO

30

30

14

14

46 %

46 %

10

10

33 %

33 %

9

9

31 %

31 %

Angvila

28

28

100 %

27

97 %

26

95 %

2

2

100 %

2

98 %

2

90 %

Falklandski otoki

10

10

100 %

10

100 %

8

77 %

Monserat

33

33

100 %

33

100 %

29

88 %

Pitcairn

5

5

99 %

5

99 %

5

99 %

Sveta Helena

38

38

100 %

38

100 %

35

92 %

Otoki Turks in Caicos

33

33

100 %

32

100 %

31

95 %

Britanske ČDO skupaj

Britanske ČDO skupaj

148

148

148

148

100 %

100 %

146

146

99 %

99 %

135

135

92 %

92 %

Aruba

21

21

100 %

21

99 %

14

66 %

Nizozemski Antili – Bonaire

4

4

100 %

4

91 %

0

0 %

Nizozemski Antili – Saba

4

4

100 %

3

97 %

3

97 %

Nizozemski Antili – Sint Eustatius

2

2

100 %

2

97 %

2

97 %

Nizozemski Antili

41

41

100 %

23

57 %

18

43 %

Nizozemski Sveti Martin

14

14

100 %

6

45 %

0

0 %

Nizozemske ČDO skupaj

Nizozemske ČDO skupaj

86

86

86

86

100 %

100 %

60

60

70 %

70 %

38

38

44 %

44 %

Francoska Polinezija

51

51

100 %

49

97 %

45

89 %

Mayotte

29

29

100 %

29

100 %

29

100 %

Nova Kaledonija

50

50

100 %

49

98 %

48

96 %

Saint Pierre in Miquelon

47

47

100 %

46

98 %

46

98 %

Wallis in Futuna

39

39

100 %

36

94 %

25

64 %

Francoske ČDO skupaj

Francoske ČDO skupaj

215

215

215

215

100 %

100 %

209

209

97 %

97 %

193

193

90 %

90 %

Regionalno sodelovanje ČDO

139

138

99 %

133

96 %

59

42 %

Regionalno sodelovanje ČDO skupaj

Regionalno sodelovanje ČDO skupaj

139

139

138

138

99 %

99 %

133

133

96 %

96 %

59

59

42 %

42 %

ČDO

ČDO

618

618

601

601

97 %

97 %

559

559

90 %

90 %

434

434

70 %

70 %

SKUPAJ: AKP + ČDO

SKUPAJ: AKP + ČDO

50 792

50 792

50 287

50 287

99 %

99 %

45 677

45 677

90 %

90 %

36 436

36 436

72 %

72 %

Razčlenitev zneskov obveznosti, pogodb in plačil po področjih porabe za 11. ERS

Razčlenitev zneskov obveznosti, pogodb in plačil po področjih porabe za 11. ERS

Razčlenitev zneskov obveznosti, pogodb in plačil po področjih porabe za 11. ERS (sektorske oznake Odbora za razvojno pomoč) (20)

20

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Sektor | Obveznosti (21) | Pogodbe (21) | Plačila (21) |
| Socialna infrastruktura in službe | | | |
| 110 – Izobraževanje | 1 197,26 | 1 038,76 | 758,36 |
| 120 – Zdravje | 2 226,42 | 2 323,60 | 1 907,70 |
| 130 – Demografska politika in programi ter reproduktivno zdravje | 352,44 | 38,39 | 20,24 |
| 140 – Voda in sanitarna ureditev | 775,90 | 639,26 | 283,71 |
| 150 – Vlada in civilna družba | 5 905,39 | 5 450,64 | 4 156,20 |
| 160 – Druga socialna infrastruktura in službe | 979,35 | 1 339,34 | 1 128,02 |
| Socialna infrastruktura in službe SKUPAJ | 11 436,77 | 10 829,99 | 8 254,24 |
| Gospodarska infrastruktura in službe | | | |
| 210 – Promet in skladiščenje | 1 445,48 | 1 827,48 | 595,21 |
| 220 – Komunikacije | 140,96 | 99,39 | 64,78 |
| 230 – Energetika | 2 016,01 | 1 566,30 | 675,00 |
| 240 – Bančne in finančne storitve | 93,93 | 96,23 | 38,59 |
| 250 – Poslovne in druge storitve | 346,23 | 178,15 | 84,80 |
| Gospodarska infrastruktura in službe SKUPAJ | 4 042,59 | 3 767,55 | 1 458,38 |
| Proizvodni sektorji | | | |
| 310 – Kmetijstvo in lov, gozdarstvo in ribištvo | 3 187,79 | 2 509,57 | 1 478,27 |
| 320 – Industrija, mineralni viri in rudarstvo, gradbeništvo | 623,58 | 356,84 | 115,46 |
| 330 – Trgovina in turizem | 497,21 | 353,36 | 138,53 |
| Proizvodni sektorji SKUPAJ | 4 308,58 | 3 219,77 | 1 732,26 |
| Večsektorska/medsektorska vprašanja | | | |
| 410 – Splošno varstvo okolja | 999,94 | 760,45 | 390,13 |
| 430 – Druga večsektorska vprašanja | 3 841,16 | 2 343,95 | 609,07 |
| Večsektorska/medsektorska vprašanja SKUPAJ | 4 841,10 | 3 104,40 | 999,19 |
| Pomoč v blagu in splošna podpora za programe | | | |
| 510 – Splošna proračunska podpora | 3 116,32 | 3 059,65 | 2 345,18 |
| 520 – Razvojna pomoč v hrani | 614,50 | 385,27 | 332,91 |
| Pomoč v blagu in splošna podpora za programe SKUPAJ | 3 730,82 | 3 444,92 | 2 678,10 |
| Ukrepi v zvezi z dolgovi | | | |
| 600 – Ukrepi v zvezi z dolgovi | 91,50 | — | — |
| Ukrepi v zvezi z dolgovi SKUPAJ | 91,50 | — | — |
| Humanitarna pomoč | | | |
| 720 – Ukrepanje ob nesreči | 746,19 | 505,17 | 458,31 |
| 730 – Pomoč za rekonstrukcijo in obnovo | 137,83 | 43,40 | 33,36 |
| 740 – Pripravljenost na nesreče | 133,29 | 106,16 | 69,14 |
| Humanitarna pomoč SKUPAJ | 1 017,31 | 654,72 | 560,80 |
| Upravni stroški donatorjev / nedodeljeni / neopredeljeni | | | |
| 910 – Upravni stroški donatorjev | 978,02 | 786,39 | 739,89 |
| 998 – Nedodeljeno/neopredeljeno | 586,30 | 434,28 | 421,68 |
| n. v.: ni na voljo. | 214,40 | 0,64 | — |
| Upravni stroški donatorjev / nedodeljeni / neopredeljeni SKUPAJ | 1 778,72 | 1 221,31 | 1 161,57 |
| SKUPNI SEŠTEVEK zneskov obveznosti, pogodb in plačil za 11. ERS | 31 247,39 | 26 242,65 | 16 844,55 |

(v milijonih EUR)

Sektor

Obveznosti (21)

21

Pogodbe (21)

21

Plačila (21)

21

Socialna infrastruktura in službe

Socialna infrastruktura in službe

110 – Izobraževanje

1 197,26

1 038,76

758,36

120 – Zdravje

2 226,42

2 323,60

1 907,70

130 – Demografska politika in programi ter reproduktivno zdravje

352,44

38,39

20,24

140 – Voda in sanitarna ureditev

775,90

639,26

283,71

150 – Vlada in civilna družba

5 905,39

5 450,64

4 156,20

160 – Druga socialna infrastruktura in službe

979,35

1 339,34

1 128,02

Socialna infrastruktura in službe SKUPAJ

Socialna infrastruktura in službe SKUPAJ

11 436,77

11 436,77

10 829,99

10 829,99

8 254,24

8 254,24

Gospodarska infrastruktura in službe

Gospodarska infrastruktura in službe

210 – Promet in skladiščenje

1 445,48

1 827,48

595,21

220 – Komunikacije

140,96

99,39

64,78

230 – Energetika

2 016,01

1 566,30

675,00

240 – Bančne in finančne storitve

93,93

96,23

38,59

250 – Poslovne in druge storitve

346,23

178,15

84,80

Gospodarska infrastruktura in službe SKUPAJ

Gospodarska infrastruktura in službe SKUPAJ

4 042,59

4 042,59

3 767,55

3 767,55

1 458,38

1 458,38

Proizvodni sektorji

Proizvodni sektorji

310 – Kmetijstvo in lov, gozdarstvo in ribištvo

3 187,79

2 509,57

1 478,27

320 – Industrija, mineralni viri in rudarstvo, gradbeništvo

623,58

356,84

115,46

330 – Trgovina in turizem

497,21

353,36

138,53

Proizvodni sektorji SKUPAJ

Proizvodni sektorji SKUPAJ

4 308,58

4 308,58

3 219,77

3 219,77

1 732,26

1 732,26

Večsektorska/medsektorska vprašanja

Večsektorska/medsektorska vprašanja

410 – Splošno varstvo okolja

999,94

760,45

390,13

430 – Druga večsektorska vprašanja

3 841,16

2 343,95

609,07

Večsektorska/medsektorska vprašanja SKUPAJ

Večsektorska/medsektorska vprašanja SKUPAJ

4 841,10

4 841,10

3 104,40

3 104,40

999,19

999,19

Pomoč v blagu in splošna podpora za programe

Pomoč v blagu in splošna podpora za programe

510 – Splošna proračunska podpora

3 116,32

3 059,65

2 345,18

520 – Razvojna pomoč v hrani

614,50

385,27

332,91

Pomoč v blagu in splošna podpora za programe SKUPAJ

Pomoč v blagu in splošna podpora za programe SKUPAJ

3 730,82

3 730,82

3 444,92

3 444,92

2 678,10

2 678,10

Ukrepi v zvezi z dolgovi

Ukrepi v zvezi z dolgovi

600 – Ukrepi v zvezi z dolgovi

91,50

—

—

Ukrepi v zvezi z dolgovi SKUPAJ

Ukrepi v zvezi z dolgovi SKUPAJ

91,50

91,50

—

—

—

—

Humanitarna pomoč

Humanitarna pomoč

720 – Ukrepanje ob nesreči

746,19

505,17

458,31

730 – Pomoč za rekonstrukcijo in obnovo

137,83

43,40

33,36

740 – Pripravljenost na nesreče

133,29

106,16

69,14

Humanitarna pomoč SKUPAJ

Humanitarna pomoč SKUPAJ

1 017,31

1 017,31

654,72

654,72

560,80

560,80

Upravni stroški donatorjev / nedodeljeni / neopredeljeni

Upravni stroški donatorjev / nedodeljeni / neopredeljeni

910 – Upravni stroški donatorjev

978,02

786,39

739,89

998 – Nedodeljeno/neopredeljeno

586,30

434,28

421,68

n. v.: ni na voljo.

214,40

0,64

—

Upravni stroški donatorjev / nedodeljeni / neopredeljeni SKUPAJ

Upravni stroški donatorjev / nedodeljeni / neopredeljeni SKUPAJ

1 778,72

1 778,72

1 221,31

1 221,31

1 161,57

1 161,57

SKUPNI SEŠTEVEK zneskov obveznosti, pogodb in plačil za 11. ERS

SKUPNI SEŠTEVEK zneskov obveznosti, pogodb in plačil za 11. ERS

31 247,39

31 247,39

26 242,65

26 242,65

16 844,55

16 844,55

Razčlenitev kumulativnih zneskov obveznosti, pogodb in plačil po področjih porabe za 11. ERS

Razčlenitev kumulativnih zneskov obveznosti, pogodb in plačil po področjih porabe za 11. ERS

Image 4

Image 5

Image 6

3.   GLOSAR

GLOSAR

Agencije

Agencije

Organi EU, ki so ločene pravne osebe in na katere se lahko pod strogimi pogoji prenesejo pristojnosti za izvrševanje proračuna. Organ, odgovoren za razrešnico, jim podeli razrešnico.

Diferencirana sredstva

Diferencirana sredstva

Diferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje večletnih operacij; za tekoče proračunsko leto zajemajo skupne stroške pravnih obveznosti, sklenjenih za operacije, ki se izvajajo več kot eno proračunsko leto. Člen 7 finančne uredbe: Diferencirana sredstva se vpišejo za večletne operacije. Sestavljajo jih odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil.

Diferencirana sredstva se vpišejo za večletne operacije. Sestavljajo jih odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil.

Enoletnost

Enoletnost

Proračunsko načelo, v skladu s katerim se odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto, ki se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

Finančna uredba

Finančna uredba

Ta uredba, sprejeta po rednem zakonodajnem postopku po posvetovanju z Evropskim računskim sodiščem, določa pravila za oblikovanje in izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije.

Sklicevanja se nanašajo na Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (22).

22

Izterjava

Izterjava

Nalog za izterjavo je postopek, s katerim odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil evidentira upravičenost Komisije, da si povrne dolgovani znesek. Upravičenost je pravica, v skladu s katero mora Komisija zahtevati dolgovani znesek od dolžnika, običajno upravičenca.

Izvrševanje

Izvrševanje

Glej Izvrševanje proračuna.

Izvrševanje proračuna

Izvrševanje proračuna

Poraba proračuna z odhodki in prihodki.

Nediferencirana sredstva

Nediferencirana sredstva

Nediferencirana sredstva se uporabljajo za operacije enoletne narave (člen 9 finančne uredbe). V proračunu EU se nediferencirana sredstva uporabljajo za upravne odhodke, podporo kmetijskim trgom in neposredna plačila.

Neporavnana obveznost

Neporavnana obveznost

Neporavnane obveznosti (ali RAL glede na iz francoski izraz „reste à liquider“) so opredeljene kot znesek prevzetih obveznosti, ki še niso bile plačane, ali pravnih obveznosti, za katere plačila še niso bila izvršena v celoti. Izhajajo neposredno iz obstoja večletnih programov in ločevanja med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil.

Nepovratna sredstva

Nepovratna sredstva

Neposredni finančni prispevki v obliki donacij iz proračuna za financiranje ukrepa, ki naj bi pomagal pri uresničevanju cilja, ki je del politike EU, ali financiranje delovanja organa, ki izpolnjuje cilj v splošnem evropskem interesu ali ima cilj, ki je del politike EU.

Odhodki

Odhodki

Izraz, ki se uporablja za opis porabe proračuna iz vseh vrst virov financiranja.

Odobritve

Odobritve

Proračunska sredstva.

Odobritve plačil

Odobritve plačil

Odobritve plačil zajemajo odhodke, ki jih je treba plačati v tekočem letu in izhajajo iz pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem in/ali predhodnih letih (člen 7 finančne uredbe).

Odobritve za poslovanje

Odobritve za poslovanje

Z odobritvami za poslovanje se financirajo različne politike, predvsem v obliki nepovratnih sredstev ali javnih naročil.

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti pokrivajo celotne stroške pravnih obveznosti (pogodbe ter sporazume/sklepe o nepovratnih sredstvih), ki bi bile lahko podpisane v tekočem proračunskem letu. Člen 7 finančne uredbe: Odobritve za prevzem obveznosti zajemajo skupne stroške, nastale v tekočem proračunskem letu, za pravne obveznosti (pogodbe, sporazumi/sklepi o nepovratnih sredstvih), sklenjene za operacije, ki trajajo več kot eno leto.

Odobritve za prevzem obveznosti zajemajo skupne stroške, nastale v tekočem proračunskem letu, za pravne obveznosti (pogodbe, sporazumi/sklepi o nepovratnih sredstvih), sklenjene za operacije, ki trajajo več kot eno leto.

Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil

Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil

Odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil je v vsakem subjektu odgovoren za odobritev prihodkov in odhodkov v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter za zagotavljanje, da se upoštevajo zahteve po zakonitosti in pravilnosti.

Odgovoren je za sprejemanje vseh finančnih odločitev v zvezi z ukrepi, za katere je odgovoren. Zlasti mora sprejeti odločitve za izvrševanje proračuna na podlagi svoje analize tveganja.

Plačilo

Plačilo

Plačilo je izplačilo za izpolnitev pravnih obveznosti.

Poslovni izid

Poslovni izid

Učinek na bilanco stanja odhodkov in prihodkov na osnovi pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

Pravila uporabe

Pravila uporabe

Podrobna pravila za izvajanje finančne uredbe. Določena so v uredbi Komisije, sprejeti po posvetovanju z vsemi institucijami, in ne morejo spremeniti finančne uredbe, od katere so odvisna.

Pravna obveznost

Pravna obveznost

Pravna obveznost določa obvezo do tretjih oseb.

Pravna podlaga (temeljni akt)

Pravna podlaga (temeljni akt)

Pravna podlaga je praviloma zakon, ki temelji na členu Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki daje Skupnosti pristojnost na posebnem področju in določa pogoje za izpolnjevanje te pristojnosti, vključno z izvrševanjem proračuna. Nekateri členi iz Pogodbe pooblaščajo Komisijo, da sprejme nekatere ukrepe, ki pomenijo porabo sredstev, brez nadaljnjega pravnega akta.

Prejemki, predvideni za določen namen

Prejemki, predvideni za določen namen

prejemki, predvideni za določen namen, kot so prihodki od ustanov, subvencije, darila in volila, skupaj s prejemki, predvidenimi za določen namen, ki so specifični za vsako institucijo.

Glej namenske prejemke.

Prenos odobritev

Prenos odobritev

Izjema od načela enoletnosti, v kolikor se lahko odobritve, ki jih ni bilo mogoče porabiti v danem proračunskem letu, pod strogimi pogoji izjemoma prenesejo za uporabo v naslednjem letu.

Prerazporeditev

Prerazporeditev

Prerazporeditve med proračunskimi vrsticami pomenijo premestitev odobritev iz ene proračunske vrstice v drugo med proračunskim letom in so zato izjema od proračunskega načela specifikacije. Vendar jih izrecno dovoljuje Pogodba o delovanju Evropske unije pod pogoji, določenimi v finančni uredbi. Finančna uredba opredeljuje različne vrste prerazporeditev glede na to, ali gre za prerazporeditve med proračunskimi naslovi, poglavji, členi ali postavkami ali znotraj njih, zahtevajo pa se tudi različne ravni odobritve.

Presežek

Presežek

Pozitivna razlika med prihodki in odhodki (glej proračunski rezultat), ki jo je treba vrniti organu za financiranje, kot je določeno v finančni uredbi.

Prihodki

Prihodki

Izraz, ki se uporablja za opis prihodkov iz vseh virov za financiranje proračuna.

Prilagoditev

Prilagoditev

Sprememba proračuna ali prerazporeditev sredstev iz ene proračunske postavke v drugo.

Proračun

Proračun

Letni finančni načrt, sestavljen v skladu s proračunskimi načeli, ki za vsako proračunsko leto zagotovi napovedi in odobri oceno o načrtovanih stroških, prihodkih in odhodkih s podrobnimi opisi in utemeljitvami, pri čemer so slednje vključene v proračunskih opombah.

Proračunska obveznost

Proračunska obveznost

Proračunska obveznost je rezervacija odobritev za kritje naknadnih odhodkov.

Proračunska postavka/proračunska vrstica

Proračunska postavka/proračunska vrstica

Kar zadeva strukturo proračuna, so prihodki in odhodki v proračunu prikazani v skladu z zavezujočo nomenklaturo, ki kaže naravo in namen vsake postavke, kot ju je določil proračunski organ. Posamezne postavke (naslov, poglavje, člen ali vrstica) zagotavljajo uradni opis nomenklature.

Proračunski organ

Proračunski organ

Institucije, ki imajo pooblastila za odločanje v zvezi s proračunskimi zadevami: med institucijami EU sta to Evropski parlament in Svet ministrov.

Pri agencijah in skupnih podjetjih pa je proračunski organ njihov upravni odbor.

Proračunski rezultat

Proračunski rezultat

Razlika med prejetimi prihodki in plačanimi zneski, vključno s prilagoditvami zaradi prenosov, preklicev in tečajnih razlik.

Kar zadeva agencije, bo treba ta znesek povrniti organu za financiranje, kot je določeno v finančni uredbi za agencije.

RAL

RAL

Vsota neporavnanih obveznosti. Glej neporavnane obveznosti.

Računovodja

Računovodja

Vloga, pooblastila in odgovornosti računovodje so določeni v finančni uredbi:

| — | pravilno izvrševanje plačil, |
| --- | --- |

—

pravilno izvrševanje plačil,

| — | pobiranje prejemkov, |
| --- | --- |

—

pobiranje prejemkov,

| — | izterjave zneskov in pobotanje, |
| --- | --- |

—

izterjave zneskov in pobotanje,

| — | vodenje, priprava in predstavitev zaključnega računa, |
| --- | --- |

—

vodenje, priprava in predstavitev zaključnega računa,

| — | določitev računovodskih pravil in načinov ter kontnega okvira, |
| --- | --- |

—

določitev računovodskih pravil in načinov ter kontnega okvira,

| — | določitev in potrjevanje računovodskih sistemov ter potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij (lokalni sistemi), |
| --- | --- |

—

določitev in potrjevanje računovodskih sistemov ter potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij (lokalni sistemi),

| — | upravljanje zakladnice, |
| --- | --- |

—

upravljanje zakladnice,

| — | imenovanje skrbnikov računov izločenih sredstev, |
| --- | --- |

—

imenovanje skrbnikov računov izločenih sredstev,

| — | odpiranje in zapiranje bančnih računov v imenu institucije. |
| --- | --- |

—

odpiranje in zapiranje bančnih računov v imenu institucije.

Računovodstvo

Računovodstvo

Dejanje evidentiranja finančnih transakcij in poročanja o njih, vključno z vzpostavitvijo posla, njegovim pripoznanjem, obdelavo in povzetkom v računovodskih izkazih.

Razveljavljene odobritve

Razveljavljene odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ne smejo več porabiti.

Realizacija

Realizacija

Glej proračunski rezultat.

Rezultat

Rezultat

Glej proračunski rezultat.

Sistem računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka

Sistem računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka

To je ime računovodskega sistema Komisije, ki je bil od leta 2005 dopolnjen s pravili računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Komisija poleg proračunskega računovodenja na podlagi plačil vodi računovodske izkaze na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, v katerih so pripoznani ustvarjeni in ne pobrani prihodki. Kar zadeva odhodke, so pripoznani nastali in ne plačani odhodki. To se razlikuje od proračunskega računovodenja na podlagi plačil, ki transakcije in druge dogodke pripozna le ob prejemu ali plačilu denarja.

Skupna podjetja

Skupna podjetja

Pravni organ EU, ustanovljen v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije. S tem izrazom se lahko označi vsaka struktura sodelovanja, predlagana za „učinkovito izvajanje raziskovalnih, tehnološkorazvojnih in demonstracijskih programov Unije“.

„učinkovito izvajanje raziskovalnih, tehnološkorazvojnih in demonstracijskih programov Unije“.

Sprejeti proračun

Sprejeti proračun

Predlog proračuna postane sprejeti proračun, ko ga odobri proračunski organ.

Glej proračun.

Sprememba proračuna

Sprememba proračuna

Sklep, sprejet med proračunskim letom, ki omogoča spremembo (povečanje, zmanjšanje, prerazporeditev) določenih vidikov sprejetega proračuna za navedeno leto.

Sprostitev obveznosti

Sprostitev obveznosti

Dejanje, s katerim se prejšnja obveznost (ali njen del) razveljavi.

Tečajna razlika

Tečajna razlika

Razlika, ki je posledica uporabe menjalnih tečajev valute za posle v zvezi z državami zunaj euroobmočja ali prevrednotenja sredstev in obveznosti v tuji valuti ob zaključku.

Ugotovljene upravičenosti

Ugotovljene upravičenosti

Upravičenosti so nalogi za izterjavo, ki jih mora Evropska unija izdati za pobiranje prihodkov.

Upravne odobritve

Upravne odobritve

Upravne odobritve pokrivajo stroške poslovanja institucij in subjektov (osebje, zgradbe, pisarniška oprema).

V proračunu so predvidene tako obveznosti (pravne zaveze za zagotovitev financiranja, če so izpolnjeni določeni pogoji) kot plačila (gotovinska ali bančna nakazila upravičencem). Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil se pogosto razlikujejo, tj. v primeru diferenciranih sredstev, ker so za večletne programe in projekte običajno v celoti prevzete obveznosti v letu, ko je sprejeta odločitev o njih, plačujejo pa se več let na podlagi napredka pri izvajanju teh programov in projektov. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za upravne odhodke, pri čemer so odobritve za prevzem obveznosti enakovredne odobritvam plačil.

Vir financiranja

Vir financiranja

Vrste odobritev.

Zapadle odobritve

Zapadle odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ob koncu proračunskega leta razveljavijo. Zapadlost pomeni popolno ali delno razveljavitev dovoljenja za ustvarjanje odhodkov in/ali obveznosti, ki ga predstavljajo odobritve.

Zapadlost

Samo za skupna podjetja, kakor je določeno v njihovih finančnih pravilih, se lahko neporabljene odobritve vnesejo v načrt prihodkov in odhodkov za največ naslednja tri proračunska leta (tako imenovano pravilo „N+3“). Zapadle odobritve za skupna podjetja se torej lahko znova aktivirajo do proračunskega leta „N+3“.

Zunanji/notranji namenski prejemki

Zunanji/notranji namenski prejemki

Prejemki, namenjeni financiranju posebnih postavk odhodkov.

Glavni viri zunanjih namenskih prejemkov so finančni prispevki tretjih držav za programe, ki jih financira Unija.

finančni prispevki tretjih držav za programe, ki jih financira Unija

Glavni viri notranjih namenskih prejemkov so prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradnje, dobavljene na njihovo zahtevo, prihodki iz vračil nepravilno izplačanih zneskov ter prihodki od prodaje publikacij in filmov, vključno s tistimi na elektronskem mediju.

Glavni viri notranjih namenskih prejemkov so prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali gradnje, dobavljene na njihovo zahtevo, prihodki iz vračil nepravilno izplačanih zneskov ter prihodki od prodaje publikacij in filmov, vključno s tistimi na elektronskem mediju.

Celoten seznam postavk, ki sestavljajo namenske prejemke, je naveden v členu 21 finančne uredbe.

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

| EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA | CA/541/21


  11. marec 2021 |
| --- | --- |
| | Dokument 21/101 |
| SVET DIREKTORJEV |
| RAČUNOVODSKI IZKAZI


  SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB


  NA DAN 31. DECEMBRA 2020 |
| a) | Izkaz finančnega položaja |

EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

CA/541/21

CA/541/21

11. marec 2021

Dokument 21/101

Dokument 21/101

SVET DIREKTORJEV

SVET DIREKTORJEV

RAČUNOVODSKI IZKAZI

RAČUNOVODSKI IZKAZI

SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB

SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB

NA DAN 31. DECEMBRA 2020

NA DAN 31. DECEMBRA 2020

a)

Izkaz finančnega položaja

| b) | Izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa |
| --- | --- |

b)

Izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa

| c) | Izkaz sprememb v sredstvih vplačnikov |
| --- | --- |

c)

Izkaz sprememb v sredstvih vplačnikov

| d) | Izkazi denarnih tokov |
| --- | --- |

d)

Izkazi denarnih tokov

| e) | Pojasnila k računovodskim izkazom |
| --- | --- |

e)

Pojasnila k računovodskim izkazom

| f) | Poročilo neodvisnega revizorja |
| --- | --- |

f)

Poročilo neodvisnega revizorja

IZKAZ FINANČNEGA POLOŽAJA

IZKAZ FINANČNEGA POLOŽAJA

na dan 31. decembra 2020

na dan 31. decembra 2020

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Pojasnila | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| SREDSTVA | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 5 | 923 940 | 837 777 |
| Terjatve do vplačnikov | 9/17 | 68 908 | 86 330 |
| Finančna sredstva zakladnice | 10 | 351 873 | 330 587 |
| Izvedeni finančni instrumenti | 6 | 33 584 | 14 184 |
| Posojila in predujmi | 7 | 1 673 445 | 1 518 675 |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | 8 | 526 810 | 619 928 |
| Druga sredstva | 11 | 109 | — |
| Sredstva skupaj | | 3 578 669 | 3 407 481 |
| OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV | | | |
| OBVEZNOSTI | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | 6 | 642 | 191 |
| Odloženi prihodki | 12 | 29 732 | 32 566 |
| Rezervacije za izdana jamstva | 13 | 851 | 628 |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | 14 | 33 152 | 37 269 |
| Obveznosti do tretjih oseb | 15 | 152 378 | 147 438 |
| Druge obveznosti | 16 | 3 446 | 2 353 |
| Obveznosti skupaj | | 220 201 | 220 445 |
| SREDSTVA VPLAČNIKOV | | | |
| Vpoklicani prispevki držav članic v Sklad | 17 | 3 221 695 | 2 967 000 |
| Zadržani dobički | | 136 773 | 220 036 |
| Sredstva vplačnikov skupaj | | 3 358 468 | 3 187 036 |
| Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj | | 3 578 669 | 3 407 481 |

(v tisočih EUR)

Pojasnila

31.12.2020

31.12.2019

SREDSTVA

SREDSTVA

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

5

923 940

837 777

Terjatve do vplačnikov

9/17

68 908

86 330

Finančna sredstva zakladnice

10

351 873

330 587

Izvedeni finančni instrumenti

6

33 584

14 184

Posojila in predujmi

7

1 673 445

1 518 675

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

8

526 810

619 928

Druga sredstva

11

109

—

Sredstva skupaj

Sredstva skupaj

3 578 669

3 578 669

3 407 481

3 407 481

OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV

OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

Izvedeni finančni instrumenti

6

642

191

Odloženi prihodki

12

29 732

32 566

Rezervacije za izdana jamstva

13

851

628

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

14

33 152

37 269

Obveznosti do tretjih oseb

15

152 378

147 438

Druge obveznosti

16

3 446

2 353

Obveznosti skupaj

Obveznosti skupaj

220 201

220 201

220 445

220 445

SREDSTVA VPLAČNIKOV

SREDSTVA VPLAČNIKOV

Vpoklicani prispevki držav članic v Sklad

17

3 221 695

2 967 000

Zadržani dobički

136 773

220 036

Sredstva vplačnikov skupaj

Sredstva vplačnikov skupaj

3 358 468

3 358 468

3 187 036

3 187 036

Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj

Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj

3 578 669

3 578 669

3 407 481

3 407 481

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN DRUGEGA VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN DRUGEGA VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2020

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2020

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Pojasnila | Od 1. 1. 2020 | Od 1. 1. 2019 |
| do 31. 12. 2020 | do 31. 12. 2019 |
| Prihodki od obresti in podobni prihodki (1) | 19 | 84 783 | 93 923 |
| Odhodki od obresti in podobni odhodki | 19 | -5 250 | -2 948 |
| Neto obresti in podobni prihodki | | 79 533 | 90 975 |
| Prihodki od opravnin (provizij) | 20 | 353 | 4 438 |
| Odhodki od opravnin (provizij) | 20 | -225 | -721 |
| Neto prihodki od opravnin (provizij) | | 128 | 3 717 |
| Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih | | 18 949 | 12 611 |
| Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | 21 | -46 717 | 9 904 |
| Neto rezultat pri posojilih in predujmih, merjen po PVIPI | 7 | -29 621 | -8 331 |
| Prodaja posojil in prihodki od izterjav | | 2 362 | 2 064 |
| Neto rezultat v tujih valutah | | -48 545 | -61 998 |
| Neto poslovni izid iz finančnih poslov | | - 103 572 | -45 750 |
| Sprememba v oslabitvah posojil in predujmov, brez razveljavitve oslabitev | 7 | -4 312 | 17 243 |
| Spremembe rezervacij za jamstva, brez razveljavitve oslabitev | 13 | -228 | 107 |
| Spremembe rezervacij za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev | 14 | 3 715 | -13 244 |
| Splošni upravni odhodki | 22 | -58 527 | -50 009 |
| (Izguba)/dobiček tekočega leta | | -83 263 | 3 039 |
| Drugi vseobsegajoči donos | | — | — |
| Celotni vseobsegajoči prihodek (izguba) /dobiček zadevnega leta skupaj | | -83 263 | 3 039 |

(v tisočih EUR)

Pojasnila

Od 1. 1. 2020

Od 1. 1. 2019

do 31. 12. 2020

do 31. 12. 2019

Prihodki od obresti in podobni prihodki (1)

1

19

84 783

93 923

Odhodki od obresti in podobni odhodki

19

-5 250

-2 948

Neto obresti in podobni prihodki

Neto obresti in podobni prihodki

79 533

79 533

90 975

90 975

Prihodki od opravnin (provizij)

20

353

4 438

Odhodki od opravnin (provizij)

20

-225

-721

Neto prihodki od opravnin (provizij)

Neto prihodki od opravnin (provizij)

128

128

3 717

3 717

Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih

18 949

12 611

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

21

-46 717

9 904

Neto rezultat pri posojilih in predujmih, merjen po PVIPI

7

-29 621

-8 331

Prodaja posojil in prihodki od izterjav

2 362

2 064

Neto rezultat v tujih valutah

-48 545

-61 998

Neto poslovni izid iz finančnih poslov

Neto poslovni izid iz finančnih poslov

- 103 572

- 103 572

-45 750

-45 750

Sprememba v oslabitvah posojil in predujmov, brez razveljavitve oslabitev

7

-4 312

17 243

Spremembe rezervacij za jamstva, brez razveljavitve oslabitev

13

-228

107

Spremembe rezervacij za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev

14

3 715

-13 244

Splošni upravni odhodki

22

-58 527

-50 009

(Izguba)/dobiček tekočega leta

(Izguba)/dobiček tekočega leta

-83 263

-83 263

3 039

3 039

Drugi vseobsegajoči donos

Drugi vseobsegajoči donos

—

—

Celotni vseobsegajoči prihodek (izguba) /dobiček zadevnega leta skupaj

Celotni vseobsegajoči prihodek (izguba) /dobiček zadevnega leta skupaj

-83 263

-83 263

3 039

3 039

IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH VPLAČNIKOV

IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH VPLAČNIKOV

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2020

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2020

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Pojasnila | Vpoklicani prispevek | Zadržani dobički | Skupaj |
| Na dan 1. januarja 2020 | | 2 967 000 | 220 036 | 3 187 036 |
| Prispevki držav članic, vpoklicani med letom | 17 | 209 614 | — | 209 614 |
| Prerazporeditev prispevka 9. ERS k subvencioniranim obrestnim meram in tehnični pomoči k sredstvom vplačnikov | 17 | 45 081 | — | 45 081 |
| (Izguba) leta 2020 | | — | -83 263 | -83 263 |
| Spremembe v sredstvih vplačnikov | | 254 695 | -83 263 | 171 432 |
| Na dan četrtek, 31. december 2020 | | 3 221 695 | 136 773 | 3 358 468 |
| Na dan 1. januarja 2019 | | 2 697 000 | 216 997 | 2 913 997 |
| Prispevki držav članic, vpoklicani med letom | 17 | 270 000 | — | 270 000 |
| Dobiček leta 2019 | | — | 3 039 | 3 039 |
| Spremembe v sredstvih vplačnikov | | 270 000 | 3 039 | 273 039 |
| Na dan 31. decembra 2019 | | 2 967 000 | 220 036 | 3 187 036 |

(v tisočih EUR)

Pojasnila

Vpoklicani prispevek

Zadržani dobički

Skupaj

Na dan 1. januarja 2020

Na dan 1. januarja 2020

2 967 000

2 967 000

220 036

220 036

3 187 036

3 187 036

Prispevki držav članic, vpoklicani med letom

17

209 614

—

209 614

Prerazporeditev prispevka 9. ERS k subvencioniranim obrestnim meram in tehnični pomoči k sredstvom vplačnikov

17

45 081

—

45 081

(Izguba) leta 2020

—

-83 263

-83 263

Spremembe v sredstvih vplačnikov

Spremembe v sredstvih vplačnikov

254 695

254 695

-83 263

-83 263

171 432

171 432

Na dan četrtek, 31. december 2020

Na dan četrtek, 31. december 2020

3 221 695

3 221 695

136 773

136 773

3 358 468

3 358 468

Na dan 1. januarja 2019

Na dan 1. januarja 2019

2 697 000

2 697 000

216 997

216 997

2 913 997

2 913 997

Prispevki držav članic, vpoklicani med letom

17

270 000

—

270 000

Dobiček leta 2019

—

3 039

3 039

Spremembe v sredstvih vplačnikov

Spremembe v sredstvih vplačnikov

270 000

270 000

3 039

3 039

273 039

273 039

Na dan 31. decembra 2019

Na dan 31. decembra 2019

2 967 000

2 967 000

220 036

220 036

3 187 036

3 187 036

IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2020

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2020

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Pojasnila | Od 1.1. 2020 do 31. 12. 2020 | Od 1. 1. 2019 do 31. 12. 2019 |
| POSLOVANJE | | | |
| (Izguba) / dobiček tekočega leta | | -83 263 | 3 039 |
| Prilagoditve za: | | | |
| Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom po pošteni vrednosti | 8 | 47 909 | -8 629 |
| Sprememba v oslabitvah posojil in predujmov, brez razveljavitve oslabitev | 7 | 4 312 | -17 243 |
| Neto rezultat pri posojilih in predujmih, merjen po PVIPI | | 29 621 | 8 331 |
| Spremembo natečenih obresti od posojil in predujmov in njihove odplačne vrednosti | 7 | -5 202 | -5 087 |
| Neto spremembo rezervacij za jamstva, brez razveljavitve oslabitev | 13 | 228 | -107 |
| Neto spremembo rezervacij za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev | | -4 117 | 13 447 |
| Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih | | -18 949 | -12 611 |
| Spremembo natečenih obresti od finančnih sredstev zakladnice in njihove odplačne vrednosti | 10 | 1 067 | 331 |
| Spremembo odloženih prihodkov | | -2 834 | -1 198 |
| Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila | 7 | 90 878 | -17 752 |
| Učinek sprememb deviznih tečajev na delnice in druge vrednostne papirje s spremenljivim donosom | 8 | 33 616 | -6 812 |
| Učinek sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva | | 9 233 | 2 369 |
| Dobiček / (izguba) iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja | | 102 499 | -41 922 |
| Črpana posojila | 7 | - 560 291 | - 311 185 |
| Povračila posojil | 7 | 276 101 | 355 078 |
| Prodaja posojil in prihodki od izterjav | | 2 362 | 2 194 |
| Sprememba natečenih obresti od denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 5 | 66 | -93 |
| (Povečanje) finančnih sredstev zakladnice | 10 | -2 710 009 | -2 948 021 |
| Dospelosti finančnih sredstev zakladnice | 10 | 2 689 790 | 2 952 905 |
| Zmanjšanje v delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | 8 | -85 305 | - 106 943 |
| Neto prihodki od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom | | 85 477 | 71 024 |
| Povečanje / (zmanjšanje) drugih sredstev | | 109 | -171 |
| (Povečanje) / zmanjšanje drugih obveznosti | | -1 093 | 140 |
| Povečanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke | | 8 543 | 2 187 |
| Neto denarni tok iz poslovanja | | - 191 751 | -24 807 |
| FINANCIRANJE | | | |
| Prispevki držav članic | | 227 035 | 284 820 |
| Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo | | 60 387 | 30 000 |
| Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo | | -18 807 | -28 220 |
| Neto denarni tok iz financiranja | | 268 615 | 286 600 |
| Neto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | | 76 864 | 261 793 |
| Povzetek izkaza denarnih tokov: | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta | | 837 980 | 573 818 |
| Neto denarni tok (uporabljen v) / iz: | | | |
| Poslovanja | | - 191 751 | -24 937 |
| Financiranja | | 268 615 | 286 730 |
| Učinkov sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva in njihove ustreznike | | 9 233 | 2 369 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu proračunskega leta | | 924 077 | 837 980 |
| Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo: | | | |
| Gotovina v blagajni | 5 | 398 991 | 72 166 |
| Vezane vloge (brez natečenih obresti) | 5 | 380 000 | 622 991 |
| Komercialni zapisi | 5 | 145 086 | 142 823 |
| | | 924 077 | 837 980 |

(v tisočih EUR)

Pojasnila

Od 1.1. 2020 do 31. 12. 2020

Od 1. 1. 2019 do 31. 12. 2019

POSLOVANJE

POSLOVANJE

(Izguba) / dobiček tekočega leta

-83 263

3 039

Prilagoditve za:

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom po pošteni vrednosti

8

47 909

-8 629

Sprememba v oslabitvah posojil in predujmov, brez razveljavitve oslabitev

7

4 312

-17 243

Neto rezultat pri posojilih in predujmih, merjen po PVIPI

29 621

8 331

Spremembo natečenih obresti od posojil in predujmov in njihove odplačne vrednosti

7

-5 202

-5 087

Neto spremembo rezervacij za jamstva, brez razveljavitve oslabitev

13

228

-107

Neto spremembo rezervacij za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev

-4 117

13 447

Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih

-18 949

-12 611

Spremembo natečenih obresti od finančnih sredstev zakladnice in njihove odplačne vrednosti

10

1 067

331

Spremembo odloženih prihodkov

-2 834

-1 198

Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila

7

90 878

-17 752

Učinek sprememb deviznih tečajev na delnice in druge vrednostne papirje s spremenljivim donosom

8

33 616

-6 812

Učinek sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva

9 233

2 369

Dobiček / (izguba) iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja

Dobiček / (izguba) iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja

102 499

102 499

-41 922

-41 922

Črpana posojila

7

- 560 291

- 311 185

Povračila posojil

7

276 101

355 078

Prodaja posojil in prihodki od izterjav

2 362

2 194

Sprememba natečenih obresti od denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

5

66

-93

(Povečanje) finančnih sredstev zakladnice

10

-2 710 009

-2 948 021

Dospelosti finančnih sredstev zakladnice

10

2 689 790

2 952 905

Zmanjšanje v delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

8

-85 305

- 106 943

Neto prihodki od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom

85 477

71 024

Povečanje / (zmanjšanje) drugih sredstev

109

-171

(Povečanje) / zmanjšanje drugih obveznosti

-1 093

140

Povečanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke

8 543

2 187

Neto denarni tok iz poslovanja

Neto denarni tok iz poslovanja

- 191 751

- 191 751

-24 807

-24 807

FINANCIRANJE

FINANCIRANJE

Prispevki držav članic

227 035

284 820

Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo

60 387

30 000

Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo

-18 807

-28 220

Neto denarni tok iz financiranja

Neto denarni tok iz financiranja

268 615

268 615

286 600

286 600

Neto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Neto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

76 864

76 864

261 793

261 793

Povzetek izkaza denarnih tokov:

Povzetek izkaza denarnih tokov:

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta

837 980

837 980

573 818

573 818

Neto denarni tok (uporabljen v) / iz:

Neto denarni tok (uporabljen v) / iz:

Poslovanja

- 191 751

-24 937

Financiranja

268 615

286 730

Učinkov sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva in njihove ustreznike

9 233

2 369

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu proračunskega leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu proračunskega leta

924 077

924 077

837 980

837 980

Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo:

Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo:

Gotovina v blagajni

5

398 991

72 166

Vezane vloge (brez natečenih obresti)

5

380 000

622 991

Komercialni zapisi

5

145 086

142 823

924 077

924 077

837 980

837 980

Pojasnila k računovodskim izkazom na dan 31. decembra 2020

Pojasnila k računovodskim izkazom na dan 31. decembra 2020

1.   Splošne informacije

Splošne informacije

Sklad za spodbujanje naložb je bil ustanovljen v okviru Sporazuma iz Cotonouja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) o sodelovanju in razvojni pomoči, ki je bil sklenjen med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami 23. junija 2000 ter spremenjen 25. junija 2005 in 22. junija 2010.

Sklad za spodbujanje naložb ni ločen pravni subjekt, prispevke v imenu držav članic (v nadaljnjem besedilu: donatorke) pa upravlja Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB ali Banka) v skladu z določili Sporazuma, ki tudi opravlja funkcijo upraviteljice Sklada.

Financiranje na podlagi Sporazuma se zagotavlja iz proračunov držav članic EU. Države članice EU prispevajo zneske, dodeljene za financiranje Sklada za spodbujanje naložb, in nepovratna sredstva za financiranje subvencioniranih obrestnih mer, kot je določeno na podlagi večletnih finančnih okvirov (prvi finančni protokol, ki zajema obdobje 2000–2007 in je znan kot 9. Evropski razvojni sklad (ERS), drugi finančni protokol, ki zajema obdobje 2008–2013 in je znan kot 10. ERS, in tretji finančni protokol, ki zajema obdobje 2014–2020 in je znan kot 11. ERS). EIB je odgovorna za upravljanje:

| — | Sklada za spodbujanje naložb, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v višini 3 685,5 milijona EUR, usmerjenega v spodbujanje naložb zasebnega sektorja v državah AKP; od tega je 48,5 milijona EUR dodeljenih čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO), |
| --- | --- |

—

Sklada za spodbujanje naložb, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v višini 3 685,5 milijona EUR, usmerjenega v spodbujanje naložb zasebnega sektorja v državah AKP; od tega je 48,5 milijona EUR dodeljenih čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO),

| — | nepovratnih sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer v vrednosti največ 1 220,85 milijona EUR za države AKP in največ 8,5 milijona EUR za ČDO. Do 15 % teh subvencij se lahko porabi za financiranje s projekti povezane tehnične pomoči. |
| --- | --- |

—

nepovratnih sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer v vrednosti največ 1 220,85 milijona EUR za države AKP in največ 8,5 milijona EUR za ČDO. Do 15 % teh subvencij se lahko porabi za financiranje s projekti povezane tehnične pomoči.

Na strani EU in držav AKP so bile dogovorjene prehodne ureditve, ki bi EIB omogočile nadaljevanje izvajanja poslov v regiji AKP do konca novembra 2021, ali do začetka veljavnosti novega Sporazuma med EU in AKP, ali pa začasne uporabe novega sporazuma med Unijo in državami AKP, kar nastopi prej (Sklep št. 2/2020 Odbora veleposlanikov AKP-EU z dne 4. decembra 2020 o spremembi Sklepa št. 3/2019 Odbora veleposlanikov AKP-EU o sprejetju prehodnih ukrepov na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (23).

23

15. decembra 2020 je bil sprejet dogovor glede Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, ki zajema zunanje ukrepe EU za obdobje 2021–2027. To zajema vključitev sedanjega zunajproračunskega ERS v proračun EU. Uredba o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje bo zagotovila pravno podlago, na podlagi katere bo Komisija prihodnje mandate EU za njeno dejavnost zunaj EU zaupala EIB. Zagotovila bo tudi okvir za zunanje naložbe, da bo lahko Unija sodelovala s partnerskimi institucijami prek nepovratnih sredstev ali jamstev iz proračuna EU. Pravno besedilo instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje naj bi bilo formalno sprejeto spomladi 2021.

Svet se je 23. decembra 2020 odločil podaljšati obdobje obveznosti sedanjega Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP za najmanj šest mesecev. V prihodnosti se bodo vrnjene dodelitve iz Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP uporabile v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, in sicer s kombinacijo namenskega razdelka za zasebni sektor v AKP v okviru Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD+) in skrbniškega sklada, pri čemer bo sredstva obeh izvrševala EIB.

Po podaljšanju obdobja obveznosti Sklada za spodbujanje naložb bo banka v skladu s svojim mandatom nadaljevala potrjevanje poslov do 30. junija 2021 ali do začetka veljavnosti uredbe o vzpostavitvi instrumenta za zunanje financiranje, kar nastopi pozneje, v vsakem primeru pa ne pozneje kot 30. novembra 2021 (24).

24

Računovodski izkazi so se redno pripravljali, kar pomeni predpostavko, da bo Sklad za spodbujanje naložb zmožen poravnati vse denarne obveznosti iz poslovanja v okviru vseh dejavnosti. Trajanje delovanja Sklada za spodbujanje naložb ni določeno. Notranji sporazum za 11. ERS ostaja veljaven (v skladu s členom 14(3) notranjega sporazuma) tako dolgo, kolikor je potrebno za celotno izvedbo vseh dejavnosti, ki se financirajo v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav ter večletnega finančnega okvira.

Ti računovodski izkazi zajemajo obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2020.

Na predlog upravnega odbora EIB je svet direktorjev EIB 11. marca 2021 sprejel računovodske izkaze in odobril njihovo predložitev v odobritev svetu guvernerjev do 23. aprila 2021.

2.   Pomembne računovodske usmeritve

Pomembne računovodske usmeritve

2.1   
  Podlaga za pripravo – izjava o skladnosti

Podlaga za pripravo – izjava o skladnosti

Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so bili pripravljeni v skladu z Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP), kakor jih je sprejela Evropska unija.

a.   Pomembne računovodske presoje in ocene

Pomembne računovodske presoje in ocene

Pri pripravi računovodskih izkazov je treba uporabiti računovodske ocene. Prav tako je pri uporabi računovodskih usmeritev Sklada za spodbujanje naložb potrebna presoja uprave banke. Področja, ki vključujejo višjo stopnjo presoje ali zahtevnosti, ali področja, pri katerih so predpostavke in ocene pomembne za računovodske izkaze, so razkrita v nadaljevanju.

Presoje in ocene se v glavnem uporabljajo na področjih, navedenih v nadaljevanju.

Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Poštene vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, s katerimi se trguje na delujočih trgih, temeljijo na kotiranih tržnih cenah ali kotacijah cen borznih posrednikov. Kadar poštenih vrednosti ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z različnimi tehnikami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih modelov. Kot vhodni podatki za te modele se po možnosti uporabijo podatki z opazovanega trga, če pa to ni izvedljivo, je potrebna določena stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Vrednotenja se kategorizirajo na različne ravni v hierarhiji poštene vrednosti na podlagi podatkov, uporabljenih v tehnikah vrednotenja, ki so opisane in razkrite v pojasnilih 2.4.2 in 4.

Izgube zaradi oslabitve posojil in predujmov

Izgube zaradi oslabitve posojil in predujmov

Merjenje pričakovanih kreditnih izgub zahteva, da vodstvo uporabi pomembne presoje, zlasti oceno znatnega povečanja kreditnega tveganja od začetnega pripoznanja, vključitev informacij glede prihodnosti ter ocene zneska in časovnega razporeda prihodnjih denarnih tokov in vrednosti zavarovanja pri določanju izgub zaradi oslabitve. Te ocene temeljijo na več dejavnikih, ki lahko povzročijo znatne spremembe časa in zneska popravka za kreditne izgube, ki jih je treba pripoznati (pojasnilo 2.4.2). Relevantne predpostavke glede učinkov na oslabitve, ki so posledica COVID-19, so podrobno predstavljene v pojasnilu 2.4.2 in pojasnilu 3.2.3.7.

Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu

Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu

Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu, običajno temelji na enem od naslednjih elementov:

| — | zadnjih tržnih poslih po običajnih tržnih pogojih, |
| --- | --- |

—

zadnjih tržnih poslih po običajnih tržnih pogojih,

| — | trenutni pošteni vrednosti drugega instrumenta, ki ima podobne bistvene značilnosti, |
| --- | --- |

—

trenutni pošteni vrednosti drugega instrumenta, ki ima podobne bistvene značilnosti,

| — | pričakovanih denarnih tokovih, diskontiranih po veljavni obrestni meri, ki se uporablja za instrumente s podobnimi značilnostmi in tveganji, |
| --- | --- |

—

pričakovanih denarnih tokovih, diskontiranih po veljavni obrestni meri, ki se uporablja za instrumente s podobnimi značilnostmi in tveganji,

| — | metodi prilagojenih neto sredstev ali |
| --- | --- |

—

metodi prilagojenih neto sredstev ali

| — | drugih modelih vrednotenja. |
| --- | --- |

—

drugih modelih vrednotenja.

Ugotavljanje denarnih tokov in dejavnikov diskontiranja za naložbe v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu, v pomembni meri temelji na oceni. Tehnike vrednotenja Sklada za spodbujanje naložb se redno prilagajajo, njihova veljavnost pa se preskuša na podlagi cene opazovanih trenutnih tržnih poslov z istim instrumentom ali drugih razpoložljivih podatkov opazovanega trga.

Konsolidacija subjektov, v katerih ima Sklad za spodbujanje naložb delež

Konsolidacija subjektov, v katerih ima Sklad za spodbujanje naložb delež

Pomembne presoje EIB so pokazale, da Sklad ne nadzoruje nobenega subjekta, v katerem ima delež. To je posledica dejstva, da je v vseh takih subjektih splošni partner ali upravitelj skladov ali upravni odbor izključno odgovoren za upravljanje in nadzor dejavnosti in zadev partnerstva ter ima pooblastilo in pristojnost, da stori vse potrebno za dosego namena in ciljev partnerstva v skladu z naložbenimi in političnimi smernicami.

b.   Spremembe računovodskih usmeritev

Spremembe računovodskih usmeritev

Razen spodnjih sprememb je Sklad za spodbujanje naložb dosledno uporabljal računovodske usmeritve, določene v pojasnilu 2.4, za vsa obdobja, ki so predstavljena v teh računovodskih izkazih. Sklad za spodbujanje naložb je sprejel naslednje nove standarde in spremembe standardov.

Sprejeti standardi

Sprejeti standardi

Naslednje razlage ter spremembe in revizija obstoječih standardov so za računovodske izkaze Sklada začele veljati 1. januarja 2020:

Reforma referenčnih obrestnih mer – spremembe MSRP 9, MRS 39 in MSRP 7

Reforma referenčnih obrestnih mer – spremembe MSRP 9, MRS 39 in MSRP 7

IASB je septembra 2019 izdal spremembe MSRP 9, MRS 39 in MSRP 7, ki zagotavljajo začasno pomoč, ki bi v obdobju negotovosti omogočila nadaljnje obračunavanje varovanja pred tveganjem, preden bi se obstoječa referenčna obrestna mera nadomestila z alternativno obrestno mero, ki je skoraj brez tveganja.

Spremembe MSRP 9 vključujejo številne primere pomoči, ki se uporabljajo za vsa razmerja varovanja pred tveganjem, na katera neposredno vpliva reforma referenčne obrestne mere. Prvi trije primeri pomoči zagotavljajo:

| — | oceno, ali je napovedani posel (ali njegov sestavni del) zelo verjeten, |
| --- | --- |

—

oceno, ali je napovedani posel (ali njegov sestavni del) zelo verjeten,

| — | oceno, kdaj se znesek v rezervi za varovanje denarnih tokov pred tveganjem prerazvrsti v dobiček in izgubo, |
| --- | --- |

—

oceno, kdaj se znesek v rezervi za varovanje denarnih tokov pred tveganjem prerazvrsti v dobiček in izgubo,

| — | oceno ekonomskega razmerja med pred tveganjem varovano postavko in instrumentom za varovanje pred tveganjem. |
| --- | --- |

—

oceno ekonomskega razmerja med pred tveganjem varovano postavko in instrumentom za varovanje pred tveganjem.

Za vsako od teh pomoči se predpostavlja, da se referenčna vrednost, na kateri temeljijo denarni tokovi, zavarovani pred tveganjem, ne bo spremenila zaradi reforme IBOR.

V okviru četrte pomoči je določeno, da mora biti nepogodbeno določena sestavina tveganja ločeno opredeljiva le pri začetni določitvi varovanja pred tveganjem in ne stalno.

Uporaba pomoči je obvezna, pri čemer se pomoč zagotovi za nedoločen čas, če ni nobenega dogodka, opisanega v spremembah. S spremembami so za razmerja varovanja pred tveganjem, za katera se uporablja pomoč, uvedene tudi posebne zahteve glede razkritja. Spremembe je treba uporabljati za nazaj. Vendar razmerij varovanja pred tveganjem, katerih določitev je bila pred tem odpravljena, ni mogoče ponovno vzpostaviti po uporabi, prav tako pa razmerja varovanja pred tveganjem ni mogoče določiti ob upoštevanju ugotovitev za nazaj.

Sprejetje sprememb ni pomembno vplivalo na računovodske izkaze Sklada.

Opredelitev pojma pomemben – spremembe MRS 1 „Predstavljanje računovodskih izkazov“ in MRS 8 „Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake“

Opredelitev pojma pomemben – spremembe MRS 1 „Predstavljanje računovodskih izkazov“ in MRS 8 „Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake“

Spremembe pojasnjujejo opredelitev pojma „pomemben“ in usklajujejo opredelitev, ki se uporablja v temeljnem okviru in samih standardih. Spremenjena opredelitev določa, da so „informacije bistvene, če bi bilo mogoče upravičeno pričakovati, da bo opustitev, napačna navedba ali zmanjšana razumljivost informacij vplivala na odločitve, ki jih primarni uporabniki računovodskih izkazov za splošne namene sprejmejo na podlagi teh računovodskih izkazov, ki zagotavljajo računovodske informacije o določenem poročajočem subjektu“. V spremembi je tudi pojasnjen pomen „primarnih uporabnikov računovodskih izkazov za splošne namene“, ki so jim navedeni računovodski izkazi namenjeni, in sicer so opredeljeni kot „obstoječi in potencialni vlagatelji, posojilodajalci in drugi upniki“, ki se morajo za večino finančnih informacij, ki jih potrebujejo, zanašati na računovodske izkaze za splošne namene.

Spremembe niso bistveno vplivale na računovodske izkaze Sklada za spodbujanje naložb.

Spremembe sklicevanj na temeljni okvir v MSRP

Spremembe sklicevanj na temeljni okvir v MSRP

Revidirani temeljni okvir za računovodsko poročanje ni standard in noben pojem ne prevlada nad nobenim standardom ali zahtevo v standardu, temveč ima predvsem namen pomagati odboru pri razvijanju standardov, pomagati pripravljavcem pri razvoju usklajenih računovodskih usmeritev, če ni veljavnega standarda, ki se uporablja, ter pomagati vsem stranem pri razumevanju in razlagi standardov. Temeljni okvir vključuje nekatere nove pojme, posodobljene opredelitve in merila za pripoznanje sredstev in obveznosti ter pojasnjuje nekatere pomembne pojme.

Sklad je revidirani temeljni okvir sprejel s 1. januarjem 2020. Revidirani temeljni okvir ni bistveno vplival na računovodske izkaze Sklada za spodbujanje naložb.

Izdani standardi, ki še niso sprejeti

Izdani standardi, ki še niso sprejeti

Reforma referenčnih obrestnih mer – druga faza – spremembe MSRP 9, MRS 39, MSRP 7, MSRP 4 in MSRP 16

Reforma referenčnih obrestnih mer – druga faza – spremembe MSRP 9, MRS 39, MSRP 7, MSRP 4 in MSRP 16

Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde je 27. avgusta 2020 objavil Reformo referenčnih obrestnih mer – druga faza – spremembe MSRP 9, MRS 39, MSRP 7, MSRP 4 in MSRP 16. Z objavo druge faze sprememb je Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde dokončal svoje delo v zvezi z reformo IBOR.

Spremembe zagotavljajo začasno pomoč, ki odpravlja učinke na računovodsko poročanje, kadar medbančno obrestno mero (IBOR) nadomesti alternativna obrestna mera, ki je skoraj brez tveganja.

Spremembe veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pozneje. Sklad teh sprememb ni sprejel zgodaj, medresorska delovna skupina IBOR pa ocenjuje učinek in usmerja prehod.

c.   Povzetek pomembnih računovodskih usmeritev

Povzetek pomembnih računovodskih usmeritev

Izkaz finančnega položaja prikazuje sredstva in obveznosti po načelu padajoče likvidnosti in ne razlikuje med kratkoročnimi in nekratkoročnimi postavkami.

i.   
  Preračunavanje tujih valut

Preračunavanje tujih valut

Sklad za spodbujanje naložb v računovodskih izkazih uporablja euro (EUR) kot predstavitveno valuto, ki je tudi funkcijska valuta. Če ni drugače navedeno, so finančni podatki, predstavljeni v eurih, zaokroženi na najbližjo tisočico.

Posli v tujih valutah se preračunajo po deviznih tečajih, ki veljajo na dan posla.

Denarna sredstva in obveznosti v drugih valutah kot v eurih se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na datum izkaza finančnega položaja. Dobiček ali izguba, ki nastane zaradi tega preračunavanja, se izkaže v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa.

Nedenarne postavke, ki so izmerjene po nabavni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih tečajih na dan prvotnega posla. Nedenarne postavke, ki so izmerjene po pošteni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih tečajih na dan, ko je bila določena njihova poštena vrednost.

Tečajne razlike, ki nastanejo ob poravnavi poslov po drugačnih tečajih, kot so veljali na dan posla, in nerealizirane tečajne razlike pri neporavnanih denarnih sredstvih in obveznostih v tuji valuti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa.

ii.   
  Finančna sredstva, razen izvedenih finančnih instrumentov

Finančna sredstva, razen izvedenih finančnih instrumentov

Neizvedeni finančni instrumenti se prvotno pripoznajo na podlagi datuma poravnave.

Razvrstitev in merjenje

Razvrstitev in merjenje

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Pri začetnem pripoznanju se finančno sredstvo razvrsti kot merjeno po odplačni vrednosti (OV), po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa (PVIVD) ali po pošteni vrednosti prek izkaza poslovnega izida (PVIPI), finančna obveznost pa je razvrščena kot merjena po OV ali po PVIPI.

V skladu z MSRP 9 se razvrstitev začne z določitvijo, ali se finančno sredstvo šteje za dolžniški ali kapitalski instrument. MSRP 9 se nanaša na opredelitve v MRS 32 – Finančni instrumenti: predstavljanje.

Dolžniški instrumenti so instrumenti, ki ustrezajo opredelitvi finančne obveznosti z vidika nasprotne stranke, posojila in dolžniški vrednostni papirji, vključno z obveznicami, zadolžnicami ali certifikati, ki jih izdajo strukturirani subjekti, vlada ali podjetja.

Dolžniški instrument je razvrščen po OV, če izpolnjuje oba naslednja pogoja in ni določen kot merjen po PVIPI:

| — | sredstvo se poseduje v okviru poslovnega modela, katerega cilj je posedovanje sredstev z namenom prejemanja pogodbenih denarnih tokov, ter |
| --- | --- |

—

sredstvo se poseduje v okviru poslovnega modela, katerega cilj je posedovanje sredstev z namenom prejemanja pogodbenih denarnih tokov, ter

| — | v skladu s pogodbenimi pogoji finančnega sredstva na določene datume prihaja do denarnih tokov, ki so izključno plačila glavnice in obresti na neporavnani znesek glavnice (merila IPGO). |
| --- | --- |

—

v skladu s pogodbenimi pogoji finančnega sredstva na določene datume prihaja do denarnih tokov, ki so izključno plačila glavnice in obresti na neporavnani znesek glavnice (merila IPGO).

Dolžniški instrument je razvrščen po PVIVD, če izpolnjuje oba naslednja pogoja in ni določen kot merjen po PVIPI:

| — | sredstvo se poseduje v okviru poslovnega modela, katerega cilj se dosega s prejemanjem pogodbenih denarnih tokov in prodajo finančnih sredstev, in |
| --- | --- |

—

sredstvo se poseduje v okviru poslovnega modela, katerega cilj se dosega s prejemanjem pogodbenih denarnih tokov in prodajo finančnih sredstev, in

| — | v skladu s pogodbenimi pogoji finančnega sredstva na določene datume prihaja do denarnih tokov, ki izpolnjujejo merila IPGO. |
| --- | --- |

—

v skladu s pogodbenimi pogoji finančnega sredstva na določene datume prihaja do denarnih tokov, ki izpolnjujejo merila IPGO.

Navedene zahteve bi bilo treba uporabiti za celotno finančno sredstvo, tudi če vsebuje vgrajen izvedeni finančni instrument.

Kapitalski instrumenti so instrumenti, ki ustrezajo opredelitvi lastniškega kapitala z vidika izdajatelja; to so instrumenti, ki ne vsebujejo pogodbene obveznosti za plačilo in ki dokazujejo preostali delež v izdajateljevih čistih sredstvih. Kapitalski instrumenti se merijo po PVIPI.

Sklad se lahko ob začetnem pripoznanju kapitalske naložbe, ki ni v posesti za trgovanje, nepreklicno odloči, da bo poznejše spremembe predstavil v drugem vseobsegajočem donosu. To odločitev sprejme za vsako naložbo posebej.

Vsa druga finančna sredstva so razvrščena kot merjena po PVIPI.

Ocena poslovnega modela

Ocena poslovnega modela

EIB kot upraviteljica Sklada za spodbujanje naložb izvede oceno cilja poslovnega modela, v katerem je dolžniški instrument v posesti na ravni portfelja, ker to najbolje odraža način upravljanja poslovanja in zagotavljanja informacij upravitelju. Obravnavane informacije vključujejo:

| — | navedene usmeritve in cilje za portfelj ter izvajanje navedenih usmeritev v praksi. To vključuje zlasti, ali se strategija vodstva osredotoča na služenje pogodbenih prihodkov od obresti, pri čemer ohranja poseben profil obrestne mere, usklajevanje trajanja finančnih sredstev s trajanjem obveznosti, ki financirajo ta sredstva, ali na ustvarjanje denarnih tokov s prodajo sredstev, |
| --- | --- |

—

navedene usmeritve in cilje za portfelj ter izvajanje navedenih usmeritev v praksi. To vključuje zlasti, ali se strategija vodstva osredotoča na služenje pogodbenih prihodkov od obresti, pri čemer ohranja poseben profil obrestne mere, usklajevanje trajanja finančnih sredstev s trajanjem obveznosti, ki financirajo ta sredstva, ali na ustvarjanje denarnih tokov s prodajo sredstev,

| — | kako se vrednoti uspešnost portfelja in kako se o njej poroča upravitelju Sklada za spodbujanje naložb, |
| --- | --- |

—

kako se vrednoti uspešnost portfelja in kako se o njej poroča upravitelju Sklada za spodbujanje naložb,

| — | tveganja, ki vplivajo na uspešnost poslovnega modela (in na finančna sredstva, ki so v posesti v navedenem poslovnem modelu) in način obvladovanja teh tveganj, ter |
| --- | --- |

—

tveganja, ki vplivajo na uspešnost poslovnega modela (in na finančna sredstva, ki so v posesti v navedenem poslovnem modelu) in način obvladovanja teh tveganj, ter

| — | pogostost, obseg in čas prodaje v prejšnjih obdobjih, razloge za tako prodajo in njihovo pričakovanje glede prihodnjih prodajnih dejavnosti. |
| --- | --- |

—

pogostost, obseg in čas prodaje v prejšnjih obdobjih, razloge za tako prodajo in njihovo pričakovanje glede prihodnjih prodajnih dejavnosti.

Vendar se informacije o prodajni dejavnosti ne obravnavajo ločeno, ampak kot del splošne ocene tega, kako se dosega navedeni cilj Sklada za spodbujanje naložb pri upravljanju finančnih sredstev in kako se ustvarjajo denarni tokovi.

Poslovni model za posle neposrednih posojil v okviru programa za financiranje z učinkom je opisan in razkrit v pojasnilu 24.

Merila izključnega plačila glavnice in obresti (merila IPGO)

Merila izključnega plačila glavnice in obresti (merila IPGO)

Za namene te ocene je „glavnica“ opredeljena kot poštena vrednost dolžniškega instrumenta ob začetnem pripoznanju. „Obresti“ so opredeljene kot nadomestilo za časovno vrednost denarja in kreditno tveganje, povezano z neporavnanim zneskom glavnice v določenem obdobju, ter za druga osnovna tveganja in stroške (npr. likvidnostno tveganje in upravni stroški) ter profitno maržo.

Pri ocenjevanju, ali so pogodbeni denarni tokovi izključno plačila glavnice in obresti, se upoštevajo pogodbeni pogoji instrumenta. To vključuje oceno, ali finančno sredstvo vsebuje pogodbeni pogoj, ki bi lahko spremenil časovno razporeditev ali znesek pogodbenih denarnih tokov, tako da ne bi izpolnjevali tega pogoja.

Odprava pripoznanja

Odprava pripoznanja

Sklad za spodbujanje naložb odpravi pripoznanje finančnega sredstva, kadar prenehajo veljati pogodbene pravice do denarnih tokov iz finančnega sredstva ali kadar so pravice do prejemanja pogodbenih denarnih tokov prenesene v poslu, v katerem Sklad prenese tveganja in koristi, povezane z lastništvom finančnega sredstva, ali zadrži skoraj vsa tveganja in koristi, povezana z lastništvom, ne zadrži pa nadzora nad finančnim sredstvom.

Ob odpravi pripoznanja finančnega sredstva ali finančne obveznosti (pojasnilo 2.4.4) se razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva ali obveznosti (ali knjigovodsko vrednostjo, razporejeno na del sredstva ali obveznosti, za katero se odpravi pripoznanje) in vsoto (i) prejetega ali plačanega nadomestila ter (ii) kumulativnih dobičkov ali izgub, pripoznanih v drugem vseobsegajočem donosu, pripozna v poslovnem izidu, razen kumulativnih dobičkov ali izgub, pripoznanih v drugem vseobsegajočem donosu, za kapitalske naložbe, merjene po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa, ki se prenesejo v rezervni sklad in ne v dobiček ali izgubo iz odtujitve.

Prerazvrstitev

Prerazvrstitev

Finančna sredstva se po začetnem pripoznanju ne prerazvrstijo, razen v obdobju po spremembi poslovnega modela Sklada za spodbujanje naložb za upravljanje finančnih sredstev.

Sprememba

Sprememba

Finančno sredstvo, merjeno po odplačni vrednosti, se šteje za spremenjeno, če so njegovi pogodbeni denarni tokovi na novo izpogajani ali se drugače spremenijo. Ponovna pogajanja ali sprememba lahko privedejo do odprave pripoznanja starega in pripoznanja novega finančnega instrumenta, lahko pa tudi do tega ne privedejo.

Posledica bistvene pogodbene spremembe denarnih tokov finančnega sredstva, merjene po odplačni vrednosti, ki privede do odprave pripoznanja finančnega sredstva, sta pripoznanje novega finančnega sredstva po njegovi pošteni vrednosti in prikaz učinka dobička ali izgube zaradi spremembe v postavki konsolidiranega izkaza poslovnega izida „Poslovni izid iz finančnih poslov“.

Pogodbena sprememba se šteje za bistveno, če se diskontirana sedanja vrednost denarnih tokov pod spremenjenimi pogoji (diskontirano z uporabo prvotne efektivne obrestne mere) vsaj za 10 % razlikuje od diskontirane sedanje vrednosti preostalih denarnih tokov prvotnega finančnega sredstva. Upoštevajo se tudi kvalitativni dejavniki, kot so sprememba valute, v kateri je denominirano finančno sredstvo, in parametri pretvorbe.

Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Poštena vrednost je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti pri rednem poslu med udeleženci na trgu na dan merjenja na najpomembnejšem trgu, če pa tega ni, pa na najugodnejšem trgu, do katerega ima Sklad za spodbujanje naložb dostop na ta datum.

Kadar je to potrebno, EIB v imenu Sklada za spodbujanje naložb izmeri pošteno vrednost instrumenta z uporabo kotirane cene na delujočem trgu za ta instrument. Trg se šteje za delujočega, če posli za sredstvo ali obveznost potekajo dovolj pogosto in v zadostnem obsegu, da se lahko redno zagotavljajo podatki o ceni.

Kadar poštenih vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, knjiženih v izkazu finančnega položaja, ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z različnimi tehnikami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih modelov. Kot vhodni podatki za te modele se po možnosti uporabijo podatki z opazovanega trga, če pa to ni izvedljivo, je potrebna določena stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Izbrana tehnika vrednotenja vključuje vse dejavnike, ki bi jih udeleženci na trgu upoštevali pri določanju cene posla.

Te tehnike vrednotenja lahko vključujejo neto sedanjo vrednost in modele diskontiranih denarnih tokov, primerjavo s podobnimi instrumenti, za katere obstajajo opazovane tržne cene, model Black-Scholes ter polinomske modele za določanje vrednosti opcij in druge modele vrednotenja. Predpostavke in podatki, ki se uporabljajo pri tehnikah vrednotenja, vključujejo netvegane obrestne mere in referenčne obrestne mere, kreditne razmike, ki se uporabljajo pri določanju diskontnih stopenj, cene obveznic in lastniških vrednostnih papirjev, devizne tečaje, lastniške vrednostne papirje in indeks gibanja njihovih cen ter pričakovana nihanja cen in korelacije cen.

Cilj tehnike vrednotenja je izmeriti pošteno vrednost tako, da odraža ceno, ki bi se prejela ob prodaji sredstva oziroma plačala za prenos obveznosti v okviru rednega posla med udeleženci na trgu na dan meritve.

Pri banki se za določanje poštene vrednosti običajnih in enostavnejših finančnih instrumentov, kot so obrestne in valutne zamenjave, uporabljajo široko priznani modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo samo podatki z opazovanih trgov ter ki zahtevajo omejeno presojo in oceno vodstva. Opazovane cene in vhodni podatki v modelih so navadno na voljo na trgu za dolžniške in lastniške vrednostne papirje, ki kotirajo na borzi, izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, in enostavne izvedene finančne instrumente OTC, kot so obrestne zamenjave. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov v modelih zmanjšuje potrebo po presoji in oceni vodstva ter prav tako zmanjšuje negotovost, ki je povezana z določanjem poštene vrednosti. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov se razlikuje glede na proizvode in trge ter je podvržena spremembam, ki temeljijo na specifičnih dogodkih in splošnih pogojih na finančnih trgih.

Za bolj zapletene instrumente banka uporablja lastne modele vrednotenja, ki so razviti iz priznanih modelov vrednotenja. Nekaterih ali vseh pomembnih vhodnih podatkov v teh modelih morda ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga ter se pridobijo iz tržnih cen ali stopenj ali ocenijo na podlagi predpostavk. Primer instrumentov, ki vključujejo pomembne podatke, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, so nekatera posojila in jamstva, za katera ni delujočega trga. Modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo številni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, zahtevajo za določitev poštene vrednosti višjo stopnjo presoje in ocene vodstva. Presoja in ocena vodstva se navadno zahtevata za izbor ustreznega modela vrednotenja, ki se bo uporabljal, določitev pričakovanih prihodnjih denarnih tokov za finančne instrumente, ki se vrednotijo, določitev verjetnosti, da nasprotna stranka ne izpolni obveznosti, ter določitev predplačil in izbor primernih diskontnih stopenj.

Sklad meri poštene vrednosti z uporabo naslednje hierarhije poštene vrednosti, ki odraža pomembnost vhodnih podatkov, ki se uporabljajo pri meritvah:

| — | raven 1: vhodni podatki so neprilagojene kotirane tržne cene na delujočih trgih za enake instrumente, do katerih ima Sklad dostop; |
| --- | --- |

—

raven 1: vhodni podatki so neprilagojene kotirane tržne cene na delujočih trgih za enake instrumente, do katerih ima Sklad dostop;

| — | raven 2: drugi vhodni podatki, razen objavljenih kotiranih cen, vključenih v raven 1, ki jih je mogoče opazovati neposredno (tj. kot cene) ali posredno (tj. izvedene iz cen). Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo z uporabo kotiranih tržnih cen na delujočih trgih za podobne instrumente, kotiranih cen za enake ali podobne instrumente na trgih, ki se štejejo za manj kot delujoče, ali z drugimi tehnikami vrednotenja, pri katerih je vse pomembne vhodne podatke mogoče neposredno ali posredno opazovati iz tržnih podatkov; |
| --- | --- |

—

raven 2: drugi vhodni podatki, razen objavljenih kotiranih cen, vključenih v raven 1, ki jih je mogoče opazovati neposredno (tj. kot cene) ali posredno (tj. izvedene iz cen). Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo z uporabo kotiranih tržnih cen na delujočih trgih za podobne instrumente, kotiranih cen za enake ali podobne instrumente na trgih, ki se štejejo za manj kot delujoče, ali z drugimi tehnikami vrednotenja, pri katerih je vse pomembne vhodne podatke mogoče neposredno ali posredno opazovati iz tržnih podatkov;

| — | raven 3: vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem. Ta kategorija vključuje vse instrumente, pri katerih tehnika vrednotenja vključuje vhodne podatke, ki ne temeljijo na opazovanih podatkih, takšni vhodni podatki pa imajo velik vpliv na vrednotenje instrumenta. Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo na podlagi kotiranih cen za podobne instrumente, kadar so potrebni precejšnji popravki ali predpostavke, ki jih ni mogoče opazovati, da bi prikazali razlike med instrumenti. |
| --- | --- |

—

raven 3: vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem. Ta kategorija vključuje vse instrumente, pri katerih tehnika vrednotenja vključuje vhodne podatke, ki ne temeljijo na opazovanih podatkih, takšni vhodni podatki pa imajo velik vpliv na vrednotenje instrumenta. Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo na podlagi kotiranih cen za podobne instrumente, kadar so potrebni precejšnji popravki ali predpostavke, ki jih ni mogoče opazovati, da bi prikazali razlike med instrumenti.

Sklad za spodbujanje naložb priznava prerazporeditve med ravnmi hierarhije poštene vrednosti od konca obdobja poročanja, med katerim je prišlo do spremembe.

Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

MSRP 9 temelji na v prihodnost usmerjenem modelu pričakovanih kreditnih izgub. EIB je določila okvir za izračun „pričakovane kreditne izgube“, ki upošteva stanje makroekonomije. Vključuje konstrukcijo parametrov kreditnega tveganja „v trenutku“ (PIT – point-in-time) (verjetnost neplačila (PD – Probability of default) in izguba ob neplačilu (LGD –Loss given default)) na podlagi sistematičnega dejavnika (kreditni cikel), ki ga spodbuja makroekonomija in se projicira prek makroekonomskih napovedi ali scenarijev. Končna pričakovana kreditna izguba je z verjetnostjo tehtano povprečje posameznega makroekonomskega scenarija za pričakovane kreditne izgube. Ta v prihodnost usmerjeni model oslabitev se uporablja za finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, pogodbe o finančnem jamstvu in zunajbilančne obveznosti.

V skladu z MSRP 9 se popravek vrednosti za izgubo meri na eni od naslednjih podlag:

| — | 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgubah: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz možnih dogodkov neplačila v 12 mesecih po datumu poročanja, ter |
| --- | --- |

—

12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgubah: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz možnih dogodkov neplačila v 12 mesecih po datumu poročanja, ter

| — | pričakovanih kreditnih izgubah v celotnem obdobju trajanja: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz vseh možnih dogodkov neplačila v pričakovanem obdobju trajanja finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

—

pričakovanih kreditnih izgubah v celotnem obdobju trajanja: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz vseh možnih dogodkov neplačila v pričakovanem obdobju trajanja finančnega instrumenta.

MSRP 9 določa „tristopenjski“ model za oslabitev na podlagi sprememb kreditne kakovosti od začetnega pripoznanja. Finančni instrumenti se razvrstijo v „1. stopnjo“, razen tistih, za katere se ugotovi znatno povečanje kreditnega tveganja od začetnega pripoznanja. To vključuje kvantitativne in kvalitativne informacije ter analizo na podlagi strokovnega znanja banke, vključno z informacijami, usmerjenimi v prihodnost.

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo so finančna sredstva, ki se od začetnega pripoznanja obravnavajo kot razvrščena v 3. stopnjo. Za kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo se kumulativne spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja od začetnega pripoznanja pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

Banka oceni stopnjo na podlagi zaporednega pristopa, ki je skladen s smernicami za kreditno tveganje ter smernicami in postopki za finančni nadzor, to pa zajema predvsem sprožilce zgodnjega opozarjanja, nadzorni seznam, notranjo bonitetno oceno in zaostala plačila.

EIB v skladu z navodili, ki so jih izdali oblikovalci standardov, in tržnimi praksami meni, da uporaba kratkoročnih ukrepov restrukturiranja zaradi COVID-19 za uspešne nasprotne stranke z namenom odpravljanja škodljivih sistemskih gospodarskih učinkov pandemije COVID-19 ne bi smela kot taka samodejno sprožiti zaključka, da je prišlo do znatnega povečanja kreditnega tveganja. Kot je razkrito v pojasnilu 3.2.3.8, se EIB pri ocenjevanju kreditnega tveganja takšnih nasprotnih strank opira na strokovno presojo.

EIB meni, da se učinki pandemije COVID-19 odražajo v obstoječem v prihodnost usmerjenem modelu pričakovanih kreditnih izgub, ki se šteje za dovolj robustnega, da omogoča upoštevanje takšnih izrednih dogodkov. Natančneje, posamezni učinki so bili neposredno zajeti z makroekonomskimi projekcijami in časovnimi strukturami verjetnosti neplačila.

Ob znatnem povečanju kreditnega tveganja se finančni instrument prerazporedi v 2. stopnjo, vendar se še ne šteje, da ima poslabšano kreditno kakovost. Če ima finančni instrument poslabšano kreditno kakovost, se prerazporedi v 3. stopnjo.

Za opredelitev izpostavljenosti v 3. stopnji banka določi, ali obstajajo nepristranski dokazi o nedonosni izpostavljenosti. Za finančno sredstvo se šteje, da obveznosti niso izpolnjene, če ni verjetno, da bo posojilojemalec v celoti plačal svoje kreditne obveznosti v Sklad za spodbujanje naložb brez njegove pomoči, ali če posojilojemalec več kot 90 dni zamuja z izpolnitvijo kakršne koli pomembne kreditne obveznosti do Sklada za spodbujanje naložb.

V zvezi s tem se šteje, da je finančno sredstvo oslabljeno, če je ugotovljeno, da Sklad za spodbujanje naložb verjetno ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov v skladu s prvotnimi pogodbenimi pogoji ali enakovredne vrednosti. Posamezne kreditne izpostavljenosti se ocenijo na podlagi značilnosti posojilojemalca, splošnega finančnega stanja, virov in plačilnih evidenc, obetov za podporo s strani morebitnih finančno odgovornih porokov in po potrebi unovčljive vrednosti kakršnega koli zavarovanja s premoženjem.

Vse oslabljene terjatve se pregledajo in analizirajo vsaj dvakrat na leto. Vse naknadne spremembe zneskov in časovnega okvira pričakovanih prihodnjih denarnih tokov v primerjavi s predhodnimi ocenami bodo povzročile spremembo rezervacij za kreditne izgube in bodo obračunane ali knjižene v izkazu poslovnega izida. Nadomestilo za oslabitev se razveljavi le, če se je kreditna kakovost izboljšala tako, da obstaja razumno zagotovilo o pravočasnem plačilu glavnice in obresti v skladu s prvotnimi pogodbenimi pogoji sporazuma o terjatvi. Odpis se izvede, če se šteje, da je terjatev v celoti ali delno neizterljiva ali odpisana. Odpisi se obračunajo na podlagi predhodno določenih oslabitev ali se neposredno knjižijo v izkazu poslovnega izida in zmanjšajo glavnico terjatve. Izterjave delno ali v celoti predhodno odpisanih zneskov se knjižijo v dobro v izkazu poslovnega izida.

Merjenje pričakovanih kreditnih izgub – vhodni podatki, predpostavke in tehnike

Merjenje pričakovanih kreditnih izgub – vhodni podatki, predpostavke in tehnike

Merjenje pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja se uporablja za sredstva 2. in 3. stopnje, za sredstva 1. stopnje pa merjenje 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub.

Pričakovane kreditne izgube so bile izračunane na podlagi naslednjih spremenljivk:

| — | bonitetne ocene in verjetnosti neplačila v trenutku (PIT PD), |
| --- | --- |

—

bonitetne ocene in verjetnosti neplačila v trenutku (PIT PD),

| — | izgub ob neplačilu v trenutku (PIT LGD), |
| --- | --- |

—

izgub ob neplačilu v trenutku (PIT LGD),

| — | izpostavljenosti ob neplačilu (EAD). |
| --- | --- |

—

izpostavljenosti ob neplačilu (EAD).

Bonitetna ocena nasprotne stranke se določi na določen datum z uporabo modelov kreditnega točkovanja, prilagojenih različnim kategorijam nasprotnih strank in izpostavljenosti.

Vsaka bonitetna ocena nakazuje posamezno verjetnost neplačila, ki pomeni verjetnost, da nasprotna stranka ne bo izpolnila svoje finančne obveznosti v naslednjih 12 mesecih ali v preostalem obdobju trajanja obveznosti. Zato so bonitetne ocene glavni vhodni podatki za določitev časovne strukture verjetnosti neplačila v trenutku za izpostavljenosti. EIB zbira informacije o uspešnosti in neplačilu za izpostavljenosti Sklada kreditnemu tveganju. Zbrani podatki se razčlenijo po vrsti panoge in vrsti regije. Različne panoge in regije, ki se enako odzivajo na kreditne cikle, se analizirajo skupaj.

EIB uporablja statistične modele za analizo zbranih podatkov in oblikovanje ocen verjetnosti neplačila v preostalem obdobju trajanja izpostavljenosti ter presojo, kako se bodo spreminjale s časom in glede na dane makroekonomske scenarije.

Izguba ob neplačilu pomeni pričakovano razmerje EIB med izgubo pri izpostavljenosti, ki je posledica neplačila nasprotne stranke, in neporavnanim zneskom ob neplačilu. Izguba ob neplačilu se lahko opredeli tudi kot „1 – stopnja poplačljivosti“. Ocene izgub ob neplačilu so v glavnem določene po geografskih vidikih in vrstah nasprotne stranke, pri čemer obstaja pet glavnih kategorij izpostavljenosti: države, javne institucije, finančne institucije, podjetja in financiranje projektov. Vrednosti izgub ob neplačilu se lahko dodatno prilagodijo na podlagi značilnosti izdelka in pogodbe, ki sta predmet izpostavljenosti.

EIB vključuje informacije v trenutku in v prihodnost usmerjene informacije tako v oceno, ali se je kreditno tveganje instrumenta od začetnega pripoznanja znatno povečalo, kot v merjenje njegovih pričakovanih kreditnih izgub.

EIB je za merjenje pričakovanih kreditnih izgub razvila pristop pogojnega modeliranja za izračun časovne strukture verjetnosti neplačila, ki vključuje:

| — | opredelitev ekonomsko upravičene funkcije povezanosti med kreditnim ciklom in makroekonomskimi spremenljivkami ter |
| --- | --- |

—

opredelitev ekonomsko upravičene funkcije povezanosti med kreditnim ciklom in makroekonomskimi spremenljivkami ter

| — | sklop treh makroekonomskih scenarijev (en izhodiščni scenarij in dva scenarija, ki odražata gospodarsko rast oziroma upad gospodarske rasti) z večletno potencialno realizacijo BDP in z njimi povezane verjetnosti. |
| --- | --- |

—

sklop treh makroekonomskih scenarijev (en izhodiščni scenarij in dva scenarija, ki odražata gospodarsko rast oziroma upad gospodarske rasti) z večletno potencialno realizacijo BDP in z njimi povezane verjetnosti.

EIB je makroekonomske scenarije pripravila z uporabo polstrukturnega modela svetovnega gospodarstva z več državami in več enačbami z opredeljenimi gradniki za posamezne države. Osnovni/izhodiščni scenarij je oblikovan tako, da je skladen z najnovejšimi napovedmi Evropske komisije. Pozitivni in negativni scenarij temeljita na osnovnem scenariju z uporabo modela z več državami / več enačbami. Scenariji so izpeljani iz šokov za BDP, ki je ključno merilo gospodarske dejavnosti. Šoki za realni BPD so kalibrirani, da ponovijo preteklo volatinost spremenljivke. Nato se, kjer je primerno, uporabi strokovna ocena, da se podrobneje določita velikost in vztrajnost šokov za BDP. Tako se šoki določijo skupaj s funkcijo propadanja, da se določi učinek šokov skozi čas. Verjetnosti, povezane z vsakim scenarijem, so opredeljene na način, da odražajo tržne kazalnike (volatilnosti) in notranje razvite kazalnike / indeksne sklade, ki se dosledno uporabljajo skozi čas, da zajamejo negotovosti.

EAD pomeni pričakovano izpostavljenost v primeru neplačila ter temelji na tekoči izpostavljenosti nasprotni stranki in morebitnih spremembah sedanjega zneska, ki je dovoljen v skladu s pogodbo, vključno z amortizacijo. EAD finančnega sredstva je njegova bruto knjigovodska vrednost. Za posojilne obveze in finančna jamstva EAD vključuje črpani znesek.

EIB je v letu 2020 in v skladu s svojim tekočim pregledom in vzdrževanjem modelov posodobila svoje modele za PIT, PD in LGD, ki jih uporablja za izračun ocene pričakovanih kreditnih izgub. Narava posodobitev se nanaša predvsem na spremembo virov vhodnih podatkov, natančneje podatkov o kreditih in makroekonomskih podatkov, ki se uporabljajo za modeliranje kreditnega cikla v podporo izračunu pričakovanih kreditnih izgub v trenutku (v življenjskem ciklu in 12-mesečno). Kreditni cikel je zdaj sestavljen iz znižanja bonitetne ocene zunanje bonitetne agencije in podatkov o stopnji neplačil ter se projicira prek letnih stopenj rasti realnega BDP in razpona med dolgo- in kratkoročnimi obrestnimi merami, in sicer obrestne mere za terminske premije, medtem ko je prejšnja različica modela izločila kreditni cikel iz meritev PIT PD, ki jih je predložil zunanji ponudnik podatkov, in vključila eno samo markoekonomsko spremenljivko, in sicer četrtletne stopnje rasti realnega BDP.

Posodobitev modela prinaša številne nadgradnje, in sicer novo opredelitev kreditnega cikla, ki omogoča povečano možnost razlikovanja med panožnimi in regionalnimi segmenti, poleg tega je povezava z makroekonomskimi spremenljivkami močnejša in omogoča vključitev druge zunanje pojasnjevalne spremenljivke (terminska premija). Učinek nadgradnje modela je razkrit v pojasnilih 7.2 in 14.

1.   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Sklad za spodbujanje naložb opredeljuje denarna sredstva in njihove ustreznike kot tekoče račune, kratkoročne vloge ali komercialne zapise s prvotno zapadlostjo tri mesece ali manj. Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so v izkazu finančnega položaja prikazani po odplačni vrednosti.

2.   Finančna sredstva zakladnice

Finančna sredstva zakladnice

Finančna sredstva zakladnice sestavljajo kotirajoče in nekotirajoče obveznice z namenom njihovega posedovanja do zapadlosti ter komercialni zapisi s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece, zaradi česar so razvrščena po odplačni vrednosti.

Te obveznice in komercialni zapisi se prvotno merijo po nabavni vrednosti, ki je poštena vrednost, povečana za vse neposredno pripisljive stroške posla. V preostalem času do zapadlosti instrumenta se razlika med začetno ceno in prodajno vrednostjo amortizira po metodi efektivnih obresti.

3.   Posojila in predujmi

Posojila in predujmi

Portfelj posojil in predujmov je lahko sestavljen iz dolžniških instrumentov, kot so posojila in dolžniški vrednostni papirji, vključno z obveznicami, zadolžnicami ali certifikati, ki jih izdajo strukturirani subjekti, da bi jih posedovali do zapadlosti in prejemali pogodbene denarne tokove.

Posojila in predujmi vključujejo:

| — | posojila in predujme, merjene po OV, |
| --- | --- |

—

posojila in predujme, merjene po OV,

| — | posojila in predujme, ki se obvezno merijo po PVIPI. |
| --- | --- |

—

posojila in predujme, ki se obvezno merijo po PVIPI.

Posojila, ki jih daje Sklad za spodbujanje naložb, se pripoznajo v sredstvih Sklada, ko se izvrši plačilo posojilojemalcem. Neizplačani deli posojil se knjižijo v zunajbilančnih postavkah po svoji nominalni vrednosti. Posojila, ki opravijo preizkus IPGO, se prvotno evidentirajo po nabavni vrednosti (njihovi čisti izplačani zneski), ki je poštena vrednost denarja za dano posojilo, vključno z morebitnimi stroški poslov, pozneje pa se merijo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti.

Dolžniški vrednostni papirji se pripoznajo v sredstvih Sklada, ko se izvrši plačilo izdajatelju, in so lahko v obliki pogodbeno povezanega ali enotranšnega dolžniškega instrumenta. Neizplačani deli dolžniških vrednostnih papirjev se knjižijo v zunajbilančnih postavkah po svoji nominalni vrednosti. Dolžniški vrednostni papirji se prvotno merijo po nabavni vrednosti, ki je poštena vrednost, povečana za vse neposredno pripisljive stroške posla, pozneje pa se merijo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. V preostalem času do zapadlosti instrumenta se razlika med začetno ceno in prodajno vrednostjo amortizira po metodi efektivnih obresti.

Politika oslabitve posojil in predujmov je opisana v pojasnilu 2.4.2.

Posojila in predujmi, ki ne izpolnjujejo meril IPGO, se obvezno merijo po PVIPI. Metoda merjenja poštene vrednosti, ki se uporablja, temelji na tehniki diskontiranih denarnih tokov ali likvidacijski vrednosti.

4.   Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Sklad za spodbujanje naložb ima dve vrsti naložb v kapital: (i) neposredne naložbe v kapital in (ii) sklade tveganega kapitala. Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom se prvotno pripoznajo po pošteni vrednosti, povečani za stroške poslov. Poznejše spremembe poštene vrednosti, vključno s pozitivnimi in negativnimi tečajnimi razlikami, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa v postavki „čisti rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom“.

Pri naložbi, ki ne kotira na delujočem trgu, kjer poštene vrednosti ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se poštena vrednost določi z uporabo priznanih tehnik vrednotenja (pojasnilo 4.2.1).

Udeležba Sklada za spodbujanje naložb običajno zajema naložbe v sklade zasebnega ali tveganega kapitala. V skladu z uveljavljeno prakso v tem sektorju kapital za take naložbe običajno vpiše več vlagateljev skupaj, od katerih nobeden ne more posamično vplivati na tekoče poslovanje in naložbeno dejavnost sklada. To pomeni, da tudi morebitno članstvo vlagatelja v upravnem organu takega sklada temu vlagatelju načeloma ne daje pravice do vpliva na tekoče poslovanje sklada. Poleg tega posamezni vlagatelji v skladu zasebnega ali tveganega kapitala ne določajo strategij sklada, npr. v zvezi z izplačilom dividend ali drugimi oblikami delitve dobička. Take odločitve praviloma sprejema uprava sklada na podlagi delničarskega sporazuma, ki ureja pravice in obveznosti uprave ter vseh delničarjev sklada. Delničarski sporazum tudi na splošno preprečuje posameznim vlagateljem dvostransko sklepanje večjih poslov s skladom, izmenjavanje vodstvenih kadrov ali pridobitev prednostnega dostopa do ključnih tehničnih informacij. Naložbe Sklada za spodbujanje naložb se izvajajo v skladu z zgoraj opisano uveljavljeno prakso sektorja, kar zagotavlja, da Sklad ne obvladuje nobene od teh naložb niti nima pomembnega vpliva nanje v smislu MSRP 10 in MRS 28, kar velja tudi za naložbe, v katerih ima Sklad več kot 20 % glasovalnih pravic.

iii.   
  Finančna jamstva

Finančna jamstva

Pogodbe o finančnem jamstvu so pogodbe, v skladu s katerimi mora Sklad za spodbujanje naložb opraviti določena plačila, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačil ob zapadlosti v skladu s pogoji dolžniškega instrumenta.

V skladu z obstoječimi pravili ta jamstva ne ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe (MSRP 4 – Zavarovalne pogodbe).

Finančna jamstva se obračunavajo v skladu z MSRP 9 – Finančni instrumenti kot „izvedeni finančni instrumenti“ ali kot „finančna jamstva“, odvisno od njihovih značilnosti in lastnosti, kot so opredeljene v MSRP 9.

Računovodska usmeritev za izvedene finančne instrumente je razkrita v pojasnilu 2.4.5.

Finančna jamstva se prvotno pripoznajo v izkazu finančnega položaja v skladu z „določbami za izdana jamstva“ po pošteni vrednosti, povečani za stroške posla, ki jih je mogoče neposredno pripisati izdaji finančnih poroštev. Ob začetnem pripoznanju obveznost plačila ustreza neto sedanji vrednosti pričakovanega priliva premij ali začetni pričakovani izgubi.

Po začetnem pripoznanju se jamstva merijo po višji od naslednjih vrednosti:

| — | znesku popravka vrednosti za izgubo, kot je določen v skladu z MSRP 9, in |
| --- | --- |

—

znesku popravka vrednosti za izgubo, kot je določen v skladu z MSRP 9, in

| — | začetno pripoznani premiji, zmanjšani za prihodke, pripoznane v skladu z načeli MSRP 15. |
| --- | --- |

—

začetno pripoznani premiji, zmanjšani za prihodke, pripoznane v skladu z načeli MSRP 15.

Vsako povečanje ali zmanjšanje neto obveznosti (kot je izmerjeno v skladu z MSRP 9) v zvezi s finančnimi jamstvi, razen plačila vpoklicanih jamstev, se pripozna v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod naslovom „Spremembe rezervacij za jamstva“.

Prejeta premija se pripozna v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod naslovom „Prihodki od opravnin (provizij)“ na podlagi amortizacijskega načrta v skladu z MSRP 15 v obdobju trajanja finančnega jamstva.

iv.   
  Finančne obveznosti, razen izvedenih finančnih instrumentov

Finančne obveznosti, razen izvedenih finančnih instrumentov

Razvrstitev in merjenje

Razvrstitev in merjenje

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančna obveznost se meri po odplačni vrednosti, razen finančnih obveznosti, ki ustrezajo opredelitvi v posesti za trgovanje (npr. izvedene obveznosti).

Sklad odpravi pripoznanje finančne obveznosti, kadar so njegove pogodbene obveznosti zaključene, razveljavljene ali so potekle.

v.   
  Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti vključujejo medvalutne zamenjave, medvalutne obrestne zamenjave, kratkoročne valutne zamenjave in obrestne zamenjave.

Izvedeni finančni instrumenti se prvotno pripoznajo na podlagi datuma trgovanja.

V okviru običajnega izvajanja dejavnosti lahko Sklad za spodbujanje naložb sklene pogodbe o zamenjavi za zavarovanje posameznih poslov dajanja posojil ali valutne terminske pogodbe za zavarovanje valutnih pozicij v drugih valutah aktivnega trgovanja kot v eurih, da bi se izravnali vsi dobički ali izgube, nastali zaradi nihanj deviznih tečajev.

Vsi izvedeni finančni instrumenti se merijo po PVIPI in o njih se poroča kot o izvedenih finančnih instrumentih. Poštene vrednosti izhajajo predvsem iz modelov diskontiranja denarnih tokov, modelov vrednotenja opcij in ponujenih cen tretjih oseb.

Izvedeni finančni instrumenti se knjižijo po pošteni vrednosti ter izkazujejo kot sredstva, če je njihova poštena vrednost pozitivna, in kot obveznosti, če je njihova poštena vrednost negativna. Spremembe poštene vrednosti izvedenih finančnih instrumentov so prikazane v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod postavko „sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih“.

Z MSRP 9 so bile zahteve za ločevanje vgrajenih izvedenih finančnih instrumentov odpravljene za finančna sredstva ali finančne obveznosti, zato se hibridna pogodba pri razvrščanju finančnih sredstev ali finančnih obveznosti v skladu s tem obravnava kot celota.

vi.   
  Prispevki

Prispevki

Prispevki držav članic se pripoznajo kot terjatve v izkazu finančnega položaja na datum sklepa Sveta, s katerim se določi finančni prispevek, ki ga morajo države članice plačati v Sklad za spodbujanje naložb.

Prispevki držav članic izpolnjujejo naslednje pogoje in so posledično razvrščeni kot kapital:

| — | kot je določeno v sporazumu o prispevkih, prispevki državam članicam dajejo pravico, da odločajo o uporabi neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v primeru njegove likvidacije, |
| --- | --- |

—

kot je določeno v sporazumu o prispevkih, prispevki državam članicam dajejo pravico, da odločajo o uporabi neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v primeru njegove likvidacije,

| — | so v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, |
| --- | --- |

—

so v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov,

| — | vsi finančni instrumenti v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, imajo enake značilnosti, |
| --- | --- |

—

vsi finančni instrumenti v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, imajo enake značilnosti,

| — | instrument nima nobenih značilnosti, ki bi zahtevale razvrstitev kot obveznost, ter |
| --- | --- |

—

instrument nima nobenih značilnosti, ki bi zahtevale razvrstitev kot obveznost, ter

| — | skupni pričakovani denarni tokovi, ki jih je mogoče instrumentu pripisati v času njegove uporabe, temeljijo predvsem na poslovnem izidu, spremembi pripoznanih neto sredstev ali spremembi poštene vrednosti pripoznanih in nepripoznanih neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v času uporabe tega instrumenta. |
| --- | --- |

—

skupni pričakovani denarni tokovi, ki jih je mogoče instrumentu pripisati v času njegove uporabe, temeljijo predvsem na poslovnem izidu, spremembi pripoznanih neto sredstev ali spremembi poštene vrednosti pripoznanih in nepripoznanih neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v času uporabe tega instrumenta.

Prispevki so v računovodskih izkazih merjeni in razvrščeni po odplačni vrednosti.

vii.   
  Prihodki od obresti in podobni prihodki

Prihodki od obresti in podobni prihodki

Obresti od posojil, ki jih daje Sklad za spodbujanje naložb, se knjižijo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa („Prihodki od obresti in podobni prihodki“) ter v izkazu finančnega položaja („Posojila in predujmi“) po načelu nastanka poslovnega dogodka po efektivni obrestni meri, tj. meri, ki natančno diskontira ocenjena prihodnja gotovinska plačila ali prejemke skozi pričakovano trajanje posojila na neto knjigovodsko vrednost posojila. Ko se knjižena vrednost posojila zmanjša zaradi oslabitve, se prihodki od obresti še naprej pripoznavajo z uporabo prvotne efektivne obrestne mere, ki se uporabi na novi knjigovodski vrednosti.

Obresti od posojil na podlagi kupljenih ali izdanih (ustvarjenih) sredstev s poslabšano kreditno kakovostjo se knjižijo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa („Prihodki od obresti in podobni prihodki“) ter v izkazu finančnega položaja („Posojila in predujmi“) po načelu nastanka poslovnega dogodka z uporabo posojilu prilagojene efektivne obrestne mere skozi celotno trajanje posojila, tj. mere, ki natančno diskontira ocenjena prihodnja gotovinska plačila ali prejemke skozi pričakovano trajanje posojila na odplačno vrednost posojila.

Subvencionirane obrestne mere, prejete za sredstva Sklada, se odložijo in pripoznajo kot prilagoditev efektivnih obresti, ki se knjižijo med obresti in podobne prihodke v izkazu poslovnega izida za obdobje od izplačila do povračila subvencioniranega posojila.

Provizije za neizkoriščeni del posojila se odložijo in pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti za obdobje od izplačila do povračila posojila ter so predstavljene v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod postavko „prihodki od obresti in podobni prihodki“.

viii.   
  Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč

Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč

Sklad za spodbujanje naložb v okviru svojih dejavnosti za države članice upravlja subvencionirane obrestne mere in tehnično pomoč.

Tisti del prispevkov držav članic, ki je dodeljen za plačilo subvencioniranih obrestnih mer in tehnično pomoč, se ne upošteva v sredstvih vplačnikov Sklada za spodbujanje naložb, ampak je razvrščen kot obveznost do tretjih oseb. Sklad izvrši izplačilo končnim upravičencem in nato zmanjša obveznosti do tretjih oseb.

Kadar zneski, ki jih države članice prispevajo v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo, niso v celoti zagotovljeni, se prerazvrstijo kot prispevek v Sklad za spodbujanje naložb.

ix.   
  Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike

Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike

Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike se pripoznajo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa Sklada za spodbujanje naložb po načelu nastanka poslovnega dogodka.

x.   
  Opravnine (provizije) in dividende

Opravnine (provizije) in dividende

Provizije, prejete za storitve, ki se opravijo v določenem časovnem obdobju, se pripoznajo kot prihodek, ko so storitve opravljene, medtem ko se provizije za izvedbo pomembnega dejanja pripoznajo kot prihodek, ko je pomembno dejanje opravljeno. Te provizije so predstavljene v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod postavko „prihodki od opravnin (provizij)“.

Dividende v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom se pripoznajo, ko so prejete, in so predstavljene v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa v okviru neto realiziranega dobička iz naslova delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom.

xi.   
  Obdavčenje

Obdavčenje

Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, določa, da so sredstva, prihodki in drugo premoženje institucij Unije oproščeni vseh neposrednih davkov.

3.   Upravljanje tveganj

Upravljanje tveganj

V tem pojasnilu so predstavljene informacije o izpostavljenosti Sklada za spodbujanje naložb kreditnim in finančnim tveganjem ter informacije o upravljanju in kontroli teh tveganj, zlasti primarnih tveganj, povezanih z uporabo finančnih instrumentov. Ta tveganja vključujejo:

| — | kreditno tveganje – tveganje izgub zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke, ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave, |
| --- | --- |

—

kreditno tveganje – tveganje izgub zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke, ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave,

| — | likvidnostno tveganje – tveganje, povezano s sposobnostjo subjekta, da financira povečanja sredstev in izpolnjuje obveznosti, ko te zapadejo, ne da bi pri tem utrpel nesprejemljive izgube, |
| --- | --- |

—

likvidnostno tveganje – tveganje, povezano s sposobnostjo subjekta, da financira povečanja sredstev in izpolnjuje obveznosti, ko te zapadejo, ne da bi pri tem utrpel nesprejemljive izgube,

| — | tržno tveganje – tveganje, da bodo spremembe tržnih cen in stopenj, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev in devizni tečaji, vplivale na dohodek subjekta ali na vrednost njegove udeležbe v finančnih instrumentih. |
| --- | --- |

—

tržno tveganje – tveganje, da bodo spremembe tržnih cen in stopenj, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev in devizni tečaji, vplivale na dohodek subjekta ali na vrednost njegove udeležbe v finančnih instrumentih.

3.1   
  Organizacija upravljanja tveganj

Organizacija upravljanja tveganj

EIB redno prilagaja okvir Sklada za spodbujanje naložb za upravljanje tveganj.

Direktorat za upravljanje tveganj pri EIB neodvisno ugotavlja, ocenjuje in spremlja tveganja, ki jim je izpostavljen Sklad za spodbujanje naložb, ter poroča o njih. Znotraj okvira, v katerem se ohranja ločevanje nalog, je direktorat za upravljanje tveganj neodvisen od enote za trgovanje.

Na ravni EIB glavni upravljavec tveganj v skupini poroča o tveganjih v skupini upravnemu odboru EIB ob nadzoru člana upravnega odbora, pristojnega za tveganja. Glavni upravljavec tveganj v skupini ima neposreden dostop do odbora za politiko tveganj in lahko neposredno naslavlja svet direktorjev EIB in z njim komunicira v zvezi s katero koli zadevo z njegovega področja delovanja.

3.2   
  Kreditno tveganje

Kreditno tveganje

Kreditno tveganje je potencialna izguba, ki bi lahko nastala zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke in ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave.

3.2.1   Strategija upravljanja kreditnega tveganja

Strategija upravljanja kreditnega tveganja

EIB pri opravljanju kreditne analize nasprotnih strank – posojilojemalcev oceni kreditno tveganje in pričakovano izgubo z namenom ovrednotenja in določitve cene tveganja. EIB je razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje bonitete, s katero določi notranje bonitetne ocene nasprotnih strank posojilojemalcev/porokov, povezanih s posojili. Metodologija temelji na sistemu ocenjevalnih listov, prilagojenih za posamezne glavne bonitetne vrste nasprotnih strank (npr. podjetja, finančne institucije itd.). Ob upoštevanju dobrih praks v bančnem sektorju, ki se uporabljajo za EIB, in načel, določenih v okviru novega baselskega kapitalskega sporazuma (Basel II), se vse nasprotne stranke, ki so ključne za kreditni profil posameznega posla, razvrstijo v notranje bonitetne kategorije z uporabo notranje metodologije za ocenjevanje zadevne vrste nasprotnih strank. Vsaki nasprotni stranki se pripiše notranja ocena, ki odraža njeno verjetnost neplačila, pridobljeno s podrobno analizo profila poslovnega in finančnega tveganja nasprotne stranke in konteksta tveganja zadevne države. Strokovne prilagoditve se opravijo po potrebi na podlagi upoštevanja podpore matičnega podjetja ali vladne podpore, končna bonitetna ocena pa omogoča popravke, da se odražajo informacije (npr. oblikovanje tržnih cen), ki niso bile upoštevane v točkovalnem listu.

Za kreditno oceno financiranja projektov in drugih strukturiranih ukrepov, ki se uporabljajo v omejenem obsegu, se uporabljajo ustrezna orodja za oceno kreditnega tveganja za zadevni sektor, ki se osredotočajo zlasti na razpoložljivost denarnih tokov in sposobnost servisiranja dolga. Ta orodja vključujejo analizo pogodbenega okvira projektov, analizo nasprotne stranke in simulacije denarnih tokov. Podobno kot pri podjetjih in finančnih institucijah se vsakemu projektu pripiše notranja bonitetna ocena. Končno, tretjim državam oceno določi ekonomski oddelek na podlagi statističnega modela.

Vse notranje bonitetne ocene se v času trajanja posojila spremljajo in redno posodabljajo.

Vsi nedržavni posli (ali posli, za katere država ne jamči oz. niso asimilirani) so predmet posebnih omejitev na ravni transakcije in omejitev glede velikosti nasprotne stranke. Omejitve glede nasprotne stranke so določene na ravni skupne izpostavljenosti skupine, kjer je to ustrezno. Te omejitve praviloma odražajo na primer obseg lastnih sredstev nasprotnih strank.

EIB za omejevanje kreditnega tveganja, kadar je ustrezno in za vsak primer posebej, uporablja različne izboljšave kreditne kakovosti, ki so:

| — | z nasprotno stranko ali projektom povezani vrednostni papirji (npr. zastavna pravica na delnicah, zastavna pravica na sredstvih, odstop pravic, zastavna pravica na računih) ali/in |
| --- | --- |

—

z nasprotno stranko ali projektom povezani vrednostni papirji (npr. zastavna pravica na delnicah, zastavna pravica na sredstvih, odstop pravic, zastavna pravica na računih) ali/in

| — | jamstva, ki jih običajno da nosilec financiranega projekta (npr. jamstva za dokončanje projekta ali jamstva na prvi poziv), ali bančna jamstva. |
| --- | --- |

—

jamstva, ki jih običajno da nosilec financiranega projekta (npr. jamstva za dokončanje projekta ali jamstva na prvi poziv), ali bančna jamstva.

Sklad za omejevanje kreditnega tveganja ne uporablja kreditnih izvedenih finančnih instrumentov.

3.2.2   Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju brez upoštevanja zavarovanja s premoženjem in drugih izboljšav kreditne kakovosti

Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju brez upoštevanja zavarovanja s premoženjem in drugih izboljšav kreditne kakovosti

Spodnja razpredelnica prikazuje največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju za posamezne postavke izkaza finančnega položaja, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti. Največja izpostavljenost je prikazana v bruto znesku, torej pred učinkom zmanjšanja kreditnega tveganja z uporabo zavarovanja s premoženjem.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Največja izpostavljenost | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| SREDSTVA | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 923 940 | 837 777 |
| Terjatve do vplačnikov | 68 908 | 86 330 |
| Finančna sredstva zakladnice | 351 873 | 330 587 |
| Izvedeni finančni instrumenti | 33 584 | 14 184 |
| Posojila in predujmi | 1 673 445 | 1 518 675 |
| Druga sredstva | 109 | — |
| Skupaj | 3 051 859 | 2 787 553 |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | -33 152 | -37 269 |
| ZUNAJBILANČNE POSTAVKE | | |
| Pogojne obveznosti | | |
| — | Izdana jamstva |

(v tisočih EUR)

Največja izpostavljenost

31.12.2020

31.12.2019

SREDSTVA

SREDSTVA

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

923 940

837 777

Terjatve do vplačnikov

68 908

86 330

Finančna sredstva zakladnice

351 873

330 587

Izvedeni finančni instrumenti

33 584

14 184

Posojila in predujmi

1 673 445

1 518 675

Druga sredstva

109

—

Skupaj

Skupaj

3 051 859

3 051 859

2 787 553

2 787 553

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

-33 152

-33 152

-37 269

-37 269

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE

Pogojne obveznosti

—

Izdana jamstva

998 560

200 013

Prevzete obveznosti

| — | Neizplačana posojila |
| --- | --- |

—

Neizplačana posojila

1 722 618

1 357 320

| — | Podpisana neizdana jamstva |
| --- | --- |

—

Podpisana neizdana jamstva

554 686

1 359 818

Zunajbilančne postavke skupaj

Zunajbilančne postavke skupaj

3 275 864

3 275 864

2 917 151

2 917 151

Kreditna izpostavljenost skupaj

Kreditna izpostavljenost skupaj

6 294 571

6 294 571

5 667 435

5 667 435

3.2.3   Kreditno tveganje iz naslova posojil in predujmov

Kreditno tveganje iz naslova posojil in predujmov

3.2.3.1   Merjenje kreditnega tveganja pri posojilih in predujmih

Merjenje kreditnega tveganja pri posojilih in predujmih

Za posojila in predujme ali jamstvo Sklada za spodbujanje naložb se opravita celovita ocena tveganja in kvantitativna ocena pričakovane izgube, ki sta podlaga za bonitetno oceno posojila. Za posle v okviru programa za financiranje z učinkom (kot je opisan v pojasnilu 24), razen posredniških posojil, ne veljajo smernice za kreditno tveganje in se zanje uporabljajo drugačni postopki. Ocene posojil se določijo v skladu s splošno sprejetimi načeli na podlagi kakovosti posojilojemalca, zapadlosti posojila, jamstva, in kadar je primerno, poroka.

Sistem ocenjevanja posojil zajema metodologije, postopke, podatkovne zbirke in informacijske sisteme, ki omogočajo oceno kreditnega tveganja pri dajanju posojil ter kvantitativno oceno pričakovanih izgub. Sistem povzame veliko količino podatkov, na podlagi katerih izračuna relativno oceno kreditnih tveganj, povezanih s posojili. Ocene posojil odražajo sedanjo vrednost ocenjene ravni „pričakovane izgube“, ki je odvisna od verjetnosti neizpolnitve obveznosti glavnih dolžnikov, izpostavljenosti tveganju ter obsega izgub v primeru neizpolnitve obveznosti. Ocene posojil se uporabljajo za naslednje namene:

| — | kot pomoč za natančnejšo in bolj kvantitativno oceno posojilnih tveganj, |
| --- | --- |

—

kot pomoč za natančnejšo in bolj kvantitativno oceno posojilnih tveganj,

| — | kot kazalnik razpršenosti kreditnih tveganj za namene določanja prednosti dejavnosti spremljanja, |
| --- | --- |

—

kot kazalnik razpršenosti kreditnih tveganj za namene določanja prednosti dejavnosti spremljanja,

| — | za opis kakovosti posojilnega portfelja na določen datum, |
| --- | --- |

—

za opis kakovosti posojilnega portfelja na določen datum,

| — | kot merilo za izračun letnih dodatkov v splošno posojilno rezervo in |
| --- | --- |

—

kot merilo za izračun letnih dodatkov v splošno posojilno rezervo in

| — | kot vhodni podatek pri odločanju o stroških tveganja. |
| --- | --- |

—

kot vhodni podatek pri odločanju o stroških tveganja.

Na določitev ocene posojila vplivajo naslednji dejavniki:

| i) | Kreditna sposobnost posojilojemalca: direktorat za upravljanje tveganj preveri posojilojemalce ter na podlagi notranjih metodologij in zunanjih podatkov oceni njihovo kreditno sposobnost. V skladu s pristopom na osnovi notranjih bonitetnih ocen, ki temelji na okviru Basel III, je EIB razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje bonitete, s katero določi notranje bonitetne ocene posojilojemalcev in porokov. Metodologija temelji na ocenjevalnih listih, prilagojenih opredeljenim vrstam nasprotnih strank. |
| --- | --- |

i)

Kreditna sposobnost posojilojemalca: direktorat za upravljanje tveganj preveri posojilojemalce ter na podlagi notranjih metodologij in zunanjih podatkov oceni njihovo kreditno sposobnost. V skladu s pristopom na osnovi notranjih bonitetnih ocen, ki temelji na okviru Basel III, je EIB razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje bonitete, s katero določi notranje bonitetne ocene posojilojemalcev in porokov. Metodologija temelji na ocenjevalnih listih, prilagojenih opredeljenim vrstam nasprotnih strank.

| ii) | Korelacija neizpolnitve obveznosti: ta element kvantificira verjetnost, da bosta posojilojemalec in porok hkrati zašla v finančne težave. Čim višja je korelacija med verjetnostjo neizpolnitve obveznosti posojilojemalca in poroka, tem nižja je vrednost jamstva, zato je nižja (slabša) tudi ocena posojila. |
| --- | --- |

ii)

Korelacija neizpolnitve obveznosti: ta element kvantificira verjetnost, da bosta posojilojemalec in porok hkrati zašla v finančne težave. Čim višja je korelacija med verjetnostjo neizpolnitve obveznosti posojilojemalca in poroka, tem nižja je vrednost jamstva, zato je nižja (slabša) tudi ocena posojila.

| iii) | Vrednost jamstvenih instrumentov in jamstev: ta vrednost se oceni na podlagi kombinacije kreditne sposobnosti izdajatelja in vrste uporabljenega instrumenta. |
| --- | --- |

iii)

Vrednost jamstvenih instrumentov in jamstev: ta vrednost se oceni na podlagi kombinacije kreditne sposobnosti izdajatelja in vrste uporabljenega instrumenta.

| iv) | Veljavna stopnja izterjave: to je znesek, za katerega se predpostavlja, da bo izterjan po neizpolnjevanju obveznosti ustrezne nasprotne stranke, izražen kot odstotek zadevne izpostavljenosti pri posojilih. |
| --- | --- |

iv)

Veljavna stopnja izterjave: to je znesek, za katerega se predpostavlja, da bo izterjan po neizpolnjevanju obveznosti ustrezne nasprotne stranke, izražen kot odstotek zadevne izpostavljenosti pri posojilih.

| v) | Pogodbeni okvir: trden pogodbeni okvir izboljša kakovost in oceno posojila. |
| --- | --- |

v)

Pogodbeni okvir: trden pogodbeni okvir izboljša kakovost in oceno posojila.

| vi) | Trajanje posojila ali, splošneje, denarni tokovi posojila: če so vse druge spremenljivke enake, je tveganje, da bo pri servisiranju posojila prišlo do težav, tem večje, čim daljša je odplačilna doba posojila |
| --- | --- |

vi)

Trajanje posojila ali, splošneje, denarni tokovi posojila: če so vse druge spremenljivke enake, je tveganje, da bo pri servisiranju posojila prišlo do težav, tem večje, čim daljša je odplačilna doba posojila

Pričakovana izguba pri posojilu se izračuna na podlagi vseh petih zgoraj navedenih elementov. Glede na izračunano raven izgube se nato posojilo razvrsti v eno od naslednjih kategorij ocen posojil:

| „A“ | – Prvorazredna posojila, ki se delijo v tri podkategorije:






  — | „A0“ zajema posojila državi članici EU ali posojila, za katera jamči država članica EU, ki imajo pričakovano izgubo v višini 0 %. |
| --- | --- | --- |

„A“

– Prvorazredna posojila, ki se delijo v tri podkategorije:

—

„A0“ zajema posojila državi članici EU ali posojila, za katera jamči država članica EU, ki imajo pričakovano izgubo v višini 0 %.

| — | „A+“ zajema posojila, odobrena subjektom (ali za katera jamčijo subjekti), ki niso države članice EU, in za katera se ne pričakuje poslabšanje kakovosti njihovega trajanja. |
| --- | --- |

—

„A+“ zajema posojila, odobrena subjektom (ali za katera jamčijo subjekti), ki niso države članice EU, in za katera se ne pričakuje poslabšanje kakovosti njihovega trajanja.

| — | „A–“ zajema tiste posojilne dejavnosti, pri katerih obstaja določen dvom glede ohranitve trenutnega statusa, vendar se pričakuje, da bo vsako morebitno poslabšanje omejeno. |
| --- | --- |

—

„A–“ zajema tiste posojilne dejavnosti, pri katerih obstaja določen dvom glede ohranitve trenutnega statusa, vendar se pričakuje, da bo vsako morebitno poslabšanje omejeno.

| „B“ | – Visokokakovostna posojila: gre za razred sredstev, ki jih banka ocenjuje kot solidna, čeprav ni izključeno, da se njihova kakovost v prihodnje ne bo rahlo poslabšala. Za izražanje relativne verjetnosti, da bo do takega poslabšanja prišlo, se uporabljata podkategoriji B+ in B–. |
| --- | --- |

„B“

– Visokokakovostna posojila: gre za razred sredstev, ki jih banka ocenjuje kot solidna, čeprav ni izključeno, da se njihova kakovost v prihodnje ne bo rahlo poslabšala. Za izražanje relativne verjetnosti, da bo do takega poslabšanja prišlo, se uporabljata podkategoriji B+ in B–.

| „C“ | – Kakovostna posojila: primer so nezavarovana posojila trdnim bankam in podjetjem s sedemletno zapadlostjo z odplačilom v enkratnem znesku ob zapadlosti posojila oziroma primerljivo amortizacijsko zapadlostjo ob izplačilu posojila. |
| --- | --- |

„C“

– Kakovostna posojila: primer so nezavarovana posojila trdnim bankam in podjetjem s sedemletno zapadlostjo z odplačilom v enkratnem znesku ob zapadlosti posojila oziroma primerljivo amortizacijsko zapadlostjo ob izplačilu posojila.

| „D“ | – Ta bonitetni razred predstavlja mejo med posojili „sprejemljive kakovosti“ in posojili, pri katerih se pojavljajo določene težave. To ločnico pri ocenah posojil natančneje določata podkategoriji D+ in D–. Posojila z oceno D– zahtevajo strožji nadzor. |
| --- | --- |

„D“

– Ta bonitetni razred predstavlja mejo med posojili „sprejemljive kakovosti“ in posojili, pri katerih se pojavljajo določene težave. To ločnico pri ocenah posojil natančneje določata podkategoriji D+ in D–. Posojila z oceno D– zahtevajo strožji nadzor.

| „E“ | – Ta kategorija ocen posojil zajema posojila, katerih profil tveganja je slabši od običajno sprejemljivega. Poleg tega vključuje tudi posojila, pri katerih je v odplačilni dobi prišlo do resnih težav in pri katerih ni mogoče izključiti, da ne bo prišlo do izgub. Zato se pri teh posojilih izvaja natančen in poostren nadzor. Podkategoriji E+ in E– označujeta intenzivnost tega posebnega postopka nadzora; pri posojilih z oceno E– obstaja velika verjetnost, da ne bo mogoče zagotoviti pravočasnega servisiranja in bo zato potrebna ena od oblik reprogramiranja dolga, kar lahko povzroči izgubo zaradi oslabitve. |
| --- | --- |

„E“

– Ta kategorija ocen posojil zajema posojila, katerih profil tveganja je slabši od običajno sprejemljivega. Poleg tega vključuje tudi posojila, pri katerih je v odplačilni dobi prišlo do resnih težav in pri katerih ni mogoče izključiti, da ne bo prišlo do izgub. Zato se pri teh posojilih izvaja natančen in poostren nadzor. Podkategoriji E+ in E– označujeta intenzivnost tega posebnega postopka nadzora; pri posojilih z oceno E– obstaja velika verjetnost, da ne bo mogoče zagotoviti pravočasnega servisiranja in bo zato potrebna ena od oblik reprogramiranja dolga, kar lahko povzroči izgubo zaradi oslabitve.

| „F“ | – Kategorija F (za ang. „fail“) označuje posojila, ki pomenijo nesprejemljivo tveganje. Oceno F lahko dobijo le nezaključeni posli, pri katerih je po podpisu prišlo do nepredvidenih, izrednih in izrazito neugodnih okoliščin. Vse dejavnosti, pri katerih Sklad za spodbujanje naložb beleži izgubo glavnice, dobijo oceno F, zanje pa se oblikuje posebna rezervacija. |
| --- | --- |

„F“

– Kategorija F (za ang. „fail“) označuje posojila, ki pomenijo nesprejemljivo tveganje. Oceno F lahko dobijo le nezaključeni posli, pri katerih je po podpisu prišlo do nepredvidenih, izrednih in izrazito neugodnih okoliščin. Vse dejavnosti, pri katerih Sklad za spodbujanje naložb beleži izgubo glavnice, dobijo oceno F, zanje pa se oblikuje posebna rezervacija.

Praviloma se posojila, ki z notranjim ocenjevanjem dobijo oceno D– ali manj, uvrstijo na „opazovalni seznam“ (ang. „watch list“) na osnovi notranjih bonitetnih ocen posojil. Če pa je bilo posojilo prvotno odobreno s profilom tveganja D– ali slabšim, se na opazovalni seznam uvrsti le, če pomemben kreditni dogodek povzroči nadaljnje poslabšanje njegove kreditne ocene pod oceno ob odobritvi.

Razpredelnica v oddelku 3.2.3.3 prikazuje analizo kreditne kvalitete posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb na podlagi zgoraj opisanih kategorij ocen posojil.

3.2.3.2   Razčlenitev izpostavljenosti kreditnemu tveganju pri dajanju posojil

Razčlenitev izpostavljenosti kreditnemu tveganju pri dajanju posojil

Spodnja razpredelnica prikazuje največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju (čista knjigovodska vrednost) za podpisana posojila in predujme (izplačane in neizplačane) po vrstah posojilojemalcev ob upoštevanju jamstev, ki so jih dali poroki:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2020 | Zajamčeno | Druge izboljšave kreditne kakovosti | Brez jamstva | Skupaj | % izplačanega skupnega zneska |
| Finančne institucije | 87 269 | — | 963 366 | 1 050 635 | 64 % |
| Podjetja | 203 772 | 27 026 | 177 321 | 408 119 | 24 % |
| Javne institucije | 21 866 | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Države | — | 1 506 | 190 262 | 191 768 | 11 % |
| Izplačano skupaj | 312 907 | 28 532 | 1 332 006 | 1 673 445 | 100 % |
| Neizplačano | 196 692 | — | 1 492 774 | 1 689 466 | — |
| Izplačano in neizplačano skupaj | 509 599 | 28 532 | 2 824 780 | 3 362 911 | — |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. 12. 2020

Zajamčeno

Druge izboljšave kreditne kakovosti

Brez jamstva

Skupaj

% izplačanega skupnega zneska

Finančne institucije

87 269

—

963 366

1 050 635

1 050 635

64 %

64 %

Podjetja

203 772

27 026

177 321

408 119

408 119

24 %

24 %

Javne institucije

21 866

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Države

—

1 506

190 262

191 768

191 768

11 %

11 %

Izplačano skupaj

Izplačano skupaj

312 907

312 907

28 532

28 532

1 332 006

1 332 006

1 673 445

1 673 445

100 %

100 %

Neizplačano

Neizplačano

196 692

196 692

—

—

1 492 774

1 492 774

1 689 466

1 689 466

—

—

Izplačano in neizplačano skupaj

Izplačano in neizplačano skupaj

509 599

509 599

28 532

28 532

2 824 780

2 824 780

3 362 911

3 362 911

—

—

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2019 | Zajamčeno | Druge izboljšave kreditne kakovosti | Brez jamstva | Skupaj | % izplačanega skupnega zneska |
| Finančne institucije | 111 806 | — | 803 861 | 915 667 | 60 % |
| Podjetja | 190 006 | 36 704 | 172 082 | 398 792 | 26 % |
| Javne institucije | 26 908 | — | 1 686 | 28 594 | 2 % |
| Države | — | 2 085 | 173 537 | 175 622 | 12 % |
| Izplačano skupaj | 328 720 | 38 789 | 1 151 166 | 1 518 675 | 100 % |
| Neizplačano | 191 191 | — | 1 128 860 | 1 320 051 | — |
| Izplačano in neizplačano skupaj | 519 911 | 38 789 | 2 280 026 | 2 838 726 | — |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. 12. 2019

Zajamčeno

Druge izboljšave kreditne kakovosti

Brez jamstva

Skupaj

% izplačanega skupnega zneska

Finančne institucije

111 806

—

803 861

915 667

915 667

60 %

60 %

Podjetja

190 006

36 704

172 082

398 792

398 792

26 %

26 %

Javne institucije

26 908

—

1 686

28 594

28 594

2 %

2 %

Države

—

2 085

173 537

175 622

175 622

12 %

12 %

Izplačano skupaj

Izplačano skupaj

328 720

328 720

38 789

38 789

1 151 166

1 151 166

1 518 675

1 518 675

100 %

100 %

Neizplačano

Neizplačano

191 191

191 191

—

—

1 128 860

1 128 860

1 320 051

1 320 051

—

—

Izplačano in neizplačano skupaj

Izplačano in neizplačano skupaj

519 911

519 911

38 789

38 789

2 280 026

2 280 026

2 838 726

2 838 726

—

—

Direktorat za upravljanje in prestrukturiranje poslov je odgovoren za spremljanje posojilojemalcev in porokov ter za s projekti povezano finančno in pogodbeno spremljanje. Tako se kreditna sposobnost posojil, posojilojemalcev in porokov Sklada za spodbujanje naložb stalno spremlja, tj. vsaj enkrat letno, pogosteje pa po potrebi in v okviru kreditnih dogodkov. Direktorat za upravljanje in prestrukturiranje poslov zlasti preveri, ali so izpolnjene pogodbene pravice in, v primeru poslabšanja bonitetne ocene in/ali neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti, ali so sprejeti popravni ukrepi. V skladu s smernicami o kreditnih tveganjih se po potrebi izvajajo ukrepi za zmanjšanje tveganj. Poleg tega je v primeru obnovitve bančnih jamstev, prejetih za posojila, zagotovljeno, da se jamstva pravočasno nadomestijo oziroma sprejmejo ustrezni ukrepi.

3.2.3.3   Razčlenitev kreditne kvalitete glede na vrsto posojilojemalcev

Razčlenitev kreditne kvalitete glede na vrsto posojilojemalcev

V spodnjih razpredelnicah je prikazana analiza kreditne kvalitete posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb na dan 31. decembra 2020 in 31. decembra 2019, opravljena z aplikacijami za bonitetno ocenjevanje posojil na podlagi izpostavljenosti podpisanih obveznosti (izplačanih in neizplačanih).

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2020 | Visoka kakovost | Standardna kakovost | Najmanjše sprejemljivo tveganje | Visoko tveganje | Brez ocene (25) | Skupaj | % vseh sredstev |
| A do B– | C | D+ | D– ali manj |
| Posojilojemalec | Finančne institucije | 290 565 | 90 445 | 475 331 | 815 120 | — | 1 671 461 | 50 % |
| Podjetja | 118 990 | 46 861 | 14 433 | 512 142 | 313 762 | 1 006 188 | 30 % |
| Javne institucije | — | 21 866 | — | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Države | — | 4 865 | 3 926 | 653 548 | — | 662 339 | 19 % |
| Skupaj | 409 555 | 164 037 | 493 690 | 1 980 810 | 314 819 | 3 362 911 | 100 % |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. 12. 2020

Visoka kakovost

Standardna kakovost

Najmanjše sprejemljivo tveganje

Visoko tveganje

Brez ocene (25)

25

Skupaj

% vseh sredstev

A do B–

C

D+

D– ali manj

Posojilojemalec

Finančne institucije

290 565

90 445

475 331

815 120

—

1 671 461

1 671 461

50 %

50 %

Podjetja

118 990

46 861

14 433

512 142

313 762

1 006 188

1 006 188

30 %

30 %

Javne institucije

—

21 866

—

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Države

—

4 865

3 926

653 548

—

662 339

662 339

19 %

19 %

Skupaj

Skupaj

409 555

409 555

164 037

164 037

493 690

493 690

1 980 810

1 980 810

314 819

314 819

3 362 911

3 362 911

100 %

100 %

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2019 | Visoka kakovost | Standardna kakovost | Najmanjše sprejemljivo tveganje | Visoko tveganje | Brez ocene (26) | Skupaj | % vseh sredstev |
| A do B– | C | D+ | D– ali manj |
| Posojilojemalec | Finančne institucije | 234 072 | 219 467 | 335 841 | 817 894 | — | 1 607 274 | 57 % |
| Podjetja | 100 115 | 49 458 | — | 524 532 | 95 925 | 770 030 | 27 % |
| Javne institucije | — | 26 908 | — | — | 1 686 | 28 594 | 1 % |
| Države | — | 6 285 | 4 486 | 422 057 | — | 432 828 | 15 % |
| Skupaj | 334 187 | 302 118 | 340 327 | 1 764 483 | 97 611 | 2 838 726 | 100 % |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. 12. 2019

Visoka kakovost

Standardna kakovost

Najmanjše sprejemljivo tveganje

Visoko tveganje

Brez ocene (26)

26

Skupaj

% vseh sredstev

A do B–

C

D+

D– ali manj

Posojilojemalec

Finančne institucije

234 072

219 467

335 841

817 894

—

1 607 274

1 607 274

57 %

57 %

Podjetja

100 115

49 458

—

524 532

95 925

770 030

770 030

27 %

27 %

Javne institucije

—

26 908

—

—

1 686

28 594

28 594

1 %

1 %

Države

—

6 285

4 486

422 057

—

432 828

432 828

15 %

15 %

Skupaj

Skupaj

334 187

334 187

302 118

302 118

340 327

340 327

1 764 483

1 764 483

97 611

97 611

2 838 726

2 838 726

100 %

100 %

3.2.3.4   Porazdeljenost tveganj pri posojilih in predujmih

Porazdeljenost tveganj pri posojilih in predujmih

3.2.3.4.1   
  Geografska razčlenitev

Geografska razčlenitev

Na podlagi države posojilojemalca je mogoče portfelj Sklada za spodbujanje naložb razčleniti po naslednjih geografskih regijah:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Država posojilojemalca | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Egipt | 319 040 | 101 316 |
| Nigerija | 236 149 | 179 499 |
| Kenija | 195 917 | 230 837 |
| Etiopija | 92 346 | 62 005 |
| Mauritius | 76 419 | 96 014 |
| Barbados | 75 037 | 75 342 |
| Uganda | 61 869 | 64 882 |
| Tanzanija | 60 058 | 96 640 |
| Ruanda | 59 114 | 48 839 |
| Demokratična republika Kongo | 56 527 | 66 754 |
| Zambija | 42 553 | 43 036 |
| Nova Kaledonija | 41 224 | 43 980 |
| Mavretanija | 38 131 | 49 139 |
| Regionalno-AKP | 37 497 | 14 674 |
| Kamerun | 36 749 | 32 238 |
| Senegal | 32 850 | 42 750 |
| Dominikanska republika | 30 741 | 45 393 |
| Jamajka | 23 411 | 33 436 |
| Gana | 21 249 | 31 635 |
| Gvineja | 18 534 | 20 399 |
| Malavi | 17 349 | 21 800 |
| Zelenortski otoki | 14 952 | 17 226 |
| Angola | 14 654 | 19 269 |
| Mali | 12 918 | 4 234 |
| Mozambik | 10 775 | 12 709 |
| Togo | 10 625 | 18 022 |
| Francoska Polinezija | 8 783 | 12 556 |
| Kajmanski otoki | 8 027 | 12 203 |
| Benin | 3 932 | 59 |
| Sejšeli | 3 359 | 4 201 |
| Mikronezija | 3 073 | 648 |
| Haiti | 2 617 | 3 345 |
| Niger | 2 243 | 5 399 |
| Samoa | 1 898 | 3 036 |
| Burkina Faso | 1 267 | 1 861 |
| Vanuatu | 1 200 | 1 527 |
| Palau | 358 | 768 |
| Bocvana | — | 1 004 |
| Skupaj | 1 673 445 | 1 518 675 |

(v tisočih EUR)

Država posojilojemalca

31.12.2020

31.12.2019

Egipt

319 040

101 316

Nigerija

236 149

179 499

Kenija

195 917

230 837

Etiopija

92 346

62 005

Mauritius

76 419

96 014

Barbados

75 037

75 342

Uganda

61 869

64 882

Tanzanija

60 058

96 640

Ruanda

59 114

48 839

Demokratična republika Kongo

56 527

66 754

Zambija

42 553

43 036

Nova Kaledonija

41 224

43 980

Mavretanija

38 131

49 139

Regionalno-AKP

37 497

14 674

Kamerun

36 749

32 238

Senegal

32 850

42 750

Dominikanska republika

30 741

45 393

Jamajka

23 411

33 436

Gana

21 249

31 635

Gvineja

18 534

20 399

Malavi

17 349

21 800

Zelenortski otoki

14 952

17 226

Angola

14 654

19 269

Mali

12 918

4 234

Mozambik

10 775

12 709

Togo

10 625

18 022

Francoska Polinezija

8 783

12 556

Kajmanski otoki

8 027

12 203

Benin

3 932

59

Sejšeli

3 359

4 201

Mikronezija

3 073

648

Haiti

2 617

3 345

Niger

2 243

5 399

Samoa

1 898

3 036

Burkina Faso

1 267

1 861

Vanuatu

1 200

1 527

Palau

358

768

Bocvana

—

1 004

Skupaj

Skupaj

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

3.2.3.4.2   
  Razčlenitev po industrijskih sektorjih

Razčlenitev po industrijskih sektorjih

V spodnji razpredelnici je prikazana razčlenitev posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb po industrijskih sektorjih posojilojemalcev. Posli, ki se pred izplačilom končnemu upravičencu najprej izplačajo finančnemu posredniku, so prikazani v postavki „Terciarni sektor in drugo“.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Industrijski sektor posojilojemalca | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Terciarni sektor in drugo | 1 079 088 | 932 901 |
| Elektrika, premog in drugo | 207 940 | 226 314 |
| Razvoj in prenova mest ter mestni promet | 206 201 | 195 042 |
| Kemikalije, umetne mase in farmacevtski izdelki | 89 495 | 51 865 |
| Osnovni material in rudarstvo | 34 292 | 44 746 |
| Letališča in sistemi upravljanja zračnega prometa | 21 866 | 26 908 |
| Telekomunikacije | 14 964 | 21 546 |
| Investicijsko blago, trajno potrošno blago | 11 531 | 4 186 |
| Zbiranje odpadkov | 6 063 | 6 812 |
| Organizacija prehranske verige | 2 005 | 8 355 |
| Skupaj | 1 673 445 | 1 518 675 |

(v tisočih EUR)

Industrijski sektor posojilojemalca

31.12.2020

31.12.2020

31.12.2019

31.12.2019

Terciarni sektor in drugo

1 079 088

932 901

Elektrika, premog in drugo

207 940

226 314

Razvoj in prenova mest ter mestni promet

206 201

195 042

Kemikalije, umetne mase in farmacevtski izdelki

89 495

51 865

Osnovni material in rudarstvo

34 292

44 746

Letališča in sistemi upravljanja zračnega prometa

21 866

26 908

Telekomunikacije

14 964

21 546

Investicijsko blago, trajno potrošno blago

11 531

4 186

Zbiranje odpadkov

6 063

6 812

Organizacija prehranske verige

2 005

8 355

Skupaj

Skupaj

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

3.2.3.5   Izpostavljenost kreditnemu tveganju za vsako notranjo bonitetno oceno

Izpostavljenost kreditnemu tveganju za vsako notranjo bonitetno oceno

EIB uporablja notranjo metodologijo za ocenjevanje bonitete v skladu z notranjimi bonitetnimi ocenami, ki temeljijo na pristopu v skladu z okvirom Basel III. Večini nasprotnih strank Sklada za spodbujanje naložb je bila dodeljena notranja bonitetna ocena v skladu s to metodologijo. V spodnji razpredelnici je prikazana razčlenitev posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb po boljši notranji bonitetni oceni posojilojemalca ali poroka, kjer je na voljo. Če notranja bonitetna ocena ni na voljo, je bila za to analizo uporabljena zunanja bonitetna ocena.

V razpredelnici so prikazane podpisane (izplačane in neizplačane) ter tveganju prilagojene izpostavljenosti na podlagi notranje metodologije, ki jo Sklad za spodbujanje naložb uporablja za upravljanje limita.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | | 2020 |
| | Enakovreden bonitetni razred agencije Moody's | 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | PVIPI | Skupaj |
| Posojila in predujmi po odplačni vrednosti | | | | | | | |
| Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje | Aaa | — | 73 545 | — | — | — | 73 545 |
| Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje | Aa1–Aa3 | 75 048 | — | — | — | — | 75 048 |
| Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje | A1–A3 | 2 087 | — | — | — | — | 2 087 |
| Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje | Baa1–Baa3 | 54 412 | 6 087 | — | — | — | 60 499 |
| Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka | Ba1–Ba3 | 392 787 | 19 761 | — | — | — | 412 548 |
| Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje | B1–B3 | 581 607 | 193 877 | 32 032 | — | — | 807 516 |
| Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje | manj kot Caa1 | 70 495 | 177 919 | 1 493 | — | — | 249 907 |
| Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke | manj kot Caa1, vendar neplačano | — | 5 693 | 45 000 | — | — | 50 693 |
| Posojila in predujmi po PVIPI | | — | — | — | — | 92 436 | 92 436 |
| Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti | | -16 389 | -43 976 | -44 538 | — | -45 931 | - 150 834 |
| Knjigovodska vrednost posojil in predujmov | | 1 160 047 | 432 906 | 33 987 | — | 46 505 | 1 673 445 |
| Prevzete obveznosti iz kreditov | | | | | | | |
| Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje | Aaa | — | — | — | — | — | — |
| Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje | Aa1–Aa3 | 95 067 | — | — | — | — | 95 067 |
| Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje | A1–A3 | 87 000 | — | — | — | — | 87 000 |
| Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje | Baa1–Baa3 | 57 282 | — | — | — | — | 57 282 |
| Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka | Ba1–Ba3 | 152 264 | — | — | — | — | 152 264 |
| Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje | B1–B3 | 675 365 | 8 964 | — | — | — | 684 329 |
| Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje | manj kot Caa1 | 72 500 | 110 331 | — | — | — | 182 831 |
| Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke | manj kot Caa1, vendar neplačano | — | — | 38 497 | — | — | 38 497 |
| Brez notranje bonitetne ocene (27) | | 129 669 | 27 365 | — | — | — | 157 034 |
| Posojila in predujmi po PVIPI | | — | — | — | — | 268 314 | 268 314 |
| Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti | | -6 817 | -26 335 | — | — | — | -33 152 |
| Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov | | 1 262 330 | 120 325 | 38 497 | — | 268 314 | 1 689 466 |

(v tisočih EUR)

2020

Enakovreden bonitetni razred agencije Moody's

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

PVIPI

Skupaj

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje

Aaa

—

73 545

—

—

—

73 545

73 545

Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje

Aa1–Aa3

75 048

—

—

—

—

75 048

75 048

Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje

A1–A3

2 087

—

—

—

—

2 087

2 087

Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje

Baa1–Baa3

54 412

6 087

—

—

—

60 499

60 499

Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka

Ba1–Ba3

392 787

19 761

—

—

—

412 548

412 548

Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje

B1–B3

581 607

193 877

32 032

—

—

807 516

807 516

Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje

manj kot Caa1

70 495

177 919

1 493

—

—

249 907

249 907

Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke

manj kot Caa1, vendar neplačano

—

5 693

45 000

—

—

50 693

50 693

Posojila in predujmi po PVIPI

Posojila in predujmi po PVIPI

—

—

—

—

92 436

92 436

92 436

92 436

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

-16 389

-16 389

-43 976

-43 976

-44 538

-44 538

—

-45 931

-45 931

- 150 834

- 150 834

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov

1 160 047

1 160 047

432 906

432 906

33 987

33 987

—

46 505

46 505

1 673 445

1 673 445

Prevzete obveznosti iz kreditov

Prevzete obveznosti iz kreditov

Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje

Aaa

—

—

—

—

—

—

Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje

Aa1–Aa3

95 067

—

—

—

—

95 067

95 067

Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje

A1–A3

87 000

—

—

—

—

87 000

87 000

Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje

Baa1–Baa3

57 282

—

—

—

—

57 282

57 282

Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka

Ba1–Ba3

152 264

—

—

—

—

152 264

152 264

Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje

B1–B3

675 365

8 964

—

—

—

684 329

684 329

Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje

manj kot Caa1

72 500

110 331

—

—

—

182 831

182 831

Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke

manj kot Caa1, vendar neplačano

—

—

38 497

—

—

38 497

38 497

Brez notranje bonitetne ocene (27)

27

129 669

27 365

—

—

—

157 034

157 034

Posojila in predujmi po PVIPI

Posojila in predujmi po PVIPI

—

—

—

—

268 314

268 314

268 314

268 314

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

-6 817

-6 817

-26 335

-26 335

—

—

—

-33 152

-33 152

Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov

Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov

1 262 330

1 262 330

120 325

120 325

38 497

38 497

—

268 314

268 314

1 689 466

1 689 466

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | | 2019 |
| | Enakovreden bonitetni razred agencije Moody's | 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | PVIPI | Skupaj |
| Posojila in predujmi po odplačni vrednosti | | | | | | | |
| Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje | Aaa | — | 82 211 | — | — | — | 82 211 |
| Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje | Aa1–Aa3 | 75 352 | — | — | — | — | 75 352 |
| Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje | A1–A3 | 5 399 | — | — | — | — | 5 399 |
| Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje | Baa1–Baa3 | 60 385 | 16 449 | — | — | — | 76 834 |
| Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka | Ba1–Ba3 | 192 201 | 6 199 | — | — | — | 198 400 |
| Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje | B1–B3 | 708 162 | 159 858 | — | — | — | 868 020 |
| Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje | manj kot Caa1 | 79 411 | 145 176 | — | — | — | 224 587 |
| Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke | manj kot Caa1, vendar neplačano | — | — | 136 749 | — | — | 136 749 |
| Posojila in predujmi po PVIPI | | — | — | — | — | 37 366 | 37 366 |
| Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti | | -17 191 | -38 509 | - 114 307 | — | -16 236 | - 186 243 |
| Knjigovodska vrednost posojil in predujmov | | 1 103 719 | 371 384 | 22 442 | — | 21 130 | 1 518 675 |
| Prevzete obveznosti iz kreditov | | | | | | | |
| Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje | Aa1–Aa3 | 102 092 | — | — | — | — | 102 092 |
| Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje | A1–A3 | 12 000 | — | — | — | — | 12 000 |
| Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje | Baa1–Baa3 | 61 461 | — | — | — | — | 61 461 |
| Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka | Ba1–Ba3 | 323 080 | — | — | — | — | 323 080 |
| Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje | B1–B3 | 405 773 | 126 076 | — | — | — | 531 849 |
| Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje | manj kot Caa1 | 14 883 | 104 328 | — | — | — | 119 211 |
| Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke | manj kot Caa1, vendar neplačano | — | — | 51 377 | — | — | 51 377 |
| Brez notranje bonitetne ocene (28) | | 79 669 | — | — | — | — | 79 669 |
| Posojila in predujmi po PVIPI | | — | — | — | — | 76 581 | 76 581 |
| Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti | | -3 943 | -33 326 | — | — | — | -37 269 |
| Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov | | 995 015 | 197 078 | 51 377 | — | 76 581 | 1 320 051 |

(v tisočih EUR)

2019

Enakovreden bonitetni razred agencije Moody's

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

PVIPI

Skupaj

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje

Aaa

—

82 211

—

—

—

82 211

82 211

Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje

Aa1–Aa3

75 352

—

—

—

—

75 352

75 352

Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje

A1–A3

5 399

—

—

—

—

5 399

5 399

Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje

Baa1–Baa3

60 385

16 449

—

—

—

76 834

76 834

Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka

Ba1–Ba3

192 201

6 199

—

—

—

198 400

198 400

Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje

B1–B3

708 162

159 858

—

—

—

868 020

868 020

Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje

manj kot Caa1

79 411

145 176

—

—

—

224 587

224 587

Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke

manj kot Caa1, vendar neplačano

—

—

136 749

—

—

136 749

136 749

Posojila in predujmi po PVIPI

Posojila in predujmi po PVIPI

—

—

—

—

37 366

37 366

37 366

37 366

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

-17 191

-17 191

-38 509

-38 509

- 114 307

- 114 307

—

—

-16 236

-16 236

- 186 243

- 186 243

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov

1 103 719

1 103 719

371 384

371 384

22 442

22 442

—

—

21 130

21 130

1 518 675

1 518 675

Prevzete obveznosti iz kreditov

Prevzete obveznosti iz kreditov

Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje

Aa1–Aa3

102 092

—

—

—

—

102 092

102 092

Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje

A1–A3

12 000

—

—

—

—

12 000

12 000

Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje

Baa1–Baa3

61 461

—

—

—

—

61 461

61 461

Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka

Ba1–Ba3

323 080

—

—

—

—

323 080

323 080

Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje

B1–B3

405 773

126 076

—

—

—

531 849

531 849

Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje

manj kot Caa1

14 883

104 328

—

—

—

119 211

119 211

Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke

manj kot Caa1, vendar neplačano

—

—

51 377

—

—

51 377

51 377

Brez notranje bonitetne ocene (28)

28

79 669

—

—

—

—

79 669

79 669

Posojila in predujmi po PVIPI

Posojila in predujmi po PVIPI

—

—

—

—

—

—

76 581

76 581

76 581

76 581

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

-3 943

-3 943

-33 326

-33 326

—

—

—

-37 269

-37 269

Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov

Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov

995 015

995 015

197 078

197 078

51 377

51 377

—

76 581

76 581

1 320 051

1 320 051

EIB stalno spremlja dogodke, ki vplivajo na njegove posojilojemalce in poroke, zlasti banke. EIB zlasti v primeru poslabšanja bonitetne ocene za vsak primer posebej oceni svoje pogodbene pravice in si prizadeva za blažilne ukrepe. Prav tako pozorno spremlja obnovitve bančnih jamstev, prejetih za posojila, da zagotovi, da se jamstva pravočasno nadomestijo oziroma da se sprejmejo ustrezni ukrepi.

3.2.3.6   Zaostanki pri odplačevanju posojil in oslabitve

Zaostanki pri odplačevanju posojil in oslabitve

Zneski zaostankov se ugotavljajo, spremljajo in sporočajo v skladu s postopki, ki so opredeljeni v „Smernicah in postopkih za nadzor financ“, ki veljajo za banke. Ti postopki so v skladu z dobrimi bančnimi praksami in so prilagojeni za vsa posojila, ki jih upravlja EIB.

Postopek spremljanja je strukturiran tako, da zagotavlja, da (i) se morebitni zaostanki čim hitreje odkrijejo in sporočijo pristojnim službam; (ii) se kritični primeri nemudoma prenesejo na pravo operativno raven in raven odločanja; (iii) je poskrbljeno za redno poročanje vodstvu Sklada o splošnem stanju.

Zaostanke pri odplačevanju posojil in oslabitve ter predujme lahko razčlenimo na naslednji način:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Posojila in predujmi | Posojila in predujmi |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Knjigovodska vrednost | 1 673 445 | 1 518 675 |
| Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | | |
| Bruto znesek | 45 000 | 136 749 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo | -44 538 | - 114 307 |
| Knjigovodska vrednost pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | 462 | 22 442 |
| Zapadle postavke brez poslabšane kreditne kakovosti | | |
| Zapadle postavke zajemajo | | |
| posojila in terjatve, zapadle 0–30 dni | 2 008 | 61 |
| posojila in terjatve, zapadle 30–60 dni | — | 924 |
| posojila in terjatve, zapadle 60–90 dni | — | — |
| posojila in terjatve, zapadle 90–180 dni | 174 | 135 |
| posojila in terjatve, zapadle več kot 180 dni | — | 26 |
| Knjigovodska vrednost zapadlih postavk brez poslabšane kreditne kakovosti | 2 182 | 1 146 |
| Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti nimajo poslabšane kreditne kakovosti | 1 670 801 | 1 495 087 |
| Knjigovodska vrednost posojil in predujmov skupaj | 1 673 445 | 1 518 675 |

(v tisočih EUR)

Posojila in predujmi

Posojila in predujmi

31.12.2020

31.12.2019

Knjigovodska vrednost

Knjigovodska vrednost

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Bruto znesek

45 000

136 749

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo

-44 538

- 114 307

Knjigovodska vrednost pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Knjigovodska vrednost pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

462

462

22 442

22 442

Zapadle postavke brez poslabšane kreditne kakovosti

Zapadle postavke brez poslabšane kreditne kakovosti

Zapadle postavke zajemajo

Zapadle postavke zajemajo

posojila in terjatve, zapadle 0–30 dni

2 008

61

posojila in terjatve, zapadle 30–60 dni

—

924

posojila in terjatve, zapadle 60–90 dni

—

—

posojila in terjatve, zapadle 90–180 dni

174

135

posojila in terjatve, zapadle več kot 180 dni

—

26

Knjigovodska vrednost zapadlih postavk brez poslabšane kreditne kakovosti

Knjigovodska vrednost zapadlih postavk brez poslabšane kreditne kakovosti

2 182

2 182

1 146

1 146

Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti nimajo poslabšane kreditne kakovosti

Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti nimajo poslabšane kreditne kakovosti

1 670 801

1 670 801

1 495 087

1 495 087

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov skupaj

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov skupaj

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

3.2.3.7   Občutljivost pričakovanih kreditnih izgub na prihodnje gospodarske razmere (v tisočih EUR)

Občutljivost pričakovanih kreditnih izgub na prihodnje gospodarske razmere (v tisočih EUR)

Pričakovane kreditne izgube so občutljive na presoje in predpostavke v zvezi z oblikovanjem v prihodnost usmerjenih scenarijev. EIB izvede analizo občutljivosti pričakovanih kreditnih izgub, pripoznanih v pomembnih razredih svojih sredstev.

Napovedi prihodnjih gospodarskih razmer (s pomočjo makroekonomskih scenarijev) so vhodni podatki za model napovedovanja in ustvarjajo pogojne parametre tveganja, ki pa so vhodni podatki za izračun popravka vrednosti za izgubo.

Scenariji so izpeljani iz šokov za BDP, ki je ključno merilo gospodarske dejavnosti. Šoki za realni BPD so kalibrirani, da ponovijo preteklo volatilnost spremenljivke. Poleg tega se, kjer je primerno, uporabi strokovna ocena, da se podrobneje določita velikost in vztrajnost šokov za BDP. Tako se šoki določijo skupaj s funkcijo propadanja, da se določi učinek šokov skozi čas. Verjetnosti, povezane z vsakim scenarijem, so opredeljene na način, da odražajo kazalnike (volatilnosti) trga in notranje razvite kazalnike / indeksne sklade, ki se dosledno uporabljajo skozi čas, da zajamejo negotovosti. Utež pozitivnih in negativih šokov je odvisna od razporeditve tveganj v gospodarstvu, v povprečju so se negativni in pozitivni šoki -20 533 EUR (2019: -2 670 EUR) oziroma 17 658 EUR (2019: 2 396 EUR) uporabili za četrtletne napovedi v preteklem letu.

V spodnji razpredelnici je prikazan popravek vrednosti za izgubo za posojila in predujme v okviru 1. in 2. stopnje. Za vsak v prihodnost usmerjen scenarij (npr. izhodiščni, pozitivni in negativni scenarij) se je uporabila utež 100 %, namesto da bi se za vse tri scenarije uporabile uteži verjetnosti scenarija.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| pozitivni | izhodiščni | negativni |
| Bruto izpostavljenost | 3 063 652 | 3 063 652 | 3 063 652 |
| Popravek vrednosti za izgubo | 70 645 | 88 303 | 108 836 |

(v tisočih EUR)

2020

pozitivni

izhodiščni

negativni

Bruto izpostavljenost

3 063 652

3 063 652

3 063 652

Popravek vrednosti za izgubo

70 645

88 303

108 836

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2019 |
| pozitivni | izhodiščni | negativni |
| Bruto izpostavljenost | 2 748 523 | 2 748 523 | 2 748 523 |
| Popravek vrednosti za izgubo | 89 255 | 91 651 | 94 321 |

(v tisočih EUR)

2019

pozitivni

izhodiščni

negativni

Bruto izpostavljenost

2 748 523

2 748 523

2 748 523

Popravek vrednosti za izgubo

89 255

91 651

94 321

3.2.3.8   Nova pogajanja o posojilih in njihovo restrukturiranje

Nova pogajanja o posojilih in njihovo restrukturiranje

EIB šteje posojila za restrukturirane nedonosne kredite (tj. posojila, dolžniške vrednostne papirje in obveznosti iz kreditov), v zvezi s katerimi so bili podaljšani ukrepi restrukturiranja. Ukrepe restrukturiranja sestavljajo „koncesije“, ki jih EIB odobri dolžniku, ki se šteje za nezmožnega izpolniti pogoje pogodbenega servisiranja dolga zaradi finančnih težav, da bi mu omogočila servisiranje dolga ali v celoti ali delno refinanciranje pogodbe. Izpostavljenosti se obravnavajo kot restrukturirane, kadar je bila odobrena koncesija, ne glede na to, ali je kateri od zneskov že zapadel, sicer se izpostavljenost razvrsti kot neplačana. Izpostavljenosti se ne obravnavajo kot restrukturirane, kadar dolžnik nima finančnih težav.

Pri običajnem poslovanju bi se bonitetna ocena zadevnih posojil poslabšala in posojila bi bila pred začetkom novih pogajanj uvrščena na opazovalni seznam, finančni instrument pa bi bil prestavljen iz prve stopnje v drugo stopnjo v tristopenjskem modelu za oslabitev. EIB bi po koncu novih pogajanj še naprej pozorno spremljala ta posojila, finančnemu instrumentu pa bi se poslabšala kreditna kakovost in bi bil prestavljen v tretjo stopnjo. Če se naknadno bonitetna ocena posameznega posojila dovolj izboljša, se posojilo izbriše z opazovalnega seznama v skladu s postopki EIB.

Banka se je v okviru svojega odziva na gospodarske posledice pandemije COVID-19 odločila, da bo dala svojim strankam v določenih okoliščinah na razpolago vrsto podpornih ukrepov, med katerimi so (i) začasna sprostitev (tudi opustitev) finančnih zavez in drugih ključnih klavzul, (ii) ponovno profiliranje denarnih tokov z določitvijo novih časovnih načrtov odplačevanja ali začasnim mirovanjem obveznosti odplačevanja ter (iii) nekateri drugi dopolnilni podporni ukrepi, kot so sklepanje novih pogodb, pospešeno izplačevanje posojil in posojanje višjih zneskov posojilojemalcem. Banka zahtevke za takšne ukrepe ocenjuje za vsak primer posebej v mejah nekaterih posebnih pogojev. Ti ukrepi so namenjeni strankam, ki se začasno spopadajo z gospodarskimi posledicami pandemije COVID-19, vendar pa nimajo strukturnih finančnih težav ali težav s solventnostjo in se v času odobritve tovrstnih ukrepov štejejo za delujoča podjetja. Če se na podlagi ocene ugotovi, da stranka navedenih zahtev ne izpolnjuje, ali pa banka ugotovi tveganja za dolgoročno vzdržnost poslovnega modela stranke, prouči možnosti drugih ustreznih ukrepov, in po potrebi uporabi standardni postopek prestrukturiranja EIB.

Ukrepi in prakse restrukturiranja, ki jih je med obdobjem poročanja izvaja EIB, med drugim vključujejo podaljšanje rokov zapadlosti, odlog odplačevanja samo glavnice, odlog odplačevanja glavnice in obresti, kršitev pomembnih zavez ter kapitalizacijo zapadle glavnice/obresti.

Posli, za katere se izvedejo ukrepi restrukturiranja, so kot taki prikazani v spodnji razpredelnici:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| donosni | nedonosni | donosni | nedonosni |
| Število pogodb, za katere se izvedejo prakse restrukturiranja | 12 | 14 | 19 | 9 |
| Knjigovodske vrednosti (vključno z obrestmi in zneski zaostankov) | 169 274 | 58 748 | 182 619 | 62 915 |
| Pripoznano nadomestilo za pričakovane kreditne izgube | 19 311 | 28 934 | 7 916 | 57 321 |
| Prihodek od obresti v zvezi z restrukturiranimi pogodbami | 7 729 | 5 099 | 8 130 | 854 |
| Odpisane/Nepripoznane izpostavljenosti (po prenehanju/prodaji posla) | — | 49 472 | — | 280 |

(v tisočih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

donosni

nedonosni

donosni

nedonosni

Število pogodb, za katere se izvedejo prakse restrukturiranja

12

14

19

9

Knjigovodske vrednosti (vključno z obrestmi in zneski zaostankov)

169 274

58 748

182 619

62 915

Pripoznano nadomestilo za pričakovane kreditne izgube

19 311

28 934

7 916

57 321

Prihodek od obresti v zvezi z restrukturiranimi pogodbami

7 729

5 099

8 130

854

Odpisane/Nepripoznane izpostavljenosti (po prenehanju/prodaji posla)

—

49 472

—

280

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Ukrepi restrukturiranja |
| | 31.12.2019 | Podaljšanja rokov zapadlosti | Odlog odplačevanja glavnice in obresti | Kršitev pomembnih finančnih zavez | Drugo | Pogodbeni rok zapadlosti v plačilo, prenehanje in/ali odpis (29) | 31.12.2020 |
| Finančne institucije | 51 468 | -1 995 | 11 989 | 43 746 | — | -14 683 | 90 525 |
| Podjetja | 194 066 | -1 074 | — | -3 515 | — | -51 980 | 137 497 |
| Skupaj | 245 534 | -3 069 | 11 989 | 40 231 | — | -66 663 | 228 022 |

(v tisočih EUR)

Ukrepi restrukturiranja

31.12.2019

Podaljšanja rokov zapadlosti

Odlog odplačevanja glavnice in obresti

Kršitev pomembnih finančnih zavez

Drugo

Pogodbeni rok zapadlosti v plačilo, prenehanje in/ali odpis (29)

29

31.12.2020

Finančne institucije

51 468

-1 995

11 989

43 746

—

-14 683

90 525

Podjetja

194 066

-1 074

—

-3 515

—

-51 980

137 497

Skupaj

Skupaj

245 534

245 534

-3 069

-3 069

11 989

11 989

40 231

40 231

—

—

-66 663

-66 663

228 022

228 022

3.2.4   Kreditno tveganje iz naslova denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Kreditno tveganje iz naslova denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Razpoložljiva sredstva se vlagajo v skladu s časovnim načrtom izplačil po pogodbenih obveznostih Sklada za spodbujanje naložb. Na dan 31. decembra 2020 in 31. decembra 2019 so bile naložbe v obliki bančnih vlog, potrdil o vlogah in komercialnih zapisov.

Pooblaščeni subjekti imajo bonitetno oceno, ki je podobna kratkoročnim in dolgoročnim bonitetnim ocenam, ki se zahtevajo za lastne zakladniške naložbe EIB. Če je ocena več kot ene bonitetne agencije različna, se upošteva najslabša ocena. Najvišji dovoljeni znesek za posamezno pooblaščeno banko je trenutno 50 000 000 EUR (petdeset milijonov EUR). Izjema od tega pravila je bila odobrena banki Societe Generale, pri kateri ima Sklad za spodbujanje naložb svoje operativne gotovinske račune. Kratkoročna kreditna linija za Societe Generale na dan 31. decembra 2020 in 31. decembra 2019 znaša 110 000 000 EUR (sto deset milijonov EUR). Povečanje linije se nanaša na znesek denarja na operativnih gotovinskih računih ter na instrumente, ki jih je izdala ta nasprotna stranka in so v zakladniškem portfelju.

Vse naložbe so bile izvršene s pooblaščenimi subjekti, in sicer z zapadlostjo največ tri mesece od datuma valute posla. Vse kršitve omejitve kreditne izpostavljenosti so bile sporočene pooblastiteljem. Na dan 31. decembra 2020 in 31. decembra 2019 so imele vse vezane vloge, komercialni zapisi in gotovina v blagajni, ki so bili v zakladniškem portfelju Sklada za spodbujanje naložb, na dan poravnave v skladu z lestvico bonitetne agencije Moody's najnižjo oceno vsaj P-2.

Spodnja razpredelnica prikazuje stanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov, vključno z natečenimi obrestmi (v tisočih EUR):

| Najnižja kratkoročna bonitetna ocena | Najnižja dolgoročna bonitetna ocena | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| (v skladu z lestvico agencije Moody's) | (v skladu z lestvico agencije Moody's) |
| P-1 | Aaa | 49 988 | 5 % | 98 945 | 12 % |
| P-1 | Aa2 | 25 022 | 3 % | 67 799 | 8 % |
| P-1 | Aa3 | 130 024 | 14 % | 89 983 | 11 % |
| P-1 | A1 | 99 969 | 11 % | 213 914 | 26 % |
| P-1 | A2 | 119 972 | 13 % | 212 199 | 25 % |
| P-1 | A3 | 498 965 | 54 % | 104 944 | 12 % |
| P-2 | A3 | — | — | 49 993 | 6 % |
| Skupaj | 923 940 | 100 % | 837 777 | 100 % |

Najnižja kratkoročna bonitetna ocena

Najnižja dolgoročna bonitetna ocena

31.12.2020

31.12.2019

(v skladu z lestvico agencije Moody's)

(v skladu z lestvico agencije Moody's)

P-1

Aaa

49 988

5 %

98 945

12 %

P-1

Aa2

25 022

3 %

67 799

8 %

P-1

Aa3

130 024

14 %

89 983

11 %

P-1

A1

99 969

11 %

213 914

26 %

P-1

A2

119 972

13 %

212 199

25 %

P-1

A3

498 965

54 %

104 944

12 %

P-2

A3

—

—

49 993

6 %

Skupaj

Skupaj

923 940

923 940

100 %

100 %

837 777

837 777

100 %

100 %

3.2.5   Kreditno tveganje pri izvedenih finančnih instrumentih

Kreditno tveganje pri izvedenih finančnih instrumentih

3.2.5.1   Strategija upravljanja kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Strategija upravljanja kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Strategija upravljanja kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih Kreditno tveganje, povezano z izvedenimi finančnimi instrumenti, pomeni izgubo, ki bi jo utrpela stranka, če nasprotna stranka v poslu ne bi mogla izpolniti svojih pogodbenih obveznosti. Obseg kreditnega tveganja iz naslova izvedenih finančnih instrumentov je odvisen od več dejavnikov (npr. obresti in deviznih tečajev), običajno pa predstavlja le manjši del njihove nominalne vrednosti.

V okviru običajnega izvajanja dejavnosti lahko Sklad za spodbujanje naložb sklene pogodbe o zamenjavi za zavarovanje posameznih poslov dajanja posojil ali valutne terminske pogodbe za zavarovanje valutnih pozicij v drugih valutah aktivnega trgovanja, ne v eurih. Vse posle zamenjave izvrši EIB z zunanjo nasprotno stranko. Pogoji zamenjav so urejeni v istih krovnih pogodbah o zamenjavi („master swap agreements“) in sporazumih o zavarovanju tveganj („credit support annexes“), podpisanih med EIB in njenimi zunanjimi nasprotnimi strankami.

3.2.5.2   Merjenje kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Merjenje kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Vsi posli zamenjave, ki jih izvrši EIB in so povezani s Skladom za spodbujanje naložb, se obravnavajo v skladu z istim pogodbenim okvirom in z uporabo istih metodologij, kot se uporabljajo za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki jih EIB izvrši za lastne namene. O upravičenosti nasprotnih strank v poslih zamenjave odloča EIB na podlagi enakih pogojev za upravičenost, kot se uporabljajo za njene splošne namene v zvezi s posli zamenjave.

EIB meri izpostavljenost kreditnemu tveganju, povezanemu s posli zamenjave in posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, s pristopoma neto tržne izpostavljenosti (NME) in potencialne prihodnje izpostavljenosti (PFE) za poročanje in nadzor omejitev. Pristopa neto tržne izpostavljenosti in potencialne prihodnje izpostavljenosti v celoti vključujeta izvedene finančne instrumente, povezane s Skladom za spodbujanje naložb.

Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o kratkoročni valutni zamenjavi zaradi zavarovanja valutnega tveganja pri izplačilu posojil v drugih valutah kot v eurih. Kratkoročne valutne zamenjave imajo zapadlost največ tri mesece in se redno obnavljajo. Nominalna vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je 31. decembra 2020 znašala 1 480,0 milijona EUR, 31. decembra 2019 pa 1 545,0 milijona EUR. Poštena vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je 31. decembra 2020 znašala 33,6 milijona EUR, 31. decembra 2019 pa 14,1 milijona EUR.

Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o obrestni zamenjavi zaradi zavarovanja obrestnega tveganja pri izplačanih posojilih. 31. decembra 2020 sta bili neporavnani dve obrestni zamenjavi nominalne vrednosti 17,7 milijona EUR (leta 2019: 24,2 milijona EUR) in poštene vrednosti -0,6 milijona EUR (leta 2019: -0,1 milijona EUR).

3.2.6   Kreditno tveganje pri finančnih sredstvih zakladnice

Kreditno tveganje pri finančnih sredstvih zakladnice

V spodnji razpredelnici je prikazano stanje zakladniškega portfelja, ki je v celoti sestavljen iz komercialnih zapisov, ki jih izdajo poddržavni subjekti, banke in nebančni subjekti, s preostalo zapadlostjo do treh mesecev. Države članice EU, njihove agencije, banke in nebančni subjekti so upravičeni izdajatelji. Najvišji dovoljeni znesek za posameznega pooblaščenega izdajatelja je 50 000 000 EUR (petdeset milijonov EUR). V skladu z naložbenimi smernicami in glede na likvidnostne potrebe bi bile lahko upravičene tudi naložbe v srednje- in dolgoročne obveznice.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Najnižja kratkoročna bonitetna ocena | Najnižja dolgoročna bonitetna ocena | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| (v skladu z lestvico agencije Moody's) | (v skladu z lestvico agencije Moody's) |
| P-1 | Aa1 | 50 006 | 14 % | 50 046 | 15 % |
| P-1 | Aa2 | 50 040 | 14 % | 19 997 | 6 % |
| P-1 | Aa3 | 50 016 | 14 % | 11.. 50 025 | 12.. 15 % |
| P-1 | Aaa | 51 705 | 15 % | — | 0 % |
| P-1 | A1 | — | 0 % | 55 050 | 17 % |
| P-1 | A2 | 50 058 | 15 % | — | 0 % |
| P-2 | A3 | — | 0 % | 85 027 | 26 % |
| P-2 | Baa1 | 50 035 | 14 % | 30 433 | 9 % |
| P-2 | Baa3 | 50 013 | 14 % | 40 009 | 12 % |
| Skupaj | 351 873 | 100 % | 330 587 | 100 % |

(v tisočih EUR)

Najnižja kratkoročna bonitetna ocena

Najnižja dolgoročna bonitetna ocena

31.12.2020

31.12.2019

(v skladu z lestvico agencije Moody's)

(v skladu z lestvico agencije Moody's)

P-1

Aa1

50 006

14 %

50 046

15 %

P-1

Aa2

50 040

14 %

19 997

6 %

P-1

Aa3

50 016

14 %

11.. 50 025

12.. 15 %

P-1

Aaa

51 705

15 %

—

0 %

P-1

A1

—

0 %

55 050

17 %

P-1

A2

50 058

15 %

—

0 %

P-2

A3

—

0 %

85 027

26 %

P-2

Baa1

50 035

14 %

30 433

9 %

P-2

Baa3

50 013

14 %

40 009

12 %

Skupaj

Skupaj

351 873

351 873

100 %

100 %

330 587

330 587

100 %

100 %

3.3   
  Likvidnostno tveganje

Likvidnostno tveganje

Likvidnostno tveganje je povezano s sposobnostjo subjekta, da financira povečanja sredstev in izpolnjuje obveznosti, ko te zapadejo, ne da bi pri tem utrpel nesprejemljive izgube. Lahko se razdeli na likvidnostno tveganje pri financiranju in likvidnostno tveganje trga. Likvidnostno tveganje pri financiranju je tveganje, da subjekt ne bo sposoben učinkovito izpolnjevati tako pričakovanih kot nepričakovanih potreb tekočih in prihodnjih denarnih tokov, ne da bi to vplivalo na njegovo dnevno poslovanje ali finančno stanje. Likvidnostno tveganje trga je tveganje, da subjekt ne bo mogel brez težav izravnati oziroma odpraviti pozicije po tržni ceni zaradi neustrezne globine trga ali motenj na trgu.

3.3.1   Upravljanje likvidnostnega tveganja

Upravljanje likvidnostnega tveganja

Sklad se financira predvsem z letnimi prispevki držav članic ter vrnjenimi sredstvi, ki izhajajo iz poslov Sklada. Sklad upravlja svoja likvidnostna tveganja predvsem z načrtovanjem svojih neto likvidnostnih potreb in zahtevanih letnih prispevkov držav članic.

Za izračun letnih prispevkov držav članic se analizirajo gibanja izplačil v okviru tekočega in načrtovanega portfelja, ki se spremljajo skozi vse leto. Pri prilagoditvi letnih likvidnostnih potreb se upoštevajo nepredvideni dogodki, kot so predčasna izplačila, prodaja delnic ali neizpolnitev obveznosti.

Sklad za spodbujanje naložb za dodatno zmanjšanje likvidnostnega tveganja ohranja zadostno likvidnostno rezervo, da lahko kadar koli pokrije predvidena gotovinska izplačila, ki jih redno sporoča posojilni oddelek EIB. Sredstva se vlagajo na denarnem trgu in obvezniških trgih v obliki medbančnih vlog in drugih kratkoročnih finančnih instrumentov ob upoštevanju obveznosti Sklada za gotovinska izplačila. Likvidnostna sredstva Sklada upravlja zakladniški oddelek Banke, da se ohrani ustrezna likvidnost, s katero se Skladu omogoči izpolnjevanje njegovih obveznosti.

V skladu z načelom ločevanja nalog med enoto za trgovanje in zaledno službo je za posle poravnave v zvezi z vlaganjem teh sredstev pristojen oddelek EIB za načrtovanje in poravnavo. Poleg tega so odobritev nasprotnih strank ter določanje omejitev za zakladniške naložbe in njihovo spremljanje v pristojnosti direktorata EIB za upravljanje tveganj.

3.3.2   Merjenje likvidnostnega tveganja

Merjenje likvidnostnega tveganja

V tem oddelku so v razpredelnicah razčlenjene finančne obveznosti Sklada za spodbujanje naložb po zapadlosti na podlagi preostalega obdobja od datuma bilance stanja do pogodbenega datuma zapadlosti (na podlagi nediskontiranih denarnih tokov).

V smislu neizvedenih finančnih obveznosti ima Sklad za spodbujanje naložb obveznosti v obliki neizplačanih delov kredita v okviru podpisanih posojilnih pogodb, neizplačanih delov podpisanih pogodb o vpisu kapitala / naložbah, izdanih jamstev za posojila ali prevzetih obveznosti za subvencionirane obrestne mere in tehnično pomoč.

Posojila iz Sklada za spodbujanje naložb imajo rok za izplačilo. Vendar so izplačila izvedena v času in v zneskih, ki odražajo napredek pri zadevnih naložbenih projektih. Poleg tega so posojila Sklada za spodbujanje naložb posli, ki se izvajajo v razmeroma nestanovitnem poslovnem okolju, zato je razpored izplačil precej negotov.

Kapitalske naložbe zapadejo v plačilo takoj, ko upravljavci kapitalskega sklada izdajo veljaven poziv za vplačilo kapitala, ki odraža napredek pri njihovih naložbenih dejavnostih. Obdobje črpanja posojila je običajno 3 leta, pogosto pa se podaljša še za eno ali dve leti. Na koncu obdobja črpanja posojila običajno ostane nekoriščenih nekaj obveznosti za izplačila, dokler niso v celoti prodane osnovne naložbe sklada, saj je likvidnost sklada občasno lahko nezadostna za kritje plačilnih obveznosti, ki izhajajo iz provizij ali drugih odhodkov.

Pri jamstvih običajno ni posebnih obveznosti glede izplačila, razen če se jamstvo unovči. Znesek neunovčenih jamstev se zmanjšuje skladno s časovnim načrtom odplačevanja posojil, zavarovanih z jamstvom.

Gotovinski odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti, se pojavijo v primeru subvencioniranih posojil, ki jih Banka financira iz lastnih sredstev. Zato odlivi, o katerih se poroča, predstavljajo le obveznosti, povezane s temi posojili, in ne skupnega zneska za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti, vendar niso bile izplačane. Tako kot v primeru posojil je njihov urnik izplačil negotov.

„Bruto nominalni odliv“ za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti, se v razpredelnici „profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti“ nanaša na skupni neizplačani del podpisanih pogodb o tehnični pomoči. Časovni okvir izplačil je podvržen precejšnji negotovosti. Gotovinski odlivi, razvrščeni v razredu zapadlosti „3 mesece ali manj“, predstavljajo znesek neporavnanih računov, prejetih do datuma poročanja.

Prevzete obveznosti za neizvedene finančne obveznosti, za katere ni določen noben pogodbeni datum zapadlosti, so razvrščene pod „Neopredeljena zapadlost“. Prevzete obveznosti, za katere obstaja zabeležen zahtevek za gotovinska izplačila na datum poročanja, so razvrščene v ustrezni razred zapadlosti.

V smislu izvedenih finančnih obveznosti profil zapadlosti predstavlja pogodbene nediskontirane bruto denarne tokove pogodb o zamenjavi, vključno z medvalutnimi zamenjavami (CCS), medvalutnimi obrestnimi zamenjavami (CCIRS), kratkoročnimi valutnimi zamenjavami in obrestnimi zamenjavami.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Neopredeljena zapadlost | Bruto nominalni odliv |
| na dan 31. 12. 2020 |
| Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana | 199 006 | — | — | — | 1 523 612 | 1 722 618 |
| Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti | 1 043 | — | — | — | 377 303 | 378 347 |
| Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva) | — | — | — | — | 1 553 246 | 1 553 246 |
| Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti | 18 494 | — | — | — | 356 391 | 374 885 |
| Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti | 2 504 | — | — | — | 43 029 | 45 533 |
| Skupaj | 221 047 | — | — | — | 3 853 581 | 4 074 629 |

(v tisočih EUR)

Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Neopredeljena zapadlost

Bruto nominalni odliv

na dan 31. 12. 2020

na dan 31. 12. 2020

Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana

199 006

—

—

—

1 523 612

1 722 618

Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti

1 043

—

—

—

377 303

378 347

Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva)

—

—

—

—

1 553 246

1 553 246

Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti

18 494

—

—

—

356 391

374 885

Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti

2 504

—

—

—

43 029

45 533

Skupaj

Skupaj

221 047

221 047

—

—

—

3 853 581

3 853 581

4 074 629

4 074 629

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Neopredeljena zapadlost | Bruto nominalni odliv |
| na dan 31. 12. 2019 |
| Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana | 33 038 | — | — | — | 1 324 282 | 1 357 320 |
| Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti | 369 | — | — | — | 405 551 | 405 920 |
| Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva) | — | — | — | — | 1 559 831 | 1 559 831 |
| Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti | — | — | — | — | 350 678 | 350 678 |
| Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti | 3 898 | — | — | — | 21 166 | 25 064 |
| Skupaj | 37 305 | — | — | — | 3 661 508 | 3 698 813 |

(v tisočih EUR)

Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Neopredeljena zapadlost

Bruto nominalni odliv

na dan 31. 12. 2019

na dan 31. 12. 2019

Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana

33 038

—

—

—

1 324 282

1 357 320

Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti

369

—

—

—

405 551

405 920

Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva)

—

—

—

—

1 559 831

1 559 831

Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti

—

—

—

—

350 678

350 678

Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti

3 898

—

—

—

21 166

25 064

Skupaj

Skupaj

37 305

37 305

—

—

—

3 661 508

3 661 508

3 698 813

3 698 813

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Bruto nominalni priliv/odliv |
| na dan 31. 12. 2020 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi | 1 480 000 | — | — | 1 480 000 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi | -1 448 077 | — | — | -1 448 077 |
| Obrestne zamenjave – Prilivi | 147 | 394 | 775 | 1 317 |
| Obrestne zamenjave – Odlivi | — | -815 | -1 142 | -1 957 |
| Skupaj | 32 070 | -421 | 367 | 31 283 |

(v tisočih EUR)

Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Bruto nominalni priliv/odliv

na dan 31. 12. 2020

na dan 31. 12. 2020

Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi

1 480 000

—

—

1 480 000

Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi

-1 448 077

—

—

-1 448 077

Obrestne zamenjave – Prilivi

147

394

775

1 317

Obrestne zamenjave – Odlivi

—

-815

-1 142

-1 957

Skupaj

Skupaj

32 070

32 070

-421

-421

367

367

31 283

31 283

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Bruto nominalni priliv/odliv |
| na dan 31. 12. 2019 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi | 1 545 000 | — | — | 1 545 000 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi | -1 535 571 | — | — | -1 535 571 |
| Obrestne zamenjave – Prilivi | 310 | 820 | 2 045 | 3 175 |
| Obrestne zamenjave – Odlivi | — | -1 128 | -2 138 | -3 266 |
| Skupaj | 9 739 | -308 | -93 | 9 338 |

(v tisočih EUR)

Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Bruto nominalni priliv/odliv

na dan 31. 12. 2019

na dan 31. 12. 2019

Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi

1 545 000

—

—

1 545 000

Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi

-1 535 571

—

—

-1 535 571

Obrestne zamenjave – Prilivi

310

820

2 045

3 175

Obrestne zamenjave – Odlivi

—

-1 128

-2 138

-3 266

Skupaj

Skupaj

9 739

9 739

-308

-308

-93

-93

9 338

9 338

3.3.3   Dolgoročna finančna sredstva in obveznosti

Dolgoročna finančna sredstva in obveznosti

Spodnja razpredelnica prikazuje neizvedena finančna sredstev in finančne obveznosti, za katere se pričakuje, da bodo izterjani ali poravnani več kot 12 mesecev po datumu poročanja.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Finančna sredstva: | | |
| Posojila in predujmi | 1 812 807 | 1 636 520 |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | 526 810 | 619 928 |
| Druga sredstva | 109 | — |
| Skupaj | 2 339 726 | 2 256 448 |
| Finančne obveznosti: | | |
| Rezervacije za izdana jamstva | 851 | 628 |
| Obveznosti do tretjih oseb (30) | 81 371 | 93 531 |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | 33 152 | 37 269 |
| Skupaj | 115 374 | 131 428 |

(v tisočih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

Finančna sredstva:

Finančna sredstva:

Posojila in predujmi

1 812 807

1 636 520

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

526 810

619 928

Druga sredstva

109

—

Skupaj

Skupaj

2 339 726

2 339 726

2 256 448

2 256 448

Finančne obveznosti:

Finančne obveznosti:

Rezervacije za izdana jamstva

851

628

Obveznosti do tretjih oseb (30)

30

81 371

93 531

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

33 152

37 269

Skupaj

Skupaj

115 374

115 374

131 428

131 428

3.4   
  Tržno tveganje

Tržno tveganje

Tržno tveganje pomeni tveganje, da bodo spremembe tržnih cen in stopenj, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev in devizni tečaji, vplivale na dohodek subjekta ali vrednost njegove udeležbe v finančnih instrumentih.

3.4.1   Obrestno tveganje

Obrestno tveganje

Obrestno tveganje izhaja iz volatilnosti ekonomske vrednosti pozicij, ki prinašajo obresti, ali dohodka, ki izvira iz njih, zaradi neugodnih gibanj obrestnih mer.

Na Sklad za spodbujanje naložb nihanja njegove ekonomske vrednosti ali cenovna neskladja med različnimi sredstvi, obveznostmi in instrumenti za varovanje pred tveganjem ne vplivajo, ker (i) nima neposrednih stroškov izposojanja ali obveznosti, ki prinašajo obresti, in (ii) sprejema učinek nihanj obrestnih mer na prihodke iz svojih naložb.

Sklad za spodbujanje naložb meri obrestno občutljivost svojega posojilnega portfelja in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja, z izračunom po metodi vrednosti bazične točke.

S to metodo se meri povečanje ali zmanjšanje neto sedanje vrednosti zadevnega portfelja na podlagi povečanja obrestnih mer za 1 bazično točko (0,01 %) pri določenih razredih ročnosti: „denarni trg – do eno leto“, „zelo kratko – 2 do 3 leta“, „kratko – 4 do 6 let“, „srednje – 7 do 11 let“, „dolgo – 12 do 20 let“ ali „zelo dolgo – več kot 21 let“.

Za določitev neto sedanje vrednosti denarnega toka posojil v eurih Sklad uporablja krivuljo donosnosti za EIB v eurih (krivulja obrestne zamenjave v eurih, prilagojena celotnemu pribitku, ki ga pri izposojanju plačuje EIB). Krivulja donosnosti za EIB v ameriških dolarjih se uporablja za izračun neto sedanje vrednosti denarnih tokov posojil v ameriških dolarjih. Neto sedanja vrednost denarnih tokov posojil v valutah, za katere ni na voljo zanesljiva in dovolj popolna diskontna krivulja, se določi z uporabo krivulje donosnosti za EIB v eurih kot približka.

Za izračun neto sedanje vrednosti zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja, Sklad za spodbujanje naložb uporablja krivuljo obrestne zamenjave v eurih za denarne tokove v eurih in krivuljo obrestne zamenjave v ameriških dolarjih za denarne tokove v ameriških dolarjih.

Kot je navedeno v spodnji razpredelnici, bi se neto sedanja vrednost posojilnega portfelja, vključno s povezanimi zamenjavami, sklenjenimi v okviru mikrozavarovanja, na dan 31. decembra 2020 zmanjšala za 697 000 EUR (na dan 31. decembra 2019 za 533 000 EUR), če bi se zadevne krivulje obrestne mere hkrati obrnile navzgor za 1 bazično točko.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Vrednost bazične točke | Denarni | Zelo kratko | Kratko | Srednje | Dolgo | Zelo dolgo | Skupaj |
| trg |
| Na dan 31. 12. 2020 | 1 leto | od 2 do 3 leta | od 4 do 6 let | od 7 do 11 let | od 12 do 20 let | 21 let |
| Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja | -45 | -113 | -313 | -215 | -11 | — | -697 |

(v tisočih EUR)

Vrednost bazične točke

Denarni

Zelo kratko

Kratko

Srednje

Dolgo

Zelo dolgo

Skupaj

trg

Na dan 31. 12. 2020

1 leto

od 2 do 3 leta

od 4 do 6 let

od 7 do 11 let

od 12 do 20 let

21 let

Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja

-45

-113

-313

-215

-11

—

-697

-697

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Vrednost bazične točke | Denarni | Zelo kratko | Kratko | Srednje | Dolgo | Zelo dolgo | Skupaj |
| trg |
| Na dan 31. 12. 2019 | 1 leto | od 2 do 3 leta | od 4 do 6 let | od 7 do 11 let | od 12 do 20 let | 21 let |
| Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja | -42 | -99 | -172 | -163 | -57 | — | -533 |

(v tisočih EUR)

Vrednost bazične točke

Denarni

Zelo kratko

Kratko

Srednje

Dolgo

Zelo dolgo

Skupaj

trg

Na dan 31. 12. 2019

1 leto

od 2 do 3 leta

od 4 do 6 let

od 7 do 11 let

od 12 do 20 let

21 let

Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja

-42

-99

-172

-163

-57

—

-533

-533

3.4.2   Valutno tveganje

Valutno tveganje

Valutno tveganje, s katerim se sooča Sklad za spodbujanje naložb, je tveganje izgube dohodka ali ekonomske vrednosti zaradi neugodnih gibanj deviznih tečajev.

V primeru referenčne obračunske valute (v primeru Sklada za spodbujanje naložb so to euri) je Sklad izpostavljen valutnemu tveganju, kadar obstaja neusklajenost med sredstvi in obveznostmi v nereferenčni obračunski valuti. Valutno tveganje vključuje tudi učinek sprememb vrednosti prihodnjih denarnih tokov v nereferenčni obračunski valuti, npr. plačil obresti in dividend, ki so posledica nihanja deviznih tečajev.

3.4.2.1   Valutno tveganje in zakladniška sredstva

Valutno tveganje in zakladniška sredstva

Zakladniška sredstva Sklada za spodbujanje naložb so izražena v eurih ali ameriških dolarjih.

Pred valutnim tveganjem se je mogoče zavarovati z medvalutnimi promptnimi ali terminskimi posli, kratkoročnimi valutnimi zamenjavami ali medvalutnimi zamenjavami. Zakladniški oddelek EIB lahko, če oceni, da je to potrebno in primerno, v skladu s politiko Banke uporabi kateri koli drug instrument, ki zagotavlja zavarovanje pred tržnimi tveganji, povezanimi s finančnimi dejavnostmi Sklada za spodbujanje naložb.

3.4.2.2   Valutno tveganje in posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad za spodbujanje naložb

Valutno tveganje in posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad za spodbujanje naložb

Sklad za spodbujanje naložb prejme prispevke držav članic v eurih. Posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad, in subvencionirane obrestne mere so lahko izraženi v eurih, ameriških dolarjih ali kateri koli drugi dovoljeni valuti.

Izpostavljenost valutnemu tveganju (glede na referenčno valuto – euro) nastane, če transakcije v drugih valutah kot v eurih niso zavarovane. V nadaljevanju so predstavljene smernice Sklada za spodbujanje naložb za zavarovanje pred valutnim tveganjem.

3.4.2.2.1   
  Zavarovanje poslov v ameriških dolarjih pred tveganjem

Zavarovanje poslov v ameriških dolarjih pred tveganjem

Valutno tveganje, ki nastane pri poslih Sklada za spodbujanje naložb v ameriških dolarjih, se zavaruje agregatno s posli kratkoročne valutne zamenjave EUR/USD, ki se obnavljajo in pri katerih se znesek prilagaja v rednih obdobjih. Uporaba kratkoročne valutne zamenjave ima dvojni namen. Po eni strani se ustvarja potrebna likvidnost za nova izplačila (posojila in kapital), po drugi strani pa se ohranja zavarovanje pred valutnim tveganjem na makroravni.

Na začetku vsakega obdobja se na podlagi načrtovanih oziroma pričakovanih vrnjenih sredstev/izplačil ocenijo denarni tokovi, ki naj bi bili v naslednjem obdobju prejeti ali plačani v ameriških dolarjih. Nato se zapadli posli kratkoročne valutne zamenjave obnovijo, pri čemer se njihov znesek prilagodi, tako da pokrije vsaj predvidene likvidnostne potrebe v ameriških dolarjih v naslednjem obdobju.

Če pozicija v ameriških dolarjih presega zadevne omejitve, se mesečno zavaruje s promptnimi ali terminskimi posli.

V obdobju obnovitve poslov se nepričakovani likvidnostni primanjkljaji v ameriških dolarjih pokrijejo z ad hoc posli kratkoročnih valutnih zamenjav, likvidnostni presežki pa se vložijo v zakladniška sredstva ali zamenjajo v eure, če so posledica povečanja pozicije v tujih valutah.

3.4.2.2.2   
  Zavarovanje poslov v drugih valutah kot v eurih ali ameriških dolarjih pred tveganjem

Zavarovanje poslov v drugih valutah kot v eurih ali ameriških dolarjih pred tveganjem

Posli Sklada za spodbujanje naložb v drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih se zavarujejo s pogodbami o medvalutni zamenjavi z enakim finančnim profilom, kot ga ima posojilo, ki se zavaruje, če obstaja delujoč trg valutnih zamenjav.

Sklad za spodbujanje naložb izvaja posle v valutah, za katere niso na voljo učinkovite možnosti zavarovanja pred tveganjem ali pa so te zelo drage. Ti posli so v domačih valutah, vendar se poravnajo v eurih ali ameriških dolarjih. Okvir Sklada za spodbujanje naložb za finančno tveganje, ki ga je odbor Sklada potrdil 22. januarja 2015, nudi možnost zavarovanja izpostavljenosti valutnemu tveganju v domačih valutah, ki kažejo znatno pozitivno korelacijo z ameriškim dolarjem, po sintetični metodi prek izvedenih finančnih instrumentov v ameriških dolarjih. O domačih valutah, ki so zavarovane po sintetični metodi z izvedenimi finančnimi instrumenti v ameriških dolarjih, se poroča v razpredelnici v oddelku 3.4.2.2.3 spodaj pod postavko „Domače valute (sintetično zavarovane)“, o domačih valutah brez sintetičnega zavarovanja z ameriškimi dolarji pa v isti razpredelnici pod postavko „Domače valute (brez sintetičnega zavarovanja)“.

3.4.2.2.3   
  Pozicija v tujih valutah (v tisočih EUR)

Pozicija v tujih valutah (v tisočih EUR)

V razpredelnicah v tem pojasnilu je prikazana pozicija Sklada za spodbujanje naložb v tujih valutah.

Pozicija v tujih valutah je v spodnjih razpredelnicah prikazana v skladu s strategijami Sklada za obvladovanje tveganj (kot so opisane v okviru Sklada za finančno tveganje). V skladu s strategijami za obvladovanje tveganj pozicija v tujih valutah temelji na računovodskih podatkih ter je opredeljena kot razmerje med izbranimi sredstvi in obveznostmi. Sredstva in obveznosti v poziciji v tuji valuti, opredeljeni v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj, se izberejo tako, da se zagotovi, da bodo prihodki pretvorjeni v valuto poročanja (euro) šele ob prejemu.

Spremembe poštene vrednosti delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom so vključene v pozicijo v tujih valutah, kot je opredeljena v strategijah za obvladovanje tveganj, enako pa velja tudi za oslabitve posojil in predujmov. Izvedeni finančni instrumenti, vključeni v pozicijo v tujih valutah, kot je opredeljena v strategijah za obvladovanje tveganj, se namesto po pošteni vrednosti obravnavajo po svoji nominalni vrednosti, da se uskladijo z neto vrednostjo sredstev, ki se prav tako obravnavajo po svoji nominalni vrednosti, prilagojeni za oslabitve posojil.

V spodnjih razpredelnicah je preostali del sredstev in obveznosti, ki vključuje predvsem natečene obresti od posojil, izvedenih finančnih instrumentov in subvencij, predstavljen v postavki „Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj“.

| Na dan 31. decembra 2020 | Sredstva in obveznosti | Prevzete in pogojne obveznosti |
| --- | --- | --- |
| Valute | Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj | Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj | Bilanca stanja pozicije v tujih valutah |
| USD | - 117 144 | -51 893 | - 169 037 | 479 103 |
| Domače valute


  (sintetično zavarovane)
   (2) | | | | |
| KES | 23 439 | -960 | 22 479 | — |
| TZS | 27 302 | 272 | 27 574 | — |
| DOP | 14 538 | 320 | 14 858 | — |
| UGX | 44 997 | 572 | 45 569 | — |
| RWF | 44 523 | -872 | 43 651 | — |
| Domače valute


  (brez sintetičnega zavarovanja)
   (2) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 98 509 | -1 512 | 96 997 | — |
| Neeurske valute skupaj | 136 164 | -54 073 | 82 091 | 479 103 |
| EUR | — | 3 276 377 | 3 276 377 | 1 661 939 |
| Euro in neeurske valute skupaj | 136 164 | 3 222 304 | 3 358 468 | 2 141 042 |

Na dan 31. decembra 2020

Sredstva in obveznosti

Prevzete in pogojne obveznosti

Valute

Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj

Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj

Bilanca stanja pozicije v tujih valutah

USD

USD

- 117 144

-51 893

- 169 037

479 103

Domače valute

Domače valute

(sintetično zavarovane)
   (2)

(sintetično zavarovane)

2

KES

KES

23 439

-960

22 479

—

TZS

TZS

27 302

272

27 574

—

DOP

DOP

14 538

320

14 858

—

UGX

UGX

44 997

572

45 569

—

RWF

RWF

44 523

-872

43 651

—

Domače valute

Domače valute

(brez sintetičnega zavarovanja)
   (2)

(brez sintetičnega zavarovanja)

2

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

98 509

-1 512

96 997

—

Neeurske valute skupaj

Neeurske valute skupaj

136 164

136 164

-54 073

-54 073

82 091

82 091

479 103

479 103

EUR

EUR

—

3 276 377

3 276 377

3 276 377

3 276 377

1 661 939

1 661 939

Euro in neeurske valute skupaj

Euro in neeurske valute skupaj

136 164

136 164

3 222 304

3 222 304

3 358 468

3 358 468

2 141 042

2 141 042

| Na dan 31. decembra 2019 | Sredstva in obveznosti | Prevzete in pogojne obveznosti |
| --- | --- | --- |
| Valute | Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj | Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj | Bilanca stanja pozicije v tujih valutah |
| USD | - 103 746 | -56 632 | - 160 378 | 637 693 |
| Domače valute


  (sintetično zavarovane)
   (3) | | | | |
| KES | 29 472 | 464 | 29 936 | — |
| TZS | 48 092 | 354 | 48 446 | — |
| DOP | 25 383 | 602 | 25 985 | — |
| UGX | 37 132 | 574 | 37 706 | — |
| RWF | 30 766 | 47 | 30 813 | — |
| Domače valute


  (brez sintetičnega zavarovanja)
   (3) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 99 864 | -530 | 99 334 | — |
| Neeurske valute skupaj | 166 963 | -55 121 | 111 842 | 637 693 |
| EUR | — | 3 075 194 | 3 075 194 | 2 741 023 |
| Euro in neeurske valute skupaj | 166 963 | 3 020 073 | 3 187 036 | 3 378 716 |

Na dan 31. decembra 2019

Sredstva in obveznosti

Prevzete in pogojne obveznosti

Valute

Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj

Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj

Bilanca stanja pozicije v tujih valutah

USD

USD

- 103 746

-56 632

- 160 378

637 693

Domače valute

Domače valute

(sintetično zavarovane)
   (3)

(sintetično zavarovane)

3

KES

KES

29 472

464

29 936

—

TZS

TZS

48 092

354

48 446

—

DOP

DOP

25 383

602

25 985

—

UGX

UGX

37 132

574

37 706

—

RWF

RWF

30 766

47

30 813

—

Domače valute

Domače valute

(brez sintetičnega zavarovanja)
   (3)

(brez sintetičnega zavarovanja)

3

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

99 864

-530

99 334

—

Neeurske valute skupaj

Neeurske valute skupaj

166 963

166 963

-55 121

-55 121

111 842

111 842

637 693

637 693

EUR

EUR

—

3 075 194

3 075 194

3 075 194

3 075 194

2 741 023

2 741 023

Euro in neeurske valute skupaj

Euro in neeurske valute skupaj

166 963

166 963

3 020 073

3 020 073

3 187 036

3 187 036

3 378 716

3 378 716

3.4.2.3   Analiza občutljivosti na spremembo deviznih tečajev

Analiza občutljivosti na spremembo deviznih tečajev

Na dan 31. decembra 2020 bi 10-odstotno zmanjšanje vrednosti eura v razmerju do vseh valut, ki niso euro, povzročilo povečanje sredstev vplačnikov v višini 9,1 milijona EUR (31. decembra 2019: 14,0 milijona EUR). 10-odstotno povečanje vrednosti eura v razmerju do vseh valut, ki niso euro, bi povzročilo zmanjšanje sredstev vplačnikov v višini -7,5 milijona EUR (31. decembra 2019: 11,4 milijona EUR).

3.4.2.4   Devizni tečaji

Devizni tečaji

Za določitev bilance stanja na dan 31. decembra 2020 in 31. decembra 2019 so bili uporabljeni naslednji menjalni tečaji:

| | četrtek, 31. december 2020 | 31. december 2019 |
| --- | --- | --- |
| Valute držav, ki niso članice EU | | |
| Bocvanska pula (BWP) | 13,2045 | 11,8376 |
| Dominikanski peso (DOP) | 71,2661 | 59,3644 |
| Fidžijski dolar (FJD) | 2,4584 | 2,4045 |
| Haitijski gurd (HTG) | 87,33 | 100,99 |
| Jamajški dolar (JMD) | 172,0954 | 147,6966 |
| Kenijski šiling (KES) | 133,8 | 113,63 |
| Mavretanska uguija (MRU) | 44,1396 | 42,2135 |
| Mauricijska rupija (MUR) | 48,52 | 40,63 |
| Mozambiški metikal (MZN) | 91,02 | 68,64 |
| Nigerijska naira (NGN) | 466,78 | 343,45 |
| Ruandski frank (RWF) | 1 210,77 | 1 051,12 |
| Tanzanijski šiling (TZS) | 2 838,58 | 2 573,66 |
| Ugandski šiling (UGX) | 4 474 | 4 108 |
| Ameriški dolar (USD) | 1,2271 | 1,1234 |
| CFA-frank (XAF/XOF) | 655,957 | 655,957 |
| Južnoafriški rand (ZAR) | 18,0219 | 15,7773 |
| Zambijska kvača (ZMW) | 25,9324 | 15,7894 |

četrtek, 31. december 2020

31. december 2019

Valute držav, ki niso članice EU

Valute držav, ki niso članice EU

Bocvanska pula (BWP)

13,2045

11,8376

Dominikanski peso (DOP)

71,2661

59,3644

Fidžijski dolar (FJD)

2,4584

2,4045

Haitijski gurd (HTG)

87,33

100,99

Jamajški dolar (JMD)

172,0954

147,6966

Kenijski šiling (KES)

133,8

113,63

Mavretanska uguija (MRU)

44,1396

42,2135

Mauricijska rupija (MUR)

48,52

40,63

Mozambiški metikal (MZN)

91,02

68,64

Nigerijska naira (NGN)

466,78

343,45

Ruandski frank (RWF)

1 210,77

1 051,12

Tanzanijski šiling (TZS)

2 838,58

2 573,66

Ugandski šiling (UGX)

4 474

4 108

Ameriški dolar (USD)

1,2271

1,1234

CFA-frank (XAF/XOF)

655,957

655,957

Južnoafriški rand (ZAR)

18,0219

15,7773

Zambijska kvača (ZMW)

25,9324

15,7894

3.4.3   Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov

Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov

Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov je tveganje, da se bo poštena vrednost naložb v lastniške instrumente znižala zaradi sprememb cen lastniških instrumentov in/ali vrednosti naložb v lastniški kapital.

Sklad za spodbujanje naložb je izpostavljen tveganju v zvezi s ceno lastniških instrumentov prek svojih naložb v neposredni lastniški kapital in naložb v sklade tveganega kapitala.

Vrednost pozicij v lastniških instrumentih, ki ne kotirajo na borzi, ni takoj na voljo za stalno spremljanje in nadzor. Pri takih pozicijah so eden najboljših razpoložljivih pokazateljev cene, izračunane z ustreznimi tehnikami vrednotenja.

Učinek na sredstva vplačnikov Sklada za spodbujanje naložb (kot posledica spremembe poštene vrednosti portfelja lastniških instrumentov) zaradi +/– 10-odstotnega povečanja oziroma zmanjšanja vrednosti posameznih naložb neposredno v lastniški kapital in naložb v sklade tveganega kapitala, pri čemer so vse ostale spremenljivke konstantne, je 52,7 milijona EUR oziroma -52,7 milijona EUR na dan 31. decembra 2020 (62,0 milijona EUR oziroma -62,0 milijona EUR na dan 31. decembra 2019).

4.   Poštena vrednost finančnih instrumentov

Poštena vrednost finančnih instrumentov

4.1   
  Računovodske razvrstitve in poštene vrednosti

Računovodske razvrstitve in poštene vrednosti

Spodnja razpredelnica prikazuje knjigovodske vrednosti in poštene vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, vključno z njihovo stopnjo v hierarhiji poštene vrednosti. Te ne vključujejo informacij o pošteni vrednosti za finančna sredstva in finančne obveznosti, ki se ne izkazujejo po pošteni vrednosti, če je knjigovodska vrednost razumen približek poštene vrednosti.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. december 2020 | Knjigovodska vrednost | Poštena vrednost |
| | Izvedeni finančni instrumenti | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | Denarna sredstva, posojila in predujmi | Finančna sredstva zakladnice | Druga finančna sredstva/obveznosti | Skupaj | Raven 1 | Raven 2 | Raven 3 | Skupaj |
| Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | 33 584 | — | — | — | — | 33 584 | — | 33 584 | — | 33 584 |
| Skladi tveganega kapitala | — | 437 142 | — | — | — | 437 142 | — | — | 437 142 | 437 142 |
| Neposredne naložbe v kapital | — | 89 668 | — | — | — | 89 668 | — | — | 89 668 | 89 668 |
| Posojila in predujmi | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | 47 309 |
| Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj | 33 584 | 526 810 | 47 309 | — | — | 607 703 | — | 33 584 | 574 119 | 607 703 |
| Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti | | | | | | | | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | — | — | 923 940 | — | — | 923 940 | — | — | — | — |
| Posojila in predujmi | — | — | 1 626 136 | — | — | 1 626 136 | — | 1 757 593 | — | 1 757 593 |
| Terjatve do vplačnikov | — | — | 68 908 | — | — | 68 908 | — | — | — | — |
| Finančna sredstva zakladnice | — | — | — | 351 873 | — | 351 873 | 300 174 | 50 032 | — | 350 206 |
| Druga sredstva | — | — | — | — | 109 | 109 | — | — | — | — |
| Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj | — | — | 2 618 984 | 351 873 | 109 | 2 970 966 | 300 174 | 1 807 625 | — | 2 107 799 |
| Finančna sredstva skupaj | 33 584 | 526 810 | 2 666 293 | 351 873 | 109 | 3 578 669 | | | | |
| Finančne obveznosti, merjene po PVIPI | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Finančna sredstva po odplačni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Rezervacije za izdana jamstva | — | — | — | — | -851 | -851 | | | | |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | — | — | — | — | -33 152 | -33 152 | | | | |
| Obveznosti do tretjih oseb | — | — | — | — | - 152 378 | - 152 378 | | | | |
| Druge obveznosti | — | — | — | — | -3 446 | -3 446 | | | | |
| Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj | — | — | — | — | - 189 827 | - 189 827 | | | | |
| Finančne obveznosti skupaj | -642 | — | — | — | - 189 827 | - 190 469 | | | | |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. december 2020

Knjigovodska vrednost

Poštena vrednost

Izvedeni finančni instrumenti

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Denarna sredstva, posojila in predujmi

Finančna sredstva zakladnice

Druga finančna sredstva/obveznosti

Skupaj

Raven 1

Raven 2

Raven 3

Skupaj

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI

Izvedeni finančni instrumenti

33 584

—

—

—

—

33 584

33 584

—

33 584

—

33 584

33 584

Skladi tveganega kapitala

—

437 142

—

—

—

437 142

437 142

—

—

437 142

437 142

437 142

Neposredne naložbe v kapital

—

89 668

—

—

—

89 668

89 668

—

—

89 668

89 668

89 668

Posojila in predujmi

—

—

47 309

—

—

47 309

47 309

—

—

47 309

47 309

47 309

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj

33 584

33 584

526 810

526 810

47 309

47 309

—

—

607 703

607 703

—

—

33 584

33 584

574 119

574 119

607 703

607 703

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

—

—

923 940

—

—

923 940

923 940

—

—

—

—

Posojila in predujmi

—

—

1 626 136

—

—

1 626 136

1 626 136

—

1 757 593

—

1 757 593

1 757 593

Terjatve do vplačnikov

—

—

68 908

—

—

68 908

68 908

—

—

—

—

Finančna sredstva zakladnice

—

—

—

351 873

—

351 873

351 873

300 174

50 032

—

350 206

350 206

Druga sredstva

—

—

—

—

109

109

109

—

—

—

—

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj

—

—

2 618 984

2 618 984

351 873

351 873

109

109

2 970 966

2 970 966

300 174

300 174

1 807 625

1 807 625

—

2 107 799

2 107 799

Finančna sredstva skupaj

Finančna sredstva skupaj

33 584

33 584

526 810

526 810

2 666 293

2 666 293

351 873

351 873

109

109

3 578 669

3 578 669

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI

Izvedeni finančni instrumenti

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

—

-642

-642

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj

-642

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

-642

—

-642

-642

Finančna sredstva po odplačni vrednosti:

Finančna sredstva po odplačni vrednosti:

Rezervacije za izdana jamstva

—

—

—

—

-851

-851

-851

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

—

—

—

—

-33 152

-33 152

-33 152

Obveznosti do tretjih oseb

—

—

—

—

- 152 378

- 152 378

- 152 378

Druge obveznosti

—

—

—

—

-3 446

-3 446

-3 446

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj

—

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 189 827

- 189 827

Finančne obveznosti skupaj

Finančne obveznosti skupaj

-642

-642

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 190 469

- 190 469

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. decembra 2019 | Knjigovodska vrednost | Poštena vrednost |
| | Izvedeni finančni instrumenti | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | Denarna sredstva, posojila in predujmi | Finančna sredstva zakladnice | Druge finančne obveznosti | Skupaj | Raven 1 | Raven 2 | Raven 3 | Skupaj |
| Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | 14 184 | — | — | — | — | 14 184 | — | 14 184 | — | 14 184 |
| Skladi tveganega kapitala | — | 504 694 | — | — | — | 504 694 | 362 | — | 504 332 | 504 694 |
| Neposredne naložbe v kapital | — | 115 234 | — | — | — | 115 234 | 15 255 | — | 99 979 | 115 234 |
| Posojila in predujmi | — | — | 21 702 | — | — | 21 702 | — | — | 21 702 | 21 702 |
| Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj | 14 184 | 619 928 | 21 702 | — | — | 655 814 | 15 617 | 14 184 | 626 013 | 655 814 |
| Finančna sredstva po odplačni vrednosti | | | | | | | | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | — | — | 837 777 | — | — | 837 777 | — | — | — | — |
| Posojila in predujmi | — | — | 1 496 973 | — | — | 1 496 973 | — | 1 699 057 | — | 1 699 057 |
| Terjatve do vplačnikov | — | — | 86 330 | — | — | 86 330 | — | — | — | — |
| Finančna sredstva zakladnice | — | — | — | 330 587 | — | 330 587 | 144 097 | 186 083 | — | 330 180 |
| Druga sredstva | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj | — | — | 2 421 080 | 330 587 | — | 2 751 667 | 144 097 | 1 885 140 | — | 2 029 237 |
| Finančna sredstva skupaj | 14 184 | 619 928 | 2 442 782 | 330 587 | — | 3 407 481 | | | | |
| Finančne obveznosti, ki se obvezno merijo po PVIPI | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | -191 | — | — | — | — | -191 | — | -191 | — | -191 |
| Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj | -191 | — | — | — | — | -191 | — | -191 | — | -191 |
| Finančna sredstva po odplačni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Rezervacije za izdana jamstva | — | — | — | — | -628 | -628 | | | | |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | — | — | — | — | -37 269 | -37 269 | | | | |
| Obveznosti do tretjih oseb | — | — | — | — | - 147 438 | - 147 438 | | | | |
| Druge obveznosti | — | — | — | — | -2 353 | -2 353 | | | | |
| Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj | — | — | — | — | - 187 688 | - 187 688 | | | | |
| Finančne obveznosti skupaj | -191 | — | — | — | - 187 688 | - 187 879 | | | | |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. decembra 2019

Knjigovodska vrednost

Poštena vrednost

Izvedeni finančni instrumenti

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Denarna sredstva, posojila in predujmi

Finančna sredstva zakladnice

Druge finančne obveznosti

Skupaj

Raven 1

Raven 2

Raven 3

Skupaj

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI

Izvedeni finančni instrumenti

14 184

—

—

—

—

14 184

14 184

—

14 184

—

14 184

14 184

Skladi tveganega kapitala

—

504 694

—

—

—

504 694

504 694

362

—

504 332

504 694

504 694

Neposredne naložbe v kapital

—

115 234

—

—

—

115 234

115 234

15 255

—

99 979

115 234

115 234

Posojila in predujmi

—

—

21 702

—

—

21 702

21 702

—

—

21 702

21 702

21 702

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj

14 184

14 184

619 928

619 928

21 702

21 702

—

—

655 814

655 814

15 617

15 617

14 184

14 184

626 013

626 013

655 814

655 814

Finančna sredstva po odplačni vrednosti

Finančna sredstva po odplačni vrednosti

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

—

—

837 777

—

—

837 777

837 777

—

—

—

—

Posojila in predujmi

—

—

1 496 973

—

—

1 496 973

1 496 973

—

1 699 057

—

1 699 057

1 699 057

Terjatve do vplačnikov

—

—

86 330

—

—

86 330

86 330

—

—

—

—

Finančna sredstva zakladnice

—

—

—

330 587

—

330 587

330 587

144 097

186 083

—

330 180

330 180

Druga sredstva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj

—

—

2 421 080

2 421 080

330 587

330 587

—

2 751 667

2 751 667

144 097

144 097

1 885 140

1 885 140

—

2 029 237

2 029 237

Finančna sredstva skupaj

Finančna sredstva skupaj

14 184

14 184

619 928

619 928

2 442 782

2 442 782

330 587

330 587

—

3 407 481

3 407 481

Finančne obveznosti, ki se obvezno merijo po PVIPI

Finančne obveznosti, ki se obvezno merijo po PVIPI

Izvedeni finančni instrumenti

-191

—

—

—

—

-191

-191

—

-191

—

-191

-191

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj

-191

-191

—

—

—

—

-191

-191

—

-191

-191

—

-191

-191

Finančna sredstva po odplačni vrednosti:

Finančna sredstva po odplačni vrednosti:

Rezervacije za izdana jamstva

—

—

—

—

-628

-628

-628

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

—

—

—

—

-37 269

-37 269

-37 269

Obveznosti do tretjih oseb

—

—

—

—

- 147 438

- 147 438

- 147 438

Druge obveznosti

—

—

—

—

-2 353

-2 353

-2 353

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj

—

—

—

—

- 187 688

- 187 688

- 187 688

- 187 688

Finančne obveznosti skupaj

Finančne obveznosti skupaj

-191

-191

—

—

—

- 187 688

- 187 688

- 187 879

- 187 879

4.2   
  Merjenje poštene vrednosti

Merjenje poštene vrednosti

4.2.1   Tehnike vrednotenja in pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga

Tehnike vrednotenja in pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga

Spodnja razpredelnica prikazuje informacije o tehnikah vrednotenja in pomembne vhodne podatke, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, ki se uporabljajo pri merjenju finančnih instrumentov, razvrščenih na raven 2 in raven 3 v hierarhiji poštene vrednosti:

| Tehnika vrednotenja | Pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga | Razmerje med pomembnimi vhodnimi podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in meritvijo poštene vrednosti |
| --- | --- | --- |
| Finančni instrumenti, izkazani po pošteni vrednosti | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | Diskontirani denarni tok: Prihodnji denarni tokovi se ocenijo na podlagi terminskih deviznih tečajev/obrestnih mer (iz opazovanih terminskih deviznih tečajev in krivulj donosa ob koncu obdobja poročanja) ter pogodbenih terminskih tečajev/obrestnih mer, diskontiranih po stopnji, ki odraža kreditno tveganje različnih nasprotnih strank. | Se ne uporablja. | Se ne uporablja. |
| Skladi tveganega kapitala | Metoda prilagojenih neto sredstev: Poštena vrednost se določi bodisi tako, da se lastniški delež, ki ga ima Sklad v osnovnem instrumentu, prišteje neto vrednosti sredstva, ki se odraža v najnovejšem poročilu, prilagojeno denarnim tokovom, bodisi, kolikor je mogoče, z uporabo natančne vrednosti delnice na isti datum, ki jo sporoči ustrezni upravitelj sklada. Za premostitev intervala med zadnjo razpoložljivo neto vrednostjo sredstev in poročanjem ob koncu leta se izvede poznejši pregled dogodka in po potrebi se sporočena neto vrednost sredstev prilagodi. | Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja skladov tveganega kapitala in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja in opravnin za upravljanje, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev skladov tveganega kapitala, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev. | Daljše ko je obdobje med datumom merjenja poštene vrednosti in zadnjim dnem poročanja sklada tveganega kapitala, višja je prilagoditev za pretečeni čas. |
| Neposredne naložbe v kapital | Prilagojena neto sredstva. | Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja podjetja, v katerega se vlaga, in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev podjetja, v katerega se vlaga, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev, povečanja kapitala, prodaje/spremembe nadzora. | Višje ko je diskontiranje prodajljivosti, nižja je poštena vrednost. |
| | | Diskontiranje zaradi pomanjkanja prodajljivosti (likvidnosti), določeno s sklicevanjem na prejšnje cene poslov za podobne lastniške instrumente v državi/regiji, v obsegu od 5 do 30 %. | |
| Posojila po pošteni vrednosti | Za posojilojemalce s časovno neomejenim delovanjem: diskontirani denarni tok, pri katerem se uporabljajo pogodbeni/pričakovani prihodnji denarni tokovi, od katerih se odšteje ustrezna tveganju prilagojena diskontna stopnja, ki zajema tveganje, povezano s posojilom (vključno s kreditnim tveganjem posojilojemalca). Diskontna stopnja se primerja/oceni s katerim koli ustreznim tržnim referenčnim merilom.
  Za nedelujoče posojilojemalce: Pristop na podlagi čistih sredstev (pristop na podlagi likvidacijske vrednosti). | Sestavine diskontne stopnje, ki odražajo kreditno tveganje posojilojemalca v primerjavi z netveganimi tržnimi obrestnimi merami. | Višja ko je diskontna stopnja, nižja je poštena vrednost. |
| Finančni instrumenti, ki niso izkazani po pošteni vrednosti | | |
| Posojila in predujmi | Diskontirani denarni tokovi: Model vrednotenja uporablja pogodbene denarne tokove, za katere velja pogoj, da ne sme priti do neizpolnjevanja obveznosti s strani dolžnika, poleg tega ne upošteva nobenih vrednosti varščine ali zgodnjih odplačil. Za izračun neto sedanje vrednosti posojil uporabljeni model diskontira pogodbene denarne tokove posameznega posojila z uporabo prilagojene tržne diskontne krivulje. Neto sedanja vrednost posameznega posojila se nato prilagodi ob upoštevanju zadevne s tem povezane pričakovane izgube. Rezultati se nato povzamejo, da se pridobi poštena vrednost posojil in predujmov. | Se ne uporablja. | Se ne uporablja. |
| Finančna sredstva zakladnice | Diskontirani denarni tokovi. | Se ne uporablja. | Se ne uporablja. |

Tehnika vrednotenja

Pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga

Razmerje med pomembnimi vhodnimi podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in meritvijo poštene vrednosti

Finančni instrumenti, izkazani po pošteni vrednosti

Finančni instrumenti, izkazani po pošteni vrednosti

Izvedeni finančni instrumenti

Diskontirani denarni tok: Prihodnji denarni tokovi se ocenijo na podlagi terminskih deviznih tečajev/obrestnih mer (iz opazovanih terminskih deviznih tečajev in krivulj donosa ob koncu obdobja poročanja) ter pogodbenih terminskih tečajev/obrestnih mer, diskontiranih po stopnji, ki odraža kreditno tveganje različnih nasprotnih strank.

Se ne uporablja.

Se ne uporablja.

Skladi tveganega kapitala

Metoda prilagojenih neto sredstev: Poštena vrednost se določi bodisi tako, da se lastniški delež, ki ga ima Sklad v osnovnem instrumentu, prišteje neto vrednosti sredstva, ki se odraža v najnovejšem poročilu, prilagojeno denarnim tokovom, bodisi, kolikor je mogoče, z uporabo natančne vrednosti delnice na isti datum, ki jo sporoči ustrezni upravitelj sklada. Za premostitev intervala med zadnjo razpoložljivo neto vrednostjo sredstev in poročanjem ob koncu leta se izvede poznejši pregled dogodka in po potrebi se sporočena neto vrednost sredstev prilagodi.

Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja skladov tveganega kapitala in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja in opravnin za upravljanje, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev skladov tveganega kapitala, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev.

Daljše ko je obdobje med datumom merjenja poštene vrednosti in zadnjim dnem poročanja sklada tveganega kapitala, višja je prilagoditev za pretečeni čas.

Neposredne naložbe v kapital

Prilagojena neto sredstva.

Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja podjetja, v katerega se vlaga, in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev podjetja, v katerega se vlaga, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev, povečanja kapitala, prodaje/spremembe nadzora.

Višje ko je diskontiranje prodajljivosti, nižja je poštena vrednost.

Diskontiranje zaradi pomanjkanja prodajljivosti (likvidnosti), določeno s sklicevanjem na prejšnje cene poslov za podobne lastniške instrumente v državi/regiji, v obsegu od 5 do 30 %.

Posojila po pošteni vrednosti

Za posojilojemalce s časovno neomejenim delovanjem: diskontirani denarni tok, pri katerem se uporabljajo pogodbeni/pričakovani prihodnji denarni tokovi, od katerih se odšteje ustrezna tveganju prilagojena diskontna stopnja, ki zajema tveganje, povezano s posojilom (vključno s kreditnim tveganjem posojilojemalca). Diskontna stopnja se primerja/oceni s katerim koli ustreznim tržnim referenčnim merilom.

Za nedelujoče posojilojemalce: Pristop na podlagi čistih sredstev (pristop na podlagi likvidacijske vrednosti).

Sestavine diskontne stopnje, ki odražajo kreditno tveganje posojilojemalca v primerjavi z netveganimi tržnimi obrestnimi merami.

Višja ko je diskontna stopnja, nižja je poštena vrednost.

Finančni instrumenti, ki niso izkazani po pošteni vrednosti

Finančni instrumenti, ki niso izkazani po pošteni vrednosti

Posojila in predujmi

Diskontirani denarni tokovi: Model vrednotenja uporablja pogodbene denarne tokove, za katere velja pogoj, da ne sme priti do neizpolnjevanja obveznosti s strani dolžnika, poleg tega ne upošteva nobenih vrednosti varščine ali zgodnjih odplačil. Za izračun neto sedanje vrednosti posojil uporabljeni model diskontira pogodbene denarne tokove posameznega posojila z uporabo prilagojene tržne diskontne krivulje. Neto sedanja vrednost posameznega posojila se nato prilagodi ob upoštevanju zadevne s tem povezane pričakovane izgube. Rezultati se nato povzamejo, da se pridobi poštena vrednost posojil in predujmov.

Se ne uporablja.

Se ne uporablja.

Finančna sredstva zakladnice

Diskontirani denarni tokovi.

Se ne uporablja.

Se ne uporablja.

Z uporabo MSRP 13 so prilagoditve vrednotenja vključene v pošteno vrednost izvedenih instrumentov na dan 31. decembra 2020 in 2019, in sicer:

| — | prilagoditve kreditnega vrednotenja, ki odražajo kreditno tveganje nasprotne stranke pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale -34 300 EUR na dan 31. decembra 2020 in -32 800 EUR na dan 31. decembra 2019, |
| --- | --- |

—

prilagoditve kreditnega vrednotenja, ki odražajo kreditno tveganje nasprotne stranke pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale -34 300 EUR na dan 31. decembra 2020 in -32 800 EUR na dan 31. decembra 2019,

| — | prilagoditve vrednotenja dolga, ki odražajo lastno kreditno tveganje pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale +21 800 EUR na dan 31. decembra 2020 in +28 700 EUR na dan 31. decembra 2019. |
| --- | --- |

—

prilagoditve vrednotenja dolga, ki odražajo lastno kreditno tveganje pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale +21 800 EUR na dan 31. decembra 2020 in +28 700 EUR na dan 31. decembra 2019.

4.2.2   Prerazporeditve med ravnema 1 in 2

Prerazporeditve med ravnema 1 in 2

Politika Sklada za spodbujanje naložb je priznati prerazporeditve med ravnmi na datum dogodka ali spremembe okoliščin, ki so povzročile prerazporeditev.

Sklad za spodbujanje naložb v letih 2020 in 2019 ni prerazporejal sredstev v okviru hierarhije poštene vrednosti z ravni 1 na raven 2 ali obratno.

4.2.3   Poštene vrednosti ravni 3

Poštene vrednosti ravni 3

Uskladitev poštenih vrednosti ravni 3

Uskladitev poštenih vrednosti ravni 3

V spodnjih razpredelnicah so navedene spremembe pri instrumentih na ravni 3 za leto, ki se je končalo 31. decembra 2020 oziroma 31. decembra 2019:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom |
| Stanje na dan 1. januarja 2020 | 604 311 |
| Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid: | |
| Realizirana prilagoditev poštene vrednosti za prodajo | -15 632 |
| neto sprememba poštene vrednosti pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | -47 909 |
| Skupaj | -63 541 |
| Izplačila | 85 305 |
| Povračila | -65 649 |
| Tečajne razlike | -33 616 |
| Stanje na dan 31. decembra 2020 | 526 810 |

(v tisočih EUR)

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Stanje na dan 1. januarja 2020

Stanje na dan 1. januarja 2020

604 311

604 311

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

Realizirana prilagoditev poštene vrednosti za prodajo

-15 632

neto sprememba poštene vrednosti pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

-47 909

Skupaj

Skupaj

-63 541

-63 541

Izplačila

85 305

Povračila

-65 649

Tečajne razlike

-33 616

Stanje na dan 31. decembra 2020

Stanje na dan 31. decembra 2020

526 810

526 810

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom |
| Stanje na dan 1. januarja 2019 | 550 617 |
| Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid: | |
| Tečajne razlike | 1 708 |
| Neto sprememba poštene vrednosti pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | 17 666 |
| Skupaj | 19 374 |
| Izplačila | 106 943 |
| Povračila | -79 435 |
| Tečajne razlike | 6 812 |
| Stanje na dan 31. decembra 2019 | 604 311 |

(v tisočih EUR)

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Stanje na dan 1. januarja 2019

Stanje na dan 1. januarja 2019

550 617

550 617

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

Tečajne razlike

1 708

Neto sprememba poštene vrednosti pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

17 666

Skupaj

Skupaj

19 374

19 374

Izplačila

106 943

Povračila

-79 435

Tečajne razlike

6 812

Stanje na dan 31. decembra 2019

Stanje na dan 31. decembra 2019

604 311

604 311

Sklad za spodbujanje naložb v letih 2020 in 2019 ni prerazporejal sredstev v okviru hierarhije poštene vrednosti z ravni 3 ali nanjo.

5.   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Gotovina v blagajni | 398 991 | 72 166 |
| Vezane vloge | 380 000 | 622 991 |
| Komercialni zapisi | 145 086 | 142 823 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu denarnih tokov | 924 077 | 837 980 |
| Natečene obresti | -137 | -203 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu finančnega položaja | 923 940 | 837 777 |

(v tisočih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

Gotovina v blagajni

398 991

72 166

Vezane vloge

380 000

622 991

Komercialni zapisi

145 086

142 823

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu denarnih tokov

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu denarnih tokov

924 077

924 077

837 980

837 980

Natečene obresti

-137

-203

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu finančnega položaja

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu finančnega položaja

923 940

923 940

837 777

837 777

6.   Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti

Glavne sestavine izvedenih finančnih instrumentov, razvrščenih kot sredstva v posesti za trgovanje, so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. decembra 2020 | Poštena vrednost | Nominalna vrednost |
| sredstva | obveznosti |
| Obrestne zamenjave | — | -642 | 17 710 |
| Kratkoročne valutne zamenjave | 33 584 | — | 1 480 000 |
| Izvedeni finančni instrumenti skupaj | 33 584 | -642 | 1 497 710 |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. decembra 2020

Poštena vrednost

Nominalna vrednost

sredstva

obveznosti

Obrestne zamenjave

—

-642

17 710

Kratkoročne valutne zamenjave

33 584

—

1 480 000

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

33 584

33 584

-642

-642

1 497 710

1 497 710

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. decembra 2019 | Poštena vrednost | Nominalna vrednost |
| sredstva | obveznosti |
| Obrestne zamenjave | 99 | -191 | 24 181 |
| Kratkoročne valutne zamenjave | 14 085 | — | 1 545 000 |
| Izvedeni finančni instrumenti skupaj | 14 184 | -191 | 1 569 181 |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. decembra 2019

Poštena vrednost

Nominalna vrednost

sredstva

obveznosti

Obrestne zamenjave

99

-191

24 181

Kratkoročne valutne zamenjave

14 085

—

1 545 000

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

14 184

14 184

-191

-191

1 569 181

1 569 181

7.   Posojila in predujmi

Posojila in predujmi

7.1   
  Posojila in predujmi

Posojila in predujmi

V naslednji razpredelnici je prikazana uskladitev začetnega in končnega stanja naložb in predujmov:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Globalna posojila (4) | Nadrejena posojila | Podrejena posojila | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2020 | 1 021 556 | 597 364 | 27 714 | — | 1 646 634 |
| Izplačila | 433 466 | 67 762 | — | — | 501 228 |
| Odpisi | -15 170 | -2 268 | -27 905 | — | -45 343 |
| Povračila | - 214 018 | -60 571 | — | — | - 274 589 |
| Tečajne razlike | -74 436 | -29 423 | 191 | — | - 103 668 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2020 | 1 151 398 | 572 864 | — | — | 1 724 262 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2020 | -96 166 | -36 650 | -27 714 | — | - 160 530 |
| Neto spremembe 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub | -1 344 | -2 531 | — | — | -3 875 |
| Neto spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | -5 888 | -3 628 | — | — | -9 516 |
| Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | -12 373 | — | — | — | -12 373 |
| Razveljavitev pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | 19 565 | 1 887 | — | — | 21 452 |
| Odpisi | 15 170 | 2 268 | 27 905 | — | 45 343 |
| Tečajne razlike | 12 793 | 3 104 | -191 | — | 15 706 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2020 | -68 243 | -35 550 | — | — | - 103 793 |
| Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2020 | 1 083 155 | 537 314 | — | — | 1 620 469 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2020 | 1 080 | 36 858 | — | — | 37 938 |
| Izplačila | — | 29 063 | 30 000 | — | 59 063 |
| Povračila | — | -1 512 | — | — | -1 512 |
| Tečajne razlike | — | -2 916 | — | — | -2 916 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2020 | 1 080 | 61 493 | 30 000 | — | 92 573 |
| Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2020 | -1 080 | -15 156 | — | — | -16 236 |
| Neto sprememba poštene vrednosti | — | -11 330 | -18 291 | — | -29 621 |
| Tečajne razlike | — | 593 | — | — | 593 |
| Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2020 | -1 080 | -25 893 | -18 291 | — | -45 264 |
| Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2020 | — | 35 600 | 11 709 | — | 47 309 |
| Odplačna vrednost | -3 578 | -5 100 | — | — | -8 678 |
| Obresti | 7 325 | 7 020 | — | — | 14 345 |
| Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2020 | 1 086 902 | 574 834 | 11 709 | — | 1 673 445 |

(v tisočih EUR)

Globalna posojila (4)

4

Nadrejena posojila

Podrejena posojila

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2020

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2020

1 021 556

1 021 556

597 364

597 364

27 714

27 714

—

—

1 646 634

1 646 634

Izplačila

433 466

67 762

—

—

501 228

501 228

Odpisi

-15 170

-2 268

-27 905

—

-45 343

-45 343

Povračila

- 214 018

-60 571

—

—

- 274 589

- 274 589

Tečajne razlike

-74 436

-29 423

191

—

- 103 668

- 103 668

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2020

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2020

1 151 398

1 151 398

572 864

572 864

—

—

—

—

1 724 262

1 724 262

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2020

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2020

-96 166

-96 166

-36 650

-36 650

-27 714

-27 714

—

—

- 160 530

- 160 530

Neto spremembe 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub

-1 344

-2 531

—

—

-3 875

-3 875

Neto spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

-5 888

-3 628

—

—

-9 516

-9 516

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

-12 373

—

—

—

-12 373

-12 373

Razveljavitev pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

19 565

1 887

—

—

21 452

21 452

Odpisi

15 170

2 268

27 905

—

45 343

45 343

Tečajne razlike

12 793

3 104

-191

—

15 706

15 706

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2020

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2020

-68 243

-68 243

-35 550

-35 550

—

—

—

—

- 103 793

- 103 793

Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2020

Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2020

1 083 155

1 083 155

537 314

537 314

—

—

—

—

1 620 469

1 620 469

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2020

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2020

1 080

1 080

36 858

36 858

—

—

—

—

37 938

37 938

Izplačila

—

29 063

30 000

—

59 063

59 063

Povračila

—

-1 512

—

—

-1 512

-1 512

Tečajne razlike

—

-2 916

—

—

-2 916

-2 916

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2020

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2020

1 080

1 080

61 493

61 493

30 000

30 000

—

—

92 573

92 573

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2020

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2020

-1 080

-1 080

-15 156

-15 156

—

—

—

—

-16 236

-16 236

Neto sprememba poštene vrednosti

—

-11 330

-18 291

—

-29 621

-29 621

Tečajne razlike

—

593

—

—

593

593

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2020

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2020

-1 080

-1 080

-25 893

-25 893

-18 291

-18 291

—

—

-45 264

-45 264

Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2020

Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2020

—

—

35 600

35 600

11 709

11 709

—

—

47 309

47 309

Odplačna vrednost

-3 578

-5 100

—

—

-8 678

-8 678

Obresti

7 325

7 020

—

—

14 345

14 345

Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2020

Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2020

1 086 902

1 086 902

574 834

574 834

11 709

11 709

—

—

1 673 445

1 673 445

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Globalna posojila (5) | Nadrejena posojila | Podrejena posojila | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2019 | 1 051 317 | 593 324 | 60 717 | 3 588 | 1 708 946 |
| Izplačila | 164 308 | 123 416 | — | — | 287 724 |
| Odpisi | -2 | -278 | — | — | -280 |
| Povračila | - 206 517 | - 113 100 | -34 496 | — | - 354 113 |
| Prodaja posojil | -2 591 | — | — | — | -2 591 |
| Sprememba poslovnega modela (IFE) (6) | — | -10 062 | — | -3 588 | -13 650 |
| Tečajne razlike | 15 041 | 4 064 | 1 493 | — | 20 598 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2019 | 1 021 556 | 597 364 | 27 714 | — | 1 646 634 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2019 | - 103 868 | -49 609 | -29 360 | -1 794 | - 184 631 |
| Neto spremembe 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub | 5 164 | -86 | — | — | 5 078 |
| Neto spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | -15 558 | 2 559 | 2 205 | — | -10 794 |
| Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | -4 397 | -47 | — | — | -4 444 |
| Razveljavitev pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | 21 811 | 5 592 | — | — | 27 403 |
| Prodaja posojil | 2 591 | — | — | — | 2 591 |
| Sprememba poslovnega modela (IFE) (6) | — | 5 031 | — | 1 794 | 6 825 |
| Odpisi | 2 | 278 | — | — | 280 |
| Tečajne razlike | -1 911 | -368 | -559 | — | -2 838 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2019 | -96 166 | -36 650 | -27 714 | — | - 160 530 |
| Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2019 | 925 390 | 560 714 | — | — | 1 486 104 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2019 | 1 800 | — | — | — | 1 800 |
| Izplačila | — | 23 461 | — | — | 23 461 |
| Sprememba poslovnega modela (IFE) (6) | — | 13 650 | — | — | 13 650 |
| Povračila | -720 | -245 | — | — | -965 |
| Tečajne razlike | — | -8 | — | — | -8 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2019 | 1 080 | 36 858 | — | — | 37 938 |
| Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2019 | -1 080 | — | — | — | -1 080 |
| Neto sprememba poštene vrednosti | — | -8 331 | — | — | -8 331 |
| Sprememba poslovnega modela (IFE) (6) | — | -6 825 | — | — | -6 825 |
| Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2019 | -1 080 | -15 156 | — | — | -16 236 |
| Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2019 | — | 21 702 | — | — | 21 702 |
| Odplačna vrednost | -3 545 | -4 950 | 10 | — | -8 485 |
| Obresti | 10 451 | 8 903 | — | — | 19 354 |
| Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2019 | 932 296 | - 586 369 | 10 | — | 1 518 675 |

(v tisočih EUR)

Globalna posojila (5)

5

Nadrejena posojila

Podrejena posojila

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2019

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2019

1 051 317

1 051 317

593 324

593 324

60 717

60 717

3 588

3 588

1 708 946

1 708 946

Izplačila

164 308

123 416

—

—

287 724

287 724

Odpisi

-2

-278

—

—

-280

-280

Povračila

- 206 517

- 113 100

-34 496

—

- 354 113

- 354 113

Prodaja posojil

-2 591

—

—

—

-2 591

-2 591

Sprememba poslovnega modela (IFE) (6)

6

—

-10 062

—

-3 588

-13 650

-13 650

Tečajne razlike

15 041

4 064

1 493

—

20 598

20 598

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2019

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2019

1 021 556

1 021 556

597 364

597 364

27 714

27 714

—

—

1 646 634

1 646 634

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2019

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2019

- 103 868

- 103 868

-49 609

-49 609

-29 360

-29 360

-1 794

-1 794

- 184 631

- 184 631

Neto spremembe 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub

5 164

-86

—

—

5 078

5 078

Neto spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

-15 558

2 559

2 205

—

-10 794

-10 794

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

-4 397

-47

—

—

-4 444

-4 444

Razveljavitev pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

21 811

5 592

—

—

27 403

27 403

Prodaja posojil

2 591

—

—

—

2 591

2 591

Sprememba poslovnega modela (IFE) (6)

6

—

5 031

—

1 794

6 825

6 825

Odpisi

2

278

—

—

280

280

Tečajne razlike

-1 911

-368

-559

—

-2 838

-2 838

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2019

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2019

-96 166

-96 166

-36 650

-36 650

-27 714

-27 714

—

—

- 160 530

- 160 530

Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2019

Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2019

925 390

925 390

560 714

560 714

—

—

—

—

1 486 104

1 486 104

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2019

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2019

1 800

1 800

—

—

—

—

—

—

1 800

1 800

Izplačila

—

23 461

—

—

23 461

23 461

Sprememba poslovnega modela (IFE) (6)

6

—

13 650

—

—

13 650

13 650

Povračila

-720

-245

—

—

-965

-965

Tečajne razlike

—

-8

—

—

-8

-8

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2019

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2019

1 080

1 080

36 858

36 858

—

—

—

—

37 938

37 938

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2019

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2019

-1 080

-1 080

—

—

—

—

—

—

-1 080

-1 080

Neto sprememba poštene vrednosti

—

-8 331

—

—

-8 331

-8 331

Sprememba poslovnega modela (IFE) (6)

6

—

-6 825

—

—

-6 825

-6 825

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2019

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2019

-1 080

-1 080

-15 156

-15 156

—

—

—

—

-16 236

-16 236

Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2019

Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2019

—

—

21 702

21 702

—

—

—

—

21 702

21 702

Odplačna vrednost

-3 545

-4 950

10

—

-8 485

-8 485

Obresti

10 451

8 903

—

—

19 354

19 354

Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2019

Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2019

932 296

932 296

- 586 369

- 586 369

10

10

—

—

1 518 675

1 518 675

7.2   
  Oslabitev posojil in predujmov – popravki vrednosti za izgubo

Oslabitev posojil in predujmov – popravki vrednosti za izgubo

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Posojila in predujmi po odplačni vrednosti | | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja 2020
   (7) | 17 191 | 38 509 | 104 830 | — | 160 530 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | 96 | -167 | — | — | -71 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | -732 | 6 380 | -6 080 | — | -432 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | -127 | -54 | 8 522 | — | 8 341 |
| Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo | 5 440 | 3 010 | -6 554 | — | 1 896 |
| Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno | -802 | 347 | -4 967 | — | -5 422 |
| Odpisi | — | — | -45 343 | — | -45 343 |
| Tečajne razlike | -4 677 | -4 049 | -6 980 | — | -15 706 |
| Stanje na dan 31. decembra 2020 | 16 389 | 43 976 | 43 428 | — | 103 793 |

(v tisočih EUR)

2020

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Stanje na dan 1. januarja 2020
   (7)

Stanje na dan 1. januarja 2020

7

17 191

17 191

38 509

38 509

104 830

104 830

—

—

160 530

160 530

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

96

-167

—

—

-71

-71

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

-732

6 380

-6 080

-6 080

—

-432

-432

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

-127

-54

8 522

8 522

—

8 341

8 341

Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo

5 440

3 010

-6 554

-6 554

—

1 896

1 896

Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno

-802

347

-4 967

-4 967

—

-5 422

-5 422

Odpisi

—

—

-45 343

-45 343

—

-45 343

-45 343

Tečajne razlike

-4 677

-4 049

-6 980

-6 980

—

-15 706

-15 706

Stanje na dan 31. decembra 2020

Stanje na dan 31. decembra 2020

16 389

16 389

43 976

43 976

43 428

43 428

—

—

103 793

103 793

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2019 |
| Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Posojila in predujmi po odplačni vrednosti | | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja 2019 | 22 023 | 27 342 | 133 472 | 1 794 | 184 631 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | 3 952 | — | — | — | 3 952 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | -4 005 | 25 150 | — | — | 21 145 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | — | -46 | — | — | -46 |
| Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo | -4 897 | -4 249 | -22 961 | — | -32 107 |
| Prodaja posojil | — | — | -2 591 | — | -2 591 |
| Sprememba poslovnega modela (IFE) (31) | — | -10 | -5 031 | -1 794 | -6 835 |
| Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno | -129 | -10 049 | — | — | -10 178 |
| Odpisi | — | — | -280 | — | -280 |
| Tečajne razlike | 247 | 371 | 2 221 | — | 2 839 |
| Stanje na dan 31. decembra 2019 | 17 191 | 38 509 | 104 830 | — | 160 530 |

(v tisočih EUR)

2019

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Stanje na dan 1. januarja 2019

Stanje na dan 1. januarja 2019

22 023

22 023

27 342

27 342

133 472

133 472

1 794

1 794

184 631

184 631

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

3 952

—

—

—

3 952

3 952

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

-4 005

25 150

—

—

21 145

21 145

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

—

-46

—

—

-46

-46

Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo

-4 897

-4 249

-22 961

—

-32 107

-32 107

Prodaja posojil

—

—

-2 591

—

-2 591

-2 591

Sprememba poslovnega modela (IFE) (31)

31

—

-10

-5 031

-1 794

-1 794

-6 835

-6 835

Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno

-129

-10 049

—

—

-10 178

-10 178

Odpisi

—

—

-280

—

-280

-280

Tečajne razlike

247

371

2 221

—

2 839

2 839

Stanje na dan 31. decembra 2019

Stanje na dan 31. decembra 2019

17 191

17 191

38 509

38 509

104 830

104 830

—

—

160 530

160 530

8.   Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

V naslednji razpredelnici je prikazana uskladitev začetnega in končnega stanja naložb v kapital:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Skladi tveganega kapitala | Neposredne naložbe v kapital | Skupaj |
| Stroški na dan 1. januarja 2020 | 462 304 | 101 424 | 563 728 |
| Izplačila | 85 305 | — | 85 305 |
| Povračila/prodaja | -66 011 | -18 274 | -84 285 |
| Tečajne razlike | -29 437 | -6 892 | -36 329 |
| Stroški na dan 31. decembra 2020 | 452 161 | 76 258 | 528 419 |
| Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2020 | 42 390 | 13 810 | 56 200 |
| Neto sprememba nerealiziranih dobičkov in izgub | -45 079 | -2 830 | -47 909 |
| Realizirana prilagoditev poštene vrednosti za prodajo | -15 632 | 3 019 | -12 613 |
| Tečajne razlike | 3 302 | -589 | 2 713 |
| Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2020 | -15 019 | 13 410 | -1 609 |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2020 | 437 142 | 89 668 | 526 810 |

(v tisočih EUR)

Skladi tveganega kapitala

Neposredne naložbe v kapital

Skupaj

Stroški na dan 1. januarja 2020

Stroški na dan 1. januarja 2020

462 304

462 304

101 424

101 424

563 728

563 728

Izplačila

85 305

—

85 305

Povračila/prodaja

-66 011

-18 274

-84 285

Tečajne razlike

-29 437

-6 892

-36 329

Stroški na dan 31. decembra 2020

Stroški na dan 31. decembra 2020

452 161

452 161

76 258

76 258

528 419

528 419

Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2020

Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2020

42 390

42 390

13 810

13 810

56 200

56 200

Neto sprememba nerealiziranih dobičkov in izgub

-45 079

-2 830

-47 909

Realizirana prilagoditev poštene vrednosti za prodajo

-15 632

3 019

-12 613

Tečajne razlike

3 302

-589

2 713

Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2020

Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2020

-15 019

-15 019

13 410

13 410

-1 609

-1 609

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2020

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2020

437 142

437 142

89 668

89 668

526 810

526 810

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Skladi tveganega kapitala | Neposredne naložbe v kapital | Skupaj |
| Stroški na dan 1. januarja 2019 | 421 593 | 93 214 | 514 807 |
| Izplačila | 90 972 | 15 971 | 106 943 |
| Povračila/prodaja | -56 387 | -8 042 | -64 429 |
| Tečajne razlike | 6 126 | 281 | 6 407 |
| Stroški na dan 31. decembra 2019 | 462 304 | 101 424 | 563 728 |
| Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2019 | 45 559 | 6 926 | 52 485 |
| Neto sprememba nerealiziranih dobičkov in izgub | -3 488 | 12 117 | 8 629 |
| Realizirana prilagoditev poštene vrednosti za prodajo | — | -5 319 | -5 319 |
| Tečajne razlike | 319 | 86 | 405 |
| Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2019 | 42 390 | 13 810 | 56 200 |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2019 | 504 694 | 115 234 | 619 928 |

(v tisočih EUR)

Skladi tveganega kapitala

Neposredne naložbe v kapital

Skupaj

Stroški na dan 1. januarja 2019

Stroški na dan 1. januarja 2019

421 593

421 593

93 214

93 214

514 807

514 807

Izplačila

90 972

15 971

106 943

Povračila/prodaja

-56 387

-8 042

-64 429

Tečajne razlike

6 126

281

6 407

Stroški na dan 31. decembra 2019

Stroški na dan 31. decembra 2019

462 304

462 304

101 424

101 424

563 728

563 728

Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2019

Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2019

45 559

45 559

6 926

6 926

52 485

52 485

Neto sprememba nerealiziranih dobičkov in izgub

-3 488

12 117

8 629

Realizirana prilagoditev poštene vrednosti za prodajo

—

-5 319

-5 319

Tečajne razlike

319

86

405

Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2019

Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2019

42 390

42 390

13 810

13 810

56 200

56 200

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2019

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2019

504 694

504 694

115 234

115 234

619 928

619 928

9.   Terjatve do vplačnikov

Terjatve do vplačnikov

Terjatve do vplačnikov v znesku 68,9 milijona EUR (leta 2019: 86,3 milijona EUR) v celoti sestavljajo prispevki držav članic, ki so bili vpoklicani, vendar še niso plačani.

10.   Finančna sredstva zakladnice

Finančna sredstva zakladnice

Portfelj sredstev zakladnice sestavljajo obveznice v borzni kotaciji s preostalo zapadlostjo manj kot tri mesece na dan poročanja. Spodnja razpredelnica prikazuje gibanja portfelja zakladnice:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Stanje na dan 1. januarja 2020 | 330 587 |
| Pridobitve | 2 710 009 |
| Zapadlosti | -2 689 790 |
| Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja | -208 |
| Sprememba natečenih obresti | 1 275 |
| Stanje na dan 31. decembra 2020 | 351 873 |

(v tisočih EUR)

Stanje na dan 1. januarja 2020

Stanje na dan 1. januarja 2020

330 587

330 587

Pridobitve

2 710 009

Zapadlosti

-2 689 790

Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja

-208

Sprememba natečenih obresti

1 275

Stanje na dan 31. decembra 2020

Stanje na dan 31. decembra 2020

351 873

351 873

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Stanje na dan 1. januarja 2019 | 335 140 |
| Pridobitve | 2 948 021 |
| Zapadlosti | -2 952 905 |
| Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja | -93 |
| Sprememba natečenih obresti | 424 |
| Stanje na dan 31. decembra 2019 | 330 587 |

(v tisočih EUR)

Stanje na dan 1. januarja 2019

Stanje na dan 1. januarja 2019

335 140

335 140

Pridobitve

2 948 021

Zapadlosti

-2 952 905

Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja

-93

Sprememba natečenih obresti

424

Stanje na dan 31. decembra 2019

Stanje na dan 31. decembra 2019

330 587

330 587

11.   Druga sredstva

Druga sredstva

Glavne sestavine drugih sredstev so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Finančna jamstva | 109 | — |
| Druga sredstva skupaj | 109 | — |

(v tisočih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

Finančna jamstva

109

—

Druga sredstva skupaj

Druga sredstva skupaj

109

109

—

—

12.   Odloženi prihodki

Odloženi prihodki

Glavne sestavine odloženih prihodkov so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Odložene subvencionirane obrestne mere | 28 788 | 32 085 |
| Odložene opravnine (provizije) za posojila in predujme | 944 | 481 |
| Odloženi prihodki skupaj | 29 732 | 32 566 |

(v tisočih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

Odložene subvencionirane obrestne mere

28 788

32 085

Odložene opravnine (provizije) za posojila in predujme

944

481

Odloženi prihodki skupaj

Odloženi prihodki skupaj

29 732

29 732

32 566

32 566

13.   Rezervacije za izdana jamstva, brez razveljavitve oslabitev

Rezervacije za izdana jamstva, brez razveljavitve oslabitev

V naslednjih razpredelnicah je prikazana uskladitev začetnega in končnega stanja rezervacij za izdana jamstva:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Izdana jamstva | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja | 628 | — | — | 628 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | — | — | — | — |
| Jamstva, katerih pripoznanje je odpravljeno | — | — | — | — |
| Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo | 228 | — | — | 228 |
| Unovčena jamstva | — | — | — | — |
| Amortizacija vnaprejšnjih provizij | — | — | — | — |
| Tečajne razlike | -5 | — | — | -5 |
| Stanje na dan 31. decembra | 851 | — | — | 851 |

(v tisočih EUR)

2020

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Izdana jamstva

Izdana jamstva

Stanje na dan 1. januarja

Stanje na dan 1. januarja

628

628

—

—

—

—

628

628

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

—

—

—

—

Jamstva, katerih pripoznanje je odpravljeno

—

—

—

—

Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo

228

—

—

228

228

Unovčena jamstva

—

—

—

—

Amortizacija vnaprejšnjih provizij

—

—

—

—

Tečajne razlike

-5

—

—

-5

-5

Stanje na dan 31. decembra

Stanje na dan 31. decembra

851

851

—

—

—

—

851

851

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2019 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Izdana jamstva | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja | 94 | 699 | — | 793 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | 534 | — | — | 534 |
| Jamstva, katerih pripoznanje je odpravljeno | — | -588 | — | -588 |
| Unovčena jamstva | — | -53 | — | -53 |
| Amortizacija vnaprejšnjih provizij | — | -71 | — | -71 |
| Tečajne razlike | — | 13 | — | 13 |
| Stanje na dan 31. decembra | 628 | — | — | 628 |

(v tisočih EUR)

2019

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Izdana jamstva

Izdana jamstva

Stanje na dan 1. januarja

Stanje na dan 1. januarja

94

94

699

699

—

—

793

793

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

534

—

—

534

534

Jamstva, katerih pripoznanje je odpravljeno

—

-588

—

-588

-588

Unovčena jamstva

—

-53

—

-53

-53

Amortizacija vnaprejšnjih provizij

—

-71

—

-71

-71

Tečajne razlike

—

13

—

13

13

Stanje na dan 31. decembra

Stanje na dan 31. decembra

628

628

—

—

—

—

628

628

14.   Rezervacije za obveznosti iz kreditov

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

V naslednjih razpredelnicah je prikazana uskladitev začetnega in končnega stanja popravkov vrednosti za izgubo za neizplačana posojila (obveznosti iz kreditov):

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Obveznosti iz kreditov | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja (8) | 3 943 | 33 326 | — | 37 269 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | 4 067 | — | — | 4 067 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | — | 2 773 | — | 2 773 |
| Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo | 388 | -5 932 | — | -5 544 |
| Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno | -1 158 | -3 853 | — | -5 011 |
| Tečajne razlike | -423 | 21 | — | -402 |
| Stanje na dan 31. decembra | 6 817 | 26 335 | — | 33 152 |

(v tisočih EUR)

2020

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Obveznosti iz kreditov

Obveznosti iz kreditov

Stanje na dan 1. januarja (8)

Stanje na dan 1. januarja (8

3 943

3 943

33 326

33 326

—

—

37 269

37 269

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

4 067

—

—

4 067

4 067

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

—

2 773

—

2 773

2 773

Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo

388

-5 932

—

-5 544

-5 544

Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno

-1 158

-3 853

—

-5 011

-5 011

Tečajne razlike

-423

21

—

-402

-402

Stanje na dan 31. decembra

Stanje na dan 31. decembra

6 817

6 817

26 335

26 335

—

—

33 152

33 152

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2019 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Obveznosti iz kreditov | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja | 7 225 | 16 597 | — | 23 822 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | 1 669 | 9 983 | — | 11 652 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | -836 | 15 138 | — | 14 302 |
| Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo | 696 | 773 | — | 1 469 |
| Sprememba poslovnega modela (IFE) (32) | -2 974 | -1 387 | — | -4 361 |
| Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno | -1 960 | -7 858 | — | -9 818 |
| Tečajne razlike | 123 | 80 | — | 203 |
| Stanje na dan 31. decembra | 3 943 | 33 326 | — | 37 269 |

(v tisočih EUR)

2019

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Obveznosti iz kreditov

Obveznosti iz kreditov

Stanje na dan 1. januarja

Stanje na dan 1. januarja

7 225

7 225

16 597

16 597

—

—

23 822

23 822

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

1 669

9 983

—

11 652

11 652

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

-836

15 138

—

14 302

14 302

Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo

696

773

—

1 469

1 469

Sprememba poslovnega modela (IFE) (32)

32

-2 974

-1 387

—

-4 361

-4 361

Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno

-1 960

-7 858

—

-9 818

-9 818

Tečajne razlike

123

80

—

203

203

Stanje na dan 31. decembra

Stanje na dan 31. decembra

3 943

3 943

33 326

33 326

—

—

37 269

37 269

15.   Obveznosti do tretjih oseb

Obveznosti do tretjih oseb

Glavne sestavine obveznosti do tretjih oseb so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Čisti splošni upravni odhodki, ki se plačajo EIB | 58 527 | 50 009 |
| Druge obveznosti iz poslovanja do EIB | 56 | 31 |
| Še neizplačane subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč, ki so obveznost do držav članic | 93 795 | 97 398 |
| Obveznosti do tretjih oseb skupaj | 152 378 | 147 438 |

(v tisočih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

Čisti splošni upravni odhodki, ki se plačajo EIB

58 527

50 009

Druge obveznosti iz poslovanja do EIB

56

31

Še neizplačane subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč, ki so obveznost do držav članic

93 795

97 398

Obveznosti do tretjih oseb skupaj

Obveznosti do tretjih oseb skupaj

152 378

152 378

147 438

147 438

16.   Druge obveznosti

Druge obveznosti

Glavne sestavine drugih obveznosti so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Povračila posojil, prejeta vnaprej | 3 166 | 1 961 |
| Odloženi prihodki iz subvencioniranih obrestnih mer | 280 | 339 |
| Unovčena finančna jamstva | — | 53 |
| Druge obveznosti skupaj | 3 446 | 2 353 |

(v tisočih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

Povračila posojil, prejeta vnaprej

3 166

1 961

Odloženi prihodki iz subvencioniranih obrestnih mer

280

339

Unovčena finančna jamstva

—

53

Druge obveznosti skupaj

Druge obveznosti skupaj

3 446

3 446

2 353

2 353

17.   Vpoklicani prispevki držav članic (v tisočih EUR)

Vpoklicani prispevki držav članic (v tisočih EUR)

| Države članice | Prispevek v Sklad za spodbujanje naložb (9) | Prispevek k subvencioniranim obrestnim meram in tehnični pomoči (9) | Prispevano skupaj | Vpoklicano, a neplačano (33) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | 82 689 | 9 852 | 92 541 | 1 687 |
| Belgija | 121 923 | 14 470 | 136 393 | 2 471 |
| Bolgarija | 1 567 | 421 | 1 988 | 98 |
| Ciper | 1 008 | 270 | 1 278 | — |
| Češka | 5 710 | 1 532 | 7 242 | 357 |
| Danska | 67 377 | 8 118 | 75 495 | 1 400 |
| Estonija | 560 | 150 | 710 | 35 |
| Finska | 47 569 | 5 876 | 53 445 | — |
| Francija | 729 689 | 82 689 | 812 379 | 13 685 |
| Nemčija | 720 567 | 84 614 | 805 181 | 14 350 |
| Grčija | 42 735 | 5 648 | 48 383 | 1 029 |
| Madžarska | 6 158 | 1 652 | 7 810 | 385 |
| Irska | 23 221 | 3 345 | 26 566 | 637 |
| Italija | 407 583 | 50 996 | 458 579 | 9 002 |
| Latvija | 784 | 210 | 994 | 49 |
| Litva | 1 344 | 360 | 1 704 | 84 |
| Luksemburg | 9 119 | 1 097 | 10 216 | 189 |
| Malta | 336 | 90 | 426 | 21 |
| Nizozemska | 164 029 | 19 716 | 183 745 | 3 395 |
| Poljska | 14 555 | 3 905 | 18 460 | 910 |
| Portugalska | 33 266 | 4 411 | 37 677 | 805 |
| Romunija | 4 143 | 1 111 | 5 254 | 259 |
| Slovaška | 2 351 | 631 | 2 982 | 147 |
| Slovenija | 2 015 | 541 | 2 556 | 126 |
| Španija | 210 652 | 29 338 | 239 990 | 5 495 |
| Švedska | 88 064 | 10 923 | 98 987 | 1 918 |
| Združeno kraljestvo | 432 681 | 57 030 | 489 711 | 10 374 |
| Skupaj na dan 31. decembra 2020 | 3 221 695 | 398 996 | 3 620 692 | 68 908 |
| Skupaj na dan 31. decembra 2019 | 2 967 000 | 383 691 | 3 350 691 | 86 330 |

Države članice

Prispevek v Sklad za spodbujanje naložb (9)

9

Prispevek k subvencioniranim obrestnim meram in tehnični pomoči (9)

9

Prispevano skupaj

Vpoklicano, a neplačano (33)

33

Avstrija

82 689

9 852

92 541

1 687

Belgija

121 923

14 470

136 393

2 471

Bolgarija

1 567

421

1 988

98

Ciper

1 008

270

1 278

—

Češka

5 710

1 532

7 242

357

Danska

67 377

8 118

75 495

1 400

Estonija

560

150

710

35

Finska

47 569

5 876

53 445

—

Francija

729 689

82 689

812 379

13 685

Nemčija

720 567

84 614

805 181

14 350

Grčija

42 735

5 648

48 383

1 029

Madžarska

6 158

1 652

7 810

385

Irska

23 221

3 345

26 566

637

Italija

407 583

50 996

458 579

9 002

Latvija

784

210

994

49

Litva

1 344

360

1 704

84

Luksemburg

9 119

1 097

10 216

189

Malta

336

90

426

21

Nizozemska

164 029

19 716

183 745

3 395

Poljska

14 555

3 905

18 460

910

Portugalska

33 266

4 411

37 677

805

Romunija

4 143

1 111

5 254

259

Slovaška

2 351

631

2 982

147

Slovenija

2 015

541

2 556

126

Španija

210 652

29 338

239 990

5 495

Švedska

88 064

10 923

98 987

1 918

Združeno kraljestvo

432 681

57 030

489 711

10 374

Skupaj na dan 31. decembra 2020

Skupaj na dan 31. decembra 2020

3 221 695

3 221 695

398 996

398 996

3 620 692

3 620 692

68 908

68 908

Skupaj na dan 31. decembra 2019

Skupaj na dan 31. decembra 2019

2 967 000

2 967 000

383 691

383 691

3 350 691

3 350 691

86 330

86 330

18.   Prevzete in pogojne obveznosti

Prevzete in pogojne obveznosti

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Prevzete obveznosti | | |
| Neizplačana posojila | 1 722 618 | 1 357 320 |
| Neizplačane obveznosti v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom | 378 347 | 405 920 |
| Izdana jamstva | 998 560 | 200 013 |
| Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč | 483 897 | 455 671 |
| Pogojne obveznosti | | |
| Podpisana neizdana jamstva | 554 686 | 1 359 818 |
| Prevzete in pogojne obveznosti skupaj | 4 138 108 | 3 778 742 |

(v tisočih EUR)

31.12.2020

31.12.2019

Prevzete obveznosti

Prevzete obveznosti

Neizplačana posojila

1 722 618

1 357 320

Neizplačane obveznosti v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom

378 347

405 920

Izdana jamstva

998 560

200 013

Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč

483 897

455 671

Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Podpisana neizdana jamstva

554 686

1 359 818

Prevzete in pogojne obveznosti skupaj

Prevzete in pogojne obveznosti skupaj

4 138 108

4 138 108

3 778 742

3 778 742

19.   Obresti ter podobni prihodki in odhodki

Obresti ter podobni prihodki in odhodki

Glavne sestavine prihodkov od obresti in podobnih prihodkov so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Od 1. 1. 2020 | Od 1. 1. 2019 |
| | do 31. 12. 2020 | do 31. 12. 2019 |
| Posojila in predujmi | 80 252 | 89 244 |
| Subvencionirane obrestne mere | 4 531 | 4 679 |
| Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj | 84 783 | 93 923 |

(v tisočih EUR)

Od 1. 1. 2020

Od 1. 1. 2019

do 31. 12. 2020

do 31. 12. 2019

Posojila in predujmi

80 252

89 244

Subvencionirane obrestne mere

4 531

4 679

Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj

Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj

84 783

84 783

93 923

93 923

Odhodke za obresti in podobne odhodke sestavljajo v glavnem:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Od 1. 1. 2020 | Od 1. 1. 2019 |
| | do 31. 12. 2020 | do 31. 12. 2019 |
| Izvedeni finančni instrumenti | -541 | -261 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | -2 961 | -722 |
| Finančna sredstva zakladnice | -1 748 | -1 965 |
| Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj | -5 250 | -2 948 |

(v tisočih EUR)

Od 1. 1. 2020

Od 1. 1. 2019

do 31. 12. 2020

do 31. 12. 2019

Izvedeni finančni instrumenti

-541

-261

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

-2 961

-722

Finančna sredstva zakladnice

-1 748

-1 965

Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj

Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj

-5 250

-5 250

-2 948

-2 948

20.   Prihodki od opravnin (provizij) in odhodki zanje

Prihodki od opravnin (provizij) in odhodki zanje

Glavne sestavine prihodkov od opravnin (provizij) so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Od 1. 1. 2020 | Od 1. 1. 2019 |
| | do 31. 12. 2020 | do 31. 12. 2019 |
| Opravnine (provizije) od posojil in predujmov | 141 | 4 399 |
| Opravnine (provizije) od finančnih jamstev | 211 | 39 |
| Drugo | 1 | — |
| Prihodki od opravnin (provizij) skupaj | 353 | 4 438 |

(v tisočih EUR)

Od 1. 1. 2020

Od 1. 1. 2019

do 31. 12. 2020

do 31. 12. 2019

Opravnine (provizije) od posojil in predujmov

141

4 399

Opravnine (provizije) od finančnih jamstev

211

39

Drugo

1

—

Prihodki od opravnin (provizij) skupaj

Prihodki od opravnin (provizij) skupaj

353

353

4 438

4 438

Glavne sestavine odhodkov za opravnine (provizije) so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Od 1. 1. 2020 | Od 1. 1. 2019 |
| | do 31. 12. 2020 | do 31. 12. 2019 |
| Provizija, plačana tretjim osebam v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom | -225 | -721 |
| Odhodki za opravnine (provizije) skupaj | -225 | -721 |

(v tisočih EUR)

Od 1. 1. 2020

Od 1. 1. 2019

do 31. 12. 2020

do 31. 12. 2019

Provizija, plačana tretjim osebam v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom

-225

-721

Odhodki za opravnine (provizije) skupaj

Odhodki za opravnine (provizije) skupaj

-225

-225

-721

-721

21.   Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

Glavne sestavine čistega rezultata pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Od 1. 1. 2020 | Od 1. 1. 2019 |
| | do 31. 12. 2020 | do 31. 12. 2019 |
| Neto realizirani rezultat iz prodaj in izstopov | -3 069 | -133 |
| Prihodki od dividend | 4 261 | 1 408 |
| Neto sprememba poštene vrednosti | -47 909 | 8 629 |
| Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | -46 717 | 9 904 |

(v tisočih EUR)

Od 1. 1. 2020

Od 1. 1. 2019

do 31. 12. 2020

do 31. 12. 2019

Neto realizirani rezultat iz prodaj in izstopov

-3 069

-133

Prihodki od dividend

4 261

1 408

Neto sprememba poštene vrednosti

-47 909

8 629

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

-46 717

-46 717

9 904

9 904

22.   Splošni upravni odhodki

Splošni upravni odhodki

Splošni upravni odhodki pomenijo dejanske stroške EIB pri upravljanju Sklada za spodbujanje naložb, zmanjšane za prihodke, ustvarjene iz naslova običajnih provizij za ocene, ki jih EIB neposredno zaračuna strankam Sklada za spodbujanje naložb.

Glavne sestavine splošnih upravnih odhodkov so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Od 1. 1. 2020 | Od 1. 1. 2019 |
| | do 31. 12. 2020 | do 31. 12. 2019 |
| Dejanski stroški EIB | -61 470 | -52 982 |
| Prihodki od provizij za ocene, neposredno zaračunanih strankam Sklada za spodbujanje naložb | 2 943 | 2 973 |
| Splošni upravni odhodki skupaj | -58 527 | -50 009 |

(v tisočih EUR)

Od 1. 1. 2020

Od 1. 1. 2019

do 31. 12. 2020

do 31. 12. 2019

Dejanski stroški EIB

-61 470

-52 982

Prihodki od provizij za ocene, neposredno zaračunanih strankam Sklada za spodbujanje naložb

2 943

2 973

Splošni upravni odhodki skupaj

Splošni upravni odhodki skupaj

-58 527

-58 527

-50 009

-50 009

23.   Udeležba v nekonsolidiranih strukturiranih subjektih (v tisočih EUR)

Udeležba v nekonsolidiranih strukturiranih subjektih (v tisočih EUR)

Opredelitev strukturiranega subjekta

Opredelitev strukturiranega subjekta

Strukturiran subjekt je subjekt, ki je zasnovan tako, da glasovalne ali podobne pravice niso glavni dejavnik pri odločanju, kdo subjekt obvladuje. V skladu z MSRP 12 ima strukturiran subjekt pogosto nekatere ali vse naslednje značilnosti:

| — | omejene dejavnosti, |
| --- | --- |

—

omejene dejavnosti,

| — | ozko usmerjen in dobro opredeljen cilj, kot je vplivanje na davčno učinkovit najem, izvajanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, zagotovitev vira kapitala ali financiranja za podjetje ali zagotovitev naložbenih priložnosti za naložbenike s prenašanjem tveganj ter nagrad, povezanih s sredstvi strukturiranega subjekta, na naložbenike, |
| --- | --- |

—

ozko usmerjen in dobro opredeljen cilj, kot je vplivanje na davčno učinkovit najem, izvajanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, zagotovitev vira kapitala ali financiranja za podjetje ali zagotovitev naložbenih priložnosti za naložbenike s prenašanjem tveganj ter nagrad, povezanih s sredstvi strukturiranega subjekta, na naložbenike,

| — | nezadosten kapital, s katerim bi se omogočilo financiranje dejavnosti strukturiranega subjekta brez podrejene finančne podpore, |
| --- | --- |

—

nezadosten kapital, s katerim bi se omogočilo financiranje dejavnosti strukturiranega subjekta brez podrejene finančne podpore,

| — | financiranje v obliki več pogodbeno povezanih instrumentov do naložbenikov, ki ustvarjajo kopičenje kreditnega tveganja ali drugih tveganj (tranše). |
| --- | --- |

—

financiranje v obliki več pogodbeno povezanih instrumentov do naložbenikov, ki ustvarjajo kopičenje kreditnega tveganja ali drugih tveganj (tranše).

Nekonsolidirani strukturirani subjekti

Nekonsolidirani strukturirani subjekti

Izraz „nekonsolidirani strukturirani subjekti“ se nanaša na vse strukturirane subjekte, ki jih ne obvladuje Sklad za spodbujanje naložb, in vključuje deleže v strukturiranih subjektih, ki niso konsolidirani.

Opredelitev deležev v strukturiranih subjektih:

Opredelitev deležev v strukturiranih subjektih:

MSRP 12 „deleže“ na splošno opredeljuje tako, da vključujejo pogodbeno ali nepogodbeno udeležbo, ki poročajoči subjekt izpostavlja spremenljivosti donosov iz poslovanja drugega subjekta. Primeri takih deležev vključujejo lastništvo deležev v lastniškem kapitalu in druge oblike udeležbe, kot so zagotavljanje financiranja, likvidnostna podpora, izboljšave kreditne kakovosti, obveznosti in jamstva do drugega subjekta. MSRP 12 določa, da običajno razmerje med odjemalcem in dobaviteljem samo po sebi še ne pomeni nujno, da ima poročajoči subjekt delež v drugem subjektu.

V spodnji razpredelnici so opisane vrste strukturiranih subjektov, ki jih Sklad za spodbujanje naložb ne konsolidira, vendar ima v njih delež.

| Vrsta strukturiranega subjekta | Narava in namen | Delež Sklada za spodbujanje naložb |
| --- | --- | --- |
| Projektno financiranje – posojila za subjekte za posebne namene | Posli projektnega financiranja (operacije projektnega financiranja) so posli, pri katerih se Sklad pri servisiranju svojega dolga zanaša na posojilojemalca, katerega edini ali glavni vir prihodkov ustvarja eno samo ali omejeno število sredstev, financiranih iz takega dolga ali drugih obstoječih sredstev, ki so pogodbeno povezana s projektom. Operacije projektnega financiranja se pogosto financirajo prek subjektov za posebne namene. | Čisti izplačani zneski
  Prihodki od obresti |
| Operacije tveganega kapitala | Sklad za spodbujanje naložb financira sklade tveganega kapitala in investicijske sklade. Skladi tveganega kapitala in investicijski skladi združujejo in upravljajo denar vlagateljev za financiranje infrastrukturnih projektov ter deležev zasebnega kapitala v malih in srednjih podjetjih z velikim potencialom za rast. | Naložbe v enote/delnice, ki jih izda subjekt tveganega kapitala
  Dividende, prejete kot prihodek od dividend |

Vrsta strukturiranega subjekta

Narava in namen

Delež Sklada za spodbujanje naložb

Projektno financiranje – posojila za subjekte za posebne namene

Posli projektnega financiranja (operacije projektnega financiranja) so posli, pri katerih se Sklad pri servisiranju svojega dolga zanaša na posojilojemalca, katerega edini ali glavni vir prihodkov ustvarja eno samo ali omejeno število sredstev, financiranih iz takega dolga ali drugih obstoječih sredstev, ki so pogodbeno povezana s projektom. Operacije projektnega financiranja se pogosto financirajo prek subjektov za posebne namene.

Čisti izplačani zneski

Prihodki od obresti

Operacije tveganega kapitala

Sklad za spodbujanje naložb financira sklade tveganega kapitala in investicijske sklade. Skladi tveganega kapitala in investicijski skladi združujejo in upravljajo denar vlagateljev za financiranje infrastrukturnih projektov ter deležev zasebnega kapitala v malih in srednjih podjetjih z velikim potencialom za rast.

Naložbe v enote/delnice, ki jih izda subjekt tveganega kapitala

Dividende, prejete kot prihodek od dividend

V spodnji razpredelnici so prikazane knjigovodske vrednosti nekonsolidiranih strukturiranih subjektov, v katerih ima Sklad za spodbujanje naložb delež na datum poročanja, ter največja izpostavljenost Sklada izgubam v zvezi s temi subjekti. Največja izpostavljenost izgubam vključuje knjigovodske vrednosti in povezane neizplačane obveznosti.

| Vrsta strukturiranega subjekta | Opis | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020 | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019 | Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2020 | Največja izpostavljenost izgubamna dan 31. 12. 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skladi tveganega kapitala | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | 437 142 | 504 332 | 437 142 | 834 955 |
| Skupaj | | 437 142 | 504 332 | 437 142 | 834 955 |

Vrsta strukturiranega subjekta

Opis

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2020

Največja izpostavljenost izgubamna dan 31. 12. 2019

Skladi tveganega kapitala

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

437 142

504 332

437 142

834 955

Skupaj

Skupaj

437 142

437 142

504 332

504 332

437 142

437 142

834 955

834 955

Sklad ne zagotavlja nobene dodatne podpore strukturiranim subjektom, razen financiranja.

24.   Program za financiranje z učinkom (v tisočih EUR)

Program za financiranje z učinkom (v tisočih EUR)

Junija 2013 je bil na skupnem ministrskem srečanju AKP-EU odobren nov finančni protokol za 11. Evropski razvojni sklad (ERS), ki zajema obdobje 2014–2020.

Skladu za spodbujanje naložb je bilo zagotovljenih dodatnih 500 milijonov EUR v tako imenovanem „programu za financiranje z učinkom“, ki Skladu za spodbujanje naložb omogoča podpiranje projektov, ki obetajo še posebej velik razvojni učinek, hkrati pa prinašajo večja tveganja, ki so značilna za takšne naložbe. Program prinaša nove možnosti za povečanje posojanja Sklada zasebnemu sektorju prek naložb v naslednjih instrumentih:

Lastniški skladi za socialni učinek, kjer so nosilci čedalje številnejši upravitelji zasebnih lastniških skladov, ki umeščajo reševanje socialnih ali okoljskih vprašanj v središče svoje naložbene strategije, a še vedno želijo dosegati vzdržnost tako na ravni sklada kot na ravni podjetij, ki vlagajo vanj.

Lastniški skladi za socialni učinek

Posojila finančnim posrednikom (npr. mikrofinančnim institucijam, lokalnim bankam in kreditnim zadrugam), ki poslujejo v državah AKP, v katerih EIB v skladu z obstoječimi smernicami o kreditnem tveganju ne more izvajati financiranja, zlasti ne v lokalni valuti, na primer zaradi visokih tveganj v zadevni državi, nestabilnosti valute ali pomanjkanja primerjave določanja cen. Glavni cilj takih posojil je financiranje projektov z visokim razvojnim učinkom, zlasti na področju podpore mikro- in malim podjetjem ter kmetijstvu, ki običajno niso upravičeni do financiranja iz Sklada za spodbujanje naložb.

Posojila finančnim posrednikom

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja, ki so v obliki jamstev za prvo izgubo („produkti za prvo izgubo“) in olajšujejo posle s porazdelitvijo tveganja, ki jih EIB izvaja z lokalnimi finančnimi posredniki (večinoma poslovnimi bankami) v korist zapostavljenih MSP in malih projektov, ki izpolnjujejo merila za financiranje z učinkom, kadar je bila ugotovljena vrzel v zvezi z dostopom MSP/malih projektov do financiranja. Produkti za prvo izgubo bodo oblikovani kot posredna osebna jamstva v korist tranš s prednostnim jamstvom, ki jih financirajo EIB (iz Sklada za spodbujanje naložb) in druge mednarodne finančne institucije/razvojne finančne institucije, s čimer se ustvari znaten učinek vzvoda.

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja

Neposredno financiranje z dolžniškimi (tj. posojila) ali lastniškimi instrumenti v projekte z zanesljivimi in izkušenimi nosilci ter velikimi razvojnimi učinki, ki pa bodo hkrati pomenili tudi večje pričakovanje izgub in težav pri povrnitvi naložbe (tveganje lastniškega kapitala z večjim pričakovanjem izgub, kot je običajno). EIB za ta instrument uporablja stroga merila za izbiro in upravičenost, saj ti projekti ne glede na svoj velik razvojni učinek ne bi mogli izpolniti sprejemljivih meril za financiranje (tj. nizko pričakovanje povrnitve naložbe ali izravnave izgub prek obrestnih mer/donosa iz lastniških instrumentov).

Neposredno financiranje

Program za financiranje z učinkom prav tako omogoča diverzifikacijo v nove sektorje, kot so zdravstvo in izobraževanje, kmetijstvo in prehranska varnost ter razvoj novih in inovativnih instrumentov za porazdelitev tveganja. V letu 2016 je bila zmogljivost financiranja programa za financiranje z učinkom povečana na 800 milijonov EUR z uvedbo delnega obnavljanja programa za financiranje z učinkom

S finančnega in računovodskega vidika je program za financiranje z učinkom del portfelja Sklada za spodbujanje naložb in se o njem poroča v skupnih letnih računovodskih izkazih Sklada.

V naslednji razpredelnici so predstavljene knjigovodske vrednosti in dodeljeni, vendar še neizplačani zneski, po vrstah sredstev:

| Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom | Opis | Merjenje | Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020 | Popravek vrednosti za izgubo / znesek prilagoditve poštene vrednosti na dan 31. 12. 2020 | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020 | Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2020 | Znesek prilagoditve zunajbilančne pričakovane kreditne izgube na dan 31. 12. 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Posojila finančnim posrednikom | Posojila in predujmi | Odplačna vrednost | 49 522 | -1 839 | 47 683 | 26 954 | -199 |
| Posli neposrednih posojil | Posojila in predujmi | PVIPI | 91 186 | -44 681 | 46 505 | 98 314 | — |
| Lastniški skladi za socialni učinek | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | PVIPI | 41 885 | -4 778 | 37 107 | 73 362 | — |
| Neposredne lastniške udeležbe | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | PVIPI | 57 395 | 9 195 | 66 590 | 14 | — |
| Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja | Izdana jamstva | Pristop „po višji vrednosti“ (10) | — | — | — | 40 746 | — |
| Skupaj | | | 239 988 | -42 103 | 197 885 | 239 390 | -199 |

Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom

Opis

Merjenje

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020

Popravek vrednosti za izgubo / znesek prilagoditve poštene vrednosti na dan 31. 12. 2020

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020

Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2020

Znesek prilagoditve zunajbilančne pričakovane kreditne izgube na dan 31. 12. 2020

Posojila finančnim posrednikom

Posojila in predujmi

Odplačna vrednost

49 522

-1 839

47 683

26 954

-199

Posli neposrednih posojil

Posojila in predujmi

PVIPI

91 186

-44 681

46 505

98 314

—

Lastniški skladi za socialni učinek

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

PVIPI

41 885

-4 778

37 107

73 362

—

Neposredne lastniške udeležbe

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

PVIPI

57 395

9 195

66 590

14

—

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja

Izdana jamstva

Pristop „po višji vrednosti“ (10)

10

—

—

—

40 746

—

Skupaj

Skupaj

239 988

239 988

-42 103

-42 103

197 885

197 885

239 390

239 390

-199

-199

| Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom | Opis | Merjenje | Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019 | Popravek vrednosti za izgubo / znesek prilagoditve poštene vrednosti na dan 31. 12. 2019 | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019 | Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2019 | Znesek prilagoditve zunajbilančne pričakovane kreditne izgube na dan 31. 12. 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Posojila finančnim posrednikom | Posojila in predujmi | Odplačna vrednost | 22 347 | -354 | 21 993 | 42 400 | -1 251 |
| Posli neposrednih posojil | Posojila in predujmi | PVIPI | 37 136 | -15 156 | 21 980 | 75 700 | — |
| Lastniški skladi za socialni učinek | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | PVIPI | 33 417 | -3 175 | 30 242 | 66 840 | — |
| Neposredne lastniške udeležbe | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | PVIPI | 58 643 | 19 626 | 78 269 | 14 | — |
| Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja | Izdana jamstva | Pristop „po višji vrednosti“ (11) | — | — | — | 47 331 | -50 |
| Skupaj | | | 151 543 | 941 | 152 484 | 232 285 | -1 301 |

Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom

Opis

Merjenje

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

Popravek vrednosti za izgubo / znesek prilagoditve poštene vrednosti na dan 31. 12. 2019

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2019

Znesek prilagoditve zunajbilančne pričakovane kreditne izgube na dan 31. 12. 2019

Posojila finančnim posrednikom

Posojila in predujmi

Odplačna vrednost

22 347

-354

21 993

42 400

-1 251

Posli neposrednih posojil

Posojila in predujmi

PVIPI

37 136

-15 156

21 980

75 700

—

Lastniški skladi za socialni učinek

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

PVIPI

33 417

-3 175

30 242

66 840

—

Neposredne lastniške udeležbe

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

PVIPI

58 643

19 626

78 269

14

—

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja

Izdana jamstva

Pristop „po višji vrednosti“ (11)

11

—

—

—

47 331

-50

Skupaj

Skupaj

151 543

151 543

941

941

152 484

152 484

232 285

232 285

-1 301

-1 301

EIB uporablja splošna načela mandata glede tveganja za posle neposrednih posojil v okviru programa za financiranje z učinkom (razen za posojila finančnim posrednikom), kot je predvideno v Smernicah EIB o kreditnem tveganju in tveganju lastniških vrednostnih papirjev, ter da bo spremljalo tveganje, povezano s posli neposrednih posojil v okviru programa za financiranje z učinkom na podlagi njihove poštene vrednosti, in poročalo o njem. Banka v skladu z metodologijo izvaja kvalitativno oceno tveganja, katere cilj je oceniti utemeljenost naložbe in verjetno poslovno uspešnost takih poslov.

25.   Dogodki po datumu bilance stanja

Dogodki po datumu bilance stanja

V času pandemije COVID-19 Sklad za spodbujanje naložb še naprej pozorno spremlja razmere v okviru pregleda dogodkov po datumu bilance stanja. Šteje se, da po datumu bilance stanja ni bilo nobenih pomembnih dogodkov, zaradi katerih bi bila potrebna prilagoditev ali razkritje v računovodskih izkazih na dan 31. decembra 2020.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2018/1877 z dne 26. novembra 2018 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad, in razveljavitvi Uredbe (EU) 2015/323 (UL L 307, 3.12.2018, str. 1).

2

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

3

(4)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

4

(5)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo

5

(6)  V skladu s členom 53 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad, je zakladnica navedena v bilanci stanja 11. ERS. Različni bančni računi so opisani v poglavju 5 (Obvladovanje finančnih tveganj).

6

(7)  Sklep Sveta (EU) 2020/1708 z dne 13. novembra 2020 o finančnih prispevkih držav članic za financiranje Evropskega razvojnega sklada, vključno z zgornjo mejo za leto 2022, letnim zneskom za leto 2021, prvim obrokom za leto 2021 ter okvirno in nezavezujočo napovedjo pričakovanih letnih zneskov prispevkov za leti 2023 in 2024 (UL L 385, 17.11.2020, str. 13).

7

(8)  Uredba Sveta (EU) 2016/888 z dne 6. junija 2016 o spremembi Uredbe (EU) 2015/323 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad glede plačila obrokov (UL L 149, 7.6.2016, str. 1).

8

(9)  Zaradi zaokroževanja na tisoč eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.

9

(10)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (EU) 2018/1877 z dne 26. novembra 2018 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad, in razveljavitvi Uredbe (EU) 2015/323 (UL L 307, 3.12.2018, str. 1).

11

(12)  Zaradi zaokroževanja na tisoč eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

13

(14)  Uredba Sveta (EU) 2018/1877 z dne 26. novembra 2018 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad, in razveljavitvi Uredbe (EU) 2015/323 (UL L 307, 3.12.2018, str. 1).

14

(15)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2018/1877.

16

(17)  Razen dejavnosti v Južnem Sudanu.

17

(18)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1.

18

(19)  UL L 109, 26.4.2007, str. 33.

19

(20)  Bruto zneski (tj. brez sprostitev obveznosti in nalogov za izterjavo).

20

(21)  Zneski v stolpcih obveznosti, pogodb in plačil so prikazani z barvnim kontrastom.

21

(22)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

22

(1)  Za leto, ki se je končalo 31. decembra 2020, obresti in podobni prihodki vključujejo 77,9 milijona EUR (leta 2019: 93,9 milijona EUR), izračunanih za sredstva po odplačni vrednosti na podlagi metode efektivnih obresti.

1

(23)  UL L 420, 14.12.2020, str. 32.

23

(24)  Sklep Sveta 2020/2233 z dne 23. decembra 2020 o prevzemu obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada (UL L 437, 28.12.2020, str. 188).

24

(25)  Posojilni posli, merjeni po PVIPI.

25

(26)  Posojilni posli, merjeni po PVIPI.

26

(27)  Pogodbe o zastopstvu, za katere na datum poročanja ni osnovnih nasprotnih strank.

27

(28)  Pogodbe o zastopstvu, za katere na datum poročanja ni osnovnih nasprotnih strank.

28

(29)  Zmanjšanja so pojasnjena z odplačili glavnice med letom v zvezi s posli, ki se že štejejo za restrukturirane na dan 31. decembra 2020, in s prenehanjem restrukturiranih ukrepov med letom.

29

(30)  Obveznosti do tretjih oseb vključujejo še neizplačane subvencionirane obrestne mere in tehnično pomoč, ki so obveznost do držav članic, kadar je zapadlost v glavnem neopredeljena.

30

(2)  Glej oddelek 3.4.2.2.2 za pojasnila o sintetičnem zavarovanju.

2

(3)  Glej oddelek 3.4.2.2.2 za pojasnila o sintetičnem zavarovanju.

3

(4)  Vključno s pogodbami o zastopstvu.

4

(5)  Vključno s pogodbami o zastopstvu.

5

(6)  Za podrobnosti glej pojasnilo 24.

6

(7)  Po posodobljeni različici modela iz pojasnila 2.4.2 bi bila začetna stanja za 12-mesečne pričakovane kreditne izgube in pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti višja za 0,3 milijona EUR oziroma 1,5 milijona EUR.

7

Po posodobljeni različici modela iz pojasnila 2.4.2 bi bila začetna stanja za 12-mesečne pričakovane kreditne izgube in pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti višja za 0,3 milijona EUR oziroma 1,5 milijona EUR.

(31)  Za podrobnosti glej pojasnilo 24.

31

(8)  Po posodobljeni različici modela iz pojasnila 2.4.2 bi bila začetna stanja za 12-mesečne pričakovane kreditne izgube in pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti nižja za -0,2 milijona EUR oziroma višja za 1,1 milijona EUR.

8

(32)  Za podrobnosti glej pojasnilo 24.

32

(33)  Svet je 10. novembra 2020 določil znesek finančnih prispevkov, ki jih mora vsaka država članica plačati do 21. januarja 2021. Na dan 31. decembra 2020 ni bilo vplačanih 68,9 milijona EUR.

33

(9)  14. julija 2020 je bilo 45,1 milijona EUR neporabljenih obveznosti za subvencionirane obrestne mere in tehnično pomoč iz 9. ERS prerazporejenih v sredstva vplačnikov po ključu za dodelitev za prispevke v 9. ERS.

9

(10)  Za podrobnosti glej oddelek Poznejše merjenje pojasnila 2.4.3.

10

(11)  Za podrobnosti glej oddelek Poznejše merjenje pojasnila 2.4.3.

11

---

| 28.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/163 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/163

---

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – Poročilo neodvisnega revizorja

(2021/C 438/02)

Mnenje

| I. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS, ki ga sestavljajo bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev in potrjeno poročilo o finančnem izvajanju za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2020, |
| --- | --- | --- |

I.

(a)

zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS, ki ga sestavljajo bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev in potrjeno poročilo o finančnem izvajanju za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2020,

| (b) | zakonitost in pravilnost transakcij, ki so povezane z zaključnim računom in za katerih finančno poslovodenje je odgovorna Komisija (1). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost transakcij, ki so povezane z zaključnim računom in za katerih finančno poslovodenje je odgovorna Komisija (1).

Zanesljivost zaključnega računa

| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa









  II. | Po mnenju Sodišča zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS za leto, ki se je končalo 31. decembra 2020, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njihov finančni položaj na dan 31. decembra 2020, njihov poslovni izid, denarne tokove in spremembe njihovih čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo za ERS in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

II.

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom

Prihodki

| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov









  III. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2020, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov

III.

Odhodki

| Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov









  IV. | Zaradi pomembnosti zadeve, opisane v osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, so po mnenju Sodišča na odhodke, sprejete v zaključnem računu za leto, ki se je končalo 31. decembra 2020, pomembno vplivale napake. |
| --- | --- |

Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov

IV.

Osnova za mnenje

| V. | Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI (ISSAI). Odgovornost Sodišča na podlagi teh standardov in kodeksov je natančneje opisana v delu tega poročila z naslovom Revizorjeva odgovornost. Poleg tega Sodišče izpolnjuje tudi zahteve glede neodvisnosti in svoje etične odgovornosti v skladu z etičnim kodeksom za poklicne računovodje, ki ga je izdal Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje. Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna podlaga za njegovo mnenje. |
| --- | --- |

V.

Osnova za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov

| VI. | Odhodki, evidentirani leta 2020 v okviru 8. 9., 10. in 11. ERS, so vsebovali pomembne napake. Po oceni Sodišča znaša stopnja napake za odhodke, sprejete v zaključnem računu, 3,8 %. |
| --- | --- |

VI.

Ključne revizijske zadeve

| VII. | Ključne revizijske zadeve so tiste, ki so bile po strokovni presoji Sodišča najbolj bistvene za njegovo revizijo računovodskih izkazov za tekoče obdobje. Sodišče jih je obravnavalo pri svoji reviziji računovodskih izkazov kot celote in oblikovanju mnenja o teh izkazih, vendar o teh zadevah ne zagotovi ločenega mnenja. |
| --- | --- |

VII.

Vnaprej vračunani odhodki

| VIII. | Sodišče je ocenilo vnaprej vračunane odhodke, predstavljene v zaključnem računu, pri katerih so se v veliki meri uporabljale ocene. Komisija je konec leta 2020 ocenila, da so upravičeni odhodki, ki so nastali, vendar upravičenci o njih še niso poročali, znašali 5 452 milijonov EUR (konec leta 2019: 5 074 milijonov EUR). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Sodišče je preučilo izračun teh ocen vnaprej vračunanih odhodkov in pregledalo vzorec 30 posameznih naročil, da bi obravnavalo tveganje napačne navedbe vnaprej vračunanih odhodkov. Na podlagi svojega dela je ugotovilo, da so bili vnaprej vračunani odhodki, potrjeni v končnem zaključnem računu, pravilni. |
| --- | --- |

IX.

Morebitni učinek izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije na zaključni račun ERS za leto 2020

| X. | Združeno kraljestvo od 1. februarja 2020 ni več država članica EU. Po sklenitvi sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (sporazum o izstopu) med pogodbenicama se je Združeno kraljestvo zavezalo, da bo do zaključitve 11. ERS in vseh prejšnjih nezaključenih ERS še naprej sodelovalo v ERS. Za Združeno kraljestvo bodo veljale enake obveznosti, kot veljajo za države članice na podlagi notranjega sporazuma, s katerim je bil vzpostavljen 11. ERS, pa tudi obveznosti, ki izhajajo iz prejšnjih ERS do njihove zaključitve. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Poleg tega je v sporazumu o izstopu navedeno, da se v primerih, kadar zneski, ki se nanašajo na projekte v okviru 10. ERS ali prejšnjih ERS, na dan začetka veljavnosti navedenega sporazuma še niso bili dodeljeni ali so bili sproščeni, delež teh zneskov, ki pripada Združenemu kraljestvu, ne bo ponovno porabil. Isto velja za delež sredstev Združenega kraljestva, ki v okviru 11. ERS ne bodo dodeljena ali bodo sproščena po 31. decembru 2020. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Glede na to ni finančnih posledic za zaključni račun ERS za leto 2020, o katerih bi bilo treba poročati. Sodišče ugotavlja, da zaključni račun ERS na dan 31. decembra 2020 pravilno prikazuje tedanje stanje procesa izstopa. |
| --- | --- |

XII.

Odgovornost poslovodstva

| XIII. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo za 11. ERS je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa ERS na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima Komisija. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Pri pripravi zaključnega računa ERS je Komisija odgovorna za oceno zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje, razkritje vseh ustreznih zadev ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, razen če namerava subjekt likvidirati ali zaustaviti poslovanje ali če nima druge možnosti, kot da napravi eno ali drugo. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Komisija je odgovorna za nadzor nad procesom računovodskega poročanja ERS. |
| --- | --- |

XV.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa ERS in z njim povezanih transakcij

| XVI. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun ERS brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Razumno zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo odkrijejo vsi primeri pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki lahko obstajajo. Do napačne navedbe ali neskladja lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na kakršne koli ekonomske odločitve, ki bi se sprejele na podlagi tega zaključnega računa ERS. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Kot del revizije v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije (ISSAI) skozi celotno revizijo Sodišče uporablja strokovno presojo in ohranja poklicno nezaupljivost. Poleg tega:






  — | ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v zaključnem računu ERS in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira za ERS, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo, |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v zaključnem računu ERS in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira za ERS, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo,

| — | skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol, |
| --- | --- |

—

skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol,

| — | vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen ter z njimi povezanih razkritij poslovodstva, |
| --- | --- |

—

vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen ter z njimi povezanih razkritij poslovodstva,

| — | sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v zaključnem računu ERS ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje; |
| --- | --- |

—

sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v zaključnem računu ERS ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje;

| — | vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke. |
| --- | --- |

—

vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke.

| XVIII. | Sodišče komunicira s poslovodstvom, med drugim glede načrtovanega obsega in časovnega razporeda revizij ter pomembnih revizijskih ugotovitev, vključno z ugotovitvami o morebitnih pomembnih pomanjkljivostih notranjih kontrol. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Pri prihodkih preuči vse prispevke držav članic in vzorec drugih vrst transakcij v zvezi s prihodki. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Pri odhodkih preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (razen predujmov) ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev zagotovi dokaze o njihovi pravilni porabi in institucija ali organ te dokaze sprejme z obračunom predplačila, ki je lahko šele v naslednjem letu. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Med zadevami, o katerih se razpravlja s Komisijo, Sodišče določi tiste, ki so bile najpomembnejše pri reviziji zaključnega računa ERS in so zato ključne revizijske zadeve za tekoče obdobje. Te zadeve opiše v poročilu, razen če zakoni ali predpisi prepovedujejo javno razkritje ali, v izredno redkih okoliščinah, če Sodišče ugotovi, da se o zadevi v poročilu ne bi smelo poročati, ker bi bilo smiselno pričakovati, da bodo neugodne posledice tega večje od kakršne koli koristi javnega interesa. |
| --- | --- |

XXI.

8. julij 2021

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  V skladu s členi 43, 48–50 in 58 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. ERS, se ta izjava o zanesljivosti ne nanaša na vire ERS, ki jih upravlja EIB.

1

---