# Az Európai Unió C 438/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 438 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. október 28. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 438

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. október 28.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 438/01 | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – Az Európai Fejlesztési Alap éves beszámolója – 2020 | 1 |
| 2021/C 438/02 | A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács részére a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) – Független ellenőri jelentés | 163 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 438/01

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – Az Európai Fejlesztési Alap éves beszámolója – 2020

1

2021/C 438/02

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács részére a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) – Független ellenőri jelentés

163

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.10.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 438/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 438/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Az Európai Fejlesztési Alap éves beszámolója – 2020

(2021/C 438/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| A BESZÁMOLÓ HITELESÍTÉSE | 2 |
| --- | --- |

| AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS ELSZÁMOLÁSA | 3 |
| --- | --- |

| AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK | 7 |
| --- | --- |

| AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI | 9 |
| --- | --- |

| AZ EFA-VAL ÖSSZEVONT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI | 46 |
| --- | --- |

| A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2020. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI | 47 |
| --- | --- |

| AZ AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2020. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI | 54 |
| --- | --- |

| AZ EFA ÉS AZ UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA | 61 |
| --- | --- |

| EFA-JELENTÉS A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL | 66 |
| --- | --- |

| ÉVES JELENTÉS A VÉGREHAJTÁSRÓL – AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK | 93 |
| --- | --- |

A BESZÁMOLÓ HITELESÍTÉSE

Az Európai Fejlesztési Alap 2020. évről szóló éves beszámolója a 11. Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának X. címével és a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzésekben ismertetett számviteli elvekkel, szabályokkal és módszerekkel összhangban készült.

Az Európai Fejlesztési Alap pénzügyi szabályzatának 18. cikkével összhangban felelősséget vállalok a 11. Európai Fejlesztési Alap éves beszámolójának elkészítéséért és bemutatásáért.

Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és az EBB valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátott – és garantálta azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Fejlesztési Alap eszközeit és kötelezettségeit, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint a beszámoló ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból megbízható és valós képet ad az Európai Fejlesztési Alap pénzügyi helyzetéről.

Rosa ALDEA BUSQUETS

számvitelért felelős tisztviselő

2021. június 22.

AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS ELSZÁMOLÁSA

AZ EFA-FORRÁSOK VÉGREHAJTÁSA ÉS ELSZÁMOLÁSA

1.   HÁTTÉR

HÁTTÉR

Az Európai Unió (a továbbiakban: az EU) számos fejlődő országgal ápol együttműködési kapcsolatot, amelynek fő célkitűzése az, hogy a kedvezményezett országoknak történő fejlesztési segély és technikai segítségnyújtás révén segítse a gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődést, elsődlegesen abból a célból, hogy hosszú távon csökkentse és megszüntesse a szegénységet. E cél megvalósítása érdekében az EU a partnerországokkal közösen együttműködési stratégiát állít össze, és rendelkezésre bocsátja a stratégia megvalósításához szükséges pénzügyi forrásokat. A fejlesztési együttműködési források három helyről származnak:

| — | az EU költségvetéséből, |
| --- | --- |

—

az EU költségvetéséből,

| — | az Európai Fejlesztési Alapból, |
| --- | --- |

—

az Európai Fejlesztési Alapból,

| — | és az Európai Beruházási Banktól. |
| --- | --- |

—

és az Európai Beruházási Banktól.

Az Európai Fejlesztési Alap (a továbbiakban: az EFA) az EU fő eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni (a továbbiakban: az AKCS-) államokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel (a továbbiakban: a TOT) folytatott fejlesztési együttműködés támogatására.

Az EFA nem kap uniós költségvetési forrást. Az EFA-t a Tanácsban ülésező tagállami képviselők belső megállapodása hozta létre, irányításáért egy külön bizottság felelős. Az EFA-forrásokból finanszírozott műveletek pénzügyi végrehajtásáért az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) felelős. Az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: az EBB) a beruházási keretet kezeli.

Az AKCS-államoknak és a TOT-nak nyújtott földrajzi alapú segítséget a 2014–2020-as időszakban továbbra is főleg az EFA keretében finanszírozzák. Az egyes EFA-k időtartama általában mintegy öt év, és mindegyikükre külön pénzügyi szabályzat vonatkozik, amely minden egyes EFA esetében előírja pénzügyi kimutatások összeállítását. Ennek megfelelően minden EFA esetében külön pénzügyi kimutatás készül a források Bizottság által kezelt részéről. E pénzügyi kimutatásokat aggregált formában is elkészítik, hogy átfogó képet nyújtsanak a Bizottság hatáskörébe tartozó források pénzügyi helyzetéről.

A 11. EFA-t létrehozó belső megállapodást a Tanács keretében ülésező részt vevő tagállamok 2013 júniusában fogadták el (1). A megállapodás 2015. március 1-jén lépett hatályba.

1

A Tanács 2018-ban elfogadta a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzatot (2). Ez hatályon kívül helyezte a korábbi szabályzatot, és a meglévő jogi kötelezettségvállalások sérelme nélkül alkalmazandó a korábbi EFA-kból finanszírozott műveletekre. Ez a szabályzat nem alkalmazandó a korábbi EFA-kból finanszírozott beruházási keretre.

2

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás keretében a beruházási keretet az EBB hozta létre és kezeli. A keret arra szolgál, hogy elsősorban – de nem kizárólag – magánberuházások finanszírozása révén támogassa a magánszektor fejlesztéseit az AKCS-államokban. A keret megújuló alap, így a hiteltörlesztéseket más műveletekre fordíthatják, azaz a keret önmegújító és pénzügyileg független. Mivel a beruházási keretet nem a Bizottság kezeli, a keret nem szerepel az éves beszámoló első részében, amely az EFA pénzügyi kimutatásait és a pénzügyi végrehajtásról szóló jelentést tartalmazza. A beruházási keret pénzügyi kimutatásai az éves beszámoló különálló II. részében szerepelnek annak érdekében, hogy teljes képet nyújtsunk az EFA keretében finanszírozott fejlesztési segélyekről.

2.   AZ EFA FINANSZÍROZÁSA

AZ EFA FINANSZÍROZÁSA

A Tanács 2013. december 2-án elfogadta a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendeletet (3). Ezzel összefüggésben úgy döntöttek, hogy az AKCS-államokkal való földrajzi együttműködést nem integrálják az EU költségvetésébe, hanem továbbra is a kormányközi EFA keretében finanszírozzák.

3

Az EU költségvetése éves jellegű, és az évenkéntiség elve alapján a kiadásokat és a bevételeket elvben egy évre tervezik és hagyják jóvá. Az uniós költségvetéstől eltérően az EFA egy többéves jelleggel működő alap, amelynek feladata a fejlesztési együttműködés megvalósítása általában egy ötéves időszak során. Mivel a forrásokat többéves alapon bocsátják rendelkezésre, azok az EFA teljes időszakában felhasználhatók. Ez a többéves jelleg a költségvetési beszámolóban is megjelenik, mivel az EFA-k költségvetésének végrehajtását az összes forráshoz viszonyítva mérik.

Az EFA forrásait az uniós tagállamok ad hoc hozzájárulásai jelentik. A tagállami képviselők megközelítőleg ötévente kormányközi konferencián találkoznak, ahol döntenek az alap teljes összegéről, és megvizsgálják a végrehajtást. A Bizottság ezt követően az uniós fejlesztési együttműködési politikának megfelelően kezeli az alapot. Mivel a tagállamok az uniós szakpolitikával párhuzamosan saját fejlesztési és segélypolitikát is folytatnak, e politikákat egyeztetniük kell az EU-val annak érdekében, hogy azok kiegészítsék egymást.

Az említett hozzájáruláson felül a tagállamok társfinanszírozási megállapodást is köthetnek az EFA-val, valamint önkéntes alapon egyéb pénzügyi hozzájárulást is fizethetnek az alapnak.

3.   AZ EFA TEVÉKENYSÉGEI 2020. DECEMBER 31. UTÁN

AZ EFA TEVÉKENYSÉGEI 2020. DECEMBER 31. UTÁN

A 11. EFA a hatályvesztésre vonatkozó rendelkezés 2020. december 31-i hatálybalépésével a végső szakaszába lépett. Ez a rendelkezés határidőt tűz ki a 11. EFA forrásainak lekötésére. 2021-től nem köthetők további finanszírozási megállapodások a 11. EFA keretében. Azonban a meglévő finanszírozási megállapodásokra vonatkozó egyedi szerződések 2023. december 31-ig továbbra is aláírhatók.

A fejlesztési programok folytonosságának biztosítása érdekében 2021-től az EFA-programok bekerülnek az EU többéves pénzügyi keretébe (MFF). Ez azt jelenti, hogy míg az EFA-programokat eddig az uniós tagállamok önkéntes hozzájárulásaiból finanszírozták, 2021-től a fejlesztési programok finanszírozása az uniós költségvetésből történik. Ez azt is maga után vonja, hogy a fejlesztési programok finanszírozása az Európai Parlament engedélyétől függ, és hogy a tranzakcióknak ugyanúgy meg kell felelniük az uniós pénzügyi szabályozásnak, mint más uniós finanszírozási programoknak.

4.   AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG TÁVOZÁSA AZ EURÓPAI UNIÓBÓL

AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁG TÁVOZÁSA AZ EURÓPAI UNIÓBÓL

Az Egyesült Királyság 2020. február 1-je óta nem tagállama az Európai Uniónak. A két fél által megkötött, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről rendelkező megállapodás (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) alapján az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret és a korábbi pénzügyi tervek alapján ugyanúgy eleget tesz valamennyi fizetési kötelezettségének, mintha még mindig tagállam lenne. Az Egyesült Királyságnak az EFA-ban való folyamatos részvételével a kilépésről rendelkező megállapodás ötödik részének 5. fejezete foglalkozik.

A kilépésről rendelkező megállapodás 152. cikke értelmében az Egyesült Királyság a 11. EFA és valamennyi korábbi, még lezáratlan EFA lezárásáig továbbra is az EFA részes fele marad, és e tekintetben a tagállamokkal azonos kötelezettségeket vállal. Az egyesült királyságbeli kedvezményezettek továbbra is ugyanolyan feltételek mellett jogosultak a 11. EFA és a korábbi EFA-k projektjeiben való részvételre, mint korábban. Az Egyesült Királyság szavazati jog nélkül megfigyelőként részt vehet az EFA-bizottságban és a Beruházási Keret Bizottságában (a kilépésről rendelkező megállapodás 152. cikkének (2) bekezdése). Az EFA beruházási keretéből az Egyesült Királyságra eső részt a beruházás lejáratakor vissza kell téríteni az Egyesült Királyságnak. Eltérő megállapodás hiányában az Egyesült Királyság tőkerészesedése nem köthető le újra a 11. EFA kötelezettségvállalási időszakának végén túl, illetve nem vihető át későbbi időszakokra (a kilépésről rendelkező megállapodás 152. cikkének (4) bekezdése).

Amennyiben a 10. EFA projektjeiből vagy korábbi EFA-kból származó bizonyos összegeket a megállapodás hatálybalépésének napjáig nem kötöttek le, vagy visszavontak, úgy az említett összegek Egyesült Királyságra eső részét nem lehet újra felhasználni. 2020. december 31. után ugyanez vonatkozik a 11. EFA keretében le nem kötött vagy visszavont forrásainak az Egyesült Királyságra eső részére is (153. cikk).

Az Egyesült Királyság továbbra is felel az összes EFA keretében nyújtott garanciákért. Ugyanakkor jogosult a tagállami garanciák feltételei és a tagállami ajánlati számlájának egyenlege alapján behajtott bármely összegből a rá eső hányadra, az egyes garanciamegállapodásokban való részvételével arányosan (154. cikk).

Az előzetes beszámoló benyújtásának időpontjában, és a kilépésről rendelkező, már megkötött és érvényes megállapodás alapján nem áll fenn olyan pénzügyi hatás, amelyet az EFA évi beszámolójában be kellene mutatni.

5.   ÉV VÉGI JELENTÉSTÉTEL

ÉV VÉGI JELENTÉSTÉTEL

5.1.   ÉVES BESZÁMOLÓ

ÉVES BESZÁMOLÓ

Az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 18. cikke (3) bekezdésének megfelelően az EFA pénzügyi kimutatásai a nemzetközi költségvetési számviteli standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készülnek. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokat valamennyi uniós intézmény és szerv alkalmazza annak érdekében, hogy a számvitelre, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozó egységes szabálykészlet kidolgozása révén megvalósuljon a pénzügyi kimutatások elkészítésével kapcsolatos folyamat harmonizációja. Ezen uniós számviteli szabályokat – tevékenységei egyedi jellegének szem előtt tartásával – az EFA-ra is alkalmazzák.

Az EFA éves beszámolóját a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője készíti el, aki egyben az EFA számvitelért felelős tisztviselője, és gondoskodik arról, hogy az EFA éves beszámolója megbízható és valós képet adjon az EFA pénzügyi helyzetéről.

Az éves beszámoló az alábbiak szerint kerül bemutatásra:

I. rész: A Bizottság által kezelt pénzeszközök

| | i. | Az EFA pénzügyi kimutatásai és magyarázó megjegyzések |
| --- | --- | --- |

i.

Az EFA pénzügyi kimutatásai és magyarázó megjegyzések

| ii. | Az EFA-val összevont, külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok pénzügyi kimutatásai |
| --- | --- |

ii.

Az EFA-val összevont, külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok pénzügyi kimutatásai

| iii. | Az EFA és a külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok összevont pénzügyi beszámolója |
| --- | --- |

iii.

Az EFA és a külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok összevont pénzügyi beszámolója

| iv. | Jelentés az EFA pénzügyi végrehajtásáról |
| --- | --- |

iv.

Jelentés az EFA pénzügyi végrehajtásáról

II. rész: Éves jelentés a végrehajtásról – az EBB által kezelt pénzeszközök

| | i. | A beruházási keret pénzügyi kimutatásai |
| --- | --- | --- |

i.

A beruházási keret pénzügyi kimutatásai

„Az EFA-val összevont, külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapok pénzügyi kimutatásai” szakasz az EFA keretében eddig létrehozott két alap pénzügyi kimutatásait tartalmazza: a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alapét (lásd: „A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap pénzügyi kimutatásai”) és az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alapét (lásd: „Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap pénzügyi kimutatásai”). Ezen alapok különálló pénzügyi kimutatásainak elkészítése a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének felelősségébe tartozik, külső könyvvizsgálatukat magánszektorbeli könyvvizsgáló végzi. A vagyonkezelői alapok ezen éves beszámolóban szereplő számai előzetes adatok.

Az EFA éves beszámolóját a Bizottságnak legkésőbb a mérleg fordulónapját követő év július 31-ig kell elfogadnia, majd mentesítés céljából be kell mutatnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

6.   ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS

ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉS

6.1.   ELLENŐRZÉS

ELLENŐRZÉS

Az EFA éves beszámolóját az Európai Számvevőszék (a továbbiakban: a Számvevőszék) ellenőrzi külső ellenőrként. A Számvevőszék éves jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

6.2.   MENTESÍTÉS

MENTESÍTÉS

A mentesítés az EFA-források pénzügyi végrehajtásának az adott pénzügyi évre vonatkozó utolsó kontrollja. Ez azt jelenti, hogy az éves beszámoló ellenőrzését és véglegesítését, illetve a Tanács vonatkozó ajánlását követően az Európai Parlament dönt arról, hogy mentesíti-e a Bizottságot az EFA-források adott pénzügyi évi végrehajtására vonatkozó felelőssége alól. E döntése a beszámoló vizsgálatán, a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozattal ellátott éves jelentésén, a Bizottság kérdésekre adott válaszain és a további információkéréseken alapul.

A 2020. ÉVI PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁS ÖSSZEFOGLALÓJA

A 2020. ÉVI PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁS ÖSSZEFOGLALÓJA

Image 1

Nettó összeg, csak a 10. és 11. EFA.

A költségvetés végrehajtása

A költségvetés végrehajtása

2020-ban a határozatokkal (globális kötelezettségvállalások: 2 687 millió EUR), a szerződésekkel (egyedi kötelezettségvállalások: 3 670 millió EUR) és a kifizetésekkel (4 599 millió EUR) kapcsolatos pénzügyi végrehajtást (10. és 11. EFA) is érintették a Bizottság által prioritásként kezelt Covid19-válságra adott uniós válaszlépések. Ezért 2020 rekordév volt a kifizetések tekintetében, mivel nőtt a Covid-válság leküzdéséhez hozzájáruló projektekre folyósított kifizetések száma. Ez a felhasználási időszak felgyorsulását is eredményezte, amely 2020-ban 3 évre javult. A 11. EFA hatályvesztésre vonatkozó rendelkezését 2020. december 31-én fogadták el. Ez azt jelenti, hogy 2021-től nem lesznek további globális kötelezettségvállalások a 11. EFA keretében zajló projektekre vonatkozóan (a részleteket lásd a pénzügyi végrehajtásról szóló jelentésre vonatkozó részben).

A tevékenységek hatása a pénzügyi kimutatásokban

A tevékenységek hatása a pénzügyi kimutatásokban

A pénzügyi kimutatásokban az említett tevékenységek hatása leginkább a következő területeken nyilvánul meg:

| — | Előfinanszírozás (lásd a 2.2. megjegyzést): 29 millió EUR-s növekedés főként a 2020 folyamán aláírt új szerződések és kifizetett előlegek következtében; |
| --- | --- |

—

Előfinanszírozás (lásd a 2.2. megjegyzést): 29 millió EUR-s növekedés főként a 2020 folyamán aláírt új szerződések és kifizetett előlegek következtében;

2.2.

| — | A támogatási eszközök kiadásai (lásd a 3.3. megjegyzést): jelentős növekedés (852 millió EUR-val) a Covid19-világjárvány negatív hatásainak leküzdése érdekében az év során megnövekedett tevékenység eredményeként, különösen a projekteknek a válság kezelésére irányuló átszervezése miatt, de az EFA szokásos életciklusa miatt is, ugyanis a 11. EFA tevékenységei most tetőznek. |
| --- | --- |

—

A támogatási eszközök kiadásai (lásd a 3.3. megjegyzést): jelentős növekedés (852 millió EUR-val) a Covid19-világjárvány negatív hatásainak leküzdése érdekében az év során megnövekedett tevékenység eredményeként, különösen a projekteknek a válság kezelésére irányuló átszervezése miatt, de az EFA szokásos életciklusa miatt is, ugyanis a 11. EFA tevékenységei most tetőznek.

3.3.

| — | Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek (lásd a 2.5. megjegyzést): 451 millió EUR-s csökkenés az év során a megnövekedett kiadások és az új szerződésekre fizetett előlegek fedezésére szolgáló kifizetések jelentős növekedése miatt; |
| --- | --- |

—

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek (lásd a 2.5. megjegyzést): 451 millió EUR-s csökkenés az év során a megnövekedett kiadások és az új szerződésekre fizetett előlegek fedezésére szolgáló kifizetések jelentős növekedése miatt;

2.5.

| — | Elhatárolt költségek (lásd a 2.8. megjegyzést): 208 millió EUR-s növekedés az olyan, év végén nyitott szerződések számának növekedése miatt, amelyekre vonatkozóan az év végén nem validáltak költségtérítési igényt. |
| --- | --- |

—

Elhatárolt költségek (lásd a 2.8. megjegyzést): 208 millió EUR-s növekedés az olyan, év végén nyitott szerződések számának növekedése miatt, amelyekre vonatkozóan az év végén nem validáltak költségtérítési igényt.

2.8.

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI | 9 |
| --- | --- |

| AZ EFA MÉRLEGE | 10 |
| --- | --- |

| Az EFA EREDMÉNYKIMUTATÁSA | 11 |
| --- | --- |

| AZ EFA CASH FLOW-KIMUTATÁSA | 12 |
| --- | --- |

| KIMUTATÁS AZ EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL | 13 |
| --- | --- |

| MÉRLEG EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN | 14 |
| --- | --- |

| EREDMÉNYKIMUTATÁS EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN | 16 |
| --- | --- |

| KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN | 17 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ | 20 |
| --- | --- |

| AZ EFA-VAL ÖSSZEVONT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI | 46 |
| --- | --- |

| A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2020. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI | 47 |
| --- | --- |

| MÉRLEG | 52 |
| --- | --- |

| EREDMÉNYKIMUTATÁS | 53 |
| --- | --- |

| CASH FLOW-KIMUTATÁS | 53 |
| --- | --- |

| AZ AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2020. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI | 54 |
| --- | --- |

| MÉRLEG | 59 |
| --- | --- |

| EREDMÉNYKIMUTATÁS | 60 |
| --- | --- |

| CASH FLOW-KIMUTATÁS | 60 |
| --- | --- |

| AZ EFA ÉS AZ UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA | 61 |
| --- | --- |

| ÖSSZEVONT MÉRLEG | 62 |
| --- | --- |

| ÖSSZEVONT EREDMÉNYKIMUTATÁS | 63 |
| --- | --- |

| ÖSSZEVONT CASH FLOW-KIMUTATÁS | 64 |
| --- | --- |

| ÖSSZEVONT KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL | 65 |
| --- | --- |

| EFA-JELENTÉS A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL | 66 |
| --- | --- |

AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI (4)

AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI

4

AZ EFA MÉRLEGE

AZ EFA MÉRLEGE

| (millió EUR) |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK | | | |
| Pénzügyi eszközök | 2.1 | 33 | 36 |
| Előfinanszírozás | 2.2 | 873 | 910 |
| A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások | 2.3 | 394 | 266 |
| | | 1 300 | 1 213 |
| FORGÓESZKÖZÖK | | | |
| Előfinanszírozás | 2.2 | 1 355 | 1 288 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.4 | 140 | 123 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 2.5 | 728 | 1 179 |
| | | 2 223 | 2 590 |
| ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | | 3 523 | 3 803 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.6 | (2) | (19) |
| | | (2) | (19) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Szállítói kötelezettségek | 2.7 | (615) | (516) |
| Passzív időbeli elhatárolások | 2.8 | (1 527 ) | (1 319 ) |
| | | (2 143 ) | (1 835 ) |
| KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | | (2 145 ) | (1 854 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | 1 379 | 1 948 |
| FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK | | | |
| Valós érték tartalék | 2.9 | (5) | (2) |
| Aktív EFA-k lehívott tőkéje | 2.10 | 58 986 | 54 809 |
| Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje | 2.10 | 2 252 | 2 252 |
| Előző évek áthozott gazdasági eredménye | | (55 111 ) | (51 155 ) |
| Az év gazdasági eredménye | | (4 744 ) | (3 956 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | 1 379 | 1 948 |

(millió EUR)

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

2.1

2.1

33

33

36

36

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.2

2.2

873

873

910

910

A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások

A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások

2.3

2.3

394

394

266

266

1 300

1 300

1 213

1 213

FORGÓESZKÖZÖK

FORGÓESZKÖZÖK

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.2

2.2

1 355

1 355

1 288

1 288

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.4

2.4

140

140

123

123

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

2.5

2.5

728

728

1 179

1 179

2 223

2 223

2 590

2 590

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

3 523

3 523

3 803

3 803

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.6

2.6

(2)

(2)

(19)

(19)

(2)

(2)

(19)

(19)

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

2.7

2.7

(615)

(615)

(516)

(516)

Passzív időbeli elhatárolások

Passzív időbeli elhatárolások

2.8

2.8

(1 527 )

(1 527 )

(1 319 )

(1 319 )

(2 143 )

(2 143 )

(1 835 )

(1 835 )

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

(2 145 )

(2 145 )

(1 854 )

(1 854 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

1 379

1 379

1 948

1 948

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK

Valós érték tartalék

Valós érték tartalék

2.9

2.9

(5)

(5)

(2)

(2)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje

Aktív EFA-k lehívott tőkéje

2.10

2.10

58 986

58 986

54 809

54 809

Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje

Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje

2.10

2.10

2 252

2 252

2 252

2 252

Előző évek áthozott gazdasági eredménye

Előző évek áthozott gazdasági eredménye

(55 111 )

(55 111 )

(51 155 )

(51 155 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

1 379

1 379

1 948

1 948

Az EFA EREDMÉNYKIMUTATÁSA

Az EFA EREDMÉNYKIMUTATÁSA

| (millió EUR) |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020 | 2019 |
| BEVÉTELEK | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | 3.1 | | |
| Behajtási tevékenységek | | 92 | 28 |
| | | 92 | 28 |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | 3.2 | | |
| Pénzügyi bevétel | | 6 | 7 |
| Egyéb bevétel | | 37 | 39 |
| | | 43 | 46 |
| Összes bevétel | | 135 | 74 |
| KIADÁSOK | | | |
| Támogatási eszközök | 3.3 | (4 607 ) | (3 755 ) |
| Társfinanszírozási kiadások | 3.4 | (53) | (14) |
| Finanszírozási költségek | 3.5 | (21) | (1) |
| Egyéb kiadások | 3.6 | (197) | (260) |
| Összes kiadás | | (4 878 ) | (4 030 ) |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | (4 744 ) | (3 956 ) |

(millió EUR)

Megjegyzés

2020

2019

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

3.1

3.1

Behajtási tevékenységek

Behajtási tevékenységek

92

92

28

28

92

92

28

28

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

3.2

3.2

Pénzügyi bevétel

Pénzügyi bevétel

6

6

7

7

Egyéb bevétel

Egyéb bevétel

37

37

39

39

43

43

46

46

Összes bevétel

Összes bevétel

135

135

74

74

KIADÁSOK

KIADÁSOK

Támogatási eszközök

Támogatási eszközök

3.3

3.3

(4 607 )

(4 607 )

(3 755 )

(3 755 )

Társfinanszírozási kiadások

Társfinanszírozási kiadások

3.4

3.4

(53)

(53)

(14)

(14)

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

3.5

3.5

(21)

(21)

(1)

(1)

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

3.6

3.6

(197)

(197)

(260)

(260)

Összes kiadás

Összes kiadás

(4 878 )

(4 878 )

(4 030 )

(4 030 )

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

AZ EFA CASH FLOW-KIMUTATÁSA

AZ EFA CASH FLOW-KIMUTATÁSA

| (millió EUR) |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020 | 2019 |
| Az év gazdasági eredménye | | (4 744 ) | (3 956 ) |
| Működési tevékenységek | | | |
| Tőkenövekedés – hozzájárulások (nettó) | | 4 177 | 4 385 |
| A vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások (növekedése)/csökkenése | | (127) | (65) |
| Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése | | (29) | 136 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése | | (17) | 15 |
| Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | (17) | 2 |
| Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | | 99 | 275 |
| Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése) | | 209 | 37 |
| Egyéb nem készpénzes mozgások | | (3) | (2) |
| Befektetési tevékenységek | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése | | 2 | (36) |
| NETTÓ CASH FLOW | | (452) | 792 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) | | (451) | 792 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya | 2.5 | 1 179 | 387 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya | 2.5 | 728 | 1 179 |

(millió EUR)

Megjegyzés

2020

2019

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

Működési tevékenységek

Működési tevékenységek

Tőkenövekedés – hozzájárulások (nettó)

Tőkenövekedés – hozzájárulások (nettó)

4 177

4 177

4 385

4 385

A vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások (növekedése)/csökkenése

A vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások (növekedése)/csökkenése

(127)

(127)

(65)

(65)

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

(29)

(29)

136

136

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

(17)

(17)

15

15

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(17)

(17)

2

2

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

99

99

275

275

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

209

209

37

37

Egyéb nem készpénzes mozgások

Egyéb nem készpénzes mozgások

(3)

(3)

(2)

(2)

Befektetési tevékenységek

Befektetési tevékenységek

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

2

2

(36)

(36)

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

(452)

(452)

792

792

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

(451)

(451)

792

792

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

2.5

2.5

1 179

1 179

387

387

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

2.5

2.5

728

728

1 179

1 179

KIMUTATÁS AZ EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL

KIMUTATÁS AZ EFA NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY-VÁLTOZÁSAIRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Aktív EFA-k tőkéje
  (A) | Aktív EFA-k le nem hívott forrásai
  (B) | Aktív EFA-k lehívott tőkéje
  (C) = (A)–(B) | Eredménytartalék
  (D) | Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje
  (E) | Valós érték tartalék
  (F) | Összes nettó eszköz
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| EGYENLEG 2018.12.31-ÉN | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | — | 1 521 |
| Valósérték-változások | | | | | (2) | | (2) |
| Tőkenövekedés – hozzájárulások | — | (4 385 ) | 4 385 | — | — | | 4 385 |
| Az év gazdasági eredménye | — | — | — | (3 956 ) | — | | (3 956 ) |
| EGYENLEG 2019.12.31-ÉN | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Valósérték-változások | | | | | | (3) | (3) |
| Tőkenövekedés – hozzájárulások | (223) | (4 400 ) | 4 177 | — | — | | 4 177 |
| Az év gazdasági eredménye | — | — | — | (4 744 ) | — | | (4 744 ) |
| EGYENLEG 2020.12.31-ÉN | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 854 ) | 2 252 | (5) | 1 378 |

millió EUR

Aktív EFA-k tőkéje

(A)

Aktív EFA-k le nem hívott forrásai

(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje

(C) = (A)–(B)

Eredménytartalék

(D)

Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje

(E)

Valós érték tartalék

(F)

Összes nettó eszköz

(C)+(D)+(E)+(F)

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

—

—

1 521

1 521

Valósérték-változások

Valósérték-változások

(2)

(2)

(2)

(2)

Tőkenövekedés – hozzájárulások

Tőkenövekedés – hozzájárulások

—

—

(4 385 )

(4 385 )

4 385

4 385

—

—

—

—

4 385

4 385

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

—

—

—

—

(3 956 )

(3 956 )

—

—

(3 956 )

(3 956 )

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Valósérték-változások

Valósérték-változások

(3)

(3)

(3)

(3)

Tőkenövekedés – hozzájárulások

Tőkenövekedés – hozzájárulások

(223)

(223)

(4 400 )

(4 400 )

4 177

4 177

—

—

—

—

4 177

4 177

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

—

—

—

—

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(4 744 )

(4 744 )

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 854 )

(59 854 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 378

1 378

MÉRLEG EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

MÉRLEG EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

| (millió EUR) |
| --- |
| | | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| | Megjegyzés | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | Összesen | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | Összesen |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK | | | | | | | | | | | |
| Pénzügyi eszközök | 2.1 | — | — | (2) | 35 | 33 | — | — | — | 36 | 36 |
| Előfinanszírozás | 2.2 | — | 3 | 292 | 578 | 873 | — | 6 | 325 | 580 | 910 |
| A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások | 2.3 | — | 29 | 9 | 355 | 394 | — | — | — | 266 | 266 |
| | | — | 33 | 299 | 969 | 1 300 | — | 6 | 325 | 882 | 1 213 |
| FORGÓESZKÖZÖK | | | | | | | | | | | |
| Előfinanszírozás | 2.2 | — | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 | — | 26 | 441 | 821 | 1 288 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.4 | 181 | (177) | 1 723 | (1 586 ) | 140 | 183 | 121 | 2 201 | (2 382 ) | 123 |
| Átvezetési számlák | | 181 | (246) | 1 663 | (1 598 ) | — | 182 | 53 | 2 160 | (2 395 ) | — |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 2.5 | — | — | — | 728 | 728 | — | — | — | 1 179 | 1 179 |
| | | 362 | (414) | 3 726 | (1 451 ) | 2 224 | 365 | 201 | 4 801 | (2 777 ) | 2 590 |
| ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | | 362 | (381) | 4 025 | (483) | 3 523 | 365 | 207 | 5 127 | (1 896 ) | 3 803 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | | | | | | | | | |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.6 | — | — | — | (2) | (2) | — | — | (1) | (18) | (19) |
| | | — | — | — | (2) | (2) | — | — | (1) | (18) | (19) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | | | | | | | | | |
| Szállítói kötelezettségek | 2.7 | — | (1) | (62) | (554) | (615) | — | (5) | (108) | (404) | (516) |
| Passzív időbeli elhatárolások | 2.8 | — | (67) | (217) | (1 244 ) | (1 527 ) | — | (96) | (240) | (983) | (1 319 ) |
| | | — | (67) | (279) | (1 798 ) | (2 143 ) | — | (101) | (348) | (1 386 ) | (1 835 ) |
| KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | | — | (67) | (279) | (1 800 ) | (2 145 ) | — | (101) | (349) | (1 405 ) | (1 854 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | 362 | (448) | 3 747 | (2 282 ) | 1 379 | 365 | 106 | 4 778 | (3 300 ) | 1 948 |
| Valós érték tartalék | 2.9 | — | — | (2) | (4) | (5) | — | — | — | (2) | (2) |
| Aktív EFA-k lehívott tőkéje | 2.10 | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 | 12 164 | 10 758 | 20 960 | 10 927 | 54 809 |
| Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje | 2.10 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 |
| Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása | 2.10 | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — |
| Előző évek áthozott gazdasági eredménye | | (10 098 ) | (14 440 ) | (18 606 ) | (11 966 ) | (55 111 ) | (10 098 ) | (14 406 ) | (18 077 ) | (8 573 ) | (51 155 ) |
| Az év gazdasági eredménye | | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) | — | (34) | (529) | (3 393 ) | (3 956 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | 181 | (203) | 2 084 | (683) | 1 379 | 183 | 53 | 2 618 | (905) | 1 948 |

(millió EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Megjegyzés

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

Összesen

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

Összesen

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

2.1

2.1

—

—

—

—

(2)

(2)

35

35

33

33

—

—

—

—

—

—

36

36

36

36

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.2

2.2

—

—

3

3

292

292

578

578

873

873

—

—

6

6

325

325

580

580

910

910

A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások

A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások

2.3

2.3

—

—

29

29

9

9

355

355

394

394

—

—

—

—

—

—

266

266

266

266

—

—

33

33

299

299

969

969

1 300

1 300

—

—

6

6

325

325

882

882

1 213

1 213

FORGÓESZKÖZÖK

FORGÓESZKÖZÖK

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.2

2.2

—

—

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

—

—

26

26

441

441

821

821

1 288

1 288

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.4

2.4

181

181

(177)

(177)

1 723

1 723

(1 586 )

(1 586 )

140

140

183

183

121

121

2 201

2 201

(2 382 )

(2 382 )

123

123

Átvezetési számlák

Átvezetési számlák

181

181

(246)

(246)

1 663

1 663

(1 598 )

(1 598 )

—

—

182

182

53

53

2 160

2 160

(2 395 )

(2 395 )

—

—

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

2.5

2.5

—

—

—

—

—

—

728

728

728

728

—

—

—

—

—

—

1 179

1 179

1 179

1 179

362

362

(414)

(414)

3 726

3 726

(1 451 )

(1 451 )

2 224

2 224

365

365

201

201

4 801

4 801

(2 777 )

(2 777 )

2 590

2 590

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

362

362

(381)

(381)

4 025

4 025

(483)

(483)

3 523

3 523

365

365

207

207

5 127

5 127

(1 896 )

(1 896 )

3 803

3 803

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.6

2.6

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

—

—

—

—

(1)

(1)

(18)

(18)

(19)

(19)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

—

—

—

—

(1)

(1)

(18)

(18)

(19)

(19)

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

2.7

2.7

—

—

(1)

(1)

(62)

(62)

(554)

(554)

(615)

(615)

—

—

(5)

(5)

(108)

(108)

(404)

(404)

(516)

(516)

Passzív időbeli elhatárolások

Passzív időbeli elhatárolások

2.8

2.8

—

—

(67)

(67)

(217)

(217)

(1 244 )

(1 244 )

(1 527 )

(1 527 )

—

—

(96)

(96)

(240)

(240)

(983)

(983)

(1 319 )

(1 319 )

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 798 )

(1 798 )

(2 143 )

(2 143 )

—

—

(101)

(101)

(348)

(348)

(1 386 )

(1 386 )

(1 835 )

(1 835 )

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 800 )

(1 800 )

(2 145 )

(2 145 )

—

—

(101)

(101)

(349)

(349)

(1 405 )

(1 405 )

(1 854 )

(1 854 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

362

362

(448)

(448)

3 747

3 747

(2 282 )

(2 282 )

1 379

1 379

365

365

106

106

4 778

4 778

(3 300 )

(3 300 )

1 948

1 948

Valós érték tartalék

Valós érték tartalék

2.9

2.9

—

—

—

—

(2)

(2)

(4)

(4)

(5)

(5)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje

Aktív EFA-k lehívott tőkéje

2.10

2.10

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

12 164

12 164

10 758

10 758

20 960

20 960

10 927

10 927

54 809

54 809

Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje

Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje

2.10

2.10

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása

Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása

2.10

2.10

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

—

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

—

Előző évek áthozott gazdasági eredménye

Előző évek áthozott gazdasági eredménye

(10 098 )

(10 098 )

(14 440 )

(14 440 )

(18 606 )

(18 606 )

(11 966 )

(11 966 )

(55 111 )

(55 111 )

(10 098 )

(10 098 )

(14 406 )

(14 406 )

(18 077 )

(18 077 )

(8 573 )

(8 573 )

(51 155 )

(51 155 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(34)

(34)

(529)

(529)

(3 393 )

(3 393 )

(3 956 )

(3 956 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

181

181

(203)

(203)

2 084

2 084

(683)

(683)

1 379

1 379

183

183

53

53

2 618

2 618

(905)

(905)

1 948

1 948

EREDMÉNYKIMUTATÁS EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

EREDMÉNYKIMUTATÁS EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

| (millió EUR) |
| --- |
| | | 2020 | 2019 |
| Megjegyzés | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | Összesen | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | Összesen |
| BEVÉTELEK | | | | | | | | | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | 3.1 | | | | | | | | | | |
| Behajtási tevékenységek | | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 | — | — | 18 | 10 | 28 |
| | | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 | — | — | 18 | 10 | 28 |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | 3.2 | | | | | | | | | | |
| Pénzügyi bevétel | | — | 5 | 1 | 1 | 6 | — | — | 3 | 4 | 7 |
| Egyéb bevétel | | — | 5 | 18 | 13 | 37 | 1 | 6 | 21 | 12 | 39 |
| | | — | 10 | 19 | 13 | 43 | 1 | 6 | 24 | 16 | 46 |
| Összes bevétel | | (1) | 15 | 88 | 32 | 135 | 1 | 6 | 42 | 26 | 74 |
| KIADÁSOK | | | | | | | | | | | |
| Támogatási eszközök | 3.3 | — | 34 | (462) | (4 179 ) | (4 607 ) | — | (35) | (579) | (3 141 ) | (3 755 ) |
| Társfinanszírozási kiadások | 3.4 | — | — | (41) | (12) | (53) | — | — | (9) | (5) | (14) |
| Finanszírozási költségek | 3.5 | 1 | (3) | (16) | (4) | (21) | — | 2 | (2) | (1) | (1) |
| Egyéb kiadások | 3.6 | — | (9) | (25) | (162) | (197) | (1) | (8) | 20 | (272) | (260) |
| Összes kiadás | | 1 | 21 | (545) | (4 356 ) | (4 878 ) | (1) | (40) | (571) | (3 418 ) | (4 030 ) |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) | — | (35) | (529) | (3 393 ) | (3 956 ) |

(millió EUR)

2020

2019

Megjegyzés

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

Összesen

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

Összesen

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

3.1

3.1

Behajtási tevékenységek

Behajtási tevékenységek

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

—

—

—

—

18

18

10

10

28

28

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

—

—

—

—

18

18

10

10

28

28

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

3.2

3.2

Pénzügyi bevétel

Pénzügyi bevétel

—

—

5

5

1

1

1

1

6

6

—

—

—

—

3

3

4

4

7

7

Egyéb bevétel

Egyéb bevétel

—

—

5

5

18

18

13

13

37

37

1

1

6

6

21

21

12

12

39

39

—

—

10

10

19

19

13

13

43

43

1

1

6

6

24

24

16

16

46

46

Összes bevétel

Összes bevétel

(1)

(1)

15

15

88

88

32

32

135

135

1

1

6

6

42

42

26

26

74

74

KIADÁSOK

KIADÁSOK

Támogatási eszközök

Támogatási eszközök

3.3

3.3

—

—

34

34

(462)

(462)

(4 179 )

(4 179 )

(4 607 )

(4 607 )

—

—

(35)

(35)

(579)

(579)

(3 141 )

(3 141 )

(3 755 )

(3 755 )

Társfinanszírozási kiadások

Társfinanszírozási kiadások

3.4

3.4

—

—

—

—

(41)

(41)

(12)

(12)

(53)

(53)

—

—

—

—

(9)

(9)

(5)

(5)

(14)

(14)

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

3.5

3.5

1

1

(3)

(3)

(16)

(16)

(4)

(4)

(21)

(21)

—

—

2

2

(2)

(2)

(1)

(1)

(1)

(1)

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

3.6

3.6

—

—

(9)

(9)

(25)

(25)

(162)

(162)

(197)

(197)

(1)

(1)

(8)

(8)

20

20

(272)

(272)

(260)

(260)

Összes kiadás

Összes kiadás

1

1

21

21

(545)

(545)

(4 356 )

(4 356 )

(4 878 )

(4 878 )

(1)

(1)

(40)

(40)

(571)

(571)

(3 418 )

(3 418 )

(4 030 )

(4 030 )

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(35)

(35)

(529)

(529)

(3 393 )

(3 393 )

(3 956 )

(3 956 )

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL EFA-K SZERINTI BONTÁSBAN

| (millió EUR) |
| --- |
| 8. EFA | Aktív EFA-k tőkéje
  (A) | Aktív EFA-k le nem hívott forrásai
  (B) | Aktív EFA-k lehívott tőkéje
  (C) = (A)–(B) | Eredménytartalék
  (D) | Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje
  (E) | Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása
  (F) | Összes nettó eszköz
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| EGYENLEG 2018.12.31-ÉN | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 509 ) | 184 |
| Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból | | | — | | | (1) | (1) |
| EGYENLEG 2019.12.31-ÉN | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 510 ) | 183 |
| Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból | | | — | | | (2) | (2) |
| EGYENLEG 2020.12.31-ÉN | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 512 ) | 181 |

(millió EUR)

8. EFA

Aktív EFA-k tőkéje

(A)

Aktív EFA-k le nem hívott forrásai

(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje

(C) = (A)–(B)

Eredménytartalék

(D)

Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje

(E)

Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása

(F)

Összes nettó eszköz

(C)+(D)+(E)+(F)

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 509 )

(2 509 )

184

184

Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból

Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 510 )

(2 510 )

183

183

Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból

Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 512 )

(2 512 )

181

181

| (millió EUR) |
| --- |
| 9. EFA | Aktív EFA-k tőkéje
  (A) | Aktív EFA-k le nem hívott forrásai
  (B) | Aktív EFA-k lehívott tőkéje
  (C) = (A)–(B) | Eredménytartalék
  (D) | Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje
  (E) | Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása
  (F) | Összes nettó eszköz
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| EGYENLEG 2018.12.31-ÉN | 10 773 | — | 10 773 | (14 406 ) | 1 625 | 2 137 | 129 |
| Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból | | 15 | (15) | | | | (15) |
| Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból | | | — | | | (27) | (27) |
| Az év gazdasági eredménye | | | — | (34) | | | (34) |
| EGYENLEG 2019.12.31-ÉN | 10 773 | 15 | 10 758 | (14 440 ) | 1 625 | 2 109 | 53 |
| Tőkenövekedés – hozzájárulások | | — | — | | | | — |
| Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból | | | — | | | (69) | (69) |
| Visszatérítés a tagállamoknak | (223) | | (223) | | | | |
| Az év gazdasági eredménye | | | — | — | | — | — |
| EGYENLEG 2020.12.31-ÉN | 10 550 | 15 | 10 535 | (14 440 ) | 1 625 | 2 041 | (203) |

(millió EUR)

9. EFA

Aktív EFA-k tőkéje

(A)

Aktív EFA-k le nem hívott forrásai

(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje

(C) = (A)–(B)

Eredménytartalék

(D)

Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje

(E)

Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása

(F)

Összes nettó eszköz

(C)+(D)+(E)+(F)

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

10 773

10 773

—

—

10 773

10 773

(14 406 )

(14 406 )

1 625

1 625

2 137

2 137

129

129

Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból

Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból

15

15

(15)

(15)

(15)

(15)

Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból

Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból

—

—

(27)

(27)

(27)

(27)

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

(34)

(34)

(34)

(34)

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

10 773

10 773

15

15

10 758

10 758

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 109

2 109

53

53

Tőkenövekedés – hozzájárulások

Tőkenövekedés – hozzájárulások

—

—

—

—

—

—

Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból

Átcsoportosítás a 10. EFA-ba/EFA-ból

—

—

(69)

(69)

(69)

(69)

Visszatérítés a tagállamoknak

Visszatérítés a tagállamoknak

(223)

(223)

(223)

(223)

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

—

—

—

—

—

—

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

10 550

10 550

15

15

10 535

10 535

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 041

2 041

(203)

(203)

| (millió EUR) |
| --- |
| 10. EFA | Aktív EFA-k tőkéje
  (A) | Aktív EFA-k le nem hívott forrásai
  (B) | Aktív EFA-k lehívott tőkéje
  (C) = (A)–(B) | Eredménytartalék
  (D) | Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje
  (E) | Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása
  (F) | Összes nettó eszköz
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| EGYENLEG 2018.12.31-ÉN | 20 960 | — | 20 960 | (18 077 ) | — | 55 | 2 938 |
| Átcsoportosítás a 8. és 9. EFA-ba/EFA-ból | | | — | | | 28 | 28 |
| Átcsoportosítás a 11. EFA-ba/EFA-ból | | | — | | | 181 | 181 |
| Az év gazdasági eredménye | | | — | (529) | | | (529) |
| EGYENLEG 2019.12.31-ÉN | 20 960 | — | 20 960 | (18 606 ) | — | 265 | 2 618 |
| Átcsoportosítás a 8. és 9. EFA-ba/EFA-ból | | | — | | | 71 | 71 |
| Átcsoportosítás a 11. EFA-ba/EFA-ból | | | — | | | (147) | (147) |
| Az év gazdasági eredménye | | | — | (457) | | — | (457) |
| EGYENLEG 2020.12.31-ÉN | 20 960 | — | 20 960 | (19 063 ) | — | 188 | 2 084 |

(millió EUR)

10. EFA

Aktív EFA-k tőkéje

(A)

Aktív EFA-k le nem hívott forrásai

(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje

(C) = (A)–(B)

Eredménytartalék

(D)

Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje

(E)

Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása

(F)

Összes nettó eszköz

(C)+(D)+(E)+(F)

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(18 077 )

(18 077 )

—

—

55

55

2 938

2 938

Átcsoportosítás a 8. és 9. EFA-ba/EFA-ból

Átcsoportosítás a 8. és 9. EFA-ba/EFA-ból

—

—

28

28

28

28

Átcsoportosítás a 11. EFA-ba/EFA-ból

Átcsoportosítás a 11. EFA-ba/EFA-ból

—

—

181

181

181

181

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

(529)

(529)

(529)

(529)

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(18 606 )

(18 606 )

—

—

265

265

2 618

2 618

Átcsoportosítás a 8. és 9. EFA-ba/EFA-ból

Átcsoportosítás a 8. és 9. EFA-ba/EFA-ból

—

—

71

71

71

71

Átcsoportosítás a 11. EFA-ba/EFA-ból

Átcsoportosítás a 11. EFA-ba/EFA-ból

—

—

(147)

(147)

(147)

(147)

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

(457)

(457)

—

—

(457)

(457)

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(19 063 )

(19 063 )

—

—

188

188

2 084

2 084

| (millió EUR) |
| --- |
| 11. EFA | Aktív EFA-k tőkéje
  (A) | Aktív EFA-k le nem hívott forrásai
  (B) | Aktív EFA-k lehívott tőkéje
  (C) = (A)–(B) | Eredménytartalék
  (D) | Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje
  (E) | Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása
  (F) | Valós érték tartalék
  (G) | Összes nettó eszköz
  (C)+(D)+(E)+(F)+(G) |
| EGYENLEG 2018.12.31-ÉN | 29 367 | 22 840 | 6 527 | (8 573 ) | — | 317 | — | (1 729 ) |
| Valós érték változások | | | | | | — | (2) | (2) |
| Tőkenövekedés – hozzájárulások | | (4 400 ) | 4 400 | | | | | 4 400 |
| Átcsoportosítás a 8., 9. és 10. EFA-ba/EFA-ból | | | — | | — | (181) | | (181) |
| Az év gazdasági eredménye | | | — | (3 393 ) | | — | | (3 393 ) |
| EGYENLEG 2019.12.31-ÉN | 29 367 | 18 440 | 10 927 | (11 966 ) | — | 136 | (2) | (905) |
| Valósérték-változások | | | | | | | (2) | (2) |
| Tőkenövekedés – hozzájárulások | | (4 400 ) | 4 400 | | | 147 | | 4 547 |
| Az év gazdasági eredménye | | | — | (4 324 ) | | — | | (4 324 ) |
| EGYENLEG 2020.12.31-ÉN | 29 367 | 14 040 | 15 327 | (16 290 ) | — | 283 | (4) | (683) |

(millió EUR)

11. EFA

Aktív EFA-k tőkéje

(A)

Aktív EFA-k le nem hívott forrásai

(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje

(C) = (A)–(B)

Eredménytartalék

(D)

Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje

(E)

Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása

(F)

Valós érték tartalék

(G)

Összes nettó eszköz

(C)+(D)+(E)+(F)+(G)

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

29 367

29 367

22 840

22 840

6 527

6 527

(8 573 )

(8 573 )

—

—

317

317

—

—

(1 729 )

(1 729 )

Valós érték változások

Valós érték változások

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Tőkenövekedés – hozzájárulások

Tőkenövekedés – hozzájárulások

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

4 400

4 400

Átcsoportosítás a 8., 9. és 10. EFA-ba/EFA-ból

Átcsoportosítás a 8., 9. és 10. EFA-ba/EFA-ból

—

—

—

—

(181)

(181)

(181)

(181)

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

(3 393 )

(3 393 )

—

—

(3 393 )

(3 393 )

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

29 367

29 367

18 440

18 440

10 927

10 927

(11 966 )

(11 966 )

—

—

136

136

(2)

(2)

(905)

(905)

Valósérték-változások

Valósérték-változások

(2)

(2)

(2)

(2)

Tőkenövekedés – hozzájárulások

Tőkenövekedés – hozzájárulások

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

147

147

4 547

4 547

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

(4 324 )

(4 324 )

—

—

(4 324 )

(4 324 )

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

29 367

29 367

14 040

14 040

15 327

15 327

(16 290 )

(16 290 )

—

—

283

283

(4)

(4)

(683)

(683)

MEGJEGYZÉSEK AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ (5)

MEGJEGYZÉSEK AZ EFA PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAIHOZ

5

1.   LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1.   SZÁMVITELI ALAPELVEK

SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy a gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-iról olyan információkat nyújtsanak, amelyek az érdekelt felek széles köre számára hasznosak.

A pénzügyi kimutatások elkészítésekor követendő átfogó megfontolások (illetve számviteli alapelvek) az 1 sz uniós számviteli szabályban („Pénzügyi kimutatások”) kerültek meghatározásra (és megegyeznek az IPSAS 1 standardban bemutatottakkal): valós bemutatás, eredményszemlélet, folyamatosság, a bemutatás következetessége, lényegesség, összesítés, beszámítás és összehasonlító információk. A pénzügyi beszámolás minőségi jellemzői a relevancia, a valósághű bemutatás (megbízhatóság), az érthetőség, az időszerűség, az összehasonlíthatóság és az ellenőrizhetőség.

1.2.   A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

1.2.1.   Beszámolási időszak

Beszámolási időszak

A pénzügyi kimutatásokat évente mutatják be. A számviteli év január 1-jétől december 31-ig tart.

1.2.2.   Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Az éves beszámolóban bemutatott számok ezer euróban értendők, mivel az EU funkcionális pénzneme az euró. A devizaügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik. A devizaügyletek kiegyenlítéséből és a devizában denominált monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokra való átszámításából keletkező árfolyamnyereségeket vagy -veszteségeket az eredménykimutatás tartalmazza. Eltérő átszámítási szabályok érvényesek az ingatlanokra, gépekre és berendezésekre, valamint az immateriális javakra, amelyek megőrzik a beszerzés napján érvényes euróban kifejezett értéküket.

A devizában denominált monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit az Európai Központi Bank (EKB) december 31-én érvényes átváltási árfolyamain számítják át euróra.

EUR átváltási árfolyamok

EUR átváltási árfolyamok

| Pénznem | 2020.12.31. | 2019.12.31. | Pénznem | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,5597 | 4,2568 |
| CZK | 26,2420 | 25,4080 | RON | 4,8683 | 4,783 |
| DKK | 7,4409 | 7,4715 | SEK | 10,0343 | 10,4468 |
| GBP | 0,8990 | 0,8508 | CHF | 1,0802 | 1,0854 |
| HRK | 7,5519 | 7,4395 | JPY | 126,4900 | 121,9400 |
| HUF | 363,8900 | 330,5300 | USD | 1,2271 | 1,1234 |

Pénznem

2020.12.31.

2019.12.31.

Pénznem

2020.12.31.

2019.12.31.

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,5597

4,5597

4,2568

4,2568

CZK

CZK

26,2420

26,2420

25,4080

25,4080

RON

RON

4,8683

4,8683

4,783

4,783

DKK

DKK

7,4409

7,4409

7,4715

7,4715

SEK

SEK

10,0343

10,0343

10,4468

10,4468

GBP

GBP

0,8990

0,8990

0,8508

0,8508

CHF

CHF

1,0802

1,0802

1,0854

1,0854

HRK

HRK

7,5519

7,5519

7,4395

7,4395

JPY

JPY

126,4900

126,4900

121,9400

121,9400

HUF

HUF

363,8900

363,8900

330,5300

330,5300

USD

USD

1,2271

1,2271

1,1234

1,1234

1.2.3.   Becslések alkalmazása

Becslések alkalmazása

Az IPSAS-sal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukban foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, az időbeli elhatárolások, a céltartalékok, a követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat, a függő követelések és kötelezettségek, továbbá az eszközök értékvesztésének mértéke. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől.

Az észszerű becslések a pénzügyi kimutatások elkészítésének elengedhetetlen részét képezik, és nem csökkentik azok megbízhatóságát. A körülmények változása, új információk felmerülése vagy a tapasztalatok bővülése miatt a becslések módosításra szorulhatnak. A becslések módosítása korábbi időszakokat nem érint, és nem hibakorrekció. A számviteli becslés változásának hatását a felmerülés időszakában többletként vagy hiányként kell megjeleníteni.

1.2.4.   Új és módosított uniós számviteli szabályok (EAR) alkalmazása

Új és módosított uniós számviteli szabályok (EAR) alkalmazása

A módosítások a 2020. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandók.

A módosítások a 2020. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandók.

Nincs olyan új uniós számviteli szabály, amely a 2020. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra vált alkalmazandóvá.

2020. december 31-ig elfogadott, de még nem alkalmazandó új uniós számviteli szabály

2020. december 31-ig elfogadott, de még nem alkalmazandó új uniós számviteli szabály

2020. december 17-én az Európai Bizottság számvitelért felelős tisztviselője elfogadta a módosított EAR 11 „Pénzügyi eszközök” uniós számviteli szabályt, amely a 2021. január 1-jén vagy azt követően kezdődő beszámolási időszakokra hatályos. A módosított EAR 11 aktualizálása az új IPSAS 41 „Pénzügyi eszközök” standarddal összhangban történt, és meghatározza az uniós szervezetek tulajdonában lévő pénzügyi eszközökre és pénzügyi kötelezettségekre vonatkozó pénzügyi beszámolás elveit. További információkért lásd az EU 2020. évi éves beszámolóját. A gazdálkodó egység pénzügyi kimutatásaiban szereplő pénzügyi eszközök kis mennyisége miatt e változás következtében nem várható lényeges hatás.

1.3.   MÉRLEG

MÉRLEG

1.3.1.   Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

A pénzügyi eszközök a következő kategóriákba sorolhatók: „az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök”, „kölcsönök és követelések”, „lejáratig tartandó befektetések” és „értékesíthető pénzügyi eszközök”. A pénzügyi instrumentumok besorolását a kezdeti megjelenítés időpontjában határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

i.   Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha a gazdálkodó egység akként jelöli meg. A származtatott termékeket szintén ebben a kategóriában mutatják ki. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket. E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

ii.   Hitelek és követelések

Hitelek és követelések

A hitelek és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor a gazdálkodó egység az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árut vagy szolgáltatást biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek. A hitelek és követelések közé tartoznak a három hónapnál hosszabb eredeti futamidejű lekötött betétek is.

iii.   Lejáratig tartandó befektetések

Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeket a gazdálkodó egység határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

iv.   Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származtatott eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy a gazdálkodó egység mennyi ideig kívánja tartani őket, amely általában a futamidő. E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt, a lejáratig tartott és az értékesíthető pénzügyi eszközök vásárlását és értékesítését az ügyletkötés napján jelenítik meg – vagyis azon a napon, amikor a gazdálkodó egység kötelezettséget vállal az eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A pénzeszköz-egyenértékeseket a pénzeszköz pénzügyi intézménynél való elhelyezésekor, a hiteleket pedig a hitelfelvevőnek való folyósításkor jelenítik meg. A pénzügyi instrumentumokat kezdetben valós értéken jelenítik meg. A nem az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök esetében a kezdeti megjelenítéskori valós értékhez hozzáadják az ügyleti költségeket.

A pénzügyi instrumentumok kivezetésre kerülnek, ha a befektetések cash flow-ihoz való jogok lejártak vagy a gazdálkodó egység a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt lényegileg átadta.

Későbbi értékelés

Későbbi értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken értékelik, a valós érték változásaiból eredő nyereséget vagy veszteséget a felmerülés időszakának eredménykimutatásában feltüntetve.

A hitelek és követelések, valamint a lejáratig tartandó befektetések nyilvántartása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával.

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken tartják nyilván. A valós érték változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós érték tartalékban mutatják ki. Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektívkamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg.

A gazdálkodó egység minden egyes mérlegfordulónapon értékeli, hogy van-e objektív bizonyíték a pénzügyi eszköz értékvesztésére, és hogy az eredménykimutatásban ki kell-e mutatni értékvesztés miatti veszteséget.

1.3.2.   Előfinanszírozási összegek

Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi szerződésben, határozatban, megállapodásban vagy alap-jogiaktusban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel elszámolható kiadások, vissza kell fizetnie az előfinanszírozást. Így, mivel a szervezet megtartja az előfinanszírozás feletti ellenőrzést, és jogosult a nem elszámolható rész visszatérítésére, az összeg kimutatása az eszközök között szerepel.

Az előfinanszírozás kezdetben akkor jelenik meg a mérlegben, amikor a kedvezményezett hozzájut a pénzeszközhöz. A feltüntetett összeg az átadás során kapott ellenérték. A későbbi időszakokban az előfinanszírozás értéke megfelel a mérlegben kezdetben megjelenített összeg(ek)nek, csökkentve az időszak során felmerült elszámolható költségekkel (adott esetben ideértve a becsült összegeket is).

1.3.3.   Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

Az uniós számviteli szabályok alapján külön kell kimutatni a visszterhes és a nem visszterhes ügyleteket. A két kategória megkülönböztetésének alapja, hogy „követelés” alatt a visszterhes ügyletek miatti követeléseket értjük, míg a nem visszterhes ügyletek esetében, vagyis amikor az Unió más szervezettől úgy kap valamilyen értéket, hogy azért cserébe közvetlenül valamilyen hasonló értéket adna, a „behajtható követelés” az elfogadott terminológia (pl. a saját erőforrások vonatkozásában a tagállamoktól behajtható követelések).

A visszterhes ügyletekből származó követelések megfelelnek a pénzügyi eszközök meghatározásának, ezért a hitelek és követelések közé tartoznak és ennek megfelelően kerülnek bemutatásra.

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett eredeti (kamatokkal és bírságokkal kiigazított) értéken tartják nyilván. Értékvesztési leírásra akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy a gazdálkodó egység nem fogja tudni beszedni a behajtható követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a megtérülő érték közötti különbözetnek felel meg. A leírás összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg.

1.3.4.   Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek pénzügyi eszközök, amelyek magukban foglalják a készpénzt, a bankoknál elhelyezett látra szóló és felmondásos betéteket, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetéseket.

1.3.5.   Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

A szállítói kötelezettségek között szerepelnek mind a visszterhes ügyletekkel, például áru- és szolgáltatás-vásárlásokkal kapcsolatos összegek, mind a nem visszterhes ügyletekkel, például a kedvezményezettek által benyújtott költségtérítési igényekkel, a vissza nem térítendő támogatásokkal vagy más uniós finanszírozással, illetve a kapott előfinanszírozással kapcsolatos összegek (lásd az 1.4.1. megjegyzést).

1.4.1.

Amennyiben a kedvezményezettek vissza nem térítendő támogatást vagy más finanszírozást kapnak, a költségtérítési igények beérkezésekor az igényelt összeget szállítói kötelezettségként számolják el. A szállítói kötelezettségeket az elszámolható költségek ellenőrzése és elfogadása után az elfogadott és elszámolható összegen értékelik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező szállítói kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik. A megfelelő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és a gazdálkodó egység általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.3.6.   Időbeli elhatárolás

Időbeli elhatárolás

A gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. Az év végén elhatárolt bevételt jelenítenek meg a pénzügyi kimutatásokban, ha a gazdálkodó egység még nem bocsátott ki számlát, de a kapcsolódó szolgáltatás nyújtása vagy a kapcsolódó áru leszállítása már megtörtént, vagy azt szerződéses megállapodás írja elő. Az év végén továbbá, ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elhatárolják, és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

A kiadásokat szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítása a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatásnak megfelelően történik. Ennek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet nyújtsanak az általuk bemutatni kívánt gazdasági és egyéb jelenségekről. Hasonlóképpen, ha még teljesítetlen szolgáltatások vagy még le nem szállított áruk tekintetében előlegfizetésre kerül sor, a kiadást elhatárolják és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.4.   EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.4.1.   Bevételek

Bevételek

A bevételek a gazdálkodó egység által kapott vagy követelt gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál bruttó beáramlásait foglalják magukba, és a nettó eszközök tulajdonosi hozzájárulástól eltérő növekményeinek minősülnek.

Az alapul szolgáló ügyletek jellegétől függően az eredménykimutatás megkülönbözteti a következő bevételtípusokat:

i.   Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

A nem visszterhes ügyletekből származó bevételek az adók és a transzferek, mivel esetükben az átadó anélkül biztosít erőforrásokat a fogadó szervezet részére, hogy az –közvetlenül – megközelítőleg egyenértékű ellenszolgáltatást teljesítene. A transzfer a nem visszterhes ügyletekből származó jövőbeni gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál beáramlása, amely nem adó. Az uniós gazdálkodó egységek esetében a transzferek többnyire a Bizottságtól kapott pénzeszközöket foglalják magukban (pl. kiegyenlítő támogatás a hagyományos ügynökségeknek, működési támogatás a hozzájárulási megállapodásokhoz).

A gazdálkodó egység a transzferek tekintetében akkor jelenít meg eszközt, ha egy múltbeli esemény (a transzfer) következtében olyan erőforrások felett szerez ellenőrzést, amelyek révén várhatóan jövőbeni gazdasági haszonra vagy szolgáltatáspotenciálra tesz szert, és ha a valós érték megbízhatóan mérhető. Ha az erőforrások nem visszterhes ügyletből való beáramlását eszközként (például pénzeszközként) jelenítik meg, akkor azt bevételként is megjelenítik, kivéve ha a gazdálkodó egység az adott transzfer tekintetében olyan meglévő kötelemmel (feltétellel) rendelkezik, amelyet teljesítenie kell ahhoz, hogy a bevételt megjeleníthesse. A feltétel teljesítéséig a bevételt elhatárolják, és kötelezettségként jelenítik meg.

ii.   Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Az áru- és szolgáltatásértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra. A szolgáltatásnyújtást tartalmazó ügyletek bevételeit az ügyletnek a beszámoló fordulónapján érvényes teljesítési foka függvényében jelenítik meg.

1.4.2.   Kiadások

Kiadások

A kiadások a gazdasági haszonnak vagy a szolgáltatáspotenciálnak a beszámolási időszakban bekövetkező olyan csökkenései, amelyek eszközök kiáramlásában vagy felhasználásában vagy kötelezettségek felmerülésében nyilvánulnak meg, és a nettó eszközök csökkenéséhez vezetnek. Ide értendők mind a visszterhes ügyletekből, mind a nem visszterhes ügyletekből származó kiadások.

Az áru- és szolgáltatásvásárlásokkal kapcsolatos visszterhes ügyletekből származó kiadások megjelenítésére a készletek leszállításakor és a gazdálkodó egység általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik. Az időszakban igénybe vett, de még leszámlázatlan – vagy el nem fogadott számlával rendelkező – szolgáltatásokkal kapcsolatos kiadásokat a mérlegfordulónapon az eredménykimutatásban számolják el.

A nem visszterhes ügyletekből származó kiadások a kedvezményezetteknek nyújtott transzferekkel kapcsolatosak, és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok. A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben az ilyen jellegű transzfert rendelet engedélyezi, vagy a transzfer engedélyezéséről megállapodást írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre észszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

1.5.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.5.1.   Függő követelések

Függő követelések

A függő követelés olyan lehetséges követelés, amely múltbeli eseményekből származik, és amelynek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés megjelenítésére akkor kerül sor, amikor gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

1.5.2.   Függő kötelezettségek

Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség vagy egy olyan lehetséges kötelem, amelynek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely esetében nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez.

Függő kötelezettség áll elő abban a ritka esetben is, ha meglévő kötelem áll fenn, de annak összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni.

A függő kötelezettségek nem kerülnek be a beszámolókba. Megjelenítésükre akkor kerül sor, ha a gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő források kiáramlásának lehetősége nem csupán távoli.

1.6.   TŐKE

TŐKE

Az EFA-tagállamok az EFA-programok végrehajtása érdekében hozzájárulást fizetnek az Alapba, az egyes EFA-k belső megállapodásában meghatározottak szerint. Az alkalmazandó jogalap szerint a tőkebefizetési felhívásokról, azaz az adott N. évre vonatkozó finanszírozási kérelmekről az N–1. évben tanácsi határozat születik, a kapott források pedig egyértelműen meghatározott jövőbeli időszakokhoz vannak rendelve.

A hozzájárulások megfelelnek a tulajdonosi hozzájárulás kritériumainak (EAR 1), ezért tőkeként kezelendők az EFA pénzügyi kimutatásaiban. A tőke az EFA-tagállamoktól befolyó hozzájárulások teljes összegét jelenti. Mivel a le nem hívott tőkét nyíltan levonják a teljes tőkéből (lásd a nettó eszközök változásait feltüntető kimutatást), a mérlegben csak a lehívott tőke jelenik meg.

Mivel a megállapodás szerinti hozzájárulások meghatározott beszámolási időszakokhoz vannak rendelve, és az EFA-nak az EFA-tagállamokkal szembeni jogos igénye csak ezekben az időszakokban merül fel, az előlegként kapott összegeket elhatárolt tőke-hozzájárulásként számolják el a kötelezettségek között, nem pedig lehívott tőkeként.

1.7.   TÁRSFINANSZÍROZÁS

TÁRSFINANSZÍROZÁS

A kapott társfinanszírozási hozzájárulások bizonyos feltételek mellett nem visszterhes ügyletből származó bevételnek minősülnek, és a tagállamokkal, a harmadik országokkal és más szervezetekkel szembeni szállítói kötelezettségként kerülnek bemutatásra. Az EFA-nak a hozzájárulásokat arra kell használnia, hogy harmadik feleknek szolgáltatásokat nyújtson, különben vissza kell térítenie az eszközöket (vagyis a kapott hozzájárulásokat). A társfinanszírozási megállapodásokkal kapcsolatban fennálló szállítói kötelezettségek a kapott társfinanszírozási hozzájárulások és a projektnél felmerült kiadások különbségét jelentik. A nettó eszközértékre gyakorolt hatás nulla.

A társfinanszírozási projektekkel kapcsolatos kiadásokat felmerülésükkor jelenítik meg. A hozzájárulások ennek megfelelő összegét működési bevételként jelenítik meg, így az év gazdasági eredményére gyakorolt hatás nulla.

2.   MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

2.1.   PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

A EFA pénzügyi eszközeinek értéke 2020. december 31-én 33 millió EUR-t tett ki (2019: 36 millió EUR). Ez az összeg tartalmaz értékesíthető pénzügyi eszközöket is, amelyek csaknem teljes egészében tőkeinstrumentumokba történt befektetések.

2.2.   ELŐFINANSZÍROZÁS

ELŐFINANSZÍROZÁS

Számos szerződés rendelkezik az elvégzendő munkálatok, az áruszállítás, illetve a szolgáltatásnyújtás megkezdése előtti előlegfizetésről. Némely esetben a szerződések szerinti fizetési ütemezés az előrehaladási jelentéseken alapuló ütemes kifizetéseket írja elő. Az előfinanszírozást általában a projekt végrehajtásának színhelyéül szolgáló ország vagy terület pénznemében folyósítják.

Azt, hogy az előfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú előfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a felhasználásának ütemezése határozza meg. A felhasználást a projektre vonatkozó megállapodás rögzíti. Az éves beszámoló fordulónapjától számított tizenkét hónapon belül felhasználandó összegeket rövid lejáratú előfinanszírozásként jelenítik meg. Mivel az EFA-projektek közül sok hosszú lejáratú, a hozzájuk kapcsolódó előlegeknek egy évnél tovább kell rendelkezésre állniuk. Emiatt egyes előfinanszírozási összegek a befektetett eszközöknél szerepelnek.

| (millió EUR) |
| --- |
| | Megjegyzés | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Hosszú lejáratú előfinanszírozás | 2.2.1 | — | 3 | 292 | 578 | 873 | 910 |
| Rövid lejáratú előfinanszírozás | 2.2.2 | — | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 | 1 288 |
| Összesen | | — | 12 | 633 | 1 583 | 2 228 | 2 199 |

(millió EUR)

Megjegyzés

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020.12.31.

2019.12.31.

Hosszú lejáratú előfinanszírozás

Hosszú lejáratú előfinanszírozás

2.2.1

—

3

3

292

292

578

578

873

873

910

910

Rövid lejáratú előfinanszírozás

Rövid lejáratú előfinanszírozás

2.2.2

—

—

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

1 288

1 288

Összesen

Összesen

—

—

12

12

633

633

1 583

1 583

2 228

2 228

2 199

2 199

A teljes előfinanszírozás 2020. december 31-i 29 millió EUR-s növekedése az előfinanszírozás 11. EFA alatti növekedésének (2019: 1 401 millió EUR) és az előfinanszírozás 10. EFA alatti csökkenésének (2019: 766 millió EUR) együttes hatása.

Az előfinanszírozás 11. EFA alatti növekedése nagyrészt az év során aláírt új szerződésekre kifizetett előlegek növekedésével magyarázható. A 11. EFA 2015-ben indult, és az EFA-tevékenységekhez kapcsolódó szerződéskötés 2020-ban érte el a csúcsát. Ennek eredményeként a nyitott szerződések száma a 2019. évi mintegy 3 400-ról 2020-ban 3 550-re nőtt. Az előfinanszírozás ilyen jellegű növekedése a pénzeszköz-kiáramlások növekedéséhez, és ezáltal a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek csökkenéséhez vezetett (lásd a 2.5. megjegyzést).

2.5.

Az előfinanszírozás csökkenése a 10. EFA keretében az EFA rendes életciklusának következménye. A 10. EFA fokozatos kivezetésének eredményeként számos szerződést teljesítettek és lezártak. Az aktuális EFA szerinti nyitott szerződések száma 2019-ben körülbelül 2 600 volt, ami 2020-ra körülbelül 2 500-ra csökkent. Ebből következően a kedvezményezettek számára teljesített előfinanszírozás szintje csökkent, míg az elszámolt előfinanszírozás növekedett.

2.2.1.   Hosszú lejáratú előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

Hosszú lejáratú előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Közvetlen irányítás | | |
| Végrehajtja: | | |
| | Bizottság |

(millió EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Bizottság

Bizottság

139

139

190

190

| | Uniós végrehajtó ügynökség |
| --- | --- |

Uniós végrehajtó ügynökség

Uniós végrehajtó ügynökség

8

8

6

6

| | Uniós küldöttség |
| --- | --- |

Uniós küldöttség

Uniós küldöttség

25

25

49

49

171

171

244

244

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

| | EBB és EBA |
| --- | --- |

EBB és EBA

EBB és EBA

266

266

313

313

| | Nemzetközi szervezet |
| --- | --- |

Nemzetközi szervezet

Nemzetközi szervezet

347

347

291

291

| | Közfeladatot ellátó magánjogi szerv |
| --- | --- |

Közfeladatot ellátó magánjogi szerv

Közfeladatot ellátó magánjogi szerv

28

28

22

22

| | Közjogi szerv |
| --- | --- |

Közjogi szerv

Közjogi szerv

49

49

22

22

| | Harmadik ország |
| --- | --- |

Harmadik ország

Harmadik ország

11

11

17

17

| | Uniós szerv és köz-magán társulás |
| --- | --- |

Uniós szerv és köz-magán társulás

Uniós szerv és köz-magán társulás

1

1

1

1

702

702

666

666

Összesen

Összesen

873

873

910

910

2.2.2.   Rövid lejáratú előfinanszírozás

Rövid lejáratú előfinanszírozás

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Előfinanszírozás (bruttó) | — | 98 | 1 527 | 3 472 | 5 097 | 5 030 |
| Elhatárolással elszámolt | — | (89) | (1 186 ) | (2 467 ) | (3 742 ) | (3 742 ) |
| Összesen | — | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 | 1 288 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020.12.31.

2019.12.31.

Előfinanszírozás (bruttó)

Előfinanszírozás (bruttó)

—

—

98

98

1 527

1 527

3 472

3 472

5 097

5 097

5 030

5 030

Elhatárolással elszámolt

Elhatárolással elszámolt

—

(89)

(89)

(1 186 )

(1 186 )

(2 467 )

(2 467 )

(3 742 )

(3 742 )

(3 742 )

(3 742 )

Összesen

Összesen

—

—

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

1 288

1 288

2.2.3.   Rövid lejáratú előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

Rövid lejáratú előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Közvetlen irányítás | | |
| Végrehajtja: | | |
| | Bizottság |

(millió EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Bizottság

Bizottság

(40)

(40)

80

80

| | Uniós végrehajtó ügynökség |
| --- | --- |

Uniós végrehajtó ügynökség

Uniós végrehajtó ügynökség

14

14

15

15

| | Uniós küldöttség |
| --- | --- |

Uniós küldöttség

Uniós küldöttség

206

206

188

188

180

180

283

283

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

| | EBB és EBA |
| --- | --- |

EBB és EBA

EBB és EBA

224

224

50

50

| | Nemzetközi szervezet |
| --- | --- |

Nemzetközi szervezet

Nemzetközi szervezet

572

572

569

569

| | Közfeladatot ellátó magánjogi szerv |
| --- | --- |

Közfeladatot ellátó magánjogi szerv

Közfeladatot ellátó magánjogi szerv

73

73

86

86

| | Közjogi szerv |
| --- | --- |

Közjogi szerv

Közjogi szerv

146

146

119

119

| | Harmadik ország |
| --- | --- |

Harmadik ország

Harmadik ország

155

155

180

180

| | Uniós szerv és köz-magán társulás |
| --- | --- |

Uniós szerv és köz-magán társulás

Uniós szerv és köz-magán társulás

4

4

1

1

1 175

1 175

1 005

1 005

Összesen

Összesen

1 355

1 355

1 288

1 288

2.2.4.   Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

A garanciák az előfinanszírozás biztosítására szolgálnak, megszűnésükre az adott projekthez kapcsolódó végső igény kifizetésekor kerül sor.

| (millió EUR) |
| --- |
| | | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Előfinanszírozási garancia | | 49 | 46 |

(millió EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Előfinanszírozási garancia

Előfinanszírozási garancia

49

49

46

46

Az előfinanszírozási garanciák növekedése az előfinanszírozás növekedésének következménye.

Az előfinanszírozások többségét a közvetett irányítási mód keretében fizetik ki. Ilyen esetben a garancia kedvezményezettje nem az EFA, hanem az ajánlatkérő szerv. Noha az EFA nem kedvezményezett, az említett garanciák biztosítják eszközeit.

2.3.   A VAGYONKEZELŐI ALAPBA FIZETETT HOZZÁJÁRULÁSOK

A VAGYONKEZELŐI ALAPBA FIZETETT HOZZÁJÁRULÁSOK

Ez a megnevezés az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alapba és a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alapba hozzájárulásként fizetett összeget tartalmazza. Ez nem tartalmazza a vagyonkezelői alapoknál felmerült költségek EFA-t terhelő részét.

A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulásokat a Bizottság közvetlen irányítással kezeli.

| (millió EUR) |
| --- |
| | Nettó hozzájárulás 2019.12.31-én | 2020-ban befizetett hozzájárulások | A vagyonkezelői alapok 2020. évi nettó kiadásai | Nettó hozzájárulás 2020.12.31-én |
| Afrika | 263 | 771 | (649) | 385 |
| Bêkou | 4 | 29 | (24) | 9 |
| Összesen | 266 | 800 | (673) | 394 |

(millió EUR)

Nettó hozzájárulás 2019.12.31-én

2020-ban befizetett hozzájárulások

A vagyonkezelői alapok 2020. évi nettó kiadásai

Nettó hozzájárulás 2020.12.31-én

Afrika

Afrika

263

263

771

771

(649)

(649)

385

385

Bêkou

Bêkou

4

4

29

29

(24)

(24)

9

9

Összesen

Összesen

266

266

800

800

(673)

(673)

394

394

A vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások a 2019. évi 600 millió EUR-ról 2020-ban 800 millió EUR-ra emelkedtek. A finanszírozás növelésére azért volt szükség, hogy fedezzék a vagyonkezelői alapok megnövekedett tevékenységét, ami magasabb kiadásokat eredményezett ezen a területen.

2.4.   NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK ÉS VISSZTERHES KÖVETELÉSEK

NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK ÉS VISSZTERHES KÖVETELÉSEK

A visszterhes ügyletek olyan ügyletek, amelyekben a gazdálkodó egység eszközöket vagy szolgáltatásokat kap, vagy a kötelezettségei megszűnnek, és cserébe közvetlenül közel azonos értéket ad a másik félnek (elsősorban áruk, szolgáltatások vagy eszközhasználat formájában). A nem visszterhes ügyletek olyan ügyletek, amelyekben a gazdálkodó egység vagy egy másik gazdálkodó egységtől kap értéket anélkül, hogy cserébe közvetlenül közel azonos értéket adna, vagy értéket ad egy másik gazdálkodó egységnek anélkül, hogy cserébe közvetlenül közel azonos értéket kapna.

| (millió EUR) |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések | 2.4.1 | 48 | 32 |
| Visszterhes ügyletekből származó követelések | 2.4.2 | 92 | 91 |
| Összesen | | 140 | 123 |

(millió EUR)

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

2.4.1

48

48

32

32

Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

2.4.2

92

92

91

91

Összesen

Összesen

140

140

123

123

2.4.1.   Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Tagállamok | — | — | — | — | — | 1 |
| Vevők | — | 5 | 50 | 5 | 61 | 27 |
| Közjogi szervek | — | 11 | 14 | 2 | 27 | 21 |
| Harmadik államok | — | 1 | 2 | 1 | 4 | 7 |
| Leírás | — | (15) | (28) | (4) | (49) | (27) |
| Átvezetési számlák az uniós intézményekkel | — | — | — | 4 | 4 | 5 |
| Összesen | — | 2 | 38 | 8 | 48 | 32 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020.12.31.

2019.12.31.

Tagállamok

Tagállamok

—

—

—

—

—

1

1

Vevők

Vevők

—

—

5

5

50

50

5

5

61

61

27

27

Közjogi szervek

Közjogi szervek

—

11

11

14

14

2

2

27

27

21

21

Harmadik államok

Harmadik államok

—

—

1

1

2

2

1

1

4

4

7

7

Leírás

Leírás

—

—

(15)

(15)

(28)

(28)

(4)

(4)

(49)

(49)

(27)

(27)

Átvezetési számlák az uniós intézményekkel

Átvezetési számlák az uniós intézményekkel

—

—

—

4

4

4

4

5

5

Összesen

Összesen

—

—

2

2

38

38

8

8

48

48

32

32

2.4.2.   Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Elhatárolt bevétel | — | 67 | 21 | — | 88 | 88 |
| Átvezetési számlák | 181 | (246) | 1 663 | (1 598 ) | — | — |
| Egyéb | — | — | — | 4 | 4 | 4 |
| Összesen | 181 | (179) | 1 684 | (1 594 ) | 92 | 91 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020.12.31.

2019.12.31.

Elhatárolt bevétel

Elhatárolt bevétel

—

—

67

67

21

21

—

—

88

88

88

88

Átvezetési számlák

Átvezetési számlák

181

181

(246)

(246)

1 663

1 663

(1 598 )

(1 598 )

—

—

—

—

Egyéb

Egyéb

—

—

—

—

—

—

4

4

4

4

4

4

Összesen

Összesen

181

181

(179)

(179)

1 684

1 684

(1 594 )

(1 594 )

92

92

91

91

Az elhatárolt bevételek között szerepelnek az előfinanszírozás után járó, elhatárolt kamatok, nevezetesen a Világbankkal kötött adósságenyhítési projekthez kapcsolódó 62,6 millió EUR, valamint az EBB-vel közös EU–Afrika Infrastrukturális Alaphoz kapcsolódó 18 millió EUR.

Az „Egyéb” megnevezés teljes egészében egy, a Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alap (GEEREF) felé fennálló követelést foglal magában.

A hatékonyság érdekében az EFA-k egyetlen pénztárkészletével a 11. EFA rendelkezik. Ennek eredményeként műveleteket kell végrehajtani a különböző EFA-k között, amelyeket a különböző EFA-mérlegek közötti átvezetési számlákon egyenlítenek ki.

Átvezetési számlák csak az egyes EFA-k tekintetében kerülnek bemutatásra. Az átvezetési számlák összesített egyenlege nulla.

2.5.   PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK (6)

PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

6

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Elkülönített számlák: | | | | | | |
| Központi bankok | — | — | — | 693 | 693 | 729 |
| | — | — | — | 693 | 693 | 729 |
| Folyószámlák | | | | | | |
| Kereskedelmi bankok | — | — | — | 8 | 8 | 421 |
| Finanszírozási eszközökhöz tartozó pénzeszközök | — | — | — | 27 | 27 | 30 |
| | — | — | — | 35 | 35 | 450 |
| Összesen | — | — | — | 728 | 728 | 1 179 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020.12.31.

2019.12.31.

Elkülönített számlák:

Elkülönített számlák:

Központi bankok

Központi bankok

—

—

—

693

693

693

693

729

729

—

—

—

693

693

693

693

729

729

Folyószámlák

Folyószámlák

Kereskedelmi bankok

Kereskedelmi bankok

—

—

—

8

8

8

8

421

421

Finanszírozási eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Finanszírozási eszközökhöz tartozó pénzeszközök

—

—

—

27

27

27

27

30

30

—

—

—

35

35

35

35

450

450

Összesen

Összesen

—

—

—

728

728

728

728

1 179

1 179

Az e megnevezés alá tartozó összegek 451 millió EUR-s csökkenése főként a kereskedelmi bankszámlákról történő kifizetések növekedésével magyarázható, ami összhangban van a kiadások növekedésével (lásd a 3.3. megjegyzést) és az előfinanszírozás növekedésével (lásd a 2.2. megjegyzést). Az EFA nettó kifizetései rekordnagyságú 4 605 millió EUR összeget értek el 2020-ban (2019: 3 910 millió EUR), nagyrészt a Covid19-világjárvány hatása miatt. A világjárványra adott válaszként az EU kiigazítja prioritásait és a partnerországokkal közös programjait, ami megnövelte a kifizetéseket, különösen a Covid-válság elleni küzdelemre irányuló projektekre.

3.3.

2.2.

A korábbi évekhez hasonlóan és a partnerkockázat csökkentése érdekében a központi bankok számláin több készpénzt tartanak, mint a kereskedelmi bankok számláin (lásd az 5.1. megjegyzést).

5.1

KÖTELEZETTSÉGEK

KÖTELEZETTSÉGEK

2.6.   PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

2.6.1.   Társfinanszírozási szállítói kötelezettségek

Társfinanszírozási szállítói kötelezettségek

A társfinanszírozási szállítói kötelezettségek azok a források, amelyeket az EFA a társfinanszírozási megállapodások alapján kap. Az EFA ezeket a hozzájárulásokat harmadik felek részére történő, előre meghatározott szolgáltatásnyújtásra használja fel, a fel nem használt forrásokat pedig visszafizeti a társfinanszírozóknak. Azt, hogy a társfinanszírozás rövid vagy hosszú lejáratú társfinanszírozásként kerül-e kimutatásra, a felhasználásának ütemezése határozza meg.

Az év végén eseti értékelés alapján megvizsgálják a társfinanszírozási szállítói kötelezettségek teljes körét, és hosszú lejáratúnak minősítenek minden olyan összeget, amelynek felhasználása az elkövetkező 12 hónapban nem várható. Az aktuális összegeket a 2.7.2. megjegyzés tartalmazza.

2.7.2.

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Hosszú lejáratú társfinanszírozási szállítói kötelezettségek | — | — | — | 2 | 2 | 19 |
| Rövid lejáratú társfinanszírozási szállítói kötelezettségek | — | — | 10 | 32 | 42 | 69 |
| Összesen | — | — | 10 | 34 | 44 | 88 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020.12.31.

2019.12.31.

Hosszú lejáratú társfinanszírozási szállítói kötelezettségek

Hosszú lejáratú társfinanszírozási szállítói kötelezettségek

—

—

—

—

2

2

2

2

19

19

Rövid lejáratú társfinanszírozási szállítói kötelezettségek

Rövid lejáratú társfinanszírozási szállítói kötelezettségek

—

—

10

10

32

32

42

42

69

69

Összesen

Összesen

—

—

10

10

34

34

44

44

88

88

Az összes társfinanszírozási kötelezettség 44 millió EUR-s csökkenése főként a társfinanszírozott projektekkel kapcsolatban felmerült kiadások növekedésének (53,2 millió EUR) tudható be, nevezetesen a 11. EFA-hoz kapcsolódóan (lásd a 3.4. megjegyzést), amelyet részben ellensúlyoztak a 9 millió EUR összegű új társfinanszírozási projektek. A hosszú lejáratú társfinanszírozás jelentős csökkenése összhangban van a társfinanszírozási projektek életciklusával: az év végén elvégzik a nyitott társfinanszírozás eseti elemzését, és csak azokat az összegeket sorolják be a hosszú lejáratú társfinanszírozásba, amelyekből a következő évben nem lesz kiadás.

2.7.   SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

| (millió EUR) |
| --- |
| | Megjegyzés | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Folyó szállítói kötelezettségek | 2.7.1 | — | 1 | 53 | 291 | 345 | 182 |
| Egyéb szállítói kötelezettségek | 2.7.2 | — | — | 8 | 262 | 270 | 334 |
| Összesen | | — | 1 | 62 | 553 | 615 | 516 |

(millió EUR)

Megjegyzés

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020.12.31.

2019.12.31.

Folyó szállítói kötelezettségek

Folyó szállítói kötelezettségek

2.7.1

—

1

1

53

53

291

291

345

345

182

182

Egyéb szállítói kötelezettségek

Egyéb szállítói kötelezettségek

2.7.2

—

—

—

8

8

262

262

270

270

334

334

Összesen

Összesen

—

1

1

62

62

553

553

615

615

516

516

2.7.1.   Folyó szállítói kötelezettségek

Folyó szállítói kötelezettségek

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Szállítók | — | 4 | 44 | 93 | 141 | 97 |
| Tagállamok | — | — | — | — | — | 2 |
| Harmadik államok | — | — | 2 | 187 | 189 | 78 |
| Közjogi szervek | — | — | 21 | 79 | 100 | 92 |
| Egyéb folyó szállítói kötelezettségek | — | (4) | (13) | (68) | (85) | (88) |
| Összesen | — | — | 53 | 291 | 345 | 182 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020.12.31.

2019.12.31.

Szállítók

Szállítók

—

4

4

44

44

93

93

141

141

97

97

Tagállamok

Tagállamok

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2

2

Harmadik államok

Harmadik államok

—

—

—

2

2

187

187

189

189

78

78

Közjogi szervek

Közjogi szervek

—

—

—

21

21

79

79

100

100

92

92

Egyéb folyó szállítói kötelezettségek

Egyéb folyó szállítói kötelezettségek

—

—

(4)

(4)

(13)

(13)

(68)

(68)

(85)

(85)

(88)

(88)

Összesen

Összesen

—

—

—

53

53

291

291

345

345

182

182

A szállítói kötelezettségek közé többnyire az EFA-hoz beérkezett, a kedvezményezetteknek nyújtott támogatásokkal kapcsolatos költségkimutatások tartoznak. Ezeket a költségkimutatás kézhezvételének időpontjában könyvelik a költségkimutatás teljes összegén. A támogathatóság ellenőrzését követően csak az elszámolható összegeket fizetik ki a kedvezményezetteknek. Az év végén elemzik a fennálló költségtérítési igényeket, és az ezekhez a költségtérítési igényekhez kapcsolódó becsült elszámolható összegeket jelenítik meg az eredménykimutatásban. A becsült nem elszámolható összegek az egyéb folyó szállítói kötelezettségek alatt jelennek meg.

A szállítói kötelezettségek, különösen a szállítók és a harmadik államok kötelezettségei több olyan számla miatt nőttek, amelyeket nem validáltak és fizettek ki az év vége előtt.

2.7.2.   Egyéb szállítói kötelezettségek

Egyéb szállítói kötelezettségek

| (millió EUR) |
| --- |
| | Megjegyzés | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Társfinanszírozási szállítói kötelezettségek | 2.6.1 | — | — | 10 | 32 | 42 | 69 |
| Elhatárolt tőke-hozzájárulás | 2.7.2.1 | — | — | — | 223 | 223 | 264 |
| Más egyéb szállítói kötelezettségek | | — | — | (2) | 7 | 5 | 1 |
| Összesen | | — | — | 8 | 262 | 270 | 334 |

(millió EUR)

Megjegyzés

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020.12.31.

2019.12.31.

Társfinanszírozási szállítói kötelezettségek

Társfinanszírozási szállítói kötelezettségek

2.6.1

—

—

10

10

32

32

42

42

69

69

Elhatárolt tőke-hozzájárulás

Elhatárolt tőke-hozzájárulás

2.7.2.1

—

—

—

223

223

223

223

264

264

Más egyéb szállítói kötelezettségek

Más egyéb szállítói kötelezettségek

—

—

(2)

(2)

7

7

5

5

1

1

Összesen

Összesen

—

—

8

8

262

262

270

270

334

334

2.7.2.1.   Elhatárolt tőke-hozzájárulás

Elhatárolt tőke-hozzájárulás

2020. december 31-én a teljes 223 millió EUR-s összeg a nyolcadik és kilencedik EFA projektjeiből visszavont vagy fel nem használt pénzeszközök tagállamok részére történő visszatérítéséhez kapcsolódik (lásd a 2.10.1. megjegyzést). A tagállamok megállapodtak abban, hogy a visszatérítést a 2021. évi első hozzájárulási felhívás során beszámítják a 11. EFA hozzájárulásaiba.

2.10.1.

2020. december 31-én a visszatérítésen kívül nem volt előlegként befizetett tőke-hozzájárulás.

2.8.   PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Elhatárolt költségek | — | 67 | 217 | 1 243 | 1 526 | 1 318 |
| Egyéb elhatárolások | — | — | — | 1 | 1 | 1 |
| Összesen | — | 67 | 217 | 1 244 | 1 527 | 1 319 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020.12.31.

2019.12.31.

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

—

67

67

217

217

1 243

1 243

1 526

1 526

1 318

1 318

Egyéb elhatárolások

Egyéb elhatárolások

—

—

—

—

1

1

1

1

1

1

Összesen

Összesen

—

67

67

217

217

1 244

1 244

1 527

1 527

1 319

1 319

Az elhatárolt költségek a folyamatban lévő vagy teljesített, de validált költségtérítési igény nélküli szerződésekkel kapcsolatos becsült működési költségeket tartalmazzák, ahol a kedvezményezettek elszámolható kiadásait a rendelkezésre álló legjobb információkat felhasználva becsülték meg. A becsült elhatárolt költségeknek a kifizetett előfinanszírozással kapcsolatos részét az előfinanszírozási összegek csökkenéseként rögzítették (lásd a 2.2 above megjegyzést).

2.2

Az e megnevezés alatt látható növekedés a 11. EFA elhatárolt költségei növekedésének (2019: 983 millió EUR) és a 10. EFA elhatárolt költségei csökkenésének (2019: 240 millió EUR) együttes hatására következett be. Ez összhangban áll az EFA életciklusával, és összefügg az említett EFA-k keretébe tartozó nyitott szerződések számának alakulásával is: a 11. EFA működése 2020-ban teljesedett ki, és így 2020. december 31-én lényegesen több nyitott szerződés volt, amelyekre költségbecslést és költségelhatárolást kellett készíteni (lásd a 2.2. megjegyzést).

2.2.

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.9.   VALÓS ÉRTÉK TARTALÉK

VALÓS ÉRTÉK TARTALÉK

A számviteli szabályoknak megfelelően az értékesíthető eszközök valós értékre történő kiigazítása a valós érték tartalékon keresztül történik.

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Valós érték tartalék | 5 | 2 |

(millió EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Valós érték tartalék

Valós érték tartalék

5

5

2

2

2.10.   TŐKE

TŐKE

2.10.1.   Aktív EFA-k lehívott tőkéje

Aktív EFA-k lehívott tőkéje

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | Összesen |
| Tőke | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 29 367 | 73 264 |
| Le nem hívott tőke | — | (15) | — | (18 440 ) | (18 455 ) |
| Lehívott tőke 2019.12.31-én | 12 164 | 10 758 | 20 960 | 10 927 | 54 809 |
| Tőke | 12 164 | 10 550 | 20 960 | 29 367 | 73 041 |
| Le nem hívott tőke | — | (15) | — | (14 040 ) | (14 055 ) |
| Lehívott tőke 2020.12.31-én | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

Összesen

Tőke

Tőke

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

29 367

29 367

73 264

73 264

Le nem hívott tőke

Le nem hívott tőke

—

(15)

(15)

—

—

(18 440 )

(18 440 )

(18 455 )

(18 455 )

Lehívott tőke 2019.12.31-én

Lehívott tőke 2019.12.31-én

12 164

12 164

10 758

10 758

20 960

20 960

10 927

10 927

54 809

54 809

Tőke

Tőke

12 164

12 164

10 550

10 550

20 960

20 960

29 367

29 367

73 041

73 041

Le nem hívott tőke

Le nem hívott tőke

—

(15)

(15)

—

—

(14 040 )

(14 040 )

(14 055 )

(14 055 )

Lehívott tőke 2020.12.31-én

Lehívott tőke 2020.12.31-én

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

Az alap tőkéje az egyes belső megállapodásokban meghatározott módon a vonatkozó EFA-alapba a tagállamok által befizetendő teljes összeg. A le nem hívott források a tagállamoktól még le nem hívott összegeket jelentik. A lehívott tőke azokat a hozzájárulásokat jelenti, amelyeket az EFA már lehívott, és a tagállamok kincstári számláira átutalt (lásd lejjebb).

Az (EU) 2020/1708 tanácsi határozat (7) alapján a 8. és a 9. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás szerinti tagállami hozzájárulásokat a 8. és a 9. EFA keretében visszavont forrásokból 223 millió EUR-val, megfelelően csökkentették. Mivel a 8. EFA keretében visszavont forrásokat már átcsoportosították a többi EFA-hoz, a 223 millió EUR-t a 9. EFA tőkéjéből vonták le. Az e csökkentés miatti visszatérítéseket a 11. EFA keretében lehívandó további forrásokkal ellentételezték. A visszatérítést valójában 2021 első részletével szemben használják fel, ami megmagyarázza a 223 millió EUR összegű elhatárolt tőkét (lásd a 2.7.2. megjegyzést).

7

2.7.2.

Az Egyesült Királyság 2020. február 1-je óta nem tagállama az Európai Uniónak. Bár az Egyesült Királyság továbbra is az EFA részes fele marad az összes program lezárásáig, és a kilépésről rendelkező megállapodás 153. cikkével összhangban a tagállamokkal azonos kötelezettségeket vállal, a nyolcadik, kilencedik és tizedik EFA-ból le nem kötött és visszavont pénzeszközök rá eső része nem használható fel újra.

2.10.2.   Lehívott és le nem hívott tőke tagállamok és az Egyesült Királyság szerint

Lehívott és le nem hívott tőke tagállamok és az Egyesült Királyság szerint

| (millió EUR) |
| --- |
| Hozzájárulások a 11. EFA-hoz | % | Le nem hívott tőke 2019.12.31-én | 2020-ban lehívott tőke | Le nem hívott tőke 2020.12.31-én |
| Ausztria | 2,40 | 442 | (105) | 337 |
| Belgium | 3,25 | 599 | (143) | 456 |
| Bulgária | 0,22 | 40 | (10) | 31 |
| Horvátország | 0,23 | 42 | (10) | 32 |
| Ciprus | 0,11 | 21 | (5) | 16 |
| Cseh Köztársaság | 0,80 | 147 | (35) | 112 |
| Dánia | 1,98 | 365 | (87) | 278 |
| Észtország | 0,09 | 16 | (4) | 12 |
| Finnország | 1,51 | 278 | (66) | 212 |
| Franciaország | 17,81 | 3 285 | (784) | 2 501 |
| Németország | 20,58 | 3 795 | (906) | 2 889 |
| Görögország | 1,51 | 278 | (66) | 212 |
| Magyarország | 0,61 | 113 | (27) | 86 |
| Írország | 0,94 | 173 | (41) | 132 |
| Olaszország | 12,53 | 2 311 | (551) | 1 759 |
| Lettország | 0,12 | 21 | (5) | 16 |
| Litvánia | 0,18 | 33 | (8) | 25 |
| Luxemburg | 0,26 | 47 | (11) | 36 |
| Málta | 0,04 | 7 | (2) | 5 |
| Hollandia | 4,78 | 881 | (210) | 671 |
| Lengyelország | 2,01 | 370 | (88) | 282 |
| Portugália | 1,20 | 221 | (53) | 168 |
| Románia | 0,72 | 132 | (32) | 101 |
| Szlovákia | 0,38 | 69 | (17) | 53 |
| Szlovénia | 0,22 | 41 | (10) | 32 |
| Spanyolország | 7,93 | 1 463 | (349) | 1 114 |
| Svédország | 2,94 | 542 | (129) | 413 |
| Egyesült Királyság | 14,68 | 2 707 | (646) | 2 061 |
| Összesen | 100,00 | 18 440 | (4 400 ) | 14 040 |

(millió EUR)

Hozzájárulások a 11. EFA-hoz

%

Le nem hívott tőke 2019.12.31-én

2020-ban lehívott tőke

Le nem hívott tőke 2020.12.31-én

Ausztria

Ausztria

2,40

2,40

442

442

(105)

(105)

337

337

Belgium

Belgium

3,25

3,25

599

599

(143)

(143)

456

456

Bulgária

Bulgária

0,22

0,22

40

40

(10)

(10)

31

31

Horvátország

Horvátország

0,23

0,23

42

42

(10)

(10)

32

32

Ciprus

Ciprus

0,11

0,11

21

21

(5)

(5)

16

16

Cseh Köztársaság

Cseh Köztársaság

0,80

0,80

147

147

(35)

(35)

112

112

Dánia

Dánia

1,98

1,98

365

365

(87)

(87)

278

278

Észtország

Észtország

0,09

0,09

16

16

(4)

(4)

12

12

Finnország

Finnország

1,51

1,51

278

278

(66)

(66)

212

212

Franciaország

Franciaország

17,81

17,81

3 285

3 285

(784)

(784)

2 501

2 501

Németország

Németország

20,58

20,58

3 795

3 795

(906)

(906)

2 889

2 889

Görögország

Görögország

1,51

1,51

278

278

(66)

(66)

212

212

Magyarország

Magyarország

0,61

0,61

113

113

(27)

(27)

86

86

Írország

Írország

0,94

0,94

173

173

(41)

(41)

132

132

Olaszország

Olaszország

12,53

12,53

2 311

2 311

(551)

(551)

1 759

1 759

Lettország

Lettország

0,12

0,12

21

21

(5)

(5)

16

16

Litvánia

Litvánia

0,18

0,18

33

33

(8)

(8)

25

25

Luxemburg

Luxemburg

0,26

0,26

47

47

(11)

(11)

36

36

Málta

Málta

0,04

0,04

7

7

(2)

(2)

5

5

Hollandia

Hollandia

4,78

4,78

881

881

(210)

(210)

671

671

Lengyelország

Lengyelország

2,01

2,01

370

370

(88)

(88)

282

282

Portugália

Portugália

1,20

1,20

221

221

(53)

(53)

168

168

Románia

Románia

0,72

0,72

132

132

(32)

(32)

101

101

Szlovákia

Szlovákia

0,38

0,38

69

69

(17)

(17)

53

53

Szlovénia

Szlovénia

0,22

0,22

41

41

(10)

(10)

32

32

Spanyolország

Spanyolország

7,93

7,93

1 463

1 463

(349)

(349)

1 114

1 114

Svédország

Svédország

2,94

2,94

542

542

(129)

(129)

413

413

Egyesült Királyság

Egyesült Királyság

14,68

14,68

2 707

2 707

(646)

(646)

2 061

2 061

Összesen

Összesen

100,00

100,00

18 440

18 440

(4 400 )

(4 400 )

14 040

14 040

Mivel a nyolcadik, kilencedik és 10. EFA tőkeösszege a korábbi években teljes egészében lehívásra és könyvelésre került, 2020-ben 4 400 millió EUR lehívására került sor, ami kizárólag a 11. EFA-hoz kapcsolódik.

2.10.3.   Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje

Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Lezárt EFA-kból átcsoportosított tőke | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 2 252 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020.12.31.

2019.12.31.

Lezárt EFA-kból átcsoportosított tőke

Lezárt EFA-kból átcsoportosított tőke

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

2 252

2 252

Ez a megnevezés a lezárt EFA-kból a 8. és a 9. EFA-ba átcsoportosított forrásokat tartalmazza.

2.10.4.   Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása

Aktív EFA-k lehívott tőkéjének egymás közötti átcsoportosítása

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | Összesen |
| Egyenleg (2018.12.31.) | (2 509 ) | 2 137 | 55 | 317 | — |
| Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 10. EFA eredményességi tartalékába | (1) | (27) | 28 | — | — |
| Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 11. EFA eredményességi tartalékába | — | — | 181 | (181) | — |
| Egyenleg 2019.12.31-én | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — |
| Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 10. EFA eredményességi tartalékába | (2) | (69) | 71 | — | — |
| Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 11. EFA eredményességi tartalékába | — | — | (147) | 147 | — |
| Egyenleg 2020.12.31-én | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

Összesen

Egyenleg (2018.12.31.)

Egyenleg (2018.12.31.)

(2 509 )

(2 509 )

2 137

2 137

55

55

317

317

—

Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 10. EFA eredményességi tartalékába

Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 10. EFA eredményességi tartalékába

(1)

(1)

(27)

(27)

28

28

—

—

—

Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 11. EFA eredményességi tartalékába

Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 11. EFA eredményességi tartalékába

—

—

181

181

(181)

(181)

—

Egyenleg 2019.12.31-én

Egyenleg 2019.12.31-én

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 10. EFA eredményességi tartalékába

Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 10. EFA eredményességi tartalékába

(2)

(2)

(69)

(69)

71

71

—

—

—

Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 11. EFA eredményességi tartalékába

Korábbi EFA-k visszavont összegeinek átcsoportosítása a 11. EFA eredményességi tartalékába

—

—

(147)

(147)

147

147

—

Egyenleg 2020.12.31-én

Egyenleg 2020.12.31-én

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

Ez a megnevezés az aktív EFA-kból átcsoportosított forrásokat tartalmazza.

A Cotonoui Megállapodás hatálybalépése óta a korábbi EFA-k fel nem használt pénzeszközeit a kötelezettségvállalás visszavonása után átcsoportosítják a legutóbb megnyitott EFA-ba. A más EFA-kból átcsoportosított források a fogadó alap előirányzatait növelik, a küldő alapét pedig csökkentik. A 10. és a 11. EFA eredményességi tartalékába átcsoportosított pénzeszközök fedezetével csak a belső megállapodásban rögzített különös feltételek mellett lehet kötelezettséget vállalni.

3.   MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

| (millió EUR) |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020 | 2019 |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | 3.1 | 92 | 28 |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | 3.2 | 43 | 46 |
| Összesen | | 135 | 74 |

(millió EUR)

Megjegyzés

2020

2019

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

3.1

92

92

28

28

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

3.2

43

43

46

46

Összesen

Összesen

135

135

74

74

3.1.   NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

| (millió EUR) |
| --- |
| | Megjegyzés | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020 | 2019 |
| Kiadások visszafizettetése | | (1) | 5 | 28 | 7 | 39 | 13 |
| Társfinanszírozási bevétel | 3.1.1 | — | — | 41 | 12 | 53 | 14 |
| Összesen | | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 | 28 |

(millió EUR)

Megjegyzés

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020

2019

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

(1)

(1)

5

5

28

28

7

7

39

39

13

13

Társfinanszírozási bevétel

Társfinanszírozási bevétel

3.1.1

—

—

41

41

12

12

53

53

14

14

Összesen

Összesen

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

28

28

A nem visszterhes bevételek irányítási mód szerinti bontása a következő:

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Közvetlen irányítás | | |
| Végrehajtja: | | |
| | Bizottság |

(millió EUR)

2020

2019

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Bizottság

Bizottság

2

2

1

1

| | Uniós küldöttség |
| --- | --- |

Uniós küldöttség

Uniós küldöttség

11

11

6

6

13

13

6

6

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

| | Harmadik ország |
| --- | --- |

Harmadik ország

Harmadik ország

42

42

15

15

| | Közjogi szerv |
| --- | --- |

Közjogi szerv

Közjogi szerv

13

13

| | Nemzetközi szervezet |
| --- | --- |

Nemzetközi szervezet

Nemzetközi szervezet

17

17

5

5

| | Közfeladatot ellátó magánjogi szerv |
| --- | --- |

Közfeladatot ellátó magánjogi szerv

Közfeladatot ellátó magánjogi szerv

7

7

2

2

79

79

22

22

Összesen

Összesen

92

92

28

28

3.1.1.   Társfinanszírozási bevétel

Társfinanszírozási bevétel

A kapott társfinanszírozási hozzájárulások bizonyos feltételek mellett nem visszterhes ügyletből származó bevételnek minősülnek, és ilyenként nem befolyásolhatják az eredménykimutatást-. A kapott hozzájárulások az adományozási feltételek teljesüléséig, vagyis az elszámolható kiadások felmerüléséig (lásd a 3.4. megjegyzést) a kötelezettségek között maradnak (lásd a 2.6.1. és a 2.7.2. megjegyzést). A megfelelő összeget ezután az eredménykimutatásban társfinanszírozásból származó nem visszterhes bevételként mutatják ki. Következésképpen az év gazdasági eredményére gyakorolt hatás nulla.

3.4.

2.6.1.

2.7.2.

3.2.   VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTEL

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020 | 2019 |
| Pénzügyi bevétel | — | 5 | 1 | 1 | 6 | 7 |
| Egyéb bevétel | — | 5 | 18 | 13 | 37 | 39 |
| Összesen | — | 10 | 19 | 14 | 43 | 46 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020

2019

Pénzügyi bevétel

Pénzügyi bevétel

—

—

5

5

1

1

1

1

6

6

7

7

Egyéb bevétel

Egyéb bevétel

—

—

5

5

18

18

13

13

37

37

39

39

Összesen

Összesen

—

—

10

10

19

19

14

14

43

43

46

46

A pénzügyi bevétel alapvetően a lejárt visszafizetési felszólítások miatti felhalmozott kamatot (1,5 millió EUR) és az előfinanszírozási kamatot (4,7 millió EUR) foglalja magában. Az egyéb bevételek elsősorban a devizaárfolyam-nyereséghez kapcsolódnak. A kapcsolódó devizaárfolyam-veszteség kimutatása az egyéb kiadások alatt található (lásd a 3.6. megjegyzést).

3.6

KIADÁSOK

KIADÁSOK

E megnevezés alatt szerepelnek a műveleti tevékenységekkel kapcsolatban felmerült kiadások.

3.3.   TÁMOGATÁSI ESZKÖZÖK

TÁMOGATÁSI ESZKÖZÖK

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020 | 2019 |
| Programozható segély | — | — | 244 | 2 646 | 2 889 | 2 120 |
| Makrogazdasági támogatás | — | (8) | — | — | (8) | 29 |
| Ágazati szakpolitika | — | 3 | — | — | 3 | (0) |
| AKCS-n belüli projektek | — | (22) | 212 | 829 | 1 019 | 951 |
| Sürgősségi segély | — | (7) | 5 | 21 | 19 | 112 |
| Intézményi támogatás | — | — | 2 | 10 | 13 | 7 |
| Vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások | — | — | — | 673 | 673 | 535 |
| Összesen | — | (33) | 462 | 4 179 | 4 607 | 3 755 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020

2019

Programozható segély

Programozható segély

—

—

—

—

244

244

2 646

2 646

2 889

2 889

2 120

2 120

Makrogazdasági támogatás

Makrogazdasági támogatás

—

(8)

(8)

—

—

(8)

(8)

29

29

Ágazati szakpolitika

Ágazati szakpolitika

—

3

3

—

—

3

3

(0)

(0)

AKCS-n belüli projektek

AKCS-n belüli projektek

—

(22)

(22)

212

212

829

829

1 019

1 019

951

951

Sürgősségi segély

Sürgősségi segély

—

(7)

(7)

5

5

21

21

19

19

112

112

Intézményi támogatás

Intézményi támogatás

—

—

2

2

10

10

13

13

7

7

Vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások

Vagyonkezelői alapokba fizetett hozzájárulások

—

—

—

673

673

673

673

535

535

Összesen

Összesen

—

—

(33)

(33)

462

462

4 179

4 179

4 607

4 607

3 755

3 755

Az összegek kifizetésének és kezelésének módjától függően többféle működési EFA-kiadás létezik, amelyek magukban foglalják az összes támogatási eszközt.

2020-ban az operatív kiadások jelentősen, 852 millió EUR-val nőttek, főként a 11. EFA kiadásainak növekedése miatt (2019-ben 3 141 millió EUR, 2020-ban 4 179 millió EUR). A Covid19-válság a 11. EFA kiadásainak növekedéséhez vezetett, különösen a projektek válság kezelésére irányuló átszervezése miatt. Ezenkívül a 10. és 11. EFA kiadásaiban bekövetkezett változások összhangban állnak az EFA életciklusával, és összefüggenek az említett EFA-k keretébe tartozó nyitott szerződések számának alakulásával is. A 11. EFA 2020-ban jutott az érett szakaszba, ami azt jelenti, hogy az év végén jelentősen több olyan szerződés volt, amelynek keretében kiadások merültek fel (lásd a 2.2. megjegyzést). A 10. és a korábbi EFA-k keretében viszont 2020-ban több szerződés is teljesítésre és lezárásra került, aminek eredményeként ezen EFA-k kapcsán kevesebb kiadás merült fel.

2.2.

A 11. EFA keretében a kiadások növekedése főként a programozható támogatás (a 2019. évi 2,120 millió EUR-ról 2020-ban 2,889 millió EUR-ra nőtt) és a vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások (a 2019. évi 535 millió EUR-ról 2020-ban 673 millió EUR-ra nőtt) növekedéséből ered. Másrészt a sürgősségi segélyekkel kapcsolatos kiadások 92 millió EUR-val csökkentek. Amint azt korábban megjegyeztük, elsősorban a 11. EFA keretében a támogatási eszközök kiadásainak szerkezete 2019-hez képest megváltozott annak érdekében, hogy kielégítse a Covid19-világjárvány által kiváltott igényeket.

A kilencedik EFA negatív összege főként a 2019. évi záróelszámolások visszaírásának tudható be.

3.4.   TÁRSFINANSZÍROZÁSI KIADÁSOK

TÁRSFINANSZÍROZÁSI KIADÁSOK

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020 | 2019 |
| Társfinanszírozás | — | — | 41 | 12 | 53 | 14 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020

2019

Társfinanszírozás

Társfinanszírozás

—

—

41

41

12

12

53

53

14

14

E megnevezés alá a társfinanszírozott projektekkel kapcsolatban 2020 során felmerült kiadások tartoznak. Meg kell jegyezni, hogy a felmerült kiadások az elhatárolással kapcsolatos becsült összegeket (és ezzel összefüggésben a tavalyi becsült összegekkel kapcsolatos visszaírásokat) is tartalmaznak.

2020-ban a 11. EFA keretében számos társfinanszírozott projekt zárult le vagy lépett érett szakaszba, ami a kiadások növekedéséhez és a társfinanszírozási kötelezettségek csökkenéséhez vezetett (lásd a 2.6.1. és 2.7.2. megjegyzést).

2.6.1.

2.7.2.

A társfinanszírozásra vonatkozó számviteli szabályok értelmében a felmerült összegeknek nem volt hatásuk az éves eredményre, mert társfinanszírozási kiadásként és társfinanszírozási bevételként (3.1.1. megjegyzés) egyaránt figyelembevételre kerültek.-

3.1.1.

Támogatási eszközök és társfinanszírozási kiadások irányítási típus szerint

Támogatási eszközök és társfinanszírozási kiadások irányítási típus szerint

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Közvetlen irányítás | | |
| Végrehajtja: | | |
| | Bizottság |

(millió EUR)

2020

2019

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Bizottság

Bizottság

168

168

86

86

| | Uniós végrehajtó ügynökség |
| --- | --- |

Uniós végrehajtó ügynökség

Uniós végrehajtó ügynökség

14

14

(13)

(13)

| | Vagyonkezelői alap |
| --- | --- |

Vagyonkezelői alap

Vagyonkezelői alap

19

19

483

483

| | Uniós küldöttség |
| --- | --- |

Uniós küldöttség

Uniós küldöttség

1 969

1 969

1 141

1 141

2 170

2 170

1 697

1 697

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

| | EBB és EBA |
| --- | --- |

EBB és EBA

EBB és EBA

(67)

(67)

145

145

| | Nemzetközi szervezet |
| --- | --- |

Nemzetközi szervezet

Nemzetközi szervezet

1 268

1 268

1 003

1 003

| | Közfeladatot ellátó magánjogi szerv |
| --- | --- |

Közfeladatot ellátó magánjogi szerv

Közfeladatot ellátó magánjogi szerv

243

243

126

126

| | Közjogi szerv |
| --- | --- |

Közjogi szerv

Közjogi szerv

248

248

184

184

| | Harmadik ország |
| --- | --- |

Harmadik ország

Harmadik ország

795

795

613

613

| | Uniós szerv köz-magán társulással |
| --- | --- |

Uniós szerv köz-magán társulással

Uniós szerv köz-magán társulással

2

2

1

1

2 490

2 490

2 073

2 073

Összesen

Összesen

4 660

4 660

3 770

3 770

3.5.   FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020 | 2019 |
| Követelések leírása | (1) | 3 | 16 | 4 | 21 | 1 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020

2019

Követelések leírása

Követelések leírása

(1)

(1)

3

3

16

16

4

4

21

21

1

1

Az e megnevezés alatti növekedés az öregedő (2 éven túli) visszafizetési felszólításokból, csődökből és mentességekből eredő behajthatatlan összegek becsült kiadásainak növekedéséből adódik.

3.6.   EGYÉB KIADÁSOK

EGYÉB KIADÁSOK

Az Igazgatási és IT-kiadások megnevezés azokat az összegeket tartalmazza, amelyek az EFA belső megállapodásán alapulnak, és amelyeket a Bizottság számára a központnál és a küldöttségeknél az EFA-programok irányításával kapcsolatban felmerült igazgatási költségek fedezésére különítettek el. Az ún. „támogatási kiadások” főként a projektek előkészítésének, nyomon követésének, ellenőrzésének és értékelésének költségeihez, valamint a számítógépes hálózatok, technikai segítségnyújtás, pénzgazdálkodás és pénzügyi előrejelzés stb. költségeihez kapcsolódnak.

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020 | 2019 |
| Igazgatási és IT-kiadások | — | — | — | 120 | 120 | 220 |
| Kockázatokra és díjakra képzett céltartalék | — | — | — | — | — | — |
| Vevőkkel szembeni követeléseken realizált veszteségek | — | 4 | 1 | — | 4 | 3 |
| Devizaárfolyam-veszteségek | — | 6 | 24 | 42 | 72 | 37 |
| Összesen | (0) | 9 | 25 | 162 | 196 | 260 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020

2019

Igazgatási és IT-kiadások

Igazgatási és IT-kiadások

—

—

—

—

120

120

120

120

220

220

Kockázatokra és díjakra képzett céltartalék

Kockázatokra és díjakra képzett céltartalék

—

—

—

—

—

—

—

Vevőkkel szembeni követeléseken realizált veszteségek

Vevőkkel szembeni követeléseken realizált veszteségek

—

4

4

1

1

—

—

4

4

3

3

Devizaárfolyam-veszteségek

Devizaárfolyam-veszteségek

—

—

6

6

24

24

42

42

72

72

37

37

Összesen

Összesen

(0)

(0)

9

9

25

25

162

162

196

196

260

260

Az e megnevezés alatti összegek csökkenése az év végi becsült Igazgatási és IT-kiadások jelentős csökkenésének (2019: 220 millió EUR) és a devizaárfolyam-veszteségekhez kapcsolódó kiadások növekedésének (2019: 37 millió EUR) együttes hatása.

4.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK ÉS EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK ÉS EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

4.1.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Teljesítési biztosítékok | — | 7 | 4 | — | 12 | 15 |
| Visszatartási garanciák | — | 5 | 3 | — | 9 | 9 |
| Összesen | — | 13 | 7 | — | 21 | 24 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020.12.31.

2019.12.31.

Teljesítési biztosítékok

Teljesítési biztosítékok

—

7

7

4

4

—

—

12

12

15

15

Visszatartási garanciák

Visszatartási garanciák

—

5

5

3

3

—

9

9

9

9

Összesen

Összesen

—

13

13

7

7

—

—

21

21

24

24

A teljesítési biztosítékok annak biztosítása érdekében szükségesek, hogy az EFA-források kedvezményezettjei teljesítsék az EFA-val kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

A visszatartási garancia csak építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésekre vonatkozik. Általában a kedvezményezetteknek járó időközi kifizetés 10 %-át tartják vissza annak biztosítása érdekében, hogy a szerződő felek teljesítsék kötelezettségeiket. A visszatartott összegeket kötelezettségként tüntetik fel. Az ajánlatkérő jóváhagyásával a szerződő fél az időközi kifizetésből visszatartott összeg helyett visszatartási garanciát is adhat biztosítékul. E visszatartási garanciákat függő követelésként tüntetik fel.

A közvetett irányítás alá tartozó szerződések esetében a garanciák az EFA-tól eltérő ajánlatkérő szerveket illetik meg, így e garanciákat az EFA nem teszi közzé.

4.2.   EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

EGYÉB JELENTŐS KÖZZÉTÉTELEK

4.2.1.   Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások

Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások

A lent kimutatott összeg a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásoknak (RAL, „Reste à Liquider”) és azoknak a kapcsolódó összegeknek a különbsége, amelyeket kiadásként tüntettek fel az eredménykimutatásban. A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki, illetve amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza. A fennálló kötelezettségvállalások a többéves programok létezésének rendes következményei.

| (millió EUR) |
| --- |
| | 8. EFA | 9. EFA | 10. EFA | 11. EFA | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások | — | 42 | 580 | 6 602 | 7 224 | 8 564 |

(millió EUR)

8. EFA

9. EFA

10. EFA

11. EFA

2020.12.31.

2019.12.31.

Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások

Még nem teljesített fennálló kötelezettségvállalások

—

—

42

42

580

580

6 602

6 602

7 224

7 224

8 564

8 564

2020. december 31-én a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások összege 9 286 millió EUR-t tett ki (2019-ben: 10 270 millió EUR-t).

5.   PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az EFA pénzügyi kockázatkezelésével kapcsolatos információk a Bizottság által az EFA nevében az EFA-források felhasználása érdekében végrehajtott pénztári műveletekre vonatkoznak.

5.1.   KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK

KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK

A pénztári műveletekre vonatkozó szabályokat és elveket a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzat és a belső megállapodás határozza meg.

Ezeknek megfelelően a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

| a) | Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok az adott tagállam jegybankjánál – vagy az általa kijelölt pénzügyi vállalkozásnál – vezetett, elkülönített számlára fizetik be. A hozzájárulás összege az EFA általi kifizetésig az elkülönített számlán marad. |
| --- | --- |

a)

Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok az adott tagállam jegybankjánál – vagy az általa kijelölt pénzügyi vállalkozásnál – vezetett, elkülönített számlára fizetik be. A hozzájárulás összege az EFA általi kifizetésig az elkülönített számlán marad.

| b) | Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok euróban fizetik, az EFA azonban euróban és más pénznemekben is folyósít kifizetéseket. |
| --- | --- |

b)

Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok euróban fizetik, az EFA azonban euróban és más pénznemekben is folyósít kifizetéseket.

| c) | A Bizottság által az EFA nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság által az EFA nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése.

A Bizottság az elkülönített számlákon felül más bankszámlákat is nyit pénzügyi intézményeknél (központi bankoknál és kereskedelmi bankoknál) az EFA nevében azzal a céllal, hogy a tagállami hozzájárulásokon kívüli forrásból fedezett kifizetéseket teljesítse, és nyilvántartsa az ilyen forrásból származó bevételeket.

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belsőkontroll-normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak.

A pénztári és a kifizetési műveletek kezelését írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le, az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik.

5.2.   DEVIZAKOCKÁZAT

DEVIZAKOCKÁZAT

Az EFA év végi devizakockázati kitettsége – nettó pozíció

Az EFA év végi devizakockázati kitettsége – nettó pozíció

| millió EUR |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Egyéb | Összesen | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Egyéb | Összesen |
| Pénzügyi eszközök | | | | | | | | | | | | | | |
| Követelések és behajtható követelések | 65 | — | — | — | 69 | 6 | 140 | — | — | — | — | 115 | 8 | 123 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 2 | — | — | — | 726 | — | 728 | 1 | — | — | — | 1 178 | — | 1 179 |
| | 67 | — | — | — | 795 | 6 | 868 | 1 | — | — | — | 1 293 | 8 | 1 302 |
| Pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | | | | | | | | |
| Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek | — | — | — | — | (2) | — | (2) | — | — | — | — | (19) | — | (19) |
| Szállítói kötelezettségek | (16) | — | (6) | — | (603) | 10 | (615) | (7) | — | — | — | (509) | — | (516) |
| | (16) | — | (6) | — | (605) | 10 | (617) | (7) | — | — | — | (528) | — | (535) |
| Összesen | 51 | — | (6) | — | 190 | 16 | 251 | (6) | — | — | — | 765 | 8 | 767 |

millió EUR

2020.12.31.

2019.12.31.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Egyéb

Összesen

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Egyéb

Összesen

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

65

65

—

—

—

69

69

6

6

140

140

—

—

—

—

—

—

115

115

8

8

123

123

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

2

2

—

—

—

726

726

—

728

728

1

1

—

—

—

—

1 178

1 178

—

1 179

1 179

67

67

—

—

—

795

795

6

6

868

868

1

1

—

—

—

—

—

1 293

1 293

8

8

1 302

1 302

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek

—

—

—

—

(2)

(2)

—

(2)

(2)

—

—

—

—

(19)

(19)

—

(19)

(19)

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(16)

(16)

—

(6)

(6)

—

(603)

(603)

10

10

(615)

(615)

(7)

(7)

—

—

—

(509)

(509)

—

—

(516)

(516)

(16)

(16)

—

(6)

(6)

—

(605)

(605)

10

10

(617)

(617)

(7)

(7)

—

—

—

(528)

(528)

—

—

(535)

(535)

Összesen

Összesen

51

51

—

(6)

(6)

—

190

190

16

16

251

251

(6)

(6)

—

—

—

—

—

765

765

8

8

767

767

Valamennyi hozzájárulás euróban van a számlán; egyéb devizát csak akkor vásárolnak, ha abban teljesítik a kifizetést. Ennek eredményeként az EFA pénztári műveleteit nem érinti devizakockázat.

5.3.   KAMATLÁBKOCKÁZAT

KAMATLÁBKOCKÁZAT

Az EFA nem hitelez, ezért nincs hitelkamatláb-kockázata. Mivel azonban az EKB betéti rendelkezésre állásának kamatlába negatív (-0,5 % 2019 szeptembere óta), az EUR-ban elhelyezett betétek negatív kamatot generálnak.

Az EFA költségvetésébe fizetendő hozzájárulásokat az egyes tagállamok az általuk kijelölt pénzügyi intézménynél nyitott elkülönített számlára fizetik be. Az (EU) 2016/888 tanácsi rendeletnek (8) megfelelően e számlák esetleges negatív kamatát az érintett tagállam viseli.

8

A kereskedelmi bankszámlákon a nap végén fennálló egyenleg után azonban minden nap kamatot számolnak fel. A Bizottság ezért az EFA nevében készpénzkezelési eljárásokat vezetett be az e számlákon tartott egyenlegek minimalizálása és a negatív kamatköltségek lehető legnagyobb mértékű korlátozása érdekében. A kamatok számítása változó piaci kamatláb alapján történik, a szerződéses (pozitív vagy negatív) kamatláb-különbözet hozzáadásával. Ellenőrzéseket vezettek be annak biztosítására, hogy ezek a kamatok összhangban legyenek a szerződéses megállapodásokkal.

5.4.   HITELKOCKÁZAT (PARTNERKOCKÁZAT)

HITELKOCKÁZAT (PARTNERKOCKÁZAT)

Nem késedelmes és nem értékvesztett pénzügyi eszközök:

Nem késedelmes és nem értékvesztett pénzügyi eszközök:

| (millió EUR) |
| --- |
| | Összesen | Nem késedelmes és nem értékvesztett | Késedelmes, de nem értékvesztett |
| < 1 év | 1–5 év | > 5 év |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 140 | 124 | 7 | 9 | — |
| Összesen 2020.12.31-én | 140 | 124 | 7 | 9 | — |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 123 | 100 | 16 | 7 | — |
| Összesen 2019.12.31-én | 123 | 100 | 16 | 7 | — |

(millió EUR)

Összesen

Nem késedelmes és nem értékvesztett

Késedelmes, de nem értékvesztett

< 1 év

1–5 év

> 5 év

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Összesen 2020.12.31-én

Összesen 2020.12.31-én

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

123

123

100

100

16

16

7

7

—

Összesen 2019.12.31-én

Összesen 2019.12.31-én

123

123

100

100

16

16

7

7

—

Pénzügyi eszközök kockázati kategória szerint:

Pénzügyi eszközök kockázati kategória szerint:

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Követelések | Pénzeszközök | Összesen | Követelések | Pénzeszközök | Összesen |
| Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek | | | | | | |
| Kiváló és magas fokozatú | 9 | 372 | 381 | 7 | 958 | 965 |
| Felső középfokozatú | — | 211 | 211 | — | 220 | 220 |
| Alsó középfokozatú | — | 145 | 145 | — | 1 | 1 |
| Befektetésre nem ajánlott | — | — | — | — | — | — |
| | 9 | 728 | 737 | 7 | 1 179 | 1 186 |
| Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek | | | | | | |
| 1. csoport (tiszta múltú adósok) | 131 | — | 131 | 116 | — | 116 |
| 2. csoport (a múltban nem teljesítő adósok) | — | — | — | — | — | — |
| Összesen | 131 | — | 131 | 116 | — | 116 |
| Összesen | 140 | 728 | 868 | 123 | 1 179 | 1 302 |

(millió EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Követelések

Pénzeszközök

Összesen

Követelések

Pénzeszközök

Összesen

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Kiváló és magas fokozatú

Kiváló és magas fokozatú

9

9

372

372

381

381

7

7

958

958

965

965

Felső középfokozatú

Felső középfokozatú

—

211

211

211

211

—

220

220

220

220

Alsó középfokozatú

Alsó középfokozatú

—

145

145

145

145

—

1

1

1

1

Befektetésre nem ajánlott

Befektetésre nem ajánlott

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

9

728

728

737

737

7

7

1 179

1 179

1 186

1 186

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

1. csoport (tiszta múltú adósok)

1. csoport (tiszta múltú adósok)

131

131

—

—

131

131

116

116

—

—

116

116

2. csoport (a múltban nem teljesítő adósok)

2. csoport (a múltban nem teljesítő adósok)

—

—

—

—

—

—

Összesen

Összesen

131

131

—

—

131

131

116

116

—

—

116

116

Összesen

Összesen

140

140

728

728

868

868

123

123

1 179

1 179

1 302

1 302

A befektetésre nem ajánlott és az alsó középfokozatú kategóriába tartozó pénzeszközök főként azon EFA-hozzájárulásokkal kapcsolatosak, amelyeket a tagállamok az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 20. cikkének (3) bekezdésével összhangban általuk nyitott elkülönített számlákra fizetnek be. A szabályzat szerint az ilyen hozzájárulás összegének kifizetéséig az elkülönített számlán kell maradnia.

befektetésre nem ajánlott

alsó középfokozatú

Az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzattal összhangban az EFA pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk befizetésére nyitott, elkülönített számlákon vezetik. E számlák többségét a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetik. Ezek az intézmények jelentik az EFA számára a legkisebb partnerkockázatot (a kockázati kitettség a tagállamoknál jelentkezik).

Ami az EFA pénztári forrásainak a kifizetések végrehajtására szánt, kereskedelmi bankokban tartott részét illeti, az erre szánt számlákat szükség szerint töltik fel, amit a Bizottság pénztárkezelési rendszere automatikusan végez. Minden számlán a napi kifizetések átlagos összegének megfelelő minimumösszeg áll rendelkezésre. Ebből következően a számlákon tartott napi összegek folyamatosan nagyon alacsonyak, így az EFA kockázati kitettsége alacsony.

Emellett az EFA partnerkockázatának további minimalizálása érdekében a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki.

Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki. Az eljárásban való részvétel feltétele a Moody's P-1 rövid távú hitelkockázati besorolása vagy azzal egyenértékű minősítés (S&P A-1 vagy Fitch F1). Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható.

5.5.   LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

| (millió EUR) |
| --- |
| | < 1 év | 1–5 év | > 5 év | Összesen |
| Pénzügyi kötelezettségek 2020.12.31-én | 615 | 2 | — | 617 |
| Pénzügyi kötelezettségek 2019.12.31-én | 516 | 2 | 17 | 535 |

(millió EUR)

< 1 év

1–5 év

> 5 év

Összesen

Pénzügyi kötelezettségek 2020.12.31-én

Pénzügyi kötelezettségek 2020.12.31-én

615

615

2

2

—

—

617

617

Pénzügyi kötelezettségek 2019.12.31-én

Pénzügyi kötelezettségek 2019.12.31-én

516

516

2

2

17

17

535

535

Az EFA-ra alkalmazott költségvetési elvek biztosítják, hogy folyamatosan elegendő készpénz álljon rendelkezésre a költségvetési időszak alatt valamennyi kapcsolódó kifizetés végrehajtására. A tagállami hozzájárulások teljes összege ennek megfelelően azonos az adott költségvetési időszakra szóló kifizetési előirányzatok összegével.

Az EFA-hoz való tagállami hozzájárulásokat azonban három részletben fizetik az év során, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak.

Annak érdekében, hogy mindig elegendő pénztári forrás álljon rendelkezésre az adott hónapban folyósítandó kifizetésekre, a Bizottság pénztára és az érintett kifizetőhelyek között folyamatos az információcsere a pénztári helyzetről.

Ezenfelül az EFA pénztári műveletei kapcsán automatikus készpénz-gazdálkodási mechanizmusok biztosítják, hogy minden nap elegendő készpénz álljon rendelkezésre az összes EFA-bankszámlán.

6.   KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

Az EFA kapcsolt felei a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap, az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap és az Európai Bizottság. Az e jogalanyok közötti ügyletekre az EFA szokásos műveleteinek részeként kerül sor – ezek a műveletek az EU számviteli szabályai értelmében nem tartoznak különleges közzétételi követelmények hatályába.

Az EFA-nak nincs külön vezetése, mivel a Bizottság irányítása alá tartozik. Az EU – és így a Bizottság – felsővezetésének jogosultságai az Európai Unió összevont éves beszámolójában vannak feltüntetve a 7.2. „A felsővezetés fő jogosultságai” megnevezés alatt.

7.   MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

A beszámoló benyújtásának dátumáig nem jutott az EFA számvitelért felelős tisztviselőjének tudomására olyan lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és jelentés sem érkezett ilyenről. Az éves beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a fent bemutatott információk ezt tükrözik.

8.   A GAZDASÁGI EREDMÉNY ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE

A GAZDASÁGI EREDMÉNY ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE

Az év gazdasági eredményét az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki. A költségvetési eredmény azonban a pénzforgalmi szemléletű elszámolás szabályain alapul. Mivel a gazdasági eredmény és a költségvetési eredmény ugyanazoknak az alapul szolgáló operatív tranzakcióknak az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz. Az alábbi táblázat ezt az összeegyeztetést mutatja be, kiemelve a főbb összeegyeztetett összegeket, amelyek a bevételi és kiadási tételek között oszlanak meg. A táblázathoz fűzött megjegyzések kiegészítő információkat nyújtanak a főbb összeegyeztetett tételek jellegéről.

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | (4 744 ) | (3 956 ) |
| Bevételek | | |
| A költségvetési eredményt nem befolyásoló követelések | (2) | — |
| A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok | (23) | (16) |
| A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok | 13 | 23 |
| Előfinanszírozás nettó hatása | 61 | 53 |
| Elhatárolt bevételek (nettó) | (33) | (67) |
| Egyéb | — | (3) |
| Kiadások | | |
| A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások | 119 | 107 |
| A korábbi években megállapított, a tárgyévben kifizetett összegek | (817) | (672) |
| Előfinanszírozás nettó hatása | (281) | (44) |
| Elhatárolt kiadások (nettó) | 1 102 | 719 |
| AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | (4 604 ) | (3 856 ) |

(millió EUR)

2020

2019

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

(4 744 )

(4 744 )

(3 956 )

(3 956 )

Bevételek

Bevételek

A költségvetési eredményt nem befolyásoló követelések

A költségvetési eredményt nem befolyásoló követelések

(2)

(2)

—

—

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok

(23)

(23)

(16)

(16)

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok

13

13

23

23

Előfinanszírozás nettó hatása

Előfinanszírozás nettó hatása

61

61

53

53

Elhatárolt bevételek (nettó)

Elhatárolt bevételek (nettó)

(33)

(33)

(67)

(67)

Egyéb

Egyéb

—

—

(3)

(3)

Kiadások

Kiadások

A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások

A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások

119

119

107

107

A korábbi években megállapított, a tárgyévben kifizetett összegek

A korábbi években megállapított, a tárgyévben kifizetett összegek

(817)

(817)

(672)

(672)

Előfinanszírozás nettó hatása

Előfinanszírozás nettó hatása

(281)

(281)

(44)

(44)

Elhatárolt kiadások (nettó)

Elhatárolt kiadások (nettó)

1 102

1 102

719

719

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

(4 604 )

(4 604 )

(3 856 )

(3 856 )

8.1.   ÖSSZEEGYEZTETETT TÉTELEK – BEVÉTELEK

ÖSSZEEGYEZTETETT TÉTELEK – BEVÉTELEK

A pénzügyi év költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított követelésekből befolyt bevételek és a korábbi években megállapított követelésekből befolyt bevételek összegének.

A költségvetési eredményt nem befolyásoló követeléseket tartalmazza a gazdasági eredmény, költségvetési szempontból azonban nem tekinthetők bevételnek, mivel a befolyt összeget átcsoportosítják a tartalékba, és csak tanácsi határozat révén köthető le újra.

költségvetési eredményt nem befolyásoló követeléseket

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

tárgyévben megállapított, de még be nem szedett követeléseket

a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett követeléseket

Az előfinanszírozás nettó hatása sor az előfinanszírozás összegeinek a kedvezményezettek által visszafizetett összegekkel szembeni elszámolását mutatja. Ezek a készpénzbevételek költségvetési bevételek, de nincsenek hatással a gazdasági eredményre, így feltüntetésük egyeztetési célból szükséges.

előfinanszírozás nettó hatása

A nettó elhatárolt bevétel főként az év végi elhatárolás céljából elkülönített összegeket tartalmazza. Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

nettó elhatárolt bevétel

8.2.   ÖSSZEEGYEZTETETT TÉTELEK – KIADÁSOK

ÖSSZEEGYEZTETETT TÉTELEK – KIADÁSOK

A még ki nem fizetett tárgyévi kiadások az összeegyeztetés céljából beleszámítanak a gazdasági eredménybe, noha nem szerepelnek a költségvetési kiadások között. Ezzel szemben a korábbi években megállapított és a tárgyévben kifizetett összegeket az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel a tárgyév költségvetési kiadásaihoz tartoznak, de vagy nem befolyásolják a gazdasági eredményt, vagy ha mégis, úgy csökkentik a kiadásokat.

még ki nem fizetett tárgyévi kiadások

A törölt kifizetésekből származó készpénzbevétel nincs hatással a gazdasági eredményre, de hatással van a költségvetési eredményre.

törölt kifizetésekből

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: a tárgyévben kifizetett – éves költségvetési kiadásként rögzített – új előfinanszírozási összegek, valamint a tárgyévben vagy a korábbi években az elszámolható költségek elfogadása során kifizetett előfinanszírozás elszámolása. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

előfinanszírozás nettó hatása

A nettó elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan elszámolható kiadásokból, amelyek az EFA-források kedvezményezettjeinél felmerültek, de amelyeket még nem jelentettek az EFA felé. Csak a nettó hatást – vagyis az előző évből származó elhatárolt kiadás visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt kiadást – kell figyelembe venni.

nettó elhatárolt kiadások

AZ EFA-VAL ÖSSZEVONT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI

AZ EFA-VAL ÖSSZEVONT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI

A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2020. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI (9)

A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2020. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI

9

HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPRÓL

HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK A BÊKOU UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPRÓL

Az uniós vagyonkezelői alapok általános háttere

Az uniós vagyonkezelői alapok általános háttere

Létrehozás

Létrehozás

Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendelet (10) (a költségvetési rendelet) 234. és 235. cikkével és a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzat (11) 35. cikkével összhangban az Európai Bizottság jogosult külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapokat létrehozni (a továbbiakban: uniós vagyonkezelői alapok). Az uniós vagyonkezelői alapokat válságokkal kapcsolatos szükséghelyzeti és szükséghelyzet utáni intézkedések, illetve tematikus intézkedések végrehajtása céljából alapítják, más donorokkal kötött megállapodások útján.

10

11

Az uniós vagyonkezelői alapokat az Európai Bizottság hozza létre egy határozattal, miután konzultált az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, vagy megkapta azok jóváhagyását. A határozat magában foglalja a többi donorral kötött alapító megállapodást is.

Az uniós vagyonkezelői alapok csak akkor hozhatók létre és hajthatók végre, ha az alábbi feltételek teljesülnek:

| — | az uniós intézkedés hozzáadott értéket képvisel: az uniós vagyonkezelői alapok céljai, különösen terjedelmük vagy lehetséges hatásaik miatt, uniós szinten jobban megvalósíthatók, mint tagállami szinten, és ha a már meglévő finanszírozási eszközök felhasználása nem lenne elegendő az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához, |
| --- | --- |

—

az uniós intézkedés hozzáadott értéket képvisel: az uniós vagyonkezelői alapok céljai, különösen terjedelmük vagy lehetséges hatásaik miatt, uniós szinten jobban megvalósíthatók, mint tagállami szinten, és ha a már meglévő finanszírozási eszközök felhasználása nem lenne elegendő az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához,

| — | az uniós vagyonkezelői alapok politikai láthatóságot adnak az Uniónak és igazgatási előnyökkel járnak, valamint jobb uniós kontrollt tesznek lehetővé az Unió és az egyéb donorok hozzájárulásainak kockázatai és kifizetése tekintetében, |
| --- | --- |

—

az uniós vagyonkezelői alapok politikai láthatóságot adnak az Uniónak és igazgatási előnyökkel járnak, valamint jobb uniós kontrollt tesznek lehetővé az Unió és az egyéb donorok hozzájárulásainak kockázatai és kifizetése tekintetében,

| — | az uniós vagyonkezelői alapok nem hozhatók létre, ha csupán más létező finanszírozási csatornák vagy hasonló eszközök megkétszerezését jelentik, kiegészítő jelleg nélkül, |
| --- | --- |

—

az uniós vagyonkezelői alapok nem hozhatók létre, ha csupán más létező finanszírozási csatornák vagy hasonló eszközök megkétszerezését jelentik, kiegészítő jelleg nélkül,

| — | az uniós vagyonkezelői alapok céljait összhangba kell hozni azon uniós eszköz vagy költségvetési sor céljaival, amelyből a finanszírozásuk történik. |
| --- | --- |

—

az uniós vagyonkezelői alapok céljait összhangba kell hozni azon uniós eszköz vagy költségvetési sor céljaival, amelyből a finanszírozásuk történik.

A jelenlegi uniós vagyonkezelői alapok

A jelenlegi uniós vagyonkezelői alapok

A Bizottság eddig négy uniós vagyonkezelői alapot hozott létre:

| — | A BÊKOU Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja, hogy minden tekintetben támogassa a Közép-afrikai Köztársaság válságból való kilábalását és újjáépítési erőfeszítéseit. Létrehozásának időpontja 2014. július 15. |
| --- | --- |

—

A BÊKOU Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja, hogy minden tekintetben támogassa a Közép-afrikai Köztársaság válságból való kilábalását és újjáépítési erőfeszítéseit. Létrehozásának időpontja 2014. július 15.

| — | A MADAD Uniós Vagyonkezelői Alap, amely a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap. Létrehozásának időpontja 2014. december 15. |
| --- | --- |

—

A MADAD Uniós Vagyonkezelői Alap, amely a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap. Létrehozásának időpontja 2014. december 15.

| — | Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amely az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alap. Létrehozásának időpontja 2015. november 12. |
| --- | --- |

—

Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amely az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alap. Létrehozásának időpontja 2015. november 12.

| — | A Kolumbiáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja a békemegállapodás végrehajtásának támogatása a konfliktus utáni korai helyreállítás és stabilizáció időszakában. Létrehozásának időpontja 2016. december 12. |
| --- | --- |

—

A Kolumbiáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja a békemegállapodás végrehajtásának támogatása a konfliktus utáni korai helyreállítás és stabilizáció időszakában. Létrehozásának időpontja 2016. december 12.

Megbízatás

Megbízatás

A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alapot azzal a céllal hozták létre, hogy elősegítse a Közép-afrikai Köztársaság stabilizálását és újjáépítését. Az alapító megállapodás megfogalmazása szerint az alap fő célkitűzése „következetes és célzott támogatással növelni a lakosság veszélyeztetett csoportjainak rezilienciáját, minden szempontból támogatni a Közép-afrikai Köztársaság válságból való kilábalását és újjáépítését, összehangolni a rövid, közép- és hosszú távú intézkedéseket, valamint segíteni a szomszédos országokat a válság következményeinek kezelésében”.

Fő műveleti tevékenységek

Fő műveleti tevékenységek

Az uniós vagyonkezelői alap különböző donoroktól származó forrásokat egyesít programok elfogadott célkitűzések alapján történő finanszírozására. 2014. júliusi létrehozása óta a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap 22 programot fogadott el, és több mint 2,5 millió kedvezményezettet ért el. A program célja, hogy a 2013. évi válságot követően segítséget nyújtson a Közép-afrikai Köztársaság és annak lakossága számára. Konkrétabban a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap célja az alapvető szolgáltatásokhoz (elsősorban az egészségügyhöz, vízhez és az alapvető köztisztasághoz) való hozzáférés biztosítása, a gazdasági helyreállítás és a munkahelyteremtés támogatása, valamint a szociális kohézió és megbékélés elősegítése.

Irányítás

Irányítás

A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap irányítását az Európai Bizottság látja el, amely a két irányító szerv – a vagyonkezelői alap igazgatótanácsa és az operatív testület – titkárságaként is működik. A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap igazgatótanácsa és operatív bizottsága a donorok, a Bizottság és az Európai Parlament képviselőiből, a Közép-afrikai Köztársaság hatóságainak képviselőjéből és megfigyelőkből áll. Az igazgatótanács összetételére vonatkozó szabályokat és az uniós vagyonkezelői alap belső szabályzatát az uniós vagyonkezelői alapot alapító megállapodásban kell rögzíteni.

Az igazgatótanács fő feladata a vagyonkezelői alap átfogó stratégiájának kidolgozása és felülvizsgálata. Az operatív testület felelős az alap által finanszírozott tevékenységek kiválasztásáért, és felügyeli azok végrehajtását. Jóváhagyja továbbá az éves beszámolót és a vagyonkezelői alap által finanszírozott tevékenységekről szóló éves jelentést.

Finanszírozási források

Finanszírozási források

A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap finanszírozása a donorok hozzájárulásaiból történik.

Éves beszámoló

Éves beszámoló

A beszámolókészítés alapja

A beszámolókészítés alapja

A jogi keretet és az éves beszámoló elkészítésének határidejét a Közép-afrikai Köztársaságért Európai Uniós Vagyonkezelői alap – a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap – létrehozásáról és belső szabályairól szóló megállapodás („alapító megállapodás”) határozza meg. Az alapító megállapodás értelmében az éves beszámolót a nemzetközi költségvetési számviteli standardokon (IPSAS) alapuló, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (uniós számviteli szabályok) szerint készítik el.

Számvitelért felelős tisztviselő

Számvitelért felelős tisztviselő

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az uniós vagyonkezelői alap számvitelért felelős tisztviselője. Ő felel a valamennyi uniós vagyonkezelői alapra egyaránt vonatkozó számviteli eljárások és a számlatükör meghatározásáért. A Bizottság belső ellenőre, az OLAF és a Számvevőszék ugyanolyan jogkörrel rendelkezik az uniós vagyonkezelői alapok felett, mint a Bizottság által végrehajtott más tevékenységek tekintetében. Az uniós vagyonkezelői alapokat évente független külső ellenőrzésnek kell alávetni.

Az éves beszámoló összetétele

Az éves beszámoló összetétele

Az éves beszámoló a január 1-jétől december 31-ig tartó időszakra vonatkozik, és magában foglalja a pénzügyi kimutatásokat és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentéseket. Míg a pénzügyi kimutatások és a kiegészítő megjegyzések eredményszemléletű elszámolás alapján készülnek, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések elsősorban a készpénzmozgásokon alapulnak.

Az előzetes beszámolótól a mentesítésig

Az előzetes beszámolótól a mentesítésig

Az éves beszámolót független külső könyvvizsgálatnak vetik alá. A számvitelért felelős tisztviselő által készített előzetes éves beszámolót a következő év március 1-jéig továbbítják a gazdálkodó egység által közbeszerzési eljárást követően kiválasztott könyvvizsgáló társaságnak. A könyvvizsgálatot követően a számvitelért felelős tisztviselő elkészíti a végleges éves beszámolót, majd jóváhagyásra benyújtja az operatív bizottságnak (8.3.4(c) pont).

A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap éves beszámolóját konszolidálni kell az Európai Fejlesztési Alap éves beszámolójával.

A működés kiemelt eseményei

A működés kiemelt eseményei

Az év során elért eredmények

Az év során elért eredmények

Az EU az első vagyonkezelői alapját 2014 júliusában indította Bêkou néven (ami szangó nyelven reményt jelent), hogy segítséget nyújtson a Közép-afrikai Köztársaságnak és lakosságának a 2013-as válságot követően. A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap célja az alapvető szolgáltatásokhoz (elsősorban az egészségügyhöz, a vízhez és az alapvető köztisztasághoz) való hozzáférés biztosítása, a vidékfejlesztés és a gazdasági helyreállítás támogatása, valamint a megbékélés elősegítése. Létrehozása óta a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap 23 programot fogadott el, és több mint 2,8 millió kedvezményezettet ért el.

A demokratikusan megválasztott kormány léte és a békemegállapodás 2019 februári aláírása ellenére a Közép-afrikai Köztársaság biztonsági helyzete továbbra is ingatag. A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap ezen összetett és feszült helyzetben kihasználja a rugalmasságból és a változó körülményekhez való alkalmazkodóképességből adódó komparatív előnyeit. Emellett a Bêkou Alap továbbra is jelenleg az egyetlen olyan eszköz, amely a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés tényleges összekapcsolásán (LRRD) alapuló megközelítéssel egyaránt javítja a lakosság és az állam rezilienciáját.

A 2020. évi működés néhány kiemelt eseménye:

| — | Áprilisban a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap három új programot fogadott el írásbeli eljárás keretében. Ezek közé tartozik a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó program harmadik szakasza, a megbékélési intézkedés második szakasza, amely a közép-afrikai rádióknak és különösen a Radio Ndeke Lukának nyújtott támogatás folytatását irányozza elő, valamint egy új szakképzési program a vidéki ágazatban. |
| --- | --- |

—

Áprilisban a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap három új programot fogadott el írásbeli eljárás keretében. Ezek közé tartozik a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó program harmadik szakasza, a megbékélési intézkedés második szakasza, amely a közép-afrikai rádióknak és különösen a Radio Ndeke Lukának nyújtott támogatás folytatását irányozza elő, valamint egy új szakképzési program a vidéki ágazatban.

| — | A Covid19-világjárványra válaszul a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap jelentős erőfeszítéseket tett, hogy a válságra adott leghatékonyabb válaszintézkedések érdekében átirányítsa és felgyorsítsa a tevékenységeket, illetve prioritásokat rendeljen hozzájuk. Ebben az összefüggésben az egészségügyi és a vízügyi és köztisztasági programok döntő fontosságúak voltak az „Európa együtt” kezdeményezés válságra (amely a két ágazatban tovább növelte a meglévő szükségleteket) adott válaszának támogatása szempontjából. Júniusban a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap jóváhagyta a két intézkedés felülvizsgálatát, 2,2 millió EUR-val növelve az egészségügyi program költségvetését, valamint 2 millió EUR-val növelve a vízügyi és köztisztasági intézkedések költségvetését. |
| --- | --- |

—

A Covid19-világjárványra válaszul a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap jelentős erőfeszítéseket tett, hogy a válságra adott leghatékonyabb válaszintézkedések érdekében átirányítsa és felgyorsítsa a tevékenységeket, illetve prioritásokat rendeljen hozzájuk. Ebben az összefüggésben az egészségügyi és a vízügyi és köztisztasági programok döntő fontosságúak voltak az „Európa együtt” kezdeményezés válságra (amely a két ágazatban tovább növelte a meglévő szükségleteket) adott válaszának támogatása szempontjából. Júniusban a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap jóváhagyta a két intézkedés felülvizsgálatát, 2,2 millió EUR-val növelve az egészségügyi program költségvetését, valamint 2 millió EUR-val növelve a vízügyi és köztisztasági intézkedések költségvetését.

| — | A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap decemberben egy összesen 4 millió EUR összegű programot fogadott el, melynek célja a polgári védelem kialakítása. Emellett annak érdekében, hogy a kiemelten fontos egészségügyi ágazatban elkerülhető legyen a finanszírozási hiány, a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap tovább növelte a folyamatban lévő egészségügyi program költségvetését (III. szakasz) (további 10 millió EUR). |
| --- | --- |

—

A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap decemberben egy összesen 4 millió EUR összegű programot fogadott el, melynek célja a polgári védelem kialakítása. Emellett annak érdekében, hogy a kiemelten fontos egészségügyi ágazatban elkerülhető legyen a finanszírozási hiány, a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap tovább növelte a folyamatban lévő egészségügyi program költségvetését (III. szakasz) (további 10 millió EUR).

| — | A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap projektjeinek végrehajtását jellemzően ingatag biztonsági környezet (helyi konfliktusok Banguiban, amelyeket viszonylagos stabilitás követett) és a 2020 decemberi elnökválasztások közeledése okozta bizonytalanság jellemezte. |
| --- | --- |

—

A Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap projektjeinek végrehajtását jellemzően ingatag biztonsági környezet (helyi konfliktusok Banguiban, amelyeket viszonylagos stabilitás követett) és a 2020 decemberi elnökválasztások közeledése okozta bizonytalanság jellemezte.

Az uniós vagyonkezelői alap igazgatótanácsának hivatalos kérelmét követően az EU 2020 decemberében határozott a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap időtartamának 2021 december 31-ig történő meghosszabbításáról, így az alap időtartama 78 hónapról 90 hónapra nőtt. Ez lehetővé teszi a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap számára, hogy időben és a Közép-afrikai Köztársaság szükségleteire reagálva kösse le a kapott hozzájárulásokat. Ez az uniós vagyonkezelői alap második, egyben utolsó meghosszabbítása.

Költségvetés és a költségvetés végrehajtása

Ami a pénzügyeket illeti, az uniós vagyonkezelői alap hozzájárulóinak felajánlásai 2020 végéig csaknem 308,3 millió EUR-t tettek ki. Ez 2019-hez képest 12,5 millió EUR összegű növekedés. A 308,3 millió EUR összegű felajánlásból 1 millió EUR-t még nem erősítettek meg.

Ami a szerződéseket illeti, a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap 2020-ban 7 új szerződést és 9 költségbővítési szerződésmódosítást írt alá, összesen közel 53 millió EUR összegben. Az új szerződések az egészségügy, a vízügy és köztisztaság, a vidékfejlesztés, a gazdasági helyreállítás és a megbékélés területét érintő programok végrehajtásához járulnak hozzá.

Végül, de nem utolsósorban, a korábbi években teljesített kifizetéseken felül 2020-ban több mint 46 millió EUR-t fizettek ki; a folyósítások teljes összege így a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap létrehozása óta csaknem 197 millió EUR volt.

A Covid19 által a Bêkou Uniós Vagyonkezelői Alap 2020. évi költségvetésének végrehajtására gyakorolt fő hatás a következő:

| — | kevesebb szerződés az intézkedések előkészítésének nehézségei miatt; |
| --- | --- |

—

kevesebb szerződés az intézkedések előkészítésének nehézségei miatt;

| — | a kiadások csökkenése a projektek végrehajtásának ellehetetlenülése, valamint a pénzügyi kimutatások és a kiadás-ellenőrzési jelentések véglegesítésének nehézségei miatt. |
| --- | --- |

—

a kiadások csökkenése a projektek végrehajtásának ellehetetlenülése, valamint a pénzügyi kimutatások és a kiadás-ellenőrzési jelentések véglegesítésének nehézségei miatt.

A tevékenységek hatása a pénzügyi kimutatásokban

A tevékenységek hatása a pénzügyi kimutatásokban

A pénzügyi kimutatásokban az említett tevékenységek hatása leginkább a következő területeken nyilvánul meg:

| — | Működési kiadások (lásd a 3.3. megjegyzést): amelyek összességében 661 ezer EUR-val csökkentek; az alapvető egészségüggyel kapcsolatos kiadások azonban nőttek a költségvetésnek a Covid19-világjárvány okozta további kihívásokra adott válaszként bekövetkezett növekedése következtében. |
| --- | --- |

—

Működési kiadások (lásd a 3.3. megjegyzést): amelyek összességében 661 ezer EUR-val csökkentek; az alapvető egészségüggyel kapcsolatos kiadások azonban nőttek a költségvetésnek a Covid19-világjárvány okozta további kihívásokra adott válaszként bekövetkezett növekedése következtében.

3.3.

| — | Előfinanszírozás (lásd a 2.1. megjegyzést): 3,685 millió EUR-val csökkent, mivel a kevesebb aláírt szerződés miatt kevesebb előleget fizettek ki (2020-ban 7 új szerződés a 2019. évi 11 új szerződéshez képest). |
| --- | --- |

—

Előfinanszírozás (lásd a 2.1. megjegyzést): 3,685 millió EUR-val csökkent, mivel a kevesebb aláírt szerződés miatt kevesebb előleget fizettek ki (2020-ban 7 új szerződés a 2019. évi 11 új szerződéshez képest).

2.1

| — | Pénzügyi kötelezettségek (lásd a 2.4. megjegyzést): 11,889 millió EUR-val csökkent, főként azért, mert a donoroktól befolyt hozzájárulások nem fedezik az éves kifizetési kiáramlásokat. Ez egyben a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek csökkenéséhez vezetett (lásd a 2.3. megjegyzést). |
| --- | --- |

—

Pénzügyi kötelezettségek (lásd a 2.4. megjegyzést): 11,889 millió EUR-val csökkent, főként azért, mert a donoroktól befolyt hozzájárulások nem fedezik az éves kifizetési kiáramlásokat. Ez egyben a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek csökkenéséhez vezetett (lásd a 2.3. megjegyzést).

2.3.

MÉRLEG

MÉRLEG

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK | | | |
| Előfinanszírozás | 2.1 | 2 418 | 3 273 |
| | | 2 418 | 3 273 |
| FORGÓESZKÖZÖK | | | |
| Előfinanszírozás | 2.1 | 15 482 | 18 312 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.2 | 5 340 | 1 853 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 2.3 | 7 339 | 17 432 |
| | | 28 161 | 37 597 |
| ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | | 30 579 | 40 870 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.4 | (17 838 ) | (29 727 ) |
| | | (17 838 ) | (29 727 ) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Szállítói kötelezettségek | 2.5 | (795) | (10) |
| Elhatárolt költségek | 2.6 | (11 947 ) | (11 133 ) |
| | | (12 741 ) | (11 143 ) |
| KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | | (30 579 ) | (40 870 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | — | — |
| FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK | | | |
| Hozzájárulás a tagoktól | | — | — |
| Halmozott többlet | | — | — |
| Az év gazdasági eredménye | | — | — |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | — | — |

(ezer EUR)

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.1

2.1

2 418

2 418

3 273

3 273

2 418

2 418

3 273

3 273

FORGÓESZKÖZÖK

FORGÓESZKÖZÖK

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.1

2.1

15 482

15 482

18 312

18 312

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.2

2.2

5 340

5 340

1 853

1 853

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

2.3

2.3

7 339

7 339

17 432

17 432

28 161

28 161

37 597

37 597

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

30 579

30 579

40 870

40 870

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.4

2.4

(17 838 )

(17 838 )

(29 727 )

(29 727 )

(17 838 )

(17 838 )

(29 727 )

(29 727 )

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

2.5

2.5

(795)

(795)

(10)

(10)

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

2.6

2.6

(11 947 )

(11 947 )

(11 133 )

(11 133 )

(12 741 )

(12 741 )

(11 143 )

(11 143 )

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

(30 579 )

(30 579 )

(40 870 )

(40 870 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

—

—

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK

Hozzájárulás a tagoktól

Hozzájárulás a tagoktól

—

—

Halmozott többlet

Halmozott többlet

—

—

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

—

—

EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020 | 2019 |
| BEVÉTELEK | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| Adománybevételek | 3.1 | 47 889 | 48 343 |
| Kiadások visszafizettetése | 3.2 | 115 | 68 |
| | | 48 004 | 48 410 |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| Pénzügyi bevétel | | — | (2) |
| | | — | (2) |
| Összes bevétel | | 48 004 | 48 408 |
| KIADÁSOK | | | |
| Működési kiadások | 3.3 | (46 959 ) | (47 620 ) |
| Finanszírozási költségek | 3.4 | (68) | — |
| Egyéb kiadások | 3.5 | (978) | (789) |
| Összes kiadás | | (48 004 ) | (48 408 ) |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | | |

(ezer EUR)

Megjegyzés

2020

2019

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Adománybevételek

Adománybevételek

3.1

3.1

47 889

47 889

48 343

48 343

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

3.2

3.2

115

115

68

68

48 004

48 004

48 410

48 410

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Pénzügyi bevétel

Pénzügyi bevétel

—

—

(2)

(2)

—

—

(2)

(2)

Összes bevétel

Összes bevétel

48 004

48 004

48 408

48 408

KIADÁSOK

KIADÁSOK

Működési kiadások

Működési kiadások

3.3

3.3

(46 959 )

(46 959 )

(47 620 )

(47 620 )

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

3.4

3.4

(68)

(68)

—

—

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

3.5

3.5

(978)

(978)

(789)

(789)

Összes kiadás

Összes kiadás

(48 004 )

(48 004 )

(48 408 )

(48 408 )

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése | 3 685 | 11 405 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése | (3 487 ) | (715) |
| Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | (11 889 ) | (13 010 ) |
| Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | 784 | (908) |
| Elhatárolt költségek növekedése/(csökkenése) | 814 | 6 734 |
| NETTÓ CASH FLOW | (10 093 ) | 3 506 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) | (10 093 ) | 3 506 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya | 17 432 | 13 926 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya | 7 339 | 17 432 |

(ezer EUR)

2020

2019

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

3 685

3 685

11 405

11 405

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

(3 487 )

(3 487 )

(715)

(715)

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(11 889 )

(11 889 )

(13 010 )

(13 010 )

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

784

784

(908)

(908)

Elhatárolt költségek növekedése/(csökkenése)

Elhatárolt költségek növekedése/(csökkenése)

814

814

6 734

6 734

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

(10 093 )

(10 093 )

3 506

3 506

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

(10 093 )

(10 093 )

3 506

3 506

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

17 432

17 432

13 926

13 926

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

7 339

7 339

17 432

17 432

AZ AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2020. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI (12)

AZ AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAP 2020. ÉVI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSAI

12

HÁTTÉRINFORMÁCIÓK AZ AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPRÓL

HÁTTÉRINFORMÁCIÓK AZ AFRIKÁÉRT UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPRÓL

Az uniós vagyonkezelői alapok általános háttere

Az uniós vagyonkezelői alapok általános háttere

Létrehozás

Létrehozás

Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló rendelet (13) (a költségvetési rendelet) 234. és 235. cikkével és a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzat (14) 35. cikkével összhangban az Európai Bizottság jogosult külső tevékenységre képzett uniós vagyonkezelői alapokat létrehozni (a továbbiakban: uniós vagyonkezelői alapok). Az uniós vagyonkezelői alapokat válságokkal kapcsolatos szükséghelyzeti és szükséghelyzet utáni intézkedések, illetve tematikus intézkedések végrehajtása céljából alapítják, más donorokkal kötött megállapodások útján.

13

14

Az uniós vagyonkezelői alapokat az Európai Bizottság hozza létre egy határozattal, miután konzultált az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, vagy megkapta azok jóváhagyását. A határozat magában foglalja a többi donorral kötött alapító megállapodást is.

Az uniós vagyonkezelői alapok csak akkor hozhatók létre és hajthatók végre, ha az alábbi feltételek teljesülnek:

| — | az uniós intézkedés hozzáadott értéket képvisel: az uniós vagyonkezelői alapok céljai, különösen terjedelmük vagy lehetséges hatásaik miatt, uniós szinten jobban megvalósíthatók, mint tagállami szinten, és ha a már meglévő finanszírozási eszközök felhasználása nem lenne elegendő az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához, |
| --- | --- |

—

az uniós intézkedés hozzáadott értéket képvisel: az uniós vagyonkezelői alapok céljai, különösen terjedelmük vagy lehetséges hatásaik miatt, uniós szinten jobban megvalósíthatók, mint tagállami szinten, és ha a már meglévő finanszírozási eszközök felhasználása nem lenne elegendő az uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósításához,

| — | az uniós vagyonkezelői alapok politikai láthatóságot adnak az Uniónak és igazgatási előnyökkel járnak, valamint jobb uniós kontrollt tesznek lehetővé az Unió és az egyéb donorok hozzájárulásainak kockázatai és kifizetése tekintetében, |
| --- | --- |

—

az uniós vagyonkezelői alapok politikai láthatóságot adnak az Uniónak és igazgatási előnyökkel járnak, valamint jobb uniós kontrollt tesznek lehetővé az Unió és az egyéb donorok hozzájárulásainak kockázatai és kifizetése tekintetében,

| — | az uniós vagyonkezelői alapok nem hozhatók létre, ha csupán más létező finanszírozási csatornák vagy hasonló eszközök megkétszerezését jelentik, kiegészítő jelleg nélkül, |
| --- | --- |

—

az uniós vagyonkezelői alapok nem hozhatók létre, ha csupán más létező finanszírozási csatornák vagy hasonló eszközök megkétszerezését jelentik, kiegészítő jelleg nélkül,

| — | az uniós vagyonkezelői alapok céljait összhangba kell hozni azon uniós eszköz vagy költségvetési sor céljaival, amelyből a finanszírozásuk történik. |
| --- | --- |

—

az uniós vagyonkezelői alapok céljait összhangba kell hozni azon uniós eszköz vagy költségvetési sor céljaival, amelyből a finanszírozásuk történik.

A jelenlegi uniós vagyonkezelői alapok

A jelenlegi uniós vagyonkezelői alapok

A Bizottság eddig négy uniós vagyonkezelői alapot hozott létre:

| — | A BÊKOU Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja, hogy minden tekintetben támogassa a Közép-afrikai Köztársaság válságból való kilábalását és újjáépítési erőfeszítéseit. Létrehozásának időpontja 2014. július 15. |
| --- | --- |

—

A BÊKOU Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja, hogy minden tekintetben támogassa a Közép-afrikai Köztársaság válságból való kilábalását és újjáépítési erőfeszítéseit. Létrehozásának időpontja 2014. július 15.

| — | A MADAD Uniós Vagyonkezelői Alap, amely a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap. Létrehozásának időpontja 2014. december 15. |
| --- | --- |

—

A MADAD Uniós Vagyonkezelői Alap, amely a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap. Létrehozásának időpontja 2014. december 15.

| — | Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amely az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alap. Létrehozásának időpontja 2015. november 12. |
| --- | --- |

—

Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amely az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó európai uniós szükséghelyzeti alap. Létrehozásának időpontja 2015. november 12.

| — | A Kolumbiáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja a békemegállapodás végrehajtásának támogatása a konfliktus utáni korai helyreállítás és stabilizáció időszakában. Létrehozásának időpontja 2016. december 12. |
| --- | --- |

—

A Kolumbiáért Uniós Vagyonkezelői Alap, amelynek célja a békemegállapodás végrehajtásának támogatása a konfliktus utáni korai helyreállítás és stabilizáció időszakában. Létrehozásának időpontja 2016. december 12.

Megbízatás

Megbízatás

Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap fő célkitűzése a stabilitás összes vetületének támogatása és a migrációkezelés javítása, valamint a destabilizációt, a lakosság lakhelyelhagyásra kényszerítését és az irreguláris migrációt kiváltó okok kezelése, különösen a reziliencia, a gazdasági lehetőségek és az esélyegyenlőség, a biztonság és a fejlődés előmozdításával és az emberi jogok megsértése elleni küzdelemmel.

Fő műveleti tevékenységek

Fő műveleti tevékenységek

Az uniós vagyonkezelői alap különböző donoroktól származó forrásokat egyesít egy intézkedés elfogadott célkitűzések alapján történő finanszírozására. Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap három jelentős földrajzi területen működik, nevezetesen a Száhel-övezetben és a Csád-tó térségében, Afrika szarván, valamint Észak-Afrikában. A vagyonkezelői alap projektjeinek eseti alapon a támogatásra jogosult országokkal szomszédos országok is lehetnek a kedvezményezettjei. A vagyonkezelői alap korlátozott időtartamra jött létre annak érdekében, hogy rövid és középtávú választ adjon a régió kihívásaira.

Irányítás

Irányítás

Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap irányítását az Európai Bizottság látja el, amely a két irányító szerv – a vagyonkezelői alap igazgatótanácsa és az operatív testület – titkárságaként is működik. Az Afrika Alap igazgatótanácsa és operatív bizottsága a donorok és a Bizottság képviselőiből, illetve a nem hozzájáruló uniós tagállamok, a jogosult országok hatóságai és a regionális szervezők képviselőiből mint megfigyelőkből áll. Az igazgatótanács összetételére vonatkozó szabályokat és az uniós vagyonkezelői alap belső szabályzatát az uniós vagyonkezelői alapot alapító megállapodásban kell rögzíteni.

Az igazgatótanács fő feladata a vagyonkezelői alap átfogó stratégiájának kidolgozása és felülvizsgálata. Az operatív testület felelős az alap által finanszírozott tevékenységek kiválasztásáért, és felügyeli azok végrehajtását. Jóváhagyja továbbá az éves beszámolót és a vagyonkezelői alap által finanszírozott tevékenységekről szóló éves jelentést.

Finanszírozási források

Finanszírozási források

Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap finanszírozása a donorok hozzájárulásaiból történik.

Éves beszámoló

Éves beszámoló

A beszámolókészítés alapja

A beszámolókészítés alapja

A jogi keretet és az éves beszámoló elkészítésének határidejét az afrikai stabilitással és az irreguláris migráció okainak kezelésével foglalkozó szükséghelyzeti alap létrehozásáról és belső szabályairól szóló megállapodás („alapító megállapodás”) határozza meg. Az alapító megállapodás értelmében az éves beszámolót a nemzetközi költségvetési számviteli standardokon (IPSAS) alapuló, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (uniós számviteli szabályok) szerint készítik el.

Számvitelért felelős tisztviselő

Számvitelért felelős tisztviselő

Az alapító megállapodás értelmében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a vagyonkezelői alap számvitelért felelős tisztviselője.

Az éves beszámoló összetétele

Az éves beszámoló összetétele

Az éves beszámoló a január 1-jétől december 31-ig tartó időszakra vonatkozik, és magában foglalja a pénzügyi kimutatásokat és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentéseket. Míg a pénzügyi kimutatások és a kiegészítő megjegyzések eredményszemléletű elszámolás alapján készülnek, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések elsősorban a készpénzmozgásokon alapulnak.

Az előzetes beszámolótól a mentesítésig

Az előzetes beszámolótól a mentesítésig

Az éves beszámolót független külső könyvvizsgálatnak vetik alá. A számvitelért felelős tisztviselő által készített előzetes éves beszámolót a következő év március 1-jéig továbbítják a gazdálkodó egység által közbeszerzési eljárást követően kiválasztott könyvvizsgáló társaságnak. A könyvvizsgálatot követően a számvitelért felelős tisztviselő elkészíti a végleges éves beszámolót, majd jóváhagyásra benyújtja az operatív bizottságnak.

Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap éves beszámolóját konszolidálni kell az Európai Fejlesztési Alap éves beszámolójával.

A működés kiemelt eseményei

A működés kiemelt eseményei

Az év során elért eredmények

Az év során elért eredmények

Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap 2020-ban is gyors és hatékony végrehajtási eszköznek bizonyult. Elősegítette a politikai párbeszédet az afrikai partnerországokkal, innovatív megközelítéseket alkalmazott, és a különböző érdekelt felek forrásainak és szakértelmének összevonása révén konkrét eredményeket mutatott fel az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap három régiójában (Száhel-övezet és Csád-tó, Afrika szarva, illetve Észak-Afrika).

Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap az uniós tagállamok fejlesztési ügynökségeivel, az ENSZ szervezeteivel, a nem kormányzati szervezetekkel és a partnerországokkal való partnerségi együttműködés keretében megszilárdította az elért eredményeit, és az operatív bizottságok további 37 programot, illetve 26 „kiegészítést” hagytak jóvá a három régióban összesen 560 millió EUR értékben. Ennek következtében a jóváhagyott programok száma 254, amelyből 4 keretközi program, a teljes költségvetés pedig 4,8 milliárd EUR. 2020-ban több mint 1 millió EUR értékű új szerződést írtak alá a végrehajtó partnerekkel, amelynek következtében az aláírt szerződések összértéke meghaladja a 4,5 milliárd EUR-t. A kifizetések összege 2020 végéig összesen körülbelül 3 milliárd EUR volt.

Az Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap 2020-ban további erőfeszítéseket tett a kettős célkitűzésének teljesítésére, vagyis arra, hogy a Száhel-övezetben és a Csád-tó térségében, Afrika szarván, valamint Észak-Afrikában előmozdítsa a stabilitást, ugyanakkor kezelje azokat az okokat, amelyek a lakosságot lakhelyelhagyásra kényszerítik és irreguláris migrációt okoznak. Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap továbbra is kiegyensúlyozott megközelítést alkalmazott az irreguláris migráció okozta kihívások kezelésére, az EU és Afrika kölcsönös érdekeit szem előtt tartva. Ilyen érdek például a migránscsempészés és az emberkereskedelem elleni küzdelem, továbbá a migránsok származási országba való önkéntes visszatérésének és tartós visszailleszkedésének a támogatása.

Az Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap az elmúlt évben további 361,9 millió EUR pénzügyi hozzájárulásra kapott felajánlást, amelyből 29,2 millió EUR-t az uniós tagállamok és egyéb támogatók biztosítottak. Ennek eredményeként a 2020. december 31-i állapot szerint az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap számára felajánlott erőforrások összesen csaknem 5 milliárd EUR-t tettek ki, amelyből 619,7 millió EUR-t az uniós tagállamok és egyéb támogatók (Norvégia és Svájc) ajánlott fel.

Az Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap a végrehajtó partnerek széles körével (tagállami ügynökségek, ENSZ és nemzetközi szervezetek, helyi és nemzetközi nem kormányzati szervezetek) változatlanul szilárd partnerségben működött együtt a 2019-ben kialakított együttműködés talaján.

Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap félidős értékelését, amelyet 2019-ben indítottak el azzal a céllal, hogy az EU külső együttműködési szolgálatai és a szélesebb nyilvánosság számára biztosítsák az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap átfogó, független félidős értékelését, 2020 folyamán teljes mértékben elvégezték. Az értékelés a 2016 és 2019 között végrehajtott 600 projektből több mint 200 projektre terjedt ki. A Bizottság valamennyi érintett szolgálatával, az EKSZ-szel és a három régióban működő uniós képviseletekkel egyeztettek. Helyszíni látogatásokra hat országban került sor: Etiópia, Líbia, Marokkó, Niger, Szenegál és Szomália. A 2020-ban véglegesített zárójelentést 2021 tavaszán teszik közzé.

Az év során a nyomonkövetési és értékelési rendszerekből származó, a Száhel-övezetre és a Csád-tó térségére, valamint az Afrika szarvára vonatkozó jelentések továbbra is azt tükrözték, hogy az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap különféle tevékenységi területeken konkrét eredményeket ért el. Az észak-afrikai régió nyomonkövetési és értékelési rendszere kettő, az uniós vagyonkezelői alap honlapján elérhető nyomonkövetési jelentést készített, melyek célja annak elemzése, hogy az uniós vagyonkezelői alapból finanszírozott projektek hogyan járulnak hozzá az uniós vagyonkezelői alap öt stratégiai célkitűzéséhez az észak-afrikai régióban.

Javult az elszámoltathatóság és az átláthatóság a jobb kommunikációnak köszönhetően, ideértve az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap honlapjának rendszeres frissítéseit, a közösségi médiában megjelenő posztok közzétételét és kommunikációs események szervezését.

2020-ban a Covid19-világjárvány jelentős hatást gyakorolt Afrikára is. A Covid19-világjárvány kitörésére reagálva a Bizottság 2020 áprilisában elfogadta a Covid19-járványra való globális szintű uniós reagálásról szóló közös közleményt, amelyben felhívta a figyelmet a legkiszolgáltatottabb emberekre, köztük a migránsokra, a menekültekre, a belső menekültekre és az őket befogadó közösségekre. Az EU és tagállamai az „Európa együtt” kezdeményezés keretében átfogó és határozott intézkedéseket hoztak a Covid19 romboló hatásának leküzdésére, és a válság kezelése érdekében a partnerországokkal közösen kiigazították a prioritásokat és programokat, többek között az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap programjait.

A Száhel-övezetben és a Csád-tó régiójában a tömeges lakóhelyelhagyás az éghajlatváltozással, a népesség szabályozatlan növekedésével, a tartós szegénységgel és a Covid19-világjárvánnyal együtt súlyosbította a korábban fennálló nyomást, és egyre nagyobb hatást gyakorolt a migrációra és a konfliktusokra. Az év során a fokozódó erőszak és a tömeges kényszerű lakóhelyelhagyás a bizonytalanság fokozódásához vezetett a régióban. Ebben a helyzetben az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap operatív bizottsága 15 új programot és 10 programkiegészítést hagyott jóvá, összesen 225,9 millió EUR értékben. A kormányzás javítása és a társadalmi kohézió erősítése érdekében az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap 2020-ban jóváhagyott intézkedéseinek 57 %-át erre a stabilizációs erőfeszítésre fordították. Külön figyelmet szenteltek az ottrekedt migránsok és a belső menekültek megsegítésének is. Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap új intézkedéseinek 24 %-át a kedvezményezettek ellenálló képességének megerősítésére kötötték le az élelmezés- és táplálkozásbiztonság támogatása, a megélhetés védelme, valamint a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévők, a belső menekültek, a menekültek és az őket befogadó közösségek szociális védelmi rendszereinek előmozdítása révén.

A Covid19-világjárvány 2020 eleji megjelenése tovább súlyosbította az Afrika szarva régió instabilitását, amelyre már így is hatással voltak a sorozatos aszályok és áradások, a konfliktusok és a bizonytalanság, az elhúzódó menekült- és lakóhelyelhagyási válság és az évtizedek óta legrosszabb vándorsáskajárás. A régió összes országát súlyosan érintette az orvosi ellátás és felszerelések hiánya, az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést akadályozták a kijárási korlátozások és a lezárások, és számos politikai eseményt elhalasztottak, többek között az etiópiai általános választásokat. Számos meglévő projekt átszervezte a tevékenységeit a vírus terjedése elleni küzdelem és a világjárvány gazdasági hatásainak enyhítése érdekében. Az új kötelezettségvállalások, újraelosztások és programkiegészítések ezzel a szemlélettel történtek. Az operatív bizottság 2020-ban összességében 12 új programot és 13 programkiegészítést hagyott jóvá összesen 212,15 millió EUR értékben.

2020-ban az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alapnak átfogó választ kellett adnia az észak-afrikai régió kihívásaira az életmentés, a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévők védelme, a befogadó közösségek támogatása, a biztonságos és szervezett mobilitás lehetőségeinek biztosítása és a Covid19-világjárvány következményeinek kezelése érdekében. Az észak-afrikai keret továbbra is az uniós vagyonkezelői alap stratégiai testülete által elfogadott cselekvési irányvonalaknak megfelelően működik, ideértve a migráció irányításának javítását célzó támogatást, a munkaerő-migráció és -mobilitás támogatását, a kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsok, az önkéntes hazatérés és a fenntartható reintegráció védelmét, a közösség stabilizálását, és az integrált határigazgatást. Az operatív bizottság 2020-ban összességében 10 új intézkedést fogadott el összesen 113,6 millió EUR értékben. Ez magában foglalja a líbiai határigazgatási programból (II. szakasz) átcsoportosított 30 millió EUR forrást is, amelynek összegét 15 millió EUR-ra csökkentették. Az operatív bizottság emellett 12,3 millió EUR-t fogadott el a meglévő intézkedések három költségvetési kiegészítésén keresztül.

Költségvetés és a költségvetés végrehajtása

Költségvetés és a költségvetés végrehajtása

2020-ban a költségvetési kötelezettségvállalások teljes összege 740,7 millió EUR-t ért el a 2019. évi 722,7 millió EUR-hoz képest. A 2020-ban leszerződött teljes összeg 1,1 milliárd EUR-t ért el, míg 2019-ben 951,3 millió EUR-t.

2020-ban a szerződések által felhasznált, rendelkezésre álló kötelezettségvállalások tekintetében a költségvetés végrehajtása elérte a 99 %-ot, míg a beszámolási időszakban a kifizetések meghaladták az 1 milliárd EUR-t. 2020-ban az összes kifizetés 143 millió EUR-val volt magasabb, mint 2019-ben.

A Száhel-övezetben és a Csád-tó térségében a Covid19 és a növekvő erőszak együttes hatása jelentős terhet rótt az egészségügyi szolgáltatásokra, ezért az uniós vagyonkezelői alapon belül számos program jött létre vagy vett részt olyan tevékenységekben, amelyek célja a világjárványra való reagálás támogatása és gazdasági következményeinek kezelése. Összesen 377,6 millió EUR-t különítettek el a partnerországok egészségügyi rendszereinek megerősítésére, a szükséghelyzeti válaszintézkedések és a megelőzés kialakítására, valamint a Covid19-világjárványra adott gazdasági válasz támogatására.

Az Afrika szarva térségben közvetlenül a világjárvány kezdetekor az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap több projektje is átszervezte a tevékenységeit a vírus terjedése elleni küzdelemre, a gazdasági hatások enyhítésére és a kiszolgáltatott helyzetben lévő lakosság – többek között a menekültek és az ottrekedt migránsok – támogatására. A régióban az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap összesen 56,1 millió EUR-t biztosított az egészségügyi rendszerek fenntartására, és 144,05 millió EUR-t a Covid19 gazdasági hatásának kezelésére.

A Covid19 által teremtett nehéz helyzet ellenére az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap biztosította az Észak-Afrikában folyamatban lévő tevékenységeinek folytonosságát, beleértve a meglévő intézkedések gyors újraelosztását és a világjárvány következményeinek kezelésére irányuló új intézkedések elfogadását. Az Afrikáért Uniós Vagyonkezelői Alap nagyon gyorsan elfogadott egy 20 millió EUR összegű Covid19-reagálási programot Líbia számára, valamint egy 10 millió EUR összegű szükséghelyzeti reagálási eszközt a koronavírussal szemben az észak-afrikai országok számára, a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő lakosságra összpontosítva.

A tevékenységek hatása a pénzügyi kimutatásokban

A tevékenységek hatása a pénzügyi kimutatásokban

A pénzügyi kimutatásokban az említett tevékenységek hatása leginkább a következő területeken nyilvánul meg:

| — | Előfinanszírozás (lásd a 2.1. megjegyzést): 184,933 millió EUR-s növekedés a 2020 folyamán aláírt új szerződések és kifizetett előlegek következtében, |
| --- | --- |

—

Előfinanszírozás (lásd a 2.1. megjegyzést): 184,933 millió EUR-s növekedés a 2020 folyamán aláírt új szerződések és kifizetett előlegek következtében,

2.1

| — | Működési kiadások (lásd a 3.4. megjegyzést): 133,110 millió EUR-s növekedés az év során megnövekedett tevékenység eredményeként, különösen a Covid19-világjárvány negatív hatásainak leküzdése érdekében, |
| --- | --- |

—

Működési kiadások (lásd a 3.4. megjegyzést): 133,110 millió EUR-s növekedés az év során megnövekedett tevékenység eredményeként, különösen a Covid19-világjárvány negatív hatásainak leküzdése érdekében,

3.4.

| — | Adománybevételek (lásd a 3.1. megjegyzést): jelentősen növekedett (146,923 millió EUR növekedés 2019-hez képest) a növekvő kiadások finanszírozása érdekében, |
| --- | --- |

—

Adománybevételek (lásd a 3.1. megjegyzést): jelentősen növekedett (146,923 millió EUR növekedés 2019-hez képest) a növekvő kiadások finanszírozása érdekében,

3.1.

| — | Pénzügyi kötelezettségek (lásd a 2.4. megjegyzést): 161,968 millió EUR-s növekedés, főként a donoroktól az év során befolyt hozzájárulások növekedése miatt. |
| --- | --- |

—

Pénzügyi kötelezettségek (lásd a 2.4. megjegyzést): 161,968 millió EUR-s növekedés, főként a donoroktól az év során befolyt hozzájárulások növekedése miatt.

2.4.

MÉRLEG

MÉRLEG

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK | | | |
| Előfinanszírozás | 2.1 | 92 655 | 48 539 |
| | | 92 655 | 48 539 |
| FORGÓESZKÖZÖK | | | |
| Előfinanszírozás | 2.1 | 559 386 | 418 569 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.2 | 6 346 | 18 471 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 2.3 | 57 971 | 26 915 |
| | | 623 703 | 463 955 |
| ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | | 716 359 | 512 495 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.4 | (546 379 ) | (384 411 ) |
| | | (546 379 ) | (384 411 ) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Szállítói kötelezettségek | 2.5 | (45 377 ) | (25 969 ) |
| Elhatárolt költségek | 2.6 | (124 602 ) | (102 114 ) |
| | | (169 979 ) | (128 083 ) |
| KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | | (716 359 ) | (512 495 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | — | — |
| FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK | | | |
| Hozzájárulás a tagoktól | | — | — |
| Halmozott többlet | | — | — |
| Az év gazdasági eredménye | | — | — |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | — | — |

(ezer EUR)

Megjegyzés

2020.12.31.

2019.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.1

2.1

92 655

92 655

48 539

48 539

92 655

92 655

48 539

48 539

FORGÓESZKÖZÖK

FORGÓESZKÖZÖK

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.1

2.1

559 386

559 386

418 569

418 569

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.2

2.2

6 346

6 346

18 471

18 471

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

2.3

2.3

57 971

57 971

26 915

26 915

623 703

623 703

463 955

463 955

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

716 359

716 359

512 495

512 495

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.4

2.4

(546 379 )

(546 379 )

(384 411 )

(384 411 )

(546 379 )

(546 379 )

(384 411 )

(384 411 )

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

2.5

2.5

(45 377 )

(45 377 )

(25 969 )

(25 969 )

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

2.6

2.6

(124 602 )

(124 602 )

(102 114 )

(102 114 )

(169 979 )

(169 979 )

(128 083 )

(128 083 )

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

(716 359 )

(716 359 )

(512 495 )

(512 495 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

—

—

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK

Hozzájárulás a tagoktól

Hozzájárulás a tagoktól

—

—

Halmozott többlet

Halmozott többlet

—

—

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

—

—

EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Megjegyzés | 2020 | 2019 |
| BEVÉTELEK | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| Kiadások visszafizettetése | | — | 467 |
| Adománybevételek | 3.1 | 921 014 | 774 090 |
| | | 921 014 | 774 557 |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| Pénzügyi bevétel | | — | (7) |
| Visszterhes ügyletekből származó egyéb bevétel | 3.2 | 2 883 | 1 855 |
| | | 2 883 | 1 848 |
| Összes bevétel | | 923 897 | 776 405 |
| KIADÁSOK | | | |
| Működési kiadások | 3.3 | (889 014 ) | (755 904 ) |
| Finanszírozási költség | 3.4 | (518) | (9) |
| Egyéb kiadások | 3.5 | (34 365 ) | (20 492 ) |
| Összes kiadás | | (923 897 ) | (776 405 ) |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | — | — |

(ezer EUR)

Megjegyzés

2020

2019

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

—

—

467

467

Adománybevételek

Adománybevételek

3.1

3.1

921 014

921 014

774 090

774 090

921 014

921 014

774 557

774 557

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Pénzügyi bevétel

Pénzügyi bevétel

—

—

(7)

(7)

Visszterhes ügyletekből származó egyéb bevétel

Visszterhes ügyletekből származó egyéb bevétel

3.2

3.2

2 883

2 883

1 855

1 855

2 883

2 883

1 848

1 848

Összes bevétel

Összes bevétel

923 897

923 897

776 405

776 405

KIADÁSOK

KIADÁSOK

Működési kiadások

Működési kiadások

3.3

3.3

(889 014 )

(889 014 )

(755 904 )

(755 904 )

Finanszírozási költség

Finanszírozási költség

3.4

3.4

(518)

(518)

(9)

(9)

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

3.5

3.5

(34 365 )

(34 365 )

(20 492 )

(20 492 )

Összes kiadás

Összes kiadás

(923 897 )

(923 897 )

(776 405 )

(776 405 )

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

—

—

—

—

CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Az év gazdasági eredménye | — | — |
| Működési tevékenységek | | |
| Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése | (184 933 ) | (159 750 ) |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése | 12 125 | (1 815 ) |
| Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | 161 968 | 14 412 |
| Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | 19 408 | 13 236 |
| Elhatárolt költségek növekedése/(csökkenése) | 22 488 | 13 968 |
| NETTÓ CASH FLOW | 31 056 | (119 949 ) |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) | 31 056 | (119 949 ) |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya | 26 915 | 146 864 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya | 57 971 | 26 915 |

(ezer EUR)

2020

2019

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

Működési tevékenységek

Működési tevékenységek

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

(184 933 )

(184 933 )

(159 750 )

(159 750 )

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

12 125

12 125

(1 815 )

(1 815 )

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

161 968

161 968

14 412

14 412

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

19 408

19 408

13 236

13 236

Elhatárolt költségek növekedése/(csökkenése)

Elhatárolt költségek növekedése/(csökkenése)

22 488

22 488

13 968

13 968

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

31 056

31 056

(119 949 )

(119 949 )

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

31 056

31 056

(119 949 )

(119 949 )

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

26 915

26 915

146 864

146 864

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

57 971

57 971

26 915

26 915

AZ EFA ÉS AZ UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA (15)

AZ EFA ÉS AZ UNIÓS VAGYONKEZELŐI ALAPOK ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA

15

ÖSSZEVONT MÉRLEG

ÖSSZEVONT MÉRLEG

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK | | |
| Pénzügyi eszközök | 33 | 36 |
| A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások | (2) | — |
| Előfinanszírozás | 968 | 962 |
| | 999 | 998 |
| FORGÓESZKÖZÖK | | |
| Előfinanszírozás | 1 930 | 1 725 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 152 | 143 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 793 | 1 223 |
| | 2 875 | 3 092 |
| ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | 3 874 | 4 090 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | |
| Pénzügyi kötelezettségek | (173) | (167) |
| | (173) | (167) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | |
| Szállítói kötelezettségek | (661) | (542) |
| Passzív időbeli elhatárolások | (1 664 ) | (1 432 ) |
| | (2 325 ) | (1 974 ) |
| KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | (2 498 ) | (2 141 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | 1 376 | 1 948 |
| FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK | | |
| Valós érték tartalék | (5) | (2) |
| Aktív EFA-k lehívott tőkéje | 58 986 | 54 809 |
| Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje | 2 252 | 2 252 |
| Előző évek áthozott gazdasági eredménye | (55 111 ) | (51 155 ) |
| Az év gazdasági eredménye | (4 746 ) | (3 956 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | 1 376 | 1 948 |

(millió EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

33

33

36

36

A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások

A vagyonkezelői alapba fizetett hozzájárulások

(2)

(2)

—

—

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

968

968

962

962

999

999

998

998

FORGÓESZKÖZÖK

FORGÓESZKÖZÖK

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

1 930

1 930

1 725

1 725

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

152

152

143

143

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

793

793

1 223

1 223

2 875

2 875

3 092

3 092

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

3 874

3 874

4 090

4 090

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

(173)

(173)

(167)

(167)

(173)

(173)

(167)

(167)

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(661)

(661)

(542)

(542)

Passzív időbeli elhatárolások

Passzív időbeli elhatárolások

(1 664 )

(1 664 )

(1 432 )

(1 432 )

(2 325 )

(2 325 )

(1 974 )

(1 974 )

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

(2 498 )

(2 498 )

(2 141 )

(2 141 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

1 376

1 376

1 948

1 948

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK

FORRÁSOK ÉS TARTALÉKOK

Valós érték tartalék

Valós érték tartalék

(5)

(5)

(2)

(2)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje

Aktív EFA-k lehívott tőkéje

58 986

58 986

54 809

54 809

Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje

Lezárt EFA-k áthozott lehívott tőkéje

2 252

2 252

2 252

2 252

Előző évek áthozott gazdasági eredménye

Előző évek áthozott gazdasági eredménye

(55 111 )

(55 111 )

(51 155 )

(51 155 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(4 746 )

(4 746 )

(3 956 )

(3 956 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

1 376

1 376

1 948

1 948

ÖSSZEVONT EREDMÉNYKIMUTATÁS

ÖSSZEVONT EREDMÉNYKIMUTATÁS

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| BEVÉTELEK | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | | |
| Behajtási tevékenységek | 92 | 28 |
| Bevétel a vagyonkezelői alapba fizetett adományokból | 296 | 287 |
| | 388 | 316 |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | | |
| Pénzügyi bevétel | 6 | 7 |
| Egyéb bevétel | 40 | 41 |
| | 46 | 48 |
| Összes bevétel | 434 | 364 |
| KIADÁSOK | | |
| Támogatási eszközök | (3 937 ) | (3 220 ) |
| A vagyonkezelői alap által végrehajtott kiadások | (936) | (804) |
| Társfinanszírozási kiadások | (53) | (14) |
| Finanszírozási költségek | (22) | (1) |
| Egyéb kiadások | (232) | (282) |
| Összes kiadás | (5 180 ) | (4 320 ) |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | (4 746 ) | (3 956 ) |

(millió EUR)

2020

2019

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Behajtási tevékenységek

Behajtási tevékenységek

92

92

28

28

Bevétel a vagyonkezelői alapba fizetett adományokból

Bevétel a vagyonkezelői alapba fizetett adományokból

296

296

287

287

388

388

316

316

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Pénzügyi bevétel

Pénzügyi bevétel

6

6

7

7

Egyéb bevétel

Egyéb bevétel

40

40

41

41

46

46

48

48

Összes bevétel

Összes bevétel

434

434

364

364

KIADÁSOK

KIADÁSOK

Támogatási eszközök

Támogatási eszközök

(3 937 )

(3 937 )

(3 220 )

(3 220 )

A vagyonkezelői alap által végrehajtott kiadások

A vagyonkezelői alap által végrehajtott kiadások

(936)

(936)

(804)

(804)

Társfinanszírozási kiadások

Társfinanszírozási kiadások

(53)

(53)

(14)

(14)

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

(22)

(22)

(1)

(1)

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

(232)

(232)

(282)

(282)

Összes kiadás

Összes kiadás

(5 180 )

(5 180 )

(4 320 )

(4 320 )

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

(4 746 )

(4 746 )

(3 956 )

(3 956 )

ÖSSZEVONT CASH FLOW-KIMUTATÁS

ÖSSZEVONT CASH FLOW-KIMUTATÁS

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Az év gazdasági eredménye | (4 746 ) | (3 956 ) |
| Működési tevékenységek | | |
| Tőkenövekedés – hozzájárulások | 4 177 | 4 385 |
| Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése | (210) | (12) |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése | (7) | 13 |
| Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | 6 | (62) |
| Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | 119 | 288 |
| Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése) | 232 | 58 |
| Egyéb nem készpénzes mozgások | (3) | (2) |
| Befektetési tevékenységek | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése | 2 | (36) |
| NETTÓ CASH FLOW | (431) | 676 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) | (430) | 676 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya | 1 223 | 548 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya | 793 | 1 223 |

(millió EUR)

2020

2019

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(4 746 )

(4 746 )

(3 956 )

(3 956 )

Működési tevékenységek

Működési tevékenységek

Tőkenövekedés – hozzájárulások

Tőkenövekedés – hozzájárulások

4 177

4 177

4 385

4 385

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

(210)

(210)

(12)

(12)

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

(7)

(7)

13

13

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

6

6

(62)

(62)

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

119

119

288

288

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

232

232

58

58

Egyéb nem készpénzes mozgások

Egyéb nem készpénzes mozgások

(3)

(3)

(2)

(2)

Befektetési tevékenységek

Befektetési tevékenységek

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

2

2

(36)

(36)

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

(431)

(431)

676

676

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

(430)

(430)

676

676

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

1 223

1 223

548

548

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

793

793

1 223

1 223

ÖSSZEVONT KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

ÖSSZEVONT KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Aktív EFA-k tőkéje
  (A) | Aktív EFA-k le nem hívott forrásai
  (B) | Aktív EFA-k lehívott tőkéje
  (C) = (A)–(B) | Eredménytartalék
  (D) | Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje
  (E) | Valós érték tartalék
  (F) | Összes nettó eszköz
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| EGYENLEG 2018.12.31-ÉN | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | — | 1 521 |
| Valósérték-változások | | | | | | (2) | (2) |
| Tőkenövekedés – hozzájárulások | | (4 385 ) | 4 385 | — | — | | 4 385 |
| Az év gazdasági eredménye | — | — | — | (3 956 ) | — | | (3 956 ) |
| EGYENLEG 2019.12.31-ÉN | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Valósérték-változások | | | | | | (3) | (3) |
| Tőkenövekedés – hozzájárulások | | (4 400 ) | 4 400 | | | | 4 400 |
| Visszatérítés a tagállamoknak | (223) | | | | | | — |
| Az év gazdasági eredménye | | | — | (4 746 ) | | | (4 746 ) |
| EGYENLEG 2020.12.31-ÉN | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 857 ) | 2 252 | (5) | 1 376 |

millió EUR

Aktív EFA-k tőkéje

(A)

Aktív EFA-k le nem hívott forrásai

(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje

(C) = (A)–(B)

Eredménytartalék

(D)

Lezárt EFA-k áthozott lehívott alaptőkéje

(E)

Valós érték tartalék

(F)

Összes nettó eszköz

(C)+(D)+(E)+(F)

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

EGYENLEG 2018.12.31-ÉN

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

—

—

1 521

1 521

Valósérték-változások

Valósérték-változások

(2)

(2)

(2)

(2)

Tőkenövekedés – hozzájárulások

Tőkenövekedés – hozzájárulások

(4 385 )

(4 385 )

4 385

4 385

—

—

4 385

4 385

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

—

—

—

—

(3 956 )

(3 956 )

—

—

(3 956 )

(3 956 )

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

EGYENLEG 2019.12.31-ÉN

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Valósérték-változások

Valósérték-változások

(3)

(3)

(3)

(3)

Tőkenövekedés – hozzájárulások

Tőkenövekedés – hozzájárulások

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

4 400

4 400

Visszatérítés a tagállamoknak

Visszatérítés a tagállamoknak

(223)

(223)

—

—

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

—

—

(4 746 )

(4 746 )

(4 746 )

(4 746 )

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

EGYENLEG 2020.12.31-ÉN

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 857 )

(59 857 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 376

1 376

EFA-JELENTÉS A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL

EFA-JELENTÉS A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁSRÓL

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | HÁTTÉR | 68 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Korábbi EFA-k | 68 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | 10. és 11. EFA | 68 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁS | 70 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | PÉNZÜGYI EREDMÉNY | 70 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | BEVÉTELEK | 76 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | OPERATÍV KIADÁSOK ÉS EGYEDI PROGRAMOK | 77 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | FOGALOMTÁR | 88 |
| --- | --- | --- |

3.

1.   HÁTTÉR

HÁTTÉR

Az 1959-ben elindított Európai Fejlesztési Alap az Unió fő eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT) folytatott fejlesztési együttműködés támogatására. A megállapodás elsődleges célja a szegénység csökkentése, hosszabb távon pedig teljes felszámolása.

Az EFA-t a tagállami képviselők belső megállapodása hozta létre, irányításáért egy külön bizottság felelős. Az EFA forrásai az uniós tagállamok eseti hozzájárulásai; a tagállamok döntenek az alap számára (ötéves időszak alatt) allokált teljes összegről. E hozzájárulásokon felül a tagállamok társfinanszírozási megállapodást is köthetnek az EFA-val, valamint önkéntes alapon egyéb pénzügyi hozzájárulást is fizethetnek az alapnak. Az EFA-forrásokból finanszírozott műveletek pénzügyi végrehajtásáért az Európai Bizottság felelős. Az Európai Beruházási Bank kezeli a beruházási keretet.

Az EFA egy többéves jelleggel működő alap. Az egyes EFA-k időtartama mintegy öt év, és mindegyikükre külön pénzügyi szabályzat vonatkozik, amely minden egyes EFA esetében előírja pénzügyi kimutatások összeállítását. Ennek megfelelően minden EFA esetében külön pénzügyi kimutatás készül a források Bizottság által kezelt részéről.

A legutolsó, 11. EFA-t (2014–2020) létrehozó belső megállapodás 2015. március 1-jén lépett hatályba. 2021 óta az AKCS-országokkal történő együttműködés a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) részét képezi. Az EFA keretében finanszírozott, folyamatban lévő projektek végrehajtása azonban a vonatkozó EFA-jogalap keretében folytatódik.

Ez a jelentés a 11. EFA pénzügyi szabályzatának (16) 39. cikkével összhangban készült. Megbízható és valós összképet nyújt az EFA bevételi és kiadási műveleteiről, különös tekintettel azokra a fontos eseményekre, amelyek jelentős hatást gyakoroltak a 2020. évi pénzügyi végrehajtásra.

16

Mivel a korábbi EFA-k keretében nincsenek folyamatban lévő műveletek (17), ez a jelentés csak a 10. és 11. EFA adatait tartalmazza.

17

1.2.   KORÁBBI EFA-K

KORÁBBI EFA-K

A 6. EFA 2006-ban, a 7. EFA pedig 2008-ban zárult le. 2019-ben a Bizottság lezárta a 8. EFA projektjeinek fennmaradó lezáratlan tranzakcióit. A 8. EFA pénzügyi végrehajtásáról szóló végső jelentés a 2019. évi éves beszámolóval együtt hozzáférhető. A Bizottság 2021 végén a 9. EFA-t is szeretné lezárni.

A 9. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően a korábbi EFA-k egyenlegeit és visszavont kötelezettségvállalásait átcsoportosították a 9. EFA-ba.

1.3.   10. és 11. EFA

10. és 11. EFA

Az Európai Közösség tagállamai, valamint az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS–) államok által Cotonouban 2000. június 23-án írta alá az AKCS–EK partnerségi megállapodást. 2003. április 1-jén lépett hatályba (és létrehozta a 9. EFA-t). A Cotonoui Megállapodást kétszer módosították, először a 2005. június 25-én Luxembourgban aláírt megállapodással (amely létrehozta a 10. EFA-t), másodszor a 2010. június 22-én Ouagadougouban aláírt megállapodással (amely létrehozta a 11. EFA-t).

Az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek (TOT) társulásáról szóló, az Európai Unió Tanácsa által 2001. november 27-én elfogadott 2001/822/EK határozat (Tengerentúli Társulási Határozat) (18)2001. december 2-án lépett hatályba. Ezt a határozatot 2007. március 19-én módosította a 2007/249/EK határozat (19).

18

19

A módosított Cotonoui Megállapodással összhangban a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról szóló, az Európai Közösség tagállamai kormányainak képviselői által 2013 augusztusában elfogadott belső megállapodás 2015 márciusában lépett hatályba.

A Cotonoui Megállapodás értelmében a második időszakra (2008–2013) a 10. EFA teljes költségvetése 22 682 millió EUR volt. Ebből az összegből:

| — | 21 966 millió EUR jutott az AKCS-államoknak, |
| --- | --- |

—

21 966 millió EUR jutott az AKCS-államoknak,

| — | 286 millió EUR a TOT-nak, és |
| --- | --- |

—

286 millió EUR a TOT-nak, és

| — | 430 millió EUR a Bizottságnak az EFA programozásához és végrehajtásához kapcsolódó támogatási kiadásokra. |
| --- | --- |

—

430 millió EUR a Bizottságnak az EFA programozásához és végrehajtásához kapcsolódó támogatási kiadásokra.

Az AKCS-országokra jutó összeg a következőképpen oszlik meg:

| — | 17 766 millió EUR a nemzeti és regionális indikatív programokra, |
| --- | --- |

—

17 766 millió EUR a nemzeti és regionális indikatív programokra,

| — | 2 700 millió EUR az AKCS-n belüli és a régiókon belüli együttműködésre, és |
| --- | --- |

—

2 700 millió EUR az AKCS-n belüli és a régiókon belüli együttműködésre, és

| — | 1 500 millió EUR beruházási keretekre. |
| --- | --- |

—

1 500 millió EUR beruházási keretekre.

Kiemelendő, hogy a költségvetés nagyobb része jut a regionális programokra, ezáltal hangsúlyozva a regionális gazdasági integráció mint a nemzeti és helyi fejlődés alapvető keretének fontosságát. A 10. EFA egyik újítása az volt, hogy az egyes országok számára „ösztönző összegeket” hoztak létre.

A Cotonoui Megállapodás alapján az AKCS-államoknak és a TOT-nak nyújtott uniós támogatást a harmadik időszakban (2014–2020) a 11. EFA-ból finanszírozzák, összesen 30 506 millió EUR értékben, amelyből:

29 089 millió EUR jut az AKCS-országoknak a belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 2. cikkének d) pontjával összhangban, ebből 27 955 millió EUR-t az Európai Bizottság kezel,

364,5 millió EUR jut a TOT-oknak a belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban, ebből 359,5 millió EUR-t az Európai Bizottság kezel,

és 1 052,5 millió EUR jut a Bizottságnak a 11. EFA forrásainak programozásával és végrehajtásával járó költségek finanszírozására, a belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban.

2.   PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁS

PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁS

2.1.   PÉNZÜGYI EREDMÉNY

PÉNZÜGYI EREDMÉNY

A 10. EFA ELŐIRÁNYZATAINAK ALAKULÁSA

A 10. EFA ELŐIRÁNYZATAINAK ALAKULÁSA

10. EFA

AZ ELŐIRÁNYZATOK ALAKULÁSA: 2020. december 31.

A FORRÁSOK TÁMOGATÁSI ESZKÖZÖK SZERINTI BONTÁSA

| (millió EUR) |
| --- |
| | TÁMOGATÁSI ESZKÖZ | KEZDETI ELŐIRÁNYZAT | HALMOZOTT FORRÁSNÖVEKEDÉS VAGY -CSÖKKENÉS 2019. DECEMBER 31-ÉN | FORRÁSNÖVEKEDÉS VAGY -CSÖKKENÉS 2020-BAN | Megjegyzések | AZ ELŐIRÁNYZATOK JELENLEGI SZINTJE |
| AKCS | Rendes tagállami hozzájárulások | 20 896 | 60 | (340) | | 20 616 |
| Társfinanszírozás | 0 | 202 | (0) | | 202 |
| AKCS RÉSZÖSSZESEN | 20 896 | 262 | (340) | | 20 818 |
| TOT | Rendes tagállami hozzájárulások | 0 | 271 | (28) | | 243 |
| TOT RÉSZÖSSZESEN | 0 | 271 | (28) | | 243 |
| | 10. EFA ÖSSZESEN | 20 896 | 533 | (368) | | 21 061 |

(millió EUR)

TÁMOGATÁSI ESZKÖZ

KEZDETI ELŐIRÁNYZAT

HALMOZOTT FORRÁSNÖVEKEDÉS VAGY -CSÖKKENÉS 2019. DECEMBER 31-ÉN

FORRÁSNÖVEKEDÉS VAGY -CSÖKKENÉS 2020-BAN

Megjegyzések

AZ ELŐIRÁNYZATOK JELENLEGI SZINTJE

AKCS

Rendes tagállami hozzájárulások

Rendes tagállami hozzájárulások

20 896

20 896

60

60

(340)

(340)

20 616

20 616

Társfinanszírozás

Társfinanszírozás

0

0

202

202

(0)

(0)

202

202

AKCS RÉSZÖSSZESEN

AKCS RÉSZÖSSZESEN

20 896

20 896

262

262

(340)

(340)

20 818

20 818

TOT

Rendes tagállami hozzájárulások

Rendes tagállami hozzájárulások

0

0

271

271

(28)

(28)

243

243

TOT RÉSZÖSSZESEN

TOT RÉSZÖSSZESEN

0

0

271

271

(28)

(28)

243

243

10. EFA ÖSSZESEN

10. EFA ÖSSZESEN

20 896

20 896

533

533

(368)

(368)

21 061

21 061

A 11. EFA ELŐIRÁNYZATAINAK ALAKULÁSA

A 11. EFA ELŐIRÁNYZATAINAK ALAKULÁSA

11. EFA

AZ ELŐIRÁNYZATOK ALAKULÁSA: 2020. december 31.

A FORRÁSOK TÁMOGATÁSI ESZKÖZÖK SZERINTI BONTÁSA

| (millió EUR) |
| --- |
| | TÁMOGATÁSI ESZKÖZ | KEZDETI ELŐIRÁNYZAT | HALMOZOTT FORRÁSNÖVEKEDÉS VAGY -CSÖKKENÉS 2019. DECEMBER 31-ÉN | FORRÁSNÖVEKEDÉS VAGY -CSÖKKENÉS 2020-BAN | Megjegyzések | AZ ELŐIRÁNYZATOK JELENLEGI SZINTJE |
| AKCS | Rendes tagállami hozzájárulások | 29 008 | 172 | 124 | | 29 304 |
| Társfinanszírozás | 0 | 73 | 3 | | 75 |
| Bizottsági belső szolgáltatási megállapodás | 0 | 1 | | | 1 |
| AKCS RÉSZÖSSZESEN | 29 008 | 246 | 127 | | 29 381 |
| TOT | Rendes tagállami hozzájárulások | 0 | 355 | (4) | | 351 |
| Társfinanszírozás | 0 | 0 | | | 0 |
| Bizottsági belső szolgáltatási megállapodás | 0 | 0 | | | 0 |
| TOT RÉSZÖSSZESEN | 0 | 355 | (4) | | 351 |
| | 11. EFA ÖSSZESEN | 29 008 | 601 | 123 | | 29 731 |

(millió EUR)

TÁMOGATÁSI ESZKÖZ

KEZDETI ELŐIRÁNYZAT

HALMOZOTT FORRÁSNÖVEKEDÉS VAGY -CSÖKKENÉS 2019. DECEMBER 31-ÉN

FORRÁSNÖVEKEDÉS VAGY -CSÖKKENÉS 2020-BAN

Megjegyzések

AZ ELŐIRÁNYZATOK JELENLEGI SZINTJE

AKCS

Rendes tagállami hozzájárulások

Rendes tagállami hozzájárulások

29 008

29 008

172

172

124

124

29 304

29 304

Társfinanszírozás

Társfinanszírozás

0

0

73

73

3

3

75

75

Bizottsági belső szolgáltatási megállapodás

Bizottsági belső szolgáltatási megállapodás

0

0

1

1

1

1

AKCS RÉSZÖSSZESEN

AKCS RÉSZÖSSZESEN

29 008

29 008

246

246

127

127

29 381

29 381

TOT

Rendes tagállami hozzájárulások

Rendes tagállami hozzájárulások

0

0

355

355

(4)

(4)

351

351

Társfinanszírozás

Társfinanszírozás

0

0

0

0

0

0

Bizottsági belső szolgáltatási megállapodás

Bizottsági belső szolgáltatási megállapodás

0

0

0

0

0

0

TOT RÉSZÖSSZESEN

TOT RÉSZÖSSZESEN

0

0

355

355

(4)

(4)

351

351

11. EFA ÖSSZESEN

11. EFA ÖSSZESEN

29 008

29 008

601

601

123

123

29 731

29 731

A 10. EFA KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAINAK, CÉLHOZ KÖTÖTT PÉNZESZKÖZEINEK ÉS KIFIZETÉSEINEK ALAKULÁSA

A 10. EFA KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAINAK, CÉLHOZ KÖTÖTT PÉNZESZKÖZEINEK ÉS KIFIZETÉSEINEK ALAKULÁSA

EFA ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓ – 2020. DECEMBER 31.

SEGÉLYTÍPUS

AKCS + TOT – 10. EFA

| (millió EUR) |
| --- |
| | | FORRÁSOK | HATÁROZATOK | CÉLHOZ KÖTÖTT PÉNZESZKÖZÖK | KIFIZETÉSEK |
| ÖSSZESÍTETT | ÉVES | % | ÖSSZESÍTETT | ÉVES | % | ÖSSZESÍTETT | ÉVES | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| | Rendes tagállami hozzájárulások | | | | | | | | | | |
| AKCS | NEMZETI ALLOKÁCIÓK („A” keret) (programozott) | 12 513 | 12 500 | (150) | 100 % | 12 382 | (57) | 99 % | 12 047 | 193 | 97 % |
| NEMZETI ALLOKÁCIÓK („A” keret) (sürgősségi) | 1 980 | 1 980 | (11) | 100 % | 1 968 | (2) | 99 % | 1 955 | 5 | 99 % |
| VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK | 529 | 526 | 18 | 99 % | 522 | 15 | 99 % | 507 | | 97 % |
| AKCS-N BELÜLI ALLOKÁCIÓK | 3 691 | 3 683 | 83 | 100 % | 3 460 | 321 | 94 % | 3 074 | 100 | 89 % |
| REGIONÁLIS ALLOKÁCIÓK | 1 857 | 1 851 | (45) | 100 % | 1 807 | (20) | 98 % | 1 667 | 43 | 92 % |
| Társfinanszírozás | | | | | | | | | | |
| NEMZETI ALLOKÁCIÓK | 185 | 180 | (0) | 97 % | 177 | 0 | 98 % | 161 | 9 | 91 % |
| VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK | 5 | 5 | 0 | 111 % | 3 | 0 | 65 % | 3 | 0 | 87 % |
| AKCS-N BELÜLI ALLOKÁCIÓK | 12 | 11 | (0) | 91 % | 11 | 0 | 100 % | 11 | | 100 % |
| Nem lehívható tartalék | | | | | | | | | | |
| NEM LEHÍVHATÓ TARTALÉK | 46 | | | | | | | | | |
| | Rendes tagállami hozzájárulások | | | | | | | | | | |
| TOT | NEMZETI ALLOKÁCIÓK | 186 | 186 | (0) | 100 % | 183 | 1 | 98 % | 167 | 10 | 91 % |
| NEMZETI ALLOKÁCIÓK | 15 | 15 | 0 | 100 % | 14 | 0 | 99 % | 14 | 0 | 100 % |
| VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK | 5 | 5 | 0 | 100 % | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % |
| REGIONÁLIS ALLOKÁCIÓK | 36 | 35 | (3) | 98 % | 34 | (2) | 96 % | 34 | (0) | 99 % |
| Nem lehívható tartalék | | | | | | | | | | |
| NEM LEHÍVHATÓ TARTALÉK | 1 | | | | | | | | | |
| | ÖSSZESEN: AKCS+TOT (TARTALÉKOKKAL) (A+B) | 21 061 | 20 978 | (110) | 100 % | 20 567 | 256 | 98 % | 19 645 | 360 | 96 % |

(millió EUR)

FORRÁSOK

HATÁROZATOK

CÉLHOZ KÖTÖTT PÉNZESZKÖZÖK

KIFIZETÉSEK

ÖSSZESÍTETT

ÉVES

%

ÖSSZESÍTETT

ÉVES

%

ÖSSZESÍTETT

ÉVES

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Rendes tagállami hozzájárulások

Rendes tagállami hozzájárulások

AKCS

NEMZETI ALLOKÁCIÓK („A” keret) (programozott)

12 513

12 500

(150)

100 %

12 382

(57)

99 %

12 047

193

97 %

NEMZETI ALLOKÁCIÓK („A” keret) (sürgősségi)

1 980

1 980

(11)

100 %

1 968

(2)

99 %

1 955

5

99 %

VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK

529

526

18

99 %

522

15

99 %

507

97 %

AKCS-N BELÜLI ALLOKÁCIÓK

3 691

3 683

83

100 %

3 460

321

94 %

3 074

100

89 %

REGIONÁLIS ALLOKÁCIÓK

1 857

1 851

(45)

100 %

1 807

(20)

98 %

1 667

43

92 %

Társfinanszírozás

Társfinanszírozás

NEMZETI ALLOKÁCIÓK

185

180

(0)

97 %

177

0

98 %

161

9

91 %

VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK

5

5

0

111 %

3

0

65 %

3

0

87 %

AKCS-N BELÜLI ALLOKÁCIÓK

12

11

(0)

91 %

11

0

100 %

11

100 %

Nem lehívható tartalék

Nem lehívható tartalék

NEM LEHÍVHATÓ TARTALÉK

46

Rendes tagállami hozzájárulások

Rendes tagállami hozzájárulások

TOT

NEMZETI ALLOKÁCIÓK

186

186

(0)

100 %

183

1

98 %

167

10

91 %

NEMZETI ALLOKÁCIÓK

15

15

0

100 %

14

0

99 %

14

0

100 %

VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK

5

5

0

100 %

5

100 %

5

100 %

REGIONÁLIS ALLOKÁCIÓK

36

35

(3)

98 %

34

(2)

96 %

34

(0)

99 %

Nem lehívható tartalék

Nem lehívható tartalék

NEM LEHÍVHATÓ TARTALÉK

1

ÖSSZESEN: AKCS+TOT (TARTALÉKOKKAL) (A+B)

ÖSSZESEN: AKCS+TOT (TARTALÉKOKKAL) (A+B)

21 061

21 061

20 978

20 978

(110)

(110)

100 %

100 %

20 567

20 567

256

256

98 %

98 %

19 645

19 645

360

360

96 %

96 %

A 11. EFA KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAINAK, CÉLHOZ KÖTÖTT PÉNZESZKÖZEINEK ÉS KIFIZETÉSEINEK ALAKULÁSA

A 11. EFA KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAINAK, CÉLHOZ KÖTÖTT PÉNZESZKÖZEINEK ÉS KIFIZETÉSEINEK ALAKULÁSA

EFA ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓ – 2020. DECEMBER 31.

SEGÉLYTÍPUS

AKCS + TOT – 11. EFA

| (millió EUR) |
| --- |
| | | FORRÁSOK | HATÁROZATOK | CÉLHOZ KÖTÖTT PÉNZESZKÖZÖK | KIFIZETÉSEK |
| ÖSSZESÍTETT | ÉVES | % | ÖSSZESÍTETT | ÉVES | % | ÖSSZESÍTETT | ÉVES | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| | Rendes tagállami hozzájárulások | | | | | | | | | | |
| AKCS | „A” KERET – NEMZETI ALLOKÁCIÓK (programozott) | 15 582 | 15 555 | 1 294 | 100 % | 13 093 | 1 960 | 84 % | 8 332 | 2 204 | 64 % |
| „B” KERET – NEMZETI ALLOKÁCIÓK (sürgősségi) | 1 072 | 1 064 | 219 | 99 % | 926 | 200 | 87 % | 744 | 107 | 80 % |
| VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK | 1 071 | 1 070 | 206 | 100 % | 873 | 42 | 82 % | 803 | 27 | 92 % |
| AKCS-N BELÜLI ALLOKÁCIÓK | 4 014 | 3 912 | 389 | 97 % | 3 443 | 423 | 88 % | 2 701 | 445 | 78 % |
| REGIONÁLIS ALLOKÁCIÓK | 7 317 | 7 296 | 647 | 100 % | 6 398 | 754 | 88 % | 3 971 | 1 380 | 62 % |
| Társfinanszírozás | | | | | | | | | | |
| „A” KERET – NEMZETI ALLOKÁCIÓK | 42 | 42 | 10 | 100 % | 41 | 10 | 98 % | 6 | 4 | 15 % |
| VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK | 4 | 4 | 1 | 100 % | 1 | 0 | 21 % | 0 | 0 | 47 % |
| AKCS-N BELÜLI ALLOKÁCIÓK | 26 | 26 | 4 | 100 % | 24 | 2 | 91 % | 22 | 5 | 93 % |
| REGIONÁLIS ALLOKÁCIÓK | 4 | 4 | 2 | 100 % | 4 | 2 | 100 % | 4 | 2 | 100 % |
| Lehívható tartalékok | | | | | | | | | | |
| AKCS-N BELÜLI TARTALÉK | 1 | | | | | | | | | |
| NIP/RIP TARTALÉK | (100) | | | | | | | | | |
| Nem lehívható tartalék | | | | | | | | | | |
| NEM LEHÍVHATÓ TARTALÉK | 347 | | | | | | | | | |
| Bizottsági belső szolgáltatási megállapodás | | | | | | | | | | |
| „A” KERET – NEMZETI ALLOKÁCIÓK | 1 | 1 | (0) | 52 % | 1 | 0 | 100 % | 1 | | 100 % |
| | Rendes tagállami hozzájárulások | | | | | | | | | | |
| TOT | „A” KERET – NEMZETI ALLOKÁCIÓK | 213 | 213 | 17 | 100 % | 193 | 1 | 91 % | 171 | 51 | 88 % |
| „B” KERET – NEMZETI ALLOKÁCIÓK | 12 | 12 | 4 | 100 % | 9 | 1 | 79 % | 8 | 1 | 84 % |
| ÁTHIDALÓ ESZKÖZ | 0 | | | | | | | | | |
| VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK | 9 | 8 | 1 | 100 % | 5 | 0 | 56 % | 4 | 0 | 90 % |
| REGIONÁLIS ALLOKÁCIÓK | 103 | 103 | 4 | 100 % | 99 | 19 | 97 % | 25 | 12 | 25 % |
| Nem lehívható tartalék | | | | | | | | | | |
| NEM LEHÍVHATÓ TARTALÉK | 15 | | | | | | | | | |
| | ÖSSZESEN: AKCS+TOT (TARTALÉKOKKAL) (A+B) | 29 731 | 29 309 | 2 798 | 99 % | 25 110 | 3 413 | 86 % | 16 791 | 4 239 | 67 % |

(millió EUR)

FORRÁSOK

HATÁROZATOK

CÉLHOZ KÖTÖTT PÉNZESZKÖZÖK

KIFIZETÉSEK

ÖSSZESÍTETT

ÉVES

%

ÖSSZESÍTETT

ÉVES

%

ÖSSZESÍTETT

ÉVES

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Rendes tagállami hozzájárulások

Rendes tagállami hozzájárulások

AKCS

„A” KERET – NEMZETI ALLOKÁCIÓK (programozott)

15 582

15 555

1 294

100 %

13 093

1 960

84 %

8 332

2 204

64 %

„B” KERET – NEMZETI ALLOKÁCIÓK (sürgősségi)

1 072

1 064

219

99 %

926

200

87 %

744

107

80 %

VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK

1 071

1 070

206

100 %

873

42

82 %

803

27

92 %

AKCS-N BELÜLI ALLOKÁCIÓK

4 014

3 912

389

97 %

3 443

423

88 %

2 701

445

78 %

REGIONÁLIS ALLOKÁCIÓK

7 317

7 296

647

100 %

6 398

754

88 %

3 971

1 380

62 %

Társfinanszírozás

Társfinanszírozás

„A” KERET – NEMZETI ALLOKÁCIÓK

42

42

10

100 %

41

10

98 %

6

4

15 %

VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK

4

4

1

100 %

1

0

21 %

0

0

47 %

AKCS-N BELÜLI ALLOKÁCIÓK

26

26

4

100 %

24

2

91 %

22

5

93 %

REGIONÁLIS ALLOKÁCIÓK

4

4

2

100 %

4

2

100 %

4

2

100 %

Lehívható tartalékok

Lehívható tartalékok

AKCS-N BELÜLI TARTALÉK

1

NIP/RIP TARTALÉK

(100)

Nem lehívható tartalék

Nem lehívható tartalék

NEM LEHÍVHATÓ TARTALÉK

347

Bizottsági belső szolgáltatási megállapodás

Bizottsági belső szolgáltatási megállapodás

„A” KERET – NEMZETI ALLOKÁCIÓK

1

1

(0)

52 %

1

0

100 %

1

100 %

Rendes tagállami hozzájárulások

Rendes tagállami hozzájárulások

TOT

„A” KERET – NEMZETI ALLOKÁCIÓK

213

213

17

100 %

193

1

91 %

171

51

88 %

„B” KERET – NEMZETI ALLOKÁCIÓK

12

12

4

100 %

9

1

79 %

8

1

84 %

ÁTHIDALÓ ESZKÖZ

0

VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK

9

8

1

100 %

5

0

56 %

4

0

90 %

REGIONÁLIS ALLOKÁCIÓK

103

103

4

100 %

99

19

97 %

25

12

25 %

Nem lehívható tartalék

Nem lehívható tartalék

NEM LEHÍVHATÓ TARTALÉK

15

ÖSSZESEN: AKCS+TOT (TARTALÉKOKKAL) (A+B)

ÖSSZESEN: AKCS+TOT (TARTALÉKOKKAL) (A+B)

29 731

29 731

29 309

29 309

2 798

2 798

99 %

99 %

25 110

25 110

3 413

3 413

86 %

86 %

16 791

16 791

4 239

4 239

67 %

67 %

2.2.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

A bevételek jellege

A bevételek jellege

Az EFA fő bevételét a tagállami hozzájárulások jelentik. Az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank évente három alkalommal felhívja a tagállamokat, hogy járuljanak hozzá az EFA-hoz. Az egyes években lehívott hozzájárulások összege tükrözi az év során fedezendő kifizetések összegét.

A tagállami hozzájárulások áttekintése

A tagállami hozzájárulások áttekintése

Image 2

2.3.   OPERATÍV KIADÁSOK ÉS EGYEDI PROGRAMOK

OPERATÍV KIADÁSOK ÉS EGYEDI PROGRAMOK

A kiadások jellege

A kiadások jellege

A többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló összeg a Bizottság számára támogatási kiadásokra elkülönített 3 %-ból és az EFA-projektek végrehajtására elkülönített 97 %-ból tevődik össze. Az összegeket az egyes belső megállapodások határozzák meg, és önkéntes hozzájárulásokkal és a műveletekből származó bevételekkel növelhetők.

A lekötött, szerződött és kifizetett összegek lebontása a kiadások jellege szerint

A lekötött, szerződött és kifizetett összegek lebontása a kiadások jellege szerint

| | FORRÁSOK | HATÁROZATOK | CÉLHOZ KÖTÖTT PÉNZESZKÖZÖK | KIFIZETÉSEK |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ÖSSZESÍTETT | ÉVES | % | ÖSSZESÍTETT | ÉVES | % | ÖSSZESÍTETT | ÉVES | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| ÖSSZESEN: IGAZGATÁSI VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK | 1 622 | 1 619 | 226 | 100 % | 1 409 | 57 | 87 % | 1 322 | 28 | 81 % |
| ÖSSZESEN: OPERATÍV VÉGREHAJTÁS | 49 170 | 48 668 | 2 461 | 99 % | 44 268 | 3 613 | 90 % | 35 114 | 4 571 | 71 % |
| 10.+11. EFA ÖSSZESEN AKCS+TOT (TARTALÉKOKKAL) (A+B) | 50 792 | 50 287 | 2 687 | 99 % | 45 677 | 3 670 | 91 % | 36 436 | 4 599 | 80 % |

FORRÁSOK

HATÁROZATOK

CÉLHOZ KÖTÖTT PÉNZESZKÖZÖK

KIFIZETÉSEK

ÖSSZESÍTETT

ÉVES

%

ÖSSZESÍTETT

ÉVES

%

ÖSSZESÍTETT

ÉVES

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

ÖSSZESEN: IGAZGATÁSI VÉGREHAJTÁSI KÖLTSÉGEK ÉS KAMATBEVÉTELEK

1 622

1 619

226

100 %

1 409

57

87 %

1 322

28

81 %

ÖSSZESEN: OPERATÍV VÉGREHAJTÁS

49 170

48 668

2 461

99 %

44 268

3 613

90 %

35 114

4 571

71 %

10.+11. EFA ÖSSZESEN AKCS+TOT (TARTALÉKOKKAL) (A+B)

10.+11. EFA ÖSSZESEN AKCS+TOT (TARTALÉKOKKAL) (A+B)

50 792

50 792

50 287

50 287

2 687

2 687

99 %

99 %

45 677

45 677

3 670

3 670

91 %

91 %

36 436

36 436

4 599

4 599

80 %

80 %

Image 3

A lekötött, szerződött és kifizetett összegek lebontása régió és ország szerint

A lekötött, szerződött és kifizetett összegek lebontása régió és ország szerint

| | | AZ EFA ÖSSZESÍTETT BESZÁMOLÓJA 2020. DECEMBER 31-ÉN ORSZÁGONKÉNTI BONTÁSBAN, JÓVÁHAGYOTT % |
| --- | --- | --- |
| 10.+11. EFA | 10. és 11. EFA ÖSSZESEN (millió EUR) |
| 2020 összesített | Előirányzatok | Határozatok | Jóváh. % | Célhoz kötött pénzeszközök | Jóváh. % | Kifizetések | Jóváh. % |
| AKCS | Igazgatási és pénzügyi kiadások | 1 609 | 1 605 | 100 % | 1 399 | 87 % | 1 313 | 82 % |
| Összes AKCS-ország | 2 846 | 2 553 | 90 % | 2 553 | 90 % | 1 821 | 64 % |
| Igazgatási és pénzügyi kiadások + összes AKCS-ország | 4 455 | 4 158 | 93 % | 3 952 | 89 % | 3 134 | 70 % |
| Angola | 349 | 349 | 100 % | 309 | 88 % | 239 | 68 % |
| Benin | 741 | 739 | 100 % | 685 | 92 % | 623 | 84 % |
| Botswana | 130 | 130 | 100 % | 128 | 98 % | 119 | 91 % |
| Burkina Faso | 1 310 | 1 310 | 100 % | 1 293 | 99 % | 1 183 | 90 % |
| Burundi | 579 | 572 | 99 % | 544 | 94 % | 425 | 73 % |
| Zöld-foki-szigetek | 147 | 147 | 100 % | 146 | 99 % | 144 | 98 % |
| Kamerun | 522 | 522 | 100 % | 489 | 94 % | 384 | 74 % |
| Közép-afrikai Köztársaság | 626 | 625 | 100 % | 612 | 98 % | 475 | 76 % |
| Csád | 940 | 940 | 100 % | 794 | 84 % | 663 | 71 % |
| Comore-szigetek | 80 | 80 | 99 % | 68 | 85 % | 62 | 78 % |
| Kongó (Brazzaville) | 164 | 164 | 100 % | 145 | 88 % | 99 | 60 % |
| Kongói Demokratikus Köztársaság | 1 430 | 1 430 | 100 % | 1 223 | 85 % | 996 | 70 % |
| Dzsibuti | 186 | 186 | 100 % | 148 | 80 % | 112 | 60 % |
| Eritrea | 215 | 215 | 100 % | 215 | 100 % | 35 | 16 % |
| Etiópia | 1 656 | 1 655 | 100 % | 1 530 | 92 % | 1 301 | 79 % |
| Gabon | 35 | 35 | 100 % | 33 | 92 % | 26 | 75 % |
| Gambia | 316 | 316 | 100 % | 307 | 97 % | 226 | 72 % |
| Ghána | 796 | 793 | 100 % | 722 | 91 % | 676 | 85 % |
| Bissau-Guinea | 186 | 186 | 100 % | 185 | 99 % | 141 | 76 % |
| Guinea (Conakry) | 506 | 506 | 100 % | 453 | 89 % | 372 | 74 % |
| Elefántcsontpart | 715 | 713 | 100 % | 694 | 97 % | 603 | 84 % |
| Kenya | 881 | 881 | 100 % | 834 | 95 % | 583 | 66 % |
| Lesotho | 259 | 259 | 100 % | 241 | 93 % | 165 | 64 % |
| Libéria | 495 | 495 | 100 % | 432 | 87 % | 373 | 75 % |
| Madagaszkár | 792 | 791 | 100 % | 684 | 86 % | 448 | 57 % |
| Malawi | 1 026 | 1 026 | 100 % | 893 | 87 % | 726 | 71 % |
| Mali | 1 425 | 1 424 | 100 % | 1 390 | 98 % | 1 147 | 80 % |
| Mauritánia | 349 | 349 | 100 % | 319 | 91 % | 246 | 70 % |
| Mauritius | 83 | 83 | 100 % | 81 | 98 % | 77 | 93 % |
| Mozambik | 1 476 | 1 470 | 100 % | 1 135 | 77 % | 866 | 59 % |
| Namíbia | 189 | 189 | 100 % | 174 | 92 % | 155 | 82 % |
| Niger | 1 294 | 1 289 | 100 % | 1 258 | 97 % | 1 102 | 85 % |
| Nigéria | 1 187 | 1 175 | 99 % | 1 138 | 96 % | 920 | 78 % |
| Ruanda | 841 | 841 | 100 % | 812 | 96 % | 750 | 89 % |
| São Tomé és Príncipe | 56 | 56 | 100 % | 44 | 79 % | 39 | 70 % |
| Szenegál | 671 | 670 | 100 % | 625 | 93 % | 564 | 84 % |
| Seychelle-szigetek | 23 | 23 | 100 % | 21 | 95 % | 21 | 92 % |
| Sierra Leone | 663 | 663 | 100 % | 600 | 90 % | 502 | 76 % |
| Szomália | 905 | 902 | 100 % | 898 | 99 % | 653 | 72 % |
| Dél-Szudán | 92 | 91 | 100 % | 91 | 100 % | 91 | 100 % |
| Szudán | 298 | 298 | 100 % | 228 | 76 % | 128 | 43 % |
| Szváziföld | 135 | 135 | 100 % | 107 | 80 % | 92 | 68 % |
| Tanzánia | 1 179 | 1 179 | 100 % | 1 003 | 85 % | 844 | 72 % |
| Togo | 379 | 378 | 100 % | 354 | 93 % | 315 | 83 % |
| Uganda | 1 000 | 1 000 | 100 % | 943 | 94 % | 647 | 65 % |
| Zambia | 837 | 837 | 100 % | 682 | 81 % | 498 | 59 % |
| Zimbabwe | 472 | 472 | 100 % | 466 | 99 % | 409 | 87 % |
| Afrika összesen | 28 638 | 28 589 | 100 % | 26 176 | 91 % | 21 266 | 74 % |
| Antigua és Barbuda | 16 | 16 | 98 % | 15 | 97 % | 13 | 83 % |
| Barbados | 22 | 22 | 100 % | 18 | 83 % | 17 | 79 % |
| Belize | 43 | 43 | 100 % | 28 | 67 % | 21 | 48 % |
| Dominika | 41 | 41 | 100 % | 41 | 99 % | 37 | 90 % |
| Dominikai Köztársaság | 283 | 283 | 100 % | 277 | 98 % | 262 | 92 % |
| Grenada | 21 | 21 | 100 % | 20 | 97 % | 20 | 95 % |
| Guyana | 84 | 81 | 97 % | 78 | 93 % | 69 | 82 % |
| Haiti | 1 031 | 1 030 | 100 % | 829 | 80 % | 690 | 67 % |
| Jamaica | 243 | 243 | 100 % | 236 | 97 % | 202 | 83 % |
| Saint Kitts és Nevis | 9 | 9 | 100 % | 8 | 90 % | 6 | 66 % |
| Saint Lucia | 32 | 32 | 100 % | 32 | 99 % | 25 | 76 % |
| Saint Vincent és Grenadine-szigetek | 27 | 27 | 100 % | 26 | 96 % | 22 | 80 % |
| Suriname | 27 | 27 | 100 % | 27 | 97 % | 20 | 73 % |
| Trinidad és Tobago | 29 | 29 | 100 % | 28 | 99 % | 22 | 75 % |
| Karib-térség összesen | 1 909 | 1 905 | 100 % | 1 665 | 87 % | 1 425 | 75 % |
| Cook-szigetek | 5 | 5 | 100 % | 5 | 99 % | 5 | 99 % |
| Kelet-Timor | 175 | 174 | 99 % | 172 | 98 % | 129 | 74 % |
| Fidzsi | 49 | 49 | 100 % | 46 | 95 % | 36 | 73 % |
| Kiribati | 42 | 42 | 100 % | 41 | 97 % | 25 | 59 % |
| Marshall-szigetek | 17 | 17 | 100 % | 17 | 98 % | 11 | 66 % |
| Mikronézia | 23 | 23 | 100 % | 21 | 89 % | 10 | 43 % |
| Nauru | 4 | 4 | 100 % | 4 | 96 % | 4 | 89 % |
| Niue | 3 | 3 | 100 % | 3 | 98 % | 3 | 96 % |
| Palau | 5 | 5 | 100 % | 4 | 70 % | 3 | 60 % |
| Pápua Új-Guinea | 246 | 246 | 100 % | 202 | 82 % | 126 | 51 % |
| Salamon-szigetek | 69 | 69 | 100 % | 60 | 87 % | 56 | 82 % |
| Tonga | 29 | 28 | 100 % | 28 | 99 % | 28 | 98 % |
| Tuvalu | 14 | 14 | 100 % | 13 | 99 % | 10 | 74 % |
| Vanuatu | 55 | 55 | 100 % | 49 | 90 % | 35 | 65 % |
| Szamoa | 67 | 67 | 100 % | 67 | 99 % | 66 | 98 % |
| Csendes-óceán összesen | 804 | 803 | 100 % | 732 | 91 % | 548 | 68 % |
| Karib-tengeri térség | 540 | 531 | 98 % | 429 | 80 % | 283 | 52 % |
| Közép-afrikai régió | 556 | 556 | 100 % | 461 | 83 % | 291 | 52 % |
| Kelet-afrikai, dél-afrikai és indiai-óceáni régió | 3 040 | 3 032 | 100 % | 2 617 | 86 % | 1 727 | 57 % |
| AKCS-n belüli allokációk | 7 744 | 7 632 | 99 % | 6 938 | 90 % | 5 808 | 75 % |
| Multiregionális (PALOP) | 62 | 62 | 99 % | 59 | 94 % | 45 | 72 % |
| Csendes-óceáni régió | 324 | 324 | 100 % | 253 | 78 % | 170 | 52 % |
| Dél-afrikai régió | 142 | 142 | 100 % | 142 | 100 % | 134 | 95 % |
| Nyugat-afrikai régió | 1 959 | 1 951 | 100 % | 1 696 | 87 % | 1 171 | 60 % |
| AKCS regionális együttműködés összesen | 14 369 | 14 230 | 99 % | 12 594 | 88 % | 9 629 | 67 % |
| AKCS | 50 174 | 49 686 | 99 % | 45 118 | 90 % | 36 002 | 72 % |
| TOT | Összes TOT-ország | 30 | 14 | 46 % | 10 | 33 % | 9 | 31 % |
| Összes TOT-ország | 30 | 14 | 46 % | 10 | 33 % | 9 | 31 % |
| Anguilla | 28 | 28 | 100 % | 27 | 97 % | 26 | 95 % |
| | 2 | 2 | 100 % | 2 | 98 % | 2 | 90 % |
| Falkland-szigetek | 10 | 10 | 100 % | 10 | 100 % | 8 | 77 % |
| Montserrat | 33 | 33 | 100 % | 33 | 100 % | 29 | 88 % |
| Pitcairn-szigetek | 5 | 5 | 99 % | 5 | 99 % | 5 | 99 % |
| Szent Ilona-sziget | 38 | 38 | 100 % | 38 | 100 % | 35 | 92 % |
| Turks- és Caicos-szigetek | 33 | 33 | 100 % | 32 | 100 % | 31 | 95 % |
| Brit TOT összesen | 148 | 148 | 100 % | 146 | 99 % | 135 | 92 % |
| Aruba | 21 | 21 | 100 % | 21 | 99 % | 14 | 66 % |
| Holland Antillák – Bonaire | 4 | 4 | 100 % | 4 | 91 % | 0 | 0 % |
| Holland Antillák – Saba | 4 | 4 | 100 % | 3 | 97 % | 3 | 97 % |
| Holland Antillák – Sint-Eustatius | 2 | 2 | 100 % | 2 | 97 % | 2 | 97 % |
| Holland Antillák | 41 | 41 | 100 % | 23 | 57 % | 18 | 43 % |
| Sint Maarten | 14 | 14 | 100 % | 6 | 45 % | 0 | 0 % |
| Holland TOT összesen | 86 | 86 | 100 % | 60 | 70 % | 38 | 44 % |
| Francia Polinézia | 51 | 51 | 100 % | 49 | 97 % | 45 | 89 % |
| Mayotte | 29 | 29 | 100 % | 29 | 100 % | 29 | 100 % |
| Új-Kaledónia | 50 | 50 | 100 % | 49 | 98 % | 48 | 96 % |
| Saint-Pierre és Miquelon | 47 | 47 | 100 % | 46 | 98 % | 46 | 98 % |
| Wallis és Futuna | 39 | 39 | 100 % | 36 | 94 % | 25 | 64 % |
| Francia TOT összesen | 215 | 215 | 100 % | 209 | 97 % | 193 | 90 % |
| TOT regionális együttműködés | 139 | 138 | 99 % | 133 | 96 % | 59 | 42 % |
| TOT regionális együttműködés összesen | 139 | 138 | 99 % | 133 | 96 % | 59 | 42 % |
| TOT | 618 | 601 | 97 % | 559 | 90 % | 434 | 70 % |
| | ÖSSZESEN: AKCS+TOT | 50 792 | 50 287 | 99 % | 45 677 | 90 % | 36 436 | 72 % |

AZ EFA ÖSSZESÍTETT BESZÁMOLÓJA 2020. DECEMBER 31-ÉN ORSZÁGONKÉNTI BONTÁSBAN, JÓVÁHAGYOTT %

10.+11. EFA

10. és 11. EFA ÖSSZESEN (millió EUR)

2020 összesített

Előirányzatok

Határozatok

Jóváh. %

Célhoz kötött pénzeszközök

Jóváh. %

Kifizetések

Jóváh. %

AKCS

AKCS

Igazgatási és pénzügyi kiadások

1 609

1 605

100 %

1 399

87 %

1 313

82 %

Összes AKCS-ország

2 846

2 553

90 %

2 553

90 %

1 821

64 %

Igazgatási és pénzügyi kiadások + összes AKCS-ország

Igazgatási és pénzügyi kiadások + összes AKCS-ország

4 455

4 455

4 158

4 158

93 %

93 %

3 952

3 952

89 %

89 %

3 134

3 134

70 %

70 %

Angola

349

349

100 %

309

88 %

239

68 %

Benin

741

739

100 %

685

92 %

623

84 %

Botswana

130

130

100 %

128

98 %

119

91 %

Burkina Faso

1 310

1 310

100 %

1 293

99 %

1 183

90 %

Burundi

579

572

99 %

544

94 %

425

73 %

Zöld-foki-szigetek

147

147

100 %

146

99 %

144

98 %

Kamerun

522

522

100 %

489

94 %

384

74 %

Közép-afrikai Köztársaság

626

625

100 %

612

98 %

475

76 %

Csád

940

940

100 %

794

84 %

663

71 %

Comore-szigetek

80

80

99 %

68

85 %

62

78 %

Kongó (Brazzaville)

164

164

100 %

145

88 %

99

60 %

Kongói Demokratikus Köztársaság

1 430

1 430

100 %

1 223

85 %

996

70 %

Dzsibuti

186

186

100 %

148

80 %

112

60 %

Eritrea

215

215

100 %

215

100 %

35

16 %

Etiópia

1 656

1 655

100 %

1 530

92 %

1 301

79 %

Gabon

35

35

100 %

33

92 %

26

75 %

Gambia

316

316

100 %

307

97 %

226

72 %

Ghána

796

793

100 %

722

91 %

676

85 %

Bissau-Guinea

186

186

100 %

185

99 %

141

76 %

Guinea (Conakry)

506

506

100 %

453

89 %

372

74 %

Elefántcsontpart

715

713

100 %

694

97 %

603

84 %

Kenya

881

881

100 %

834

95 %

583

66 %

Lesotho

259

259

100 %

241

93 %

165

64 %

Libéria

495

495

100 %

432

87 %

373

75 %

Madagaszkár

792

791

100 %

684

86 %

448

57 %

Malawi

1 026

1 026

100 %

893

87 %

726

71 %

Mali

1 425

1 424

100 %

1 390

98 %

1 147

80 %

Mauritánia

349

349

100 %

319

91 %

246

70 %

Mauritius

83

83

100 %

81

98 %

77

93 %

Mozambik

1 476

1 470

100 %

1 135

77 %

866

59 %

Namíbia

189

189

100 %

174

92 %

155

82 %

Niger

1 294

1 289

100 %

1 258

97 %

1 102

85 %

Nigéria

1 187

1 175

99 %

1 138

96 %

920

78 %

Ruanda

841

841

100 %

812

96 %

750

89 %

São Tomé és Príncipe

56

56

100 %

44

79 %

39

70 %

Szenegál

671

670

100 %

625

93 %

564

84 %

Seychelle-szigetek

23

23

100 %

21

95 %

21

92 %

Sierra Leone

663

663

100 %

600

90 %

502

76 %

Szomália

905

902

100 %

898

99 %

653

72 %

Dél-Szudán

92

91

100 %

91

100 %

91

100 %

Szudán

298

298

100 %

228

76 %

128

43 %

Szváziföld

135

135

100 %

107

80 %

92

68 %

Tanzánia

1 179

1 179

100 %

1 003

85 %

844

72 %

Togo

379

378

100 %

354

93 %

315

83 %

Uganda

1 000

1 000

100 %

943

94 %

647

65 %

Zambia

837

837

100 %

682

81 %

498

59 %

Zimbabwe

472

472

100 %

466

99 %

409

87 %

Afrika összesen

Afrika összesen

28 638

28 638

28 589

28 589

100 %

100 %

26 176

26 176

91 %

91 %

21 266

21 266

74 %

74 %

Antigua és Barbuda

16

16

98 %

15

97 %

13

83 %

Barbados

22

22

100 %

18

83 %

17

79 %

Belize

43

43

100 %

28

67 %

21

48 %

Dominika

41

41

100 %

41

99 %

37

90 %

Dominikai Köztársaság

283

283

100 %

277

98 %

262

92 %

Grenada

21

21

100 %

20

97 %

20

95 %

Guyana

84

81

97 %

78

93 %

69

82 %

Haiti

1 031

1 030

100 %

829

80 %

690

67 %

Jamaica

243

243

100 %

236

97 %

202

83 %

Saint Kitts és Nevis

9

9

100 %

8

90 %

6

66 %

Saint Lucia

32

32

100 %

32

99 %

25

76 %

Saint Vincent és Grenadine-szigetek

27

27

100 %

26

96 %

22

80 %

Suriname

27

27

100 %

27

97 %

20

73 %

Trinidad és Tobago

29

29

100 %

28

99 %

22

75 %

Karib-térség összesen

Karib-térség összesen

1 909

1 909

1 905

1 905

100 %

100 %

1 665

1 665

87 %

87 %

1 425

1 425

75 %

75 %

Cook-szigetek

5

5

100 %

5

99 %

5

99 %

Kelet-Timor

175

174

99 %

172

98 %

129

74 %

Fidzsi

49

49

100 %

46

95 %

36

73 %

Kiribati

42

42

100 %

41

97 %

25

59 %

Marshall-szigetek

17

17

100 %

17

98 %

11

66 %

Mikronézia

23

23

100 %

21

89 %

10

43 %

Nauru

4

4

100 %

4

96 %

4

89 %

Niue

3

3

100 %

3

98 %

3

96 %

Palau

5

5

100 %

4

70 %

3

60 %

Pápua Új-Guinea

246

246

100 %

202

82 %

126

51 %

Salamon-szigetek

69

69

100 %

60

87 %

56

82 %

Tonga

29

28

100 %

28

99 %

28

98 %

Tuvalu

14

14

100 %

13

99 %

10

74 %

Vanuatu

55

55

100 %

49

90 %

35

65 %

Szamoa

67

67

100 %

67

99 %

66

98 %

Csendes-óceán összesen

Csendes-óceán összesen

804

804

803

803

100 %

100 %

732

732

91 %

91 %

548

548

68 %

68 %

Karib-tengeri térség

540

531

98 %

429

80 %

283

52 %

Közép-afrikai régió

556

556

100 %

461

83 %

291

52 %

Kelet-afrikai, dél-afrikai és indiai-óceáni régió

3 040

3 032

100 %

2 617

86 %

1 727

57 %

AKCS-n belüli allokációk

7 744

7 632

99 %

6 938

90 %

5 808

75 %

Multiregionális (PALOP)

62

62

99 %

59

94 %

45

72 %

Csendes-óceáni régió

324

324

100 %

253

78 %

170

52 %

Dél-afrikai régió

142

142

100 %

142

100 %

134

95 %

Nyugat-afrikai régió

1 959

1 951

100 %

1 696

87 %

1 171

60 %

AKCS regionális együttműködés összesen

AKCS regionális együttműködés összesen

14 369

14 369

14 230

14 230

99 %

99 %

12 594

12 594

88 %

88 %

9 629

9 629

67 %

67 %

AKCS

AKCS

50 174

50 174

49 686

49 686

99 %

99 %

45 118

45 118

90 %

90 %

36 002

36 002

72 %

72 %

TOT

TOT

Összes TOT-ország

30

14

46 %

10

33 %

9

31 %

Összes TOT-ország

Összes TOT-ország

30

30

14

14

46 %

46 %

10

10

33 %

33 %

9

9

31 %

31 %

Anguilla

28

28

100 %

27

97 %

26

95 %

2

2

100 %

2

98 %

2

90 %

Falkland-szigetek

10

10

100 %

10

100 %

8

77 %

Montserrat

33

33

100 %

33

100 %

29

88 %

Pitcairn-szigetek

5

5

99 %

5

99 %

5

99 %

Szent Ilona-sziget

38

38

100 %

38

100 %

35

92 %

Turks- és Caicos-szigetek

33

33

100 %

32

100 %

31

95 %

Brit TOT összesen

Brit TOT összesen

148

148

148

148

100 %

100 %

146

146

99 %

99 %

135

135

92 %

92 %

Aruba

21

21

100 %

21

99 %

14

66 %

Holland Antillák – Bonaire

4

4

100 %

4

91 %

0

0 %

Holland Antillák – Saba

4

4

100 %

3

97 %

3

97 %

Holland Antillák – Sint-Eustatius

2

2

100 %

2

97 %

2

97 %

Holland Antillák

41

41

100 %

23

57 %

18

43 %

Sint Maarten

14

14

100 %

6

45 %

0

0 %

Holland TOT összesen

Holland TOT összesen

86

86

86

86

100 %

100 %

60

60

70 %

70 %

38

38

44 %

44 %

Francia Polinézia

51

51

100 %

49

97 %

45

89 %

Mayotte

29

29

100 %

29

100 %

29

100 %

Új-Kaledónia

50

50

100 %

49

98 %

48

96 %

Saint-Pierre és Miquelon

47

47

100 %

46

98 %

46

98 %

Wallis és Futuna

39

39

100 %

36

94 %

25

64 %

Francia TOT összesen

Francia TOT összesen

215

215

215

215

100 %

100 %

209

209

97 %

97 %

193

193

90 %

90 %

TOT regionális együttműködés

139

138

99 %

133

96 %

59

42 %

TOT regionális együttműködés összesen

TOT regionális együttműködés összesen

139

139

138

138

99 %

99 %

133

133

96 %

96 %

59

59

42 %

42 %

TOT

TOT

618

618

601

601

97 %

97 %

559

559

90 %

90 %

434

434

70 %

70 %

ÖSSZESEN: AKCS+TOT

ÖSSZESEN: AKCS+TOT

50 792

50 792

50 287

50 287

99 %

99 %

45 677

45 677

90 %

90 %

36 436

36 436

72 %

72 %

A 11. EFA lekötött, szerződött és kifizetett összegeinek lebontása kiadási területek szerint

A 11. EFA lekötött, szerződött és kifizetett összegeinek lebontása kiadási területek szerint

A 11. EFA lekötött, szerződött és kifizetett összegeinek lebontása kiadási területek (a DAC ágazati kódjai) szerint (20)

20

| (millió EUR) |
| --- |
| Ágazat | Lekötött (21) | Szerződött (21) | Kifizetett (21) |
| Szociális infrastruktúra és szolgáltatások | | | |
| 110 – Oktatás | 1 197,26 | 1 038,76 | 758,36 |
| 120 – Egészségügy | 2 226,42 | 2 323,60 | 1 907,70 |
| 130 – Népesedési politikák/programok és reproduktív egészség | 352,44 | 38,39 | 20,24 |
| 140 – Vízügy és köztisztaság | 775,90 | 639,26 | 283,71 |
| 150 – Kormányzat és civil társadalom | 5 905,39 | 5 450,64 | 4 156,20 |
| 160 – Egyéb szociális infrastruktúra és szolgáltatások | 979,35 | 1 339,34 | 1 128,02 |
| Szociális infrastruktúra és szolgáltatások ÖSSZESEN | 11 436,77 | 10 829,99 | 8 254,24 |
| Gazdasági infrastruktúra és szolgáltatások | | | |
| 210 – Szállítás és raktározás | 1 445,48 | 1 827,48 | 595,21 |
| 220 – Kommunikáció | 140,96 | 99,39 | 64,78 |
| 230 – Energia | 2 016,01 | 1 566,30 | 675,00 |
| 240 – Banki és pénzügyi szolgáltatások | 93,93 | 96,23 | 38,59 |
| 250 – Üzleti és egyéb szolgáltatások | 346,23 | 178,15 | 84,80 |
| Gazdasági infrastruktúra és szolgáltatások ÖSSZESEN | 4 042,59 | 3 767,55 | 1 458,38 |
| Termelési ágazatok | | | |
| 310 – Mezőgazdaság, erdészet és halászat | 3 187,79 | 2 509,57 | 1 478,27 |
| 320 – Ipar, ásványkincsek és bányászat, építőipar | 623,58 | 356,84 | 115,46 |
| 330 – Kereskedelem és turizmus | 497,21 | 353,36 | 138,53 |
| Termelési ágazatok ÖSSZESEN | 4 308,58 | 3 219,77 | 1 732,26 |
| Több ágazatot érintő/ágazatokon átívelő kérdések | | | |
| 410 – Általános környezetvédelem | 999,94 | 760,45 | 390,13 |
| 430 – Több ágazatot érintő egyéb kérdések | 3 841,16 | 2 343,95 | 609,07 |
| Több ágazatot érintő/ágazatokon átívelő kérdések ÖSSZESEN | 4 841,10 | 3 104,40 | 999,19 |
| Árusegély és általános programtámogatás | | | |
| 510 – Általános költségvetés-támogatás | 3 116,32 | 3 059,65 | 2 345,18 |
| 520 – Fejlesztési élelmezési segély | 614,50 | 385,27 | 332,91 |
| Árusegély és általános programtámogatás ÖSSZESEN | 3 730,82 | 3 444,92 | 2 678,10 |
| Adóssággal kapcsolatos intézkedések | | | |
| 600 – Adóssággal kapcsolatos intézkedések | 91,50 | — | — |
| Adóssággal kapcsolatos intézkedések ÖSSZESEN | 91,50 | — | — |
| Humanitárius segítségnyújtás | | | |
| 720 – Szükséghelyzeti válaszintézkedések | 746,19 | 505,17 | 458,31 |
| 730 – Újjáépítési támogatás és rehabilitáció | 137,83 | 43,40 | 33,36 |
| 740 – Katasztrófavédelem | 133,29 | 106,16 | 69,14 |
| Humanitárius segítségnyújtás ÖSSZESEN | 1 017,31 | 654,72 | 560,80 |
| A donorok adminisztratív költségei / Kiosztatlan / Nem meghatározott | | | |
| 910 – A donorok adminisztratív költségei | 978,02 | 786,39 | 739,89 |
| 998 – Kiosztatlan / Nem meghatározott | 586,30 | 434,28 | 421,68 |
| N/A – Nem elérhető | 214,40 | 0,64 | — |
| A donorok adminisztratív költségei / Kiosztatlan / Nem meghatározott ÖSSZESEN | 1 778,72 | 1 221,31 | 1 161,57 |
| A 11. EFA lekötött, szerződött és kifizetett összegei MINDÖSSZESEN | 31 247,39 | 26 242,65 | 16 844,55 |

(millió EUR)

Ágazat

Lekötött (21)

21

Szerződött (21)

21

Kifizetett (21)

21

Szociális infrastruktúra és szolgáltatások

Szociális infrastruktúra és szolgáltatások

110 – Oktatás

1 197,26

1 038,76

758,36

120 – Egészségügy

2 226,42

2 323,60

1 907,70

130 – Népesedési politikák/programok és reproduktív egészség

352,44

38,39

20,24

140 – Vízügy és köztisztaság

775,90

639,26

283,71

150 – Kormányzat és civil társadalom

5 905,39

5 450,64

4 156,20

160 – Egyéb szociális infrastruktúra és szolgáltatások

979,35

1 339,34

1 128,02

Szociális infrastruktúra és szolgáltatások ÖSSZESEN

Szociális infrastruktúra és szolgáltatások ÖSSZESEN

11 436,77

11 436,77

10 829,99

10 829,99

8 254,24

8 254,24

Gazdasági infrastruktúra és szolgáltatások

Gazdasági infrastruktúra és szolgáltatások

210 – Szállítás és raktározás

1 445,48

1 827,48

595,21

220 – Kommunikáció

140,96

99,39

64,78

230 – Energia

2 016,01

1 566,30

675,00

240 – Banki és pénzügyi szolgáltatások

93,93

96,23

38,59

250 – Üzleti és egyéb szolgáltatások

346,23

178,15

84,80

Gazdasági infrastruktúra és szolgáltatások ÖSSZESEN

Gazdasági infrastruktúra és szolgáltatások ÖSSZESEN

4 042,59

4 042,59

3 767,55

3 767,55

1 458,38

1 458,38

Termelési ágazatok

Termelési ágazatok

310 – Mezőgazdaság, erdészet és halászat

3 187,79

2 509,57

1 478,27

320 – Ipar, ásványkincsek és bányászat, építőipar

623,58

356,84

115,46

330 – Kereskedelem és turizmus

497,21

353,36

138,53

Termelési ágazatok ÖSSZESEN

Termelési ágazatok ÖSSZESEN

4 308,58

4 308,58

3 219,77

3 219,77

1 732,26

1 732,26

Több ágazatot érintő/ágazatokon átívelő kérdések

Több ágazatot érintő/ágazatokon átívelő kérdések

410 – Általános környezetvédelem

999,94

760,45

390,13

430 – Több ágazatot érintő egyéb kérdések

3 841,16

2 343,95

609,07

Több ágazatot érintő/ágazatokon átívelő kérdések ÖSSZESEN

Több ágazatot érintő/ágazatokon átívelő kérdések ÖSSZESEN

4 841,10

4 841,10

3 104,40

3 104,40

999,19

999,19

Árusegély és általános programtámogatás

Árusegély és általános programtámogatás

510 – Általános költségvetés-támogatás

3 116,32

3 059,65

2 345,18

520 – Fejlesztési élelmezési segély

614,50

385,27

332,91

Árusegély és általános programtámogatás ÖSSZESEN

Árusegély és általános programtámogatás ÖSSZESEN

3 730,82

3 730,82

3 444,92

3 444,92

2 678,10

2 678,10

Adóssággal kapcsolatos intézkedések

Adóssággal kapcsolatos intézkedések

600 – Adóssággal kapcsolatos intézkedések

91,50

—

—

Adóssággal kapcsolatos intézkedések ÖSSZESEN

Adóssággal kapcsolatos intézkedések ÖSSZESEN

91,50

91,50

—

—

—

—

Humanitárius segítségnyújtás

Humanitárius segítségnyújtás

720 – Szükséghelyzeti válaszintézkedések

746,19

505,17

458,31

730 – Újjáépítési támogatás és rehabilitáció

137,83

43,40

33,36

740 – Katasztrófavédelem

133,29

106,16

69,14

Humanitárius segítségnyújtás ÖSSZESEN

Humanitárius segítségnyújtás ÖSSZESEN

1 017,31

1 017,31

654,72

654,72

560,80

560,80

A donorok adminisztratív költségei / Kiosztatlan / Nem meghatározott

A donorok adminisztratív költségei / Kiosztatlan / Nem meghatározott

910 – A donorok adminisztratív költségei

978,02

786,39

739,89

998 – Kiosztatlan / Nem meghatározott

586,30

434,28

421,68

N/A – Nem elérhető

214,40

0,64

—

A donorok adminisztratív költségei / Kiosztatlan / Nem meghatározott ÖSSZESEN

A donorok adminisztratív költségei / Kiosztatlan / Nem meghatározott ÖSSZESEN

1 778,72

1 778,72

1 221,31

1 221,31

1 161,57

1 161,57

A 11. EFA lekötött, szerződött és kifizetett összegei MINDÖSSZESEN

A 11. EFA lekötött, szerződött és kifizetett összegei MINDÖSSZESEN

31 247,39

31 247,39

26 242,65

26 242,65

16 844,55

16 844,55

A 11. EFA kumulált lekötött, szerződött és kifizetett összegeinek alakulása kiadási területek szerint

A 11. EFA kumulált lekötött, szerződött és kifizetett összegeinek alakulása kiadási területek szerint

Image 4

Image 5

Image 6

3.   FOGALOMTÁR

FOGALOMTÁR

ABAC

ABAC

A Bizottság számviteli rendszerének neve, a rendszer 2005 óta az eredményszemléletű számviteli szabályok kezelésére is alkalmas. A pénzforgalmi szemléletű költségvetési elszámolások mellett a Bizottság eredményszemléletű elszámolásokat is készít, amelyekben a bevételeket a felmerülésük időpontjában jeleníti meg, és nem akkor, amikor ténylegesen befolytak. A kiadásokat nem a tényleges kifizetésük, hanem a felmerülésük időpontjában mutatják ki. Ez a módszer ellentétes a pénzforgalmi szemléletű költségvetési elszámolással, amelynek során a tranzakciókat és egyéb eseményeket csak a tényleges pénzbefolyás vagy pénzkifizetés időpontjában jelenítik meg.

Alkalmazási szabályok

Alkalmazási szabályok

A költségvetési rendelet végrehajtásának részletes szabályai. Az alkalmazási szabályokat a valamennyi intézménnyel folytatott konzultációt követően elfogadott bizottsági rendelet határozza meg, és e szabályok nem módosíthatják az alapul szolgáló költségvetési rendeletet.

A költségvetés végrehajtása

A költségvetés végrehajtása

A költségvetés felhasználása kiadási és bevételi műveletek révén.

Árfolyamkülönbözet

Árfolyamkülönbözet

Az euróövezeten kívüli országokat érintő tranzakcióknál alkalmazott devizaárfolyamokból vagy a külföldi devizában tartott eszközök és kötelezettségek záráskori átértékeléséből származó különbözet.

Átcsoportosítás

Átcsoportosítás

A költségvetési sorok közötti átcsoportosítások előirányzatoknak egyik költségvetési sorról a másikra való áthelyezését jelentik a pénzügyi év folyamán, és ezáltal kivételt képeznek az egyediség költségvetési elve alól. Az átcsoportosításokat azonban az Európai Unió működéséről szóló szerződés a költségvetési rendeletben foglalt feltételek mellett kifejezetten megengedi. A költségvetési rendelet az átcsoportosítások különböző típusait határozza meg attól függően, hogy költségvetési címek, alcímek, jogcímcsoportok vagy megnevezések közötti vagy azokon belüli átcsoportosításokról van-e szó, és ezekhez különböző szintű engedélyezésre van szükség.

Bevétel

Bevétel

A költségvetést finanszírozó valamennyi forrásból származó jövedelem.

Bevételek

Bevételek

Vö.: Jövedelmek

Címzett bevétel, külső/belső

Címzett bevétel, külső/belső

Meghatározott kiadási tételek finanszírozására kapott célzott bevétel.

A külső címzett bevétel fő forrásai a harmadik országoktól az Unió által finanszírozott programokhoz kapott pénzügyi hozzájárulások.

a harmadik országoktól az Unió által finanszírozott programokhoz kapott pénzügyi hozzájárulások.

A belső címzett bevétel fő forrásai a harmadik felektől a kérésükre teljesített áruszállítás, szolgáltatásnyújtás vagy beruházás kapcsán kapott bevétel, a tévesen teljesített kifizetések visszafizetéséből származó bevétel, valamint kiadványok és filmek értékesítéséből származó bevétel, ideértve az elektronikus adathordozón lévő kiadványokat és filmeket is.

A belső címzett bevétel fő forrásai a harmadik felektől a kérésükre teljesített áruszállítás, szolgáltatásnyújtás vagy beruházás kapcsán kapott bevétel, a tévesen teljesített kifizetések visszafizetéséből származó bevétel, valamint kiadványok és filmek értékesítéséből származó bevétel, ideértve az elektronikus adathordozón lévő kiadványokat és filmeket is.

A címzett bevételnek minősülő tételek teljes felsorolását a költségvetési rendelet 21. cikke tartalmazza.

Differenciált előirányzatok

Differenciált előirányzatok

A differenciált előirányzatok többéves műveletek finanszírozását biztosítják; fedezik az egy pénzügyi évnél hosszabb végrehajtási idejű műveletekre tett jogi kötelezettségvállalások folyó pénzügyi évi teljes költségét. A költségvetési rendelet 7. cikke: A differenciált előirányzatok többéves műveletekre vonatkoznak. Kötelezettségvállalási előirányzatokból és kifizetési előirányzatokból állnak.

A differenciált előirányzatok többéves műveletekre vonatkoznak. Kötelezettségvállalási előirányzatokból és kifizetési előirányzatokból állnak.

Elfogadott költségvetés

Elfogadott költségvetés

A költségvetési tervezet a költségvetési hatóság általi elfogadását követően válik elfogadott költségvetéssé.

Vö.: Költségvetés

Előirányzatok

Előirányzatok

Költségvetési finanszírozás.

A költségvetési előrejelzések, amelyek lehetnek kötelezettségvállalások (meghatározott feltételek teljesülése esetén jogi vállalás finanszírozás biztosítására) és kifizetések (készpénzfizetések vagy banki átutalások a kedvezményezettek számára). A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok gyakran eltérnek (differenciált előirányzatok), mert a többéves programokat és projekteket általában teljes mértékben lekötik abban az évben, amikor a vonatkozó döntést meghozzák, a kifizetésre viszont évek alatt kerül sor, ahogyan a programok és projektek végrehajtása előrehalad. Nem differenciált előirányzatok vonatkoznak az igazgatási kiadásokra, ebben az esetben a kötelezettségvállalási előirányzatok megegyeznek a kifizetési előirányzatokkal.

Előirányzatok átvitele

Előirányzatok átvitele

Az évenkéntiség elve alóli kivétel, amelynek értelmében azok az előirányzatok, amelyeket egy adott költségvetési évben nem lehetett felhasználni, szigorú feltételek mellett kivételesen átvihetők és felhasználhatók a következő évben.

Előirányzatok megszüntetése

Előirányzatok megszüntetése

Olyan felhasználatlan előirányzatok, amelyeket többé már nem lehet felhasználni.

Eredmény

Eredmény

Vö.: Költségvetési eredmény

Évenkéntiség

Évenkéntiség

Az a költségvetési elv, amely szerint a kiadások és a bevételek programozása és engedélyezése a január 1-jén kezdődő és december 31-én záruló évre történik.

Fennálló kötelezettségvállalás

Fennálló kötelezettségvállalás

A fennálló kötelezettségvállalás (vagy a francia „reste à liquider” kifejezésből rövidítve RAL) a kötelezettségvállalással már lekötött, de még ki nem fizetett előirányzat összegeket jelenti, vagy olyan jogi kötelezettségvállalásról van szó, amelyhez kapcsolódóan a teljes kifizetés teljesítése még nem vált szükségessé. A fennálló kötelezettségvállalások oka közvetlenül a többéves programok létezése, valamint a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok közötti különbségtétel.

Fennálló kötelezettségvállalások

Fennálló kötelezettségvállalások

A fennálló kötelezettségvállalások összege. Vö.: Fennálló kötelezettségvállalások

Finanszírozási forrás

Finanszírozási forrás

Az előirányzatok típusai

Gazdasági eredmény

Gazdasági eredmény

A kiadások és a bevételek mérlegre gyakorolt hatása az eredményszemléletű számviteli szabályok alapján.

Igazgatási előirányzatok

Igazgatási előirányzatok

Az igazgatási előirányzatok az intézmények és gazdálkodó egységek működési költségeit fedezik (személyzet, épületek, irodai felszerelések).

Jogalap (alap jogi aktus)

Jogalap (alap jogi aktus)

Általános szabály szerint a jogalap az Európai Unió működéséről szóló szerződés valamely cikkén alapuló olyan jogi előírás, amely adott szakpolitikai terület vonatkozásában közösségi hatáskört állapít meg, és meghatározza az adott hatáskör – például a költségvetés végrehajtása – fennállásának feltételeit. A Szerződés egyes cikkei felhatalmazzák a Bizottságot, hogy kiadásokat is érintő bizonyos intézkedéseket hozzon anélkül, hogy ehhez további jogi aktusra lenne szükség.

Jogi kötelezettségvállalás

Jogi kötelezettségvállalás

A jogi kötelezettségvállalás jogi kötelezettséget keletkeztet harmadik felekkel szemben.

Kiadás

Kiadás

A költségvetés valamennyi típusú finanszírozási forrásból történő elköltését leíró kifejezés.

Kifizetés

Kifizetés

A kifizetés a jogi kötelezettségek teljesítése céljából történt pénzfolyósítás.

Kifizetési előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

A kifizetési előirányzatok a tárgyévben esedékes olyan kiadásokat fedezik, amelyek a tárgyévben és/vagy korábbi években tett jogi kötelezettségvállalásokból erednek (a költségvetési rendelet 7. cikke).

Kiigazítás

Kiigazítás

A költségvetés módosítása vagy források átcsoportosítása a költségvetési jogcímek között.

Költségvetés

Költségvetés

Költségvetési alapelvek szerint kidolgozott, olyan éves pénzügyi terv, amely minden egyes pénzügyi évre becsült jövőbeli költségeket, bevételeket és kiadásokat jelez előre és engedélyez, ezeket részletesen ismerteti és költségvetési megjegyzésekben indokolja.

Költségvetési eredmény

Költségvetési eredmény

A bevételek és a kiadások különbözete, az átviteli kiigazításokkal, törlésekkel és árfolyamkülönbözetekkel együtt.

Az ügynökségeknek a költségvetési eredmény összegét a költségvetési rendelet ügynökségekre vonatkozó előírásai értelmében be kell fizetniük a finanszírozó hatóság számára.

Költségvetési hatóság

Költségvetési hatóság

Költségvetési ügyekben döntéshozatali jogkörrel rendelkező intézmények: az uniós intézmények tekintetében az Európai Parlament és a Miniszterek Tanácsa.

Az ügynökségek és a közös vállalkozások esetében azok igazgatótanácsa a költségvetési hatóság.

Költségvetési jogcím / Költségvetési sor / Költségvetési pozíció

Költségvetési jogcím / Költségvetési sor / Költségvetési pozíció

A költségvetés szerkezetével kapcsolatos fogalom: a bevételeket és a kiadásokat olyan, a költségvetési hatóság által előírt kötelező nómenklatúrának megfelelően tüntetik fel a költségvetésben, amely tükrözi az egyes tételek jellegét és célját. Az egyéni megnevezések (cím, alcím, jogcímcsoport vagy jogcím) adják a nómenklatúra hivatalos leírását.

Költségvetési kötelezettségvállalások

Költségvetési kötelezettségvállalások

A költségvetési kötelezettségvállalás előirányzatok fenntartása későbbi kiadások fedezetére.

Költségvetési rendelet

Költségvetési rendelet

Az Európai Számvevőszékkel folytatott konzultációt követően a rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendelet, amely meghatározza az Európai Unió általános költségvetése megállapításának és végrehajtásának szabályait.

Hivatkozás: Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (22)

22

Költségvetés-módosítás

Költségvetés-módosítás

A pénzügyi év során elfogadott határozat ugyanazon év elfogadott költségvetésének módosítása (emelése, csökkentése, átcsoportosítása) céljából.

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalási előirányzatok

A kötelezettségvállalási előirányzatok azon jogi kötelmek (szerződések, támogatási megállapodások/határozatok) összköltségét fedezik, amelyeket a folyó pénzügyi évben alá lehet írni. A költségvetési rendelet 7. cikke: A kötelezettségvállalási előirányzatok az egy évet meghaladó időtartamú műveletekre tett jogi kötelezettségvállalások (szerződések, támogatási megállapodások/határozatok) folyó pénzügyi évi teljes költségét fedezik.

A kötelezettségvállalási előirányzatok az egy évet meghaladó időtartamú műveletekre tett jogi kötelezettségvállalások (szerződések, támogatási megállapodások/határozatok) folyó pénzügyi évi teljes költségét fedezik.

Kötelezettségvállalások visszavonása

Kötelezettségvállalások visszavonása

Olyan eljárás, amellyel egy korábbi kötelezettségvállalást (vagy annak részét) törlik.

Közös vállalkozások

Közös vállalkozások

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján létrehozott uniós jogi személy. E fogalom használatával bármely olyan együttműködési struktúra leírható, amelynek célja „az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok hatékony végrehajtása”.

az uniós kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok hatékony végrehajtása

Megállapított jogosultságok

Megállapított jogosultságok

A jogosultságok olyan visszafizetési felszólítások, amelyeket az Európai Uniónak bevételek beszedése érdekében kell kibocsátania.

Megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő

Megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő

Minden intézményben a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő felel a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban a bevételek és a kiadások engedélyezéséért, és annak biztosításáért, hogy a jogszerűség és a szabályosság követelményei teljesüljenek.

A megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő felel a felelősségi körébe tartozó műveleteket érintő valamennyi pénzügyi döntés meghozataláért. Különösen az általa elvégzett kockázatelemzésen alapuló költségvetés-végrehajtásra vonatkozó döntéseket kell hoznia.

Meghatározott rendeltetésű bevételek

Meghatározott rendeltetésű bevételek

Meghatározott rendeltetésű bevételek, úgymint az alapítványoktól, támogatásokból, ajándékokból és hagyatékokból származó jövedelem, beleértve az egyes intézményekhez rendelt meghatározott rendeltetésű bevételeket.

Vö.: Címzett bevétel

Megszűnő előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

A fel nem használt előirányzatokat a pénzügyi év végén törölni kell. A megszűnés azt jelenti, hogy az adott előirányzatok tekintetében teljes egészében vagy részben visszavonják a kiadások megtételére és/vagy kötelezettségek teremtésére irányuló engedélyt.

Kizárólag a közös vállalkozások esetében – a pénzügyi szabályzatukban meghatározottak szerint – a fel nem használt előirányzatok beállíthatók a következő három pénzügyi év tervezett bevételeibe és kiadásaiba (az úgynevezett „N+3” szabály). A közös vállalkozások megszűnő előirányzatai tehát az N+3. pénzügyi évig reaktiválhatók.

Nem differenciált előirányzatok

Nem differenciált előirányzatok

A nem differenciált előirányzatok éves jellegű műveletekre vonatkoznak. (A költségvetési rendelet 9. cikke). Az Európai Unió költségvetésében a nem differenciált előirányzatok igazgatási kiadásokra, mezőgazdaági piaci támogatásra és közvetlen kifizetésekre vonatkoznak.

Operatív előirányzatok

Operatív előirányzatok

Az operatív előirányzatok a különböző szakpolitikákat finanszírozzák, elsősorban vissza nem térítendő támogatások vagy közbeszerzés formájában.

Számvitel

Számvitel

A pénzügyi tranzakciók nyilvántartása és jelentése, ideértve a tranzakciók létrehozását, kimutatását, feldolgozását és a pénzügyi kimutatásokban való összefoglalását is.

Számvitelért felelős tisztviselő

Számvitelért felelős tisztviselő

A számvitelért felelős tisztviselő szerepét, hatásköreit és feladatait a költségvetési rendelet határozza meg:

| — | a kifizetések megfelelő végrehajtása, |
| --- | --- |

—

a kifizetések megfelelő végrehajtása,

| — | a bevételek beszedése, |
| --- | --- |

—

a bevételek beszedése,

| — | a követelések beszedése és nettósítás, |
| --- | --- |

—

a követelések beszedése és nettósítás,

| — | az elszámolások vezetése, elkészítése és bemutatása, |
| --- | --- |

—

az elszámolások vezetése, elkészítése és bemutatása,

| — | a számviteli szabályok és módszerek, valamint a számlatükör megállapítása, |
| --- | --- |

—

a számviteli szabályok és módszerek, valamint a számlatükör megállapítása,

| — | a számviteli rendszerek megállapítása és érvényesítése, és az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számviteli információ biztosítása vagy igazolása érdekében meghatározott rendszerek (helyi rendszerek) érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a számviteli rendszerek megállapítása és érvényesítése, és az engedélyezésre jogosult tisztviselő által a számviteli információ biztosítása vagy igazolása érdekében meghatározott rendszerek (helyi rendszerek) érvényesítése,

| — | a pénztárkezelés, |
| --- | --- |

—

a pénztárkezelés,

| — | az előlegszámla-kezelők kinevezése, |
| --- | --- |

—

az előlegszámla-kezelők kinevezése,

| — | bankszámlák nyitása és megszüntetése az intézmény nevében. |
| --- | --- |

—

bankszámlák nyitása és megszüntetése az intézmény nevében.

Többlet

Többlet

A bevétel és a kiadás közötti pozitív különbözet (vö.: költségvetési eredmény), amelyet a költségvetési rendelet előírásai értelmében be kell fizetni a finanszírozó hatóság számára.

Ügynökségek

Ügynökségek

Olyan önálló jogi személyiséggel rendelkező európai uniós testületek, amelyekre szigorú feltételek mellett költségvetés-végrehajtási hatáskörök ruházhatók. Mentesítésüket a mentesítésért felelős hatóságnak kell elvégeznie.

Végrehajtás

Végrehajtás

Vö.: A költségvetés végrehajtása

Visszafizettetés

Visszafizettetés

A visszafizetési felszólítás az az eljárás, amikor a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő egy esedékes összeg visszaszerzése érdekében nyilvántartásba veszi a Bizottság jogosultságát. A jogosultság azt jelenti, hogy a Bizottság követelheti, hogy az adós – általában a kedvezményezett – az esedékes összeget megfizesse.

Vissza nem térítendő támogatások

Vissza nem térítendő támogatások

A költségvetésből adományozás útján biztosított közvetlen pénzügyi hozzájárulás, amelynek célja finanszírozás biztosítása valamely uniós szakpolitikai célkitűzés elérését elősegítő művelethez vagy olyan szervezet működéséhez, amely általános európai érdeket kíván megvalósítani, illetve valamely uniós szakpolitika részét képező célt tűzött maga elé.

ÉVES JELENTÉS A VÉGREHAJTÁSRÓL – AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK

ÉVES JELENTÉS A VÉGREHAJTÁSRÓL – AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK ÁLTAL KEZELT PÉNZESZKÖZÖK

| EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK | CA/541/21


  2021. március 11. |
| --- | --- |
| | A dokumentum száma: 21/101 |
| IGAZGATÓTANÁCS |
| BERUHÁZÁSI KERET


  PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK


  (2020. DECEMBER 31.) |
| a) | Pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás |

EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK

EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK

CA/541/21

CA/541/21

2021. március 11.

A dokumentum száma: 21/101

A dokumentum száma: 21/101

IGAZGATÓTANÁCS

IGAZGATÓTANÁCS

BERUHÁZÁSI KERET

BERUHÁZÁSI KERET

PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK

PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK

(2020. DECEMBER 31.)

(2020. DECEMBER 31.)

a)

Pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás

| b) | Kimutatás az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozóan |
| --- | --- |

b)

Kimutatás az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozóan

| c) | Kimutatás a kapott hozzájárulások változásairól |
| --- | --- |

c)

Kimutatás a kapott hozzájárulások változásairól

| d) | Cash flow-kimutatás |
| --- | --- |

d)

Cash flow-kimutatás

| e) | Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz |
| --- | --- |

e)

Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz

| f) | Független könyvvizsgálói jelentés |
| --- | --- |

f)

Független könyvvizsgálói jelentés

PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS

PÉNZÜGYI HELYZETRE VONATKOZÓ KIMUTATÁS

(2020. december 31.)

(2020. december 31.)

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Megjegyzések | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| ESZKÖZÖK | | | |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 5 | 923 940 | 837 777 |
| Követelések a hozzájárulókkal szemben | 9/17 | 68 908 | 86 330 |
| Pénztári pénzügyi eszközök | 10 | 351 873 | 330 587 |
| Származékos pénzügyi instrumentumok | 6 | 33 584 | 14 184 |
| Hitelek és előlegek | 7 | 1 673 445 | 1 518 675 |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok | 8 | 526 810 | 619 928 |
| Egyéb eszközök | 11 | 109 | — |
| Eszközök összesen | | 3 578 669 | 3 407 481 |
| KÖTELEZETTSÉGEK ÉS KAPOTT HOZZÁJÁRULÁSOK | | | |
| KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Származékos pénzügyi instrumentumok | 6 | 642 | 191 |
| Halasztott bevételek | 12 | 29 732 | 32 566 |
| Kibocsátott garanciákra képzett céltartalékok | 13 | 851 | 628 |
| Hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok | 14 | 33 152 | 37 269 |
| Harmadik féllel szembeni kötelezettségek | 15 | 152 378 | 147 438 |
| Egyéb kötelezettségek | 16 | 3 446 | 2 353 |
| Kötelezettségek összesen | | 220 201 | 220 445 |
| KAPOTT HOZZÁJÁRULÁSOK | | | |
| A Keret lehívott tagállami hozzájárulásai | 17 | 3 221 695 | 2 967 000 |
| Felhalmozott eredmény | | 136 773 | 220 036 |
| Kapott hozzájárulások összesen | | 3 358 468 | 3 187 036 |
| Kötelezettségek és kapott hozzájárulások összesen | | 3 578 669 | 3 407 481 |

(ezer EUR)

Megjegyzések

2020.12.31.

2019.12.31.

ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

5

923 940

837 777

Követelések a hozzájárulókkal szemben

9/17

68 908

86 330

Pénztári pénzügyi eszközök

10

351 873

330 587

Származékos pénzügyi instrumentumok

6

33 584

14 184

Hitelek és előlegek

7

1 673 445

1 518 675

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

8

526 810

619 928

Egyéb eszközök

11

109

—

Eszközök összesen

Eszközök összesen

3 578 669

3 578 669

3 407 481

3 407 481

KÖTELEZETTSÉGEK ÉS KAPOTT HOZZÁJÁRULÁSOK

KÖTELEZETTSÉGEK ÉS KAPOTT HOZZÁJÁRULÁSOK

KÖTELEZETTSÉGEK

KÖTELEZETTSÉGEK

Származékos pénzügyi instrumentumok

6

642

191

Halasztott bevételek

12

29 732

32 566

Kibocsátott garanciákra képzett céltartalékok

13

851

628

Hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok

14

33 152

37 269

Harmadik féllel szembeni kötelezettségek

15

152 378

147 438

Egyéb kötelezettségek

16

3 446

2 353

Kötelezettségek összesen

Kötelezettségek összesen

220 201

220 201

220 445

220 445

KAPOTT HOZZÁJÁRULÁSOK

KAPOTT HOZZÁJÁRULÁSOK

A Keret lehívott tagállami hozzájárulásai

17

3 221 695

2 967 000

Felhalmozott eredmény

136 773

220 036

Kapott hozzájárulások összesen

Kapott hozzájárulások összesen

3 358 468

3 358 468

3 187 036

3 187 036

Kötelezettségek és kapott hozzájárulások összesen

Kötelezettségek és kapott hozzájárulások összesen

3 578 669

3 578 669

3 407 481

3 407 481

KIMUTATÁS AZ EREDMÉNYRE ÉS EGYÉB ÁTFOGÓ JÖVEDELEMRE VONATKOZÓAN

KIMUTATÁS AZ EREDMÉNYRE ÉS EGYÉB ÁTFOGÓ JÖVEDELEMRE VONATKOZÓAN

A 2020. DECEMBER 31-ÉN LEZÁRULT ÉV VONATKOZÁSÁBAN

A 2020. DECEMBER 31-ÉN LEZÁRULT ÉV VONATKOZÁSÁBAN

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Megjegyzések | 2020.1.1-től | 2019.1.1-től |
| 2020.12.31-ig | 2019.12.31-ig |
| Kamat- és kamatjellegű bevételek (1) | 19 | 84 783 | 93 923 |
| Kamat- és kamatjellegű kiadások | 19 | -5 250 | -2 948 |
| Nettó kamat- és kamatjellegű bevételek | | 79 533 | 90 975 |
| Díj- és jutalékbevételek | 20 | 353 | 4 438 |
| Díj- és jutalékkiadások | 20 | -225 | -721 |
| Nettó díj- és jutalékbevétel | | 128 | 3 717 |
| Származékos pénzügyi instrumentumok valós értékének változása | | 18 949 | 12 611 |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok nettó eredménye | 21 | -46 717 | 9 904 |
| Hitelek és előlegek nettó eredménye az eredménnyel szemben valós értéken értékelve | 7 | -29 621 | -8 331 |
| Kölcsönök értékesítése és behajtási intézkedésekből származó bevételek | | 2 362 | 2 064 |
| Nettó devizaárfolyam-eredmény | | -48 545 | -61 998 |
| Pénzügyi műveletek nettó eredménye | | - 103 572 | -45 750 |
| A hitelekből és előlegekből származó értékvesztésben bekövetkezett változások, csökkentve a visszaírással | 7 | -4 312 | 17 243 |
| A garanciákra képzett céltartalékok változása, csökkentve a visszaírással | 13 | -228 | 107 |
| A hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok változása, csökkentve a visszaírással | 14 | 3 715 | -13 244 |
| Általános igazgatási kiadások | 22 | -58 527 | -50 009 |
| Tárgyévi (veszteség) / nyereség | | -83 263 | 3 039 |
| Egyéb átfogó jövedelem | | — | — |
| Tárgyévi átfogó jövedelemben elszámolt (veszteség) / nyereség összesen | | -83 263 | 3 039 |

(ezer EUR)

Megjegyzések

2020.1.1-től

2019.1.1-től

2020.12.31-ig

2019.12.31-ig

Kamat- és kamatjellegű bevételek (1)

1

19

84 783

93 923

Kamat- és kamatjellegű kiadások

19

-5 250

-2 948

Nettó kamat- és kamatjellegű bevételek

Nettó kamat- és kamatjellegű bevételek

79 533

79 533

90 975

90 975

Díj- és jutalékbevételek

20

353

4 438

Díj- és jutalékkiadások

20

-225

-721

Nettó díj- és jutalékbevétel

Nettó díj- és jutalékbevétel

128

128

3 717

3 717

Származékos pénzügyi instrumentumok valós értékének változása

18 949

12 611

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok nettó eredménye

21

-46 717

9 904

Hitelek és előlegek nettó eredménye az eredménnyel szemben valós értéken értékelve

7

-29 621

-8 331

Kölcsönök értékesítése és behajtási intézkedésekből származó bevételek

2 362

2 064

Nettó devizaárfolyam-eredmény

-48 545

-61 998

Pénzügyi műveletek nettó eredménye

Pénzügyi műveletek nettó eredménye

- 103 572

- 103 572

-45 750

-45 750

A hitelekből és előlegekből származó értékvesztésben bekövetkezett változások, csökkentve a visszaírással

7

-4 312

17 243

A garanciákra képzett céltartalékok változása, csökkentve a visszaírással

13

-228

107

A hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok változása, csökkentve a visszaírással

14

3 715

-13 244

Általános igazgatási kiadások

22

-58 527

-50 009

Tárgyévi (veszteség) / nyereség

Tárgyévi (veszteség) / nyereség

-83 263

-83 263

3 039

3 039

Egyéb átfogó jövedelem

Egyéb átfogó jövedelem

—

—

Tárgyévi átfogó jövedelemben elszámolt (veszteség) / nyereség összesen

Tárgyévi átfogó jövedelemben elszámolt (veszteség) / nyereség összesen

-83 263

-83 263

3 039

3 039

KIMUTATÁS A KAPOTT HOZZÁJÁRULÁSOK VÁLTOZÁSAIRÓL

KIMUTATÁS A KAPOTT HOZZÁJÁRULÁSOK VÁLTOZÁSAIRÓL

A 2020. DECEMBER 31-ÉN LEZÁRULT ÉV VONATKOZÁSÁBAN

A 2020. DECEMBER 31-ÉN LEZÁRULT ÉV VONATKOZÁSÁBAN

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Megjegyzések | Lehívott hozzájárulás | Felhalmozott eredmény | Összesen |
| (2020. január 1.) | | 2 967 000 | 220 036 | 3 187 036 |
| A tárgyév során lehívott tagállami hozzájárulások | 17 | 209 614 | — | 209 614 |
| A 9. EFA kamattámogatásokhoz és technikai segítségnyújtáshoz való hozzájárulásának átcsoportosítása a kapott hozzájárulásokra | 17 | 45 081 | — | 45 081 |
| 2020. évi (veszteség) | | — | -83 263 | -83 263 |
| A kapott hozzájárulások változásai | | 254 695 | -83 263 | 171 432 |
| (2020. december 31.) | | 3 221 695 | 136 773 | 3 358 468 |
| (2019. január 1.) | | 2 697 000 | 216 997 | 2 913 997 |
| A tárgyév során lehívott tagállami hozzájárulások | 17 | 270 000 | — | 270 000 |
| 2019. évi nyereség | | — | 3 039 | 3 039 |
| A kapott hozzájárulások változásai | | 270 000 | 3 039 | 273 039 |
| 2019.12.31-én | | 2 967 000 | 220 036 | 3 187 036 |

(ezer EUR)

Megjegyzések

Lehívott hozzájárulás

Felhalmozott eredmény

Összesen

(2020. január 1.)

(2020. január 1.)

2 967 000

2 967 000

220 036

220 036

3 187 036

3 187 036

A tárgyév során lehívott tagállami hozzájárulások

17

209 614

—

209 614

A 9. EFA kamattámogatásokhoz és technikai segítségnyújtáshoz való hozzájárulásának átcsoportosítása a kapott hozzájárulásokra

17

45 081

—

45 081

2020. évi (veszteség)

—

-83 263

-83 263

A kapott hozzájárulások változásai

A kapott hozzájárulások változásai

254 695

254 695

-83 263

-83 263

171 432

171 432

(2020. december 31.)

(2020. december 31.)

3 221 695

3 221 695

136 773

136 773

3 358 468

3 358 468

(2019. január 1.)

(2019. január 1.)

2 697 000

2 697 000

216 997

216 997

2 913 997

2 913 997

A tárgyév során lehívott tagállami hozzájárulások

17

270 000

—

270 000

2019. évi nyereség

—

3 039

3 039

A kapott hozzájárulások változásai

A kapott hozzájárulások változásai

270 000

270 000

3 039

3 039

273 039

273 039

2019.12.31-én

2019.12.31-én

2 967 000

2 967 000

220 036

220 036

3 187 036

3 187 036

CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

A 2020. DECEMBER 31-ÉN LEZÁRULT ÉV VONATKOZÁSÁBAN

A 2020. DECEMBER 31-ÉN LEZÁRULT ÉV VONATKOZÁSÁBAN

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Megjegyzések | 2020.1.1-től2020.12.31-ig | 2019.1.1-től2019.12.31-ig |
| MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK | | | |
| Tárgyévi (veszteség) / nyereség | | -83 263 | 3 039 |
| Kiigazítások (az alábbiak tekintetében) | | | |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok nettó eredménye valós értéken | 8 | 47 909 | -8 629 |
| A hitelekből és előlegekből származó értékvesztésben bekövetkezett változások, csökkentve a visszaírással | 7 | 4 312 | -17 243 |
| Hitelek és előlegek nettó eredménye az eredménnyel szemben valós értéken értékelve | | 29 621 | 8 331 |
| Hitelek és előlegek elhatárolt kamatának és amortizált bekerülési értékének változása | 7 | -5 202 | -5 087 |
| A kibocsátott garanciákra képzett céltartalékok nettó változása, csökkentve a visszaírással | 13 | 228 | -107 |
| A hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok nettó változása, csökkentve a visszaírással | | -4 117 | 13 447 |
| A származtatott termékek valós értékének változásai | | -18 949 | -12 611 |
| Lejáratig tartott pénztári pénzügyi eszközök elhatárolt kamatának és amortizált bekerülési értékének változása | 10 | 1 067 | 331 |
| A halasztott bevételek változása | | -2 834 | -1 198 |
| Az árfolyamváltozások hitelekre gyakorolt hatása | 7 | 90 878 | -17 752 |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok árfolyamváltozás miatti változása | 8 | 33 616 | -6 812 |
| Az árfolyamváltozások tartott pénzeszközökre gyakorolt hatása | | 9 233 | 2 369 |
| A működési tevékenységekből származó nyereség / (veszteség) a működési eszközökben és kötelezettségekben bekövetkezett változás előtt | | 102 499 | -41 922 |
| Hitelfolyósítás | 7 | - 560 291 | - 311 185 |
| Hitelek visszafizetése | 7 | 276 101 | 355 078 |
| Kölcsönök értékesítése és behajtási intézkedésekből származó bevételek | | 2 362 | 2 194 |
| A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek elhatárolt kamatának változása | 5 | 66 | -93 |
| Pénztári pénzügyi eszközök (növekedése) | 10 | -2 710 009 | -2 948 021 |
| Pénztári pénzügyi eszközök lejárata | 10 | 2 689 790 | 2 952 905 |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok csökkenése | 8 | -85 305 | - 106 943 |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok nettó bevétele | | 85 477 | 71 024 |
| Egyéb eszközök növekedés / (csökkenése) | | 109 | -171 |
| Egyéb kötelezettségállomány (növekedése) / csökkenése | | -1 093 | 140 |
| Az Európai Beruházási Banknak fizetendő egyéb összegek állományának növekedése | | 8 543 | 2 187 |
| Működési tevékenységek során felhasznált nettó cash flow | | - 191 751 | -24 807 |
| FINANSZÍROZÁSI TEVÉKENYSÉGEK | | | |
| A tagállamoktól kapott hozzájárulások | | 227 035 | 284 820 |
| A tagállamoktól kamattámogatás és technikai segítségnyújtás címén kapott összegek | | 60 387 | 30 000 |
| A tagállamok nevében kamattámogatás és technikai segítségnyújtás címén kifizetett összegek | | -18 807 | -28 220 |
| Finanszírozási tevékenységekből származó nettó cash flow | | 268 615 | 286 600 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése | | 76 864 | 261 793 |
| Összefoglaló cash flow-kimutatás: | | | |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek állománya a pénzügyi év elején | | 837 980 | 573 818 |
| Tevékenységek során felhasznált/tevékenységekből származó nettó cash flow | | | |
| Működési tevékenységek | | - 191 751 | -24 937 |
| Finanszírozási tevékenységek | | 268 615 | 286 730 |
| Az árfolyamváltozások pénzeszközökre és pénzeszköz-egyenértékesekre gyakorolt hatásai | | 9 233 | 2 369 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek állománya a pénzügyi év végén | | 924 077 | 837 980 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek összetétele: | | | |
| Pénzeszközök | 5 | 398 991 | 72 166 |
| Lekötött betétek (az elhatárolt kamat kivételével) | 5 | 380 000 | 622 991 |
| Kereskedelmi értékpapírok | 5 | 145 086 | 142 823 |
| | | 924 077 | 837 980 |

(ezer EUR)

Megjegyzések

2020.1.1-től2020.12.31-ig

2019.1.1-től2019.12.31-ig

MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

MŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

Tárgyévi (veszteség) / nyereség

-83 263

3 039

Kiigazítások (az alábbiak tekintetében)

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok nettó eredménye valós értéken

8

47 909

-8 629

A hitelekből és előlegekből származó értékvesztésben bekövetkezett változások, csökkentve a visszaírással

7

4 312

-17 243

Hitelek és előlegek nettó eredménye az eredménnyel szemben valós értéken értékelve

29 621

8 331

Hitelek és előlegek elhatárolt kamatának és amortizált bekerülési értékének változása

7

-5 202

-5 087

A kibocsátott garanciákra képzett céltartalékok nettó változása, csökkentve a visszaírással

13

228

-107

A hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok nettó változása, csökkentve a visszaírással

-4 117

13 447

A származtatott termékek valós értékének változásai

-18 949

-12 611

Lejáratig tartott pénztári pénzügyi eszközök elhatárolt kamatának és amortizált bekerülési értékének változása

10

1 067

331

A halasztott bevételek változása

-2 834

-1 198

Az árfolyamváltozások hitelekre gyakorolt hatása

7

90 878

-17 752

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok árfolyamváltozás miatti változása

8

33 616

-6 812

Az árfolyamváltozások tartott pénzeszközökre gyakorolt hatása

9 233

2 369

A működési tevékenységekből származó nyereség / (veszteség) a működési eszközökben és kötelezettségekben bekövetkezett változás előtt

A működési tevékenységekből származó nyereség / (veszteség) a működési eszközökben és kötelezettségekben bekövetkezett változás előtt

102 499

102 499

-41 922

-41 922

Hitelfolyósítás

7

- 560 291

- 311 185

Hitelek visszafizetése

7

276 101

355 078

Kölcsönök értékesítése és behajtási intézkedésekből származó bevételek

2 362

2 194

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek elhatárolt kamatának változása

5

66

-93

Pénztári pénzügyi eszközök (növekedése)

10

-2 710 009

-2 948 021

Pénztári pénzügyi eszközök lejárata

10

2 689 790

2 952 905

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok csökkenése

8

-85 305

- 106 943

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok nettó bevétele

85 477

71 024

Egyéb eszközök növekedés / (csökkenése)

109

-171

Egyéb kötelezettségállomány (növekedése) / csökkenése

-1 093

140

Az Európai Beruházási Banknak fizetendő egyéb összegek állományának növekedése

8 543

2 187

Működési tevékenységek során felhasznált nettó cash flow

Működési tevékenységek során felhasznált nettó cash flow

- 191 751

- 191 751

-24 807

-24 807

FINANSZÍROZÁSI TEVÉKENYSÉGEK

FINANSZÍROZÁSI TEVÉKENYSÉGEK

A tagállamoktól kapott hozzájárulások

227 035

284 820

A tagállamoktól kamattámogatás és technikai segítségnyújtás címén kapott összegek

60 387

30 000

A tagállamok nevében kamattámogatás és technikai segítségnyújtás címén kifizetett összegek

-18 807

-28 220

Finanszírozási tevékenységekből származó nettó cash flow

Finanszírozási tevékenységekből származó nettó cash flow

268 615

268 615

286 600

286 600

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése

76 864

76 864

261 793

261 793

Összefoglaló cash flow-kimutatás:

Összefoglaló cash flow-kimutatás:

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek állománya a pénzügyi év elején

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek állománya a pénzügyi év elején

837 980

837 980

573 818

573 818

Tevékenységek során felhasznált/tevékenységekből származó nettó cash flow

Tevékenységek során felhasznált/tevékenységekből származó nettó cash flow

Működési tevékenységek

- 191 751

-24 937

Finanszírozási tevékenységek

268 615

286 730

Az árfolyamváltozások pénzeszközökre és pénzeszköz-egyenértékesekre gyakorolt hatásai

9 233

2 369

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek állománya a pénzügyi év végén

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek állománya a pénzügyi év végén

924 077

924 077

837 980

837 980

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek összetétele:

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek összetétele:

Pénzeszközök

5

398 991

72 166

Lekötött betétek (az elhatárolt kamat kivételével)

5

380 000

622 991

Kereskedelmi értékpapírok

5

145 086

142 823

924 077

924 077

837 980

837 980

Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz, 2020. december 31-i állapot

Megjegyzések a pénzügyi kimutatásokhoz, 2020. december 31-i állapot

1.   Általános információk

Általános információk

A beruházási keretet (a továbbiakban: a beruházási keret vagy a Keret) az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok csoportja (a továbbiakban: az AKCS-államok) és az Európai Unió és tagállamai közötti tárgyalások eredményeként létrejött, 2000. június 23-án aláírt és 2005. június 25-én, illetve 2010. június 22-én módosított, együttműködési és fejlesztési támogatást célzó Cotonoui Megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) keretében hozták létre.

A Keret nem önálló jogalany, tagállamoktól (donoroktól) kapott hozzájárulásait az Európai Beruházási Bank (EBB) kezeli a megállapodásnak megfelelően; az EBB a Keret igazgatását is ellátja.

A megállapodás szerinti finanszírozást az uniós tagállamok költségvetéseiből nyújtják. Az uniós tagállamok hozzájárulása a beruházási keret finanszírozására allokált összegekből és a kamattámogatások finanszírozására nyújtott támogatásokból áll, a többéves pénzügyi kereteknek (a 2000–2007-es időszakra vonatkozó, 9. EFA-ként ismert első pénzügyi jegyzőkönyvnek, a 2008–2013-as időszakra vonatkozó, 10. EFA-ként ismert második pénzügyi jegyzőkönyvnek, valamint a 2014–2020-as időszakra vonatkozó, 11. EFA-ként ismert harmadik pénzügyi jegyzőkönyvnek) megfelelően. Az EBB feladata az alábbiak kezelése:

| — | a beruházási keret, egy 3 685,5 millió EUR összegű kockázatot viselő forgóalap, amelynek célja az AKCS-országokban történő magánszektorbeli befektetések ösztönzése, ebből 48,5 millió EUR a tengerentúli országok és területek (a továbbiakban: TOT-országok) számára van elkülönítve, |
| --- | --- |

—

a beruházási keret, egy 3 685,5 millió EUR összegű kockázatot viselő forgóalap, amelynek célja az AKCS-országokban történő magánszektorbeli befektetések ösztönzése, ebből 48,5 millió EUR a tengerentúli országok és területek (a továbbiakban: TOT-országok) számára van elkülönítve,

| — | a kamattámogatások finanszírozására nyújtott, legfeljebb 1 220,85 millió EUR értékű támogatás az AKCS-országok részére, illetve legfeljebb 8,5 millió EUR a TOT-országok részére. E támogatás legfeljebb 15 %-a projektspecifikus technikai segítségnyújtás finanszírozására is fordítható. |
| --- | --- |

—

a kamattámogatások finanszírozására nyújtott, legfeljebb 1 220,85 millió EUR értékű támogatás az AKCS-országok részére, illetve legfeljebb 8,5 millió EUR a TOT-országok részére. E támogatás legfeljebb 15 %-a projektspecifikus technikai segítségnyújtás finanszírozására is fordítható.

Az EU és az AKCS olyan átmeneti rendelkezésekről állapodott meg, amelyek – attól függően, hogy melyik következik be előbb – 2021. november végéig, az AKCS és az EU közötti új megállapodás hatálybalépéséig vagy az új megállapodásnak az Unió és az AKCS-államok közötti ideiglenes alkalmazásáig lehetővé teszik a műveletek EBB általi aláírását az AKCS-régióban (az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 2/2020 határozata (2020. december 4) az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága 3/2019 határozatának az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedések elfogadása céljából történő módosításáról (23).

23

2020. december 15-én megállapodás született az EU 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó külső tevékenységeit lefedő Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközről (NDICI). Ez magában foglalja a költségvetésben jelenleg nem szereplő EFA beépítését az uniós költségvetésbe. Az NDICI rendelet teremti meg a jogi alapját annak, hogy a Bizottság az EU-n kívüli tevékenysége tekintetében a jövőben uniós megbízatásokat adhasson az EBB-nek. Megteremti továbbá a külső beruházási keretét annak, hogy az Unió az uniós költségvetés terhére történő támogatások és garancianyújtások útján együttműködjön a partnerintézményekkel. Az NDICI jogi szövegének hivatalos elfogadására várhatóan 2021 tavaszán kerül sor.

2020. december 23-án a Tanács úgy határozott, hogy az AKCS beruházási keretének jelenlegi kötelezettségvállalási időszakát legalább hat hónappal meghosszabbítja. A jövőben az AKCS beruházási kereten belüli pénzügyi eszközökből befolyó bevételeket az NDICI keretében, egy az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA+) alá tartozó, kifejezetten az AKCS magánszektorára irányuló keret és egy vagyonkezelői alap együttesén keresztül kell kihelyezni úgy, hogy mindkettőt az EBB-nek kell végrehajtania.

A beruházási keret kötelezettségvállalási időszakának meghosszabbítását követően a Bank 2021. június 30-ig vagy a külső finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló rendelet hatálybalépéséig – attól függően, hogy melyik időpont a későbbi –, de legkésőbb 2021. november 30-ig folytatja a műveletek jóváhagyását (24).

24

A pénzügyi kimutatások a vállalkozás folytatásának elve alapján készültek, ami azt feltételezi, hogy a beruházási keret képes lesz a műveletek keretében fennálló valamennyi kötelezettség teljesítésére. A beruházási keret határozatlan időtartamú. A 11. EFA belső megállapodása (a 14. cikk (3) bekezdése értelmében) annyi ideig marad hatályban, ami az AKCS–EU partnerségi megállapodás, a tengerentúli társulási határozat és a többéves pénzügyi keret értelmében finanszírozott valamennyi művelet teljes mértékű végrehajtásához szükséges.

Ez a pénzügyi kimutatás a 2020. január 1-jétől2020. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozik.

Az EBB igazgatási bizottságának javaslatára az EBB igazgatótanácsa 2021. március 11-én elfogadta, majd 2021. április 23-ig történő jóváhagyásra az EBB kormányzótanácsa elé továbbíttatta e pénzügyi kimutatásokat.

2.   Lényeges számviteli politikák

Lényeges számviteli politikák

2.1.   
  A beszámolókészítés alapja – Megfelelésre vonatkozó kijelentés

A beszámolókészítés alapja – Megfelelésre vonatkozó kijelentés

A Keret pénzügyi kimutatásait az Európai Unió által elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolókészítési standardokkal (IFRS) összhangban készítették el.

a)   Jelentős számviteli mérlegelések és becslések

Jelentős számviteli mérlegelések és becslések

A pénzügyi kimutatások összeállítása szükségessé teszi számviteli becslések alkalmazását. Szükséges továbbá, hogy az Európai Beruházási Bank vezetősége a beruházási keret számviteli politikájának alkalmazásakor mérlegelést alkalmazzon. A következőkben bemutatjuk azokat a területeket, amelyek igen összetettek vagy alaposabb mérlegelést igényelnek, illetve amelyeken a feltételezések és becslések jelentős hatással vannak a pénzügyi kimutatásokra.

A mérlegelések és becslések alkalmazása a következő területeken a legjelentősebb:

Pénzügyi instrumentumok valós értéken történő értékelése

Pénzügyi instrumentumok valós értéken történő értékelése

Az aktív piacokon forgalmazott pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek valós értéke a jegyzett piaci árakon vagy a brókerek árjegyzésein alapul. Amennyiben a valós érték nem vezethető le az aktív piacokból, akkor azokat különböző – matematikai modelleket tartalmazó – értékelési technikák segítségével határozzák meg. Az e modellekhez használt adatokat lehetőség szerint megfigyelhető piacokról nyerik, de amennyiben ez nem lehetséges, a valós érték megállapításánál bizonyos fokú mérlegelésre van szükség. Az értékelések az értékelési technikákhoz használt inputok alapján a 2.4.2. és a 4. megjegyzésben ismertetettek szerint a valósérték-hierarchia különböző szintjeire sorolhatók be.

Hitelekből és előlegekből származó értékvesztés

Hitelekből és előlegekből származó értékvesztés

Az értékvesztés miatti veszteségek meghatározásakor a várható hitelezési veszteség értékelése jelentős mérlegelést tesz szükségessé a vezetés részéről, különösen a hitelkockázat kezdeti megjelenítés óta bekövetkezett jelentős növekedését, az előre tekintő információk beépítését, valamint a jövőbeni cash flow-k és biztosítéki értékek összegének és ütemezésének további becslését. Ezeket a becsléseket számos olyan tényező befolyásolja, amelyek jelentősen módosíthatják a megjelenítendő elszámolt veszteség ütemezését és összegét (2.4.2. megjegyzés). A Covid19 okozta értékvesztésre gyakorolt hatásokra vonatkozó releváns feltételezéseket a 2.4.2. megjegyzés és a 3.2.3.7. megjegyzés részletezi.

Nem jegyzett tőkebefektetések értékelése

Nem jegyzett tőkebefektetések értékelése

A nem jegyzett tőkebefektetések értékelése általában a következők egyikén alapszik:

| — | jelenlegi, független piaci tranzakciók, |
| --- | --- |

—

jelenlegi, független piaci tranzakciók,

| — | olyan másik instrumentum jelenlegi valós értéke, amely lényegében azonos, |
| --- | --- |

—

olyan másik instrumentum jelenlegi valós értéke, amely lényegében azonos,

| — | a hasonló feltételekkel és kockázati tényezőkkel rendelkező tételekre alkalmazandó, az aktuális rátával diszkontált várható cash flow, |
| --- | --- |

—

a hasonló feltételekkel és kockázati tényezőkkel rendelkező tételekre alkalmazandó, az aktuális rátával diszkontált várható cash flow,

| — | kiigazított nettó eszközérték módszer, vagy |
| --- | --- |

—

kiigazított nettó eszközérték módszer, vagy

| — | egyéb értékelési modellek. |
| --- | --- |

—

egyéb értékelési modellek.

A nem jegyzett tőkebefektetések cash flow-jának és diszkonttényezőinek meghatározása jelentős becslést kíván. A beruházási keret értékelési technikáit időről időre finomítják és érvényességüket is vizsgálják, vagy az instrumentum megfigyelhető aktuális piaci árainak felhasználásával, vagy pedig más rendelkezésre álló, megfigyelhető piaci adatok figyelembevételével.

Azon gazdálkodó egységek konszolidálása, amelyekben a Keret érdekeltséggel rendelkezik

Azon gazdálkodó egységek konszolidálása, amelyekben a Keret érdekeltséggel rendelkezik

Az EBB jelentős mérlegelés útján megállapította, hogy nem gyakorol ellenőrzést egy olyan gazdálkodó egység felett sem, amelyben érdekeltséggel rendelkezik. Ez annak tudható be, hogy az ilyen gazdálkodó egységekben vagy a beltag, vagy az alapkezelő vagy az igazgatótanács rendelkezik kizárólagos felelősséggel a partnerség tevékenységeinek és ügyeinek irányításáért és ellenőrzéséért, illetve rendelkezik hatáskörrel és illetékességgel a partnerség céljának és célkitűzéseinek végrehajtásához szükséges feladatok befektetési és szakpolitikai iránymutatásoknak megfelelő ellátásához.

b)   A számviteli politika változásai

A számviteli politika változásai

A Keret az alábbiak kivételével a jelen pénzügyi kimutatások minden időszakára következetesen a 2.4. megjegyzésben meghatározott számviteli politikákat alkalmazta. A Keret a következő új standardokat és standardmódosításokat vezette be:

Elfogadott standardok

Elfogadott standardok

A jelenlegi standardok alábbi értelmezései, valamint módosításai és felülvizsgálata a Keret pénzügyi kimutatásai vonatkozásában 2020. január 1-jétől hatályosak:

A referencia-kamatláb reformja – Az IFRS 9, az IAS 39, továbbá az IFRS 7 standard módosításai

A referencia-kamatláb reformja – Az IFRS 9, az IAS 39, továbbá az IFRS 7 standard módosításai

Az IASB 2019 szeptemberében közzétette az IFRS 9, az IAS 39 és az IFRS 7 standard módosításait, amelyek átmeneti könnyítésként a bizonytalan időszakban lehetővé tennék az aktuális referencia-kamatláb alternatív, csaknem kockázatmentes kamatlábbal való felváltása előtt a fedezeti elszámolás további folytatását.

Az IFRS 9 standard módosításai több olyan könnyítést vezetnek be, amelyek a referencia-kamatláb reformja által közvetlenül érintett valamennyi fedezeti kapcsolatra vonatkoznak. Az első három könnyítés az alábbiakról rendelkezik:

| — | annak értékelése, hogy valamely előre jelzett ügylet (vagy annak komponense) nagyon valószínű-e, |
| --- | --- |

—

annak értékelése, hogy valamely előre jelzett ügylet (vagy annak komponense) nagyon valószínű-e,

| — | annak értékelése, hogy mikor kell a cash flow-fedezeti tartalékban lévő összeget átsorolni az eredménybe, |
| --- | --- |

—

annak értékelése, hogy mikor kell a cash flow-fedezeti tartalékban lévő összeget átsorolni az eredménybe,

| — | a fedezett tétel és a fedezeti instrumentum közötti gazdasági kapcsolat értékelése. |
| --- | --- |

—

a fedezett tétel és a fedezeti instrumentum közötti gazdasági kapcsolat értékelése.

Az említett könnyítések mindegyike esetében az a kiinduló feltételezés, hogy a fedezett cash flow alapjául szolgáló referenciaértékek az IBOR reform következtében nem módosulnak.

A negyedik könnyítés arról rendelkezik, hogy a nem szerződéses módon meghatározott kockázati komponensnek csak a kezdeti fedezeti megjelöléskor kell elkülönülten azonosíthatónak lennie, folyamatosan nem.

A könnyítések alkalmazása kötelező, és korlátlanul folytatni kell a módosításokban ismertetett események hiányában is. A módosítások a könnyítések által érintett fedezeti kapcsolatok vonatkozásában speciális közzétételi követelményeket is bevezetnek. A módosításokat visszamenőlegesen kell alkalmazni. A korábban megszüntetett fedezeti kapcsolatok azonban nem állíthatók vissza az alkalmazáskor, és utólag sem jelölhetők meg fedezeti kapcsolatok.

A módosítások elfogadása nem volt lényeges hatással a Keret pénzügyi kimutatásaira.

A lényegesség meghatározása – Az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása és az IAS 8 Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák standardok módosításai.

A lényegesség meghatározása – Az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása és az IAS 8 Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák standardok módosításai.

A módosítások tisztázzák a „lényegesség” meghatározását, valamint összhangba hozzák a fogalmi keretben és magukban a standardokban alkalmazott meghatározást. A módosított meghatározás szerint „Az információ lényeges, ha kihagyása, téves bemutatása vagy elfedése észszerű várakozások szerint befolyásolja az általános célú pénzügyi kimutatások elsődleges felhasználóinak azon döntéseit, amelyeket az említett – az adott beszámolót készítő gazdálkodó egységről pénzügyi információkat nyújtó – pénzügyi kimutatások alapján hoznak.” A módosítás azt is tisztázza, hogy „az általános célú pénzügyi kimutatások elsődleges felhasználói” – akik az említett pénzügyi kimutatások címzettjei – olyan „meglévő és potenciális befektetők, kölcsönadók és más hitelezők”, akiknek az általuk igényelt pénzügyi információk jelentős részét az általános célú pénzügyi kimutatásokból kell beszerezniük.

A módosítások nem gyakoroltak jelentős hatást a Keret pénzügyi kimutatásaira.

Az IFRS standardokban a Fogalmi keretre történő hivatkozások módosításai.

Az IFRS standardokban a Fogalmi keretre történő hivatkozások módosításai.

A pénzügyi beszámolásra vonatkozó felülvizsgált Fogalmi keret nem minősül standardnak, és a keretben szereplő egyik fogalom sem írja felül a standardok által meghatározott fogalmakat és követelményeket, hanem alapvetően az a célja, hogy segítse a Testületet a standardok kidolgozásában és amennyiben nem áll rendelkezésre alkalmazandó standard, úgy támogassa a pénzügyi kimutatások készítőit a következetes számviteli politikák kidolgozásában, továbbá valamennyi érintett felet segítse a standardok megértésében és értelmezésében. A Fogalmi keret új fogalmakat, frissített meghatározásokat, valamint az eszközök és kötelezettségek elszámolására vonatkozó frissített kritériumokat tartalmaz, és tisztáz néhány fontos fogalmat.

A Keret 2020. január 1-jén fogadta el a felülvizsgált Fogalmi keretet. A felülvizsgált Fogalmi keret nem gyakorolt jelentős hatást a Keret pénzügyi kimutatásaira.

Kibocsátott, de még el nem fogadott standardok

Kibocsátott, de még el nem fogadott standardok

A referencia-kamatláb reformja – 2. szakasz – Az IFRS 9, az IAS 39, az IFRS 7, az IFRS 4 és az IFRS 16 standard módosításai

A referencia-kamatláb reformja – 2. szakasz – Az IFRS 9, az IAS 39, az IFRS 7, az IFRS 4 és az IFRS 16 standard módosításai

Az IASB 2020. augusztus 27-én közzétette „A referencia-kamatláb reformja – 2. szakasz – Az IFRS 9, az IAS 39, az IFRS 7, az IFRS 4 és az IFRS 16 standard módosításai” című dokumentumot. A második szakasz módosításainak közzétételével az IASB befejezte a bankközi kamatláb (IBOR) reformjával kapcsolatos munkáját.

A módosítások átmeneti könnyítéseket biztosítanak a pénzügyi beszámolási hatások kezelésére, amennyiben egy bankközi kamatlábat alternatív, közel kockázatmentes kamatlábbal váltják fel.

A módosítások a 2021. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandók. A Keret korábban nem alkalmazta ezeket a módosításokat, és a hatás vizsgálatára és az átállás kezelésére a szolgálatokon átnyúló IBOR-munkacsoport jött létre.

c)   A lényeges számviteli politikák összefoglalása

A lényeges számviteli politikák összefoglalása

A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás likviditás szerint csökkenő sorrendben mutatja be az eszközöket és a kötelezettségeket, és nem tesz különbséget forgó- és befektetett eszközök, illetve rövid és hosszú lejáratú kötelezettségek között.

i.   
  Devizaátszámítás

Devizaátszámítás

A beruházási keret pénzügyi kimutatásai euróban (EUR) készülnek, amely egyben a funkcionális pénznem is. Eltérő jelölés híján a pénzügyi adatok ezer EUR-ra kerekített összegek.

Az eurótól eltérő pénznemben végzett tranzakciók átszámítása a tranzakciók időpontjában érvényes átváltási árfolyamon történik.

Az eurótól eltérő pénznemben meghatározott monetáris eszközöket és kötelezettségeket a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás fordulónapján érvényes átváltási árfolyamon számítják át euróra. Az átszámításból adódó nyereséget vagy veszteséget az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás tartalmazza.

Az eurótól eltérő pénznemben megadott, eredeti bekerülési értéken nyilvántartott, nem monetáris tételeket azon az átváltási árfolyamon számítják át, amely az eredeti ügylet napján érvényben volt. Az eurótól eltérő pénznemben megadott, valós értéken nyilvántartott, nem monetáris tételeket a valós érték meghatározásának napján érvényes átváltási árfolyamon számítják át.

Az ügyleteknek az ügylet napján érvényestől eltérő árfolyamon történő elszámolásából adódó árfolyamkülönbségeket és az el nem számolt, eurótól eltérő pénznemben nyilvántartott monetáris eszközökből és kötelezettségekből keletkező, nem realizált árfolyamkülönbségeket az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás tartalmazza.

ii.   
  A derivatíváktól különböző pénzügyi eszközök

A derivatíváktól különböző pénzügyi eszközök

A nem származékos pénzügyi instrumentumokat kezdetben az elszámolás napja alapján jelenítik meg.

Besorolás és értékelés

Besorolás és értékelés

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

A kezdeti megjelenítéskor a pénzügyi eszközök amortizált bekerülési értéken értékeltként, az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékeltként vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként, a pénzügyi kötelezettségek pedig amortizált bekerülési értéken értékeltként vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként sorolhatók be.

Az IFRS 9 standard szerint a besorolás annak megállapításával kezdődik, hogy a pénzügyi eszközt adósság- vagy tőkeinstrumentumnak kell-e tekinteni. Az IFRS 9 standard az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: bemutatás standard fogalommeghatározásaira hivatkozik.

Adósságinstrumentumok azok az instrumentumok, amelyek a partner szemszögéből pénzügyi kötelezettségnek minősülnek, vagyis a hitelek és a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, többek között a strukturált gazdálkodó egységek, a kormányok vagy vállalatok által kibocsátott kötvények, befektetési jegyek vagy certifikátok.

Az adósságinstrumentum amortizált bekerülési értéken értékeltként kerül besorolásra, ha teljesíti a két következő feltételt, és nincs kijelölve az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként:

| — | az eszközt olyan üzleti modell alapján tartják, amely az eszközök tartásával járó szerződéses cash flow-k beszedését célozza, és |
| --- | --- |

—

az eszközt olyan üzleti modell alapján tartják, amely az eszközök tartásával járó szerződéses cash flow-k beszedését célozza, és

| — | a pénzügyi eszköz szerződéses feltételei meghatározott időpontokban olyan cash flow-kat eredményeznek, amelyek kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései (ez az ún. SPPI kritérium). |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eszköz szerződéses feltételei meghatározott időpontokban olyan cash flow-kat eredményeznek, amelyek kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései (ez az ún. SPPI kritérium).

Az adósságinstrumentum az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékeltként kerül besorolásra, ha teljesíti a két következő feltételt, és nincs kijelölve az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként:

| — | az eszközt olyan üzleti modell alapján tartják, amely szerződéses cash flow-k beszedésével és a pénzügyi eszközök eladásával éri el célját, valamint |
| --- | --- |

—

az eszközt olyan üzleti modell alapján tartják, amely szerződéses cash flow-k beszedésével és a pénzügyi eszközök eladásával éri el célját, valamint

| — | a pénzügyi eszköz szerződéses feltételei meghatározott időpontokban olyan cash flow-kat eredményeznek, amelyek megfelelnek az SPPI kritériumnak. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eszköz szerződéses feltételei meghatározott időpontokban olyan cash flow-kat eredményeznek, amelyek megfelelnek az SPPI kritériumnak.

A fenti követelményeket a teljes pénzügyi eszközre kell alkalmazni, még akkor is, ha az beágyazott származékos terméket tartalmaz.

A tőkeinstrumentumok olyan instrumentumok, amelyek a kibocsátó szemszögéből saját tőkének minősülnek, vagyis nem tartalmaznak szerződéses fizetési kötelezettséget, továbbá maradványérdekeltséget testesítenek meg a kibocsátó nettó eszközeiben. A tőkeinstrumentumokat az eredménnyel szemben valós értéken értékelik.

A Keret a nem kereskedési céllal tartott tőkebefektetés kezdeti megjelenítésekor visszavonhatatlanul amellett dönthet, hogy a későbbi változásokat az egyéb átfogó jövedelemben mutatja be. E döntést befektetésenként hozza meg.

Minden más pénzügyi eszköz besorolása az eredménnyel szemben valós értéken történik.

Az üzleti modell értékelése

Az üzleti modell értékelése

Az EBB a Keret kezelőjeként portfóliószinten értékeli azon üzleti modellt, amely alapján az adósságinstrumentumot tartják, mivel ez tükrözi a legjobban az üzleti tevékenység irányításának és a vezetés tájékoztatásának módját. A következőkkel kapcsolatos információkat veszi figyelembe:

| — | a portfólió deklarált politikái és célkitűzései, és a politikák gyakorlati végrehajtása. Itt különösen azt vizsgálja, hogy a vezetés stratégiája a szerződéses kamatbevételek megszerzésére, egy adott kamatlábprofil fenntartására, a pénzügyi eszközök és az azokat finanszírozó kötelezettségek időtartamának összehangolására vagy az eszközök értékesítéséből származó cash flow-k realizálására összpontosít-e, |
| --- | --- |

—

a portfólió deklarált politikái és célkitűzései, és a politikák gyakorlati végrehajtása. Itt különösen azt vizsgálja, hogy a vezetés stratégiája a szerződéses kamatbevételek megszerzésére, egy adott kamatlábprofil fenntartására, a pénzügyi eszközök és az azokat finanszírozó kötelezettségek időtartamának összehangolására vagy az eszközök értékesítéséből származó cash flow-k realizálására összpontosít-e,

| — | a portfólió teljesítményét miként értékelik és miként jelentik a Keret vezetésének, |
| --- | --- |

—

a portfólió teljesítményét miként értékelik és miként jelentik a Keret vezetésének,

| — | az üzleti modell teljesítményével (és az adott üzleti modell alapján tartott pénzügyi eszközökkel) kapcsolatos kockázatok, valamint e kockázatok kezelésének módja, és |
| --- | --- |

—

az üzleti modell teljesítményével (és az adott üzleti modell alapján tartott pénzügyi eszközökkel) kapcsolatos kockázatok, valamint e kockázatok kezelésének módja, és

| — | az értékesítés gyakorisága, volumene és ütemezése a korábbi időszakokban, az értékesítések indokai és a jövőbeni értékesítési tevékenységgel kapcsolatos elvárások. |
| --- | --- |

—

az értékesítés gyakorisága, volumene és ütemezése a korábbi időszakokban, az értékesítések indokai és a jövőbeni értékesítési tevékenységgel kapcsolatos elvárások.

Az értékesítési tevékenységre vonatkozó információkat azonban nem elszigetelten, hanem annak átfogó értékelése keretében kell figyelembe venni, hogy a Keret hogyan valósítja meg a pénzügyi eszközök kezelésével kapcsolatos deklarált célkitűzést, és miként realizálja a cash flow-kat.

A Hatásfinanszírozási Keret közvetlen hitelműveleteinek üzleti modelljét a 24. megjegyzésben közzétettek mutatják be.

Kizárólag a tőke és a kamatok kifizetésére irányuló (SPPI) kritérium

Kizárólag a tőke és a kamatok kifizetésére irányuló (SPPI) kritérium

Ezen értékelés alkalmazásában a tőke az adósságinstrumentum kezdeti megjelenítéskori valós értékét jelenti. A kamat a pénz időértékének, a meghatározott időszak alatt kint levő tőkeösszeggel kapcsolatos hitelkockázatnak, valamint az egyéb alapvető hitelezési kockázatoknak és költségeknek (például a likviditási kockázatnak és az igazgatási költségeknek) az ellenértékét, valamint a nyereségrátát tartalmazza.

Annak értékelésekor, hogy a szerződéses cash flow-k kizárólag a tőke és a tőke után járó kamat kifizetéseinek minősülnek-e, az instrumentum szerződési feltételeit kell figyelembe venni. Ez magában foglalja annak értékelését, hogy a pénzügyi eszköz tartalmaz-e olyan szerződéses feltételt, amely miatt a szerződéses cash flow-k ütemezése vagy összege oly mértékben változhat, hogy az meggátolja e feltétel teljesülését.

Kivezetés

Kivezetés

A Keret akkor vezeti ki a pénzügyi eszközt, ha lejárnak a pénzügyi eszközből származó cash flow-kra vonatkozó szerződéses jogok, vagy ha a szerződéses cash flow-kra vonatkozó jogokat átruházza egy olyan ügyletben, amelyben a Keret átruházza a pénzügyi eszköz tulajdonlásával járó kockázatokat és hasznokat, vagy amelyben a Keret lényegében megtartja a tulajdonlással járó összes kockázatot és hasznot, de nem tartja meg a pénzügyi eszköz ellenőrzését.

Egy pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség kivezetésekor (2.4.4. megjegyzés) az eredményben jelenítik meg az eszköz vagy kötelezettség könyv szerinti értéke (illetve az eszköz vagy kötelezettség kivezetett részének könyv szerinti értéke) és az azon összeg közötti különbséget, amely i. a kapott vagy kifizetett ellenértékből és ii. az egyéb átfogó jövedelemben megjelenített halmozott nyereségből vagy veszteségből adódik; ez alól kivételt képeznek az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken elszámolt tőkeinstrumentumoknak az egyéb átfogó jövedelemben elszámolt halmozott nyereségei vagy veszteségei, amelyeket elidegenítéskor az eredmény helyett a tartalékalapba csoportosítanak át.

Átsorolás

Átsorolás

A kezdeti megjelenítést követően a pénzügyi eszközöket kizárólag akkor sorolják át, ha a Keret megváltoztatja a pénzügyi eszközök kezelésére vonatkozó üzleti modelljét.

Módosítás

Módosítás

Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszköz akkor tekinthető módosítottnak, ha a hozzá kapcsolódó szerződéses cash flow-k újratárgyalásra vagy egyéb módon módosításra kerültek. Az újratárgyalás vagy a módosítás eredményezheti, de nem feltétlenül eredményezi a régi pénzügyi eszköz kivezetését és az új pénzügyi eszköz megjelenítését.

Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszköz cash flow-jának a pénzügyi eszköz kivezetését eredményező lényeges szerződéses módosítása esetén az új pénzügyi eszközt valós értéken kell megjeleníteni, és a módosítás eredményre gyakorolt hatását ki kell mutatni az eredménykimutatás „Pénzügyi műveletek eredménye” részében.

A szerződéses módosítás akkor minősül lényegesnek, ha a pénzáramlások módosított feltételek szerinti diszkontált jelenértéke (az eredeti effektív kamatlábbal diszkontálva) legalább 10 %-kal eltér az eredeti pénzügyi eszköz fennmaradó pénzáramlásainak diszkontált jelenértékétől. Olyan minőségi tényezőket is figyelembe kell venni, mint például annak a pénznemnek a változása, amelyben a pénzügyi eszköz denominált, valamint az átváltási jellemzők.

Pénzügyi instrumentumok valós értéken történő értékelése

Pénzügyi instrumentumok valós értéken történő értékelése

A valós érték az az ár, amely az értékelés időpontjában az eszköz értékesítése vagy a kötelezettség átruházása kapcsán a piaci szereplők közötti szokásos ügyletben felmerült volna az elsődleges, vagy annak hiányában a Keret által elérhető legkedvezőbb piacon.

Szükség esetén a Keret helyett az EBB értékeli valós értéken az adott instrumentumot, annak aktív piaci jegyzett ára alapján. A piac aktívnak minősül, ha azon az eszköz vagy a kötelezettség vonatkozásában megfelelő gyakorisággal és volumenben kötnek ügyleteket az árképzési információk folyamatos beszerzéséhez.

Amennyiben a pénzügyi eszközöknek és a pénzügyi kötelezettségeknek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban szereplő valós értéke nem vezethető le az aktív piacokból, akkor azokat különböző – matematikai modelleket tartalmazó – értékelési technikák segítségével határozzák meg. Az e modellekhez használt adatokat lehetőség szerint megfigyelhető piacokról nyerik, de amennyiben ez nem lehetséges, a valós érték megállapításánál bizonyos fokú mérlegelésre van szükség. A kiválasztott értékelési technika figyelembe vesz minden olyan tényezőt, amelyet az ügylet árazásakor a piaci szereplők is figyelembe vennének.

Az értékelési technikák tartalmazhatnak nettó jelenértékeket és diszkontált cash flow-modelleket, hasonló, piaci szinten megfigyelhető árakkal rendelkező instrumentumokkal való összevetést, Black-Scholes- és polinomiális opcióárazási modelleket, továbbá egyéb értékelési modelleket. Az értékelési technikákban alkalmazott feltételezések és inputok közé tartoznak kockázatmentes és irányadó kamatlábak, diszkontráták becsléséhez használt hitelkockázati felárak, kötvény- és részvényárak, devizaárfolyamok, részvényárak és -árfolyamok, továbbá várható árvolatilitások és árkorrelációk.

Az értékelési technikák célja, hogy a valós értéken történő értékeléssel kimutassák azt az árat, amely az értékelés időpontjában az eszköz értékesítése vagy a kötelezettség átruházása kapcsán a piaci szereplők közötti szokásos ügyletben felmerült volna.

A Bank az elterjedt, egyszerűbb pénzügyi instrumentumok – például kamatláb- és devizaswapok – valós értékének meghatározására olyan, széles körben elismert értékelési modelleket használ, amelyek csak megfigyelhető piaci adatokat vesznek figyelembe, és korlátozott mértékben igényelnek vezetői mérlegelést és becslést. Megfigyelhető árak és modellinputok általában hozzáférhetők a hitel- és a tulajdonviszonyt megtestesítő jegyzett értékpapírok, a tőzsdén forgalmazott derivatívák és az olyan egyszerű tőzsdén kívüli derivatívák piacán, mint a kamatlábswapok. A megfigyelhető árak és modellinputok hozzáférhetősége csökkenti a vezetői mérlegelés és becslés szükségességét, illetve a valós érték meghatározásával kapcsolatos bizonytalanságot is. A megfigyelhető árak és inputok hozzáférhetősége a termékektől és a piacoktól függően eltér, emellett a pénzügyi piacok bizonyos eseményei és általános körülményei is befolyásolhatják.

A Bank az összetettebb instrumentumok esetében saját értékelési technikáit használja, amelyeket elismert értékelési modellekből fejlesztett ki. Előfordulhat, hogy a modellek néhány vagy akár összes lényeges inputja a piacon nem megfigyelhető, ezért azokat piaci árakból vagy rátákból kell származtatni, vagy feltételezésekre kell alapítani. A nem megfigyelhető lényeges inputok alkalmazását például olyan instrumentumok teszik szükségessé, mint bizonyos, aktív piaccal nem rendelkező hitelek és garanciák. A nem megfigyelhető lényeges inputokat alkalmazó értékelési modellek magasabb fokú vezetői mérlegelést és becslést igényelnek a valós érték meghatározásakor. Vezetői mérlegelésre és becslésre általában a használandó, megfelelő értékelési modell kiválasztásához, az értékelt pénzügyi instrumentum jövőbeni cash flow-inak meghatározásához, továbbá a partner fizetésképtelenségével és az előlegfizetésekkel kapcsolatos valószínűségnek, valamint a megfelelő diszkontrátáknak a meghatározásához van szükség.

A Keret a valós értéken történő értékelést az értékeléshez használt inputok jelentőségét tükröző következő valósérték-hierarchia alapján végzi:

| — | 1. szint: az inputok a Keret számára hozzáférhető, azonos instrumentumokat forgalmazó aktív piacok korrekció nélküli jegyzett piaci árai. |
| --- | --- |

—

1. szint: az inputok a Keret számára hozzáférhető, azonos instrumentumokat forgalmazó aktív piacok korrekció nélküli jegyzett piaci árai.

| — | 2. szint: az 1. szintű inputok kivételével minden olyan ár, amely megfigyelhető vagy közvetlenül (vagyis árakként) vagy közvetve (vagyis árakból származtatva). Ez a kategória a hasonló instrumentumok aktív piacainak jegyzett piaci árai alapján, az azonos vagy hasonló instrumentumok aktívnak nem tekintett piacainak jegyzett árai alapján vagy az egyéb olyan értékelési technikák segítségével értékelt instrumentumokat foglalja magában, amelyek minden lényeges inputja közvetlenül vagy közvetve megfigyelhető a piaci adatokból. |
| --- | --- |

—

2. szint: az 1. szintű inputok kivételével minden olyan ár, amely megfigyelhető vagy közvetlenül (vagyis árakként) vagy közvetve (vagyis árakból származtatva). Ez a kategória a hasonló instrumentumok aktív piacainak jegyzett piaci árai alapján, az azonos vagy hasonló instrumentumok aktívnak nem tekintett piacainak jegyzett árai alapján vagy az egyéb olyan értékelési technikák segítségével értékelt instrumentumokat foglalja magában, amelyek minden lényeges inputja közvetlenül vagy közvetve megfigyelhető a piaci adatokból.

| — | 3. szint: nem megfigyelhető inputok. Ez a kategória magában foglalja mindazon instrumentumokat, amelyeknél az értékelési technika által használt inputok nem megfigyelhető adatokon alapulnak, és a nem megfigyelhető inputok lényeges hatást gyakorolnak az instrumentum értékelésére. Ez a kategória magában foglal olyan instrumentumokat, amelyeket hasonló instrumentumok jegyzett árai alapján értékelnek, amennyiben az instrumentumok különbségeinek bemutatásához lényeges nem megfigyelhető korrekciók vagy feltételezések szükségesek. |
| --- | --- |

—

3. szint: nem megfigyelhető inputok. Ez a kategória magában foglalja mindazon instrumentumokat, amelyeknél az értékelési technika által használt inputok nem megfigyelhető adatokon alapulnak, és a nem megfigyelhető inputok lényeges hatást gyakorolnak az instrumentum értékelésére. Ez a kategória magában foglal olyan instrumentumokat, amelyeket hasonló instrumentumok jegyzett árai alapján értékelnek, amennyiben az instrumentumok különbségeinek bemutatásához lényeges nem megfigyelhető korrekciók vagy feltételezések szükségesek.

A Keret a valósérték-hierarchia szintjei közötti mozgásokat annak a beszámolási időszaknak a végén jeleníti meg, amelyben a változás történt.

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Az IFRS 9 a várható hitelezési veszteség előretekintő modelljén alapul. Az EBB létrehozott egy keretet a „várható hitelezési veszteség” makrogazdaság állapotától függő kiszámításához. Ez a gazdasági ciklus pillanatnyi helyzetét figyelembe vevő („PIT”) hitelkockázati paraméterek (nemteljesítési valószínűség – „PD” és nemteljesítéskori veszteségráta – „LGD”) makrogazdaság által vezérelt szisztematikus tényezőn (hitelcikluson) alapuló és makrogazdasági előrejelzéseken vagy forgatókönyveken keresztül előre vetített összeállítását foglalja magában. A végső várható hitelezési veszteség a vonatkozó makrogazdasági forgatókönyvek szerinti várható hitelezési veszteségek valószínűséggel súlyozott átlaga. Ez az előretekintő értékvesztési modell az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközökre, a pénzügyi garanciaszerződésekre és a mérlegen kívüli kötelezettségvállalásokra alkalmazandó.

Az IFRS 9 standard szerint az elszámolt veszteségeket a következők valamelyikének alapján kell értékelni:

| — | 12 havi várható hitelezési veszteségek: ezek a beszámoló fordulónapja után 12 hónapon belül lehetséges nemteljesítési eseményekből eredő várható hitelezési veszteségek, és |
| --- | --- |

—

12 havi várható hitelezési veszteségek: ezek a beszámoló fordulónapja után 12 hónapon belül lehetséges nemteljesítési eseményekből eredő várható hitelezési veszteségek, és

| — | élettartami várható hitelezési veszteségek: ezek a pénzügyi instrumentum várható élettartama alatt lehetséges nemteljesítési eseményekből eredő várható hitelezési veszteségek. |
| --- | --- |

—

élettartami várható hitelezési veszteségek: ezek a pénzügyi instrumentum várható élettartama alatt lehetséges nemteljesítési eseményekből eredő várható hitelezési veszteségek.

Az IFRS 9 standard „háromszakaszos” modellt határoz meg a hitelminőség kezdeti megjelenítés utáni változásain alapuló értékvesztés elszámolására. A pénzügyi instrumentumok az 1. szakaszba vannak besorolva, kivéve azokat az instrumentumokat, amelyek esetében a kezdeti megjelenítés után a hitelkockázat jelentős növekedését állapították meg. Ezek egyaránt tartalmaznak a Bank szakértelmén alapuló kvantitatív és kvalitatív információkat és elemzéseket, valamint hitelezési szakvéleményeket és prognózisokat.

A vásárolt vagy keletkeztetett értékvesztett eszközök (POCI eszközök) a kezdeti megjelenítés időpontjától a 3. szakaszba besorolandónak tekintetett pénzügyi eszközök. A POCI eszközök esetében az élettartami várható hitelezési veszteség kezdeti megjelenítés óta halmozott változásait az eredménykimutatásban jelenítik meg.

A Bank szakaszra vonatkozó értékelése egy lépcsőzetes megközelítésen alapul, amely összhangban áll a hitelkockázati iránymutatásokkal („CRG”) és a pénzügyi monitoring-iránymutatásokkal és -eljárásokkal („FMPG”), és figyelembe veszi különösen a korai figyelmeztetést kiváltó eseményeket, a figyelőlistát („WL”), a belső minősítéseket és a hátralékokat.

A standardalkotók által kiadott iránymutatással és a piaci gyakorlatokkal összhangban az EBB úgy véli, hogy a Covid19-világjárvány kedvezőtlen rendszerszintű gazdasági hatásának kezelését célzó, a Covid19-hez kapcsolódó rövid távú átstrukturálási intézkedések teljesítő szerződő felekre történő alkalmazása önmagában nem tekinthető automatikus kiváltó tényezőnek annak megállapításához, hogy a hitelkockázat jelentős növekedése ál fenn. Amint az a 3.2.3.8. megjegyzésben szerepel, az EBB szakértői véleményt alkalmaz az ilyen partnerek hitelkockázatának értékelésekor.

Az EBB úgy véli, hogy a Covid19-világjárvány hatása tükröződik a várható hitelezési veszteség jelenlegi előretekintő modelljében, amely kellően megbízhatónak tekinthető ahhoz, hogy figyelembe vegye az ilyen szélsőséges eseményeket. Nevezetesen, a vonatkozó hatásokat a makrogazdasági előrejelzések és a PD lejárati szerkezetei közvetlenül tartalmazzák.

A hitelkockázat jelentős növekedésekor a pénzügyi instrumentum átkerül a 2. szakaszba, de még nem minősül értékvesztettnek. Ha a pénzügyi instrumentum értékvesztetté válik, átkerül a 3. szakaszba.

A Bank a 3. szakaszba tartozó kitettségek azonosítása érdekében megállapítja, hogy van-e objektív bizonyíték a nemteljesítő kitettségre. Egy pénzügyi eszközt akkor tekint nemteljesítőnek, ha a hitelfelvevő a Keret visszkeresete nélkül valószínűleg nem fizeti vissza teljes egészében a Kerettel szembeni hiteltartozását, vagy ha a hitelfelvevő 90 napot meghaladóan késik a Kerettel szembeni bármely lényeges hiteltartozása törlesztésével.

Ezzel összefüggésben a Keret egy pénzügyi eszközt értékvesztettnek tekint, ha megállapítja, hogy nem lesz képes az eredeti szerződéses feltételek szerint esedékes összegek vagy az azokkal egyenértékű érték beszedésére. Az egyedi hitelezési kitettségek értékelése a hitelfelvevő jellemzői, az általános pénzügyi feltételek, az erőforrások és a múltbeli törlesztések, a pénzügyi felelősséget vállaló kezességvállalóktól várható támogatások, valamint adott esetben a biztosíték realizálható értéke alapján történik.

Az értékvesztett követeléseket legalább félévente felülvizsgálják és elemzik. A jövőbeni cash flow-k és biztosítéki értékek korábban becsült összegének és ütemezésének változása a hitelveszteségekre képzett céltartalékok változását eredményezi, amelyet az eredménykimutatásban számolnak el vagy írnak jóvá. Az értékvesztést csak akkor lehet visszaírni, ha a hitelminőség javulása olyan mértékű, hogy észszerű bizonyosságot ad az eredeti szerződéses feltételek szerinti tőke és kamat időszerű beszedésére. Leírásra akkor kerül sor, ha a követelés egészét vagy egy részét behajthatatlannak tekintik vagy elengedik. A leírásokat a korábban megállapított értékvesztésekkel vagy közvetlenül az eredménykimutatásban számolják el, csökkentve a követelés tőkeösszegét. A korábban leírt összegek részleges vagy teljes megtérülését az eredménykimutatásban írják jóvá.

A várható hitelezési veszteség értékelése – inputok, feltételezések és technikák

A várható hitelezési veszteség értékelése – inputok, feltételezések és technikák

A 2. és a 3. szakaszba tartozó eszközök esetében az élettartami várható hitelezési veszteségeket, az 1. szakaszba tartozó eszközök esetében a 12 havi várható hitelezési veszteségeket kell értékelni.

A várható hitelezési veszteségeket a következő változók alapján számították:

| — | hitelminősítés és pillanatnyi nemteljesítési valószínűség (PD), |
| --- | --- |

—

hitelminősítés és pillanatnyi nemteljesítési valószínűség (PD),

| — | pillanatnyi nemteljesítéskori veszteségráta (LGD), |
| --- | --- |

—

pillanatnyi nemteljesítéskori veszteségráta (LGD),

| — | nemteljesítéskori kitettség (EAD). |
| --- | --- |

—

nemteljesítéskori kitettség (EAD).

A partner hitelminősítését adott időpontban a különböző partner- és kitettségkategóriákra szabott pontszámmodellek alkalmazásával meghatározzák.

Mindegyik hitelminősítés megfelel egy konkrét nemteljesítési valószínűségnek, amely annak a valószínűsége, hogy a partner a következő 12 hónapban vagy a kötelezettség hátralévő élettartamában nem teljesíti pénzügyi kötelezettségét. Ezért a minősítések elsődleges inputként szolgálnak a kitettségekre vonatkozó nemteljesítési valószínűség pillanatnyi lejárati szerkezetének meghatározásához. Az EBB a Keret hitelkockázati kitettségeiről teljesítési és nemteljesítési adatokat gyűjt. A gyűjtött adatokat iparág és régió szerint bontják. A hitelciklusokra homogén módon reagáló különböző iparágakat és régiókat együtt elemzik.

Az EBB statisztikai modellek használatával elemzi a gyűjtött adatokat és megbecsüli a kitettségek hátralévő élettartamára vonatkozó nemteljesítési valószínűséget, illetve értékeli, hogy ezek miként változnak az idő előrehaladtával és konkrét makrogazdasági forgatókönyvek mellett.

A nemteljesítéskori veszteségráta azt mutatja meg, hogy az EBB várakozása szerint mekkora a kitettségen a partner nemteljesítése miatt keletkező veszteség és a nemteljesítés időpontjában kint lévő összeg aránya. A nemteljesítéskori veszteségráta a az „1 – visszafizetési ráta” képlettel is meghatározható. A nemteljesítéskori veszteségráta becslését főként a földrajzi tényező és a partner típusa befolyásolja, amely öt fő kitettségi osztályba sorolható: szuverének, közintézmények, pénzügyi intézmények, vállalatok és projektfinanszírozás. A nemteljesítéskori veszteségráta értéke a kitettség termék- és szerződésspecifikus jellemzői alapján tovább pontosítható.

Az EBB a pillanatnyi helyzetre vonatkozó információkat és prognózisokat is figyelembe vesz egyfelől annak értékeléséhez, hogy egy instrumentum hitelkockázata jelentősen megnőtt-e a kezdeti megjelenítés óta, másfelől a várható hitelezési veszteségek értékeléséhez is.

A várható hitelezési veszteség méréséhez az EBB feltételes modellezési módszert dolgozott ki a PD lejárati szerkezeteinek kiszámítására, amely a következőket tartalmazza:

| — | a hitelciklus és a makrogazdasági változók között gazdaságilag észszerű kapcsolatot teremtő függvény meghatározását, és |
| --- | --- |

—

a hitelciklus és a makrogazdasági változók között gazdaságilag észszerű kapcsolatot teremtő függvény meghatározását, és

| — | három makrogazdasági forgatókönyvet (egy alapforgatókönyvet és két, a gazdasági visszaesést és fellendülést tükröző forgatókönyvet) a GDP lehetséges többéves alakulásával és az azokhoz kapcsolódó valószínűségekkel. |
| --- | --- |

—

három makrogazdasági forgatókönyvet (egy alapforgatókönyvet és két, a gazdasági visszaesést és fellendülést tükröző forgatókönyvet) a GDP lehetséges többéves alakulásával és az azokhoz kapcsolódó valószínűségekkel.

A makrogazdasági forgatókönyvek kidolgozásához az EBB a globális gazdaság több országra kiterjedő és több egyenletre épülő, szemi-strukturális makromodelljét alkalmazza, országspecifikus blokkokkal. A központi/alapforgatókönyvet úgy alakították ki, hogy összhangban álljon az Európai Bizottság legfrissebb előrejelzéseivel. A pozitív és negatív forgatókönyveket a központi forgatókönyv körül tervezték a több országra kiterjedő/több egyenletre épülő modell alkalmazásával. A forgatókönyvek levezetése a gazdasági tevékenység fő mérőszámának tekintett GDP-t érő sokkokból történik. A reál-GDP-t érő sokkokat úgy kalibrálják, hogy azok reprodukálják a változó múltbeli volatilitását. Adott esetben szakértői véleményt is alkalmaznak a GDP-sokkok méretének és tartósságának finomítására. Ennek eredményeként a sokkokat egy csökkenő függvénnyel együtt határozzák meg a sokkhatások időbeli alakulásának meghatározására. A bizonytalanság megragadása érdekében az egyes forgatókönyvekhez kapcsolódó valószínűségeket idővel következetesen alkalmazott piaci (volatilitási) mutatók és belsőleg kidolgozott mutatók/nyomonkövetési mutatók alapján határozzák meg.

A nemteljesítéskori kitettség a nemteljesítéskor várható kitettség nagyságát mutatja meg, a partnerrel szembeni aktuális kitettség és az aktuális összeget érintő potenciális szerződéses változások – többek között a törlesztés – alapján. A pénzügyi eszköz nemteljesítéskori kitettsége a bruttó könyv szerinti érték. A hitelfolyósítási kötelezettségek és a pénzügyi garanciák esetében a nemteljesítéskori kitettség magában foglalja a lehívott összeget.

2020-ban, valamint a modell folyamatban lévő felülvizsgálatával és karbantartásával összhangban az EBB aktualizálta a várható hitelezési veszteségre vonatkozó becslések kiszámításához használt PIT-, PD- és LGD-modelljeit. Az aktualizálás jellege főként az adatbeviteli források változásához kapcsolódik, konkrétabban a pillanatnyi várható hitelezési veszteség (élettartam és 12 hónap) kiszámítását támogató hitelciklus-modellezéshez használt hitel- és makrogazdasági adatokhoz. A hitelciklus felépítése jelenleg külső hitelminősítő intézet leminősítési és nemteljesítési rátára vonatkozó adataiból, előrejelzése pedig a reál-GDP éves növekedési rátáin, valamint a hosszú és rövid távú kamatlábak közötti különbségen – nevezetesen a kamatláb futamidős felárán – keresztül történik, míg az előző modellváltozat külső adatszolgáltatók által szolgáltatott pillanatnyi (PIT) PD-mutatókból nyerte ki a hitelciklust, és csak egyetlen makrogazdasági változót, nevezetesen a reál-GDP negyedéves növekedési rátáját tartalmazta.

A modell aktualizálása több fejlesztést is magában foglal, nevezetesen a hitelciklus új meghatározását, amely jobban képes megkülönböztetni az egyes iparágakat és régiószegmenseket, erősebb a kapcsolat a makrogazdasági változókkal, és lehetőség adódik második külső magyarázó változó (futamidős felár) beépítésére. A modell aktualizálásának hatását a 7.2. és a 14. megjegyzés taglalja.

1.   Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

A beruházási keret a folyószámlákat, valamint az eredetileg három hónapnál nem hosszabb rövid lejáratú betéteket és kereskedelmi kötvényeket sorolja a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek közé. A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek amortizált bekerülési értéken szerepelnek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban.

2.   Pénztári pénzügyi eszközök

Pénztári pénzügyi eszközök

A pénztári pénzügyi eszközök közé a lejáratig tartás szándékával vásárolt jegyzett és nem jegyzett kötvények és a három hónapnál hosszabb eredeti lejáratú kereskedelmi értékpapírok tartoznak, értékelésük következetesen az amortizált bekerülési érték alapján történik.

Az ilyen kötvényeket és kereskedelmi értékpapírokat kezdetben bekerülési értéken, vagyis a közvetlenül kapcsolódó ügyleti költségekkel megnövelt valós értéken jelenítik meg. A nyilvántartott ár és a visszaváltási ár közötti különbséget az instrumentum hátralévő élettartama alatt az effektívkamatláb-módszernek megfelelően amortizálják.

3.   Hitelek és előlegek

Hitelek és előlegek

A hitelek és előlegek portfólióba tartozhatnak az olyan adósságinstrumentumok, például hitelek és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, többek között a strukturált gazdálkodó egységek, a kormányok vagy vállalatok által kibocsátott kötvények, befektetési jegyek vagy certifikátok, amelyeket a gazdálkodó egység a lejáratukig kíván tartani, és be akarja szedni a szerződésből eredő cash flow-t.

A hitelek és előlegek a következőket foglalják magukban:

| — | Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek |
| --- | --- |

—

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek

| — | kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek. |
| --- | --- |

—

kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek.

A beruházási keretből nyújtott hitelek akkor kerülnek kimutatásra a Keret aktívái között, amikor megtörténik a fizetés a hitelfelvevő felé. A hitelek folyósítatlan része a mérlegen kívüli tételek között, névértéken szerepel. Az SPPI kritériumnak megfelelő hiteleket először bekerülési értéken veszik nyilvántartásba (ez a nettó folyósított összeg – vagyis a tranzakciós költségeket is tartalmazó hitelösszeg valós értéke), a későbbiekben pedig az effektívkamatláb-módszert alkalmazva amortizált bekerülési értéken értékelik.

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok akkor kerülnek kimutatásra a Keret eszközei között, amikor megtörténik a fizetés a kibocsátó felé, és az ilyen értékpapírok szerződés alapján egymáshoz kapcsolt vagy egy ügyletrészsorozatos adósságinstrumentum formájában jelenhetnek meg. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok igénybe nem vett része a mérlegen kívüli tételek között, névértéken szerepel. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat kezdetben bekerülési értéken, vagyis a közvetlenül kapcsolódó ügyleti költségekkel megnövelt valós értéken jelenítik meg, majd a későbbiekben az effektívkamatláb-módszert alkalmazva amortizált bekerülési értéken értékelik. A nyilvántartott ár és a visszaváltási ár közötti különbséget az instrumentum hátralévő élettartama alatt az effektívkamatláb-módszernek megfelelően amortizálják.

A hitelek és előlegek értékvesztésével kapcsolatos elszámolási elveket a 2.4.2. megjegyzés ismerteti.

Az SPPI kritériumot nem teljesítő hiteleket és előlegeket kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelik. A valós értéken történő értékelés módszere a diszkontált cash flow módszerén vagy a felszámolási értéken alapul.

4.   Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

A Keret két fajta tőkebefektetést különböztet meg: i. a közvetlen tőkebefektetéseket és a ii. kockázatitőke-alapokat. A részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok kezdeti megjelenítése az ügyleti költségekkel megnövelt valós értéken történik. A valós érték későbbi változásait, köztük a devizaátszámításból eredő nyereségeket vagy veszteségeket az egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban jelenítik meg, a Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok eredménye rovatban.

A nem jegyzett befektetések esetében a valós érték nem állapítható meg aktív piacokból, ezért azt elismert értékelési technikák alkalmazásával határozzák meg (4.2.1. megjegyzés).

A beruházási keret által szerzett részesedések jellemzően magántőke- vagy kockázatitőke-alapokba történő befektetések. Az ágazati gyakorlat szerint e befektetéseket általában több olyan befektető jegyzi közösen, amelyek egyike sem képes egyedül befolyásolni az érintett alap napi működését vagy befektetési tevékenységét. Következésképpen ha egy befektető tagja egy ilyen alap irányító szervének, az elvben nem jogosítja fel a befektetőt arra, hogy befolyásolja az alap napi működését. Emellett a magántőke- vagy kockázatitőke-alapok egyedi befektetői az alap olyan politikáit sem határozhatják meg, mint például az osztalékok vagy az egyéb juttatások fizetését szabályozó politika. Az ilyen döntéseket az alap vezetésének és a részvényesek összességének a jogait és kötelezettségeit szabályozó részvényesi megállapodás alapján rendszerint az alap vezetése hozza meg. A részvényesi megállapodás általában azt is megakadályozza, hogy az egyedi befektetők kétoldalú jelleggel az alapot érintő lényeges méretű ügyleteket hajtsanak végre, cserét eszközöljenek a vezetőségben vagy privilegizált hozzáférést kapjanak döntő fontosságú technikai információkhoz. A Keret befektetéseit az említett ágazati gyakorlatnak megfelelően hajtják végre, biztosítva, hogy a Keret ne gyakoroljon az IFRS 10 és az IAS 28 standard értelmében vett ellenőrzést vagy bármilyen formájú jelentős befolyást e befektetések felett, ideértve azokat is, amelyekben a beruházási keret a szavazati jogoknak több mint 20 %-át birtokolja.

iii.   
  Pénzügyi garanciák

Pénzügyi garanciák

A pénzügyi garanciaszerződés olyan szerződés, amely a Keret számára meghatározott fizetések teljesítését írja elő a garanciabirtokos abból adódó veszteségének megtérítésére, hogy egy meghatározott adós esedékességkor nem fizet a hitelviszonyt megtestesítő instrumentum feltételeivel összhangban.

A hatályos szabályok alapján ezek a garanciák nem teljesítik a biztosítási szerződésekre vonatkozó feltételeket (IFRS 4 Biztosítási szerződések standard).

Biztosítási szerződések

A pénzügyi garanciákat az IFRS 9 Pénzügyi instrumentumok standard szerint származtatott termékként vagy pénzügyi garanciaként kell elszámolni, az IFRS 9 standardban meghatározott jellemzők és tulajdonságok alapján.

Pénzügyi instrumentumok

A származtatott termékekre (derivatívákra) vonatkozó számviteli politika a 2.4.5. megjegyzésben található.

A pénzügyi garanciákat kezdetben a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban a „Kibocsátott garanciákra képzett céltartalékok” alatt jelenítik meg, a pénzügyi garanciák kibocsátásához közvetlenül kapcsolódó ügyleti költségekkel megnövelt valós értéken. A kezdeti megjelenítéskor a fizetési kötelezettség a várt díjbevétel vagy a kezdeti várható veszteség nettó jelenértékének felel meg.

A kezdeti megjelenítést követően a pénzügyi garanciákat az alábbiak közül a magasabb értéken értékelik:

| — | az IFRS 9 standard szerint meghatározott elszámolt veszteség összege, és |
| --- | --- |

—

az IFRS 9 standard szerint meghatározott elszámolt veszteség összege, és

| — | a kezdetben megjelenített díj, csökkentve az IFRS 15 standard elvei szerint megjelenített bevétellel. |
| --- | --- |

—

a kezdetben megjelenített díj, csökkentve az IFRS 15 standard elvei szerint megjelenített bevétellel.

A pénzügyi garanciákkal kapcsolatos, nem a garancia lehívására irányuló (IFRS 9 standard szerint értékelt) nettó kötelezettségek növekedését vagy csökkenését az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban jelenítik meg „A garanciákra képzett céltartalékok változása” alatt.

A kapott díjakat az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban a „Díj- és jutalékbevételek” alatt jelenítik meg a pénzügyi garancia élettartama alatt a törlesztési ütemterv alapján az IFRS 15 standardnak megfelelően.

iv.   
  A derivatíváktól különböző pénzügyi kötelezettségek

A derivatíváktól különböző pénzügyi kötelezettségek

Besorolás és értékelés

Besorolás és értékelés

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségeket – a kereskedési céllal tartottak (például a származtatott kötelezettségek) kivételével – amortizált bekerülési értéken jelenítik meg.

A Keret a pénzügyi kötelezettséget a szerződéses kötelmek elengedésekor, törlésekor vagy lejáratakor vezeti ki.

v.   
  Származékos pénzügyi instrumentumok

Származékos pénzügyi instrumentumok

A származékos pénzügyi instrumentumok (derivatívák) közé tartoznak a keresztdevizaswapok, a keresztdevizás kamatlábswapok, a rövid lejáratú devizaswap-szerződések (devizaswapok) és a kamatlábswapok.

A származékos pénzügyi instrumentumokat kezdetben az ügyletkötés napja alapján jelenítik meg.

Szokásos működése során a beruházási keret a specifikus hitelműveletek fedezésére swapügyleteket, a devizapozíciók fedezésére pedig devizaforward-ügyleteket köthet – az eurótól eltérő, aktív piacú devizákban – annak érdekében, hogy ellensúlyozza a devizaárfolyam-ingadozásokból eredő nyereségeket vagy veszteségeket.

Minden derivatívát az eredménnyel szemben valós értéken értékelnek és származékos pénzügyi instrumentumként jelenítenek meg. A valós érték meghatározása elsősorban diszkontált cash flow-modellek, opciós árazási modellek és harmadik felek árajánlatai alapján történik.

A derivatívákat valós értéken, az eszközök között tartják nyilván, ha értékük pozitív, és a kötelezettségek között, ha értékük negatív. A származékos pénzügyi instrumentumok valós értékében bekövetkező változásokat az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatás „Származékos pénzügyi instrumentumok valós értékének változása” sora tartalmazza.

Az IFRS 9 standard szétválasztási követelményei alapján a pénzügyi eszközök és a pénzügyi kötelezettségek esetében a beágyazott derivatívákat egymással szemben elszámolták, így a hibrid szerződések a besorolás szempontjából teljes egészükben pénzügyi eszköznek vagy pénzügyi kötelezettségnek minősülnek.

vi.   
  Hozzájárulások

Hozzájárulások

A tagállamok hozzájárulásai a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban a követelések között szerepelnek azon tanácsi határozat napjától, amely rögzíti a tagállamok által a beruházási keretbe fizetendő pénzügyi hozzájárulás összegét.

Mivel a tagállami hozzájárulások teljesítik az alábbi követelményeket, tőkének minősülnek:

| — | a hozzájárulási megállapodásban meghatározott módon a tagállamok a Keret felszámolása esetén dönthetnek a Keret nettó eszközeinek felhasználásáról, |
| --- | --- |

—

a hozzájárulási megállapodásban meghatározott módon a tagállamok a Keret felszámolása esetén dönthetnek a Keret nettó eszközeinek felhasználásáról,

| — | az összes többi instrumentumkategória alá rendelt instrumentumkategóriába tartoznak, |
| --- | --- |

—

az összes többi instrumentumkategória alá rendelt instrumentumkategóriába tartoznak,

| — | az összes többi instrumentumkategória alá rendelt instrumentumkategóriába tartozó valamennyi pénzügyi instrumentum azonos jellemzőkkel bír, |
| --- | --- |

—

az összes többi instrumentumkategória alá rendelt instrumentumkategóriába tartozó valamennyi pénzügyi instrumentum azonos jellemzőkkel bír,

| — | az instrumentumnak nincs olyan jellemzője, amelynek következtében kötelezettségnek minősülne, és |
| --- | --- |

—

az instrumentumnak nincs olyan jellemzője, amelynek következtében kötelezettségnek minősülne, és

| — | az instrumentum élettartama alatt az instrumentumnak tulajdonítható összes várható cash flow alapvetően a Keret nyereségén vagy veszteségén, megjelenített nettó eszközeinek változásain, illetve megjelenített és meg nem jelenített nettó eszközeinek valós értékében az instrumentum élettartama alatt bekövetkező változásokon alapul. |
| --- | --- |

—

az instrumentum élettartama alatt az instrumentumnak tulajdonítható összes várható cash flow alapvetően a Keret nyereségén vagy veszteségén, megjelenített nettó eszközeinek változásain, illetve megjelenített és meg nem jelenített nettó eszközeinek valós értékében az instrumentum élettartama alatt bekövetkező változásokon alapul.

A hozzájárulásokat amortizált bekerülési értéken sorolják be és értékelik a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban.

vii.   
  Kamat- és kamatjellegű bevételek

Kamat- és kamatjellegű bevételek

A beruházási keretből nyújtott hiteleket az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban (Kamat- és kamatjellegű bevételek) és a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban (Hitelek és előlegek) az eredményelszámolás elve alapján tartják nyilván, az effektív kamatlábat használva, amellyel ha a becsült jövőbeli pénzbeli fizetéseket vagy pénzbevételeket a hitel várható élettartamára vetítve diszkontáljuk, pontosan a hitel nettó könyv szerinti értékét kapjuk. Amennyiben egy hitel nyilvántartott értéke értékvesztés következtében csökken, a kamatjövedelmet továbbra is az eredeti effektív kamatlábat alkalmazva mutatják ki az új könyv szerinti értéken.

A POCI hiteleket az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban (Kamat- és kamatjellegű bevételek) és a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban (Hitelek és előlegek) az eredményelszámolás elve alapján tartják nyilván, a hitel teljes élettartamára a hitelkorrigált effektív kamatlábat használva, amellyel ha a becsült jövőbeli pénzbeli fizetéseket vagy pénzbevételeket a hitel várható élettartamára vetítve diszkontáljuk, pontosan a hitel amortizált bekerülési értékét kapjuk.

A Keret forrásaira kapott kamattámogatásokat elhatárolják, és a tényleges hozam kiigazításaként jelenítik meg, és azokat az eredménykimutatásban a „Kamatok és kamatjellegű bevételek” alatt számolják el a támogatott kölcsön folyósításától a visszafizetéséig terjedő időszakban.

Az elkötelezettségi díjakat elhatárolják, és az effektívkamatláb-módszert alkalmazva a kapcsolódó hitel nyújtásától annak visszafizetéséig terjedő időszakra jelenítik meg jövedelemként az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban a kamat- és kamatjellegű bevételek között.

viii.   
  Kamattámogatás és technikai segítségnyújtás

Kamattámogatás és technikai segítségnyújtás

Tevékenységének részeként a beruházási keret kamattámogatásokat és technikai segítségnyújtást is kezel a tagállamok nevében.

A tagállamok hozzájárulásának kamattámogatás és technikai segítségnyújtás fizetésére elkülönített része nem tartozik a beruházási keret kapott hozzájárulásai közé, hanem harmadik féllel szembeni kötelezettségnek minősül. A beruházási keret intézi a végső kedvezményezetteknek történő kifizetéseket, majd ezekkel csökkenti a harmadik féllel szembeni kötelezettségek összegét.

Amennyiben a kamattámogatásra és technikai segítségnyújtásra fordítandó összeget nem használják fel teljes mértékben, ezt az összeget a Kerethez való hozzájárulások közé sorolják át.

ix.   
  Pénzeszközökből és pénzeszköz-egyenértékesekből származó kamatbevétel

Pénzeszközökből és pénzeszköz-egyenértékesekből származó kamatbevétel

A pénzeszközökből és pénzeszköz-egyenértékesekből származó kamatbevételt a beruházási keret eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásában, az eredményelszámolás elve alapján jelenítik meg.

x.   
  Díjak, jutalékok és osztalékok

Díjak, jutalékok és osztalékok

A meghatározott időszakon keresztül nyújtott szolgáltatások után kapott díjakat a szolgáltatás nyújtásának időpontjában könyvelik le jövedelemként, míg a lényeges cselekmény végrehajtásáért kapott díjakat akkor jelenítik meg jövedelemként, amikor a lényeges cselekmény befejeződött. Ezek a díjak az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban kerülnek bemutatásra a díj- és jutalékbevételek között.

A részvényekhez és egyéb változó hozamú értékpapírokhoz kapcsolódó osztalékokat azok beérkezésekor könyvelik le, és az eredményre és egyéb átfogó jövedelemre vonatkozó kimutatásban kerülnek bemutatásra a részvényeken és egyéb változó hozamú értékpapírokon realizált nettó nyereségek között.

xi.   
  Adózás

Adózás

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv kimondja, hogy az uniós intézmények eszközei, bevételei és egyéb tulajdonai mentesek minden közvetlen adó alól.

3.   Kockázatkezelés

Kockázatkezelés

Ez a megjegyzés a Keret hitel- és pénzügyi kockázatokkal szembeni kitettségéről, azok kezeléséről és kontrolljáról ad tájékoztatást, különös tekintettel a pénzügyi eszközök használatához kapcsolódó elsődleges kockázatokra. Ezek az alábbiak:

| — | hitelkockázat – az ügyfél vagy a partner fizetésképtelenségéből eredő veszteség kockázata a hitelkitettségek minden formája kapcsán, ideértve az elszámolási kockázatot is, |
| --- | --- |

—

hitelkockázat – az ügyfél vagy a partner fizetésképtelenségéből eredő veszteség kockázata a hitelkitettségek minden formája kapcsán, ideértve az elszámolási kockázatot is,

| — | likviditási kockázat – annak kockázata, hogy a gazdálkodó egység elfogadhatatlan veszteségek nélkül nem képes finanszírozni eszközei bővítését és kötelezettségei esedékességkori teljesítését, |
| --- | --- |

—

likviditási kockázat – annak kockázata, hogy a gazdálkodó egység elfogadhatatlan veszteségek nélkül nem képes finanszírozni eszközei bővítését és kötelezettségei esedékességkori teljesítését,

| — | piaci kockázat – annak kockázata, hogy a piaci árak, például a kamatlábak, részvényárfolyamok és devizaárfolyamok változása befolyásolja a gazdálkodó egység jövedelmét vagy tartott pénzügyi instrumentumainak értékét3.1. |
| --- | --- |

—

piaci kockázat – annak kockázata, hogy a piaci árak, például a kamatlábak, részvényárfolyamok és devizaárfolyamok változása befolyásolja a gazdálkodó egység jövedelmét vagy tartott pénzügyi instrumentumainak értékét3.1.

3.1.

3.1.   
  Kockázatkezelési szervezet

Kockázatkezelési szervezet

Az EBB a Beruházási keret kockázatkezelési keretrendszerét folyamatosan alakítja.

Az EBB kockázatkezelési igazgatósága független módon azonosítja, értékeli, nyomon követi és jelenti a Keret által viselt kockázatokat. A kockázatkezelési igazgatóság a feladatkörök elkülönülését biztosító felépítés révén független a kiszolgáló egységtől.

Az EBB szintjén a csoportkockázatokról a csoport kockázatkezelési igazgatója az EBB igazgatási bizottságának tesz jelentést az igazgatási bizottság kockázatért felelős tagjának felügyelete alatt. A csoport kockázatkezelési igazgatója közvetlenül fordulhat a kockázatpolitikai bizottsághoz, és közvetlenül levelezhet vagy beszélhet az EBB igazgatótanácsával a hatáskörébe tartozó bármely kérdést illetően.

3.2.   
  Hitelkockázat

Hitelkockázat

A hitelkockázat az ügyfél vagy a partner fizetésképtelenségéből esetlegesen eredő potenciális veszteség a hitelkitettségek minden formája kapcsán, ideértve az elszámolási kockázatot is.

3.2.1.   Hitelkockázati politika

Hitelkockázati politika

A hitelügyleti partnerek hitelképességének vizsgálatakor az EBB a hitelkockázat és a várható veszteség számszerűsítésére és a kockázat árazására törekszik. Az EBB a hitelezés szempontjából releváns hitelfelvevő/kezességvállaló partnerek belső minősítésének meghatározása érdekében belső minősítési módszertant dolgozott ki. A módszertan a főbb hitelpartnertípusok (például társaságok, pénzügyi intézmények stb.) egyedileg kialakított pontrendszerén alapul. Minden olyan partnert, amely – az EBB-re alkalmazandó bevált banki gyakorlatot és a Bázeli Nemzetközi Tőkeegyezményt (Bázel II.) egyaránt figyelembe véve – egy adott ügylet hitelprofilja szempontjából lényegesnek minősül, a konkrét partnertípushoz tartozó belső minősítési módszertan alkalmazásával belső minősítési kategóriákba sorolnak. Az egyes partnerek – üzleti és pénzügyi kockázati profiljuk és országkockázati működési környezetük részletes vizsgálatát követően – olyan belső minősítést kapnak, amely nemteljesítési valószínűségüket tükrözi. Szükség esetén szakértői kiigazításokra kerül sor a jogalanyok anyavállalati vagy kormányzati támogatásának figyelembevételével, és a végleges minősítés lehetővé teszi, hogy a felülbírálati szempontok a pontozási lapon nem szereplő információkat (pl. piaci árakat) tükrözzenek.

A projektfinanszírozási és egyéb strukturált, korlátozott fedezetű műveletek hitelértékeléséhez az ágazat számára releváns hitelkockázat-értékelő eszköztárat használják, amely főként a cash flow valószínűségét és az adósságszolgálati képességet vizsgálja. Az eszköztár része például a projektek szerződéses keretének vizsgálata, a partnerek elemzése és a cash flow-szimuláció. A társaságokhoz és a pénzügyi intézményekhez hasonlóan minden projekthez belső kockázati minősítést rendelnek. Végezetül a nem uniós szuverén partnereket a közgazdasági osztály minősíti statisztikai modell alapján.

A belső minősítéseket a hitel futamideje alatt figyelemmel kísérik és rendszeresen aktualizálják.

A nem állami (vagy államilag nem garantált/átvállalt) műveletekre egyedi ügyleti szintű és partnerméretre vonatkozó korlátok érvényesek. A partnerméretre vonatkozó korlátokat az összevont csoportszintű kitettségek szintjén határozzák meg, ha szükségesek. Az ilyen korlátok jellemzően a partner saját forrásainak nagyságát tükrözik.

A hitelkockázat mérséklése érdekében az EBB – szükség esetén és eseti alapon – az alábbi módokon törekszik hitelminőség-javításra:

| — | partnerrel vagy projekttel összefüggő biztosítékok (például a részvények feletti zálogjog, az eszközök feletti zálogjog, jogátadás; a számlák feletti zálogjog), és/vagy |
| --- | --- |

—

partnerrel vagy projekttel összefüggő biztosítékok (például a részvények feletti zálogjog, az eszközök feletti zálogjog, jogátadás; a számlák feletti zálogjog), és/vagy

| — | garanciák, amelyeket általában a finanszírozott projekt szponzora vállal (például teljesítési garanciák, azonnal lehívható garanciák), vagy bankgaranciák. |
| --- | --- |

—

garanciák, amelyeket általában a finanszírozott projekt szponzora vállal (például teljesítési garanciák, azonnal lehívható garanciák), vagy bankgaranciák.

A Keret hitelderivatívákat nem alkalmaz a hitelkockázat mérséklésére.

3.2.2.   Maximális hitelkockázati kitettség biztosítékok vagy egyéb hitelminőség-javítás figyelembevétele nélkül

Maximális hitelkockázati kitettség biztosítékok vagy egyéb hitelminőség-javítás figyelembevétele nélkül

A következő táblázat a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás elemeinek – közöttük a derivatíváknak – a maximális hitelkockázati kitettségét mutatja. A maximális kitettség itt bruttó érték, vagyis nem veszi figyelembe a biztosítékok mérséklő hatását.

| (ezer EUR) |
| --- |
| Maximális kitettség | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| ESZKÖZÖK | | |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 923 940 | 837 777 |
| Követelések a hozzájárulókkal szemben | 68 908 | 86 330 |
| Pénztári pénzügyi eszközök | 351 873 | 330 587 |
| Származékos pénzügyi instrumentumok | 33 584 | 14 184 |
| Hitelek és előlegek | 1 673 445 | 1 518 675 |
| Egyéb eszközök | 109 | — |
| Összesen | 3 051 859 | 2 787 553 |
| Hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok | -33 152 | -37 269 |
| MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK | | |
| Függő kötelezettségek | | |
| — | kibocsátott garanciák |

(ezer EUR)

Maximális kitettség

2020.12.31.

2019.12.31.

ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

923 940

837 777

Követelések a hozzájárulókkal szemben

68 908

86 330

Pénztári pénzügyi eszközök

351 873

330 587

Származékos pénzügyi instrumentumok

33 584

14 184

Hitelek és előlegek

1 673 445

1 518 675

Egyéb eszközök

109

—

Összesen

Összesen

3 051 859

3 051 859

2 787 553

2 787 553

Hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok

Hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok

-33 152

-33 152

-37 269

-37 269

MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK

MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK

Függő kötelezettségek

—

kibocsátott garanciák

998 560

200 013

Kötelezettségvállalások

| — | folyósítatlan hitelek |
| --- | --- |

—

folyósítatlan hitelek

1 722 618

1 357 320

| — | kibocsátatlan garanciák |
| --- | --- |

—

kibocsátatlan garanciák

554 686

1 359 818

Mérlegen kívüli tételek összesen

Mérlegen kívüli tételek összesen

3 275 864

3 275 864

2 917 151

2 917 151

Hitelkitettség összesen

Hitelkitettség összesen

6 294 571

6 294 571

5 667 435

5 667 435

3.2.3.   Hitelek és előlegek hitelkockázata

Hitelek és előlegek hitelkockázata

3.2.3.1.   Hitelek és előlegek hitelkockázat-mérése

Hitelek és előlegek hitelkockázat-mérése

A Keret minden hitelei és előlegei vagy garanciavállalása kapcsán sor kerül a becsült várható veszteségek átfogó kockázatértékelésére és számszerűsítésére, amelynek végeredménye a hitelbesorolás. A Hatásfinanszírozási Keret műveletei (lásd a 24. megjegyzést) a közvetített hitelek kivételével nem tartoznak a hitelkockázati politikára vonatkozó iránymutatás hatálya alá, és más eljárás vonatkozik rájuk. A hitelbesorolást a hitelfelvevő minőségén, a hitel lejáratán, a garancián és adott esetben a kezességvállalón alapuló általánosan elfogadott kritériumok mentén állapítják meg.

A hitelbesorolási rendszer a hitelnyújtási műveletek hitelkockázatának értékelését és a becsült várható veszteségek számszerűsítését szolgáló módszertanokat, folyamatokat, adatbázisokat és informatikai rendszereket foglalja magában. Nagy mennyiségű információt összesít azzal a céllal, hogy felállítsa a hitelek hitelkockázatának relatív rangsorát. A hitelbesorolás nem más, mint a „várható veszteség” becsült szintjének jelenértéke, vagyis a fő kötelezettek fizetésképtelenségi valószínűségének, a kockázati kitettségnek és a fizetésképtelenségi veszteséghányadnak a szorzata. A hitelbesorolásokat a következő célokból használják:

| — | a hitelnyújtási kockázat precízebb és számszerűbb értékelésének segédeszközeként, |
| --- | --- |

—

a hitelnyújtási kockázat precízebb és számszerűbb értékelésének segédeszközeként,

| — | a hitelkockázat változásának mutatójaként a monitoringtörekvések fontossági sorrendjének meghatározása céljából, |
| --- | --- |

—

a hitelkockázat változásának mutatójaként a monitoringtörekvések fontossági sorrendjének meghatározása céljából,

| — | a hitel adott időpontbeli portfólióminőségi mutatójaként, |
| --- | --- |

—

a hitel adott időpontbeli portfólióminőségi mutatójaként,

| — | referenciaértékként az általános hiteltartalékok éves növekedésének kiszámításához, és |
| --- | --- |

—

referenciaértékként az általános hiteltartalékok éves növekedésének kiszámításához, és

| — | a kockázatárazási döntések egyik alapinformációjaként. |
| --- | --- |

—

a kockázatárazási döntések egyik alapinformációjaként.

A hitelbesorolás meghatározásakor a következő tényezőket veszik figyelembe:

| i. | A hitelfelvevő hitelképessége: a Kockázatkezelési Igazgatóság belső módszertanok és külső adatok alapján független módon megvizsgálja a hitelfelvevőket, illetve értékeli hitelképességüket. Az EBB a Bázel III. általa választott belső minősítésen alapuló módszerével összhangban belső minősítési módszertant dolgozott ki a hitelfelvevők és a kezességvállalók belső minősítésének meghatározására. A módszertan a meghatározott partnertípusokra szabott pontrendszereken alapul. |
| --- | --- |

i.

A hitelfelvevő hitelképessége: a Kockázatkezelési Igazgatóság belső módszertanok és külső adatok alapján független módon megvizsgálja a hitelfelvevőket, illetve értékeli hitelképességüket. Az EBB a Bázel III. általa választott belső minősítésen alapuló módszerével összhangban belső minősítési módszertant dolgozott ki a hitelfelvevők és a kezességvállalók belső minősítésének meghatározására. A módszertan a meghatározott partnertípusokra szabott pontrendszereken alapul.

| ii. | Csődkorreláció: ez a mutató a hitelfelvevő és a kezességvállaló egyidejű pénzügyi nehézségeinek esélyét számszerűsíti. Minél nagyobb a korreláció a hitelfelvevő és a kezességvállaló fizetésképtelenségi valószínűsége között, annál alacsonyabb (rosszabb) lesz a garancia értéke, és így a hitelbesorolásé is. |
| --- | --- |

ii.

Csődkorreláció: ez a mutató a hitelfelvevő és a kezességvállaló egyidejű pénzügyi nehézségeinek esélyét számszerűsíti. Minél nagyobb a korreláció a hitelfelvevő és a kezességvállaló fizetésképtelenségi valószínűsége között, annál alacsonyabb (rosszabb) lesz a garancia értéke, és így a hitelbesorolásé is.

| iii. | A garanciaeszközök és a fedezetek értéke: ezt a mutatót a kibocsátó hitelképességének és az instrumentum típusának az együttes értékelésével számítják. |
| --- | --- |

iii.

A garanciaeszközök és a fedezetek értéke: ezt a mutatót a kibocsátó hitelképességének és az instrumentum típusának az együttes értékelésével számítják.

| iv. | Az alkalmazandó visszafizetési ráta: az érintett partner nemteljesítését követően feltételezhetően visszafizetett összeg a vonatkozó hitelkitettség százalékos arányában. |
| --- | --- |

iv.

Az alkalmazandó visszafizetési ráta: az érintett partner nemteljesítését követően feltételezhetően visszafizetett összeg a vonatkozó hitelkitettség százalékos arányában.

| v. | A szerződéses keret: a szilárd szerződéses keret növeli a hitel minőségét és javítja belső besorolását. |
| --- | --- |

v.

A szerződéses keret: a szilárd szerződéses keret növeli a hitel minőségét és javítja belső besorolását.

| vi. | A hitel, illetve általánosabban a hitelből eredő cash flow-k futamideje: az egyéb tényezők azonossága mellett a hitel futamidejének emelése növeli a visszafizetési nehézségek felmerülésének a kockázatát is. |
| --- | --- |

vi.

A hitel, illetve általánosabban a hitelből eredő cash flow-k futamideje: az egyéb tényezők azonossága mellett a hitel futamidejének emelése növeli a visszafizetési nehézségek felmerülésének a kockázatát is.

A hitel várható veszteségét a fenti öt elem együttes figyelembevételével számítják. A várható veszteség szintjétől függően a hitelt az alábbi hitelbesorolási osztályok valamelyikébe sorolják:

| „A” | – Első osztályú hitelek, három alkategóriára bontva:






  — | „A0” – uniós tagállamoknak nyújtott vagy általuk garantált hitelek, amelyek várható vesztesége 0 %. |
| --- | --- | --- |

„A”

– Első osztályú hitelek, három alkategóriára bontva:

—

„A0” – uniós tagállamoknak nyújtott vagy általuk garantált hitelek, amelyek várható vesztesége 0 %.

| — | „A+” – nem tagállam jogalanyoknak nyújtott (vagy általuk garantált) hitelek, amelyek esetében a futamidő alatt nem várható a minőség romlása. |
| --- | --- |

—

„A+” – nem tagállam jogalanyoknak nyújtott (vagy általuk garantált) hitelek, amelyek esetében a futamidő alatt nem várható a minőség romlása.

| — | „A–” – azon hitelnyújtási műveletek, amelyek jelenlegi minőségének fenntarthatóságát némi bizonytalanság övezi, de az esetleges minőségcsökkenés mértéke korlátozottra várható. |
| --- | --- |

—

„A–” – azon hitelnyújtási műveletek, amelyek jelenlegi minőségének fenntarthatóságát némi bizonytalanság övezi, de az esetleges minőségcsökkenés mértéke korlátozottra várható.

| „B” | – Magas minőségű hitelek: a Bank az ezen eszközosztályba tartozó hitelek stabilitását megnyugtatónak érzi, noha kisebb jövőbeli minőségromlásuk nem zárható ki. Az esetleges minőségromlás relatív valószínűségének jelzésére a B+ és a B– alkategória szolgál. |
| --- | --- |

„B”

– Magas minőségű hitelek: a Bank az ezen eszközosztályba tartozó hitelek stabilitását megnyugtatónak érzi, noha kisebb jövőbeli minőségromlásuk nem zárható ki. Az esetleges minőségromlás relatív valószínűségének jelzésére a B+ és a B– alkategória szolgál.

| „C” | – Jó minőségű hitelek: ilyenek például a stabil bankoknak és társaságoknak nyújtott fedezetlen hitelek 7-éves futamidővel, futamidő végi egyszeri, vagy a folyósítás után kezdődő rendszeres törlesztéssel. |
| --- | --- |

„C”

– Jó minőségű hitelek: ilyenek például a stabil bankoknak és társaságoknak nyújtott fedezetlen hitelek 7-éves futamidővel, futamidő végi egyszeri, vagy a folyósítás után kezdődő rendszeres törlesztéssel.

| „D” | – Ez a minősítési osztály jelenti az átmenetet az „elfogadható minőségű” és a némi nehézséggel szembesülő hitelek között. A hitelbesorolás e „vízválasztójának” még precízebb meghatározására a D+ és a D– alkategória szolgál. A D– besorolású hitelek fokozott felügyeletet igényelnek. |
| --- | --- |

„D”

– Ez a minősítési osztály jelenti az átmenetet az „elfogadható minőségű” és a némi nehézséggel szembesülő hitelek között. A hitelbesorolás e „vízválasztójának” még precízebb meghatározására a D+ és a D– alkategória szolgál. A D– besorolású hitelek fokozott felügyeletet igényelnek.

| „E” | – E hitelbesorolási kategóriában a hitelek kockázati profilja kedvezőtlenebb az általában elfogadottnál. Olyan hiteleket is magában foglal, amelyek kapcsán a futamidő alatt komoly problémák merültek fel, és a veszteség lehetősége sem zárható ki. Ezeket a hiteleket ezért szoros és magas színvonalú felügyeletnek kell alávetni. Az E+ és az E– alkategória e különös felügyeleti folyamat intenzitásában tér el: az E– besorolású műveleteknél nagy az eshetősége, hogy az adósságszolgálat ütemének fenntarthatatlansága valamilyen formájú adósságátütemezést tesz majd szükségessé és adott esetben értékvesztési leíráshoz vezethet. |
| --- | --- |

„E”

– E hitelbesorolási kategóriában a hitelek kockázati profilja kedvezőtlenebb az általában elfogadottnál. Olyan hiteleket is magában foglal, amelyek kapcsán a futamidő alatt komoly problémák merültek fel, és a veszteség lehetősége sem zárható ki. Ezeket a hiteleket ezért szoros és magas színvonalú felügyeletnek kell alávetni. Az E+ és az E– alkategória e különös felügyeleti folyamat intenzitásában tér el: az E– besorolású műveleteknél nagy az eshetősége, hogy az adósságszolgálat ütemének fenntarthatatlansága valamilyen formájú adósságátütemezést tesz majd szükségessé és adott esetben értékvesztési leíráshoz vezethet.

| „F” | – Az F (fizetésképtelen) besorolás elfogadhatatlan kockázatú hitelekre utal. F– besorolást csak olyan fennálló hitelek kaphatnak, amelyeknél a hitelszerződés aláírása után előre nem látott, kivételes és rendkívül kedvezőtlen körülmények merültek fel. F besorolást kap minden olyan ügylet, amely a Keret számára a kölcsönadott tőke elvesztésével jár; ezen ügyletekre külön rendelkezések érvényesek. |
| --- | --- |

„F”

– Az F (fizetésképtelen) besorolás elfogadhatatlan kockázatú hitelekre utal. F– besorolást csak olyan fennálló hitelek kaphatnak, amelyeknél a hitelszerződés aláírása után előre nem látott, kivételes és rendkívül kedvezőtlen körülmények merültek fel. F besorolást kap minden olyan ügylet, amely a Keret számára a kölcsönadott tőke elvesztésével jár; ezen ügyletekre külön rendelkezések érvényesek.

A D- vagy annál rosszabb belső besorolású hitelek általában felkerülnek a belső hitelbesorolás alapján készült figyelőlistára. Amennyiben azonban a hitelt eredetileg is D– vagy annál rosszabb kockázati profillal hagyták jóvá, úgy csak akkor kerül fel a figyelőlistára, ha egy lényeges hitelkockázati esemény bekövetkezte miatt besorolása tovább, a jóváhagyott besorolás alá romlik.

A Keret hitelportfóliójának a fent ismertetett hitelbesorolási kategóriákon alapuló hitelminőségi elemzése a 3.2.3.3. szakasz táblázatában található.

3.2.3.2.   A hitelnyújtási hitelkockázati kitettség elemzése

A hitelnyújtási hitelkockázati kitettség elemzése

A következő táblázat az aláírt (folyósított és folyósítatlan) hitelekre és előlegekre vonatkozó maximális (nettó könyv szerinti értéken számított) hitelkockázati kitettséget mutatja hitelfelvevők szerinti bontásban, a kezességvállalók által nyújtott garanciákra is tekintettel:

| (ezer EUR) |
| --- |
| 2020.12.31-én | Garantált | Egyéb hitelminőség-javítás | Nem garantált | Összesen | Az összes folyósítás %-a |
| Pénzügyi intézmények | 87 269 | — | 963 366 | 1 050 635 | 64 % |
| Vállalatok | 203 772 | 27 026 | 177 321 | 408 119 | 24 % |
| Közintézmények | 21 866 | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Államok | — | 1 506 | 190 262 | 191 768 | 11 % |
| Folyósítás összesen | 312 907 | 28 532 | 1 332 006 | 1 673 445 | 100 % |
| Folyósítatlan | 196 692 | — | 1 492 774 | 1 689 466 | — |
| Folyósított és folyósítatlan összesen | 509 599 | 28 532 | 2 824 780 | 3 362 911 | — |

(ezer EUR)

2020.12.31-én

Garantált

Egyéb hitelminőség-javítás

Nem garantált

Összesen

Az összes folyósítás %-a

Pénzügyi intézmények

87 269

—

963 366

1 050 635

1 050 635

64 %

64 %

Vállalatok

203 772

27 026

177 321

408 119

408 119

24 %

24 %

Közintézmények

21 866

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Államok

—

1 506

190 262

191 768

191 768

11 %

11 %

Folyósítás összesen

Folyósítás összesen

312 907

312 907

28 532

28 532

1 332 006

1 332 006

1 673 445

1 673 445

100 %

100 %

Folyósítatlan

Folyósítatlan

196 692

196 692

—

—

1 492 774

1 492 774

1 689 466

1 689 466

—

—

Folyósított és folyósítatlan összesen

Folyósított és folyósítatlan összesen

509 599

509 599

28 532

28 532

2 824 780

2 824 780

3 362 911

3 362 911

—

—

| (ezer EUR) |
| --- |
| 2019.12.31-én | Garantált | Egyéb hitelminőség-javítás | Nem garantált | Összesen | Az összes folyósítás %-a |
| Pénzügyi intézmények | 111 806 | — | 803 861 | 915 667 | 60 % |
| Vállalatok | 190 006 | 36 704 | 172 082 | 398 792 | 26 % |
| Közintézmények | 26 908 | — | 1 686 | 28 594 | 2 % |
| Államok | — | 2 085 | 173 537 | 175 622 | 12 % |
| Folyósítás összesen | 328 720 | 38 789 | 1 151 166 | 1 518 675 | 100 % |
| Folyósítatlan | 191 191 | — | 1 128 860 | 1 320 051 | — |
| Folyósított és folyósítatlan összesen | 519 911 | 38 789 | 2 280 026 | 2 838 726 | — |

(ezer EUR)

2019.12.31-én

Garantált

Egyéb hitelminőség-javítás

Nem garantált

Összesen

Az összes folyósítás %-a

Pénzügyi intézmények

111 806

—

803 861

915 667

915 667

60 %

60 %

Vállalatok

190 006

36 704

172 082

398 792

398 792

26 %

26 %

Közintézmények

26 908

—

1 686

28 594

28 594

2 %

2 %

Államok

—

2 085

173 537

175 622

175 622

12 %

12 %

Folyósítás összesen

Folyósítás összesen

328 720

328 720

38 789

38 789

1 151 166

1 151 166

1 518 675

1 518 675

100 %

100 %

Folyósítatlan

Folyósítatlan

191 191

191 191

—

—

1 128 860

1 128 860

1 320 051

1 320 051

—

—

Folyósított és folyósítatlan összesen

Folyósított és folyósítatlan összesen

519 911

519 911

38 789

38 789

2 280 026

2 280 026

2 838 726

2 838 726

—

—

A hitelfelvevők és a kezességvállalók felügyelete, továbbá a projektspecifikus pénzügyi és szerződéses monitoring ellátása az Ügyletkezelési és Szerkezetátalakítási Igazgatóság feladata. A Keret hiteleinek, hitelfelvevőinek és kezességvállalóinak hitelképességét tehát folyamatosan nyomon követik – legalább éves szinten, de szükség esetén és a hitelesemények felmerülésétől függően gyakrabban is. Az Ügyletkezelési és Szerkezetátalakítási Igazgatóság különösen ügyel a szerződéses jogok érvényesülésére, illetve a minősítés romlása és/vagy a szerződés nemteljesítése esetén a korrekciós intézkedések meghozatalára. Szükség esetén a hitelkockázati iránymutatásnak megfelelő kármérséklő intézkedésekre kerül sor. A hiteleket fedező bankgaranciák lejárata esetén biztosítva van e garanciák pótlása vagy más megfelelő intézkedés kellő időben történő meghozatala.

3.2.3.3.   Hitelminőségi elemzés a hitelfelvevők típusa szerint

Hitelminőségi elemzés a hitelfelvevők típusa szerint

Az alábbi táblázatok a Keret 2020. december 31-i, illetve 2019. december 31-i kölcsönportfóliójának kölcsönbesoroláson alapuló hitelminőségi elemzését ismertetik; az elemzés az aláírt (folyósított és folyósítatlan) kitettségeket vizsgálta.

| (ezer EUR) |
| --- |
| 2020.12.31-én | Magas besorolású | Átlagos besorolású | Minimálisan elfogadott kockázatú | Nagy kockázatú | Besorolás nélküli (25) | Összesen | %-os arány |
| A – B– | C | D+ | D– vagy rosszabb |
| Hitelfelvevő | Pénzügyi intézmények | 290 565 | 90 445 | 475 331 | 815 120 | — | 1 671 461 | 50 % |
| Vállalatok | 118 990 | 46 861 | 14 433 | 512 142 | 313 762 | 1 006 188 | 30 % |
| Közintézmények | — | 21 866 | — | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Államok | — | 4 865 | 3 926 | 653 548 | — | 662 339 | 19 % |
| Összesen | 409 555 | 164 037 | 493 690 | 1 980 810 | 314 819 | 3 362 911 | 100 % |

(ezer EUR)

2020.12.31-én

Magas besorolású

Átlagos besorolású

Minimálisan elfogadott kockázatú

Nagy kockázatú

Besorolás nélküli (25)

25

Összesen

%-os arány

A – B–

C

D+

D– vagy rosszabb

Hitelfelvevő

Pénzügyi intézmények

290 565

90 445

475 331

815 120

—

1 671 461

1 671 461

50 %

50 %

Vállalatok

118 990

46 861

14 433

512 142

313 762

1 006 188

1 006 188

30 %

30 %

Közintézmények

—

21 866

—

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Államok

—

4 865

3 926

653 548

—

662 339

662 339

19 %

19 %

Összesen

Összesen

409 555

409 555

164 037

164 037

493 690

493 690

1 980 810

1 980 810

314 819

314 819

3 362 911

3 362 911

100 %

100 %

| (ezer EUR) |
| --- |
| 2019.12.31-én | Magas besorolású | Átlagos besorolású | Minimálisan elfogadott kockázatú | Nagy kockázatú | Besorolás nélküli (26) | Összesen | %-os arány |
| A – B– | C | D+ | D– vagy rosszabb |
| Hitelfelvevő | Pénzügyi intézmények | 234 072 | 219 467 | 335 841 | 817 894 | — | 1 607 274 | 57 % |
| Vállalatok | 100 115 | 49 458 | — | 524 532 | 95 925 | 770 030 | 27 % |
| Közintézmények | — | 26 908 | — | — | 1 686 | 28 594 | 1 % |
| Államok | — | 6 285 | 4 486 | 422 057 | — | 432 828 | 15 % |
| Összesen | 334 187 | 302 118 | 340 327 | 1 764 483 | 97 611 | 2 838 726 | 100 % |

(ezer EUR)

2019.12.31-én

Magas besorolású

Átlagos besorolású

Minimálisan elfogadott kockázatú

Nagy kockázatú

Besorolás nélküli (26)

26

Összesen

%-os arány

A – B–

C

D+

D– vagy rosszabb

Hitelfelvevő

Pénzügyi intézmények

234 072

219 467

335 841

817 894

—

1 607 274

1 607 274

57 %

57 %

Vállalatok

100 115

49 458

—

524 532

95 925

770 030

770 030

27 %

27 %

Közintézmények

—

26 908

—

—

1 686

28 594

28 594

1 %

1 %

Államok

—

6 285

4 486

422 057

—

432 828

432 828

15 %

15 %

Összesen

Összesen

334 187

334 187

302 118

302 118

340 327

340 327

1 764 483

1 764 483

97 611

97 611

2 838 726

2 838 726

100 %

100 %

3.2.3.4.   Hitelek és előlegek kockázati koncentrációja

Hitelek és előlegek kockázati koncentrációja

3.2.3.4.1.   
  Földrajzi elemzés

Földrajzi elemzés

A hitelfelvevő országa alapján vizsgálva a Keret hitelportfóliójának földrajzi régiók szerinti bontása az alábbiakban látható:

| (ezer EUR) |
| --- |
| A hitelfelvevő országa | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Egyiptom | 319 040 | 101 316 |
| Nigéria | 236 149 | 179 499 |
| Kenya | 195 917 | 230 837 |
| Etiópia | 92 346 | 62 005 |
| Mauritius | 76 419 | 96 014 |
| Barbados | 75 037 | 75 342 |
| Uganda | 61 869 | 64 882 |
| Tanzánia | 60 058 | 96 640 |
| Ruanda | 59 114 | 48 839 |
| Kongói Demokratikus Köztársaság | 56 527 | 66 754 |
| Zambia | 42 553 | 43 036 |
| Új-Kaledónia | 41 224 | 43 980 |
| Mauritánia | 38 131 | 49 139 |
| Regionális – AKCS | 37 497 | 14 674 |
| Kamerun | 36 749 | 32 238 |
| Szenegál | 32 850 | 42 750 |
| Dominikai Köztársaság | 30 741 | 45 393 |
| Jamaica | 23 411 | 33 436 |
| Ghána | 21 249 | 31 635 |
| Guinea | 18 534 | 20 399 |
| Malawi | 17 349 | 21 800 |
| Zöld-foki-szigetek | 14 952 | 17 226 |
| Angola | 14 654 | 19 269 |
| Mali | 12 918 | 4 234 |
| Mozambik | 10 775 | 12 709 |
| Togo | 10 625 | 18 022 |
| Francia Polinézia | 8 783 | 12 556 |
| Kajmán-szigetek | 8 027 | 12 203 |
| Benin | 3 932 | 59 |
| Seychelle-szigetek | 3 359 | 4 201 |
| Mikronézia | 3 073 | 648 |
| Haiti | 2 617 | 3 345 |
| Niger | 2 243 | 5 399 |
| Szamoa | 1 898 | 3 036 |
| Burkina Faso | 1 267 | 1 861 |
| Vanuatu | 1 200 | 1 527 |
| Palau | 358 | 768 |
| Botswana | — | 1 004 |
| Összesen | 1 673 445 | 1 518 675 |

(ezer EUR)

A hitelfelvevő országa

2020.12.31.

2019.12.31.

Egyiptom

319 040

101 316

Nigéria

236 149

179 499

Kenya

195 917

230 837

Etiópia

92 346

62 005

Mauritius

76 419

96 014

Barbados

75 037

75 342

Uganda

61 869

64 882

Tanzánia

60 058

96 640

Ruanda

59 114

48 839

Kongói Demokratikus Köztársaság

56 527

66 754

Zambia

42 553

43 036

Új-Kaledónia

41 224

43 980

Mauritánia

38 131

49 139

Regionális – AKCS

37 497

14 674

Kamerun

36 749

32 238

Szenegál

32 850

42 750

Dominikai Köztársaság

30 741

45 393

Jamaica

23 411

33 436

Ghána

21 249

31 635

Guinea

18 534

20 399

Malawi

17 349

21 800

Zöld-foki-szigetek

14 952

17 226

Angola

14 654

19 269

Mali

12 918

4 234

Mozambik

10 775

12 709

Togo

10 625

18 022

Francia Polinézia

8 783

12 556

Kajmán-szigetek

8 027

12 203

Benin

3 932

59

Seychelle-szigetek

3 359

4 201

Mikronézia

3 073

648

Haiti

2 617

3 345

Niger

2 243

5 399

Szamoa

1 898

3 036

Burkina Faso

1 267

1 861

Vanuatu

1 200

1 527

Palau

358

768

Botswana

—

1 004

Összesen

Összesen

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

3.2.3.4.2.   
  Ágazati elemzés

Ágazati elemzés

Az alábbi táblázat a beruházási keret hitelportfóliójának a hitelfelvevők ágazata szerinti megoszlását mutatja be. A végső kedvezményezettnek pénzügyi közvetítőn keresztül kifizetett összegek a „Szolgáltatás és egyéb” tételek között szerepelnek:

| (ezer EUR) |
| --- |
| A hitelfelvevő gazdasági ágazata | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Szolgáltatás és egyéb | 1 079 088 | 932 901 |
| Villamos energia, szénipar, egyéb | 207 940 | 226 314 |
| Városfejlesztés, megújítás és közlekedés | 206 201 | 195 042 |
| Vegyi anyagok, műanyagok és gyógyszerek | 89 495 | 51 865 |
| Alapanyagok és bányászat | 34 292 | 44 746 |
| Repülőterek és légiforgalmi szolgáltatási rendszerek | 21 866 | 26 908 |
| Távközlés | 14 964 | 21 546 |
| Beruházási javak/tartós fogyasztási cikkek | 11 531 | 4 186 |
| Hulladék-újrafeldolgozás | 6 063 | 6 812 |
| Élelmiszerlánc | 2 005 | 8 355 |
| Összesen | 1 673 445 | 1 518 675 |

(ezer EUR)

A hitelfelvevő gazdasági ágazata

2020.12.31.

2020.12.31.

2019.12.31.

2019.12.31.

Szolgáltatás és egyéb

1 079 088

932 901

Villamos energia, szénipar, egyéb

207 940

226 314

Városfejlesztés, megújítás és közlekedés

206 201

195 042

Vegyi anyagok, műanyagok és gyógyszerek

89 495

51 865

Alapanyagok és bányászat

34 292

44 746

Repülőterek és légiforgalmi szolgáltatási rendszerek

21 866

26 908

Távközlés

14 964

21 546

Beruházási javak/tartós fogyasztási cikkek

11 531

4 186

Hulladék-újrafeldolgozás

6 063

6 812

Élelmiszerlánc

2 005

8 355

Összesen

Összesen

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

3.2.3.5.   Hitelkockázati kitettségek az egyes belső kockázati minősítések esetében

Hitelkockázati kitettségek az egyes belső kockázati minősítések esetében

A Bank a Bázel III. szerinti belső minősítési megközelítésnek megfelelő belső minősítési módszert alkalmaz. A Keret partnereinek többsége e módszer szerinti belső minősítést kapott. Az alábbi táblázat a Keret hitelportfóliójának megoszlását mutatja a hitelfelvevő vagy a kezességvállaló belső minősítése közül a jobbik szerinti bontásban, ha az rendelkezésre áll. Ha nem áll rendelkezésre belső minősítés, a külső minősítést használták erre az elemzésre.

A táblázat mind az aláírt (folyósított és folyósítatlan) kitettségeket, mind a kockázattal súlyozott kitettségeket mutatja a Keret által használ limitkezelési módszer alapján.

| (ezer EUR) |
| --- |
| | | 2020 |
| | A Moody’s egyenértékű besorolása | 12 havi várható hitelezési veszteség | Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett | Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett | POCI | Eredménnyel szemben valós értéken | Összesen |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek | | | | | | | |
| 1. belső minősítés – minimális hitelkockázat | Aaa | — | 73 545 | — | — | — | 73 545 |
| 2. belső minősítés – igen alacsony hitelkockázat | Aa1 – Aa3 | 75 048 | — | — | — | — | 75 048 |
| 3. belső minősítés – alacsony hitelkockázat | A1 – A3 | 2 087 | — | — | — | — | 2 087 |
| 4. belső minősítés – mérsékelt hitelkockázat | Baa1 – Baa3 | 54 412 | 6 087 | — | — | — | 60 499 |
| 5. belső minősítés – pénzügyileg gyenge partner | Ba1 – Ba3 | 392 787 | 19 761 | — | — | — | 412 548 |
| 6. belső minősítés – magas hitelkockázat | B1 – B3 | 581 607 | 193 877 | 32 032 | — | — | 807 516 |
| 7. belső minősítés – igen magas hitelkockázat | Caa1 alatt | 70 495 | 177 919 | 1 493 | — | — | 249 907 |
| 8. belső minősítés – nemteljesítő partner | Caa1 alatt, de nemteljesítő | — | 5 693 | 45 000 | — | — | 50 693 |
| Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek | | — | — | — | — | 92 436 | 92 436 |
| Elszámolt veszteség és valós érték kiigazítás | | -16 389 | -43 976 | -44 538 | — | -45 931 | - 150 834 |
| Hitelek és előlegek könyv szerinti értéke | | 1 160 047 | 432 906 | 33 987 | — | 46 505 | 1 673 445 |
| Hitelnyújtási elkötelezettség | | | | | | | |
| 1. belső minősítés – minimális hitelkockázat | Aaa | — | — | — | — | — | — |
| 2. belső minősítés – igen alacsony hitelkockázat | Aa1 – Aa3 | 95 067 | — | — | — | — | 95 067 |
| 3. belső minősítés – alacsony hitelkockázat | A1 – A3 | 87 000 | — | — | — | — | 87 000 |
| 4. belső minősítés – mérsékelt hitelkockázat | Baa1 – Baa3 | 57 282 | — | — | — | — | 57 282 |
| 5. belső minősítés – pénzügyileg gyenge partner | Ba1 – Ba3 | 152 264 | — | — | — | — | 152 264 |
| 6. belső minősítés – magas hitelkockázat | B1 – B3 | 675 365 | 8 964 | — | — | — | 684 329 |
| 7. belső minősítés – igen magas hitelkockázat | Caa1 alatt | 72 500 | 110 331 | — | — | — | 182 831 |
| 8. belső minősítés – nemteljesítő partner | Caa1 alatt, de nemteljesítő | — | — | 38 497 | — | — | 38 497 |
| Nincs belső minősítés (27) | | 129 669 | 27 365 | — | — | — | 157 034 |
| Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek | | — | — | — | — | 268 314 | 268 314 |
| Elszámolt veszteség és valós érték kiigazítás | | -6 817 | -26 335 | — | — | — | -33 152 |
| Hitelnyújtási elkötelezettségek könyv szerinti értéke | | 1 262 330 | 120 325 | 38 497 | — | 268 314 | 1 689 466 |

(ezer EUR)

2020

A Moody’s egyenértékű besorolása

12 havi várható hitelezési veszteség

Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett

POCI

Eredménnyel szemben valós értéken

Összesen

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek

1. belső minősítés – minimális hitelkockázat

Aaa

—

73 545

—

—

—

73 545

73 545

2. belső minősítés – igen alacsony hitelkockázat

Aa1 – Aa3

75 048

—

—

—

—

75 048

75 048

3. belső minősítés – alacsony hitelkockázat

A1 – A3

2 087

—

—

—

—

2 087

2 087

4. belső minősítés – mérsékelt hitelkockázat

Baa1 – Baa3

54 412

6 087

—

—

—

60 499

60 499

5. belső minősítés – pénzügyileg gyenge partner

Ba1 – Ba3

392 787

19 761

—

—

—

412 548

412 548

6. belső minősítés – magas hitelkockázat

B1 – B3

581 607

193 877

32 032

—

—

807 516

807 516

7. belső minősítés – igen magas hitelkockázat

Caa1 alatt

70 495

177 919

1 493

—

—

249 907

249 907

8. belső minősítés – nemteljesítő partner

Caa1 alatt, de nemteljesítő

—

5 693

45 000

—

—

50 693

50 693

Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek

Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek

—

—

—

—

92 436

92 436

92 436

92 436

Elszámolt veszteség és valós érték kiigazítás

Elszámolt veszteség és valós érték kiigazítás

-16 389

-16 389

-43 976

-43 976

-44 538

-44 538

—

-45 931

-45 931

- 150 834

- 150 834

Hitelek és előlegek könyv szerinti értéke

Hitelek és előlegek könyv szerinti értéke

1 160 047

1 160 047

432 906

432 906

33 987

33 987

—

46 505

46 505

1 673 445

1 673 445

Hitelnyújtási elkötelezettség

Hitelnyújtási elkötelezettség

1. belső minősítés – minimális hitelkockázat

Aaa

—

—

—

—

—

—

2. belső minősítés – igen alacsony hitelkockázat

Aa1 – Aa3

95 067

—

—

—

—

95 067

95 067

3. belső minősítés – alacsony hitelkockázat

A1 – A3

87 000

—

—

—

—

87 000

87 000

4. belső minősítés – mérsékelt hitelkockázat

Baa1 – Baa3

57 282

—

—

—

—

57 282

57 282

5. belső minősítés – pénzügyileg gyenge partner

Ba1 – Ba3

152 264

—

—

—

—

152 264

152 264

6. belső minősítés – magas hitelkockázat

B1 – B3

675 365

8 964

—

—

—

684 329

684 329

7. belső minősítés – igen magas hitelkockázat

Caa1 alatt

72 500

110 331

—

—

—

182 831

182 831

8. belső minősítés – nemteljesítő partner

Caa1 alatt, de nemteljesítő

—

—

38 497

—

—

38 497

38 497

Nincs belső minősítés (27)

27

129 669

27 365

—

—

—

157 034

157 034

Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek

Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek

—

—

—

—

268 314

268 314

268 314

268 314

Elszámolt veszteség és valós érték kiigazítás

Elszámolt veszteség és valós érték kiigazítás

-6 817

-6 817

-26 335

-26 335

—

—

—

-33 152

-33 152

Hitelnyújtási elkötelezettségek könyv szerinti értéke

Hitelnyújtási elkötelezettségek könyv szerinti értéke

1 262 330

1 262 330

120 325

120 325

38 497

38 497

—

268 314

268 314

1 689 466

1 689 466

| (ezer EUR) |
| --- |
| | | 2019 |
| | A Moody’s egyenértékű besorolása | 12 havi várható hitelezési veszteség | Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett | Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett | POCI | Eredménnyel szemben valós értéken | Összesen |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek | | | | | | | |
| 1. belső minősítés – minimális hitelkockázat | Aaa | — | 82 211 | — | — | — | 82 211 |
| 2. belső minősítés – igen alacsony hitelkockázat | Aa1 – Aa3 | 75 352 | — | — | — | — | 75 352 |
| 3. belső minősítés – alacsony hitelkockázat | A1 – A3 | 5 399 | — | — | — | — | 5 399 |
| 4. belső minősítés – mérsékelt hitelkockázat | Baa1 – Baa3 | 60 385 | 16 449 | — | — | — | 76 834 |
| 5. belső minősítés – pénzügyileg gyenge partner | Ba1 – Ba3 | 192 201 | 6 199 | — | — | — | 198 400 |
| 6. belső minősítés – magas hitelkockázat | B1 – B3 | 708 162 | 159 858 | — | — | — | 868 020 |
| 7. belső minősítés – igen magas hitelkockázat | Caa1 alatt | 79 411 | 145 176 | — | — | — | 224 587 |
| 8. belső minősítés – nemteljesítő partner | Caa1 alatt, de nemteljesítő | — | — | 136 749 | — | — | 136 749 |
| Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek | | — | — | — | — | 37 366 | 37 366 |
| Elszámolt veszteség és valós érték kiigazítás | | -17 191 | -38 509 | - 114 307 | — | -16 236 | - 186 243 |
| Hitelek és előlegek könyv szerinti értéke | | 1 103 719 | 371 384 | 22 442 | — | 21 130 | 1 518 675 |
| Hitelnyújtási elkötelezettség | | | | | | | |
| 2. belső minősítés – igen alacsony hitelkockázat | Aa1 – Aa3 | 102 092 | — | — | — | — | 102 092 |
| 3. belső minősítés – alacsony hitelkockázat | A1 – A3 | 12 000 | — | — | — | — | 12 000 |
| 4. belső minősítés – mérsékelt hitelkockázat | Baa1 – Baa3 | 61 461 | — | — | — | — | 61 461 |
| 5. belső minősítés – pénzügyileg gyenge partner | Ba1 – Ba3 | 323 080 | — | — | — | — | 323 080 |
| 6. belső minősítés – magas hitelkockázat | B1 – B3 | 405 773 | 126 076 | — | — | — | 531 849 |
| 7. belső minősítés – igen magas hitelkockázat | Caa1 alatt | 14 883 | 104 328 | — | — | — | 119 211 |
| 8. belső minősítés – nemteljesítő partner | Caa1 alatt, de nemteljesítő | — | — | 51 377 | — | — | 51 377 |
| Nincs belső minősítés (28) | | 79 669 | — | — | — | — | 79 669 |
| Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek | | — | — | — | — | 76 581 | 76 581 |
| Elszámolt veszteség és valós érték kiigazítás | | -3 943 | -33 326 | — | — | — | -37 269 |
| Hitelnyújtási elkötelezettségek könyv szerinti értéke | | 995 015 | 197 078 | 51 377 | — | 76 581 | 1 320 051 |

(ezer EUR)

2019

A Moody’s egyenértékű besorolása

12 havi várható hitelezési veszteség

Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett

POCI

Eredménnyel szemben valós értéken

Összesen

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek

1. belső minősítés – minimális hitelkockázat

Aaa

—

82 211

—

—

—

82 211

82 211

2. belső minősítés – igen alacsony hitelkockázat

Aa1 – Aa3

75 352

—

—

—

—

75 352

75 352

3. belső minősítés – alacsony hitelkockázat

A1 – A3

5 399

—

—

—

—

5 399

5 399

4. belső minősítés – mérsékelt hitelkockázat

Baa1 – Baa3

60 385

16 449

—

—

—

76 834

76 834

5. belső minősítés – pénzügyileg gyenge partner

Ba1 – Ba3

192 201

6 199

—

—

—

198 400

198 400

6. belső minősítés – magas hitelkockázat

B1 – B3

708 162

159 858

—

—

—

868 020

868 020

7. belső minősítés – igen magas hitelkockázat

Caa1 alatt

79 411

145 176

—

—

—

224 587

224 587

8. belső minősítés – nemteljesítő partner

Caa1 alatt, de nemteljesítő

—

—

136 749

—

—

136 749

136 749

Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek

Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek

—

—

—

—

37 366

37 366

37 366

37 366

Elszámolt veszteség és valós érték kiigazítás

Elszámolt veszteség és valós érték kiigazítás

-17 191

-17 191

-38 509

-38 509

- 114 307

- 114 307

—

—

-16 236

-16 236

- 186 243

- 186 243

Hitelek és előlegek könyv szerinti értéke

Hitelek és előlegek könyv szerinti értéke

1 103 719

1 103 719

371 384

371 384

22 442

22 442

—

—

21 130

21 130

1 518 675

1 518 675

Hitelnyújtási elkötelezettség

Hitelnyújtási elkötelezettség

2. belső minősítés – igen alacsony hitelkockázat

Aa1 – Aa3

102 092

—

—

—

—

102 092

102 092

3. belső minősítés – alacsony hitelkockázat

A1 – A3

12 000

—

—

—

—

12 000

12 000

4. belső minősítés – mérsékelt hitelkockázat

Baa1 – Baa3

61 461

—

—

—

—

61 461

61 461

5. belső minősítés – pénzügyileg gyenge partner

Ba1 – Ba3

323 080

—

—

—

—

323 080

323 080

6. belső minősítés – magas hitelkockázat

B1 – B3

405 773

126 076

—

—

—

531 849

531 849

7. belső minősítés – igen magas hitelkockázat

Caa1 alatt

14 883

104 328

—

—

—

119 211

119 211

8. belső minősítés – nemteljesítő partner

Caa1 alatt, de nemteljesítő

—

—

51 377

—

—

51 377

51 377

Nincs belső minősítés (28)

28

79 669

—

—

—

—

79 669

79 669

Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek

Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek és előlegek

—

—

—

—

—

—

76 581

76 581

76 581

76 581

Elszámolt veszteség és valós érték kiigazítás

Elszámolt veszteség és valós érték kiigazítás

-3 943

-3 943

-33 326

-33 326

—

—

—

-37 269

-37 269

Hitelnyújtási elkötelezettségek könyv szerinti értéke

Hitelnyújtási elkötelezettségek könyv szerinti értéke

995 015

995 015

197 078

197 078

51 377

51 377

—

76 581

76 581

1 320 051

1 320 051

A Bank folyamatosan figyelemmel kíséri a hitelfelvevőit és kezességvállalóit – különösen a bankokat – érintő eseményeket. Az EBB a minősítések romlásakor eseti alapon megvizsgálja szerződéses jogait, és kárenyhítő intézkedéseket kér. Szorosan nyomon követi továbbá a kapott hitelfedezeti garanciák megújítását, hogy szükség esetén kellő időben biztosítsa azok pótlását vagy más megfelelő intézkedés meghozatalát.

3.2.3.6.   Hitelhátralékok és értékvesztések

Hitelhátralékok és értékvesztések

A késedelmes összegeket a „Pénzügyi monitoring-iránymutatások és -eljárások” elnevezésű, az EBB egészére érvényes eljáráscsomagnak megfelelően azonosítják, nyomon követik és jelentik. Ezek az eljárások megfelelnek a legjobb banki gyakorlatoknak és az EBB által kezelt összes hitelre érvényesek.

A monitoringfolyamat struktúrája biztosítja, hogy i. a potenciális késedelmeket észleljék és a lehető legkisebb késedelemmel jelezzék az illetékes szolgálatoknak; ii. a kritikus eseteket azonnal továbbítsák a megfelelő operatív és döntéshozatali szintre; iii. a Keret általános helyzetéről rendszeres jelentés készül a Keret vezetése számára.

A hitelek és előlegek hátralékai és értékvesztései az alábbiakban láthatók:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Hitelek és előlegek | Hitelek és előlegek |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Könyv szerinti érték | 1 673 445 | 1 518 675 |
| Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett | | |
| Bruttó összeg | 45 000 | 136 749 |
| Értékvesztés – Elszámolt veszteség | -44 538 | - 114 307 |
| Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett, könyv szerinti érték | 462 | 22 442 |
| Késedelmes, de nem értékvesztett | | |
| A lejárt esedékesség bontása | | |
| 0–30 nap | 2 008 | 61 |
| 30–60 nap | — | 924 |
| 60–90 nap | — | — |
| 90–180 nap | 174 | 135 |
| több mint 180 nap | — | 26 |
| Lejárt esedékességű, de nem értékvesztett tételek könyv szerinti értéke | 2 182 | 1 146 |
| Esedékességen belüli, nem értékvesztett tételek könyv szerinti értéke | 1 670 801 | 1 495 087 |
| Hitelek és előlegek könyv szerinti értéke összesen | 1 673 445 | 1 518 675 |

(ezer EUR)

Hitelek és előlegek

Hitelek és előlegek

2020.12.31.

2019.12.31.

Könyv szerinti érték

Könyv szerinti érték

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett

Bruttó összeg

45 000

136 749

Értékvesztés – Elszámolt veszteség

-44 538

- 114 307

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett, könyv szerinti érték

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett, könyv szerinti érték

462

462

22 442

22 442

Késedelmes, de nem értékvesztett

Késedelmes, de nem értékvesztett

A lejárt esedékesség bontása

A lejárt esedékesség bontása

0–30 nap

2 008

61

30–60 nap

—

924

60–90 nap

—

—

90–180 nap

174

135

több mint 180 nap

—

26

Lejárt esedékességű, de nem értékvesztett tételek könyv szerinti értéke

Lejárt esedékességű, de nem értékvesztett tételek könyv szerinti értéke

2 182

2 182

1 146

1 146

Esedékességen belüli, nem értékvesztett tételek könyv szerinti értéke

Esedékességen belüli, nem értékvesztett tételek könyv szerinti értéke

1 670 801

1 670 801

1 495 087

1 495 087

Hitelek és előlegek könyv szerinti értéke összesen

Hitelek és előlegek könyv szerinti értéke összesen

1 673 445

1 673 445

1 518 675

1 518 675

3.2.3.7.   A várható hitelezési veszteség érzékenysége a jövőbeli gazdasági körülményekre (ezer EUR-ban)

A várható hitelezési veszteség érzékenysége a jövőbeli gazdasági körülményekre (ezer EUR-ban)

Az ECL érzékeny az előretekintő forgatókönyvek elkészítésével kapcsolatban tett véleményekre és feltételezésekre. Az EBB érzékenységi elemzést végez az eszközei lényeges csoportjaira vonatkozóan elszámolt várható hitelezési veszteséget illetően.

A jövőbeli gazdasági körülményekre vonatkozó előrejelzések (makrogazdasági forgatókönyvek révén) az elszámolt veszteség számításához bemenő adatként használt feltételes kockázati paramétereket biztosító előrejelzési modell bemenő adataiként szolgálnak.

A forgatókönyvek levezetése a gazdasági tevékenység fő mérőszámának tekintett GDP-t érő sokkokból történik. A reál-GDP-t érő sokkokat úgy kalibrálják, hogy azok reprodukálják a változó múltbeli volatilitását. Emellett adott esetben szakértői véleményt alkalmaznak a GDP-sokkok méretének és tartósságának finomítására. Ennek eredményeként a sokkokat egy csökkenő függvénnyel együtt határozzák meg a sokkhatások időbeli alakulásának meghatározására. A bizonytalanság megragadása érdekében az egyes forgatókönyvekhez kapcsolódó valószínűségeket idővel következetesen alkalmazott piaci (volatilitási) mutatók és belsőleg kidolgozott mutatók/nyomonkövetési mutatók alapján határozzák meg. A pozitív és negatív sokkok súlyozása a gazdasági kockázatok egyensúlyától függ – a korábbi időszakokban átlagosan -20 533 EUR (2019: -2 670 EUR) negatív, illetve 17 658 EUR (2019: 2 396 EUR) pozitív sokkot alkalmaztak a negyedéves előrejelzésekre.

Az alábbi táblázat az 1. és 2. szakaszban szereplő hitelek és előlegek elszámolt veszteségét mutatja. Mindegyik előretekintő forgatókönyv (pl. alap, pozitív és negatív) 100 %-os súlyt kapott ahelyett, hogy a forgatókönyvek valószínűségi súlyait alkalmazták volna a három forgatókönyvre.

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| Pozitív | Alap | Negatív |
| Bruttó kitettség | 3 063 652 | 3 063 652 | 3 063 652 |
| Elszámolt veszteség | 70 645 | 88 303 | 108 836 |

(ezer EUR)

2020

Pozitív

Alap

Negatív

Bruttó kitettség

3 063 652

3 063 652

3 063 652

Elszámolt veszteség

70 645

88 303

108 836

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2019 |
| Pozitív | Alap | Negatív |
| Bruttó kitettség | 2 748 523 | 2 748 523 | 2 748 523 |
| Elszámolt veszteség | 89 255 | 91 651 | 94 321 |

(ezer EUR)

2019

Pozitív

Alap

Negatív

Bruttó kitettség

2 748 523

2 748 523

2 748 523

Elszámolt veszteség

89 255

91 651

94 321

3.2.3.8.   Hitel-újratárgyalás és átstrukturálás

Hitel-újratárgyalás és átstrukturálás

Az EBB a hiteleket olyan átstrukturált hiteleknek (vagyis kölcsönöknek, hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak és hitelnyújtási kötelezettségeknek) tekinti, amelyek tekintetében az átstrukturálási intézkedéseket meghosszabbították. Az átstrukturálási intézkedések olyan engedményeket foglalnak magukban, amelyeket az EBB saját határozatával tesz azon adósok felé, akikről úgy véli, hogy pénzügyi nehézségeik miatt képtelenek teljesíteni a szerződéses adósságszolgálati feltételeket; ezzel lehetővé kívánja tenni az adós számára az adósság visszafizetését vagy a szerződés teljes vagy részleges refinanszírozását. A kitettségeket átstrukturáltnak kell tekinteni, ha engedményre került sor, függetlenül attól, hogy van-e lejárt összeg, vagy a kitettség nem teljesítettnek minősül-e. A kitettségek nem tekintendők átstrukturáltnak, ha az adós nem küzd pénzügyi nehézségekkel.

A rendes üzletvitel során a háromlépcsős értékvesztési modellben a szóban forgó hitelek hitelbesorolása romlott volna, a hiteleket az újratárgyalás előtt felvették volna a figyelőlistára, és a pénzügyi eszköz átkerült volna az 1. szakaszból a 2. szakaszba. Az újratárgyalást követően az EBB továbbra is szorosan nyomon követné ezeket a hiteleket, a pénzügyi eszköz hitelezési értékvesztést szenvedne el, és átkerülne a 3. szakaszba. Ha később a hitel besorolása jelentősen javulna, a hitel lekerülne a figyelőlistáról az EBB eljárásaival összhangban.

A Covid19-világjárvány gazdasági hatásaira adott válasza részeként a Bank úgy határozott, hogy bizonyos körülmények között számos támogató intézkedést bocsát ügyfelei rendelkezésére, többek között: i. a pénzügyi egyezségek és más kulcsfontosságú záradékok ideiglenes enyhítését (beleértve a felmentéseket is), ii. a pénzáramlások módosítását új visszafizetési ütemtervek meghatározásával vagy a visszafizetési kötelezettségek ideiglenes felfüggesztésével, valamint iii. egyéb kiegészítő támogatási intézkedéseket, mint például új szerződések aláírását, a hitelfolyósítások felgyorsítását és a hitelfelvevőknek kölcsönzött összegek növelését. A Bank eseti alapon, bizonyos egyedi feltételek keretein belül értékeli az ilyen intézkedések iránti kérelmeket. Ezeket az intézkedéseket ki kívánják terjeszteni azokra az ügyfelekre, akiket ideiglenesen érintenek a Covid19-világjárvány gazdasági hatásai, azonban nem szembesülnek strukturális pénzügyi nehézségekkel vagy fizetőképességi problémákkal, és az ilyen intézkedések meghozatalának időpontjában működő vállalkozásnak tekintenek. Amennyiben az értékelés eredményeként egy ügyfél nem felel meg ezeknek a követelményeknek, vagy a Keret kockázatokat állapít meg az ügyfél üzleti modelljének hosszú távú fenntarthatóságára nézve, mérlegelni fogja az egyéb megfelelő intézkedéseket, és szükség esetén követi az EBB szokásos átstrukturálási eljárásait.

Az EBB által a beszámolási időszakban alkalmazott átstrukturálási intézkedések és gyakorlatok közé tartozik többek között a futamidő meghosszabbítása, csak a tőketörlesztés halasztása, a tőketörlesztés és a kamatfizetés halasztása, az alapvető pénzügyi egyezségek megsértése és a hátralékok tőkésítése.

Az átstrukturálási intézkedésekkel érintett műveletekről az alábbi táblázat számol be:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Teljesítő | Nemteljesítő | Teljesítő | Nemteljesítő |
| Átstrukturálási gyakorlatokkal érintett szerződések száma | 12 | 14 | 19 | 9 |
| Könyv szerinti értékek (kamatokkal és hátralékokkal együtt) | 169 274 | 58 748 | 182 619 | 62 915 |
| Várható hitelezési veszteség miatti elismert értékvesztés | 19 311 | 28 934 | 7 916 | 57 321 |
| Átstrukturált szerződésekkel kapcsolatos kamatbevétel | 7 729 | 5 099 | 8 130 | 854 |
| Leírt /kivezetett kitettségek (a művelet felmondása/értékesítése után) | — | 49 472 | — | 280 |

(ezer EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Teljesítő

Nemteljesítő

Teljesítő

Nemteljesítő

Átstrukturálási gyakorlatokkal érintett szerződések száma

12

14

19

9

Könyv szerinti értékek (kamatokkal és hátralékokkal együtt)

169 274

58 748

182 619

62 915

Várható hitelezési veszteség miatti elismert értékvesztés

19 311

28 934

7 916

57 321

Átstrukturált szerződésekkel kapcsolatos kamatbevétel

7 729

5 099

8 130

854

Leírt /kivezetett kitettségek (a művelet felmondása/értékesítése után)

—

49 472

—

280

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Átstrukturálási intézkedések |
| | 2019.12.31. | Futamidő-hosszabbítás | Tőketörlesztés és kamatfizetés halasztása | Az alapvető pénzügyi egyezségek megsértése | Egyéb | Szerződés szerinti visszafizetés, megszűnés és/vagy leírás (29) | 2020.12.31. |
| Pénzügyi intézmények | 51 468 | -1 995 | 11 989 | 43 746 | — | -14 683 | 90 525 |
| Vállalatok | 194 066 | -1 074 | — | -3 515 | — | -51 980 | 137 497 |
| Összesen | 245 534 | -3 069 | 11 989 | 40 231 | — | -66 663 | 228 022 |

(ezer EUR)

Átstrukturálási intézkedések

2019.12.31.

Futamidő-hosszabbítás

Tőketörlesztés és kamatfizetés halasztása

Az alapvető pénzügyi egyezségek megsértése

Egyéb

Szerződés szerinti visszafizetés, megszűnés és/vagy leírás (29)

29

2020.12.31.

Pénzügyi intézmények

51 468

-1 995

11 989

43 746

—

-14 683

90 525

Vállalatok

194 066

-1 074

—

-3 515

—

-51 980

137 497

Összesen

Összesen

245 534

245 534

-3 069

-3 069

11 989

11 989

40 231

40 231

—

—

-66 663

-66 663

228 022

228 022

3.2.4.   Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek hitelkockázata

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek hitelkockázata

A rendelkezésre álló pénzeszközöket a Keret szerződéses folyósítási kötelmeinek ütemezésével összhangban fektetik be. 2020. december 31-én és 2019. december 31-én a befektetések bankbetét, letéti jegy és kereskedelmi értékpapír formáját öltötték.

Az engedélyezett gazdálkodó egységeknek az EBB saját értékpapír-kibocsátásai tekintetében előírt rövid távú és hosszú távú minősítésekhez hasonló minősítéssel kell rendelkezniük. Ha a hitelminősítők eltérő minősítéseket adnak, akkor a legalacsonyabbat kell figyelembe venni. Az egyes engedélyezett bankoknál befektethető összeg felső korlátja jelenleg 50 000 000 EUR (ötvenmillió euró). E szabály alól kivételt képez a Keret operatív pénzeszközszámláit vezető Société Générale. A Société Générale esetében a rövid lejáratú hitelek korlátja 2020. december 31-én és 2019. december 31-én110 000 000 EUR (száztízmillió euró). A megemelt korlát az operatív pénzeszközszámlákon tartott pénzeszközök és az érintett partner által kibocsátott és a treasury-portfólióban tartott instrumentumok összességére vonatkozik.

Az engedélyezett gazdálkodó egységeknél eszközölt befektetéseket futamideje nem haladja meg az értéknaptól számított három hónapot. A hitelkitettségi korlátok átlépését minden esetben jelentették a megbízóknak. 2020. december 31-én és 2019. december 31-én a Keret pénztári portfóliójában tartott lekötött betétek, kereskedelmi értékpapírok és pénzeszközök az elszámolás napján legalább P-2 minősítésűek voltak (Moody’s megfelelő).

Az alábbi táblázat a pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek, továbbá az elhatárolt kamatok állományát mutatja: (ezer EUR)

| A rövid távú minősítések elvárt minimuma | A hosszú távú minősítések elvárt minimuma | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| --- | --- | --- | --- |
| (Moody's megfelelő) | (Moody's megfelelő) |
| P-1 | Aaa | 49 988 | 5 % | 98 945 | 12 % |
| P-1 | Aa2 | 25 022 | 3 % | 67 799 | 8 % |
| P-1 | Aa3 | 130 024 | 14 % | 89 983 | 11 % |
| P-1 | A1 | 99 969 | 11 % | 213 914 | 26 % |
| P-1 | A2 | 119 972 | 13 % | 212 199 | 25 % |
| P-1 | A3 | 498 965 | 54 % | 104 944 | 12 % |
| P-2 | A3 | — | — | 49 993 | 6 % |
| Összesen | 923 940 | 100 % | 837 777 | 100 % |

A rövid távú minősítések elvárt minimuma

A hosszú távú minősítések elvárt minimuma

2020.12.31.

2019.12.31.

(Moody's megfelelő)

(Moody's megfelelő)

P-1

Aaa

49 988

5 %

98 945

12 %

P-1

Aa2

25 022

3 %

67 799

8 %

P-1

Aa3

130 024

14 %

89 983

11 %

P-1

A1

99 969

11 %

213 914

26 %

P-1

A2

119 972

13 %

212 199

25 %

P-1

A3

498 965

54 %

104 944

12 %

P-2

A3

—

—

49 993

6 %

Összesen

Összesen

923 940

923 940

100 %

100 %

837 777

837 777

100 %

100 %

3.2.5.   Derivatívák hitelkockázata

Derivatívák hitelkockázata

3.2.5.1.   Derivatívákra vonatkozó hitelkockázati politika

Derivatívákra vonatkozó hitelkockázati politika

A derivatívák hitelkockázata annak a veszteségnek a kockázata, amely akkor merülne fel egy adott félnél, ha az ügylet másik fele nem lenne képes szerződéses kötelmeinek teljesítésére. A derivatívákkal kapcsolatos hitelkockázat több tényezőtől függ (például a kamatlábaktól és az árfolyamoktól), és rendszerint névértéküknek csak kis részét érinti.

Szokásos működése során a beruházási keret a specifikus hitelműveletek fedezésére swapokat, a devizapozíciók fedezésére pedig devizaforward-ügyleteket köthet az eurótól eltérő, aktív piacú devizákban. Az EBB minden swapot külső partnerrel hajt végre. A swapok feltételeit minden esetben az EBB és külső partnere által aláírt swap-keretmegállapodás (Master Swap Agreement) és hitelfedezeti megállapodás (Credit Support Annex) rögzíti.

3.2.5.2.   A derivatívák hitelkockázatának értékelése

A derivatívák hitelkockázatának értékelése

Az Európai Beruházási Bank által a Keret kapcsán végrehajtott swapokra ugyanazon szerződéses keretek és módszertanok érvényesek, mint amelyeket az EBB saját derivatívaügyletei kapcsán alkalmaz. A swappartnerek kiválasztásakor az EBB ugyanolyan kritériumok alapján dönt, mint saját swapjai kapcsán.

Az EBB a swapokkal és derivatívákkal kapcsolatos hitelkockázati kitettséget a jelentéstétel és a korlátok megfigyelése kapcsán használt nettó piaci kitettség (NME) és potenciális jövőbeli kitettség (PFE) megközelítése alapján méri. E két megközelítéssel a beruházási keret minden derivatívája értékelhető.

A Keret az eurótól eltérő pénznemben folyósított hiteleivel kapcsolatos árfolyamkockázat fedezése érdekében rövid lejáratú devizaswap-szerződéseket (devizaswapokat) köt. Ezek lejárata legfeljebb három hónapos lehet, de rendszeresen megújítják őket. A devizaswapok névértéke a 2019. december 31-i1 545,0 millió EUR-val szemben 2020. december 31-én1 480,0 millió EUR-t tett ki. A devizaswapok valós értéke a 2019. december 31-i14,1 millió EUR-val szemben 2020. december 31-én33,6 millió EUR-t tett ki.

A Keret a folyósított hiteleivel kapcsolatos kamatlábkockázat fedezése érdekében kamatlábswap-szerződéseket köt. A 2020. december 31-én meglévő két kamatlábswap névértéke 17,7 millió EUR (2019: 24,2 millió EUR), valós értéke pedig -0,6 millió EUR (2019: -0,1 millió EUR).

3.2.6.   Pénztári pénzügyi eszközök hitelkockázata

Pénztári pénzügyi eszközök hitelkockázata

Az alábbi táblázat a pénztári portfólió helyzetét mutatja be; e portfólió kizárólag alsóbb szintű állami kibocsátók, bankok és nem banki jogalanyok által kibocsátott, három hónapon belüli hátralévő lejáratú kereskedelmi kötvényeket tartalmaz. Elfogadott kibocsátók az uniós tagállamok, azok ügynökségei, bankok és nem banki szervezetek. Az egyes engedélyezett kibocsátóknál befektethető összeg felső korlátja jelenleg 50 000 000 EUR (ötvenmillió euró). A befektetési iránymutatással összhangban és a likviditási követelmények függvényében közép- és hosszú távú kötvények is megengedhetők lennének.

| (ezer EUR) |
| --- |
| A rövid távú minősítések elvárt minimuma | A hosszú távú minősítések elvárt minimuma | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| (Moody's megfelelő) | (Moody's megfelelő) |
| P-1 | Aa1 | 50 006 | 14 % | 50 046 | 15 % |
| P-1 | Aa2 | 50 040 | 14 % | 19 997 | 6 % |
| P-1 | Aa3 | 50 016 | 14 % | 11.. 50 025 | 12.. 15 % |
| P-1 | Aaa | 51 705 | 15 % | — | 0 % |
| P-1 | A1 | — | 0 % | 55 050 | 17 % |
| P-1 | A2 | 50 058 | 15 % | — | 0 % |
| P-2 | A3 | — | 0 % | 85 027 | 26 % |
| P-2 | Baa1 | 50 035 | 14 % | 30 433 | 9 % |
| P-2 | Baa3 | 50 013 | 14 % | 40 009 | 12 % |
| Összesen | 351 873 | 100 % | 330 587 | 100 % |

(ezer EUR)

A rövid távú minősítések elvárt minimuma

A hosszú távú minősítések elvárt minimuma

2020.12.31.

2019.12.31.

(Moody's megfelelő)

(Moody's megfelelő)

P-1

Aa1

50 006

14 %

50 046

15 %

P-1

Aa2

50 040

14 %

19 997

6 %

P-1

Aa3

50 016

14 %

11.. 50 025

12.. 15 %

P-1

Aaa

51 705

15 %

—

0 %

P-1

A1

—

0 %

55 050

17 %

P-1

A2

50 058

15 %

—

0 %

P-2

A3

—

0 %

85 027

26 %

P-2

Baa1

50 035

14 %

30 433

9 %

P-2

Baa3

50 013

14 %

40 009

12 %

Összesen

Összesen

351 873

351 873

100 %

100 %

330 587

330 587

100 %

100 %

3.3.   
  Likviditási kockázat

Likviditási kockázat

A likviditási kockázat azzal kapcsolatos, hogy a gazdálkodó egység elfogadhatatlan veszteségek nélkül képes-e finanszírozni eszközei bővítését és kötelezettségei esedékességkori teljesítését. Két részre osztható: finanszírozási likviditási kockázatra és piaci likviditási kockázatra. A finanszírozási likviditási kockázat annak a kockázata, hogy a gazdálkodó egység a mindennapi működésre vagy a pénzügyi helyzetre gyakorolt hatás nélkül nem képes hatékonyan kielégíteni várható és váratlan jelenlegi és jövőbeni cash flow-szükségleteit. A piaci likviditási kockázat annak a kockázata, hogy a gazdálkodó egység a piac korlátozott mélysége vagy zavarai miatt piaci áron nem képes könnyen ellentételezni vagy megszüntetni egy adott pozíciót.

3.3.1.   A likviditási kockázat kezelése

A likviditási kockázat kezelése

A beruházási keret forrásai elsősorban a tagállamok éves hozzájárulásaiból származnak, illetve a korábbi műveletekből származó visszafizetésekből. Finanszírozási likviditási kockázatát a Keret elsősorban a nettó likviditási igény és a szükséges éves tagállami hozzájárulások tervezésével kezeli.

A tagállamok éves hozzájárulásának kiszámítása érdekében az év során folyamatosan elemzik és nyomon követik a fennálló és a tervezett portfólió folyósításainak ütemezését. Az éves likviditási igény pontos meghatározásához a különleges eseményeket, például az elő- és végtörlesztéseket, a részvényeladásokat vagy a csődhelyzeteket is figyelembe veszik.

A likviditási kockázat további csökkentése céljából a Keret olyan méretű likviditási tartalékot tart fenn, amely bármely időpontban elégséges az EBB hitelnyújtási osztálya által rendszeresen közzétett folyósítási előrejelzés fedezetére. A pénzeszközöket a Keret folyósítási kötelezettségeinek figyelembevételével a pénzpiacon és a kötvénypiacokon fektetik be bankközi betétek és más rövid lejáratú pénzügyi eszközök formájában. A Keret likvid eszközeit az EBB treasury osztálya kezeli, elegendő likviditást biztosítva a Keret kötelezettségeinek teljesítéséhez.

Az ügyfélkezelés és a háttériroda feladatainak elkülönítésére vonatkozó elvnek megfelelően az ezen eszközök befektetésével kapcsolatos elszámolási műveletek az EBB művelettervezési és -elszámolási osztályához tartoznak. Emellett a treasury-befektetések partnereinek és korlátainak engedélyezése, illetve a korlátok betartásának ellenőrzése az EBB kockázatkezelési igazgatóságának feladatkörébe tartozik.

3.3.2.   A likviditási kockázat értékelése

A likviditási kockázat értékelése

E szakasz táblázatai a mérlegfordulónap és a szerződéses lejárati nap közötti időszak alapján lejárat szerint mutatják be a Keret pénzügyi kötelezettségeit (diszkontálatlan cash flow-kat alapul véve).

A nem származtatott pénzügyi kötelezettségek tekintetében a Keret kötelezettségvállalásai az aláírt hitelmegállapodások folyósítatlan részeit, az aláírt tőkejegyzési/befektetési megállapodások folyósítatlan részeit, az adott hitelgaranciákat vagy a vállalt kamatláb-támogatásokat és a technikai segítségnyújtást jelentik.

A beruházási keret hitelei folyósítási határidővel rendelkeznek. Mindazonáltal a folyósításokra a mögöttes beruházási projekt előrehaladásának megfelelő ütemben és összegben kerül sor. Emellett a beruházási keret hitelügyleteit meglehetősen változékony működési környezetben kell végrehajtani, így a hitelek folyósítási ütemét bizonyos fokú bizonytalanság jellemzi.

A tőkebefektetések akkor válnak esedékessé, amikor a tőkebefektetési alap kezelői a befektetési tevékenységük előrehaladásának megfelelően érvényes lehívási kérelmet bocsátanak ki. A lehívási időszak jellemzően 3 év, amelyet sokszor egy-két évvel meghosszabbítanak. Egyes folyósítási kötelezettségvállalások az alap mögöttes befektetésének kiteljesedéséig rendszerint megérik a lehívási időszak végét, mivel előfordulhat, hogy az alap likviditása időnként nem elégséges a díjakkal vagy más kiadásokkal kapcsolatos fizetési kötelmek teljesítésére.

A garanciák nem tartoznak a konkrét folyósítási kötelezettségvállalások közé, kivéve ha a kedvezményezett lehívja a garanciát. A fennálló garanciák összege a garantált hitelek visszafizetési ütemének megfelelően csökken.

A vállalt kamattámogatásokkal kapcsolatos készpénzkiáramlásra az EBB saját forrásaiból finanszírozott támogatott hitelek esetében kerül sor. Az itt bemutatott készpénzkiáramlások ezért csak az ilyen hitelekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat jelölik, és nem a lekötött, folyósítatlan kamattámogatásokkal kapcsolatos teljes összeget. E kötelezettségvállalások folyósítási üteme ugyanúgy bizonytalan, mint a hitelek esetében.

A nem származtatott pénzügyi kötelezettségek lejárati profilját bemutató táblázatban a technikai segítségnyújtással kapcsolatos „bruttó nominális kiáramlás” a vonatkozó aláírt szerződések teljes folyósítatlan részére utal. A folyósítások ütemezése jelentős mértékben bizonytalan. A „Legfeljebb 3 hónap” soron feltüntetett készpénzkiáramlások a beszámoló fordulónapjáig kapott számlák teljesítetlen összegét jelentik.

A nem származtatott pénzügyi kötelezettségek meghatározott szerződéses lejárati időponttal nem rendelkező kötelezettségvállalásai a „Határozatlan lejárat” soron szerepelnek. Az olyan kötelezettségvállalások, amelyek tekintetében a beszámoló fordulónapjáig nem érkezett folyósítási kérelem, a megfelelő lejárati soron szerepelnek.

A származtatott pénzügyi kötelezettségek esetében a lejárati profil a swapok – köztük keresztdevizaswapok (CCS), keresztdevizás kamatlábswapok (CCIRS), rövid lejáratú devizaswapok és kamatlábswapok – szerződéses diszkontálatlan bruttó cash flow-it veszi figyelembe.

| (ezer EUR) |
| --- |
| A nem származtatott pénzügyi kötelezettségek lejárati profilja | Legfeljebb 3 hónap | Több mint 3 hónap, de legfeljebb 1 év | Több mint 1 év, de legfeljebb 5 év | Több mint 5 év | Határozatlan lejárat | Bruttó nominális kiáramlás |
| 2020.12.31-én |
| Lekötött, de folyósítatlan hitelek kiáramlásai | 199 006 | — | — | — | 1 523 612 | 1 722 618 |
| Lekötött befektetési alapok és részvényjegyzések kiáramlásai | 1 043 | — | — | — | 377 303 | 378 347 |
| Egyéb (aláírt, kibocsátatlan garanciák; kibocsátott garanciák) | — | — | — | — | 1 553 246 | 1 553 246 |
| Lekötött kamattámogatások kiáramlásai | 18 494 | — | — | — | 356 391 | 374 885 |
| Lekötött technikai segítségnyújtás kiáramlásai | 2 504 | — | — | — | 43 029 | 45 533 |
| Összesen | 221 047 | — | — | — | 3 853 581 | 4 074 629 |

(ezer EUR)

A nem származtatott pénzügyi kötelezettségek lejárati profilja

Legfeljebb 3 hónap

Több mint 3 hónap, de legfeljebb 1 év

Több mint 1 év, de legfeljebb 5 év

Több mint 5 év

Határozatlan lejárat

Bruttó nominális kiáramlás

2020.12.31-én

2020.12.31-én

Lekötött, de folyósítatlan hitelek kiáramlásai

199 006

—

—

—

1 523 612

1 722 618

Lekötött befektetési alapok és részvényjegyzések kiáramlásai

1 043

—

—

—

377 303

378 347

Egyéb (aláírt, kibocsátatlan garanciák; kibocsátott garanciák)

—

—

—

—

1 553 246

1 553 246

Lekötött kamattámogatások kiáramlásai

18 494

—

—

—

356 391

374 885

Lekötött technikai segítségnyújtás kiáramlásai

2 504

—

—

—

43 029

45 533

Összesen

Összesen

221 047

221 047

—

—

—

3 853 581

3 853 581

4 074 629

4 074 629

| (ezer EUR) |
| --- |
| A nem származtatott pénzügyi kötelezettségek lejárati profilja | Legfeljebb 3 hónap | Több mint 3 hónap, de legfeljebb 1 év | Több mint 1 év, de legfeljebb 5 év | Több mint 5 év | Határozatlan lejárat | Bruttó nominális kiáramlás |
| 2019.12.31-én |
| Lekötött, de folyósítatlan hitelek kiáramlásai | 33 038 | — | — | — | 1 324 282 | 1 357 320 |
| Lekötött befektetési alapok és részvényjegyzések kiáramlásai | 369 | — | — | — | 405 551 | 405 920 |
| Egyéb (aláírt, kibocsátatlan garanciák; kibocsátott garanciák) | — | — | — | — | 1 559 831 | 1 559 831 |
| Lekötött kamattámogatások kiáramlásai | — | — | — | — | 350 678 | 350 678 |
| Lekötött technikai segítségnyújtás kiáramlásai | 3 898 | — | — | — | 21 166 | 25 064 |
| Összesen | 37 305 | — | — | — | 3 661 508 | 3 698 813 |

(ezer EUR)

A nem származtatott pénzügyi kötelezettségek lejárati profilja

Legfeljebb 3 hónap

Több mint 3 hónap, de legfeljebb 1 év

Több mint 1 év, de legfeljebb 5 év

Több mint 5 év

Határozatlan lejárat

Bruttó nominális kiáramlás

2019.12.31-én

2019.12.31-én

Lekötött, de folyósítatlan hitelek kiáramlásai

33 038

—

—

—

1 324 282

1 357 320

Lekötött befektetési alapok és részvényjegyzések kiáramlásai

369

—

—

—

405 551

405 920

Egyéb (aláírt, kibocsátatlan garanciák; kibocsátott garanciák)

—

—

—

—

1 559 831

1 559 831

Lekötött kamattámogatások kiáramlásai

—

—

—

—

350 678

350 678

Lekötött technikai segítségnyújtás kiáramlásai

3 898

—

—

—

21 166

25 064

Összesen

Összesen

37 305

37 305

—

—

—

3 661 508

3 661 508

3 698 813

3 698 813

| (ezer EUR) |
| --- |
| Származtatott pénzügyi kötelezettségek lejárati profilja | Legfeljebb 3 hónap | Több mint 3 hónap 1 év | Több mint 1 év, de legfeljebb 5 év | Bruttó nominális beáramlás/kiáramlás |
| 2020.12.31-én |
| Rövid lejáratú devizaswap – beáramlás | 1 480 000 | — | — | 1 480 000 |
| Rövid lejáratú devizaswap – kiáramlás | -1 448 077 | — | — | -1 448 077 |
| Kamatlábswap – beáramlás | 147 | 394 | 775 | 1 317 |
| Kamatlábswap – kiáramlás | — | -815 | -1 142 | -1 957 |
| Összesen | 32 070 | -421 | 367 | 31 283 |

(ezer EUR)

Származtatott pénzügyi kötelezettségek lejárati profilja

Legfeljebb 3 hónap

Több mint 3 hónap 1 év

Több mint 1 év, de legfeljebb 5 év

Bruttó nominális beáramlás/kiáramlás

2020.12.31-én

2020.12.31-én

Rövid lejáratú devizaswap – beáramlás

1 480 000

—

—

1 480 000

Rövid lejáratú devizaswap – kiáramlás

-1 448 077

—

—

-1 448 077

Kamatlábswap – beáramlás

147

394

775

1 317

Kamatlábswap – kiáramlás

—

-815

-1 142

-1 957

Összesen

Összesen

32 070

32 070

-421

-421

367

367

31 283

31 283

| (ezer EUR) |
| --- |
| Származtatott pénzügyi kötelezettségek lejárati profilja | Legfeljebb 3 hónap | Több mint 3 hónap 1 év | Több mint 1 év, de legfeljebb 5 év | Bruttó nominális beáramlás/kiáramlás |
| 2019.12.31-én |
| Rövid lejáratú devizaswap – beáramlás | 1 545 000 | — | — | 1 545 000 |
| Rövid lejáratú devizaswap – kiáramlás | -1 535 571 | — | — | -1 535 571 |
| Kamatlábswap – beáramlás | 310 | 820 | 2 045 | 3 175 |
| Kamatlábswap – kiáramlás | — | -1 128 | -2 138 | -3 266 |
| Összesen | 9 739 | -308 | -93 | 9 338 |

(ezer EUR)

Származtatott pénzügyi kötelezettségek lejárati profilja

Legfeljebb 3 hónap

Több mint 3 hónap 1 év

Több mint 1 év, de legfeljebb 5 év

Bruttó nominális beáramlás/kiáramlás

2019.12.31-én

2019.12.31-én

Rövid lejáratú devizaswap – beáramlás

1 545 000

—

—

1 545 000

Rövid lejáratú devizaswap – kiáramlás

-1 535 571

—

—

-1 535 571

Kamatlábswap – beáramlás

310

820

2 045

3 175

Kamatlábswap – kiáramlás

—

-1 128

-2 138

-3 266

Összesen

Összesen

9 739

9 739

-308

-308

-93

-93

9 338

9 338

3.3.3.   Hosszú lejáratú pénzügyi eszközök és kötelezettségek

Hosszú lejáratú pénzügyi eszközök és kötelezettségek

Az alábbi táblázat a beszámoló fordulónapja utáni 12 hónapon túl behajtandó vagy teljesítendő nem derivatív pénzügyi eszközöket és pénzügyi kötelezettségeket mutatja be.

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Pénzügyi eszközök: | | |
| Hitelek és előlegek | 1 812 807 | 1 636 520 |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok | 526 810 | 619 928 |
| Egyéb eszközök | 109 | — |
| Összesen | 2 339 726 | 2 256 448 |
| Pénzügyi kötelezettségek: | | |
| Kibocsátott garanciákra képzett céltartalékok | 851 | 628 |
| Harmadik féllel szembeni kötelezettségek (30) | 81 371 | 93 531 |
| Hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok | 33 152 | 37 269 |
| Összesen | 115 374 | 131 428 |

(ezer EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Pénzügyi eszközök:

Pénzügyi eszközök:

Hitelek és előlegek

1 812 807

1 636 520

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

526 810

619 928

Egyéb eszközök

109

—

Összesen

Összesen

2 339 726

2 339 726

2 256 448

2 256 448

Pénzügyi kötelezettségek:

Pénzügyi kötelezettségek:

Kibocsátott garanciákra képzett céltartalékok

851

628

Harmadik féllel szembeni kötelezettségek (30)

30

81 371

93 531

Hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok

33 152

37 269

Összesen

Összesen

115 374

115 374

131 428

131 428

3.4.   
  Piaci kockázat

Piaci kockázat

A piaci kockázat annak a kockázata, hogy a piaci árak, például a kamatlábak, részvényárfolyamok és devizaárfolyamok változása befolyásolja a gazdálkodó egység jövedelmét vagy tartott pénzügyi eszközeinek értékét.

3.4.1.   Kamatlábkockázat

Kamatlábkockázat

A kamatlábkockázat a kamatozó pozíciók gazdasági értékének vagy az e pozíciókból származó jövedelmeknek azon volatilitása, amely a kamatlábak kedvezőtlen alakulásával függ össze.

A gazdasági érték fluktuációja vagy a különböző eszközök, kötelezettségek és fedezeti instrumentumok közötti árazási különbségek közvetlenül nincsenek hatással a Keretre, mivel i. nincsenek közvetlen hitelfelvételi költségei vagy kamatozó kötelezettségei, és ii. elfogadja a kamatláb-ingadozások által a befektetési jövedelmeire gyakorolt hatást.

A Keret a hitelportfóliója és a mikrofedezeti swapjai kamatláb-ingadozással szembeni érzékenységét bázispontérték-számítással méri.

A bázispontérték az adott portfólió nettó jelenértékében bekövetkező emelkedést vagy csökkenést méri a kamatlábak egy meghatározott időkereten („pénzpiac – legfeljebb egy év”, „igen rövid – 2–3 év”, „rövid – 4–6 év”, „közepes – 7–11 év”, „hosszú – 12–20 év” vagy „különösen hosszú – 21 éven túli”) belüli 1 bázispontos (0,01 százalékpontos) emelkedése esetén.

A Keret az euróban denominált hitelek cash flow-inak nettó jelenértékét (NPV) az EBB EUR-alapú finanszírozási görbéje (az EBB általános finanszírozási kamatfelárával korrigált EUR-alapú swapgörbe) alapján határozza meg. A Keret az USD-ban denominált hitelek cash flow-inak nettó jelenértékét az EBB USD-alapú finanszírozási görbéje alapján határozza meg. Az olyan pénznemben denominált hitelek cash flow-i tekintetében, amelyhez nem áll rendelkezésre megbízható és hiánytalan diszkontgörbe, a nettó jelenérték meghatározásához közelítésként az EBB EUR-alapú finanszírozási görbéjét használják.

A mikrofedezeti swapok nettó jelenértékének kiszámításához a Keret az euróban denominált cash flow-kra az EUR-alapú swapgörbét használja, az USD-ban denominált cash flow-kra pedig az USD-alapú swapgörbét.

Amint az alábbi táblázatban is látható, a mikrofedezeti swapokat is tartalmazó hitelportfólió nettó jelenértéke a releváns kamatlábak 1 bázisponttal nagyobb értéke esetén 2020. december 31-i állapot szerint 697 ezer EUR-val kevesebb lenne (a 2019. december 31-i állapot szerint: 533 ezer EUR-val kevesebb).

| (ezer EUR) |
| --- |
| Bázispontérték | Pénz- | Igen rövid | Rövid | Középtávú | Hosszú | Különösen hosszú | Összesen |
| piac |
| 2020.12.31-én | 1 év | 2–3 év | 4–6 év | 7–11 év | 12–20 év | 21 év |
| A hitelek és mikrofedezeti swapok érzékenysége összesen | -45 | -113 | -313 | -215 | -11 | — | -697 |

(ezer EUR)

Bázispontérték

Pénz-

Igen rövid

Rövid

Középtávú

Hosszú

Különösen hosszú

Összesen

piac

2020.12.31-én

1 év

2–3 év

4–6 év

7–11 év

12–20 év

21 év

A hitelek és mikrofedezeti swapok érzékenysége összesen

-45

-113

-313

-215

-11

—

-697

-697

| (ezer EUR) |
| --- |
| Bázispontérték | Pénz- | Igen rövid | Rövid | Középtávú | Hosszú | Különösen hosszú | Összesen |
| piac |
| 2019.12.31-én | 1 év | 2–3 év | 4–6 év | 7–11 év | 12–20 év | 21 év |
| A hitelek és mikrofedezeti swapok érzékenysége összesen | -42 | -99 | -172 | -163 | -57 | — | -533 |

(ezer EUR)

Bázispontérték

Pénz-

Igen rövid

Rövid

Középtávú

Hosszú

Különösen hosszú

Összesen

piac

2019.12.31-én

1 év

2–3 év

4–6 év

7–11 év

12–20 év

21 év

A hitelek és mikrofedezeti swapok érzékenysége összesen

-42

-99

-172

-163

-57

—

-533

-533

3.4.2.   Devizaárfolyam-kockázat

Devizaárfolyam-kockázat

A beruházási keret devizaárfolyam-kockázata a jövedelemben vagy a gazdasági értékben bekövetkező veszteség kockázata, amely a devizaárfolyamok kedvezőtlen alakulásával függ össze.

A számviteli referencia-pénznem alkalmazása miatt (a beruházási keret esetében ez az EUR) a Keret minden olyan esetben deviza-árfolyamkockázatnak van kitéve, amikor az eszközök és a kötelezettségek eltérő pénznemben denomináltak. A devizaárfolyam-kockázat a számviteli referencia-pénznemtől eltérő pénznemben denominált jövőbeni cash flow-k, például kamat- és osztalékfizetések értékének árfolyamváltozás miatti változásait is magában foglalja.

3.4.2.1.   Devizaárfolyam-kockázat a treasury-eszközök esetében

Devizaárfolyam-kockázat a treasury-eszközök esetében

A Keret treasury-eszközei EUR-ban vagy USD-ban vannak denominálva.

A devizaárfolyam-kockázatot azonnali vagy határidős keresztdeviza-ügyletekkel, devizaswapokkal vagy keresztdevizaswapokkal fedezik. Az EBB treasury osztálya szükségesnek és célszerűnek ítélt esetekben a bank politikájával összhangban bármely olyan eszközt igénybe vehet, amely védelmet nyújt a Keret pénzügyi tevékenységei kapcsán felmerült piaci kockázatokkal szemben.

3.4.2.2.   Devizaárfolyam-kockázat a Keret által finanszírozott vagy garantált műveletek esetében

Devizaárfolyam-kockázat a Keret által finanszírozott vagy garantált műveletek esetében

A Keret a tagállamok hozzájárulásait EUR-ban kapja. Az általa finanszírozott vagy garantált műveleteket, valamint a kamattámogatásokat EUR-ban, USD-ban vagy bármely más engedélyezett pénznemben meg lehet határozni.

Az (EUR-val mint referencia-pénznemmel szembeni) devizaárfolyam-kockázatnak való kitettségről akkor beszélünk, ha az eurótól eltérő pénznemben denominált ügyleteket fedezetlenül hagyják. A Keret devizaárfolyam-fedezeti iránymutatása az alábbiakban olvasható.

3.4.2.2.1.   
  Az USD-ban denominált műveletek fedezése

Az USD-ban denominált műveletek fedezése

A Keret USD-ban denominált műveletei által teremtett devizaárfolyam-kockázatot összesített alapon fedezni kell, USD/EUR devizaswapokkal, amelyeket rendszeres időszakonként megújítanak és az adott összeghez igazítanak. A devizaswapok használata kettős célt szolgál. Egyfelől megteremti az új folyósításokhoz (hitelekhez és tőkebefektetésekhez) szükséges likviditást, másfelől makroszintű devizafedezetet biztosít.

A tervezett vagy várt visszafizetések/folyósítások alapján minden egyes időszak kezdetén meg kell becsülni a következő időszak során USD-ban kapott vagy fizetett cash flow-k összegét. Ezt követően a lejáró devizaswapokat meg kell újítani, összegüket pedig hozzá kell igazítani a következő időszakra előre jelzett USD-likviditási igényhez.

A releváns korlátot meghaladó USD devizapozíciót – havi alapon – azonnali vagy határidős ügyletekkel fedezni kell.

A megújítások közötti időszakban kialakuló váratlan USD-likviditáshiányt eseti devizaswap-műveletekkel kell fedezni, az esetleges likviditási többleteket pedig treasury-eszközökbe kell fektetni, vagy ha a devizapozíció erősödéséből ered, akkor EUR-ra kell váltani.

3.4.2.2.2.   
  Az EUR-tól vagy USD-tól eltérő pénznemben denominált műveletek fedezése

Az EUR-tól vagy USD-tól eltérő pénznemben denominált műveletek fedezése

A Keret EUR-tól vagy USD-tól eltérő pénznemben denominált műveleteit a mögöttes hitel pénzügyi profiljának megfelelő keresztdevizaswapokkal kell fedezni, feltéve hogy a swapok piaca megfelelően működik.

A Keretnek vannak olyan műveletei, amelyek pénzneme nem, vagy csak magas költséggel teszi lehetővé a művelet fedezését. Ezek a műveleteket a helyi pénznemben denominálják, de EUR-ban vagy USD-ban rendezik. A Keret pénzügyi kockázati szabályrendszere – amelyet a Keret bizottsága 2015. január 22-én fogadott el – lehetővé teszi, hogy az USA-dollárral jelentős pozitív korrelációban álló helyi pénznemek esetében a devizakitettséget USA-dollárban denominált derivatívákkal szintetikusan fedezzék. Az USA-dollárban denominált derivatívákkal szintetikusan fedezett helyi pénznemek a következő táblázat 3.4.2.2.3. szakaszának „Helyi pénznem (szintetikusan fedezett)” sora alatt, míg az USA-dollárban denominált derivatívákkal szintetikusan nem fedezett helyi pénznemek a táblázat „Helyi pénznem (szintetikusan nem fedezett)” sora alatt szerepelnek.

3.4.2.2.3.   
  Devizapozíció (ezer EUR)

Devizapozíció (ezer EUR)

Az e megjegyzésben szereplő táblázatok a Keret devizapozícióját mutatják be.

Az alábbi táblázatok a devizapozíciót a Keret kockázati politikájának megfelelően mutatják be (a Keret pénzügyi kockázati szabályrendszerében előírtak szerint). A kockázati politika szerinti devizapozíció a számviteli adatokon alapul, meghatározása szerint bizonyos kiválasztott eszközök és kötelezettségek egyenlege. A kockázati politika szerinti devizapozícióba tartozó eszközöket és kötelezettségeket úgy választják ki, hogy biztosítva legyen, hogy a jövedelmeket csak beérkezésükkor számítsák át a beszámoló pénznemére (EUR).

A részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok valós értékének változása a kockázati politika szerinti devizapozíció részét képezi. A kockázati politika szerinti devizapozícióba tartozó derivatívákat a valós értékük helyett a névértéken veszik figyelembe annak érdekében, hogy azt össze lehessen hangolni az eszközök megőrzött értékével, amely a hitelek értékvesztésével kiigazított névérték.

Az alábbi táblázatokban az eszközök és a kötelezettségek fennmaradó része – főként felhalmozott hitelkamatok, derivatívák és támogatások – a „Kockázati politikába nem tartozó devizapozíció” sora alatt szerepel.

| 2020. december 31-én | Eszközök és kötelezettségek | Kötelezettségvállalások és függő kötelezettségek |
| --- | --- | --- |
| Pénznem | Kockázati politika szerinti devizapozíció | Kockázati politikába nem tartozó devizapozíció | Mérleg szerinti devizapozíció |
| USD | - 117 144 | -51 893 | - 169 037 | 479 103 |
| Helyi pénznem


  (szintetikusan fedezett)
   (2) | | | | |
| KES | 23 439 | -960 | 22 479 | — |
| TZS | 27 302 | 272 | 27 574 | — |
| DOP | 14 538 | 320 | 14 858 | — |
| UGX | 44 997 | 572 | 45 569 | — |
| RWF | 44 523 | -872 | 43 651 | — |
| Helyi pénznem


  (szintetikusan nem fedezett)
   (2) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 98 509 | -1 512 | 96 997 | — |
| EUR-tól eltérő pénznemek összesen | 136 164 | -54 073 | 82 091 | 479 103 |
| EUR | — | 3 276 377 | 3 276 377 | 1 661 939 |
| EUR és EUR-tól eltérő összesen | 136 164 | 3 222 304 | 3 358 468 | 2 141 042 |

2020. december 31-én

Eszközök és kötelezettségek

Kötelezettségvállalások és függő kötelezettségek

Pénznem

Kockázati politika szerinti devizapozíció

Kockázati politikába nem tartozó devizapozíció

Mérleg szerinti devizapozíció

USD

USD

- 117 144

-51 893

- 169 037

479 103

Helyi pénznem

Helyi pénznem

(szintetikusan fedezett)
   (2)

(szintetikusan fedezett)

2

KES

KES

23 439

-960

22 479

—

TZS

TZS

27 302

272

27 574

—

DOP

DOP

14 538

320

14 858

—

UGX

UGX

44 997

572

45 569

—

RWF

RWF

44 523

-872

43 651

—

Helyi pénznem

Helyi pénznem

(szintetikusan nem fedezett)
   (2)

(szintetikusan nem fedezett)

2

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

98 509

-1 512

96 997

—

EUR-tól eltérő pénznemek összesen

EUR-tól eltérő pénznemek összesen

136 164

136 164

-54 073

-54 073

82 091

82 091

479 103

479 103

EUR

EUR

—

3 276 377

3 276 377

3 276 377

3 276 377

1 661 939

1 661 939

EUR és EUR-tól eltérő összesen

EUR és EUR-tól eltérő összesen

136 164

136 164

3 222 304

3 222 304

3 358 468

3 358 468

2 141 042

2 141 042

| 2019.12.31-én | Eszközök és kötelezettségek | Kötelezettségvállalások és függő kötelezettségek |
| --- | --- | --- |
| Pénznem | Kockázati politika szerinti devizapozíció | Kockázati politikába nem tartozó devizapozíció | Mérleg szerinti devizapozíció |
| USD | - 103 746 | -56 632 | - 160 378 | 637 693 |
| Helyi pénznem


  (szintetikusan fedezett)
   (3) | | | | |
| KES | 29 472 | 464 | 29 936 | — |
| TZS | 48 092 | 354 | 48 446 | — |
| DOP | 25 383 | 602 | 25 985 | — |
| UGX | 37 132 | 574 | 37 706 | — |
| RWF | 30 766 | 47 | 30 813 | — |
| Helyi pénznem


  (szintetikusan nem fedezett)
   (3) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 99 864 | -530 | 99 334 | — |
| EUR-tól eltérő pénznemek összesen | 166 963 | -55 121 | 111 842 | 637 693 |
| EUR | — | 3 075 194 | 3 075 194 | 2 741 023 |
| EUR és EUR-tól eltérő összesen | 166 963 | 3 020 073 | 3 187 036 | 3 378 716 |

2019.12.31-én

Eszközök és kötelezettségek

Kötelezettségvállalások és függő kötelezettségek

Pénznem

Kockázati politika szerinti devizapozíció

Kockázati politikába nem tartozó devizapozíció

Mérleg szerinti devizapozíció

USD

USD

- 103 746

-56 632

- 160 378

637 693

Helyi pénznem

Helyi pénznem

(szintetikusan fedezett)
   (3)

(szintetikusan fedezett)

3

KES

KES

29 472

464

29 936

—

TZS

TZS

48 092

354

48 446

—

DOP

DOP

25 383

602

25 985

—

UGX

UGX

37 132

574

37 706

—

RWF

RWF

30 766

47

30 813

—

Helyi pénznem

Helyi pénznem

(szintetikusan nem fedezett)
   (3)

(szintetikusan nem fedezett)

3

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

99 864

-530

99 334

—

EUR-tól eltérő pénznemek összesen

EUR-tól eltérő pénznemek összesen

166 963

166 963

-55 121

-55 121

111 842

111 842

637 693

637 693

EUR

EUR

—

3 075 194

3 075 194

3 075 194

3 075 194

2 741 023

2 741 023

EUR és EUR-tól eltérő összesen

EUR és EUR-tól eltérő összesen

166 963

166 963

3 020 073

3 020 073

3 187 036

3 187 036

3 378 716

3 378 716

3.4.2.3.   Devizaérzékenység-vizsgálat

Devizaérzékenység-vizsgálat

A 2020. december 31-i állapot szerint az EUR többi pénznemmel szembeni 10 %-os leértékelődése a kapott hozzájárulások 9,1 millió EUR összegű növekedését eredményezné (a 2019. december 31-i állapot szerint: 14,0 millió EUR). Az EUR többi pénznemmel szembeni 10 %-os felértékelődése a kapott hozzájárulások -7,5 millió EUR összegű csökkenését eredményezné (a 2019. december 31-i állapot szerint: 11,4 millió EUR).

3.4.2.4.   Átváltási árfolyam

Átváltási árfolyam

2020. december 31-én és 2019. december 31-én a következő átváltási árfolyamokat használták a mérleg összeállításához:

| | 2020. december 31. | 2019. december 31. |
| --- | --- | --- |
| EU-n kívüli deviza | | |
| Pula (BWP) | 13,2045 | 11,8376 |
| Dominikai peso (DOP) | 71,2661 | 59,3644 |
| Fidzsi dollár (FJD) | 2,4584 | 2,4045 |
| Gourde (HTG) | 87,33 | 100,99 |
| Jamaicai dollár (JMD) | 172,0954 | 147,6966 |
| Kenyai shilling (KES) | 133,8 | 113,63 |
| Ugija (MRU) | 44,1396 | 42,2135 |
| Mauritiusi rúpia (MUR) | 48,52 | 40,63 |
| Metical (MZN) | 91,02 | 68,64 |
| Naira (NGN) | 466,78 | 343,45 |
| Ruandai frank (RWF) | 1 210,77 | 1 051,12 |
| Tanzániai shilling (TZS) | 2 838,58 | 2 573,66 |
| Ugandai shilling (UGX) | 4 474 | 4 108 |
| USA-dollár (USD) | 1,2271 | 1,1234 |
| CFA-frank (XAF/XOF) | 655,957 | 655,957 |
| Rand (ZAR) | 18,0219 | 15,7773 |
| Zambiai kvacha (ZMW) | 25,9324 | 15,7894 |

2020. december 31.

2019. december 31.

EU-n kívüli deviza

EU-n kívüli deviza

Pula (BWP)

13,2045

11,8376

Dominikai peso (DOP)

71,2661

59,3644

Fidzsi dollár (FJD)

2,4584

2,4045

Gourde (HTG)

87,33

100,99

Jamaicai dollár (JMD)

172,0954

147,6966

Kenyai shilling (KES)

133,8

113,63

Ugija (MRU)

44,1396

42,2135

Mauritiusi rúpia (MUR)

48,52

40,63

Metical (MZN)

91,02

68,64

Naira (NGN)

466,78

343,45

Ruandai frank (RWF)

1 210,77

1 051,12

Tanzániai shilling (TZS)

2 838,58

2 573,66

Ugandai shilling (UGX)

4 474

4 108

USA-dollár (USD)

1,2271

1,1234

CFA-frank (XAF/XOF)

655,957

655,957

Rand (ZAR)

18,0219

15,7773

Zambiai kvacha (ZMW)

25,9324

15,7894

3.4.3   . Részvényárfolyam-kockázat

. Részvényárfolyam-kockázat

A részvényárfolyam-kockázat annak a kockázata, hogy a részvényindexek szintjében és/vagy a tőkebefektetések értékében bekövetkezett változások hatására csökken a tőkebefektetések valós értéke.

A beruházási keret a részvényárfolyam-kockázatnak a közvetlen tőkebefektetései és a kockázatitőke-alapokba való befektetései révén van kitéve.

A nem jegyzett részvényekben lévő pozíciók értékét nem könnyű meghatározni a folyamatos monitoring és kontroll céljából. Az ilyen pozíciók esetében a valamilyen értékelési technika felhasználásával meghatározott árak tekinthetők a legjobbnak.

Az egyedi közvetlen tőke- és kockázatitőke-befektetések értékében bekövetkező +/–10 %-os változás hatására a Keret kapott hozzájárulásai (a tőkeinstrumentum-portfólió valós értékének változása miatt) az összes egyéb változó konstans értéke mellett a 2020. december 31-i állapot szerint +/–52,7 millió EUR-val (a 2019. december 31-i állapot szerint pedig +/–62,0 millió EUR-val) változnának.

4.   Pénzügyi instrumentumok valós értékei

Pénzügyi instrumentumok valós értékei

4.1.   
  Számviteli besorolás és valós értékek

Számviteli besorolás és valós értékek

Az alábbi táblázat bemutatja a pénzügyi eszközök és a pénzügyi kötelezettségek könyv szerinti értékét és valós értékét, valamint a valósérték-hierarchia szerinti szintjét. A nem valós értéken nyilvántartott pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek valósérték-információi nincsenek feltüntetve, ha a könyv szerinti érték észszerű közelítése a valós értéknek.

| (ezer EUR) |
| --- |
| (2020. december 31.) | Könyv szerinti érték | Valós érték |
| | Származékos pénzügyi instrumentumok | Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok | Pénzeszközök, hitelek és előlegek | Pénztári pénzügyi eszközök | Egyéb pénzügyi eszközök/kötelezettségek | Összesen | 1. szint: | 2. szint: | 3. szint: | Összesen |
| Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | | | | | | | | | | |
| Származékos pénzügyi instrumentumok | 33 584 | — | — | — | — | 33 584 | — | 33 584 | — | 33 584 |
| Kockázatitőke-alapok | — | 437 142 | — | — | — | 437 142 | — | — | 437 142 | 437 142 |
| Közvetlen tőkebefektetések | — | 89 668 | — | — | — | 89 668 | — | — | 89 668 | 89 668 |
| Hitelek és előlegek | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | 47 309 |
| Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen | 33 584 | 526 810 | 47 309 | — | — | 607 703 | — | 33 584 | 574 119 | 607 703 |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök | | | | | | | | | | |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | — | — | 923 940 | — | — | 923 940 | — | — | — | — |
| Hitelek és előlegek | — | — | 1 626 136 | — | — | 1 626 136 | — | 1 757 593 | — | 1 757 593 |
| Követelések a hozzájárulókkal szemben | — | — | 68 908 | — | — | 68 908 | — | — | — | — |
| Pénztári pénzügyi eszközök | — | — | — | 351 873 | — | 351 873 | 300 174 | 50 032 | — | 350 206 |
| Egyéb eszközök | — | — | — | — | 109 | 109 | — | — | — | — |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen | — | — | 2 618 984 | 351 873 | 109 | 2 970 966 | 300 174 | 1 807 625 | — | 2 107 799 |
| Pénzügyi eszközök összesen | 33 584 | 526 810 | 2 666 293 | 351 873 | 109 | 3 578 669 | | | | |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | | | | |
| Származékos pénzügyi instrumentumok | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | | | | |
| Kibocsátott garanciákra képzett céltartalékok | — | — | — | — | -851 | -851 | | | | |
| Hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok | — | — | — | — | -33 152 | -33 152 | | | | |
| Harmadik féllel szembeni kötelezettségek | — | — | — | — | - 152 378 | - 152 378 | | | | |
| Egyéb kötelezettségek | — | — | — | — | -3 446 | -3 446 | | | | |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen | — | — | — | — | - 189 827 | - 189 827 | | | | |
| Pénzügyi kötelezettségek összesen | -642 | — | — | — | - 189 827 | - 190 469 | | | | |

(ezer EUR)

(2020. december 31.)

Könyv szerinti érték

Valós érték

Származékos pénzügyi instrumentumok

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

Pénzeszközök, hitelek és előlegek

Pénztári pénzügyi eszközök

Egyéb pénzügyi eszközök/kötelezettségek

Összesen

1. szint:

2. szint:

3. szint:

Összesen

Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Származékos pénzügyi instrumentumok

33 584

—

—

—

—

33 584

33 584

—

33 584

—

33 584

33 584

Kockázatitőke-alapok

—

437 142

—

—

—

437 142

437 142

—

—

437 142

437 142

437 142

Közvetlen tőkebefektetések

—

89 668

—

—

—

89 668

89 668

—

—

89 668

89 668

89 668

Hitelek és előlegek

—

—

47 309

—

—

47 309

47 309

—

—

47 309

47 309

47 309

Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen

Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen

33 584

33 584

526 810

526 810

47 309

47 309

—

—

607 703

607 703

—

—

33 584

33 584

574 119

574 119

607 703

607 703

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

—

—

923 940

—

—

923 940

923 940

—

—

—

—

Hitelek és előlegek

—

—

1 626 136

—

—

1 626 136

1 626 136

—

1 757 593

—

1 757 593

1 757 593

Követelések a hozzájárulókkal szemben

—

—

68 908

—

—

68 908

68 908

—

—

—

—

Pénztári pénzügyi eszközök

—

—

—

351 873

—

351 873

351 873

300 174

50 032

—

350 206

350 206

Egyéb eszközök

—

—

—

—

109

109

109

—

—

—

—

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen

—

—

2 618 984

2 618 984

351 873

351 873

109

109

2 970 966

2 970 966

300 174

300 174

1 807 625

1 807 625

—

2 107 799

2 107 799

Pénzügyi eszközök összesen

Pénzügyi eszközök összesen

33 584

33 584

526 810

526 810

2 666 293

2 666 293

351 873

351 873

109

109

3 578 669

3 578 669

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Származékos pénzügyi instrumentumok

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

—

-642

-642

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen

-642

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

-642

—

-642

-642

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Kibocsátott garanciákra képzett céltartalékok

—

—

—

—

-851

-851

-851

Hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok

—

—

—

—

-33 152

-33 152

-33 152

Harmadik féllel szembeni kötelezettségek

—

—

—

—

- 152 378

- 152 378

- 152 378

Egyéb kötelezettségek

—

—

—

—

-3 446

-3 446

-3 446

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen

—

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 189 827

- 189 827

Pénzügyi kötelezettségek összesen

Pénzügyi kötelezettségek összesen

-642

-642

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 190 469

- 190 469

| (ezer EUR) |
| --- |
| 2019.12.31-én | Könyv szerinti érték | Valós érték |
| | Származékos pénzügyi instrumentumok | Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok | Pénzeszközök, hitelek és előlegek | Pénztári pénzügyi eszközök | Egyéb pénzügyi kötelezettségek | Összesen | 1. szint: | 2. szint: | 3. szint: | Összesen |
| Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | | | | | | | | | | |
| Származékos pénzügyi instrumentumok | 14 184 | — | — | — | — | 14 184 | — | 14 184 | — | 14 184 |
| Kockázatitőke-alapok | — | 504 694 | — | — | — | 504 694 | 362 | — | 504 332 | 504 694 |
| Közvetlen tőkebefektetés | — | 115 234 | — | — | — | 115 234 | 15 255 | — | 99 979 | 115 234 |
| Hitelek és előlegek | — | — | 21 702 | — | — | 21 702 | — | — | 21 702 | 21 702 |
| Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen | 14 184 | 619 928 | 21 702 | — | — | 655 814 | 15 617 | 14 184 | 626 013 | 655 814 |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök | | | | | | | | | | |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | — | — | 837 777 | — | — | 837 777 | — | — | — | — |
| Hitelek és előlegek | — | — | 1 496 973 | — | — | 1 496 973 | — | 1 699 057 | — | 1 699 057 |
| Követelések a hozzájárulókkal szemben | — | — | 86 330 | — | — | 86 330 | — | — | — | — |
| Pénztári pénzügyi eszközök | — | — | — | 330 587 | — | 330 587 | 144 097 | 186 083 | — | 330 180 |
| Egyéb eszközök | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen | — | — | 2 421 080 | 330 587 | — | 2 751 667 | 144 097 | 1 885 140 | — | 2 029 237 |
| Pénzügyi eszközök összesen | 14 184 | 619 928 | 2 442 782 | 330 587 | — | 3 407 481 | | | | |
| Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | | | | |
| Származékos pénzügyi instrumentumok | -191 | — | — | — | — | -191 | — | -191 | — | -191 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen | -191 | — | — | — | — | -191 | — | -191 | — | -191 |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | | | | |
| Kibocsátott garanciákra képzett céltartalékok | — | — | — | — | -628 | -628 | | | | |
| Hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok | — | — | — | — | -37 269 | -37 269 | | | | |
| Harmadik féllel szembeni kötelezettségek | — | — | — | — | - 147 438 | - 147 438 | | | | |
| Egyéb kötelezettségek | — | — | — | — | -2 353 | -2 353 | | | | |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen | — | — | — | — | - 187 688 | - 187 688 | | | | |
| Pénzügyi kötelezettségek összesen | -191 | — | — | — | - 187 688 | - 187 879 | | | | |

(ezer EUR)

2019.12.31-én

Könyv szerinti érték

Valós érték

Származékos pénzügyi instrumentumok

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

Pénzeszközök, hitelek és előlegek

Pénztári pénzügyi eszközök

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

Összesen

1. szint:

2. szint:

3. szint:

Összesen

Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Származékos pénzügyi instrumentumok

14 184

—

—

—

—

14 184

14 184

—

14 184

—

14 184

14 184

Kockázatitőke-alapok

—

504 694

—

—

—

504 694

504 694

362

—

504 332

504 694

504 694

Közvetlen tőkebefektetés

—

115 234

—

—

—

115 234

115 234

15 255

—

99 979

115 234

115 234

Hitelek és előlegek

—

—

21 702

—

—

21 702

21 702

—

—

21 702

21 702

21 702

Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen

Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen

14 184

14 184

619 928

619 928

21 702

21 702

—

—

655 814

655 814

15 617

15 617

14 184

14 184

626 013

626 013

655 814

655 814

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

—

—

837 777

—

—

837 777

837 777

—

—

—

—

Hitelek és előlegek

—

—

1 496 973

—

—

1 496 973

1 496 973

—

1 699 057

—

1 699 057

1 699 057

Követelések a hozzájárulókkal szemben

—

—

86 330

—

—

86 330

86 330

—

—

—

—

Pénztári pénzügyi eszközök

—

—

—

330 587

—

330 587

330 587

144 097

186 083

—

330 180

330 180

Egyéb eszközök

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen

—

—

2 421 080

2 421 080

330 587

330 587

—

2 751 667

2 751 667

144 097

144 097

1 885 140

1 885 140

—

2 029 237

2 029 237

Pénzügyi eszközök összesen

Pénzügyi eszközök összesen

14 184

14 184

619 928

619 928

2 442 782

2 442 782

330 587

330 587

—

3 407 481

3 407 481

Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Kötelezően az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Származékos pénzügyi instrumentumok

-191

—

—

—

—

-191

-191

—

-191

—

-191

-191

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen

-191

-191

—

—

—

—

-191

-191

—

-191

-191

—

-191

-191

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Kibocsátott garanciákra képzett céltartalékok

—

—

—

—

-628

-628

-628

Hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok

—

—

—

—

-37 269

-37 269

-37 269

Harmadik féllel szembeni kötelezettségek

—

—

—

—

- 147 438

- 147 438

- 147 438

Egyéb kötelezettségek

—

—

—

—

-2 353

-2 353

-2 353

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen

—

—

—

—

- 187 688

- 187 688

- 187 688

- 187 688

Pénzügyi kötelezettségek összesen

Pénzügyi kötelezettségek összesen

-191

-191

—

—

—

- 187 688

- 187 688

- 187 879

- 187 879

4.2.   
  Valós értéken történő értékelés

Valós értéken történő értékelés

4.2.1.   Értékelési technikák és lényeges nem megfigyelhető inputok

Értékelési technikák és lényeges nem megfigyelhető inputok

Az alábbi táblázat tájékoztatást ad a pénzügyi eszközök értékeléséhez használt értékelési technikákról és lényeges nem megfigyelhető inputokról, a valósérték-hierarchia 2. és 3. szintje tekintetében.

| Értékelési technika | Lényeges nem megfigyelhető input | A megfigyelhető inputok és a valós értéken történő értékelés kapcsolata |
| --- | --- | --- |
| Valós értéken nyilvántartott pénzügyi eszközök | | |
| Származékos pénzügyi instrumentumok | Diszkontált cash flow: a jövőbeni cash flow-kat (megfigyelhető határidős árfolyam- és hozamgörbékből a beszámolási időszak végén nyert) határidős árfolyamok/kamatlábak, illetve szerződéses árfolyamok/kamatlábak alapján becsülik, a különböző partnerek hitelkockázatát tükröző rátával való diszkontálással. | Nem értelmezhető. | Nem értelmezhető. |
| Kockázatitőke-alapok | Kiigazított nettó eszközérték módszer: a valós érték meghatározásához vagy a Keretnek a mögöttes eszközben meglévő százalékos tulajdoni arányát szorozzák a legfrissebb beszámolóban szereplő, cash flow-kkal kiigazított nettó eszközértékkel, vagy, amennyiben rendelkezésre áll, a részesedésnek az adott alapkezelő által közölt, ugyanazon napra érvényes pontos értékét veszik figyelembe. A legutolsó rendelkezésre álló nettó eszközérték és az év végi beszámolás közötti intervallum áthidalása céljából lefolytatják a későbbi eseményekre vonatkozó felülvizsgálati eljárást, és a beszámoló szerinti nettó eszközértéket szükség esetén kiigazítják. | A kockázatitőke-alap utolsó beszámolójának fordulónapja és az értékelés napja között eltelt idő miatti kiigazítása a következőket figyelembe véve: működési költségek és kezelési díjak, a kockázatitőke-alap mögöttes eszközeinek valós értékében bekövetkező változások, további felmerült kötelezettségek, piaci változások vagy a gazdasági feltételek más változásai. | Minél több idő telt el a kockázatitőke-alap utolsó beszámolójának fordulónapja és az értékelés napja között, annál nagyobb lesz az eltelt idő miatti kiigazítás. |
| Közvetlen tőkebefektetés | Kiigazított nettó eszközérték. | A befektetést befogadó utolsó beszámolójának fordulónapja és az értékelés napja között eltelt idő miatti kiigazítása a következőket figyelembe véve: működési költségek, a befektetést befogadó mögöttes eszközeinek valós értékében bekövetkező változások, további felmerült kötelezettségek, piaci változások vagy a gazdasági feltételek más változásai, tőkeemelés, értékesítés, az ellenőrzés változása. | Minél nagyobb az értékesíthetőségi diszkont, annál alacsonyabb lesz a valós érték. |
| | | 5–30 % közötti diszkont az értékesíthetőség (likviditás) hiánya miatt; meghatározására a hasonló részesedések korábbi, országos/régióbeli adásvételeinek figyelembevételével kerül sor. | |
| Hitelek valós értéken (IFE) | Problémamentes hitelfelvevők esetében: A szerződés szerinti/várt jövőbeli cash flow-ból kiindulva a hitelhez kapcsolódó természetes kockázatot figyelembe vevő megfelelő kockázattal (ideértve a hitelfelvevő hitelkockázatát is) módosított diszkontráta alkalmazásával diszkontált cash flow. A diszkontráta releváns piaci referenciaértékeken alapul.
  Problémás hitelfelvevők esetében: Nettó eszközérték megközelítés (felszámolási érték megközelítés). | A diszkontráta komponenseiben tükröződik a hitelfelvevőnek a kockázatmentes piaci kamatokhoz viszonyított hitelkockázata. | Minél nagyobb a diszkontráta, annál alacsonyabb a valós érték. |
| Nem valós értéken nyilvántartott pénzügyi instrumentumok | | |
| Hitelek és előlegek | Diszkontált cash flow: Az adós fizetőképességét feltételező értékelési modell szerződéses cash flow-kat használ, és nem vesz figyelembe fedezeti értékeket vagy előtörlesztéseket. A modell a hitelek nettó jelenértékének kiszámításához egy kiigazított piaci diszkontgörbe alapján diszkontálja a szerződéses cash flow-kat. Az egyes hitelek nettó jelenértékét ezután kiigazítják a vonatkozó várható veszteséggel. A hitelek és előlegek valós értéke az így kapott egyedi értékek összege. | Nem értelmezhető. | Nem értelmezhető. |
| Pénztári pénzügyi eszközök | Diszkontált cash flow. | Nem értelmezhető. | Nem értelmezhető. |

Értékelési technika

Lényeges nem megfigyelhető input

A megfigyelhető inputok és a valós értéken történő értékelés kapcsolata

Valós értéken nyilvántartott pénzügyi eszközök

Valós értéken nyilvántartott pénzügyi eszközök

Származékos pénzügyi instrumentumok

Diszkontált cash flow: a jövőbeni cash flow-kat (megfigyelhető határidős árfolyam- és hozamgörbékből a beszámolási időszak végén nyert) határidős árfolyamok/kamatlábak, illetve szerződéses árfolyamok/kamatlábak alapján becsülik, a különböző partnerek hitelkockázatát tükröző rátával való diszkontálással.

Nem értelmezhető.

Nem értelmezhető.

Kockázatitőke-alapok

Kiigazított nettó eszközérték módszer: a valós érték meghatározásához vagy a Keretnek a mögöttes eszközben meglévő százalékos tulajdoni arányát szorozzák a legfrissebb beszámolóban szereplő, cash flow-kkal kiigazított nettó eszközértékkel, vagy, amennyiben rendelkezésre áll, a részesedésnek az adott alapkezelő által közölt, ugyanazon napra érvényes pontos értékét veszik figyelembe. A legutolsó rendelkezésre álló nettó eszközérték és az év végi beszámolás közötti intervallum áthidalása céljából lefolytatják a későbbi eseményekre vonatkozó felülvizsgálati eljárást, és a beszámoló szerinti nettó eszközértéket szükség esetén kiigazítják.

A kockázatitőke-alap utolsó beszámolójának fordulónapja és az értékelés napja között eltelt idő miatti kiigazítása a következőket figyelembe véve: működési költségek és kezelési díjak, a kockázatitőke-alap mögöttes eszközeinek valós értékében bekövetkező változások, további felmerült kötelezettségek, piaci változások vagy a gazdasági feltételek más változásai.

Minél több idő telt el a kockázatitőke-alap utolsó beszámolójának fordulónapja és az értékelés napja között, annál nagyobb lesz az eltelt idő miatti kiigazítás.

Közvetlen tőkebefektetés

Kiigazított nettó eszközérték.

A befektetést befogadó utolsó beszámolójának fordulónapja és az értékelés napja között eltelt idő miatti kiigazítása a következőket figyelembe véve: működési költségek, a befektetést befogadó mögöttes eszközeinek valós értékében bekövetkező változások, további felmerült kötelezettségek, piaci változások vagy a gazdasági feltételek más változásai, tőkeemelés, értékesítés, az ellenőrzés változása.

Minél nagyobb az értékesíthetőségi diszkont, annál alacsonyabb lesz a valós érték.

5–30 % közötti diszkont az értékesíthetőség (likviditás) hiánya miatt; meghatározására a hasonló részesedések korábbi, országos/régióbeli adásvételeinek figyelembevételével kerül sor.

Hitelek valós értéken (IFE)

Problémamentes hitelfelvevők esetében: A szerződés szerinti/várt jövőbeli cash flow-ból kiindulva a hitelhez kapcsolódó természetes kockázatot figyelembe vevő megfelelő kockázattal (ideértve a hitelfelvevő hitelkockázatát is) módosított diszkontráta alkalmazásával diszkontált cash flow. A diszkontráta releváns piaci referenciaértékeken alapul.

Problémás hitelfelvevők esetében: Nettó eszközérték megközelítés (felszámolási érték megközelítés).

A diszkontráta komponenseiben tükröződik a hitelfelvevőnek a kockázatmentes piaci kamatokhoz viszonyított hitelkockázata.

Minél nagyobb a diszkontráta, annál alacsonyabb a valós érték.

Nem valós értéken nyilvántartott pénzügyi instrumentumok

Nem valós értéken nyilvántartott pénzügyi instrumentumok

Hitelek és előlegek

Diszkontált cash flow: Az adós fizetőképességét feltételező értékelési modell szerződéses cash flow-kat használ, és nem vesz figyelembe fedezeti értékeket vagy előtörlesztéseket. A modell a hitelek nettó jelenértékének kiszámításához egy kiigazított piaci diszkontgörbe alapján diszkontálja a szerződéses cash flow-kat. Az egyes hitelek nettó jelenértékét ezután kiigazítják a vonatkozó várható veszteséggel. A hitelek és előlegek valós értéke az így kapott egyedi értékek összege.

Nem értelmezhető.

Nem értelmezhető.

Pénztári pénzügyi eszközök

Diszkontált cash flow.

Nem értelmezhető.

Nem értelmezhető.

Az IFRS 13 standardot alkalmazva a derivatívák valós értéke 2020. december 31-én és 2019. december 31-én magában foglalta a következő értékelési korrekciókat:

| — | a származtatott ügyletek partner-hitelkockázatát tükröző hitelértékelési korrekciót, amely 2020. december 31-én-34,3 ezer EUR, 2019. december 31-én pedig -32,8 ezer EUR, |
| --- | --- |

—

a származtatott ügyletek partner-hitelkockázatát tükröző hitelértékelési korrekciót, amely 2020. december 31-én-34,3 ezer EUR, 2019. december 31-én pedig -32,8 ezer EUR,

| — | A származtatott ügyletek saját hitelkockázatát tükröző kötelezettség-értékelési korrekciót, amely 2020. december 31-én+21,8 ezer EUR, 2019. december 31-én pedig +28,7 ezer EUR. |
| --- | --- |

—

A származtatott ügyletek saját hitelkockázatát tükröző kötelezettség-értékelési korrekciót, amely 2020. december 31-én+21,8 ezer EUR, 2019. december 31-én pedig +28,7 ezer EUR.

4.2.2.   Az 1. és a 2. szint közötti átcsoportosítások

Az 1. és a 2. szint közötti átcsoportosítások

A Keret a szintek közötti átcsoportosítást az azt okozó esemény vagy körülményváltozás időpontjában jeleníti meg.

A Keret 2020-ben és 2019-ban nem hajtott végre átcsoportosítást a valósérték-hierarchia 1. és 2. szintje vagy 2. és 1. szintje között.

4.2.3.   3. szintű valós értékek

3. szintű valós értékek

3. szintű valós értékek egyeztetése

3. szintű valós értékek egyeztetése

Az alábbi táblázatok a 3. szintű eszközökben a 2020. december 31-én lezárult és a 2019. december 31-én lezárult évben bekövetkezett változásokat mutatják:

| (ezer EUR) |
| --- |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok |
| Egyenleg (2020. január 1.) | 604 311 |
| Az eredményben megjelenített nyereség vagy veszteség: | |
| Értékesítés során realizált valósérték-korrekció | -15 632 |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok valós értékének nettó változása | -47 909 |
| Összesen | -63 541 |
| Folyósítások | 85 305 |
| Visszafizetések | -65 649 |
| Devizaárfolyam-különbség | -33 616 |
| Egyenleg (2020. december 31.) | 526 810 |

(ezer EUR)

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

Egyenleg (2020. január 1.)

Egyenleg (2020. január 1.)

604 311

604 311

Az eredményben megjelenített nyereség vagy veszteség:

Az eredményben megjelenített nyereség vagy veszteség:

Értékesítés során realizált valósérték-korrekció

-15 632

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok valós értékének nettó változása

-47 909

Összesen

Összesen

-63 541

-63 541

Folyósítások

85 305

Visszafizetések

-65 649

Devizaárfolyam-különbség

-33 616

Egyenleg (2020. december 31.)

Egyenleg (2020. december 31.)

526 810

526 810

| (ezer EUR) |
| --- |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok |
| Egyenleg (2019. január 1.) | 550 617 |
| Az eredményben megjelenített nyereség vagy veszteség: | |
| Devizaárfolyam-különbség | 1 708 |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok valós értékének nettó változása | 17 666 |
| Összesen | 19 374 |
| Folyósítások | 106 943 |
| Visszafizetések | -79 435 |
| Devizaárfolyam-különbség | 6 812 |
| Egyenleg (2019. december 31.) | 604 311 |

(ezer EUR)

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

Egyenleg (2019. január 1.)

Egyenleg (2019. január 1.)

550 617

550 617

Az eredményben megjelenített nyereség vagy veszteség:

Az eredményben megjelenített nyereség vagy veszteség:

Devizaárfolyam-különbség

1 708

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok valós értékének nettó változása

17 666

Összesen

Összesen

19 374

19 374

Folyósítások

106 943

Visszafizetések

-79 435

Devizaárfolyam-különbség

6 812

Egyenleg (2019. december 31.)

Egyenleg (2019. december 31.)

604 311

604 311

A Keret 2020-ban és 2019-ban nem hajtott végre a valósérték-hierarchia 3. szintjét érintő átcsoportosítást.

5.   Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek összetétele:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Pénzeszközök | 398 991 | 72 166 |
| Lekötött betétek | 380 000 | 622 991 |
| Kereskedelmi értékpapírok | 145 086 | 142 823 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek a cash flow-kimutatásban | 924 077 | 837 980 |
| Elhatárolt kamat | -137 | -203 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban | 923 940 | 837 777 |

(ezer EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Pénzeszközök

398 991

72 166

Lekötött betétek

380 000

622 991

Kereskedelmi értékpapírok

145 086

142 823

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek a cash flow-kimutatásban

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek a cash flow-kimutatásban

924 077

924 077

837 980

837 980

Elhatárolt kamat

-137

-203

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban

923 940

923 940

837 777

837 777

6.   Származékos pénzügyi instrumentumok

Származékos pénzügyi instrumentumok

A kereskedési céllal tartottként besorolt származékos pénzügyi instrumentumok fő összetevői a következők:

| (ezer EUR) |
| --- |
| 2020. december 31-én | Valós érték | Névleges összeg |
| Eszközök | Kötelezettségek |
| Kamatlábswapok | — | -642 | 17 710 |
| Devizaswapok | 33 584 | — | 1 480 000 |
| Származékos pénzügyi instrumentumok összesen | 33 584 | -642 | 1 497 710 |

(ezer EUR)

2020. december 31-én

Valós érték

Névleges összeg

Eszközök

Kötelezettségek

Kamatlábswapok

—

-642

17 710

Devizaswapok

33 584

—

1 480 000

Származékos pénzügyi instrumentumok összesen

Származékos pénzügyi instrumentumok összesen

33 584

33 584

-642

-642

1 497 710

1 497 710

| (ezer EUR) |
| --- |
| 2019.12.31-én | Valós érték | Névleges összeg |
| Eszközök | Kötelezettségek |
| Kamatlábswapok | 99 | -191 | 24 181 |
| Devizaswapok | 14 085 | — | 1 545 000 |
| Származékos pénzügyi instrumentumok összesen | 14 184 | -191 | 1 569 181 |

(ezer EUR)

2019.12.31-én

Valós érték

Névleges összeg

Eszközök

Kötelezettségek

Kamatlábswapok

99

-191

24 181

Devizaswapok

14 085

—

1 545 000

Származékos pénzügyi instrumentumok összesen

Származékos pénzügyi instrumentumok összesen

14 184

14 184

-191

-191

1 569 181

1 569 181

7.   Hitelek és előlegek

Hitelek és előlegek

7.1.   
  Hitelek és előlegek

Hitelek és előlegek

Az alábbi táblázat a hitelek és előlegek nyitó és záró egyenlegének egyeztetését mutatja be:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Globális hitelek (4) | Előnyös besorolású hitelek | Alárendelt hitelek | POCI | Összesen |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek névértéke 2020. január 1-jén | 1 021 556 | 597 364 | 27 714 | — | 1 646 634 |
| Folyósítások | 433 466 | 67 762 | — | — | 501 228 |
| Leírások | -15 170 | -2 268 | -27 905 | — | -45 343 |
| Visszafizetések | - 214 018 | -60 571 | — | — | - 274 589 |
| Devizaárfolyam-különbség | -74 436 | -29 423 | 191 | — | - 103 668 |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek névértéke 2020. december 31-én | 1 151 398 | 572 864 | — | — | 1 724 262 |
| Értékvesztés – elszámolt veszteség 2020. január 1-jén | -96 166 | -36 650 | -27 714 | — | - 160 530 |
| 12 havi várható hitelezési veszteség nettó változásai | -1 344 | -2 531 | — | — | -3 875 |
| Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett, nettó változás | -5 888 | -3 628 | — | — | -9 516 |
| Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett | -12 373 | — | — | — | -12 373 |
| Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett, visszaírás | 19 565 | 1 887 | — | — | 21 452 |
| Leírások | 15 170 | 2 268 | 27 905 | — | 45 343 |
| Devizaárfolyam-különbség | 12 793 | 3 104 | -191 | — | 15 706 |
| Értékvesztés – elszámolt veszteség 2020. december 31-én | -68 243 | -35 550 | — | — | - 103 793 |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek 2020. december 31-én | 1 083 155 | 537 314 | — | — | 1 620 469 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek névértéke 2020. január 1-jén | 1 080 | 36 858 | — | — | 37 938 |
| Folyósítások | — | 29 063 | 30 000 | — | 59 063 |
| Visszafizetések | — | -1 512 | — | — | -1 512 |
| Devizaárfolyam-különbség | — | -2 916 | — | — | -2 916 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek névértéke 2020. december 31-én | 1 080 | 61 493 | 30 000 | — | 92 573 |
| A valós érték módosítása 2020. január 1-jén | -1 080 | -15 156 | — | — | -16 236 |
| A valós érték nettó változása | — | -11 330 | -18 291 | — | -29 621 |
| Devizaárfolyam-különbség | — | 593 | — | — | 593 |
| A valós érték módosítása 2020. december 31-én | -1 080 | -25 893 | -18 291 | — | -45 264 |
| Hitelek és előlegek valós értéken értékelve 2020. december 31-én | — | 35 600 | 11 709 | — | 47 309 |
| Amortizált bekerülési érték | -3 578 | -5 100 | — | — | -8 678 |
| Kamat | 7 325 | 7 020 | — | — | 14 345 |
| Hitelek és előlegek 2020. december 31-én | 1 086 902 | 574 834 | 11 709 | — | 1 673 445 |

(ezer EUR)

Globális hitelek (4)

4

Előnyös besorolású hitelek

Alárendelt hitelek

POCI

Összesen

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek névértéke 2020. január 1-jén

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek névértéke 2020. január 1-jén

1 021 556

1 021 556

597 364

597 364

27 714

27 714

—

—

1 646 634

1 646 634

Folyósítások

433 466

67 762

—

—

501 228

501 228

Leírások

-15 170

-2 268

-27 905

—

-45 343

-45 343

Visszafizetések

- 214 018

-60 571

—

—

- 274 589

- 274 589

Devizaárfolyam-különbség

-74 436

-29 423

191

—

- 103 668

- 103 668

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek névértéke 2020. december 31-én

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek névértéke 2020. december 31-én

1 151 398

1 151 398

572 864

572 864

—

—

—

—

1 724 262

1 724 262

Értékvesztés – elszámolt veszteség 2020. január 1-jén

Értékvesztés – elszámolt veszteség 2020. január 1-jén

-96 166

-96 166

-36 650

-36 650

-27 714

-27 714

—

—

- 160 530

- 160 530

12 havi várható hitelezési veszteség nettó változásai

-1 344

-2 531

—

—

-3 875

-3 875

Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett, nettó változás

-5 888

-3 628

—

—

-9 516

-9 516

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett

-12 373

—

—

—

-12 373

-12 373

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett, visszaírás

19 565

1 887

—

—

21 452

21 452

Leírások

15 170

2 268

27 905

—

45 343

45 343

Devizaárfolyam-különbség

12 793

3 104

-191

—

15 706

15 706

Értékvesztés – elszámolt veszteség 2020. december 31-én

Értékvesztés – elszámolt veszteség 2020. december 31-én

-68 243

-68 243

-35 550

-35 550

—

—

—

—

- 103 793

- 103 793

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek 2020. december 31-én

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek 2020. december 31-én

1 083 155

1 083 155

537 314

537 314

—

—

—

—

1 620 469

1 620 469

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek névértéke 2020. január 1-jén

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek névértéke 2020. január 1-jén

1 080

1 080

36 858

36 858

—

—

—

—

37 938

37 938

Folyósítások

—

29 063

30 000

—

59 063

59 063

Visszafizetések

—

-1 512

—

—

-1 512

-1 512

Devizaárfolyam-különbség

—

-2 916

—

—

-2 916

-2 916

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek névértéke 2020. december 31-én

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek névértéke 2020. december 31-én

1 080

1 080

61 493

61 493

30 000

30 000

—

—

92 573

92 573

A valós érték módosítása 2020. január 1-jén

A valós érték módosítása 2020. január 1-jén

-1 080

-1 080

-15 156

-15 156

—

—

—

—

-16 236

-16 236

A valós érték nettó változása

—

-11 330

-18 291

—

-29 621

-29 621

Devizaárfolyam-különbség

—

593

—

—

593

593

A valós érték módosítása 2020. december 31-én

A valós érték módosítása 2020. december 31-én

-1 080

-1 080

-25 893

-25 893

-18 291

-18 291

—

—

-45 264

-45 264

Hitelek és előlegek valós értéken értékelve 2020. december 31-én

Hitelek és előlegek valós értéken értékelve 2020. december 31-én

—

—

35 600

35 600

11 709

11 709

—

—

47 309

47 309

Amortizált bekerülési érték

-3 578

-5 100

—

—

-8 678

-8 678

Kamat

7 325

7 020

—

—

14 345

14 345

Hitelek és előlegek 2020. december 31-én

Hitelek és előlegek 2020. december 31-én

1 086 902

1 086 902

574 834

574 834

11 709

11 709

—

—

1 673 445

1 673 445

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Globális hitelek (5) | Előnyös besorolású hitelek | Alárendelt hitelek | POCI | Összesen |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek névértéke 2019. január 1-jén | 1 051 317 | 593 324 | 60 717 | 3 588 | 1 708 946 |
| Folyósítások | 164 308 | 123 416 | — | — | 287 724 |
| Leírások | -2 | -278 | — | — | -280 |
| Visszafizetések | - 206 517 | - 113 100 | -34 496 | — | - 354 113 |
| Hitelek értékesítése | -2 591 | — | — | — | -2 591 |
| Az üzleti modell változása (IFE (6)) | — | -10 062 | — | -3 588 | -13 650 |
| Devizaárfolyam-különbség | 15 041 | 4 064 | 1 493 | — | 20 598 |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek névértéke 2019. december 31-én | 1 021 556 | 597 364 | 27 714 | — | 1 646 634 |
| Értékvesztés – elszámolt veszteség 2019. január 1-jén | - 103 868 | -49 609 | -29 360 | -1 794 | - 184 631 |
| 12 havi várható hitelezési veszteség nettó változásai | 5 164 | -86 | — | — | 5 078 |
| Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett, nettó változás | -15 558 | 2 559 | 2 205 | — | -10 794 |
| Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett | -4 397 | -47 | — | — | -4 444 |
| Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett, visszaírás | 21 811 | 5 592 | — | — | 27 403 |
| Hitelek értékesítése | 2 591 | — | — | — | 2 591 |
| Az üzleti modell változása (IFE (6)) | — | 5 031 | — | 1 794 | 6 825 |
| Leírások | 2 | 278 | — | — | 280 |
| Devizaárfolyam-különbség | -1 911 | -368 | -559 | — | -2 838 |
| Értékvesztés – elszámolt veszteség 2019. december 31-én | -96 166 | -36 650 | -27 714 | — | - 160 530 |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek 2019. december 31-én | 925 390 | 560 714 | — | — | 1 486 104 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek névértéke 2019. január 1-jén | 1 800 | — | — | — | 1 800 |
| Folyósítások | — | 23 461 | — | — | 23 461 |
| Az üzleti modell változása (IFE (6)) | — | 13 650 | — | — | 13 650 |
| Visszafizetések | -720 | -245 | — | — | -965 |
| Devizaárfolyam-különbség | — | -8 | — | — | -8 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek névértéke 2019. december 31-én | 1 080 | 36 858 | — | — | 37 938 |
| A valós érték módosítása 2019. január 1-jén | -1 080 | — | — | — | -1 080 |
| A valós érték nettó változása | — | -8 331 | — | — | -8 331 |
| Az üzleti modell változása (IFE (6)) | — | -6 825 | — | — | -6 825 |
| A valós érték módosítása 2019. december 31-én | -1 080 | -15 156 | — | — | -16 236 |
| Hitelek és előlegek valós értéken értékelve 2019. december 31-én | — | 21 702 | — | — | 21 702 |
| Amortizált bekerülési érték | -3 545 | -4 950 | 10 | — | -8 485 |
| Kamat | 10 451 | 8 903 | — | — | 19 354 |
| Hitelek és előlegek 2019. december 31-én | 932 296 | - 586 369 | 10 | — | 1 518 675 |

(ezer EUR)

Globális hitelek (5)

5

Előnyös besorolású hitelek

Alárendelt hitelek

POCI

Összesen

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek névértéke 2019. január 1-jén

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek névértéke 2019. január 1-jén

1 051 317

1 051 317

593 324

593 324

60 717

60 717

3 588

3 588

1 708 946

1 708 946

Folyósítások

164 308

123 416

—

—

287 724

287 724

Leírások

-2

-278

—

—

-280

-280

Visszafizetések

- 206 517

- 113 100

-34 496

—

- 354 113

- 354 113

Hitelek értékesítése

-2 591

—

—

—

-2 591

-2 591

Az üzleti modell változása (IFE (6))

6

—

-10 062

—

-3 588

-13 650

-13 650

Devizaárfolyam-különbség

15 041

4 064

1 493

—

20 598

20 598

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek névértéke 2019. december 31-én

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek névértéke 2019. december 31-én

1 021 556

1 021 556

597 364

597 364

27 714

27 714

—

—

1 646 634

1 646 634

Értékvesztés – elszámolt veszteség 2019. január 1-jén

Értékvesztés – elszámolt veszteség 2019. január 1-jén

- 103 868

- 103 868

-49 609

-49 609

-29 360

-29 360

-1 794

-1 794

- 184 631

- 184 631

12 havi várható hitelezési veszteség nettó változásai

5 164

-86

—

—

5 078

5 078

Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett, nettó változás

-15 558

2 559

2 205

—

-10 794

-10 794

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett

-4 397

-47

—

—

-4 444

-4 444

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett, visszaírás

21 811

5 592

—

—

27 403

27 403

Hitelek értékesítése

2 591

—

—

—

2 591

2 591

Az üzleti modell változása (IFE (6))

6

—

5 031

—

1 794

6 825

6 825

Leírások

2

278

—

—

280

280

Devizaárfolyam-különbség

-1 911

-368

-559

—

-2 838

-2 838

Értékvesztés – elszámolt veszteség 2019. december 31-én

Értékvesztés – elszámolt veszteség 2019. december 31-én

-96 166

-96 166

-36 650

-36 650

-27 714

-27 714

—

—

- 160 530

- 160 530

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek 2019. december 31-én

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek 2019. december 31-én

925 390

925 390

560 714

560 714

—

—

—

—

1 486 104

1 486 104

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek névértéke 2019. január 1-jén

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek névértéke 2019. január 1-jén

1 800

1 800

—

—

—

—

—

—

1 800

1 800

Folyósítások

—

23 461

—

—

23 461

23 461

Az üzleti modell változása (IFE (6))

6

—

13 650

—

—

13 650

13 650

Visszafizetések

-720

-245

—

—

-965

-965

Devizaárfolyam-különbség

—

-8

—

—

-8

-8

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek névértéke 2019. december 31-én

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek névértéke 2019. december 31-én

1 080

1 080

36 858

36 858

—

—

—

—

37 938

37 938

A valós érték módosítása 2019. január 1-jén

A valós érték módosítása 2019. január 1-jén

-1 080

-1 080

—

—

—

—

—

—

-1 080

-1 080

A valós érték nettó változása

—

-8 331

—

—

-8 331

-8 331

Az üzleti modell változása (IFE (6))

6

—

-6 825

—

—

-6 825

-6 825

A valós érték módosítása 2019. december 31-én

A valós érték módosítása 2019. december 31-én

-1 080

-1 080

-15 156

-15 156

—

—

—

—

-16 236

-16 236

Hitelek és előlegek valós értéken értékelve 2019. december 31-én

Hitelek és előlegek valós értéken értékelve 2019. december 31-én

—

—

21 702

21 702

—

—

—

—

21 702

21 702

Amortizált bekerülési érték

-3 545

-4 950

10

—

-8 485

-8 485

Kamat

10 451

8 903

—

—

19 354

19 354

Hitelek és előlegek 2019. december 31-én

Hitelek és előlegek 2019. december 31-én

932 296

932 296

- 586 369

- 586 369

10

10

—

—

1 518 675

1 518 675

7.2.   
  Hitelek és előlegek értékvesztése – elszámolt veszteségek

Hitelek és előlegek értékvesztése – elszámolt veszteségek

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| Élettartami várható hitelezési veszteségek |
| 12 havi várható hitelezési veszteség | Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett | Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett | POCI | Összesen |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek | | | | | |
| Egyenleg (2020. január 1.)
   (7) | 17 191 | 38 509 | 104 830 | — | 160 530 |
| Átcsoportosítás a 12 havi várható hitelezési veszteségbe | 96 | -167 | — | — | -71 |
| Átcsoportosítás az élettartami várható hitelezési veszteségbe, nem értékvesztett | -732 | 6 380 | -6 080 | — | -432 |
| Átcsoportosítás az élettartami várható hitelezési veszteségbe, értékvesztett | -127 | -54 | 8 522 | — | 8 341 |
| Az elszámolt veszteség nettó értékelése | 5 440 | 3 010 | -6 554 | — | 1 896 |
| Kivezetett pénzügyi eszközök | -802 | 347 | -4 967 | — | -5 422 |
| Leírások | — | — | -45 343 | — | -45 343 |
| Devizaárfolyam-különbség | -4 677 | -4 049 | -6 980 | — | -15 706 |
| Egyenleg (2020. december 31.) | 16 389 | 43 976 | 43 428 | — | 103 793 |

(ezer EUR)

2020

Élettartami várható hitelezési veszteségek

12 havi várható hitelezési veszteség

Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett

POCI

Összesen

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek

Egyenleg (2020. január 1.)
   (7)

Egyenleg (2020. január 1.)

7

17 191

17 191

38 509

38 509

104 830

104 830

—

—

160 530

160 530

Átcsoportosítás a 12 havi várható hitelezési veszteségbe

96

-167

—

—

-71

-71

Átcsoportosítás az élettartami várható hitelezési veszteségbe, nem értékvesztett

-732

6 380

-6 080

-6 080

—

-432

-432

Átcsoportosítás az élettartami várható hitelezési veszteségbe, értékvesztett

-127

-54

8 522

8 522

—

8 341

8 341

Az elszámolt veszteség nettó értékelése

5 440

3 010

-6 554

-6 554

—

1 896

1 896

Kivezetett pénzügyi eszközök

-802

347

-4 967

-4 967

—

-5 422

-5 422

Leírások

—

—

-45 343

-45 343

—

-45 343

-45 343

Devizaárfolyam-különbség

-4 677

-4 049

-6 980

-6 980

—

-15 706

-15 706

Egyenleg (2020. december 31.)

Egyenleg (2020. december 31.)

16 389

16 389

43 976

43 976

43 428

43 428

—

—

103 793

103 793

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2019 |
| Élettartami várható hitelezési veszteségek |
| 12 havi várható hitelezési veszteség | Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett | Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett | POCI | Összesen |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek | | | | | |
| Egyenleg (2019. január 1.) | 22 023 | 27 342 | 133 472 | 1 794 | 184 631 |
| Átcsoportosítás a 12 havi várható hitelezési veszteségbe | 3 952 | — | — | — | 3 952 |
| Átcsoportosítás az élettartami várható hitelezési veszteségbe, nem értékvesztett | -4 005 | 25 150 | — | — | 21 145 |
| Átcsoportosítás az élettartami várható hitelezési veszteségbe, értékvesztett | — | -46 | — | — | -46 |
| Az elszámolt veszteség nettó értékelése | -4 897 | -4 249 | -22 961 | — | -32 107 |
| Hitelek értékesítése | — | — | -2 591 | — | -2 591 |
| Az üzleti modell változása (IFE (31)) | — | -10 | -5 031 | -1 794 | -6 835 |
| Kivezetett pénzügyi eszközök | -129 | -10 049 | — | — | -10 178 |
| Leírások | — | — | -280 | — | -280 |
| Devizaárfolyam-különbség | 247 | 371 | 2 221 | — | 2 839 |
| Egyenleg (2019. december 31.) | 17 191 | 38 509 | 104 830 | — | 160 530 |

(ezer EUR)

2019

Élettartami várható hitelezési veszteségek

12 havi várható hitelezési veszteség

Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett

POCI

Összesen

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek

Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek és előlegek

Egyenleg (2019. január 1.)

Egyenleg (2019. január 1.)

22 023

22 023

27 342

27 342

133 472

133 472

1 794

1 794

184 631

184 631

Átcsoportosítás a 12 havi várható hitelezési veszteségbe

3 952

—

—

—

3 952

3 952

Átcsoportosítás az élettartami várható hitelezési veszteségbe, nem értékvesztett

-4 005

25 150

—

—

21 145

21 145

Átcsoportosítás az élettartami várható hitelezési veszteségbe, értékvesztett

—

-46

—

—

-46

-46

Az elszámolt veszteség nettó értékelése

-4 897

-4 249

-22 961

—

-32 107

-32 107

Hitelek értékesítése

—

—

-2 591

—

-2 591

-2 591

Az üzleti modell változása (IFE (31))

31

—

-10

-5 031

-1 794

-1 794

-6 835

-6 835

Kivezetett pénzügyi eszközök

-129

-10 049

—

—

-10 178

-10 178

Leírások

—

—

-280

—

-280

-280

Devizaárfolyam-különbség

247

371

2 221

—

2 839

2 839

Egyenleg (2019. december 31.)

Egyenleg (2019. december 31.)

17 191

17 191

38 509

38 509

104 830

104 830

—

—

160 530

160 530

8.   Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

Az alábbi táblázat a sajáttőke-befektetések nyitó és záró egyenlegének egyeztetését mutatja be:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Kockázatitőke-alapok | Közvetlen tőkebefektetések | Összesen |
| Bekerülési érték 2020. január 1-jén | 462 304 | 101 424 | 563 728 |
| Folyósítások | 85 305 | — | 85 305 |
| Visszafizetések / értékesítések | -66 011 | -18 274 | -84 285 |
| Devizaárfolyam-különbség | -29 437 | -6 892 | -36 329 |
| Bekerülési érték 2020. december 31-én | 452 161 | 76 258 | 528 419 |
| Nem realizált nyereség és veszteség 2020. január 1-jén | 42 390 | 13 810 | 56 200 |
| Nem realizált nyereség és veszteség – nettó változás | -45 079 | -2 830 | -47 909 |
| Értékesítés során realizált valósérték-korrekció | -15 632 | 3 019 | -12 613 |
| Devizaárfolyam-különbség | 3 302 | -589 | 2 713 |
| Nem realizált nyereség és veszteség 2020. december 31-én | -15 019 | 13 410 | -1 609 |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok 2020. december 31-én | 437 142 | 89 668 | 526 810 |

(ezer EUR)

Kockázatitőke-alapok

Közvetlen tőkebefektetések

Összesen

Bekerülési érték 2020. január 1-jén

Bekerülési érték 2020. január 1-jén

462 304

462 304

101 424

101 424

563 728

563 728

Folyósítások

85 305

—

85 305

Visszafizetések / értékesítések

-66 011

-18 274

-84 285

Devizaárfolyam-különbség

-29 437

-6 892

-36 329

Bekerülési érték 2020. december 31-én

Bekerülési érték 2020. december 31-én

452 161

452 161

76 258

76 258

528 419

528 419

Nem realizált nyereség és veszteség 2020. január 1-jén

Nem realizált nyereség és veszteség 2020. január 1-jén

42 390

42 390

13 810

13 810

56 200

56 200

Nem realizált nyereség és veszteség – nettó változás

-45 079

-2 830

-47 909

Értékesítés során realizált valósérték-korrekció

-15 632

3 019

-12 613

Devizaárfolyam-különbség

3 302

-589

2 713

Nem realizált nyereség és veszteség 2020. december 31-én

Nem realizált nyereség és veszteség 2020. december 31-én

-15 019

-15 019

13 410

13 410

-1 609

-1 609

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok 2020. december 31-én

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok 2020. december 31-én

437 142

437 142

89 668

89 668

526 810

526 810

| (ezer EUR) |
| --- |
| | Kockázatitőke-alapok | Közvetlen tőkebefektetések | Összesen |
| Bekerülési érték 2019. január 1-jén | 421 593 | 93 214 | 514 807 |
| Folyósítások | 90 972 | 15 971 | 106 943 |
| Visszafizetések / értékesítések | -56 387 | -8 042 | -64 429 |
| Devizaárfolyam-különbség | 6 126 | 281 | 6 407 |
| Bekerülési érték 2019. december 31-én | 462 304 | 101 424 | 563 728 |
| Nem realizált nyereség és veszteség 2019. január 1-jén | 45 559 | 6 926 | 52 485 |
| Nem realizált nyereség és veszteség – nettó változás | -3 488 | 12 117 | 8 629 |
| Értékesítés során realizált valósérték-korrekció | — | -5 319 | -5 319 |
| Devizaárfolyam-különbség | 319 | 86 | 405 |
| Nem realizált nyereség és veszteség 2019. december 31-én | 42 390 | 13 810 | 56 200 |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok 2019. december 31-én | 504 694 | 115 234 | 619 928 |

(ezer EUR)

Kockázatitőke-alapok

Közvetlen tőkebefektetések

Összesen

Bekerülési érték 2019. január 1-jén

Bekerülési érték 2019. január 1-jén

421 593

421 593

93 214

93 214

514 807

514 807

Folyósítások

90 972

15 971

106 943

Visszafizetések / értékesítések

-56 387

-8 042

-64 429

Devizaárfolyam-különbség

6 126

281

6 407

Bekerülési érték 2019. december 31-én

Bekerülési érték 2019. december 31-én

462 304

462 304

101 424

101 424

563 728

563 728

Nem realizált nyereség és veszteség 2019. január 1-jén

Nem realizált nyereség és veszteség 2019. január 1-jén

45 559

45 559

6 926

6 926

52 485

52 485

Nem realizált nyereség és veszteség – nettó változás

-3 488

12 117

8 629

Értékesítés során realizált valósérték-korrekció

—

-5 319

-5 319

Devizaárfolyam-különbség

319

86

405

Nem realizált nyereség és veszteség 2019. december 31-én

Nem realizált nyereség és veszteség 2019. december 31-én

42 390

42 390

13 810

13 810

56 200

56 200

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok 2019. december 31-én

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok 2019. december 31-én

504 694

504 694

115 234

115 234

619 928

619 928

9.   Követelések a hozzájárulókkal szemben

Követelések a hozzájárulókkal szemben

A hozzájárulókkal szembeni 68,9 millió EUR (2019: 86,3 millió EUR) összegű követelések kizárólag lehívott, de be nem fizetett tagállami hozzájárulások.

10.   Pénztári pénzügyi eszközök

Pénztári pénzügyi eszközök

A pénztári portfólió olyan jegyzett kötvényeket tartalmaz, amelyek lejárata a beszámoló fordulónapjakor három hónapnál rövidebb. Az alábbi táblázat a pénztári portfólió mozgásait tartalmazza:

| (ezer EUR) |
| --- |
| Egyenleg (2020. január 1.) | 330 587 |
| Beszerzések | 2 710 009 |
| Lejáratok | -2 689 790 |
| A prémiumok/diszkontok amortizációjának változása | -208 |
| Az elhatárolt kamat változása | 1 275 |
| Egyenleg (2020. december 31.) | 351 873 |

(ezer EUR)

Egyenleg (2020. január 1.)

Egyenleg (2020. január 1.)

330 587

330 587

Beszerzések

2 710 009

Lejáratok

-2 689 790

A prémiumok/diszkontok amortizációjának változása

-208

Az elhatárolt kamat változása

1 275

Egyenleg (2020. december 31.)

Egyenleg (2020. december 31.)

351 873

351 873

| (ezer EUR) |
| --- |
| Egyenleg (2019. január 1.) | 335 140 |
| Beszerzések | 2 948 021 |
| Lejáratok | -2 952 905 |
| A prémiumok/diszkontok amortizációjának változása | -93 |
| Az elhatárolt kamat változása | 424 |
| Egyenleg (2019. december 31.) | 330 587 |

(ezer EUR)

Egyenleg (2019. január 1.)

Egyenleg (2019. január 1.)

335 140

335 140

Beszerzések

2 948 021

Lejáratok

-2 952 905

A prémiumok/diszkontok amortizációjának változása

-93

Az elhatárolt kamat változása

424

Egyenleg (2019. december 31.)

Egyenleg (2019. december 31.)

330 587

330 587

11.   Egyéb eszközök

Egyéb eszközök

Az egyéb eszközök fő összetevői a következők:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Pénzügyi garanciák | 109 | — |
| Egyéb eszközök összesen | 109 | — |

(ezer EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Pénzügyi garanciák

109

—

Egyéb eszközök összesen

Egyéb eszközök összesen

109

109

—

—

12.   Halasztott bevételek

Halasztott bevételek

A halasztott bevételek fő összetevői a következők:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Elhatárolt kamattámogatások | 28 788 | 32 085 |
| Hitelek és előlegek elhatárolt jutaléka | 944 | 481 |
| Halasztott bevételek összesen | 29 732 | 32 566 |

(ezer EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Elhatárolt kamattámogatások

28 788

32 085

Hitelek és előlegek elhatárolt jutaléka

944

481

Halasztott bevételek összesen

Halasztott bevételek összesen

29 732

29 732

32 566

32 566

13.   A kibocsátott garanciákra képzett céltartalékok, csökkentve a visszaírással

A kibocsátott garanciákra képzett céltartalékok, csökkentve a visszaírással

Az alábbi táblázatok a pénzügyi garanciákra képzett céltartalék nyitó és záró egyenlegének egyeztetését mutatják be.

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| 12 havi várható hitelezési veszteség | Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett | Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett | Összesen |
| Kibocsátott garanciák | | | | |
| Egyenleg január 1-jén | 628 | — | — | 628 |
| Átcsoportosítás a 12 havi várható hitelezési veszteségbe | — | — | — | — |
| Kivezetett garanciák | — | — | — | — |
| Az elszámolt veszteség nettó értékelése | 228 | — | — | 228 |
| Garancialehívások | — | — | — | — |
| Kezdeti díjak amortizációja | — | — | — | — |
| Devizaárfolyam-különbség | -5 | — | — | -5 |
| Egyenleg december 31-én | 851 | — | — | 851 |

(ezer EUR)

2020

12 havi várható hitelezési veszteség

Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett

Összesen

Kibocsátott garanciák

Kibocsátott garanciák

Egyenleg január 1-jén

Egyenleg január 1-jén

628

628

—

—

—

—

628

628

Átcsoportosítás a 12 havi várható hitelezési veszteségbe

—

—

—

—

Kivezetett garanciák

—

—

—

—

Az elszámolt veszteség nettó értékelése

228

—

—

228

228

Garancialehívások

—

—

—

—

Kezdeti díjak amortizációja

—

—

—

—

Devizaárfolyam-különbség

-5

—

—

-5

-5

Egyenleg december 31-én

Egyenleg december 31-én

851

851

—

—

—

—

851

851

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2019 |
| 12 havi várható hitelezési veszteség | Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett | Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett | Összesen |
| Kibocsátott garanciák | | | | |
| Egyenleg január 1-jén | 94 | 699 | — | 793 |
| Átcsoportosítás a 12 havi várható hitelezési veszteségbe | 534 | — | — | 534 |
| Kivezetett garanciák | — | -588 | — | -588 |
| Garancialehívások | — | -53 | — | -53 |
| Kezdeti díjak amortizációja | — | -71 | — | -71 |
| Devizaárfolyam-különbség | — | 13 | — | 13 |
| Egyenleg december 31-én | 628 | — | — | 628 |

(ezer EUR)

2019

12 havi várható hitelezési veszteség

Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett

Összesen

Kibocsátott garanciák

Kibocsátott garanciák

Egyenleg január 1-jén

Egyenleg január 1-jén

94

94

699

699

—

—

793

793

Átcsoportosítás a 12 havi várható hitelezési veszteségbe

534

—

—

534

534

Kivezetett garanciák

—

-588

—

-588

-588

Garancialehívások

—

-53

—

-53

-53

Kezdeti díjak amortizációja

—

-71

—

-71

-71

Devizaárfolyam-különbség

—

13

—

13

13

Egyenleg december 31-én

Egyenleg december 31-én

628

628

—

—

—

—

628

628

14.   Hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok

Hitelnyújtási elkötelezettségekre képzett céltartalékok

Az alábbi táblázatok a folyósítatlan hitelekre (hitelnyújtási elkötelezettségekre) elszámolt veszteség nyitó és záró egyenlegének egyeztetését mutatják be:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| 12 havi várható hitelezési veszteség | Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett | Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett | Összesen |
| Hitelnyújtási elkötelezettség | | | | |
| Egyenleg január 1-jén (8) | 3 943 | 33 326 | — | 37 269 |
| Átcsoportosítás a 12 havi várható hitelezési veszteségbe | 4 067 | — | — | 4 067 |
| Átcsoportosítás az élettartami várható hitelezési veszteségbe, nem értékvesztett | — | 2 773 | — | 2 773 |
| Az elszámolt veszteség nettó értékelése | 388 | -5 932 | — | -5 544 |
| Kivezetett pénzügyi eszközök | -1 158 | -3 853 | — | -5 011 |
| Devizaárfolyam-különbség | -423 | 21 | — | -402 |
| Egyenleg december 31-én | 6 817 | 26 335 | — | 33 152 |

(ezer EUR)

2020

12 havi várható hitelezési veszteség

Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett

Összesen

Hitelnyújtási elkötelezettség

Hitelnyújtási elkötelezettség

Egyenleg január 1-jén (8)

Egyenleg január 1-jén (8

3 943

3 943

33 326

33 326

—

—

37 269

37 269

Átcsoportosítás a 12 havi várható hitelezési veszteségbe

4 067

—

—

4 067

4 067

Átcsoportosítás az élettartami várható hitelezési veszteségbe, nem értékvesztett

—

2 773

—

2 773

2 773

Az elszámolt veszteség nettó értékelése

388

-5 932

—

-5 544

-5 544

Kivezetett pénzügyi eszközök

-1 158

-3 853

—

-5 011

-5 011

Devizaárfolyam-különbség

-423

21

—

-402

-402

Egyenleg december 31-én

Egyenleg december 31-én

6 817

6 817

26 335

26 335

—

—

33 152

33 152

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2019 |
| 12 havi várható hitelezési veszteség | Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett | Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett | Összesen |
| Hitelnyújtási elkötelezettség | | | | |
| Egyenleg január 1-jén | 7 225 | 16 597 | — | 23 822 |
| Átcsoportosítás a 12 havi várható hitelezési veszteségbe | 1 669 | 9 983 | — | 11 652 |
| Átcsoportosítás az élettartami várható hitelezési veszteségbe, nem értékvesztett | -836 | 15 138 | — | 14 302 |
| Az elszámolt veszteség nettó értékelése | 696 | 773 | — | 1 469 |
| Az üzleti modell változása (IFE) (32) | -2 974 | -1 387 | — | -4 361 |
| Kivezetett pénzügyi eszközök | -1 960 | -7 858 | — | -9 818 |
| Devizaárfolyam-különbség | 123 | 80 | — | 203 |
| Egyenleg december 31-én | 3 943 | 33 326 | — | 37 269 |

(ezer EUR)

2019

12 havi várható hitelezési veszteség

Élettartami várható hitelezési veszteség, nem értékvesztett

Élettartami várható hitelezési veszteség, értékvesztett

Összesen

Hitelnyújtási elkötelezettség

Hitelnyújtási elkötelezettség

Egyenleg január 1-jén

Egyenleg január 1-jén

7 225

7 225

16 597

16 597

—

—

23 822

23 822

Átcsoportosítás a 12 havi várható hitelezési veszteségbe

1 669

9 983

—

11 652

11 652

Átcsoportosítás az élettartami várható hitelezési veszteségbe, nem értékvesztett

-836

15 138

—

14 302

14 302

Az elszámolt veszteség nettó értékelése

696

773

—

1 469

1 469

Az üzleti modell változása (IFE) (32)

32

-2 974

-1 387

—

-4 361

-4 361

Kivezetett pénzügyi eszközök

-1 960

-7 858

—

-9 818

-9 818

Devizaárfolyam-különbség

123

80

—

203

203

Egyenleg december 31-én

Egyenleg december 31-én

3 943

3 943

33 326

33 326

—

—

37 269

37 269

15.   Harmadik féllel szembeni kötelezettségek

Harmadik féllel szembeni kötelezettségek

A harmadik féllel szembeni kötelezettségek fő összetevői a következők:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Az EBB-nek fizetendő, nettó általános igazgatási kiadások | 58 527 | 50 009 |
| EBB-nek fizetendő egyéb összegek | 56 | 31 |
| A tagállamoknak még nem folyósított kamattámogatások és technikai segítségnyújtás | 93 795 | 97 398 |
| Harmadik féllel szembeni kötelezettségek összesen | 152 378 | 147 438 |

(ezer EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Az EBB-nek fizetendő, nettó általános igazgatási kiadások

58 527

50 009

EBB-nek fizetendő egyéb összegek

56

31

A tagállamoknak még nem folyósított kamattámogatások és technikai segítségnyújtás

93 795

97 398

Harmadik féllel szembeni kötelezettségek összesen

Harmadik féllel szembeni kötelezettségek összesen

152 378

152 378

147 438

147 438

16.   Egyéb kötelezettségek

Egyéb kötelezettségek

Az egyéb kötelezettségek fő összetevői a következők:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Hitelek előtörlesztése | 3 166 | 1 961 |
| Kamattámogatások halasztott bevétele | 280 | 339 |
| Pénzügyigarancia-lehívások | — | 53 |
| Egyéb kötelezettségek összesen | 3 446 | 2 353 |

(ezer EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Hitelek előtörlesztése

3 166

1 961

Kamattámogatások halasztott bevétele

280

339

Pénzügyigarancia-lehívások

—

53

Egyéb kötelezettségek összesen

Egyéb kötelezettségek összesen

3 446

3 446

2 353

2 353

17.   A tagállamoktól lehívott hozzájárulás

A tagállamoktól lehívott hozzájárulás

| Tagállamok | Hozzájárulás a Kerethez (9) | Hozzájárulás a kamattámogatásokhoz és a technikai segítségnyújtáshoz (9) | Hozzájárulás összesen | Lehívott, de be nem fizetett (33) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ausztria | 82 689 | 9 852 | 92 541 | 1 687 |
| Belgium | 121 923 | 14 470 | 136 393 | 2 471 |
| Bulgária | 1 567 | 421 | 1 988 | 98 |
| Ciprus | 1 008 | 270 | 1 278 | — |
| Cseh Köztársaság | 5 710 | 1 532 | 7 242 | 357 |
| Dánia | 67 377 | 8 118 | 75 495 | 1 400 |
| Észtország | 560 | 150 | 710 | 35 |
| Finnország | 47 569 | 5 876 | 53 445 | — |
| Franciaország | 729 689 | 82 689 | 812 379 | 13 685 |
| Németország | 720 567 | 84 614 | 805 181 | 14 350 |
| Görögország | 42 735 | 5 648 | 48 383 | 1 029 |
| Magyarország | 6 158 | 1 652 | 7 810 | 385 |
| Írország | 23 221 | 3 345 | 26 566 | 637 |
| Olaszország | 407 583 | 50 996 | 458 579 | 9 002 |
| Lettország | 784 | 210 | 994 | 49 |
| Litvánia | 1 344 | 360 | 1 704 | 84 |
| Luxemburg | 9 119 | 1 097 | 10 216 | 189 |
| Málta | 336 | 90 | 426 | 21 |
| Hollandia | 164 029 | 19 716 | 183 745 | 3 395 |
| Lengyelország | 14 555 | 3 905 | 18 460 | 910 |
| Portugália | 33 266 | 4 411 | 37 677 | 805 |
| Románia | 4 143 | 1 111 | 5 254 | 259 |
| Szlovákia | 2 351 | 631 | 2 982 | 147 |
| Szlovénia | 2 015 | 541 | 2 556 | 126 |
| Spanyolország | 210 652 | 29 338 | 239 990 | 5 495 |
| Svédország | 88 064 | 10 923 | 98 987 | 1 918 |
| Egyesült Királyság | 432 681 | 57 030 | 489 711 | 10 374 |
| Összesen 2020. december 31-én | 3 221 695 | 398 996 | 3 620 692 | 68 908 |
| Összesen 2019. december 31-én | 2 967 000 | 383 691 | 3 350 691 | 86 330 |

Tagállamok

Hozzájárulás a Kerethez (9)

9

Hozzájárulás a kamattámogatásokhoz és a technikai segítségnyújtáshoz (9)

9

Hozzájárulás összesen

Lehívott, de be nem fizetett (33)

33

Ausztria

82 689

9 852

92 541

1 687

Belgium

121 923

14 470

136 393

2 471

Bulgária

1 567

421

1 988

98

Ciprus

1 008

270

1 278

—

Cseh Köztársaság

5 710

1 532

7 242

357

Dánia

67 377

8 118

75 495

1 400

Észtország

560

150

710

35

Finnország

47 569

5 876

53 445

—

Franciaország

729 689

82 689

812 379

13 685

Németország

720 567

84 614

805 181

14 350

Görögország

42 735

5 648

48 383

1 029

Magyarország

6 158

1 652

7 810

385

Írország

23 221

3 345

26 566

637

Olaszország

407 583

50 996

458 579

9 002

Lettország

784

210

994

49

Litvánia

1 344

360

1 704

84

Luxemburg

9 119

1 097

10 216

189

Málta

336

90

426

21

Hollandia

164 029

19 716

183 745

3 395

Lengyelország

14 555

3 905

18 460

910

Portugália

33 266

4 411

37 677

805

Románia

4 143

1 111

5 254

259

Szlovákia

2 351

631

2 982

147

Szlovénia

2 015

541

2 556

126

Spanyolország

210 652

29 338

239 990

5 495

Svédország

88 064

10 923

98 987

1 918

Egyesült Királyság

432 681

57 030

489 711

10 374

Összesen 2020. december 31-én

Összesen 2020. december 31-én

3 221 695

3 221 695

398 996

398 996

3 620 692

3 620 692

68 908

68 908

Összesen 2019. december 31-én

Összesen 2019. december 31-én

2 967 000

2 967 000

383 691

383 691

3 350 691

3 350 691

86 330

86 330

18.   Kötelezettségvállalások és függő kötelezettségek

Kötelezettségvállalások és függő kötelezettségek

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.12.31. | 2019.12.31. |
| Kötelezettségvállalások | | |
| Folyósítatlan hitelek | 1 722 618 | 1 357 320 |
| Részvényekre és egyéb változó hozamú értékpapírokra vonatkozó folyósítatlan kötelezettségvállalások | 378 347 | 405 920 |
| Kibocsátott garanciák | 998 560 | 200 013 |
| Kamattámogatás és technikai segítségnyújtás | 483 897 | 455 671 |
| Függő kötelezettségek | | |
| Aláírt kibocsátatlan garanciák | 554 686 | 1 359 818 |
| Kötelezettségvállalások és függő kötelezettségek összesen | 4 138 108 | 3 778 742 |

(ezer EUR)

2020.12.31.

2019.12.31.

Kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások

Folyósítatlan hitelek

1 722 618

1 357 320

Részvényekre és egyéb változó hozamú értékpapírokra vonatkozó folyósítatlan kötelezettségvállalások

378 347

405 920

Kibocsátott garanciák

998 560

200 013

Kamattámogatás és technikai segítségnyújtás

483 897

455 671

Függő kötelezettségek

Függő kötelezettségek

Aláírt kibocsátatlan garanciák

554 686

1 359 818

Kötelezettségvállalások és függő kötelezettségek összesen

Kötelezettségvállalások és függő kötelezettségek összesen

4 138 108

4 138 108

3 778 742

3 778 742

19.   Kamat- és kamatjellegű bevételek és kiadások

Kamat- és kamatjellegű bevételek és kiadások

A kamat- és kamatjellegű bevételek fő összetevői a következők:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.1.1-től | 2019.1.1-től |
| | 2020.12.31-ig | 2019.12.31-ig |
| Hitelek és előlegek | 80 252 | 89 244 |
| Kamattámogatások | 4 531 | 4 679 |
| Kamat- és kamatjellegű bevételek összesen | 84 783 | 93 923 |

(ezer EUR)

2020.1.1-től

2019.1.1-től

2020.12.31-ig

2019.12.31-ig

Hitelek és előlegek

80 252

89 244

Kamattámogatások

4 531

4 679

Kamat- és kamatjellegű bevételek összesen

Kamat- és kamatjellegű bevételek összesen

84 783

84 783

93 923

93 923

A kamat- és kamatjellegű kiadások fő összetevői a következők:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.1.1-től | 2019.1.1-től |
| | 2020.12.31-ig | 2019.12.31-ig |
| Származékos pénzügyi instrumentumok | -541 | -261 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | -2 961 | -722 |
| Pénztári pénzügyi eszközök | -1 748 | -1 965 |
| Kamat- és kamatjellegű kiadások összesen | -5 250 | -2 948 |

(ezer EUR)

2020.1.1-től

2019.1.1-től

2020.12.31-ig

2019.12.31-ig

Származékos pénzügyi instrumentumok

-541

-261

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

-2 961

-722

Pénztári pénzügyi eszközök

-1 748

-1 965

Kamat- és kamatjellegű kiadások összesen

Kamat- és kamatjellegű kiadások összesen

-5 250

-5 250

-2 948

-2 948

20.   Díj- és jutalékbevételek és -kiadások

Díj- és jutalékbevételek és -kiadások

A díj- és jutalékbevételek fő összetevői a következők:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.1.1-től | 2019.1.1-től |
| | 2020.12.31-ig | 2019.12.31-ig |
| Hitelek és előlegek díj- és jutalékbevételei | 141 | 4 399 |
| Pénzügyi garanciák díj- és jutalékbevételei | 211 | 39 |
| Egyéb | 1 | — |
| Díj- és jutalékbevételek összesen | 353 | 4 438 |

(ezer EUR)

2020.1.1-től

2019.1.1-től

2020.12.31-ig

2019.12.31-ig

Hitelek és előlegek díj- és jutalékbevételei

141

4 399

Pénzügyi garanciák díj- és jutalékbevételei

211

39

Egyéb

1

—

Díj- és jutalékbevételek összesen

Díj- és jutalékbevételek összesen

353

353

4 438

4 438

A díj- és jutalékkiadások fő alkotóelemei a következők:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.1.1-től | 2019.1.1-től |
| | 2020.12.31-ig | 2019.12.31-ig |
| Részvényekkel és egyéb változó hozamú értékpapírokkal kapcsolatban harmadik feleknek fizetett jutalékok | -225 | -721 |
| Díj- és jutalékkiadás összesen | -225 | -721 |

(ezer EUR)

2020.1.1-től

2019.1.1-től

2020.12.31-ig

2019.12.31-ig

Részvényekkel és egyéb változó hozamú értékpapírokkal kapcsolatban harmadik feleknek fizetett jutalékok

-225

-721

Díj- és jutalékkiadás összesen

Díj- és jutalékkiadás összesen

-225

-225

-721

-721

21.   Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok nettó eredménye

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok nettó eredménye

A részvényeken és egyéb változó hozamú értékpapírokon realizált nettó nyereség fő összetevői a következők:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.1.1-től | 2019.1.1-től |
| | 2020.12.31-ig | 2019.12.31-ig |
| Értékesítésből és elidegenítésből származó nettó realizált eredmény | -3 069 | -133 |
| Osztalékbevétel | 4 261 | 1 408 |
| A valós érték nettó változása | -47 909 | 8 629 |
| Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok nettó eredménye | -46 717 | 9 904 |

(ezer EUR)

2020.1.1-től

2019.1.1-től

2020.12.31-ig

2019.12.31-ig

Értékesítésből és elidegenítésből származó nettó realizált eredmény

-3 069

-133

Osztalékbevétel

4 261

1 408

A valós érték nettó változása

-47 909

8 629

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok nettó eredménye

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok nettó eredménye

-46 717

-46 717

9 904

9 904

22.   Általános igazgatási kiadások

Általános igazgatási kiadások

Az általános igazgatási kiadások az EBB-nél a beruházási keret kezelése során felmerült tényleges költségeket foglalják magukban, levonva az EBB által közvetlenül a beruházási keret ügyfeleire kiszabott, szokásos bírálati díjakból származó bevételt.

Az általános adminisztratív kiadások fő összetevői a következők:

| (ezer EUR) |
| --- |
| | 2020.1.1-től | 2019.1.1-től |
| | 2020.12.31-ig | 2019.12.31-ig |
| Az EBB-nél felmerült tényleges költségek | -61 470 | -52 982 |
| Bevételek a közvetlenül a Keret ügyfeleire terhelt bírálati díjakból | 2 943 | 2 973 |
| Általános igazgatási kiadások összesen | -58 527 | -50 009 |

(ezer EUR)

2020.1.1-től

2019.1.1-től

2020.12.31-ig

2019.12.31-ig

Az EBB-nél felmerült tényleges költségek

-61 470

-52 982

Bevételek a közvetlenül a Keret ügyfeleire terhelt bírálati díjakból

2 943

2 973

Általános igazgatási kiadások összesen

Általános igazgatási kiadások összesen

-58 527

-58 527

-50 009

-50 009

23.   Nem konszolidált strukturált gazdálkodó egységben való részvétel (ezer EUR)

Nem konszolidált strukturált gazdálkodó egységben való részvétel (ezer EUR)

A strukturált gazdálkodó egység fogalommeghatározása

A strukturált gazdálkodó egység fogalommeghatározása

A strukturált gazdálkodó egység olyan gazdálkodó egység, amelynek kialakítása szerint nem a szavazati jogok vagy hasonló jogok játsszák a döntő szerepet annak eldöntésében, ki gyakorol ellenőrzést a gazdálkodó egység felett. Az IFRS 12 standard szerint a strukturált gazdálkodó egység gyakran rendelkezik az alábbi tulajdonságok némelyikével vagy mindegyikével:

| — | korlátozott tevékenységek, |
| --- | --- |

—

korlátozott tevékenységek,

| — | korlátozott és jól meghatározható célkitűzés, például adózásilag hatékony bérlet megvalósítása, kutatási és fejlesztési tevékenységek megvalósítása érdekében, egy gazdálkodó egység részére történő tőkeforrás vagy finanszírozás biztosítása érdekében vagy annak érdekében, hogy befektetők részére befektetési lehetőségeket biztosítsanak a strukturált gazdálkodó egység eszközeihez kapcsolódó kockázatok és hasznok befektetőknek történő átadása útján, |
| --- | --- |

—

korlátozott és jól meghatározható célkitűzés, például adózásilag hatékony bérlet megvalósítása, kutatási és fejlesztési tevékenységek megvalósítása érdekében, egy gazdálkodó egység részére történő tőkeforrás vagy finanszírozás biztosítása érdekében vagy annak érdekében, hogy befektetők részére befektetési lehetőségeket biztosítsanak a strukturált gazdálkodó egység eszközeihez kapcsolódó kockázatok és hasznok befektetőknek történő átadása útján,

| — | nem elegendő saját tőke ahhoz, hogy a strukturált gazdálkodó egység alárendelt pénzügyi támogatás nélkül finanszírozni tudja saját tevékenységeit, |
| --- | --- |

—

nem elegendő saját tőke ahhoz, hogy a strukturált gazdálkodó egység alárendelt pénzügyi támogatás nélkül finanszírozni tudja saját tevékenységeit,

| — | több, szerződés alapján egymáshoz kapcsolódó, a befektetők részére kibocsátott instrumentum formájában történő finanszírozás, amely hitelkockázat vagy egyéb kockázat koncentrációit eredményezi (részfolyósítások). |
| --- | --- |

—

több, szerződés alapján egymáshoz kapcsolódó, a befektetők részére kibocsátott instrumentum formájában történő finanszírozás, amely hitelkockázat vagy egyéb kockázat koncentrációit eredményezi (részfolyósítások).

Nem konszolidált strukturált gazdálkodó egységek

Nem konszolidált strukturált gazdálkodó egységek

A nem konszolidált strukturált gazdálkodó egység kifejezés magában foglal minden olyan strukturált gazdálkodó egységet, amely felett a Keret nem gyakorol ellenőrzést, továbbá magában foglalja a nem konszolidált strukturált gazdálkodó egységekben levő érdekeltségeket.

A strukturált gazdálkodó egységekben levő érdekeltségek fogalommeghatározása

A strukturált gazdálkodó egységekben levő érdekeltségek fogalommeghatározása

Az IFRS 12 standard meghatározása szerint az érdekeltség alatt lényegében olyan szerződéses vagy nem szerződéses kapcsolat értendő, amely alapján a beszámolót készítő gazdálkodó egység ki van téve a másik gazdálkodó egység teljesítményéből származó hozamok változékonyságának. Ilyen érdekeltségre példa többek között a részvények birtoklása, valamint a részvétel egyéb formái is, mint például finanszírozás, likviditási támogatás, hitelképesség-növelés, kötelezettségvállalás vagy garanciák rendelkezésre bocsátása a másik gazdálkodó egység számára. Az IFRS 12 standard szerint a beszámolót készítő gazdálkodó egység nem feltétlenül rendelkezik érdekeltséggel egy másik gazdálkodó egységben pusztán azért, mert tipikus megrendelő-szállító viszony áll fenn közöttük.

Az alábbi táblázat azokat a strukturált gazdálkodó egységeket mutatja be, amelyeket a Keret nem konszolidál, de amelyekben érdekeltséget birtokol.

| A strukturált gazdálkodó egység típusa | Jelleg és cél | A Keret által birtokolt érdekeltség |
| --- | --- | --- |
| Projektfinanszírozás – különleges célú gazdasági egységek hitelezése | A projektfinanszírozási ügyletek (PF-műveletek) olyan ügyletek, amelyek adósságszolgálatához a Keret olyan hitelfelvevőre hagyatkozik, amelynek egyedüli vagy fő bevételi forrását az ilyen adósságból finanszírozott egyetlen vagy néhány eszköz vagy a projekthez kötődő, korábban is létező eszköz jelenti. A PF-műveleteket gyakran különleges célú gazdasági egységek útján finanszírozzák. | Nettó folyósított összegek;
  Kamatbevétel. |
| Kockázatitőke-műveletek | A Keret kockázatitőke- és befektetési alapokat finanszíroz. A kockázatitőke- és befektetési alapok befektetők forrásait gyűjtik és kezelik azzal a céllal, hogy részesedést szerezzenek nagy növekedési potenciállal rendelkező kis- és középvállalkozásokban, illetve infrastruktúra-projekteket finanszírozzanak. | A kockázati tőkébe fektető gazdálkodó egység által kibocsátott befektetési jegyek/részvények;
  Kapott osztalékok mint osztalékbevételek. |

A strukturált gazdálkodó egység típusa

Jelleg és cél

A Keret által birtokolt érdekeltség

Projektfinanszírozás – különleges célú gazdasági egységek hitelezése

A projektfinanszírozási ügyletek (PF-műveletek) olyan ügyletek, amelyek adósságszolgálatához a Keret olyan hitelfelvevőre hagyatkozik, amelynek egyedüli vagy fő bevételi forrását az ilyen adósságból finanszírozott egyetlen vagy néhány eszköz vagy a projekthez kötődő, korábban is létező eszköz jelenti. A PF-műveleteket gyakran különleges célú gazdasági egységek útján finanszírozzák.

Nettó folyósított összegek;

Kamatbevétel.

Kockázatitőke-műveletek

A Keret kockázatitőke- és befektetési alapokat finanszíroz. A kockázatitőke- és befektetési alapok befektetők forrásait gyűjtik és kezelik azzal a céllal, hogy részesedést szerezzenek nagy növekedési potenciállal rendelkező kis- és középvállalkozásokban, illetve infrastruktúra-projekteket finanszírozzanak.

A kockázati tőkébe fektető gazdálkodó egység által kibocsátott befektetési jegyek/részvények;

Kapott osztalékok mint osztalékbevételek.

Az alábbi táblázat azon nem konszolidált strukturált gazdálkodó egységek könyv szerinti értékét mutatja be, amelyekben a Keret a beszámoló fordulónapján érdekeltséget birtokol, továbbá ismerteti a Keretnek az e gazdálkodó egységekkel kapcsolatos veszteséggel szembeni maximális kitettségét. A veszteséggel szembeni maximális kitettség a könyv szerinti értékből és a kapcsolódó folyósítatlan kötelezettségvállalásokból áll.

| A strukturált gazdálkodó egység típusa | Jelleg | Könyv szerinti érték 2020.12.31-én | Könyv szerinti érték 2019.12.31-én | Veszteséggel szembeni maximális kitettség 2020.12.31-én | Veszteséggel szembeni maximális kitettség 2019.12.31-én |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kockázatitőke-alapok | Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok | 437 142 | 504 332 | 437 142 | 834 955 |
| Összesen | | 437 142 | 504 332 | 437 142 | 834 955 |

A strukturált gazdálkodó egység típusa

Jelleg

Könyv szerinti érték 2020.12.31-én

Könyv szerinti érték 2019.12.31-én

Veszteséggel szembeni maximális kitettség 2020.12.31-én

Veszteséggel szembeni maximális kitettség 2019.12.31-én

Kockázatitőke-alapok

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

437 142

504 332

437 142

834 955

Összesen

Összesen

437 142

437 142

504 332

504 332

437 142

437 142

834 955

834 955

A Keret a megfelelő finanszírozáson túl nem nyújt támogatást a strukturált gazdálkodó egységeknek.

24.   Hatásfinanszírozási Keret (ezer EUR)

Hatásfinanszírozási Keret (ezer EUR)

Az AKCS–EU Közös Miniszteri Tanács 2013 júniusában jóváhagyta a 11. EFA-ra vonatkozó pénzügyi jegyzőkönyvet, amely a 2014–2020 közötti időszakot fedi le.

A beruházási keret javára jóváhagytak egy új, 500 millió EUR összegű keretet, az úgynevezett „Hatásfinanszírozási Keretet”, amelynek révén a beruházási keret különösen jelentős fejlesztési hatást ígérő projekteket támogathat, viselve egyúttal az ilyen befektetések természetszerűleg magasabb kockázatát. Ez a keret új lehetőségeket biztosít arra, hogy a beruházási keret a következő eszközökbe történő befektetés révén fokozni tudja magánszektorbeli hitelezését:

Társadalmi hatású tőkebefektetési alapok – ezeket az alapokat olyan magántőkealap-kezelők népszerűsítik – egyre nagyobb számban – amelyek alapjaik alapvető befektetési stratégiájával társadalmi vagy környezetvédelmi problémák enyhítését célozzák, továbbra is szem előtt tartva ugyanakkor az alap és a befektetést befogadó társaság fenntarthatóságát.

Társadalmi hatású tőkebefektetési alapok

Pénzügyi közvetítőknek folyósított hitelek – az érintett közvetítők (például mikrofinanszírozási intézmények, helyi bankok és hitelszövetkezetek) olyan AKCS-országokban működnek, amelyek esetében az EBB a jelenlegi hitelkockázati iránymutatások értelmében – különösen a helyi pénznemben – nem folyósít hitelt, például magas országkockázat, devizaárfolyam-ingadozás vagy az árképzési referenciák hiánya miatt. Az ilyen hitelek fő célja a jelentős fejlesztési hatású projektek finanszírozása, különösen a mikro- és kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás és a mezőgazdaság terén, mivel ezek általában nem finanszírozhatók a beruházási keretből.

Pénzügyi közvetítőknek folyósított hitelek

Kockázatmegosztást elősegítő eszközök – formájuk szerint első veszteségre nyújtott garanciák (első veszteségviselő részek), amelyek lehetővé teszik, hogy az EBB és a helyi pénzügyi közvetítők (főként kereskedelmi bankok) az ellátatlan kkv-kat és a hatásfinanszírozási kritériumnak megfelelő kis projekteket segítő kockázatmegosztási műveleteket végezzenek olyan helyzetekben, amikor az említett kkv-k és kis projektek nem jutnak piaci finanszírozáshoz. Az első veszteségviselő részeket az EBB által a beruházási keretből finanszírozott, illetve más nemzetközi pénzügyi szervezetek / fejlesztési pénzügyi intézmények által finanszírozott előbbre sorolt garanciarészek viszontgaranciáiként alakították ki, és így jelentős tőkeáttételi hatást teremtenek.

Kockázatmegosztást elősegítő eszközök

Közvetlen finanszírozás – hitel- vagy tőkefinanszírozási eszközök révén, megbízható és tapasztalt projektgazdák jelentős fejlesztési hatású projektjeihez, természetszerűleg magasabb várható veszteségekkel és nehezebb eszközmegtérüléssel (tőkéhez kötődő típusú kockázat, a szokásosnál magasabb várható veszteségekkel). Az EBB szigorú kiválasztási és támogathatósági feltételeket fog szabni ehhez az eszközhöz, mivel az érintett projektek – jelentős fejlesztési hatásuk ellenére – nem teljesítik a szükséges finanszírozási feltételeket (vagyis kicsi az esélye a befektetés megtérülésének vagy a veszteségek kamatokkal/tőkehozamokkal való ellentételezésének).

Közvetlen finanszírozás

A Hatásfinanszírozási Keret lehetővé teszi az új szektorokba, például az egészségügybe és az oktatásba, valamint a mezőgazdaságba és az élelmezésbiztonságba történő diverzifikációt, illetve az új kockázatmegosztási eszközök kifejlesztését is. 2016-ban a Hatásfinanszírozási Keret finanszírozási képessége 800 millió EUR-ra nőtt azáltal, hogy a Keret részben rulírozóvá vált.

Pénzügyi és számviteli szempontból a Hatásfinanszírozási Keret a beruházási keret portfóliójának részét képezi, elszámolásai a Keret éves pénzügyi kimutatásában szerepelnek.

Az alábbi táblázat a könyv szerinti értékeket és a lekötött, de folyósítatlan összegeket tartalmazza, eszköztípusonként:

| A Hatásfinanszírozási Keret befektetésének típusa | Jelleg | Értékelés | Bruttó érték 2020.12.31-én | Elszámolt veszteség/valós érték kiigazítás 2020.12.31-én | Könyv szerinti érték 2020.12.31-én | Folyósítatlan összeg 2020.12.31-én | Mérlegen kívüli várható hitelezési veszteség kiigazítás 2020.12.31-én |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzügyi közvetítőknek folyósított hitelek | Hitelek és előlegek | AC | 49 522 | -1 839 | 47 683 | 26 954 | -199 |
| Közvetlen hitelműveletek | Hitelek és előlegek | Eredménnyel szemben valós értéken | 91 186 | -44 681 | 46 505 | 98 314 | — |
| Társadalmi hatású tőkebefektetési alapok | Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok | Eredménnyel szemben valós értéken | 41 885 | -4 778 | 37 107 | 73 362 | — |
| Közvetlen tulajdoni részesedések | Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok | Eredménnyel szemben valós értéken | 57 395 | 9 195 | 66 590 | 14 | — |
| Kockázatmegosztást elősegítő eszközök | Kibocsátott garanciák | a magasabb összeg szerinti megközelítés (10) | — | — | — | 40 746 | — |
| Összesen | | | 239 988 | -42 103 | 197 885 | 239 390 | -199 |

A Hatásfinanszírozási Keret befektetésének típusa

Jelleg

Értékelés

Bruttó érték 2020.12.31-én

Elszámolt veszteség/valós érték kiigazítás 2020.12.31-én

Könyv szerinti érték 2020.12.31-én

Folyósítatlan összeg 2020.12.31-én

Mérlegen kívüli várható hitelezési veszteség kiigazítás 2020.12.31-én

Pénzügyi közvetítőknek folyósított hitelek

Hitelek és előlegek

AC

49 522

-1 839

47 683

26 954

-199

Közvetlen hitelműveletek

Hitelek és előlegek

Eredménnyel szemben valós értéken

91 186

-44 681

46 505

98 314

—

Társadalmi hatású tőkebefektetési alapok

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

Eredménnyel szemben valós értéken

41 885

-4 778

37 107

73 362

—

Közvetlen tulajdoni részesedések

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

Eredménnyel szemben valós értéken

57 395

9 195

66 590

14

—

Kockázatmegosztást elősegítő eszközök

Kibocsátott garanciák

a magasabb összeg szerinti megközelítés (10)

10

—

—

—

40 746

—

Összesen

Összesen

239 988

239 988

-42 103

-42 103

197 885

197 885

239 390

239 390

-199

-199

| A Hatásfinanszírozási Keret befektetésének típusa | Jelleg | Értékelés | Bruttó érték 2019.12.31-én | Elszámolt veszteség/valós érték kiigazítás 2019.12.31-én | Könyv szerinti érték 2019.12.31-én | Folyósítatlan összeg 2019.12.31-én | Mérlegen kívüli várható hitelezési veszteség kiigazítás 2019.12.31-én |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzügyi közvetítőknek folyósított hitelek | Hitelek és előlegek | AC | 22 347 | -354 | 21 993 | 42 400 | -1 251 |
| Közvetlen hitelműveletek | Hitelek és előlegek | Eredménnyel szemben valós értéken | 37 136 | -15 156 | 21 980 | 75 700 | — |
| Társadalmi hatású tőkebefektetési alapok | Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok | Eredménnyel szemben valós értéken | 33 417 | -3 175 | 30 242 | 66 840 | — |
| Közvetlen tulajdoni részesedések | Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok | Eredménnyel szemben valós értéken | 58 643 | 19 626 | 78 269 | 14 | — |
| Kockázatmegosztást elősegítő eszközök | Kibocsátott garanciák | a magasabb összeg szerinti megközelítés (11) | — | — | — | 47 331 | -50 |
| Összesen | | | 151 543 | 941 | 152 484 | 232 285 | -1 301 |

A Hatásfinanszírozási Keret befektetésének típusa

Jelleg

Értékelés

Bruttó érték 2019.12.31-én

Elszámolt veszteség/valós érték kiigazítás 2019.12.31-én

Könyv szerinti érték 2019.12.31-én

Folyósítatlan összeg 2019.12.31-én

Mérlegen kívüli várható hitelezési veszteség kiigazítás 2019.12.31-én

Pénzügyi közvetítőknek folyósított hitelek

Hitelek és előlegek

AC

22 347

-354

21 993

42 400

-1 251

Közvetlen hitelműveletek

Hitelek és előlegek

Eredménnyel szemben valós értéken

37 136

-15 156

21 980

75 700

—

Társadalmi hatású tőkebefektetési alapok

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

Eredménnyel szemben valós értéken

33 417

-3 175

30 242

66 840

—

Közvetlen tulajdoni részesedések

Részvények és egyéb változó hozamú értékpapírok

Eredménnyel szemben valós értéken

58 643

19 626

78 269

14

—

Kockázatmegosztást elősegítő eszközök

Kibocsátott garanciák

a magasabb összeg szerinti megközelítés (11)

11

—

—

—

47 331

-50

Összesen

Összesen

151 543

151 543

941

941

152 484

152 484

232 285

232 285

-1 301

-1 301

Az EBB a Hatásfinanszírozási Keret közvetlen hitelműveleteire (a pénzügyi közvetítőknek nyújtott hitelek kivételével) az EBB Hitel- és Tőkekockázati Irányelvei szerinti általános megbízási kockázati elveket kell alkalmazni, és a Hatásfinanszírozási Keret közvetlen hitelműveleteihez kapcsolódó kockázatot a műveletek valós értékén kell nyomon követni és jelenteni. A módszertannak megfelelően a Bank a befektetés megalapozottságát és az említett műveletek üzleti életképességének valószínűségét kvalitatív kockázatfelmérés útján értékeli.

25.   Későbbi események

Későbbi események

A Covid19-világjárvánnyal összefüggésben a beruházási keret továbbra is szorosan figyelemmel kíséri a helyzetet, különösen az ellenőrzés lezárása után felmerülő események felülvizsgálatának részeként. A beruházási keret úgy ítéli meg, hogy a mérlegfordulónapot követően nem történt olyan lényeges esemény, amely szükségessé tenné a 2020. december 31-i állapot szerinti pénzügyi kimutatások módosítását vagy az abban való közzétételt.

---

(1)  HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/1877 rendelete (2018. november 26.) a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról és az (EU) 2015/323 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 307., 2018.12.3., 1. o.).

2

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

3

(4)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

4

(5)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

5

(6)  A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 53. cikkével összhangban a pénztár a 11. EFA mérlegében kerül bemutatásra. Az egyes bankszámlák jellegét a Pénzügyi kockázatkezelés című 5. fejezet ismerteti.

6

(7)  A Tanács (EU) 2020/1708 határozata (2020. november 13.) a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő, a 2022-re vonatkozó felső határt, a 2021-ben fizetendő éves összeget, a 2021. évi első részletet és a 2023-ban és 2024-ben fizetendő hozzájárulások várható éves összegeire vonatkozó indikatív, nem kötelező erejű előrejelzést is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról (HL L 385., 2020.11.17., 13. o.).

7

(8)  A Tanács (EU) 2016/888 rendelete (2016. június 6.) a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló (EU) 2015/323 rendeletnek a részletek befizetése tekintetében történő módosításáról (HL L 149., 2016.6.7., 1. o.).

8

(9)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok ezer euróra való kerekítése miatt a táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

10

(11)  A Tanács (EU) 2018/1877 rendelete (2018. november 26.) a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról és az (EU) 2015/323 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 307., 2018.12.3., 1. o.).

11

(12)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok ezer euróra való kerekítése miatt a táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

13

(14)  A Tanács (EU) 2018/1877 rendelete (2018. november 26.) a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról és az (EU) 2015/323 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 307., 2018.12.3., 1. o.).

14

(15)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

15

(16)  A Tanács (EU) 2018/1877 rendelete.

16

(17)  A dél-szudáni műveletek kivételével.

17

(18)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o.

18

(19)  HL L 109., 2007.4.26., 33.o.

19

(20)  Bruttó összegek (azaz a visszavont kötelezettségvállalások és a visszafizetési felszólítások nélkül).

20

(21)  A lekötött, szerződött, kifizetett oszlopokban szereplő összegek súlyát színezés jelöli.

21

(22)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

22

(1)  A 2020. december 31-én lezárult évben a kamat- és kamatjellegű bevételek 77,9 millió EUR bevételt tartalmaznak az effektívkamatláb-módszeren alapuló amortizált bekerülési értéken tartott eszközök után (2019: 93,9 millió EUR).

1

(23)  HL L 420., 2020.12.14., 32. o.

23

(24)  A Tanács (EU) 2020/2233 határozata (2020. december 23.) az AKCS beruházási kereten belül a 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap műveleteinek pénzügyi eszközeiből befolyó bevételekből származó pénzeszközökre vonatkozó kötelezettségvállalásról (HL L 437., 2020.12.28.,188. o.).

24

(25)  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelműveletek.

25

(26)  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelműveletek.

26

(27)  A beszámoló fordulónapján mögöttes partner nélküli ügynökségi megállapodások.

27

(28)  A beszámoló fordulónapján mögöttes partner nélküli ügynökségi megállapodások

28

(29)  A csökkenés az év közben olyan műveletek kapcsán felmerült tőketörlesztésekkel magyarázható, amelyek 2020. december 31-én már átstrukturáltnak minősültek, illetve átstrukturált intézkedések év közbeni felmondásával.

29

(30)  A harmadik féllel szembeni kötelezettségek magukban foglalják a tagállamoknak még nem folyósított kamattámogatásokat és technikai segítségnyújtást, amennyiben a lejárat alapvetően nem meghatározott.

30

(2)  A szintetikus fedezet magyarázatáért lásd a 3.4.2.2.2. szakaszt.

2

(3)  A szintetikus fedezet magyarázatáért lásd a 3.4.2.2.2. szakaszt.

3

(4)  Beleértve az ügynökségi megállapodásokat

4

(5)  Beleértve az ügynökségi megállapodásokat.

5

(6)  A részleteket lásd a 24. megjegyzésben.

6

(7)  A modell 2.4.2. megjegyzésben említett aktualizált változatát követően a 12 havi és az élettartami nem értékvesztett várható hitelezési veszteség nyitóegyenlege sorrendben 0,3 millió és 1,5 millió EUR-val magasabb lenne.

7

(31)  A részleteket lásd a 24. megjegyzésben.

31

(8)  A modell 2.4.2. megjegyzésben említett aktualizált változatát követően a 12 havi és az élettartami nem értékvesztett várható hitelezési veszteség nyitóegyenlege sorrendben -0,2 millió EUR-val alacsonyabb, illetve 1,1 millió EUR-val magasabb lenne.

8

(32)  A részleteket lásd a 24. megjegyzésben.

32

(33)  2020. november 10-én a Tanács rögzítette az egyes tagállamok által 2021. január 21-ig befizetendő pénzügyi hozzájárulás összegét. 2020. december 31-én68,9 millió EUR nem volt befizetve.

33

(9)  2020. július 14-én a 9. EFA keretében 45,1 millió EUR összegű fel nem használt, kamattámogatásra és technikai segítségnyújtásra irányuló kötelezettségvállalást a 9. EFA-hozzájárulások allokációs kulcsa szerint átcsoportosítottak a kapott hozzájárulásokra.

9

(10)  A részleteket lásd a 2.4.3. megjegyzés későbbi értékelésről szóló szakaszában.

10

(11)  A részleteket lásd a 2.4.3. megjegyzés későbbi értékelésről szóló szakaszában.

11

---

| 2021.10.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 438/163 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 438/163

---

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács részére a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapról (EFA) – Független ellenőri jelentés

(2021/C 438/02)

Vélemény

| I. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA jóváhagyott éves beszámolója, amely a mérlegből, az eredménykimutatásból, a készpénzforgalmi kimutatásból, a nettó eszközállomány változásainak kimutatásából és a 2020. december 31-ével záruló pénzügyi év pénzügyi műveleteinek végrehajtásáról szóló jelentésből áll; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA jóváhagyott éves beszámolója, amely a mérlegből, az eredménykimutatásból, a készpénzforgalmi kimutatásból, a nettó eszközállomány változásainak kimutatásából és a 2020. december 31-ével záruló pénzügyi év pénzügyi műveleteinek végrehajtásáról szóló jelentésből áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló azon tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, amelyek pénzügyi kezeléséért a Bizottság felelős (1). |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló azon tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, amelyek pénzügyi kezeléséért a Bizottság felelős (1).

A beszámoló megbízhatósága

| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról









  II. | Véleményünk szerint a nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapnak a 2020. december 31-ével záruló évre vonatkozó éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és az EFA-kra alkalmazandó pénzügyi szabályzat rendelkezéseinek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapuló számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi az EFA-k 2020. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. |
| --- | --- |

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

II.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

| Vélemény a bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  III. | Véleményünk szerint a 2020. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

Vélemény a bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

III.

Kiadások

| Elutasító vélemény a kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  IV. | Véleményünk szerint – „A kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott elutasító vélemény alapja” című bekezdésben tárgyaltak jelentősége miatt – a 2020. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolóban elfogadott kifizetéseket lényeges hibaszint jellemzi. |
| --- | --- |

Elutasító vélemény a kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről

IV.

A vélemény alapja

| V. | Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai (ISA) és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai (ISSAI) szerint végeztük. A Számvevőszék e standardokban és kódexekben előírt felelősségét jelentésünknek az ellenőr felelősségével foglalkozó része fejti ki részletesebben. A hivatalos könyvvizsgálóknak a Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testület által kiadott etikai kódexe szerinti függetlenségi követelményeket betartottuk és az ezekben előírt etikai kötelezettségeinknek is eleget tettünk. Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk kialakításához. |
| --- | --- |

V.

A kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről adott elutasító vélemény alapja

| VI. | A nyolcadik, kilencedik, tizedik és tizenegyedik EFA keretében 2020-ban rögzített kiadásokat lényeges hiba jellemzi. A beszámolóban elfogadott kiadások általunk becsült hibaszintje3,8 %. |
| --- | --- |

VI.

Fontosabb ellenőrzési témák

| VII. | Fontosabb ellenőrzési témáknak itt azokat nevezzük, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak pénzügyi kimutatásának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és az azokról szóló vélemény kialakításakor foglalkoztunk ugyan, azonban külön nem adunk róluk véleményt. |
| --- | --- |

VII.

Elhatárolt kiadások

| VIII. | Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt, nagyrészt becsléseken alapuló kiadásokat. 2020 végén a Bizottság becslése szerint a felmerült, de a kedvezményezettek által még be nem jelentett támogatható kiadások összege 5 452 millió euró volt (2019 végén: 5 074 millió euró). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Megvizsgáltuk ezeknek az elhatárolt becsléseknek a kiszámítását és áttekintettünk egy 30 egyedi szerződésből álló mintát, hogy értékeljük az elhatárolt kiadások hibás megállapításának kockázatát. Elvégzett munkánk alapján megállapítottuk, hogy a végleges beszámolóban szereplő elhatárolt kiadások megfelelőek voltak. |
| --- | --- |

IX.

Az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének lehetséges hatásai az Európai Fejlesztési Alapok 2020. évi beszámolójára

| X.2020. | február 1. óta az Egyesült Királyság többé nem uniós tagállam. A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből való kilépéséről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: a kilépési megállapodás) a két fél közötti megkötését követően az Egyesült Királyság kötelezettséget vállalt arra, hogy az Egyesült Királyság a tizenegyedik és valamennyi korábbi, még lezáratlan EFA lezárásáig továbbra is az EFA részese marad. Az Egyesült Királyságot ugyanazon kötelezettségek terhelik, mint a tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapot létrehozó belső megállapodás értelmében a tagállamokat, továbbá lezárásukig a korábbi EFA-kból eredő kötelezettségek is. |
| --- | --- |

X.2020.

| XI. | A kilépésről rendelkező megállapodás kimondja azt is, hogy a tizedik EFA-hoz vagy az azt megelőző EFA-khoz tartozó projektek azon összegei esetében, amelyeket e megállapodás hatálybalépéséig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy visszavontak, az Egyesült Királyságra eső részt nem használják fel újra. Ugyanez a szabály alkalmazandó azon források Egyesült Királyságra eső részére is, amelyeket a tizenegyedik EFA keretében 2020. december 31-ig nem vettek kötelezettségvállalásba vagy visszavontak. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Ennek alapján nem kell beszámolni az EFA 2020. évi beszámolóját érintő pénzügyi hatásról. Megállapítjuk, hogy az EFA 2020. december 31-re vonatkozó beszámolója megfelelően tükrözi a kilépési folyamat ekkori helyzetét. |
| --- | --- |

XII.

A vezetőség felelőssége

| XIII. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a tizenegyedik EFA pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel az EFA éves beszámolójának a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelő elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. Az EFA beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Az EFA beszámolójának elkészítésekor a Bizottság felelőssége annak felmérése, hogy az EFA-k képesek-e tevékenységük folytatására, adott esetben az ezt érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el, kivéve, ha a vezetőségnek szándékában áll megszüntetni a jogalanyt vagy beszüntetni a működését, vagy amikor nem áll előtte ezen kívül más reális lehetőség. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | A Bizottság felelős az EFA-k pénzügyi beszámolási folyamatának felügyeletéért. |
| --- | --- |

XV.

Az ellenőrnek az EFA-beszámoló és az alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| XVI. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az EFA beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés feltétlenül kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibákat vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják az EFA jelen beszámolója alapján hozott gazdasági döntéseket. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Az ISA és ISSAI szabványoknak megfelelő ellenőrzés keretében szakmai megítélésünk szerint és szakmai szkepticizmussal járunk el az ellenőrzés egésze során. Továbbá:






  — | Azonosítjuk és elemezzük annak kockázatát, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba az EFA beszámolójában, illetve az EFA jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a mögöttes tranzakciókban. Az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, továbbá olyan ellenőrzési bizonyítékokat szerzünk, amelyek elégséges és megfelelő alapot nyújtanak véleményünk kialakításához. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontrollok megkerülését, ezért nagyobb a kockázata, hogy az ilyen esetek feltáratlanul maradnak. |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

Azonosítjuk és elemezzük annak kockázatát, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba az EFA beszámolójában, illetve az EFA jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a mögöttes tranzakciókban. Az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, továbbá olyan ellenőrzési bizonyítékokat szerzünk, amelyek elégséges és megfelelő alapot nyújtanak véleményünk kialakításához. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontrollok megkerülését, ezért nagyobb a kockázata, hogy az ilyen esetek feltáratlanul maradnak.

| — | Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat: ezzel célunk a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása. |
| --- | --- |

—

Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat: ezzel célunk a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása.

| — | Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e. |
| --- | --- |

—

Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e.

| — | Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy az EFA képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet az EFA beszámolójában szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával. |
| --- | --- |

—

Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy az EFA képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet az EFA beszámolójában szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával.

| — | Értékeljük az éves beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy az éves beszámoló híven mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket. |
| --- | --- |

—

Értékeljük az éves beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy az éves beszámoló híven mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket.

| XVIII. | A vezetőséggel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | A bevételeket illetően megvizsgáljuk az összes tagállami hozzájárulást, valamint egy más típusú bevételi tranzakciókból vett mintát. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat az előlegfizetésektől eltekintve minden kifizetési kategóriára kiterjed, és azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával – a tárgyévben vagy később – elfogadja az igazolást. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Meghatározzuk, hogy a Bizottsággal megvitatott témák közül melyek voltak az EFA beszámolójának ellenőrzése során a legjelentősebbek, és minősülnek ezáltal a tárgyidőszak tekintetében fontosabb ellenőrzési témáknak. Ezek a témák jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét, vagy abban a rendkívül ritka esetben, ha mi határozunk úgy, hogy eltekintünk egy adott téma jelentésünkben való közzétételétől, mert észszerűen feltételezhető, hogy ennek kedvezőtlen következményei meghaladják a közlésből származó közérdekű hasznot. |
| --- | --- |

XXI.

2021. július 8.

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  A tizenegyedik EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 43., 48–50. és 58. cikke értelmében ez a megbízhatósági nyilatkozat nem vonatkozik az EBB kezelésében lévő EFA-forrásokra.

1

---