# Europeiska unionens C 456/10 n

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 456 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången10 november 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 456

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången10 november 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2020–2021Sammanträdena den 18–21 januari 2021ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2020–2021Sammanträdena den 18–21 januari 2021ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 20 januari 2021 |
| 2021/C 456/01 | Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om genomförandet av den europeiska arresteringsordern och förfarandena för överlämnande mellan medlemsstaterna (2019/2207(INI)) | 2 |
| 2021/C 456/02 | Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om förstärkning av den inre marknaden: framtiden för den fria rörligheten för tjänster (2020/2020(INI)) | 14 |
| 2021/C 456/03 | Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om uppnående av långvariga politiska effekter för Europaåret för kulturarv (2019/2194(INI)) | 24 |
| 2021/C 456/04 | Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om artificiell intelligens: frågor om tolkning och tillämpning av internationell rätt, i den mån som EU påverkas, på de civila och militära användningsområdena och om statens befogenheter utanför det straffrättsliga området (2020/2013(INI)) | 34 |
| 2021/C 456/05 | Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om revideringen av riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (2019/2192(INI)) | 47 |
| 2021/C 456/06 | Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om kontrollen av unionsrättens tillämpning 2017, 2018 och 2019 (2019/2132(INI)) | 56 |
| 2021/C 456/07 | Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2020 (2020/2206(INI)) | 64 |
| 2021/C 456/08 | Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2020 (2020/2207(INI)) | 78 |
| 2021/C 456/09 | Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2019 (2020/2208(INI)) | 94 |
| | Torsdagen den 21 januari 2021 |
| 2021/C 456/10 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om konnektivitet och förbindelserna mellan EU och Asien (2020/2115(INI)) | 117 |
| 2021/C 456/11 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om mer fisk i haven – åtgärder för att främja återhämtning av bestånd över maximal hållbar avkastning, inbegripet återhämtningsområden för fisk och marina skyddsområden (2019/2162(INI)) | 129 |
| 2021/C 456/12 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om gripandet av Aleksej Navalnyj (2021/2513(RSP)) | 137 |
| 2021/C 456/13 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om den senaste utvecklingen i Venezuelas nationalförsamling (2021/2508(RSP)) | 141 |
| 2021/C 456/14 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om tillgången till anständig och rimligt prissatt bostad för alla (2019/2187(INI)) | 145 |
| 2021/C 456/15 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 med rekommendationer till kommissionen om rätten att inte vara uppkopplad (2019/2181(INL)) | 161 |
| 2021/C 456/16 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om reformering av EU:s förteckning över skatteparadis (2020/2863(RSP)) | 177 |
| 2021/C 456/17 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om mildrande av konsekvenserna av jordbävningarna i Kroatien (2021/2504(RSP)) | 185 |
| 2021/C 456/18 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (2020/2121(INI)) | 191 |
| 2021/C 456/19 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om EU:s strategi för jämställdhet (2019/2169(INI)) | 208 |
| 2021/C 456/20 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (2019/2168(INI)) | 232 |
| 2021/C 456/21 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om ingripandena mot den demokratiska oppositionen i Hongkong (2021/2505(RSP)) | 242 |
| 2021/C 456/22 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om människorättssituationen i Turkiet, särskilt fallet med Selahattin Demirtas och andra samvetsfångar (2021/2506(RSP)) | 247 |
| 2021/C 456/23 | Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om människorättssituationen i Vietnam, särskilt fallet med människorättsjournalisterna Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy och Le Huu Minh Tuan (2021/2507(RSP)) | 251 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 20 januari 2021

2021/C 456/01

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om genomförandet av den europeiska arresteringsordern och förfarandena för överlämnande mellan medlemsstaterna (2019/2207(INI))

2

2021/C 456/02

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om förstärkning av den inre marknaden: framtiden för den fria rörligheten för tjänster (2020/2020(INI))

14

2021/C 456/03

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om uppnående av långvariga politiska effekter för Europaåret för kulturarv (2019/2194(INI))

24

2021/C 456/04

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om artificiell intelligens: frågor om tolkning och tillämpning av internationell rätt, i den mån som EU påverkas, på de civila och militära användningsområdena och om statens befogenheter utanför det straffrättsliga området (2020/2013(INI))

34

2021/C 456/05

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om revideringen av riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (2019/2192(INI))

47

2021/C 456/06

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om kontrollen av unionsrättens tillämpning 2017, 2018 och 2019 (2019/2132(INI))

56

2021/C 456/07

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2020 (2020/2206(INI))

64

2021/C 456/08

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2020 (2020/2207(INI))

78

2021/C 456/09

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2019 (2020/2208(INI))

94

Torsdagen den 21 januari 2021

2021/C 456/10

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om konnektivitet och förbindelserna mellan EU och Asien (2020/2115(INI))

117

2021/C 456/11

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om mer fisk i haven – åtgärder för att främja återhämtning av bestånd över maximal hållbar avkastning, inbegripet återhämtningsområden för fisk och marina skyddsområden (2019/2162(INI))

129

2021/C 456/12

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om gripandet av Aleksej Navalnyj (2021/2513(RSP))

137

2021/C 456/13

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om den senaste utvecklingen i Venezuelas nationalförsamling (2021/2508(RSP))

141

2021/C 456/14

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om tillgången till anständig och rimligt prissatt bostad för alla (2019/2187(INI))

145

2021/C 456/15

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 med rekommendationer till kommissionen om rätten att inte vara uppkopplad (2019/2181(INL))

161

2021/C 456/16

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om reformering av EU:s förteckning över skatteparadis (2020/2863(RSP))

177

2021/C 456/17

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om mildrande av konsekvenserna av jordbävningarna i Kroatien (2021/2504(RSP))

185

2021/C 456/18

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (2020/2121(INI))

191

2021/C 456/19

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om EU:s strategi för jämställdhet (2019/2169(INI))

208

2021/C 456/20

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (2019/2168(INI))

232

2021/C 456/21

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om ingripandena mot den demokratiska oppositionen i Hongkong (2021/2505(RSP))

242

2021/C 456/22

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om människorättssituationen i Turkiet, särskilt fallet med Selahattin Demirtas och andra samvetsfångar (2021/2506(RSP))

247

2021/C 456/23

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om människorättssituationen i Vietnam, särskilt fallet med människorättsjournalisterna Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy och Le Huu Minh Tuan (2021/2507(RSP))

251

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 19 januari 2021 |
| 2021/C 456/24 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 januari 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående av ändringarna av överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen (Bonnavtalet) vad gäller utvidgning av det avtalets tillämpningsområde och Konungariket Spaniens anslutning till det avtalet (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE)) | 256 |
| 2021/C 456/25 | P9_TA(2021)0002Undantag för vissa referensvärden för tredjelandsvalutor och fastställande av ersättningsreferensvärden för vissa referensvärden som ska upphöra ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 januari 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1011 vad gäller undantag för vissa referensvärden för tredjelandsvalutor och fastställande av ersättningsreferensvärden för vissa referensvärden som ska upphöra (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))P9_TC1-COD(2020)0154Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 januari 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2016/1011 vad gäller undantag för vissa referensvärden för avistaväxelkurser för tredjelandsvalutor och fastställande av ersättningar för vissa referensvärden som ska upphöra och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 | 257 |
| 2021/C 456/26 | P9_TA(2021)0003Instrument för tekniskt stöd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 januari 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))P9_TC1-COD(2020)0103Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 januari 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd | 258 |
| 2021/C 456/27 | P9_TA(2021)0004Utövande av unionens rättigheter vid tillämpning och genomdrivande av internationella handelsregler ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 januari 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 654/2014 om utövande av unionens rättigheter vid tillämpning och genomdrivande av internationella handelsregler (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))P9_TC1-COD(2019)0273Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 januari 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) nr 654/2014 om utövande av unionens rättigheter vid tillämpning och genomdrivande av internationella handelsregler | 259 |
| 2021/C 456/28 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 4 december 2020 om ändring av delegerad förordning (EU) 2020/427 vad gäller tillämpningsdatumet för ändringarna av vissa detaljerade produktionsregler för ekologiska produkter i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA)) | 263 |
| | Torsdagen den 21 januari 2021 |
| 2021/C 456/29 | P9_TA(2021)0015Fead: särskilda åtgärder för att hantera covid-19-krisen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 januari 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller införandet av särskilda åtgärder för att hantera covid-19-krisen (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))P9_TC1-COD(2020)0105Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 januari 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller införandet av särskilda åtgärder för att hantera krisen i samband med covid-19-utbrottet | 264 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdagen den 19 januari 2021

2021/C 456/24

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 januari 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående av ändringarna av överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen (Bonnavtalet) vad gäller utvidgning av det avtalets tillämpningsområde och Konungariket Spaniens anslutning till det avtalet (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE))

256

2021/C 456/25

P9_TA(2021)0002Undantag för vissa referensvärden för tredjelandsvalutor och fastställande av ersättningsreferensvärden för vissa referensvärden som ska upphöra ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 januari 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1011 vad gäller undantag för vissa referensvärden för tredjelandsvalutor och fastställande av ersättningsreferensvärden för vissa referensvärden som ska upphöra (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))P9_TC1-COD(2020)0154Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 januari 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2016/1011 vad gäller undantag för vissa referensvärden för avistaväxelkurser för tredjelandsvalutor och fastställande av ersättningar för vissa referensvärden som ska upphöra och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012

257

2021/C 456/26

P9_TA(2021)0003Instrument för tekniskt stöd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 januari 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))P9_TC1-COD(2020)0103Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 januari 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd

258

2021/C 456/27

P9_TA(2021)0004Utövande av unionens rättigheter vid tillämpning och genomdrivande av internationella handelsregler ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 januari 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 654/2014 om utövande av unionens rättigheter vid tillämpning och genomdrivande av internationella handelsregler (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))P9_TC1-COD(2019)0273Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 januari 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) nr 654/2014 om utövande av unionens rättigheter vid tillämpning och genomdrivande av internationella handelsregler

259

2021/C 456/28

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 4 december 2020 om ändring av delegerad förordning (EU) 2020/427 vad gäller tillämpningsdatumet för ändringarna av vissa detaljerade produktionsregler för ekologiska produkter i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA))

263

Torsdagen den 21 januari 2021

2021/C 456/29

P9_TA(2021)0015Fead: särskilda åtgärder för att hantera covid-19-krisen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 januari 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller införandet av särskilda åtgärder för att hantera covid-19-krisen (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))P9_TC1-COD(2020)0105Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 januari 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller införandet av särskilda åtgärder för att hantera krisen i samband med covid-19-utbrottet

264

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

10.11.2021

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2020–2021

Sammanträdena den 18–21 januari 2021

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 20 januari 2021

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/2

---

P9_TA(2021)0006

Den europeiska arresteringsordern och förfarandena för överlämnande mellan medlemsstaterna

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om genomförandet av den europeiska arresteringsordern och förfarandena för överlämnande mellan medlemsstaterna (2019/2207(INI))

(2021/C 456/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 82 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 82 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, (stadgan) särskilt artiklarna 4, 47, 48 och 52, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, (stadgan) särskilt artiklarna 4, 47, 48 och 52,

| — | med beaktande av rättspraxisen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) som hänvisar till ömsesidigt erkännande, grundläggande rättigheter och skyldigheter enligt artikel 2 i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna (Europakonventionen) om rätten till liv (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxisen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) som hänvisar till ömsesidigt erkännande, grundläggande rättigheter och skyldigheter enligt artikel 2 i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna (Europakonventionen) om rätten till liv (1),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (2) (rambeslutet om en europeisk arresteringsorder), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (2) (rambeslutet om en europeisk arresteringsorder),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/947/RIF av den 27 november 2008 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på domar och övervakningsbeslut i syfte att övervaka alternativa påföljder och övervakningsåtgärder (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/947/RIF av den 27 november 2008 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på domar och övervakningsbeslut i syfte att övervaka alternativa påföljder och övervakningsåtgärder (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2009/299/RIF av den 26 februari 2009 om ändring av rambesluten 2002/584/RIF, 2005/214/RIF, 2006/783/RIF, 2008/909/RIF och 2008/947/RIF och om stärkande av medborgarnas processuella rättigheter och främjande av tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande på ett avgörande när den berörda personen inte var personligen närvarande vid förhandlingen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2009/299/RIF av den 26 februari 2009 om ändring av rambesluten 2002/584/RIF, 2005/214/RIF, 2006/783/RIF, 2008/909/RIF och 2008/947/RIF och om stärkande av medborgarnas processuella rättigheter och främjande av tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande på ett avgörande när den berörda personen inte var personligen närvarande vid förhandlingen (4),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2009/829/RIF av den 23 oktober 2009 om tillämpning mellan Europeiska unionens medlemsstater av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om övervakningsåtgärder som ett alternativ till tillfälligt frihetsberövande (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2009/829/RIF av den 23 oktober 2009 om tillämpning mellan Europeiska unionens medlemsstater av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om övervakningsåtgärder som ett alternativ till tillfälligt frihetsberövande (5),

| — | med beaktande av kommissionens rapporter om genomförandet av den europeiska arresteringsordern och förfarandena för överlämnande mellan medlemsstaterna (COM(2005)0063 och SEC(2005)0267, COM(2006)0008 och SEC(2006)0079, COM(2007)0407 och SEC(2007)0979 och COM(2011)0175 samt SEC(2011)0430), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapporter om genomförandet av den europeiska arresteringsordern och förfarandena för överlämnande mellan medlemsstaterna (COM(2005)0063 och SEC(2005)0267, COM(2006)0008 och SEC(2006)0079, COM(2007)0407 och SEC(2007)0979 och COM(2011)0175 samt SEC(2011)0430),

| — | med beaktande av den reviderade versionen av handboken för utfärdande och verkställighet av en europeisk arresteringsorder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den reviderade versionen av handboken för utfärdande och verkställighet av en europeisk arresteringsorder,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 15 december 2011 om villkoren för frihetsberövanden i EU (6), av den 27 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om översynen av den europeiska arresteringsordern (7) och av den 5 oktober 2017 om kriminalvårdssystem och fängelseförhållanden (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 15 december 2011 om villkoren för frihetsberövanden i EU (6), av den 27 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om översynen av den europeiska arresteringsordern (7) och av den 5 oktober 2017 om kriminalvårdssystem och fängelseförhållanden (8),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt, som antogs vid första behandlingen den 17 april 2019, om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättsliga frågor (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt, som antogs vid första behandlingen den 17 april 2019, om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättsliga frågor (9),

| — | med beaktande av rådets färdplan från 2009 för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets färdplan från 2009 för att stärka misstänkta eller åtalade personers processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/64/EU av den 20 oktober 2010 om rätt till tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/64/EU av den 20 oktober 2010 om rätt till tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/13/EU av den 22 maj 2012 om rätten till information vid straffrättsliga förfaranden (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/13/EU av den 22 maj 2012 om rätten till information vid straffrättsliga förfaranden (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/48/EU av den 22 oktober 2013 om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder samt om rätt att få en tredje part underrättad vid frihetsberövande och rätt att kontakta tredje parter och konsulära myndigheter under frihetsberövandet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/48/EU av den 22 oktober 2013 om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder samt om rätt att få en tredje part underrättad vid frihetsberövande och rätt att kontakta tredje parter och konsulära myndigheter under frihetsberövandet (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/343 av den 9 mars 2016 om förstärkning av vissa aspekter av oskuldspresumtionen och av rätten att närvara vid rättegången i straffrättsliga förfaranden (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/343 av den 9 mars 2016 om förstärkning av vissa aspekter av oskuldspresumtionen och av rätten att närvara vid rättegången i straffrättsliga förfaranden (14),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/800 av den 11 maj 2016 om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/800 av den 11 maj 2016 om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden (15),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1919 av den 26 oktober 2016 om rättshjälp för misstänkta och tilltalade i straffrättsliga förfaranden och för eftersökta personer i förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1919 av den 26 oktober 2016 om rättshjälp för misstänkta och tilltalade i straffrättsliga förfaranden och för eftersökta personer i förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder (16),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/41/EU av den 3 april 2014 om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/41/EU av den 3 april 2014 om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (17),

| — | med beaktande av Europaparlamentets utredningstjänsts (EPRS) bedömning från juni 2020 av genomförandet av den europeiska arresteringsordern på EU-nivå, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets utredningstjänsts (EPRS) bedömning från juni 2020 av genomförandet av den europeiska arresteringsordern på EU-nivå,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 2 juli 2020 om genomförandet av rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (COM(2020)0270), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 2 juli 2020 om genomförandet av rådets rambeslut av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (COM(2020)0270),

| — | med beaktande av bedömningen av det europeiska mervärdet som slutfördes i januari 2014 på begäran av Europaparlamentets utredningstjänst om en europeisk arresteringsorder samt utredningstjänstens studie av kostnaden för uteblivna EU-åtgärder på området processuella rättigheter och förhållanden vid frihetsberövande från december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bedömningen av det europeiska mervärdet som slutfördes i januari 2014 på begäran av Europaparlamentets utredningstjänst om en europeisk arresteringsorder samt utredningstjänstens studie av kostnaden för uteblivna EU-åtgärder på området processuella rättigheter och förhållanden vid frihetsberövande från december 2017,

| — | med beaktande av rådets slutrapport av den 27 maj 2009 om den fjärde omgången av ömsesidiga utvärderingar – den praktiska tillämpningen av den europeiska arresteringsordern och motsvarande förfaranden för överlämnande mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutrapport av den 27 maj 2009 om den fjärde omgången av ömsesidiga utvärderingar – den praktiska tillämpningen av den europeiska arresteringsordern och motsvarande förfaranden för överlämnande mellan medlemsstaterna,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 26 september 2019 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/48/EU av den 22 oktober 2013 om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder samt om rätt att få en tredje part underrättad vid frihetsberövande och rätt att kontakta tredje parter och konsulära myndigheter under frihetsberövandet (COM(2019)0560), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 26 september 2019 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/48/EU av den 22 oktober 2013 om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder samt om rätt att få en tredje part underrättad vid frihetsberövande och rätt att kontakta tredje parter och konsulära myndigheter under frihetsberövandet (COM(2019)0560),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 december 2018 om ömsesidigt erkännande i straffrättsliga frågor – ”Främjande av ömsesidigt erkännande genom förstärkning av ömsesidigt förtroende” (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 december 2018 om ömsesidigt erkännande i straffrättsliga frågor – ”Främjande av ömsesidigt erkännande genom förstärkning av ömsesidigt förtroende” (18),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 december 2019 om alternativa åtgärder till frihetsberövande: Användning av icke frihetsberövande påföljder och åtgärder inom det straffrättsliga området (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 december 2019 om alternativa åtgärder till frihetsberövande: Användning av icke frihetsberövande påföljder och åtgärder inom det straffrättsliga området (19),

| — | med beaktande av EU-strategin för brottsoffers rättigheter (2020–2025) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-strategin för brottsoffers rättigheter (2020–2025) (COM(2020)0258),

| — | med beaktande av olika rapporter från nationella, europeiska och internationella icke-statliga organisationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av olika rapporter från nationella, europeiska och internationella icke-statliga organisationer,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1727 av den 14 november 2018 om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust), och om ersättning och upphävande av rådets beslut 2002/187/RIF (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1727 av den 14 november 2018 om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust), och om ersättning och upphävande av rådets beslut 2002/187/RIF (20),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om 2020 års rapport om rättsstatsprincipen: Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om 2020 års rapport om rättsstatsprincipen: Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (21),

| — | med beaktande av det fakultativa protokollet från 2002 till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fakultativa protokollet från 2002 till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av det arbete som utförts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, särskilt rapporterna Rights in practice: access to a lawyer and procedural rights in criminal and European arrest warrant proceedings av den 13 september 2019, Criminal detention conditions in the European Union: rules and reality av den 11 december 2019 och Criminal detention and alternatives: fundamental rights aspects in EU cross-border transfers av den 9 november 2016, samt databasen för straffrättsliga frihetsberövanden, som togs i bruk i december 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som utförts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, särskilt rapporterna Rights in practice: access to a lawyer and procedural rights in criminal and European arrest warrant proceedings av den 13 september 2019, Criminal detention conditions in the European Union: rules and reality av den 11 december 2019 och Criminal detention and alternatives: fundamental rights aspects in EU cross-border transfers av den 9 november 2016, samt databasen för straffrättsliga frihetsberövanden, som togs i bruk i december 2019,

| — | med beaktande av Europarådets konventioner, rekommendationer och resolutioner om kriminalvårdsärenden och straffrättsligt samarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konventioner, rekommendationer och resolutioner om kriminalvårdsärenden och straffrättsligt samarbete,

| — | med beaktade av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 led e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 led e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0248/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0248/2020), och av följande skäl:

| A. | Det rättsliga samarbetet i unionen är en relevant faktor för att klara av de miljömässiga, sociala, ekonomiska och digitala utmaningar som unionen står inför. |
| --- | --- |

A.

Det rättsliga samarbetet i unionen är en relevant faktor för att klara av de miljömässiga, sociala, ekonomiska och digitala utmaningar som unionen står inför.

| B. | Förfarandet för den europeiska arresteringsordern är ett förenklat och påskyndat förfarande för överlämnande över gränserna som antogs efter terroristattackerna den 11 september 2001 och som, sedan det infördes, har blivit det främsta och mest frekvent använda instrumentet för ömsesidigt erkännande i brottmål. |
| --- | --- |

B.

Förfarandet för den europeiska arresteringsordern är ett förenklat och påskyndat förfarande för överlämnande över gränserna som antogs efter terroristattackerna den 11 september 2001 och som, sedan det infördes, har blivit det främsta och mest frekvent använda instrumentet för ömsesidigt erkännande i brottmål.

| C. | Den europeiska arresteringsordern är på det hela taget en framgång och har ersatt utlämningar med överlämnanden. Tidsåtgången för överlämnanden har förkortats till i genomsnitt 40 dagar under 2017, från i genomsnitt 50 dagar under 2016, i de fall då personen inte samtycker. I vissa medlemsstater förekommer dock förseningar eller en underlåtenhet att följa kraven på ömsesidigt erkännande. I vissa sällsynta fall har medlemsstater rapporterat att överlämnandena kan dröja upp till 90 dagar i de fall då personen inte samtycker. |
| --- | --- |

C.

Den europeiska arresteringsordern är på det hela taget en framgång och har ersatt utlämningar med överlämnanden. Tidsåtgången för överlämnanden har förkortats till i genomsnitt 40 dagar under 2017, från i genomsnitt 50 dagar under 2016, i de fall då personen inte samtycker. I vissa medlemsstater förekommer dock förseningar eller en underlåtenhet att följa kraven på ömsesidigt erkännande. I vissa sällsynta fall har medlemsstater rapporterat att överlämnandena kan dröja upp till 90 dagar i de fall då personen inte samtycker.

| D. | Av de 150 000 europeiska arresteringsorder som utfärdades mellan 2005 och 2016 verkställdes 43 000. Sådana obearbetade siffror är vilseledande när det gäller den metod som använts och hur framgången generellt sett ser ut, vilket kommissionen har förklarat. |
| --- | --- |

D.

Av de 150 000 europeiska arresteringsorder som utfärdades mellan 2005 och 2016 verkställdes 43 000. Sådana obearbetade siffror är vilseledande när det gäller den metod som använts och hur framgången generellt sett ser ut, vilket kommissionen har förklarat.

| E. | EU:s straffrättsliga samarbete bygger på ömsesidigt erkännande, som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Tammerfors 1999. Lissabonfördraget ändrade EU:s konstitutionella konstellation avsevärt och tillhandahöll en uttrycklig rättslig grund för regler och förfaranden för att säkerställa ömsesidigt erkännande av alla former av domar och rättsliga avgöranden i artikel 82 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

E.

EU:s straffrättsliga samarbete bygger på ömsesidigt erkännande, som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Tammerfors 1999. Lissabonfördraget ändrade EU:s konstitutionella konstellation avsevärt och tillhandahöll en uttrycklig rättslig grund för regler och förfaranden för att säkerställa ömsesidigt erkännande av alla former av domar och rättsliga avgöranden i artikel 82 i EUF-fördraget.

| F. | Ömsesidigt erkännande är inte något nytt begrepp utan har vidareutvecklats på området med frihet, säkerhet och rättvisa, efter att ursprungligen ha utvecklats inom den inre marknaden (genom en logik som härrör från Cassis de Dijon-målet). Ömsesidigt erkännande inom straffrätt har emellertid en annan logik och rättslig grund än ömsesidigt erkännande av regler för marknadstillträde. Ömsesidigt erkännande på området med frihet, säkerhet och rättvisa har i det avseendet särskilda särdrag, med tanke på dess inverkan på grundläggande rättigheter och den nationella suveräniteten samt i vilken utsträckning det behöver underlättas genom harmonisering av materiell straffrätt och straffprocessrätt, särskilt när det gäller rättssäkerhetsgarantier. Varje litet steg från att tillämpa principen om ömsesidigt erkännande i brottmål kan få negativa konsekvenser och påverka dess tillämpning på andra områden, till exempel den inre marknaden. |
| --- | --- |

F.

Ömsesidigt erkännande är inte något nytt begrepp utan har vidareutvecklats på området med frihet, säkerhet och rättvisa, efter att ursprungligen ha utvecklats inom den inre marknaden (genom en logik som härrör från Cassis de Dijon-målet). Ömsesidigt erkännande inom straffrätt har emellertid en annan logik och rättslig grund än ömsesidigt erkännande av regler för marknadstillträde. Ömsesidigt erkännande på området med frihet, säkerhet och rättvisa har i det avseendet särskilda särdrag, med tanke på dess inverkan på grundläggande rättigheter och den nationella suveräniteten samt i vilken utsträckning det behöver underlättas genom harmonisering av materiell straffrätt och straffprocessrätt, särskilt när det gäller rättssäkerhetsgarantier. Varje litet steg från att tillämpa principen om ömsesidigt erkännande i brottmål kan få negativa konsekvenser och påverka dess tillämpning på andra områden, till exempel den inre marknaden.

| G. | Ömsesidigt erkännande innebär ett direkt erkännande av rättsliga avgöranden från andra medlemsstater, medan icke-erkännande utgör undantaget, och innebär att ett rättsligt avgörande inte bör vägras endast på grund av att det har utfärdats i en annan medlemsstat. Tillämpningen av ömsesidigt erkännande av beslut som fattats av andra medlemsstater är inte förenlig med en ändring av sådana beslut, såvida ändringen inte görs av de skäl som anges i rambeslutet om en europeisk arresteringsorder. Det måste råda en anda av samarbete och ömsesidigt förtroende mellan de behöriga rättsliga myndigheterna vid tillämpningen av detta instrument. Ömsesidigt erkännande och grundläggande rättigheter måste gå hand i hand. |
| --- | --- |

G.

Ömsesidigt erkännande innebär ett direkt erkännande av rättsliga avgöranden från andra medlemsstater, medan icke-erkännande utgör undantaget, och innebär att ett rättsligt avgörande inte bör vägras endast på grund av att det har utfärdats i en annan medlemsstat. Tillämpningen av ömsesidigt erkännande av beslut som fattats av andra medlemsstater är inte förenlig med en ändring av sådana beslut, såvida ändringen inte görs av de skäl som anges i rambeslutet om en europeisk arresteringsorder. Det måste råda en anda av samarbete och ömsesidigt förtroende mellan de behöriga rättsliga myndigheterna vid tillämpningen av detta instrument. Ömsesidigt erkännande och grundläggande rättigheter måste gå hand i hand.

| H. | Ömsesidigt erkännande kräver en hög nivå av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna till följd av att det bygger på en gemensam tolkning av rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Europeiska unionen behöver detta förtroende vid denna historiska och avgörande tidpunkt för att med framgång ta itu med gemensamma utmaningar. Det är viktigt med ett stärkt förtroende för att den europeiska arresteringsordern ska fungera väl. |
| --- | --- |

H.

Ömsesidigt erkännande kräver en hög nivå av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna till följd av att det bygger på en gemensam tolkning av rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Europeiska unionen behöver detta förtroende vid denna historiska och avgörande tidpunkt för att med framgång ta itu med gemensamma utmaningar. Det är viktigt med ett stärkt förtroende för att den europeiska arresteringsordern ska fungera väl.

| I. | Inrättandet av EU-mekanismen för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter bör vara avgörande för att stärka det ömsesidiga förtroendet, eftersom det är avsett att peka ut områden där det krävs förbättringar när det gäller rättsstatsprincipen. Vissa medlemsstaters otillräckliga och inkonsekventa genomförande av rambeslutet om en europeisk arresteringsorder bidrar inte till att stärka detta ömsesidiga förtroende. En EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter kan vara användbar för att säkerställa en konsekvent tillämpning när verkställande har avvisats på grundval av en överträdelse av de grundläggande rättigheterna och därmed stärka det ömsesidiga erkännandet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

I.

Inrättandet av EU-mekanismen för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter bör vara avgörande för att stärka det ömsesidiga förtroendet, eftersom det är avsett att peka ut områden där det krävs förbättringar när det gäller rättsstatsprincipen. Vissa medlemsstaters otillräckliga och inkonsekventa genomförande av rambeslutet om en europeisk arresteringsorder bidrar inte till att stärka detta ömsesidiga förtroende. En EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter kan vara användbar för att säkerställa en konsekvent tillämpning när verkställande har avvisats på grundval av en överträdelse av de grundläggande rättigheterna och därmed stärka det ömsesidiga erkännandet mellan medlemsstaterna.

| J. | Ömsesidigt förtroende kräver att medlemsstaterna följer EU-rätten och särskilt de grundläggande rättigheter som erkänns enligt stadgan och rättsstatsprincipen, såsom rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

J.

Ömsesidigt förtroende kräver att medlemsstaterna följer EU-rätten och särskilt de grundläggande rättigheter som erkänns enligt stadgan och rättsstatsprincipen, såsom rättsväsendets oberoende.

| K. | Den europeiska arresteringsordern har bidragit till att utveckla och konsolidera ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Artikel 6 i EU-fördraget om stadgan och Europakonventionen, artiklarna 8, 15.3, 16 och 18–25 i EUF-fördraget, direktiven om processuella rättigheter och Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU om brottsoffers rättigheter (22) är alla centrala delar av ramen för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. En felaktig tillämpning av den europeiska arresteringsordern skulle kunna ha skadliga effekter för det polisiära och rättsliga samarbetet i hela unionen, enskilda personer och deras familjer, Schengenområdets funktion och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

K.

Den europeiska arresteringsordern har bidragit till att utveckla och konsolidera ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Artikel 6 i EU-fördraget om stadgan och Europakonventionen, artiklarna 8, 15.3, 16 och 18–25 i EUF-fördraget, direktiven om processuella rättigheter och Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU om brottsoffers rättigheter (22) är alla centrala delar av ramen för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. En felaktig tillämpning av den europeiska arresteringsordern skulle kunna ha skadliga effekter för det polisiära och rättsliga samarbetet i hela unionen, enskilda personer och deras familjer, Schengenområdets funktion och de grundläggande rättigheterna.

| L. | Medlemskap i Europeiska unionen innebär respekt för en uppsättning värden såsom människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, enligt vad som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och medlemsstaternas rättssystem, samt efterlevnad av dessa. |
| --- | --- |

L.

Medlemskap i Europeiska unionen innebär respekt för en uppsättning värden såsom människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, enligt vad som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och medlemsstaternas rättssystem, samt efterlevnad av dessa.

| M. | I en jämlik union som skyddar måste alla brottsoffer säkerställas skydd (23) samtidigt som man också skyddar de misstänkta och tilltalade personernas rättigheter. EU har antagit instrument som syftar till att stärka offrens rättigheter genom att anta en rad olika instrument som komplement till frihetsberövande eller överlämnade av misstänkta och dömda personer. |
| --- | --- |

M.

I en jämlik union som skyddar måste alla brottsoffer säkerställas skydd (23) samtidigt som man också skyddar de misstänkta och tilltalade personernas rättigheter. EU har antagit instrument som syftar till att stärka offrens rättigheter genom att anta en rad olika instrument som komplement till frihetsberövande eller överlämnade av misstänkta och dömda personer.

| N. | De flesta problem som tas upp i samband med tillämpningen av den europeiska arresteringsordern har i vissa frågor hanterats av Europeiska unionens domstol (EU-domstolen), såsom ne bis in idem (24), rättslig myndighet (25), företräde och EU-harmonisering (26), rättsväsendets oberoende (27), grundläggande rättigheter (28), dubbel straffbarhet (29), skäl till vägran och utlämning av EU-medborgare till tredjeländer (30). Samtidigt får rättsliga avgöranden inte ersätta väl utformad lagstiftning på unionsnivå. |
| --- | --- |

N.

De flesta problem som tas upp i samband med tillämpningen av den europeiska arresteringsordern har i vissa frågor hanterats av Europeiska unionens domstol (EU-domstolen), såsom ne bis in idem (24), rättslig myndighet (25), företräde och EU-harmonisering (26), rättsväsendets oberoende (27), grundläggande rättigheter (28), dubbel straffbarhet (29), skäl till vägran och utlämning av EU-medborgare till tredjeländer (30). Samtidigt får rättsliga avgöranden inte ersätta väl utformad lagstiftning på unionsnivå.

| O. | Dubbel straffbarhet är ett begrepp på området internationella utlämningar och även om det knappast är förenligt med ömsesidigt erkännande kan det i praktiken behövas i en mycket begränsad utsträckning för eftersökta personer i enlighet med EU-domstolens rättspraxis. Dubbel straffbarhet är bara ett skäl som får användas för att vägra den europeiska arresteringsordern, och som sällan åberopas av verkställande myndigheter. Förteckningen över brott utan dubbel straffbarhet omfattar redan ett brett spektrum av brott, av vilka många ännu inte har harmoniserats särskilt väl i medlemsstaterna. En sådan förteckning bör omprövas och eventuellt utvidgas i enlighet med förfarandet i artikel 2.3 i rambeslutet om en europeisk arresteringsorder. |
| --- | --- |

O.

Dubbel straffbarhet är ett begrepp på området internationella utlämningar och även om det knappast är förenligt med ömsesidigt erkännande kan det i praktiken behövas i en mycket begränsad utsträckning för eftersökta personer i enlighet med EU-domstolens rättspraxis. Dubbel straffbarhet är bara ett skäl som får användas för att vägra den europeiska arresteringsordern, och som sällan åberopas av verkställande myndigheter. Förteckningen över brott utan dubbel straffbarhet omfattar redan ett brett spektrum av brott, av vilka många ännu inte har harmoniserats särskilt väl i medlemsstaterna. En sådan förteckning bör omprövas och eventuellt utvidgas i enlighet med förfarandet i artikel 2.3 i rambeslutet om en europeisk arresteringsorder.

| P. | Begreppet ömsesidigt erkännande skulle inte kräva en harmonisering av materiell straffrätt och straffrättsliga förfaranden i sig, men praxis för rättsligt samarbete har visat att en harmonisering av vissa begränsade gemensamma normer och definitioner är nödvändig för att främja ömsesidigt erkännande, såsom erkänns i artikel 82.2 i EUF-fördraget. Vissa framsteg har gjorts under de senaste åren, nämligen antagandet av sex direktiv om processuella rättigheter, direktiv 2012/29/EU, alternativa åtgärder till den europeiska arresteringsordern, såsom den europeiska utredningsordern, och harmoniseringen av vissa brottsrekvisit. De sex direktiven om rättssäkerhetsgarantier har dock inte genomförts fullt ut och korrekt, vilket fortfarande är en källa till oro. |
| --- | --- |

P.

Begreppet ömsesidigt erkännande skulle inte kräva en harmonisering av materiell straffrätt och straffrättsliga förfaranden i sig, men praxis för rättsligt samarbete har visat att en harmonisering av vissa begränsade gemensamma normer och definitioner är nödvändig för att främja ömsesidigt erkännande, såsom erkänns i artikel 82.2 i EUF-fördraget. Vissa framsteg har gjorts under de senaste åren, nämligen antagandet av sex direktiv om processuella rättigheter, direktiv 2012/29/EU, alternativa åtgärder till den europeiska arresteringsordern, såsom den europeiska utredningsordern, och harmoniseringen av vissa brottsrekvisit. De sex direktiven om rättssäkerhetsgarantier har dock inte genomförts fullt ut och korrekt, vilket fortfarande är en källa till oro.

| Q. | Kommissionen har betonat att det finns svårigheter med att genomföra vissa bestämmelser i direktiv 2013/48/EU, särskilt vad gäller möjligheten att få tillgång till en försvarare i både den verkställande och den utfärdande medlemsstaten. Genomförandet av de andra direktiv om rättssäkerhetsgarantier som innehåller särskilda bestämmelser om den europeiska arresteringsordern (2010/64/EU, 2012/13/EU, (EU) 2016/800 och (EU) 2016/1919) har hittills varit otillräckligt, bland annat när det gäller beaktandet av jämlikhet i medel. |
| --- | --- |

Q.

Kommissionen har betonat att det finns svårigheter med att genomföra vissa bestämmelser i direktiv 2013/48/EU, särskilt vad gäller möjligheten att få tillgång till en försvarare i både den verkställande och den utfärdande medlemsstaten. Genomförandet av de andra direktiv om rättssäkerhetsgarantier som innehåller särskilda bestämmelser om den europeiska arresteringsordern (2010/64/EU, 2012/13/EU, (EU) 2016/800 och (EU) 2016/1919) har hittills varit otillräckligt, bland annat när det gäller beaktandet av jämlikhet i medel.

| R. | Andra instrument har bidragit till att hantera vissa frågor som rör den europeiska arresteringsordern, såsom direktiv 2014/41/EU om en europeisk utredningsorder och förordning (EU) 2018/1805 om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande (31), och har tillämpat principerna om ömsesidigt erkännande på andra typer av rättsliga avgöranden. |
| --- | --- |

R.

Andra instrument har bidragit till att hantera vissa frågor som rör den europeiska arresteringsordern, såsom direktiv 2014/41/EU om en europeisk utredningsorder och förordning (EU) 2018/1805 om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och förverkande (31), och har tillämpat principerna om ömsesidigt erkännande på andra typer av rättsliga avgöranden.

| S. | I EU:s färdplan från 2009 för att stärka de processuella rättigheterna i brottmål erkänns frågan om perioder av frihetsberövande före rättegång. Fängelseförhållandena är ett problem i många medlemsstater och måste vara förenliga med de värden som stadgas i artikel 2 i EU-fördraget. Det finns problem med rättsstaten i vissa medlemsstater, vilket återspeglas i Europadomstolens domar. |
| --- | --- |

S.

I EU:s färdplan från 2009 för att stärka de processuella rättigheterna i brottmål erkänns frågan om perioder av frihetsberövande före rättegång. Fängelseförhållandena är ett problem i många medlemsstater och måste vara förenliga med de värden som stadgas i artikel 2 i EU-fördraget. Det finns problem med rättsstaten i vissa medlemsstater, vilket återspeglas i Europadomstolens domar.

| T. | I sin resolution av den 27 februari 2014 om översyn av den europeiska arresteringsordern efterlyste Europaparlamentet bland annat införandet av en tvingande vägransgrund där det finns tungt vägande skäl att anta att verkställandet av åtgärden skulle vara oförenligt med den verkställande medlemsstatens skyldigheter enligt artikel 6 i EU-fördraget och stadgan. 2017 ledde ärenden rörande grundläggande rättigheter till vägran av överlämnande i 109 fall. |
| --- | --- |

T.

I sin resolution av den 27 februari 2014 om översyn av den europeiska arresteringsordern efterlyste Europaparlamentet bland annat införandet av en tvingande vägransgrund där det finns tungt vägande skäl att anta att verkställandet av åtgärden skulle vara oförenligt med den verkställande medlemsstatens skyldigheter enligt artikel 6 i EU-fördraget och stadgan. 2017 ledde ärenden rörande grundläggande rättigheter till vägran av överlämnande i 109 fall.

| U. | Ömsesidigt erkännande ställer krav på att rättstillämpare, inbegripet jurister inom straffrätt, får utbildning i EU-rätten. |
| --- | --- |

U.

Ömsesidigt erkännande ställer krav på att rättstillämpare, inbegripet jurister inom straffrätt, får utbildning i EU-rätten.

| V. | Eurojust spelar en väsentlig för att underlätta och samordna verkställandet av europeiska arresteringsorder. Bestånd från Eurojust efterfrågas i allt större utsträckning i samband med verkställandet av europeiska arresteringsorder, vilket avsevärt har ökat byråns arbetsbörda. Bara under 2019 underlättade Eurojust verkställandet av europeiska arresteringsorder i 703 nya fall och 574 pågående fall. Eurojust är en oberoende och självständig byrå vid sidan av Europeiska åklagarmyndigheten. |
| --- | --- |

V.

Eurojust spelar en väsentlig för att underlätta och samordna verkställandet av europeiska arresteringsorder. Bestånd från Eurojust efterfrågas i allt större utsträckning i samband med verkställandet av europeiska arresteringsorder, vilket avsevärt har ökat byråns arbetsbörda. Bara under 2019 underlättade Eurojust verkställandet av europeiska arresteringsorder i 703 nya fall och 574 pågående fall. Eurojust är en oberoende och självständig byrå vid sidan av Europeiska åklagarmyndigheten.

| W. | Jämförelser av uppgifter visar på en trend med allt fler europeiska arresteringsorder, där antalet utfärdade europeiska arresteringsorder ökar från år till år. |
| --- | --- |

W.

Jämförelser av uppgifter visar på en trend med allt fler europeiska arresteringsorder, där antalet utfärdade europeiska arresteringsorder ökar från år till år.

| X. | Ett harmoniserat genomförande av den europeiska arresteringsordern, tillsammans med ett fullständigt och korrekt genomförande av direktiven om processuella rättigheter, ökad användning av alternativa åtgärder till den europeiska arresteringsordern och införandet av EU-miniminormer för exempelvis fängelseförhållanden och förhållanden vid frihetsberövanden, kommer att förhindra så kallad forum shopping. Ett fullständigt och korrekt genomförande av den europeiska arresteringsordern i alla medlemsstaterna är nödvändigt för att korrekt kunna bedöma de relevanta lagstiftningsinstrumentens funktion och behovet av eventuella ändringar. |
| --- | --- |

X.

Ett harmoniserat genomförande av den europeiska arresteringsordern, tillsammans med ett fullständigt och korrekt genomförande av direktiven om processuella rättigheter, ökad användning av alternativa åtgärder till den europeiska arresteringsordern och införandet av EU-miniminormer för exempelvis fängelseförhållanden och förhållanden vid frihetsberövanden, kommer att förhindra så kallad forum shopping. Ett fullständigt och korrekt genomförande av den europeiska arresteringsordern i alla medlemsstaterna är nödvändigt för att korrekt kunna bedöma de relevanta lagstiftningsinstrumentens funktion och behovet av eventuella ändringar.

Allmän bedömning av genomförandet av den europeiska arresteringsordern

| 1. | Europaparlamentet påpekar att den europeiska arresteringsordern är ett stort framsteg och ett effektivt, användbart och oumbärligt instrument för att bekämpa allvarliga gränsöverskridande brott och ställa förövarna av allvarliga brott inför rätta i den medlemsstat där straffrättsliga förfaranden har inletts eller pågår, och har positiva effekter för upprätthållandet av området med frihet, säkerhet och rättvisa. Den europeiska arresteringsordern har underlättat och förbättrat samarbetet kring överlämnanden avsevärt. Parlamentet påpekar dock att världen under de senaste 20 åren har genomgått en digital omvandling som har förändrat det kriminella ekosystemet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att det finns särskilda problem. Parlamentet anser att dessa inte ifrågasätter eller äventyrar systemet, men visar att det måste förbättras och uppdateras och att problem måste åtgärdas för att undanröja vissa blinda fläckar och därmed stärka det övergripande systemet och säkerställa respekten för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i alla medlemsstater. Schengenområdet och den digitala omvandlingen har skapat många möjligheter för EU-medborgarna. Parlamentet konstaterar dock att öppna gränser och ny teknik också kräver effektiva verktyg för brottsbekämpning och att rättsväsendet lagför allvarliga gränsöverskridande brott. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att problemen främst rör förhållanden vid frihetsberövande och fängelseförhållanden, proportionalitet, genomförandet i förfaranden i samband med den europeiska arresteringsordern av de rättssäkerhetsgarantier som fastställs i EU-rätten, i synnerhet dubbel rättslig representation i både verkställande och utfärdande stater, utbildning, specifika frågor om rättsstaten, verkställighet av fängelsestraff (32), tidsfrister (33) och utevarodomar. I vissa mål har frågan om dubbel straffbarhet tagits upp. (34) I andra mål kan inkonsekvens i tillämpningen av skäl för att vägra att verkställa europeiska arresteringsorder skönjas. Parlamentet framhåller vidare avsaknaden av ett heltäckande datasystem som gör det möjligt att upprätta tillförlitlig kvalitativ och kvantitativ statistik om utfärdande, genomförande och vägran att verkställa europeiska arresteringsorder. Parlamentet påpekar att dessa problem inte bara undergräver det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna, utan att de också är kostsamma i sociala och ekonomiska termer för de berörda personerna, deras anhöriga och samhället i stort. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att vissa problem delvis har åtgärdats och att försök görs för att lösa dem genom en kombination av icke-bindande lagstiftning (handboken om den europeiska arresteringsordern), ömsesidiga bedömningar, stöd från Eurojust, finansiering av utbildningsprogram och verktygslådor för rättstillämpare inom ramen för EU:s program för rättsliga frågor, EU-domstolens rättspraxis och kompletterande lagstiftning (rambeslut 2009/299/RIF och antagandet av direktiven om processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade i enlighet med färdplanen från 2009, särskilt direktiv 2013/48/EU), även om andra problem kvarstår. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att den europeiska arresteringsordern bör stärkas och förbättras så att den blir mer effektiv och omedelbar och respekterar nationella domstolars beslut, samtidigt som proportionaliteten respekteras, eftersom ett av målen för en starkare union kräver att medlemsstaterna litar på andra medlemsstaters rättssystem och kriminalvårdssystem, för vilket denna mekanism är väsentlig. Parlamentet påminner om att varje försvagning av det ömsesidiga erkännandet i straffrättsliga frågor oundvikligen leder till att det försvagas på andra områden, vilket skulle inverka negativt på en effektiv hantering av gemensam politik, såsom den inre marknaden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att protokoll nr 21 och nr 22 till EU-fördraget ger två medlemsstater en särställning – Irland har möjlighet att välja att delta och Danmark deltar inte i EU:s straffrätt – vilket innebär att de deltar i systemet med europeiska arresteringsorder men inte nödvändigtvis i andra instrument, såsom direktiven om rättssäkerhetsgarantier. Parlamentet betonar vikten av att säkerställa konsekvens på området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att den europeiska arresteringsordern inte bör missbrukas för mindre förseelser där det inte finns skäl för frihetsberövande före rättegång. Parlamentet påminner om att användningen av den europeiska arresteringsordern bör begränsas till allvarliga brott där den är strikt nödvändig och proportionerlig. Parlamentet uppmanar eftertryckligen till att mindre inkräktande rättsliga instrument, såsom den europeiska utredningsordern, där så är möjligt ska användas innan en europeisk arresteringsorder utfärdas. Parlamentet påpekar att utfärdande myndigheter bör utföra proportionalitetskontroller med beaktande av i) brottets svårhetsgrad, ii) det sannolika straffet om personen befinns skyldig till det påstådda brottet, iii) sannolikheten för frihetsberövande av personen i den utfärdande medlemsstaten efter överlämnande, iv) inverkan på den eftersökta personens och dennes anhörigas rättigheter samt v) brottsoffrens intressen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras rättsliga myndigheter att handlägga ärenden som rör den europeiska arresteringsordern utan onödigt dröjsmål så snart en sådan order har utfärdats, så att omfattningen av frihetsberövandet före rättegång blir så liten som möjligt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att en vägran att verkställa en europeisk arresteringsorder enligt EU-domstolen utgör ett undantag från ömsesidigt erkännande och måste tolkas strikt (35) om ett av skälen för icke-erkännande (artiklarna 3 och 4 i rambeslutet om en europeisk arresteringsorder) eller en av garantierna (artikel 5 i samma beslut) är tillämpligt, eller i enlighet med EU-domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet begär att vägran ska tillåtas där det finns tungt vägande skäl att anta att verkställandet av en europeisk arresteringsorder skulle vara oförenligt med den verkställande medlemsstatens skyldighet enligt artikel 6 i EU-fördraget och stadgan. När det är motiverat att vägra verkställande på grundval av en överträdelse av de grundläggande rättigheterna måste den verkställande medlemsstaten specificera den allvarliga risken för kränkning av de grundläggande rättigheterna och fastställa skälen för vägran av verkställande på grundval av faktiska och objektiva omständigheter, så att rättslig osäkerhet och potentiell straffrihet undviks. Parlamentet påminner om att stadgan enligt EU-domstolens rättspraxis utgör den gemensamma normen för skyddet av de grundläggande rättigheterna i EU (36). |
| --- | --- |

9.

Rekommendationer för att få den europeiska arresteringsordern att fungera bättre

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla tydliga, begripliga, heltäckande och jämförbara uppgifter, eftersom de befintliga uppgifterna är förvirrande och kan ge en falsk bild av de europeiska arresteringsordningarnas (icke-)effektivitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ange vilken metod medlemsstaterna bör använda för att fullgöra sin skyldighet att systematiskt samla in och överföra tillförlitliga och uppdaterade uppgifter till kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten att skapa en gemensam databas med rättsliga avgöranden om europeiska arresteringsorder, med hjälp av enbart anonymiserade uppgifter, vilket skulle bli ett smart och effektivt instrument för att bedöma rättsligt samarbete och identifiera svaga punkter, som också skulle vara bättre förberett för eventuella justeringar. Parlamentet påminner om att rättsligt samarbete är en nyckelfaktor för att garantera social, ekonomisk, miljömässig och digital stabilitet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att den ska begära att få omfattande uppgifter från medlemsstaterna om funktionen för mekanismen för den europeiska arresteringsordern och att inbegripa sådana uppgifter i sin nästa genomföranderapport. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att fler övergripande åtgärder behöver antas för att stärka principen om lojalt samarbete enligt artikel 4.3 i EU-fördraget och öka det ömsesidiga förtroendet för de nationella straffrättsliga systemen och därmed medverka till ett effektivare rättsligt samarbete. Parlamentet påpekar att en kontroll av dubbel straffbarhet begränsar det ömsesidiga erkännandet och enligt EU-domstolen måste tolkas restriktivt. Parlamentet betonar dock att det finns farhågor i dagsläget kring bristen på en lämplig definition av brott på vilka regeln om dubbel straffbarhet inte längre tillämpas. Parlamentet konstaterar att ömsesidigt erkännande helst bör ske automatiskt (37) utan en förnyad prövning av sakskälen för anklagelsen och att beslut inte bör vägras såvida det inte finns anledning att åberopa något av de skäl för vägran som uttömmande förtecknas i rambeslutet om en europeisk arresteringsorder eller det föreligger andra omständigheter, enligt vad som erkänns av EU-domstolen, som motiverar begränsningar av principerna om ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att principen om ömsesidigt erkännande måste vila på ömsesidigt förtroende, vilket kan uppnås endast om respekten för misstänktas och tilltalades grundläggande och processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden garanteras i hela unionen. Parlamentet påminner om vikten av att genomföra direktiven om processuella rättigheter för att garantera rätten till en rättvis rättegång. Kommissionen uppmanas i detta avseende eftertryckligen att säkerställa ett fullständigt och korrekt genomförande av dessa direktiv och att överväga att inleda överträdelseförfaranden vid behov. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera överträdelser av allmänna rättsregler i medlemsstaterna i syfte att bättre ange när den europeiska arresteringsordern bör användas och att underlätta proportionalitetsbedömningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en formell och materiell prövning av enhetligheten beträffande förteckningen över 32 kategorier som inte kräver en kontroll av dubbel straffbarhet, inbegripet kriterier såsom brottets allvar, dess gränsöverskridande dimension eller dess skadliga inverkan på unionens grundläggande värden. Större rättssäkerhet måste skapas för alla som deltar i genomförandet, så att onödiga tvister undviks. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut utvärdera problemen med att, där så är möjligt, upprätta en enhetlig förteckning över brottskategorier som grundar sig på specifika brott och intressen som skyddas av lag. Parlamentet rekommenderar dessutom att man utvärderar införandet av en bilaga med definitioner för varje post i förteckningen för att underlätta tolkningen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar vikten av att bedöma huruvida ytterligare brott eller brottskategorier, såsom miljöbrott (t.ex. föroreningar orsakade av fartyg), vissa former av skatteundandragande, hatbrott, sexuella övergrepp, könsrelaterat våld, brott som begås med digitala medel såsom identitetsstöld, brott som inbegriper användning av våld eller ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen i medlemsstaterna samt brott mot medlemsstaternas konstitutionella integritet som begås genom våld, folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, inom ramen för ett starkare åtagande från medlemsstaterna angående rättsligt samarbete, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. Parlamentet betonar att ett närmare rättsligt samarbete kring brott av detta slag skulle hjälpa unionen att uppnå sina egna prioriterade mål och samtidigt stärka begreppet respekt för demokratin och rättsstaten i unionen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar den samordningsgrupp för den europeiska arresteringsordern som nyligen inrättats av kommissionen. Parlamentet anser att denna grupp kommer att bidra till att öka omfattningen av snabba utbyten av uppdaterad och tillförlitlig information och god praxis samt stärka samarbetet, vilket bör leda till en mer enhetlig tillämpning av den europeiska arresteringsordern mellan rättsliga myndigheter, men även leda till ett bättre informationsutbyte mellan försvarare som företräder de personer som berörs av europeiska arresteringsorder i verkställande och utfärdande medlemsstater. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att den strafftröskel som fastställs i artikel 2.2 i rambeslutet om en europeisk arresteringsorder i princip syftar till att säkerställa proportionalitet för den europeiska arresteringsordern. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att undersöka möjligheten att sänka treårströskeln för vissa brott, såsom människohandel, sexuellt exploatering av barn och barnpornografi. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra frågan om brott som är accessoriska eller relaterade till de huvudbrott som når upp till tröskeln för den europeiska arresteringsordern, till exempel genom att överväga att uppdatera handboken om den europeiska arresteringsordern eller eventuellt via EU-instrument på området för harmonisering av straffrätten, däribland att ange att europeiska arresteringsorder ska tillämpas i medlemsstaterna i detta avseende. Parlamentet påminner i detta avseende om att den europeiska arresteringsordern inte reglerar överlämnanden för accessoriska eller relaterade brott och att tillämpningen av specialitetsregeln kan hindra den utfärdande medlemsstaten från att lagföra dessa brott. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar vikten av att mer exakt fastställa uppgifter och befogenheter för de nationella myndigheter och EU-organ som är involverade i förfaranden för den europeiska arresteringsordern och att se till att de är specialiserade och har praktisk erfarenhet. Parlamentet bekräftar att ett stort utrymme för skönsmässig bedömning för den verkställande myndigheten knappast kan anses vara förenligt med principen om ömsesidigt erkännande och till och med kan strida mot denna, bortsett från de skäl för icke-erkännande som anges i artiklarna 3 och 4 i rambeslutet om en europeisk arresteringsorder och så som EU-domstolen har förklarat. Parlamentet anser att en eventuell översyn av rambeslutet om en europeisk arresteringsorder måste fastställa ett förfarande som innebär att en europeisk arresteringsorder vid behov kan valideras av en domare, domstol, undersökningsdomare eller allmän åklagare i den utfärdande medlemsstaten, i enlighet med EU-domstolens rättspraxis, för att överbrygga de skiljaktiga tolkningarna av begreppet ”rättslig myndighet”. Parlamentet anser att utrymmet för skönsmässig bedömning bör begränsas i fall av dubbel straffbarhet, om rättssäkerhet kan garanteras avseende brott som uppenbart omfattas av definitionen av dubbel straffbarhet och sådana som inte gör det. Parlamentet bekräftar att förbättringar avseende rättsstatlighet, grundläggande rättigheter, fängelseförhållanden och rättstillämpares kunskaper om andra rättssystem kommer att bidra till att stärka det ömsesidiga förtroendet och ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att bedöma införlivandet av den europeiska arresteringsordern och andra instrument för rättsligt samarbete och att vid behov inleda överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i god tid och på ett korrekt sätt genomföra den europeiska arresteringsordern, domstolens relevanta domar om den europeiska arresteringsordern och andra rättsliga instrument på det straffrättsliga området. Parlamentet betonar att instrument såsom rambeslut 2008/909/RIF om överföring av fångar, rambeslut 2008/947/RIF om skyddstillsyn och alternativa påföljder, den europeiska utredningsordern, den europeiska övervakningsordern, den europeiska konventionen om överförande av lagföring i brottmål (38), båda kompletterar den europeiska arresteringsordern och erbjuder användbara och mindre inkräktande alternativ till den. Parlamentet betonar att den europeiska arresteringsordern bör användas endast om alla andra alternativ är uttömda och att stater inte bör tillgripa den europeiska arresteringsordern i situationer där en mindre ingripande åtgärd skulle leda till samma resultat, till exempel förhör per videokonferens eller liknande verktyg. Medlemsstaternas myndigheter uppmanas eftertryckligen att där så är möjligt använda sådana alternativa instrument i stället för att utfärda en europeisk arresteringsorder. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de rättsliga myndigheterna kan beordra tillgängliga alternativ till förvar och tvångsåtgärder i förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder, särskilt när en person samtycker till överlämnandet, såvida inte ett avslag är nödvändigt och motiverat. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar kommissionens oroväckande rapport om genomförandet av direktiv 2013/48/EU. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att fortsätta att bedöma medlemsstaternas efterlevnad av direktivet och att vidta lämpliga åtgärder, inbegripet överträdelseförfaranden, för att säkerställa överensstämmelse med dess bestämmelser. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att öka sina ansträngningar för att säkerställa ett fullständigt genomförande av alla direktiv om rättssäkerhetsgarantier, i syfte att se till att eftersökta personer kan ta hjälp av ett effektivt försvar i gränsöverskridande förfaranden. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att överväga att vidta åtgärder mot bakgrund av det otillräckliga genomförandet av kommissionens rekommendation av den 27 november 2013 om processuella garantier för sårbara misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden (39), särskilt när det gäller sårbara vuxna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa flexibilitet i språkbestämmelserna för den europeiska arresteringsordern och att utveckla och tillämpa gemensam praxis i detta avseende, samtidigt som man upprätthåller rätten till tolkning och översättning för personer i straffrättsliga förfaranden i enlighet med direktiv 2010/64/EU. Parlamentet uppmanar i detta avseende medlemsstaterna att införa nödvändiga mekanismer för att undvika förseningar eller hinder. Parlamentet beklagar att rambeslutet om en europeisk arresteringsorder inte föreskriver tidsfrister för översändande av översatta europeiska arresteringsorder. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreskriva en enhetlig tillämpning och en effektiv övervakning av tidsfrister. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket får tillräcklig finansiering för att de ska kunna underlätta och samordna den europeiska arresteringsordern. Parlamentet beklagar djupt att kommissionens nuvarande budgetanslag för Eurojust är otillräckliga mot bakgrund av de utmaningar som byrån står inför med tanke på dess ständigt växande antal ärenden, och att de har lett till en stagnering i finansieringen trots en ökad arbetsbörda. Parlamentet påpekar att det är väsentligt att Eurojusts budget är tillräcklig för byråns uppgifter och prioriteringar så att den kan fullgöra sitt uppdrag. Parlamentet efterlyser återigen ett särskilt rättsligt nätverk för den europeiska arresteringsordern. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla lämplig finansiering för rättshjälp till personer som berörs av förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder, inbegripet för rättsligt bistånd i både den utfärdande och verkställande medlemsstaten innan ett överlämnande beordras, finansiering för tolkar och översättare med lämplig kompetens, särskild utbildning i den europeiska arresteringsordern för rättstillämpare, däribland polis, åklagare, personal inom rättsväsendet och försvarsadvokater, särskilt på områden såsom aspekter av de grundläggande rättigheterna i den europeiska arresteringsordern, bedömningen av proportionalitet och alternativa åtgärder till frihetsberövande, representation i fall som avser en europeisk arresteringsorder samt förfarandena för att begära ett förhandsavgörande från EU-domstolen och för att inhämta garantier från andra medlemsstaters myndigheter. Parlamentet understryker värdet av olika program inom det europeiska nätverket för rättslig utbildning (EJTN), såsom simuleringar av den europeiska arresteringsordern och språkutbildningar. För att säkerställa jämlikhet i medel bör jurister ha tillgång till riktad, tillgänglig och ekonomiskt överkomlig utbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja och underlätta tillhandahållande av sådan utbildning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna stödja och så småningom vidareutveckla det europeiska nätverket för rättslig utbildning och befintliga nationella utbildningsplattformar för rättsväsendet och att vid behov lansera ytterligare en utbildningsplattform för experter och rättstillämpare om instrument för ömsesidigt erkännande, inbegripet den europeiska arresteringsordern. Detta bör ge dem kunskap om det nära sambandet mellan instrumenten, inbegripet ett gemensamt utrymme för utbyte av erfarenheter. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att samarbetet mellan myndigheter, inbegripet efterlevnaden av grundläggande rättigheter, kan förbättras tack vare säker teknik och digitalisering. Parlamentet välkomnar upprättandet av databasen för straffrättsliga frihetsberövanden i Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA). Parlamentet begär att det utvecklas en centraliserad databas som innehåller nationell rättspraxis om ansökan om den europeiska arresteringsordern (liksom är fallet för andra områden av EU-rätten) (40). Parlamentet anser att en särskild offentlig databas över försvarare som arbetar med den europeiska arresteringsordern skulle kunna bidra till att garantera rätten till tillgång till försvarare. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet efterlyser en regelbunden översyn av icke verkställda europeiska arresteringsorder och en bedömning av huruvida dessa, tillsammans med tillhörande registreringar i Schengens informationssystem II (SIS II) och Interpol, bör dras tillbaka. Parlamentet begär dessutom att europeiska arresteringsorder och tillhörande SIS II- och Interpolregistreringar ska dras tillbaka i fall där den europeiska arresteringsordern har vägrats av tvingande skäl såsom principen ne bis in idem. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta yttrandena från de nationella parlamenten, i enlighet med protokoll 2 till EU-fördraget, om den beslutar att föreslå lagstiftningsakter på området för EU:s straffrätt, eftersom deras deltagande utgör en kontroll av tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s straffrätt. |
| --- | --- |

30.

Rekommendationer avseende de grundläggande rättigheterna

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera skyldigheterna enligt artikel 2 i EU-fördraget om människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Medlemsstaterna måste se till att varje person, inbegripet brottsoffer eller eftersökta personer som är föremål för en europeisk arresteringsorder, vars unionsrättsligt garanterade fri- och rättigheter har kränkts, har rätt till ett effektivt rättsmedel inför en domstol i enlighet med artikel 47 i stadgan och fast rättspraxis från Europeiska unionens domstol. Rättsmedel i den verkställande staten, med full respekt för rätten till ett effektivt rättsmedel, måste vara förenliga med de tidsfrister som fastställs i det tillämpliga instrumentet för ömsesidigt erkännande eller, i avsaknad av uttryckliga tidsfrister, tillhandahållas med tillräcklig skyndsamhet för att säkerställa att syftet med förfarandet för ömsesidigt erkännande inte äventyras. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Även om genomförandet av de förfaranden som föreskrivs i artikel 7.1 i EU-fördraget påverkar det ömsesidiga erkännandet måste den verkställande myndigheten, i enlighet med EU-domstolens befintliga rättspraxis, i varje enskilt fall bedöma om det finns välgrundade skäl att anta att personen efter överlämnandet riskerar att få sina grundläggande rättigheter kränkta. Europaparlamentet understryker, med tanke på vikten av straffrättsligt samarbete och av att hela EU-systemet för rättsligt samarbete fungerar, att utlösandet av artikel 7.1 och 7.2 i EU-fördraget inte innebär automatiskt icke-erkännande. Parlamentet framhåller Eurojusts roll för att bistå medlemsstaterna när de utfärdar eller verkställer order i detta sammanhang, i syfte att öka tilltron och det ömsesidiga förtroendet. Parlamentet rekommenderar därför att det införs ett system med försiktighetsåtgärder, inbegripet tillfälligt upphävande av instrumentet, för att underbygga de garantier som ges, samtidigt som tilltron och det ömsesidiga erkännandet mellan medlemsstaterna stärks. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar sambandet mellan förhållandena vid frihetsberövande och åtgärderna i samband med den europeiska arresteringsordern och påminner medlemsstaterna om att artikel 3 i Europakonventionen och relevant rättspraxis inte enbart medför negativa skyldigheter för medlemsstaterna, utan också positiva skyldigheter genom att kräva att de ser till att fängelseförhållandena är förenliga med mänsklig värdighet och att noggranna och effektiva utredningar genomförs om rättigheter kränks. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka de rättsliga och finansiella medel som finns tillgängliga på unionsnivå för att förbättra standarden för frihetsberövande. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet är bekymrat över fängelseförhållandena i vissa medlemsstater. Parlamentet välkomnar i detta avseende FRA:s nya databas för straffrättsliga frihetsberövanden (41) och anser att den är ett positivt första steg mot en bättre gemensam bedömning av fängelseförhållandena i EU. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning (42) till medlemsstaterna att förbättra de undermåliga förhållandena i fängelserna. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut utnyttja möjligheten att finansiera en modernisering av förvarsanläggningar genom EU:s strukturfonder. Parlamentet påminner i detta avseende om att rådet i sina slutsatser från 2018 om främjande av ömsesidigt erkännande genom förstärkning av ömsesidigt förtroende (43) även uppmanade kommissionen att främja användning av EU-medel för att hjälpa medlemsstaterna att lösa problemet med undermåliga förhållanden vid frihetsberövande. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet upprepar vikten av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i form av ett eventuellt lagstiftningsförslag, vilande på ett interinstitutionellt avtal som består av en årlig oberoende och evidensbaserad översyn för att bedöma samtliga medlemsstaters efterlevnad av artikel 2 i EU-fördraget tillsammans med landsspecifika rekommendationer, i syfte att stärka det ömsesidiga erkännandet mellan medlemsstaterna. Parlamentet noterar att en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter skulle bli ett viktigt verktyg för att bidra till att stärka det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna i samband med tillämpningen av rambeslutet om en europeisk arresteringsorder. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att komplettera instrument om processuella rättigheter, till exempel när det gäller tillåtlighet av bevis och fängelseförhållanden vid frihetsberövande före rättegång, i synnerhet på grundval av Europarådets standard eller högre, även när det gäller tidsfrister för frihetsberövande före rättegång. Kommissionen bör sträva efter högsta möjliga standard samtidigt som den respekterar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Parlamentet anser att avsaknaden av miniminormer för fängelseförhållanden och frihetsberövande före rättegång på EU-nivå, av en begränsning av användningen av frihetsberövande före rättegång till att utgöra en sista åtgärd samt av överväganden av alternativ, kombinerat med bristen på vederbörliga bedömningar av huruvida målen är redo för rättegång, kan leda till att misstänkta och tilltalade personer frihetsberövas före rättegång utan motivering och onödigt länge. Parlamentet påminner om att denna situation har förvärrats ytterligare genom covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar kommissionen att få till stånd miniminormer på EU-nivå, särskilt när det gäller rättssäkerhetsgarantier för straffrätt och för fängelseförhållanden och förhållanden vid frihetsberövanden, samt att stärka informationsverktygen för nationella verkställande myndigheter i fråga om förhållandena vid frihetsberövande före rättegång och fängelsestraff i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet understryker att det inte har införts någon mekanism för att säkerställa lämplig uppföljning av garantier från utfärdande rättsliga myndigheter efter överlämnande. Parlamentet begär att kommissionen ska undersöka möjliga åtgärder i denna riktning. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bland annat tillhandahålla en bedömning av efterlevnaden av principen ne bis in idem, en proportionalitetskontroll vid utfärdandet av en europeisk arresteringsorder, på grundval av alla relevanta faktorer och omständigheter, såsom brottets allvar, huruvida ärendet är redo för rättegång, inverkan på den eftersökta personens rättigheter, kostnadseffekterna och tillgången till lämpliga, mindre inkräktande alternativa åtgärder, ett standardiserat samrådsförfarande genom vilket de behöriga myndigheterna i den utfärdande och verkställande medlemsstaten kan utbyta information om verkställandet av en europeisk arresteringsorder, i synnerhet med avseende på proportionalitet, huruvida ärendet är redo för rättegång och behörighetskonflikter, samt en översikt av möjliga lagstiftningsåtgärder i enlighet med artikel 82.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ratificera det fakultativa protokollet till FN:s konvention mot tortyr. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påpekar att brister i det rättsliga samarbetet, inbegripet i fråga om den europeiska arresteringsordern, kan strida mot brottsoffers intressen och leda till att tillgång till rättslig prövning nekas och att brottsoffer inte får skydd. Parlamentet betonar att straffrihet till följd av brister i det rättsliga samarbetet kan få skadliga och negativa konsekvenser för rättsstaten, rättssystemen och allmänhetens tilltro till institutionerna, liksom för brottsoffren själva och samhället i stort. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar att den information som svarande får om sina processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden enligt FRA skiljer sig åt såväl i omfattning som i hur den förmedlas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa skyddsåtgärder för att se till att enskilda personer i praktiken informeras om sina processuella rättigheter så snart de misstänks för att ha begått ett brott. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet noterar Europadomstolens normer och kraven i direktiv 2013/48/EU om rätt till tillgång till försvarare och direktiv 2010/64/EU om rätt till tolkning och översättning. Parlamentet påminner om att säkerställande av tillräckligt med tid för att förbereda ett mål samt fullständig och snabb tillgång till alla handlingar i målet skulle förbättra kvaliteten på representationen. Mot bakgrund av den gränsöverskridande karaktären hos europeiska arresteringsorder, som ofta inbegriper svarande som inte talar samma språk som den verkställande medlemsstaten, betonar parlamentet att säkerställd tillgång till tolktjänster i det inledande skedet av förfarandena, och i synnerhet underlättande av kommunikation med advokaterna, är en viktig garanti för rättvisa förfaranden och ett krav enligt direktiv 2010/64/EU. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att se till att rätten till försvarare och till rättshjälp i både den utfärdande och den verkställande medlemsstaten garanteras såväl i lagstiftningen som i praktiken. |
| --- | --- |

43.

Enhetliga rättsliga ramar för den europeiska arresteringsordern

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att den europeiska arresteringsordern är effektiv. Parlamentet anser dock att de största problemen med den europeiska arresteringsordern rör dess konsekvens och effektivitet, där det finns utrymme för förbättringar, även om vissa frågor kring efterlevnaden av EU:s värden och grundläggande rättigheter också har tagits upp. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sörja för en konsekvent politik för ömsesidigt erkännande som tar hänsyn till EU-domstolens rättspraxis, den nuvarande graden av harmonisering av medlemsstaternas straffrätt och straffrättsliga förfaranden samt de grundläggande rättigheter som erkänns i stadgan. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en övergripande fallstudie av instrumenten för ömsesidigt erkännande för att förebygga skillnader och säkerställa samordning och ett korrekt samspel dem emellan. Parlamentet kräver i synnerhet att det praktiska genomförandet av instrumentet i olika länder ska iakttas, i syfte att identifiera god praxis som leder till en hög grad av efterlevnad av de tillstånd som utfärdas av vissa länder samt de särskilda svårigheter som uppstår när graden av bristande efterlevnad av europeiska arresteringsorder är särskilt hög. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar att de problem med enhetligheten i samband med genomförandet av rambeslutet om en europeisk arresteringsorder som identifierats måste hanteras genom en kombination av praktiska åtgärder (utbildning av rättstillämpare), icke-bindande lagstiftning (handböcker och rekommendationer), och en mycket riktad lagstiftning (definition av rättslig myndighet, ne bis in idem, grundläggande rättigheter osv.) samt, som en andra etapp, genom de medel som anses nödvändiga för att komplettera den riktade lagstiftningen (frihetsberövande före rättegång), med beaktande av den nionde omgången av ömsesidiga utvärderingar. Parlamentet anser att kommissionen bör arbeta för ett fullständigt och korrekt genomförande av den europeiska arresteringsordern i alla medlemsstater, med beaktande av EU-domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet rekommenderar att man på medellång sikt arbetar för en europeisk lag om straffrättsligt samarbete som systematiskt sammanställer befintlig lagstiftning för att garantera rättssäkerhet och samstämdhet mellan de olika EU-instrumenten. |
| --- | --- |

48.

Brexit

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta förhandlingarna med Förenade kungariket i syfte att bevara EU:s normer i fråga om processuella och grundläggande rättigheter för misstänkta och tilltalade personer. Parlamentet uttrycker sin oro över att de resultat som uppnåtts i Förenade kungariket sedan införandet av den europeiska arresteringsordern skulle kunna omintetgöras. |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Se Europadomstolens dom av den 9 juli 2019 i målet Romeo Castaño mot Belgien om en överträdelse av en processuell aspekt av artikel 2 i Europakonventionen (effektiv utredning).

(2)  EGT L 190, 18.7.2002, s. 1.

(3)  EUT L 337, 16.12.2008, s. 102.

(4)  EUT L 81, 27.3.2009, s. 24.

(5)  EUT L 294, 11.11.2009, s. 20.

(6)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 82.

(7)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 135.

(8)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 94.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2019)0406.

(10)  EUT C 295, 4.12.2009, s. 3.

(11)  EUT L 280, 26.10.2010, s. 1.

(12)  EUT L 142, 1.6.2012, s. 1.

(13)  EUT L 294, 6.11.2013, s. 1.

(14)  EUT L 65, 11.3.2016, s. 1.

(15)  EUT L 132, 21.5.2016, s. 1.

(16)  EUT L 297, 4.11.2016, s. 1.

(17)  EUT L 130, 1.5.2014, s. 1.

(18)  EUT C 449, 13.12.2018, s. 6.

(19)  EUT C 422, 16.12.2019, s. 9.

(20)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 138.

(21)  Antagna texter, P9_TA(2020)0251.

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (EUT L 315, 14.11.2012, s. 57).

(23)  EU-strategi för brottsoffers rättigheter (2020–2025).

(24)  EU-domstolen, C-261/09, Mantello.

(25)  EU-domstolen, C-453/16 PPU–Özcelik; C-452/16 PPU–Poltorak; C-477/16 PPU–Kovalkovas; de förenade målen C-508/18 och C-82/19 PPU–OG respektive PPU–PI.

(26)  EU-domstolen, C-399/11, Melloni eller C-42/17, M.A.S. och M.B.

(27)  EU-domstolen, C-216/18 PPU–Minister for Justice and Equality.

(28)  EU-domstolen, de förenade målen C-404/15 och C-659/15 PPU–Aranyosi respektive PPU–Căldăraru; C-128/18, Dorobantu.

(29)  EU-domstolen, C-289/15, Grundza.

(30)  EU-domstolen, C-182/15, Petruhhin; C-191/16, Pisciotti; C-247/17 Raugevicius; C-897/19 PPU, I.N. mot Ruska Federacija osv.

(31)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 1.

(32)  Domstolen, C-579/15, Popławski.

(33)  Domstolen, C-168/13 PPU, Jeremy F.

(34)  Domstolen, med stöd av C-289/15, Grundza, med hänvisning till rådets rambeslut 2008/909/RIF.

(35)  Se till exempel domstolens mål C-216/18 PPU, Minister for Justice and Equality.

(36)  Se domstolens dom i mål C-399/11, Melloni, punkt 63, och C-128/18, Dorobantu, punkt 79.

(37)  Se till exempel kommissionens meddelande av den 26 juli 2000 om ömsesidigt erkännande av slutliga avgöranden i brottmål (COM(2000)0495).

(38)  Europarådets fördrag nr 073 av den 15 maj 1972.

(39)  EUT C 378, 24.12.2013, s. 8.

(40)  Se utredningstjänstens bedömning från juni 2020 av genomförandet av den europeiska arresteringsordern på EU-nivå.

(41)  FRA:s databas för straffrättsliga frihetsberövanden 2015–2019, https://fra.europa.eu/en/databases/criminal-detention/criminal-detention/home

(42)  Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2017 om kriminalvårdssystem och fängelseförhållanden (EUT C 346, 27.9.2018, s. 94).

(43)  EUT C 449, 13.12.2018, s. 6.

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/14

---

P9_TA(2021)0007

Förstärkning av den inre marknaden: framtiden för den fria rörligheten för tjänster

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om förstärkning av den inre marknaden: framtiden för den fria rörligheten för tjänster (2020/2020(INI))

(2021/C 456/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (1) (tjänstedirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (1) (tjänstedirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (2) (direktivet om yrkeskvalifikationer), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (2) (direktivet om yrkeskvalifikationer),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU av den 15 maj 2014 om tillämpning av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/67/EU av den 15 maj 2014 om tillämpning av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/957 av den 28 juni 2018 om ändring av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/957 av den 28 juni 2018 om ändring av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/958 av den 28 juni 2018 om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken (5) (direktivet om proportionalitetsprövning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/958 av den 28 juni 2018 om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken (5) (direktivet om proportionalitetsprövning),

| — | med beaktande av förordning (EU) 2018/1724 av den 2 oktober 2018 om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (6) (förordningen om en gemensam digital ingång), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EU) 2018/1724 av den 2 oktober 2018 om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (6) (förordningen om en gemensam digital ingång),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (7) (direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (7) (direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2018 om inremarknadspaketet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2018 om inremarknadspaketet (8),

| — | med beaktande av studien Contribution to Growth: The Single Market for Services – Delivering Economic benefits for citizens and businesses från februari 2019, beställd av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Contribution to Growth: The Single Market for Services – Delivering Economic benefits for citizens and businesses från februari 2019, beställd av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2018En europeisk detaljhandelssektor som lämpar sig för 2000-talet (COM(2018)0219), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 april 2018En europeisk detaljhandelssektor som lämpar sig för 2000-talet (COM(2018)0219),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020Kartlägga och åtgärda hinder på den inre marknaden (COM(2020)0093), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020Kartlägga och åtgärda hinder på den inre marknaden (COM(2020)0093),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020Långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020Långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna (COM(2020)0094),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2020Covid-19 – Med sikte på ett stegvist och samordnat återställande av den fria rörligheten och avskaffande av kontrollerna vid de inre gränserna (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2020Covid-19 – Med sikte på ett stegvist och samordnat återställande av den fria rörligheten och avskaffande av kontrollerna vid de inre gränserna (C(2020)3250),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 26 november 2018 om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 26 november 2018 om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands (9),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 26 februari 2019 från medlemsstaternas premiärministrar till Europeiska rådets ordförande om den framtida utvecklingen av den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 26 februari 2019 från medlemsstaternas premiärministrar till Europeiska rådets ordförande om den framtida utvecklingen av den inre marknaden,

| — | – med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 14 mars 2016Har kommissionen sett till att tjänstedirektivet genomförs ändamålsenligt?, |
| --- | --- |

—

– med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 14 mars 2016Har kommissionen sett till att tjänstedirektivet genomförs ändamålsenligt?,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0250/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0250/2020), och av följande skäl:

| A. | Tjänstedirektivet och direktivet om yrkeskvalifikationer är viktiga instrument för att säkerställa den fria rörligheten för tjänster inom Europeiska unionen, men delar av den inre marknadens potential för tjänster är fortfarande outnyttjade. |
| --- | --- |

A.

Tjänstedirektivet och direktivet om yrkeskvalifikationer är viktiga instrument för att säkerställa den fria rörligheten för tjänster inom Europeiska unionen, men delar av den inre marknadens potential för tjänster är fortfarande outnyttjade.

| B. | Tjänster står för 73 procent av EU:s BNP och bidrar med 74 procent av sysselsättningen (10), vilket framhävs av det faktum att så många som nio av tio nya arbetstillfällen i EU skapas inom denna sektor, medan andelen tjänster i handeln inom EU uppgår till bara ungefär 20 procent, vilket motsvarar bara 6,5 procent av EU:s BNP. Studier visar att de potentiella vinsterna med anknytning till en fördjupning av den inre marknaden för tjänster genom ett effektivt genomförande och en bättre harmonisering av lagstiftningen skulle kunna uppgå till uppemot 297 miljarder EUR, vilket motsvarar 2 procent av EU:s BNP. 27 procent (11) av mervärdet av tillverkade varor i EU kommer från tjänster, och 14 miljoner arbetstillfällen till stöd för tillverkningsindustrin kommer från tjänstesektorn. Det finns ett stort antal tjänster som har komplexa leveranskedjor och därför i lägre grad omfattas av handel. |
| --- | --- |

B.

Tjänster står för 73 procent av EU:s BNP och bidrar med 74 procent av sysselsättningen (10), vilket framhävs av det faktum att så många som nio av tio nya arbetstillfällen i EU skapas inom denna sektor, medan andelen tjänster i handeln inom EU uppgår till bara ungefär 20 procent, vilket motsvarar bara 6,5 procent av EU:s BNP. Studier visar att de potentiella vinsterna med anknytning till en fördjupning av den inre marknaden för tjänster genom ett effektivt genomförande och en bättre harmonisering av lagstiftningen skulle kunna uppgå till uppemot 297 miljarder EUR, vilket motsvarar 2 procent av EU:s BNP. 27 procent (11) av mervärdet av tillverkade varor i EU kommer från tjänster, och 14 miljoner arbetstillfällen till stöd för tillverkningsindustrin kommer från tjänstesektorn. Det finns ett stort antal tjänster som har komplexa leveranskedjor och därför i lägre grad omfattas av handel.

| C. | En avvägning mellan ekonomiska friheter, sociala rättigheter, konsumenters, arbetstagares och företags intressen och allmänintresset är avgörande för ramen för den inre marknaden. Åtgärder för att anpassa den ekonomiska tillväxten till kvalitativa utvecklingsaspekter, såsom förbättrad livskvalitet och säkerhet för människoliv och tjänster av hög kvalitet, är avgörande för utvärderingen av utvecklingen av den inre marknaden och bör leda till ytterligare förbättringar när det gäller konsumenters och arbetstagares rättigheter. |
| --- | --- |

C.

En avvägning mellan ekonomiska friheter, sociala rättigheter, konsumenters, arbetstagares och företags intressen och allmänintresset är avgörande för ramen för den inre marknaden. Åtgärder för att anpassa den ekonomiska tillväxten till kvalitativa utvecklingsaspekter, såsom förbättrad livskvalitet och säkerhet för människoliv och tjänster av hög kvalitet, är avgörande för utvärderingen av utvecklingen av den inre marknaden och bör leda till ytterligare förbättringar när det gäller konsumenters och arbetstagares rättigheter.

| D. | Tjänster av hög kvalitet är av intresse för konsumenterna, och fragmenteringen av den inre marknaden genom obefogad nationell reglering och vissa affärsmetoder, som leder till bland annat minskad konkurrens, hämmar inte bara företagen utan skadar även konsumenterna, som får färre valmöjligheter och betalar högre priser. |
| --- | --- |

D.

Tjänster av hög kvalitet är av intresse för konsumenterna, och fragmenteringen av den inre marknaden genom obefogad nationell reglering och vissa affärsmetoder, som leder till bland annat minskad konkurrens, hämmar inte bara företagen utan skadar även konsumenterna, som får färre valmöjligheter och betalar högre priser.

| E. | Tjänstedirektivet, som omfattar omkring två tredjedelar av tjänsterna, utesluter helt eller delvis sociala tjänster, hälso- och sjukvårdstjänster och andra offentliga tjänster från sitt tillämpningsområde, i enlighet med de särskilda regelverk som ligger i allmänhetens intresse, artikel 2 i protokoll 26 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artikel 14 i EUF-fördraget. Tjänster av allmänt intresse kan behöva tillhandahållas, beställas och organiseras av medlemsstaterna i enlighet med lokala krav och förhållanden för att tillgodose användarnas behov på så lokal nivå som möjligt. |
| --- | --- |

E.

Tjänstedirektivet, som omfattar omkring två tredjedelar av tjänsterna, utesluter helt eller delvis sociala tjänster, hälso- och sjukvårdstjänster och andra offentliga tjänster från sitt tillämpningsområde, i enlighet med de särskilda regelverk som ligger i allmänhetens intresse, artikel 2 i protokoll 26 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artikel 14 i EUF-fördraget. Tjänster av allmänt intresse kan behöva tillhandahållas, beställas och organiseras av medlemsstaterna i enlighet med lokala krav och förhållanden för att tillgodose användarnas behov på så lokal nivå som möjligt.

| F. | EU står för närvarande inför en recession och ökande arbetslöshet till följd av covid-19-pandemin, och en fördjupning av den inre marknaden för tjänster är en helt avgörande metod för att öka EU:s handelsflöden och förbättra värdekedjorna och på så vis bidra till den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

F.

EU står för närvarande inför en recession och ökande arbetslöshet till följd av covid-19-pandemin, och en fördjupning av den inre marknaden för tjänster är en helt avgörande metod för att öka EU:s handelsflöden och förbättra värdekedjorna och på så vis bidra till den ekonomiska tillväxten.

| G. | Arbetstagare inom tjänstesektorn som har arbetat outtröttligt under covid-19-pandemin i Europeiska unionen påverkas negativt, på grund av antingen allvarlig ekonomisk osäkerhet eller exponering i frontlinjen. Man måste ta itu med denna fråga på EU-nivå. |
| --- | --- |

G.

Arbetstagare inom tjänstesektorn som har arbetat outtröttligt under covid-19-pandemin i Europeiska unionen påverkas negativt, på grund av antingen allvarlig ekonomisk osäkerhet eller exponering i frontlinjen. Man måste ta itu med denna fråga på EU-nivå.

| H. | Medlemsstaterna bör genomföra och övervaka det reviderade direktivet om utstationering av arbetstagare (12) på ett korrekt sätt och så snart som möjligt för att skydda utstationerade arbetstagare under deras utstationering och undvika otillbörliga begränsningar med avseende på friheten att tillhandahålla tjänster genom att fastställa obligatoriska bestämmelser rörande arbetsvillkor och skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

H.

Medlemsstaterna bör genomföra och övervaka det reviderade direktivet om utstationering av arbetstagare (12) på ett korrekt sätt och så snart som möjligt för att skydda utstationerade arbetstagare under deras utstationering och undvika otillbörliga begränsningar med avseende på friheten att tillhandahålla tjänster genom att fastställa obligatoriska bestämmelser rörande arbetsvillkor och skyddet av arbetstagarnas hälsa och säkerhet.

| I. | En mer integrerad och sammanlänkad tjänstemarknad är nödvändig för att uppfylla målen för den europeiska pelaren om sociala rättigheter, ta itu med klimatförändringarna, skapa en hållbar ekonomi, inbegripet elektronisk handel, och frigöra den fulla potentialen i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

I.

En mer integrerad och sammanlänkad tjänstemarknad är nödvändig för att uppfylla målen för den europeiska pelaren om sociala rättigheter, ta itu med klimatförändringarna, skapa en hållbar ekonomi, inbegripet elektronisk handel, och frigöra den fulla potentialen i den europeiska gröna given.

| J. | Olika regleringsbeslut på både EU-nivå och nationell nivå samt bristfälligt och inadekvat införlivande och genomförande av den befintliga lagstiftningen skapar luckor när det gäller att kontrollera efterlevnaden, eftersom bestämmelser som inte genomförs på ett korrekt sätt också kan vara omöjliga att kontrollera med avseende på efterlevnaden. En konsekvent och tydlig lagstiftning är en förutsättning för att man ska kunna ta itu med hindren för den fria rörligheten för tjänster. Överträdelser av lagstiftningen om tjänster kan vara svåra att identifiera och hantera med befintliga mekanismer för kontroll av efterlevnaden, särskilt på lokal nivå. |
| --- | --- |

J.

Olika regleringsbeslut på både EU-nivå och nationell nivå samt bristfälligt och inadekvat införlivande och genomförande av den befintliga lagstiftningen skapar luckor när det gäller att kontrollera efterlevnaden, eftersom bestämmelser som inte genomförs på ett korrekt sätt också kan vara omöjliga att kontrollera med avseende på efterlevnaden. En konsekvent och tydlig lagstiftning är en förutsättning för att man ska kunna ta itu med hindren för den fria rörligheten för tjänster. Överträdelser av lagstiftningen om tjänster kan vara svåra att identifiera och hantera med befintliga mekanismer för kontroll av efterlevnaden, särskilt på lokal nivå.

| K. | Administrativa förfaranden, motstridiga nationella bestämmelser och framför allt hinder för att få tillgång till nödvändig information har gjort den gränsöverskridande handeln mer komplicerad, särskilt för små och medelstora företag. Befintliga verktyg för att stödja mindre företags behov, såsom portalen Ditt Europa – Företag, Solvit-centrumen för handläggning av ärenden, de gemensamma kontaktpunkterna för e-förvaltningsportaler, den gemensamma digitala ingången och andra instrument, bör främjas bättre för att öka den gränsöverskridande handeln med tjänster. |
| --- | --- |

K.

Administrativa förfaranden, motstridiga nationella bestämmelser och framför allt hinder för att få tillgång till nödvändig information har gjort den gränsöverskridande handeln mer komplicerad, särskilt för små och medelstora företag. Befintliga verktyg för att stödja mindre företags behov, såsom portalen Ditt Europa – Företag, Solvit-centrumen för handläggning av ärenden, de gemensamma kontaktpunkterna för e-förvaltningsportaler, den gemensamma digitala ingången och andra instrument, bör främjas bättre för att öka den gränsöverskridande handeln med tjänster.

| L. | Det finns ingen EU-omfattande, systematisk datainsamling som syftar till att tillhandahålla adekvata uppgifter om mobila arbetstagare eller göra det möjligt för dem att fastställa sin socialförsäkringsstatus och göra anspråk på olika intjänade rättigheter. Tillgång till information om tillämpliga regler samt effektiv efterlevnad, övervakning och verkställighet är nödvändiga förutsättningar för rättvis rörlighet och kampen mot missbruk av systemet. Digital teknik, som kan underlätta tillsyn och verkställighet av lagstiftning som skyddar mobila arbetstagares rättigheter, bör därför främjas och användas, i enlighet med dataskyddsbestämmelserna. |
| --- | --- |

L.

Det finns ingen EU-omfattande, systematisk datainsamling som syftar till att tillhandahålla adekvata uppgifter om mobila arbetstagare eller göra det möjligt för dem att fastställa sin socialförsäkringsstatus och göra anspråk på olika intjänade rättigheter. Tillgång till information om tillämpliga regler samt effektiv efterlevnad, övervakning och verkställighet är nödvändiga förutsättningar för rättvis rörlighet och kampen mot missbruk av systemet. Digital teknik, som kan underlätta tillsyn och verkställighet av lagstiftning som skyddar mobila arbetstagares rättigheter, bör därför främjas och användas, i enlighet med dataskyddsbestämmelserna.

| M. | Avsaknaden av verktyg för automatiskt erkännande av examensbevis, kvalifikationer, färdigheter och kompetenser mellan medlemsstaterna inverkar negativt på rörligheten för studerande, lärlingar, högskoleutbildade och yrkesarbetare samt utgör ett hinder för flödet av idéer inom EU, den europeiska ekonomins innovationspotential och utvecklingen av en verkligt integrerad europeisk inre marknad. |
| --- | --- |

M.

Avsaknaden av verktyg för automatiskt erkännande av examensbevis, kvalifikationer, färdigheter och kompetenser mellan medlemsstaterna inverkar negativt på rörligheten för studerande, lärlingar, högskoleutbildade och yrkesarbetare samt utgör ett hinder för flödet av idéer inom EU, den europeiska ekonomins innovationspotential och utvecklingen av en verkligt integrerad europeisk inre marknad.

Insatser för att åtgärda hinder på den inre marknaden

| 1. | Europaparlamentet understryker att åtgärder för att främja den inre marknaden, inbegripet den fria rörligheten för tjänster och personer under rättvisa och säkra former, konsumentskyddet och en strikt efterlevnad av unionsrätten, är avgörande för att man ska kunna ta itu med den ekonomiska kris som orsakats av covid-19. Samtliga medlemsstater uppmanas med eftertryck att så snart som möjligt lätta på obefogade och oproportionella hinder för den fria rörligheten för tjänster på den inre marknaden. Parlamentet beklagar att den återhämtningsplan som kommissionen föreslagit inte innehåller någon särskild finansiering med anknytning till rörligheten för tjänster och därmed inte erkänner den betydelse som rörligheten för tjänster har som ett verktyg för ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att företag och arbetstagare i hela Europeiska unionen bör kunna röra sig fritt för att erbjuda sina tjänster, men att otillräckliga åtgärder för genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna, inadekvata elektroniska förfaranden, obefogade rättsliga begränsningar för tjänsteleverantörer och hinder för tillträde till reglerade yrken fortsatt skapar barriärer som tar ifrån medborgarna arbetstillfällen, konsumenterna valmöjligheter samt företagarna – särskilt små och medelstora företag, mikroföretag och egenföretagare – affärsmöjligheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att dra ned på onödiga krav och digitalisera dokumentationsprocessen för gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster. Parlamentet betonar den ökande betydelsen av tjänstefiering – dvs. den växande rollen för tjänster inom tillverkningsindustrin – och betonar att hinder för tjänstehandel i allt större utsträckning utgör hinder för tillverkning. Parlamentet framhåller att ett fullständigt genomförande och verkställande av tjänstedirektivet har potential att minska handelshindren och öka handeln inom EU i tjänstesektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en tidsplan för specifika åtgärder avseende slutsatserna i sina meddelanden av den 10 mars 2020Kartlägga och åtgärda hinder på den inre marknaden (COM(2020)0093) och Långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna (COM(2020)0094). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att harmoniseringen av kvalifikationer genom ömsesidigt erkännande inspirerat av direktivet om yrkeskvalifikationer har varit framgångsrik när det gäller ett antal yrken, och uppmuntrar medlemsstaterna att ompröva och samordna reglerna för inresa och utövande av specifika verksamheter eller yrken. Parlamentet betonar hur viktigt det är att förbättra jämförbarheten när det gäller nivån på yrkeskvalifikationer i syfte att säkerställa en enklare övergång till ömsesidigt erkännande av kvalifikationer från utbildning och fortbildning med avseende på tjänstesektorn i hela EU. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det europeiska yrkeskortet bara används för fem reglerade yrken och därmed inte utnyttjas fullt ut. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att öka det antal yrken som omfattas av det europeiska yrkeskortet, särskilt när det gäller ingenjörsyrken. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om den särskilda status som reglerade yrken har på den inre marknaden och deras roll när det gäller att skydda allmänintresset. Parlamentet betonar att denna särskilda status inte bör användas för att upprätthålla obefogade nationella monopol inom tjänstesektorn med en fragmentering av den inre marknaden till följd. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att ett automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis, kvalifikationer, färdigheter och kompetenser mellan medlemsstaterna också skulle ha en positiv inverkan på den inre marknaden och den fria rörligheten för arbetstagare och tjänster. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas beredvillighet att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer som förvärvats utomlands och studieperioder som tillbringats utomlands. Parlamentet uppmanar emellertid medlemsstaterna att utvidga det ömsesidiga erkännandet till att omfatta samtliga utbildningsnivåer och att så snart som möjligt förbättra eller införa de förfaranden som krävs. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder som främjar den europeiska referensramen för kvalifikationer och underlättar tillämpningen av den i hela Europeiska unionen för att se till att den blir ett allmänt accepterat verktyg för erkännande. Parlamentet välkomnar kommissionens insatser för att undanröja otillbörliga begränsningar av yrkeskvalifikationer och anser att den bör förbli aktiv och vaksam i sin överträdelsepolitik när medlemsstaterna inte följer EU-lagstiftningen om erkännande av kvalifikationer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att obefogade rättsliga svårigheter och administrativa hinder för offentlig upphandling på tjänsteområdet inom EU kvarstår på grund av skillnader på nationell nivå i genomförandet av direktiv 2014/24/EU (13). Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och uppmuntra ytterligare sektorsspecifik harmonisering av och vägledning i fråga om förfaranden för offentlig upphandling med det slutliga målet att uppnå de potentiella fördelarna och minska kostnaderna vid gränsöverskridande upphandling för små och medelstora företag, mikroföretag och egenföretagare. Parlamentet betonar vikten av tjänster som underlättar en mätbar minskning av EU:s miljöavtryck (”gröna tjänster”) och uppmanar med kraft medlemsstaterna att öka medvetenheten om och bättre utnyttja befintliga system för att främja hållbara tjänster vid offentlig upphandling i syfte att uppnå en cirkulär och hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att tjänstedirektivet syftar till att säkerställa högkvalitativa tjänster, minska fragmenteringen på den inre marknaden, fördjupa integrationen och stärkandet av den inre marknaden baserat på öppenhet och rättvis konkurrens och bereda vägen för företag så att de kan nå sin fulla potential samtidigt som konsumenterna gagnas, samt till att bidra till en hållbar utveckling och öka EU-ekonomins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av tjänster med anknytning till omstörtande eller framväxande teknik kräver marknader av en lämplig storlek för att motivera investeringar och stödja de berörda företagens tillväxt. Parlamentet konstaterar att fragmenteringen av den inre marknaden ofta avskräcker från sådana investeringar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att många innovativa eller växande företag försöker etablera sig utanför EU när de når en viss storlek samtidigt som de fortsätter att vara verksamma på den inre marknaden. Parlamentet anser att uppnåendet av friheten att tillhandahålla tjänster kan bidra inte bara till ett återförande av produktionen tillbaka till Europeiska unionen, utan även till EU-företagens konkurrenskraft på de globala marknaderna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att två tredjedelar av tjänsterna omfattas av tjänstedirektivet, och uppmuntrar kommissionen att utvärdera och förbättra dess genomförande för att stärka den rättsliga ramen för den inre marknaden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att gränsöverskridande hälso- och sjukvårdstjänster omfattas av friheten att tillhandahålla tjänster i enlighet med direktivet om yrkeskvalifikationer, direktivet om proportionalitetsprövning och domstolens rättspraxis, förutsatt att hälso- och sjukvårdstjänsternas särskilda karaktär erkänns och folkhälsan skyddas. Parlamentet konstaterar att direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård också antogs på grundval av artikel 114 i EUF-fördraget. Parlamentet betonar att nationell reglering inte får skapa ytterligare hinder för tillhandahållandet av gränsöverskridande hälso- och sjukvårdstjänster jämfört med direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård, i enlighet med domstolens rättspraxis i fråga om tillämpningen av fördragets bestämmelser om fri rörlighet för tjänster. Parlamentet understryker behovet att även undanröja obefogade och oproportionella hinder på nationell nivå, samtidigt som man säkerställer en hög hälso- och sjukvårdsnivå för alla unionsmedborgare. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att principerna i tjänstedirektivet och direktivet om yrkeskvalifikationer underlättar den fria rörligheten för tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfärda uppdaterade riktlinjer för tjänstedirektivet i syfte att stärka verkställigheten, harmoniseringen och efterlevnaden bland medlemsstater och tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet erkänner den särskilda statusen för tjänster av allmänt intresse och behovet att garantera dem på grund av allmänintresset, i överensstämmelse med domstolens rättspraxis och med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i enlighet med protokoll nr 26 till EUF-fördraget om tjänster av allmänt intresse. Parlamentet beklagar dock att vissa medlemsstater fortfarande använder omotiverade skäl som rör allmänintresset för att isolera sin hemmamarknad för tjänster som eventuellt inte betraktas som tjänster av allmänt intresse eller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att krav såsom ogrundade territoriella begränsningar, omotiverade språkkrav och prövningar av det ekonomiska behovet kan skapa obefogade och oproportionella hinder för gränsöverskridande utbyten, om de tillämpas i alltför hög grad. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet motsätter sig bestämt att covid-19 används för att motivera begränsningar av den fria rörligheten för tjänster på den inre marknaden, såvida detta inte är motiverat på lämpligt sätt, och uppmanar kommissionen att fortsatt vara vaksam mot missbruk av denna motivering. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Samtidigt som det är viktigt att erkänna den särskilda statusen för tjänster av allmänt intresse liksom behovet att garantera dem på grund av allmänintresset beklagar Europaparlamentet att medlemsstaterna ibland använder begreppet icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse för att utesluta vissa sektorer från tillämpningsområdet för inremarknadsreglerna, trots att detta inte motiveras av något allmänintresse. Parlamentet understryker behovet att ytterligare definiera termen för att undvika nationell fragmentering och olika tolkningar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar de riktlinjer om säsongsarbetare som kommissionen antog den 16 juli 2020 avseende utövandet av den fria rörligheten för gränsarbetare, utstationerade arbetstagare och säsongsarbetare i EU i samband med covid-19-pandemin, och uppmanar medlemsstaterna att se till att gränsarbetare och säsongsarbetare kan passera gränser, samtidigt som säkra arbetsförhållanden säkerställs. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har beslutat att dra tillbaka sitt förslag om ett anmälningsförfarande avseende tjänster. Parlamentet beklagar att inget lagstiftningsresultat kunnat uppnås baserat på parlamentets ståndpunkt, som hade som mål att förhindra införande av onödiga regleringshinder inom tjänstesektorn genom en partnerskapsstrategi mellan medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att kommissionen nyligen beslutade att dra tillbaka sina förslag om elektroniska tjänstekort. Parlamentet påminner om att utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd förkastade dessa förslag, som var avsedda att ta itu med kvarstående administrativa svårigheter för leverantörer av gränsöverskridande tjänster. Parlamentet efterlyser en ny bedömning av situationen för att lösa de befintliga administrativa problemen, med samtidig respekt för både tjänstedirektivet och proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att se till att gällande lagstiftning genomförs och efterlevs korrekt, att i enlighet med artikel 15.7 i tjänstedirektivet till kommissionen anmäla alla förslag till nya lagar och andra författningar i vilka sådana krav som avses i artikel 15.6 i tjänstedirektivet ingår, samt skälen till kraven i fråga, att undvika obefogade krav och att införa okomplicerade elektroniska förfaranden för att erhålla de dokument som krävs för tillhandahållande av tjänster över gränserna, och därigenom säkerställa lika villkor för företag och arbetstagare samtidigt som högsta möjliga nivå på konsumentskyddet garanteras. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att en ökad gränsöverskridande rörlighet kan uppnås genom genomförande av principen om ömsesidigt erkännande och genom samordning av bestämmelser mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar att Europeiska unionen understöder och kompletterar medlemsstaternas verksamhet på det socialpolitiska området i enlighet med artikel 153 i EUF-fördraget, där det uttryckligen anges att de EU-bestämmelser som antagits enligt artikel 153 inte ska påverka medlemsstaternas rätt att fastställa de grundläggande principerna för sina system för social trygghet och inte i väsentlig grad ska påverka den finansiella jämvikten i dessa, och inte ska hindra någon medlemsstat från att bibehålla eller införa sådana mera långtgående skyddsåtgärder som är förenliga med fördragen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att personer med funktionsnedsättning fortsatt står inför flera olika hinder som gör det svårt eller omöjligt att fullt ut dra nytta av den fria rörligheten för tjänster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål genomföra den europeiska rättsakten om tillgänglighet, för att på ett effektivt sätt undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning och säkerställa åtkomst till tillgängliga tjänster samt lämpliga villkor för tillhandahållande av tjänster. Parlamentet betonar hur viktigt det är att uppnå en fullständigt tillgänglig inre marknad som garanterar likabehandling och inkludering av personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna ett strukturerat stöd och utfärda riktlinjer till dem om hur de ska genomföra proportionalitetsbedömningar på förhand av ny nationell reglering med anknytning till tjänster i enlighet med direktivet om proportionalitetsprövning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten att aktivt engagera sig i upprätthållandet av befintliga regler och att utöva sina kontrollbefogenheter gentemot nationella myndigheter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck berörda parter, näringslivet och arbetsmarknadens parter att fortsatt verka för att regeringarna ska blåsa nytt liv i EU:s tjänstesektor och stärka både den sektorsvisa och den sektorsövergripande driftskompatibiliteten på områden som miljö, transport och hälso- och sjukvård, i syfte att verka för sammanlänkade gränsöverskridande tjänster. Parlamentet understryker att en hållbar, rättvis och regelbaserad inre marknad för tjänster med höga sociala och miljömässiga standarder, tjänster av god kvalitet och rättvis konkurrens bör främjas av alla berörda parter. |
| --- | --- |

27.

Åtgärder för att säkerställa efterlevnaden av gällande lagstiftning

| 28. | Europaparlamentet noterar att den fria rörligheten för tjänster står i centrum för den inre marknaden och skulle kunna ge betydande ekonomiska vinster – liksom höga standarder för skydd av miljön, konsumenterna och arbetstagarna – när den balans mellan marknadsekonomin och den sociala dimensionen i EU som fastställs i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen respekteras, förutsatt att de ansvariga myndigheterna, de nationella domstolarna och kommissionen utövar tillräcklig och aktiv kontroll av efterlevnaden och att företagen följer gällande bestämmelser på nationell nivå och EU-nivå. Parlamentet betonar att gränserna mellan medlemsstaterna bör förbli öppna för att garantera EU:s grundläggande principer. Parlamentet betonar att varje tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna under en krissituation, såsom en hälsokris, måste ske med försiktighet och endast som en sista utväg, på grundval av noggrann samordning mellan medlemsstaterna, eftersom stängningar av gränserna hotar EU:s grundläggande principer. Parlamentet betonar också att man, när de nationella isoleringsåtgärderna hävs, omedelbart måste fokusera på att avskaffa gränskontrollerna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att företag och konsumenter i hela Europeiska unionen gynnas av att befintlig lagstiftning genomförs och efterlevs på ett adekvat sätt. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att använda alla tillgängliga medel för att till fullo upprätthålla befintliga regler och att snabbt fatta beslut om klagomål för att se till att relevanta frågor ur ett slutanvändarperspektiv hanteras på ett effektivt sätt. Parlamentet begär att bedömningen av alternativa tvistlösningsmekanismer och överträdelseförfaranden ska tillämpas strikt och utan onödigt dröjsmål när överträdelser av relevant lagstiftning vilka strider mot den inre marknadens funktion fastställs och oproportionella bördor införs. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att tvingande hänsyn till allmänintresset får åberopas av medlemsstaterna endast när de är legitima. Parlamentet understryker dock medlemsstaternas rätt att reglera tjänstesektorn på grundval av ett allmänintresse för att skydda konsumenterna och tjänsternas kvalitet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra övervakningen av resultaten och kvaliteten i medlemsstaterna när det gäller att införliva, genomföra och upprätthålla lagstiftning, inbegripet genom en årsrapport om dessa frågor, och att tillsammans med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter utarbeta insynsvänliga och deltagarbaserade utvärderingar som bygger på både kvantitativa och kvalitativa kriterier. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att så många som tjugo medlemsstater var försenade med att införliva tjänstedirektivet i sin nationella lagstiftning. Parlamentet påminner om att antalet instrument, till exempel de gemensamma kontaktpunkterna, fortfarande är begränsat och att tjänsteleverantörerna inte är tillräckligt informerade om alla möjligheter som står till deras förfogande. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att till exempel genom annonsering på internet informera berörda parter om de möjligheter som direktivet medför. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att upprättandet av en dynamisk marknad och lika villkor för gränsöverskridande tillhandahållande av informationssamhällets tjänster är ett centralt inslag i EU-ekonomins framtida konkurrenskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med de återstående hindren för gränsöverskridande tillhandahållande av informationssamhällets tjänster i lagstiftningspaketet för digitala tjänster. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser kraftfullare åtgärder från kommissionens sida för att säkerställa effektiv samordning och tillhörande utbyte av information mellan medlemsstaterna för att undvika dubbelarbete med avseende på förfaranden och kontroller i samband med gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att fastställa strukturen och arbetssättet för den nyligen inrättade arbetsgruppen för efterlevnad på den inre marknaden, inklusive dess praktiska dimension, och att lägga fram en tidsplan för specifika åtgärder i linje med de prioriteringar som fastställts av arbetsgruppen (14) genom att upprätta en ny långsiktig handlingsplan för bättre genomförande och efterlevnad av inremarknadsreglerna i syfte att maximera potentialen hos den inre marknaden för tjänster. Parlamentet anser att arbetsgruppen kan tillföra ett mervärde genom att säkerställa ett konsekvent genomförande av alla strategier för den inre marknaden och utbyte av uppgifter och mått i fråga om resultat. Parlamentet uppmuntrar arbetsgruppen att upprätta en öppen och insynsvänlig databas med specifika nationella icke-tariffära hinder och pågående överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av förhandsavgöranden för utformningen av unionsrätten. Parlamentet beklagar att genomsnittet på 14,4 månader (15) fortfarande är högt, även om längden på förfarandena för förhandsavgöranden redan har förkortats avsevärt. Parlamentet uppmanar domstolen att bedöma hur man kan minska tidsåtgången ytterligare för att undvika problem för leverantörer och mottagare av tjänster på den inre marknaden. Parlamentet betonar att förhandsavgöranden har en betydande inverkan när det gäller att utveckla den inre marknaden och minska förekomsten av omotiverade hinder inom den. |
| --- | --- |

36.

Ökad rättslig information och klarhet genom stärkande av de gemensamma kontaktpunkternas roll

| 37. | Europaparlamentet noterar att covid-19-pandemin har belyst bristen på rättslig klarhet och bristen på effektiv kommunikation mellan medlemsstaterna om bestämmelser som ändras i rask takt. Parlamentet understryker den stora vikten av den gemensamma digitala ingången och de gemensamma kontaktpunkterna som en åtkomstpunkt online för upplysningar, förfaranden och stödtjänster på EU-nivå och nationell nivå i fråga om den inre marknaden, i enlighet med tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna genomför den gemensamma digitala ingången på ett sätt som främjar konsumenterna och små och medelstora företag, och omvandlar sina gemensamma kontaktpunkter från enkla rättsliga portaler till fullt fungerande portaler. Parlamentet anser att detta bör uppnås genom att tillhandahålla användarcentrerade upplysningar, stödtjänster och förenklade förfaranden genom ingången och genom att sammanlänka den gemensamma digitala ingången med de gemensamma kontaktpunkterna så att den i möjligaste mån blir till en enda virtuell kontaktpunkt och så att man säkerställer en maximal nivå av användarcentrering. Parlamentet föreslår att designstandarderna från Europa Web Guide antas för att garantera ett användarvänligt och igenkänningsbart gränssnitt för alla gemensamma kontaktpunkter. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen och medlemsstaterna systematiskt tillhandahåller användarvänlig information via den gemensamma digitala ingången för all ny EU-lagstiftning som medför rättigheter eller skyldigheter för konsumenter och företag. För detta ändamål rekommenderar parlamentet att kommissionen och medlemsstaterna för täta samråd med berörda parter. Parlamentet betonar att transparens, likabehandling och icke-diskriminering är avgörande för den fria rörligheten för tjänster. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna måste se till att alla tänkbara administrativa förfaranden när det gäller företagsetablering och friheten att tillhandahålla tjänster kan slutföras på digital väg, i enlighet med förordningen om en gemensam digital ingång. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att påskynda sitt digitaliseringsarbete, i synnerhet vad gäller förfaranden som påverkar företag och konsumenter, för att göra det möjligt för dessa att hantera administrativa förfaranden på distans och online. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fördubbla de involverades ansträngningar, och i synnerhet att aktivt stödja underpresterande medlemsstater. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen bistår de nationella myndigheterna i varje medlemsstat i arbetet med att förbättra de gemensamma kontaktpunkterna för att underlätta kommunikationen på engelska mellan de berörda myndigheterna, utöver deras lokala språk, och fungera som mellanhand om tidsfristerna inte respekteras eller förfrågningar inte besvaras. Parlamentet understryker att den gemensamma kontaktpunkten bör ge konsumenter, anställda och företag följande information och stöd, med korta tidsfrister:






  — | De nationella regler och EU-regler som företagen måste tillämpa inom den berörda medlemsstaten och information till anställda, bland annat om arbetsrätt, hälso- och säkerhetsprotokoll, tillämpliga kollektivavtal, arbetsmarknadsparter och rådgivningsstrukturer för arbetstagare och anställda genom vilka de kan informera sig om sina rättigheter och rapportera missbruk. |
| --- | --- | --- |

41.

—

De nationella regler och EU-regler som företagen måste tillämpa inom den berörda medlemsstaten och information till anställda, bland annat om arbetsrätt, hälso- och säkerhetsprotokoll, tillämpliga kollektivavtal, arbetsmarknadsparter och rådgivningsstrukturer för arbetstagare och anställda genom vilka de kan informera sig om sina rättigheter och rapportera missbruk.

| — | De åtgärder som företagen måste vidta för att följa dessa regler, sammanfattade per förfarande, åtföljt av stegvis vägledning. |
| --- | --- |

—

De åtgärder som företagen måste vidta för att följa dessa regler, sammanfattade per förfarande, åtföljt av stegvis vägledning.

| — | De handlingar som företagen måste ha tillgängliga, och inom vilken tidsram. |
| --- | --- |

—

De handlingar som företagen måste ha tillgängliga, och inom vilken tidsram.

| — | De myndigheter som företagen måste kontakta för att erhålla nödvändiga tillstånd osv. |
| --- | --- |

—

De myndigheter som företagen måste kontakta för att erhålla nödvändiga tillstånd osv.

| 42. | Europaparlamentet understryker att de gemensamma kontaktpunkterna bör tillhandahålla all nödvändig information om eventuella företagsrelaterade krav för företag i den berörda medlemsstaten. Parlamentet konstaterar att exempel på ovanstående bland annat är krav på yrkeskvalifikationer, mervärdesskatt (skattesatser, registreringskrav, rapporteringskrav osv.), inkomstskatt samt socialförsäkringsskyldigheter och arbetsrättsliga skyldigheter. Parlamentet betonar att all relevant lagstiftningsrelaterad och administrativ information, liksom alla relevanta handlingar som tillhandahålls av var och en av de gemensamma kontaktpunkterna, om möjligt och lämpligt bör finnas tillgängliga på engelska, utöver det lokala språket. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar att de gemensamma kontaktpunkterna sammanlänkas bättre till varandra och utbyter information om krav och förfaranden som företagen måste följa i respektive medlemsstat, samt sektorsspecifik information om yrkeskvalifikationer. Parlamentet rekommenderar även att de gemensamma kontaktpunkterna bistår utländska företag som vill bedriva verksamhet i den berörda medlemsstaten samt lokala företag som vill exportera tjänster och varor till andra medlemsstater genom att ge dem den information som utbytet resulterat i samt nödvändiga kontaktuppgifter. Parlamentet uppmuntrar i detta avseende kommissionen att undersöka ytterligare synergier med exempelvis Europeiska arbetsmyndigheten för att främja detta informationsutbyte. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna bedöma om de gemensamma kontaktpunkterna kommer att behöva ytterligare resurser för att utföra dessa uppgifter. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet efterlyser med eftertryck samarbete mellan medlemsstaternas gemensamma kontaktpunkter för att säkerställa att företag, anställda och andra berörda parter utan dröjsmål får korrekt, fullständig och aktuell information på såväl det lokala språket som engelska. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att agera samordnare i informationsutbytet mellan de gemensamma kontaktpunkterna och vid behov ge vägledning till medlemsstaterna för att effektivisera förfarandena, särskilt för små och medelstora företag. Parlamentet understryker att ett sådant samarbete även bör säkerställa kunskapsutbyte mellan medlemsstaterna, också i fråga om mobila arbetstagare, när det gäller både bästa kommunikationsmetoder och administrativa och onödiga inremarknadskrav. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att alla gemensamma kontaktpunkter bör vara lättillgängliga genom den gemensamma digitala ingången och bör tillhandahålla information och erbjuda medlemsstaternas administrativa tjänster med hjälp av insynsvänlig terminologi och med full tillgänglighet, inbegripet utbildad supportpersonal som tillhandahåller effektivt användarvänligt stöd. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att helhjärtat engagera sig i arbetet med att digitalisera offentliga tjänster och att genomföra alla delar av systemet för elektroniskt utbyte av socialförsäkringsuppgifter för att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna och socialförsäkringsinstitutionerna och underlätta fri och rättvis rörlighet för arbetstagare inom EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra samarbetet och informationsutbytet när det gäller de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja användningen av digitala verktyg och medlemsstaterna att förse yrkesinspektionerna med tillräckliga resurser för att ta itu med alla former av missbruk. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett initiativ för ett EU-socialförsäkringsnummer som skulle ge rättssäkerhet åt arbetstagare och företag, och samtidigt möjliggöra effektiv kontroll av underentreprenader och bekämpande av sociala bedrägerier, såsom falskt egenföretagande och utstationerings- och brevlådeföretag. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att säkerställa att de kontroller som utförs är proportionella, motiverade och icke-diskriminerande. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att så snart som möjligt göra Europeiska arbetsmyndigheten fullständigt operativ för att säkerställa en bättre samordning mellan de nationella yrkesinspektionerna och ta itu med gränsöverskridande social dumpning. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att alla nya direktiv, förordningar och rekommendationer om den inre marknaden för tjänster innehåller ett krav på att stärka de gemensamma kontaktpunkternas funktioner och avsätta tillräckliga resurser för fullgörande av eventuella ytterligare funktioner inom ramen för tjänstedirektivet, utan att det påverkar tilldelningen av funktioner och befogenheter bland myndigheterna inom de nationella systemen. |
| --- | --- |

49.

Utvärdering: Resultattavlan för den inre marknaden samt indikatorer för reglering

| 50. | Europaparlamentet stöder kommissionens preliminära initiativ att uppdatera resultattavlan för den inre marknaden med en ny uppsättning indikatorer för att utvärdera medlemsstaternas genomförande av relevant inremarknadslagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att komplettera de uppgifter som offentliggörs med relevanta uppgifter från IMI, Solvit, CHAP:s centrala klagomålsregister och andra relevanta resurser. Parlamentet understryker att man bör fokusera på kvaliteten i genomförandet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet rekommenderar att den uppdaterade resultattavlan för den inre marknaden betonar rapportering av relevanta frågor ur ett slutanvändarperspektiv, inbegripet utvärderingar av huruvida problem och klagomål åtgärdats, till exempel inom ramen för Solvit eller nätverket av europeiska konsumentcentrum. Parlamentet beklagar vidare att man i många medlemsstater knappt utnyttjar Solvit-verktyget och att det ofta råder brist på avancerad digital kapacitet i detta sammanhang. Parlamentet understryker att det behövs större öppenhet i fråga om kränkningar av friheten att tillhandahålla tjänster. Parlamentet anser att resultattavlan för den inre marknaden bör innehålla lämplig information, bland annat om antalet klagomål, antalet inledda ärenden, de sektorer som berörs av kränkningarna, antalet avslutade ärenden samt ärendets resultat eller skälet till att ärendet avslutats. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att införa en kvantitativ och kvalitativ utvärderingsmetod med deltagande av alla berörda parter, särskilt med avseende på målen av allmänt intresse och kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls. Parlamentet understryker att metoden med kvalitativa indikatorer bör vara transparent och inbegripa en bedömning av skillnaderna i förhands- och efterhandsreglering. Parlamentet framhåller vikten av att utvärdera huruvida relevanta EU-direktiv genomförts i tid och på det sätt som EU:s medlagstiftare avsett. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet rekommenderar att man i den uppdaterade resultattavlan för den inre marknaden kopplar genomförandekvaliteten till de befintliga indikatorerna för reglering och gör en kartläggning av begränsningar gällande tjänster inom nya och befintliga politikområden samt de olika nivåerna av genomförande och kontroll av efterlevnaden av EU:s lagstiftning. Parlamentet rekommenderar vidare att den europeiska planeringsterminen också utnyttjas för att stärka den inre marknaden, eftersom undanröjandet av de största rättsliga och administrativa bördorna är ett ständigt problem. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att inkludera de medelfristiga åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att fortsatt undanröja kvarstående administrativa hinder och rättsliga hinder på den inre marknaden för tjänster när den lägger fram landsspecifika rekommendationer. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet anser att kommissionen vid bedömningen av medlemsstaternas framsteg i arbetet med att genomföra strukturreformer bör analysera deras resultat med avseende på att förverkliga den inre marknadens potential och arbeta för en mer hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera de befintliga indikatorerna och införa nya indikatorer som ska hjälpa medlemsstaterna att se var insatser kan göras i syfte att förbättra deras politiska resultat, samt att övervaka deras åtgärder för att minska begränsningarna. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att fastställa årliga nationella mål när det gäller att göra handeln med tjänster öppnare, och att genomföra utvärderingar i detta avseende. Parlamentet rekommenderar kommissionen att använda resultattavlan för den inre marknaden för att visa på medlemsstaternas öppenhet i fråga om handeln med tjänster, likt den europeiska resultattavlan för innovation, eftersom medlemsstaterna då skulle kunna göra trovärdiga, konkreta och mätbara åtaganden för att förbättra sitt genomförande och sin efterlevnad när det gäller handeln med tjänster inom EU. |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(2)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

(3)  EUT L 159, 28.5.2014, s. 11.

(4)  EUT L 173, 9.7.2018, s. 16.

(5)  EUT L 173, 9.7.2018, s. 25.

(6)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 1.

(7)  EUT L 88, 4.4.2011, s. 45.

(8)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 39.

(9)  EUT C 444, 10.12.2018, s. 1.

(10)  Eurostat, The European economy since the start of the millennium, Europeiska unionen, Bryssel, 2018.

(11)  Rytter Synesen, E., och Hvidt Thelle, M., Making EU Trade in Services Work for All, Copenhagen Economics, Köpenhamn, 2018.

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (EGT L 18, 21.1.1997, s. 1).

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

(14)  Kommissionens meddelande Kartlägga och åtgärda hinder på den inre marknaden (COM(2020)0093).

(15)  Europeiska unionens domstol, Årsöversikt: Årsrapport 2019.

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/24

---

P9_TA(2021)0008

En bestående politisk inverkan av Europaåret för kulturarv

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om uppnående av långvariga politiska effekter för Europaåret för kulturarv (2019/2194(INI))

(2021/C 456/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ingressen till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), där det anges att signatärerna ”har inspirerats av Europas kulturella, religiösa och humanistiska arv” och önskar ”stärka solidariteten mellan sina folk samtidigt som de respekterar deras historia, kultur och traditioner”, samt av artikel 3.3 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ingressen till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), där det anges att signatärerna ”har inspirerats av Europas kulturella, religiösa och humanistiska arv” och önskar ”stärka solidariteten mellan sina folk samtidigt som de respekterar deras historia, kultur och traditioner”, samt av artikel 3.3 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 22, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 22,

| — | med beaktande av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 33:e sessionen den 20 oktober 2005 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 33:e sessionen den 20 oktober 2005 (1),

| — | med beaktande av konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 17:e sessionen den 16 november 1972 (Världsarvskonventionen) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 17:e sessionen den 16 november 1972 (Världsarvskonventionen) (2),

| — | med beaktande av konventionen om tryggande av det immateriella kulturarvet, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 32:a sessionen den 17 oktober 2003 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om tryggande av det immateriella kulturarvet, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 32:a sessionen den 17 oktober 2003 (3),

| — | med beaktande av konventionen om skydd för kulturarv under vatten, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 31:a sessionen den 2 november 2001 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd för kulturarv under vatten, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 31:a sessionen den 2 november 2001 (4),

| — | med beaktande av Haagkonventionen från 1954 om skydd för kulturell egendom i händelse av väpnad konflikt (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagkonventionen från 1954 om skydd för kulturell egendom i händelse av väpnad konflikt (5),

| — | med beaktande av konventionen om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 16:e sessionen den 14 november 1970 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av äganderätten till kulturegendom, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 16:e sessionen den 14 november 1970 (6),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 november 2018 om arbetsplanen för kultur 2019–2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 november 2018 om arbetsplanen för kultur 2019–2022,

| — | med beaktande av meddelandet av den 22 maj 2018 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 22 maj 2018 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En ny europeisk agenda för kultur (COM(2018)0267),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 28 oktober 2019 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet, resultaten och den allmänna bedömningen av Europaåret för kulturarv 2018 (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 28 oktober 2019 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet, resultaten och den allmänna bedömningen av Europaåret för kulturarv 2018 (COM(2019)0548),

| — | med beaktande av meddelandet av den 11 december 2019 från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 11 december 2019 från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/60/EU av den 15 maj 2014 om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/60/EU av den 15 maj 2014 om återlämnande av kulturföremål som olagligen förts bort från en medlemsstats territorium och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om en integrerad kulturarvsstrategi för Europa (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om en integrerad kulturarvsstrategi för Europa (8),

| — | med beaktande av sitt betänkande av den 23 november 2018 om den nya europeiska agendan för kultur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt betänkande av den 23 november 2018 om den nya europeiska agendan för kultur,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid (9),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 november 2014 om delaktighetsbaserad styrning av kulturarvet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 november 2014 om delaktighetsbaserad styrning av kulturarvet (10),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 26 juni 2000 om bevarande och framhävande av det europeiska filmhistoriska kulturarvet (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 26 juni 2000 om bevarande och framhävande av det europeiska filmhistoriska kulturarvet (11),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 maj 2014 om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart Europa (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 maj 2014 om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart Europa (12),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2018 om behovet att framhäva kulturarvet i EU:s politik (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2018 om behovet att framhäva kulturarvet i EU:s politik (13),

| — | med beaktande av Europarådets ramkonvention om kulturarvets betydelse för samhället (Farokonventionen) av den 13 oktober 2005 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ramkonvention om kulturarvets betydelse för samhället (Farokonventionen) av den 13 oktober 2005 (14),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 5 december 2018 om en europeisk ram för åtgärder för kulturarv (SWD(2018)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 5 december 2018 om en europeisk ram för åtgärder för kulturarv (SWD(2018)0491),

| — | med beaktande av resolutionen av den 22 november 2019 från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om den hållbara utvecklingens kulturella dimension (13956/19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 22 november 2019 från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om den hållbara utvecklingens kulturella dimension (13956/19),

| — | med beaktande av Eurobarometerundersökningen om kulturarvet (särskild Eurobarometer 466) (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurobarometerundersökningen om kulturarvet (särskild Eurobarometer 466) (15),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 juli 2014En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 juli 2014En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (COM(2014)0477),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande från november 2014 över kommissionens meddelande En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (2015/C 195/04) (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande från november 2014 över kommissionens meddelande En integrerad kulturarvsstrategi för Europa (2015/C 195/04) (16),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/864 av den 17 maj 2017 om ett Europaår för kulturarv (2018) (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2017/864 av den 17 maj 2017 om ett Europaår för kulturarv (2018) (17),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 27 oktober 2011 om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande (2011/711/EU) (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 27 oktober 2011 om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande (2011/711/EU) (18),

| — | med beaktande av samarbetsförklaringen om stärkande av kulturarvets digitalisering av den 9 april 2019 (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsförklaringen om stärkande av kulturarvets digitalisering av den 9 april 2019 (19),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Kommissionens arbetsprogram 2020 – En ambitiösare union (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Kommissionens arbetsprogram 2020 – En ambitiösare union (COM(2020)0037),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018Bidraget från Europas landsbygdsområden till Europaåret för kulturarv 2018 som säkerställer hållbarhet och sammanhållning mellan städer och landsbygd (NAT/738-EESC-2018–01641), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018Bidraget från Europas landsbygdsområden till Europaåret för kulturarv 2018 som säkerställer hållbarhet och sammanhållning mellan städer och landsbygd (NAT/738-EESC-2018–01641),

| — | med beaktande av Davosförklaringen från 2018 om skapandet av en högkvalitativ byggkultur i Europa (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Davosförklaringen från 2018 om skapandet av en högkvalitativ byggkultur i Europa (20),

| — | med beaktande av Leeuwardenförklaringen av den 23 november 2018Adaptive re-use of the built heritage (21) (Anpassad återanvändning av byggnadskulturarvet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Leeuwardenförklaringen av den 23 november 2018Adaptive re-use of the built heritage (21) (Anpassad återanvändning av byggnadskulturarvet),

| — | med beaktande av den förklaring som antogs vid det informella mötet mellan medlemsstaternas ministrar med ansvar för kulturella och europeiska frågor den 3 maj 2019 efter branden i katedralen Notre-Dame i Paris (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring som antogs vid det informella mötet mellan medlemsstaternas ministrar med ansvar för kulturella och europeiska frågor den 3 maj 2019 efter branden i katedralen Notre-Dame i Paris (22),

| — | med beaktande av Europarådets europeiska kulturkonvention av den 19 december 1954 (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets europeiska kulturkonvention av den 19 december 1954 (23),

| — | med beaktande av Europa Nostras handlingsplan Cultural Heritage for the Future of Europe (Kulturarvet för Europas framtid), även kallad Berlin Call to Action, av den 22 juni 2018 (24) och dess Parismanifest Relançons l’Europe par la culture et le patrimoine culturel! (Låt oss återlansera Europa genom kulturen och kulturarvet) av den 30 oktober 2019 (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa Nostras handlingsplan Cultural Heritage for the Future of Europe (Kulturarvet för Europas framtid), även kallad Berlin Call to Action, av den 22 juni 2018 (24) och dess Parismanifest Relançons l’Europe par la culture et le patrimoine culturel! (Låt oss återlansera Europa genom kulturen och kulturarvet) av den 30 oktober 2019 (25),

| — | med beaktande av 2015 års studie Cultural Heritage Counts for Europe (Kulturarvet gäller för Europa) (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2015 års studie Cultural Heritage Counts for Europe (Kulturarvet gäller för Europa) (26),

| — | med beaktande av Barcelonaförklaringen om turism och kulturarv Better Places to Live, Better Places to Visit (Bättre platser att leva, bättre platser att besöka) av den 11 oktober 2018 (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Barcelonaförklaringen om turism och kulturarv Better Places to Live, Better Places to Visit (Bättre platser att leva, bättre platser att besöka) av den 11 oktober 2018 (27),

| — | med beaktande av 2018 års studie Safeguarding cultural heritage from natural and man-made disasters (Skydda kulturarvet mot naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor) (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2018 års studie Safeguarding cultural heritage from natural and man-made disasters (Skydda kulturarvet mot naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor) (28),

| — | med beaktande av 2019 års dokument från International Council on Monuments and Sites (Icomos) European quality principles for EU-funded interventions with potential impact upon cultural heritage (Europeiska kvalitetsprinciper för EU-finansierade insatser med potentiell inverkan på kulturarvet) (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2019 års dokument från International Council on Monuments and Sites (Icomos) European quality principles for EU-funded interventions with potential impact upon cultural heritage (Europeiska kvalitetsprinciper för EU-finansierade insatser med potentiell inverkan på kulturarvet) (29),

| — | med beaktande av den internationella konventionen om bevarande och restaurering av minnesmärken och områden av historiskt intresse (Venedigstadgan 1964) (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om bevarande och restaurering av minnesmärken och områden av historiskt intresse (Venedigstadgan 1964) (30),

| — | med beaktande av 1985 års Granadakonvention om skydd för byggnadskulturarvet i Europa (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1985 års Granadakonvention om skydd för byggnadskulturarvet i Europa (31),

| — | med beaktande av 1992 års Vallettakonvention om skydd för det arkeologiska kulturarvet i Europa (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1992 års Vallettakonvention om skydd för det arkeologiska kulturarvet i Europa (32),

| — | med beaktande av EU:s kulturarvspris/Europa Nostra-priset, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s kulturarvspris/Europa Nostra-priset,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 4, 11 och 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 4, 11 och 13,

| — | med beaktande av Horisont Europa-programmets andra pelare, klustret Kultur, kreativitet och inkluderande samhällen (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Horisont Europa-programmets andra pelare, klustret Kultur, kreativitet och inkluderande samhällen (33),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (34), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1295/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG (34),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (35), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (35),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (36), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (36),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om likabehandling av språk i den digitala tidsåldern (37), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om likabehandling av språk i den digitala tidsåldern (37),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 november 2018 om minimistandarder för minoriteter i EU (38), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 november 2018 om minimistandarder för minoriteter i EU (38),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (39), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (39),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (40), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (40),

| — | med beaktande av de åtaganden som den nominerade kommissionsledamoten med ansvar för innovation, forskning, utbildning, kultur och ungdomsfrågor ingick under sin utfrågning i Europaparlamentet den 30 september 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtaganden som den nominerade kommissionsledamoten med ansvar för innovation, forskning, utbildning, kultur och ungdomsfrågor ingick under sin utfrågning i Europaparlamentet den 30 september 2019,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0210/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0210/2020), och av följande skäl:

| A. | Europas materiella, immateriella, naturliga och digitala kulturarv är en källa till rikedom, ett arv från det förflutna som vittnar om Europas historia, kultur och traditioner i hela deras mångfald, som ständigt berikas under tidens gång och som måste bevaras för att kunna föras vidare till framtida generationer. |
| --- | --- |

A.

Europas materiella, immateriella, naturliga och digitala kulturarv är en källa till rikedom, ett arv från det förflutna som vittnar om Europas historia, kultur och traditioner i hela deras mångfald, som ständigt berikas under tidens gång och som måste bevaras för att kunna föras vidare till framtida generationer.

| B. | Det europeiska kulturarvet är en källa till hågkomst, kollektiva minnen och kunskaper som stärker vår gemensamma känsla av tillhörighet. |
| --- | --- |

B.

Det europeiska kulturarvet är en källa till hågkomst, kollektiva minnen och kunskaper som stärker vår gemensamma känsla av tillhörighet.

| C. | Kulturen och kulturarvet bidrar till att vara identitetsstärkande och att främja social sammanhållning, stabilitet och förståelse i samhället. |
| --- | --- |

C.

Kulturen och kulturarvet bidrar till att vara identitetsstärkande och att främja social sammanhållning, stabilitet och förståelse i samhället.

| D. | Kulturarvet är ett värde i sig, mångfaldigt, och har flera olika nivåer (lokal, regional, nationell, europeisk och global) och former (materiella, immateriella, naturliga, digitala och digitaliserade) som är inbördes sammankopplade. |
| --- | --- |

D.

Kulturarvet är ett värde i sig, mångfaldigt, och har flera olika nivåer (lokal, regional, nationell, europeisk och global) och former (materiella, immateriella, naturliga, digitala och digitaliserade) som är inbördes sammankopplade.

| E. | Kulturarvet bidrar starkt till de kulturella och kreativa sektorerna både inom och utanför Europa. |
| --- | --- |

E.

Kulturarvet bidrar starkt till de kulturella och kreativa sektorerna både inom och utanför Europa.

| F. | Över 300 000 personer i Europa är anställda inom kulturarvssektorn, medan 7,8 miljoner arbetstillfällen i Europa är indirekt kopplade till denna sektor. |
| --- | --- |

F.

Över 300 000 personer i Europa är anställda inom kulturarvssektorn, medan 7,8 miljoner arbetstillfällen i Europa är indirekt kopplade till denna sektor.

| G. | Under Europaåret för kulturarv 2018 (nedan: kulturarvsåret) anordnade man över 23 000 evenemang som nådde ut till mer än 12,8 miljoner människor i medlemsstaterna (41) (2,5 procent av befolkningen i EU-28) (42). |
| --- | --- |

G.

Under Europaåret för kulturarv 2018 (nedan: kulturarvsåret) anordnade man över 23 000 evenemang som nådde ut till mer än 12,8 miljoner människor i medlemsstaterna (41) (2,5 procent av befolkningen i EU-28) (42).

| H. | Den strategiska visionen för Europaåret för kulturarv, vilken kommer till synes i dess motto ”Vårt arv: där dåtiden möter framtiden”, kvarstår som ett rättesnöre för vad detta år har lämnat i arv; det är fråga om dels att knyta an det europeiska kulturarvet till dagens kulturproduktion, dels att stimulera Europas invånare att delta. |
| --- | --- |

H.

Den strategiska visionen för Europaåret för kulturarv, vilken kommer till synes i dess motto ”Vårt arv: där dåtiden möter framtiden”, kvarstår som ett rättesnöre för vad detta år har lämnat i arv; det är fråga om dels att knyta an det europeiska kulturarvet till dagens kulturproduktion, dels att stimulera Europas invånare att delta.

| I. | Verksamheten under kulturarvsåret hade sin tyngdpunkt förlagd dels till den unga generationen, dels till interaktiva och kreativa projekt. |
| --- | --- |

I.

Verksamheten under kulturarvsåret hade sin tyngdpunkt förlagd dels till den unga generationen, dels till interaktiva och kreativa projekt.

| J. | Europaåret för kulturarv 2018 hölls under ett år med viktiga historiska minnesdagar. Under det året inföll många nationella och internationella festligheter och minneshögtider och de lämnade ett betydande avtryck på Europas kulturkarta. |
| --- | --- |

J.

Europaåret för kulturarv 2018 hölls under ett år med viktiga historiska minnesdagar. Under det året inföll många nationella och internationella festligheter och minneshögtider och de lämnade ett betydande avtryck på Europas kulturkarta.

| K. | Ett av resultaten av kulturarvsåret var inrättandet av ett europeiskt nätverk för intressenter med varaktiga band. Detta nätverk bör vara hållbart och bestående. |
| --- | --- |

K.

Ett av resultaten av kulturarvsåret var inrättandet av ett europeiskt nätverk för intressenter med varaktiga band. Detta nätverk bör vara hållbart och bestående.

| L. | Lokala och alleuropeiska icke-statliga organisationer och det organiserade civila samhället bidrog oerhört mycket till att kulturarvsåret lyckades väl. |
| --- | --- |

L.

Lokala och alleuropeiska icke-statliga organisationer och det organiserade civila samhället bidrog oerhört mycket till att kulturarvsåret lyckades väl.

| M. | Enligt en Eurobarometerundersökning om kulturarv anser 84 procent av de tillfrågade i medlemsstaterna att kulturarvet är viktigt för dem själva och deras lokalsamhällen. Åtta av tio personer (80 procent) anser att kulturarvet är viktigt för Europeiska unionen som helhet. |
| --- | --- |

M.

Enligt en Eurobarometerundersökning om kulturarv anser 84 procent av de tillfrågade i medlemsstaterna att kulturarvet är viktigt för dem själva och deras lokalsamhällen. Åtta av tio personer (80 procent) anser att kulturarvet är viktigt för Europeiska unionen som helhet.

| N. | Nästan en tredjedel av alla platser på Unescos världsarvslista finns i EU-27, bland dem 326 kulturarv, 26 naturarv och 5 kultur- och naturarv. Europa som helhet står för nästan hälften av allt som finns uppfört på Unescos världsarvslista. |
| --- | --- |

N.

Nästan en tredjedel av alla platser på Unescos världsarvslista finns i EU-27, bland dem 326 kulturarv, 26 naturarv och 5 kultur- och naturarv. Europa som helhet står för nästan hälften av allt som finns uppfört på Unescos världsarvslista.

| O. | Unescos representativa förteckning över mänsklighetens immateriella kulturarv innefattar minst 131 poster som tillskrivs länderna i EU-27. |
| --- | --- |

O.

Unescos representativa förteckning över mänsklighetens immateriella kulturarv innefattar minst 131 poster som tillskrivs länderna i EU-27.

| P. | Europa och Nordamerika står för 52 procent av posterna på Unescos internationella världsminnesregister. |
| --- | --- |

P.

Europa och Nordamerika står för 52 procent av posterna på Unescos internationella världsminnesregister.

| Q. | I Europa har 48 platser hittills fått det europeiska kulturarvsmärket. |
| --- | --- |

Q.

I Europa har 48 platser hittills fått det europeiska kulturarvsmärket.

| R. | Av de européer som intervjuades anser nio av tio (88 procent) att Europas kulturarv bör läras ut i skolan (43). |
| --- | --- |

R.

Av de européer som intervjuades anser nio av tio (88 procent) att Europas kulturarv bör läras ut i skolan (43).

| S. | Av kulturarvsåret 2018 framgick det att kulturarvet kan bilda grunden för internationella projekt där medborgare i alla åldersgrupper medverkar och får möjlighet att knyta kontakter med experter. Dessa projekt visade sig fungera väl för att höja medvetenheten om den gemensamma europeiska kulturhistorien. |
| --- | --- |

S.

Av kulturarvsåret 2018 framgick det att kulturarvet kan bilda grunden för internationella projekt där medborgare i alla åldersgrupper medverkar och får möjlighet att knyta kontakter med experter. Dessa projekt visade sig fungera väl för att höja medvetenheten om den gemensamma europeiska kulturhistorien.

| T. | Den ökande digitaliseringen skapar nya möjligheter och utmaningar för Europas kulturella och kreativa sektorer. |
| --- | --- |

T.

Den ökande digitaliseringen skapar nya möjligheter och utmaningar för Europas kulturella och kreativa sektorer.

| U. | I arbetsplanen för kultur 2019–2022, som rådet antog den 21 december 2018, ingår hållbarhet som den första av de fem prioriteringarna för det europeiska kulturpolitiska samarbetet. |
| --- | --- |

U.

I arbetsplanen för kultur 2019–2022, som rådet antog den 21 december 2018, ingår hållbarhet som den första av de fem prioriteringarna för det europeiska kulturpolitiska samarbetet.

| V. | Covid-19-utbrottet har avbrutit de flesta kulturevenemang och kraftigt kringskurit människors möjligheter att besöka, njuta av och studera en stor del av Europas kulturarv, och digitala medel är ofta det enda sättet att få tillgång till det. Offentliga sammankomster och evenemang har begränsats eller förbjudits, museer har stängts och resor begränsats, vilket fått mycket skadliga konsekvenser för konstnärer och kulturaktörer. |
| --- | --- |

V.

Covid-19-utbrottet har avbrutit de flesta kulturevenemang och kraftigt kringskurit människors möjligheter att besöka, njuta av och studera en stor del av Europas kulturarv, och digitala medel är ofta det enda sättet att få tillgång till det. Offentliga sammankomster och evenemang har begränsats eller förbjudits, museer har stängts och resor begränsats, vilket fått mycket skadliga konsekvenser för konstnärer och kulturaktörer.

| W. | De pågående förhandlingarna om den fleråriga budgetramen 2021–2027 öppnar möjligheter för nya och gynnsamma villkor för kulturarvsinvesteringar från de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

W.

De pågående förhandlingarna om den fleråriga budgetramen 2021–2027 öppnar möjligheter för nya och gynnsamma villkor för kulturarvsinvesteringar från de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

Att erkänna kulturarvets värde

| 1. | Europaparlamentet anser att kulturarvet är en ovärderlig resurs som gör det möjligt för oss att reflektera över historien, föra en kritisk dialog med den och bidra till att identifiera inte enbart olika minnen, utan även de gemensamma band som knyter oss alla samman, och därmed främja mångfald, dialog, sammanhållning, solidaritet och ömsesidig förståelse samt berika kunskapen om våra materiella, immateriella, naturliga och digitala tillgångar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet erkänner kulturarvets roll för att främja kreativitet, innovation och hållbarhet samt utveckla intellektuell förmåga. Parlamentet anser att kulturarvet också kan vara en källa till inspiration och njutning och kan bidra till fritidsaktiviteter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att språk möjliggör och främjar rikedomen och mångfalden i det europeiska kulturarvet, eftersom modersmål förmedlar värden och kunskaper som ofta används för att överföra det immateriella kulturarvet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att vidta mer kraftfulla åtgärder för att skydda, utveckla och främja språkmångfalden i den digitala tidsåldern även genom att avsätta en tillräcklig budget för politik som rör utrotningshotade språk och genom att öka medvetenheten bland EU-medborgarna om den språkliga och kulturella rikedom som de berörda samhällena utgör. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om att man i alla överväganden kring det europeiska kulturarvet måste ta full hänsyn till kulturarvet för de minoriteter som lever i EU, genom ett åtagande att erkänna och främja deras bidrag till unionens kulturella, språkliga och konstnärliga rikedom och mångfald samt insatser för att på ett gemensamt och samordnat sätt fastställa och genomföra åtgärder för att hållbart förvalta och främja dessa kulturer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller den roll som europeiska och alleuropeiska kulturevenemang och traditionella kulturfestivaler spelar för att öka medvetenheten om Europas kulturella rikedom och mångfald. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och stödja sådan verksamhet och att skydda sina traditioner. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen att överväga att finansiera sådana initiativ. |
| --- | --- |

5.

Utbildning och färdigheter

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av alla typer av utbildning – formell, icke-formell och informell – som rör kulturarv och humaniora, inklusive historia och filosofi, för människor i alla åldrar. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt elever och studenter med funktionsnedsättning och personer från mindre gynnade miljöer. Parlamentet upprepar betydelsen av att inkludera olika konstformer, såsom musik, film, teater, litteratur, design och arkitektur, i skolornas läroplaner eller som kompletterande verksamhet till läroplanen. Parlamentet anser att olika befintliga material som produceras i samband med kulturarvsåret, såsom det relevanta eTwinning-verktyget, bör främjas mer aktivt. Parlamentet uppmanar kommissionen att i större utsträckning integrera kulturarvet i sin strategi för ett europeiskt område för utbildning för att hjälpa studenter att utveckla en stark känsla av europeiskt medborgarskap. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser i detta avseende att Europeiska historiens hus måste få de anslag som krävs för att kunna fungera som kunskaps- och samarbetscentrum för unga forskare, lärare och studenter från hela EU och även som instrument för att främja det europeiska kulturarvet. Parlamentet anser att ytterligare sätt att främja tillträde till huset bör utvecklas, bland annat genom digitala rundturer, så att det till fullo kan fungera som en ingång för alla delar av allmänheten att lära sig om gemensamma europeiska erfarenheter och olika tolkningar av dem. Med förbehåll för finansiell kapacitet uppmuntrar parlamentet i detta avseende gradvis inrättande av ett alleuropeiskt nätverk av samarbetscentrum inom ramen för Europeiska historiens hus. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar den ökande roll som digital utbildning kan spela för att möjliggöra lärande om och genom kulturarv. Parlamentet noterar behovet av att utveckla högkvalitativa initiativ för e-lärande, bland annat storskaliga öppna nätkurser, för att göra inlärning om kulturarvet mer tillgänglig och främja kulturarvsrelaterade färdigheter i hela Europa. Parlamentet anser att handlingsplanen för digital utbildning kan bidra avsevärt till detta, och vill att den föreslagna uppdateringen av planen också innefattar stöd till utbildning om kulturarvet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet är oroat över att bristen på yrkesutbildade hantverkare, restauratörer och kulturarvsexperter ökar och över svårigheterna att locka ungdomar att lära sig sådana färdigheter. Parlamentet betonar att det saknas ett systematiskt tillvägagångssätt och effektiva mekanismer såsom utbildning i fäderneärvd teknik för överföring av relevanta färdigheter och kunskaper, vilket äventyrar det europeiska kulturarvet. Parlamentet anser att kvalitativt bevarande av kulturarvet i framtiden endast kommer att vara möjligt om relevanta färdigheter och kunskaper bevaras på ett heltäckande sätt, även genom digitala medier, och förs vidare. Därför uppmanar parlamentet kommissionen att i kommande initiativ om bevarande av kulturarvet också ta med bevarandet av den praxis och de kunskaper som behövs för det ändamålet. Parlamentet påminner om värdet av utbyten och betonar i detta sammanhang vikten av programmet Erasmus +, som också möjliggör rörlighet för lärlingar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar behovet av att förbättra de socioekonomiska förhållandena och arbetsvillkoren samt en jämn könsfördelning och att främja möjligheterna till rörlighet för olika aktörer och arbetstagare med anställning inom kulturarvssektorn, även för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet noterar i detta sammanhang vikten av att yrkeskvalifikationer erkänns. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker behovet av att man fortsätter att stärka insatserna för att öka medvetenheten om kulturarvets värde för Europa och nå ut till medborgare och intressenter på lokal nivå. Parlamentet framhåller betydelsen av bättre kunskaper om det europeiska kulturarvet för att främja social sammanhållning, och konstaterar att tillgång till sådana kunskaper framför allt skulle främja den sociala och kulturella integreringen av medborgare med invandrarbakgrund jämte deras familjer. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att inrätta en ny kunskaps- och innovationsgrupp (KI-grupp) för den kulturella och den kreativa sektorn inom Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), som speglar den sociala mångfalden och där kulturarvet också bör betraktas som en inspirationskälla för moderna uppfinningar och lösningar. |
| --- | --- |

12.

Det digitala kulturarvet

| 13. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av det digitala kulturarvet, med tanke på att allt fler människor, inbegripet personer från mindre gynnade miljöer och personer med funktionsnedsättning, i större utsträckning än någonsin får rättvis tillgång till kontakt med kulturellt material. Parlamentet erkänner det digitala kulturarvets ökande betydelse, särskilt under pandemier och den därmed förknippade isoleringen, då virtuella museiturer och utställningar, digitala bibliotek och uppslagsverk online samt andra liknande digitala lösningar och virtuella verktyg för kommunikation har en lugnande effekt och är det enda sättet som människor kan få tillgång till och uppleva kulturarv och kultur i vidare bemärkelse. Parlamentet betonar vikten av att digitalisera kulturellt material så att det inte enbart bevaras för kommande generationer (lagring) utan också gör det lättare för större publiker att ta del av kulturarvet på internet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att relevanta tekniska framsteg, såsom digitala undersökningar, 3D-modellering och 3D-utskrifter, utökad verklighet (AR) och virtuell verklighet (VR) samt artificiell intelligens (AI) och stordata, öppnar nya möjligheter för att inte bara fånga, bevara och visualisera kulturarvet, utan även behandla, analysera, rekonstruera och utveckla tillämpningar för det. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av Europeana-projektet, som fungerar som en plattform för Europas digitala bibliotek, arkiv, museum och utbildning. Parlamentet efterlyser större insatser för att vidareutveckla plattformen, bland annat genom att anslå tillräckliga medel till den och främja den i ökad utsträckning bland allmänheten och lärare. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att det material som ska digitaliseras måste väljas på ett opartiskt sätt för att digitala arkiv och samlingar säkert ska vara trovärdiga. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker behovet av att även främja förekomsten och värdet av digitaliserade arkiv samt förbättra allmänhetens digitala kompetens så att användningen av digitalt innehåll ökar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att uppslagsverk online är en ovärderlig resurs med kontrollerad och tillförlitlig information som möjliggör tillgång till kulturarv och fyller en funktion när det gäller att bevara och främja det, och att de även är ett viktigt verktyg för att klassificera och tillhandahålla varaktig tillgång till ursprungligt digitalt kulturarv. Parlamentet anser att man bör satsa mer resurser på att främja, utveckla och öka antalet uppslagsverk online. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att interoperabilitet är avgörande för att säkerställa att digitalt innehåll kan användas och återanvändas på lång sikt. Parlamentet framhåller i detta avseende betydelsen av standarder och ramar. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser ökat samarbete mellan medlemsstaterna och relevanta sektorer för att på ett heltäckande sätt främja ett digitaliserat kulturarv. Parlamentet välkomnar samarbetsförklaringen om stärkande av kulturarvets digitalisering som nu har undertecknats av nästan alla medlemsstater. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar behovet av att det utvecklas en övergripande EU-ram med tillräcklig finansiering för att främja och skydda det digitala kulturarvet. Parlamentet noterar behovet av nationella bevarandestrategier med urvalsbeslut som bygger på tydligt definierade principer och genomförs på ett ansvarsfullt sätt. Parlamentet noterar det ovärderliga bidrag som digitala kuratorer kan ge för att säkerställa att det digitala kulturarvet skyddas och finns tillgängligt för europeiska och globala publiker på olika språk. Parlamentet noterar med intresse de många digitaliseringsprojekt som redan genomförts via Eruf och vill att man under nästa programperiod ska låta denna typ av finansiering fortsätta. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet efterlyser en omfattande uppdatering av kommissionens rekommendation av den 27 oktober 2011 om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande, för att den ska återspegla det senaste årtiondets tekniska framsteg, utmaningar och möjligheter. Parlamentet anser dock att fokuseringen på det digitala arvet inte bör ske på bekostnad av skyddet av det befintliga materiella och immateriella kulturarvet och relaterade arbetstillfällen. |
| --- | --- |

22.

Ekonomisk potential och hållbarhet

| 23. | Europaparlamentet betonar att kulturarvssektorn bidrar till den ekonomiska utvecklingen och har beaktansvärda spridningseffekter i andra ekonomiska sektorer. Parlamentet upprepar det starka sambandet mellan kulturarv och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet erkänner att hållbar kulturturism har en betydande potential att skapa tillväxt och sysselsättning i EU, eftersom fyra av tio turister väljer sin destination på grundval av dess kulturella utbud. Parlamentet betonar dock att främjandet av kulturturism måste ske på ett inkluderande sätt med avseende på lokala samhällen och ekonomier, livsstilar och traditioner, och att en avvägning måste göras mellan ekonomiska, sociala, kulturella och miljömässiga krav. Parlamentet noterar att kulturarvsutbudet endast återfår en bråkdel av det ekonomiska värde som det genererar, och att det behövs nya, alternativa och stabila finansieringskällor för att det fortsättningsvis ska kunna fungera som katalysator för en hållbar turism. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att kulturarvsplatser får människor att vilja resa och lära sig mer om olika samhällen och kulturer. Parlamentet påminner om att 72 procent av de personer i åldersgruppen 15 till 24 år som ingick i studien håller med om att förekomsten av kulturarv kan påverka deras val av semesterresmål. Parlamentet framhåller i detta avseende den roll som DiscoverEU-initiativet kan ha, men noterar att initiativet inte har gynnat alla unga människor lika mycket. Parlamentet uppmanar kommissionen att hitta sätt som ökar deltagandet för ungdomar från socialt mindre gynnade miljöer, från landsbygdsområden och avlägsna områden i medlemsstaterna samt från medlemsstater som saknar välfungerande järnvägsförbindelser med andra medlemsstater. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att införa kraftfulla mekanismer för att förhindra överexploatering av kulturarvet, bland annat genom bristfälligt förvaltade turismflöden. Parlamentet varnar för det inflytande som kortsiktiga kommersiella intressen kan ha och som riskerar att undergräva kulturminnesmärkenas och de kulturella sedvänjornas äkthet och försämra deras kvalitet. Parlamentet välkomnar i detta avseende lanseringen av programmet Cultural Heritage In Action, som genom ömsesidigt lärande syftar till att bidra till en stärkt kulturarvspolitik på lokal och regional nivå. Parlamentet betonar sin beredvillighet att övervaka och stödja programmet om det visar sig framgångsrikt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att de europeiska kulturhuvudstäderna är viktiga för att främja städer och regioner, eftersom de genom att bygga upp en ekonomisk ram kring sina kultur-, konst- och samhällsprojekt införlivar konceptet hållbar turism och stärker sitt materiella och immateriella arv, sina traditioner och sina innovationer till förmån och glädje för alla människor inom och utanför EU. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet rekommenderar ytterligare insatser för att uppmuntra resor till mindre välkända och populära resmål och landsbygdsområden samt resor under lågsäsong, för att på så sätt främja hållbarhet och tillgänglighet inom turism, särskilt för personer med funktionsnedsättning och äldre personer. Parlamentet betonar den roll som Ejflu kan spela för att stödja lokala turisminitiativ, särskilt genom Leader-programmet. Parlamentet begär tillräcklig finansiering för detta program för programperioden 2021–2027. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet är bekymrat över de följder för kulturarvet som uppstår av föroreningar, vandalism, stöld, turism med bristfällig förvaltning och okontrollerad utveckling, samt den globala uppvärmningen och klimatförändringarna, särskilt på grund av de allt vanligare extrema väderföreteelserna, bland annat risken för skyfall, värmeböljor, översvämningar, bränder och kraftiga vindar. Parlamentet betonar behovet av åtgärder, bland annat genom kunskapsutbyte mellan medlemsstaterna, och uppmanar kommissionen att föreslå konkreta åtgärder för att bevara och skydda kulturarvet mot bakgrund av dessa naturliga risker och risker som förorsakas av människan. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker det civila samhällets roll och frivilligarbetes betydelse och värde för att skydda och till och med upptäcka kulturarvet och framhålla dess betydelse, liksom den kunskap, expertis och energi som frivilligarbetare bidrar med. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att stödja åtgärder i detta avseende. Parlamentet noterar den roll som den europeiska solidaritetskåren kan spela för att göra det möjligt för unga människor att bli delaktiga i att bevara och renovera Europas kulturarv och öka medvetenheten om denna fråga. Parlamentet välkomnar det särskilda uppropet om kulturarvet inom ramen för detta initiativ. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet är fortsatt oroat över hoten mot kulturarvet till följd av terrorism både inom och utanför Europa. Parlamentet fördömer förstörelsen av kulturarvsplatser. Parlamentet anser att EU bör spela en mer aktiv roll för att främja återställande, bevarande och skydd av kulturarvet runt om i världen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att EU bör inbegripa kulturarvsskydd som ett av anslutningsvillkoren för kandidatländerna. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet upprepar att olaglig handel med kulturföremål, även genom digitala kanaler, är ett allvarligt problem med en global dimension som kräver samordnade åtgärder inte bara mellan medlemsstaterna utan också på internationell nivå. Parlamentet påpekar att man vid alla reflektioner kring det europeiska kulturarvet även måste omvärdera de verk och kulturföremål som plundrats, stulits eller förvärvats olagligt under krig. Parlamentet upprepar sitt stöd för aktivt främjande av proveniensforskning inom ramen för kulturarvsåret. |
| --- | --- |

33.

Mot en strategisk syn på kulturarvet

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inta en mer integrerad hållning till kulturarvet genom att det materiella, immateriella, naturliga och digitala kulturarvet behandlas lika och dessa aspekter betraktas som sammanhängande och oskiljbara. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar behovet av att inrätta och ge tillräckligt stöd till en bestående plattform, där det organiserade civila samhället står i centrum, för samarbete och samordning av kulturarvspolitiken på alla nivåer, särskilt EU-nivån. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europarlamentet erkänner den europeiska ramen för åtgärder för kulturarv. Parlamentet betonar att de åtgärder som omfattas av ramen måste fullgöras och åtföljas av tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att resultaten och rekommendationerna från de relevanta studier som beställts av kommissionen bör återspeglas i dess åtgärder för att bevara kulturarvet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att inrätta en gemensam EU-portal, ”Lär känna Europa”, där det samlas information från alla EU-program som finansierar kulturarv, och att införa en gemensam strategi inom kommissionen genom att förbättra samarbetet mellan de olika politikområden som är förknippade med kulturarvet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet beklagar att kommunikationsarbetet om det europeiska kulturarvsmärket inte är tillräckligt utvecklat och efterlyser stöd till inrättandet av ett nätverk för de berörda minnesplatserna. Parlamentet anser att platser som redan har tilldelats detta märke måste främjas och erbjudas logistiskt stöd. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet efterlyser ett strategiskt samarbete mellan EU och andra internationella organisationer, särskilt Unesco och Europarådet, för att bättre samordna insatser och gemensamma normer för att bevara och främja kulturarvet samt utbyta beprövade metoder. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att nästan tre fjärdedelar av de européer som intervjuats anser att offentliga myndigheter bör anslå mer resurser till kulturarvet. Parlamentet betonar att EU:s finansiering till kulturarvsverksamhet bör utökas. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar behovet av ökad finansiering av kulturarvet och av kultur generellt sett i den fleråriga budgetramen efter 2020. Parlamentet upprepar sitt krav på en fördubbling av budgeten för programmet Kreativa Europa och en tredubbling av budgeten för programmet Erasmus + i nästa fleråriga budgetram. Parlamentet framhåller potentialen hos programmet Kreativa Europa när det gäller att skapa band mellan levande konst och materiellt och immateriellt kulturarv. Parlamentet efterlyser en förstärkning av budgetanslagen för kulturarvsforskning i Horisont Europa. Parlamentet noterar behovet av synergier mellan annan sektorspolitik samt strukturfonderna, de olika unionsprogrammen, däribland Horisont Europa, Kreativa Europa och Life, och finansieringssystemen, för att verkligen framhäva kulturarvet. Parlamentet noterar betydelsen av att öka de europeiska struktur- och investeringsfondernas potential för att bevara kulturarvet. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att investering i infrastruktur för kulturturism och hållbar turism ska anses vara småskalig och berättigad till stöd, om bidraget till insatsen från Eruf inte överstiger 10 miljoner EUR, och att detta tak ska höjas till 20 miljoner EUR om det rör sig om infrastruktur som anses utföra en del av världskulturarvet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att den europeiska gröna given bör omfatta åtgärder för att mildra klimatförändringarnas inverkan på kulturarvet och erkänner att kulturarvet kan spela en viktig roll för att uppnå de hållbarhetsinriktade klimatmålen genom utbildning, forskning och återanpassning till hållbara europeiska traditionella metoder. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar att de kulturella och kreativa sektorerna har agerat snabbt och uttryckt solidaritet genom att göra kulturarvet brett och fritt tillgängligt på internet för allmänheten under covid-19-pandemin. Parlamentet är oroat över de enorma konsekvenser som covid-19-utbrottet kommer att få för kulturarvet och de kulturella och kreativa sektorerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en omfattande analys av pandemins inverkan på de berörda sektorerna och i synnerhet på kulturarvssektorn. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att erbjuda lämpligt och målinriktat ekonomiskt stöd för att lindra krisen och hjälpa de anställda inom dessa sektorer, inbegripet tillgång till sociala förmåner för personer med atypiska anställningsformer. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet efterlyser ökade insatser för att bygga vidare på kulturarvsåret för att utveckla det till ett hållbart politiskt arv på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, eftersom detta i sin tur skulle ge ett positivt ekonomiskt, kulturellt och socialt bidrag och hjälpa att utveckla känslan av tillhörighet till den europeiska kultursfären för alla européer och av det gemensamma ansvaret för att bevara, berika och främja kulturarvet. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att i framtiden anordna ytterligare ett Europaår för kulturarv. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet vill att den kulturella dimensionen i den europeiska integrationen, inklusive kulturarvet, inkluderas i de strategiska diskussionsämnena vid den kommande konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  https://en.unesco.org/creativity/convention.

(2)  http://whc.unesco.org/archive/convention-en.pdf.

(3)  https://ich.unesco.org/doc/src/2003_Convention_Basic_Texts-_2018_version-EN.pdf.

(4)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000126065.locale=en.

(5)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000082464.locale=en.

(6)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000133378.locale=en.

(7)  EUT L 159, 28.5.2014, s. 1.

(8)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 88.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2019)0021.

(10)  EUT C 463, 23.12.2014, s. 1.

(11)  EUT C 193, 11.7.2000, s. 1.

(12)  EUT C 183, 14.6.2014, s. 36.

(13)  EUT C 196, 8.6.2018, s. 20.

(14)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=199.

(15)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ ResultDoc/download/DocumentKy/80882.

(16)  EUT C 195, 12.6.2015, s. 22.

(17)  EUT L 131, 20.5.2017, s. 1.

(18)  EUT L 283, 29.10.2011, s. 39.

(19)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=58564.

(20)  https://davosdeclaration2018.ch/media/Brochure_Declaration-de-Davos-2018_WEB_2.pdf.

(21)  https://www.ace-cae.eu/uploads/tx_jidocumentsview/LEEUWARDEN_STATEMENT_FINAL_EN-NEW.pdf

(22)  https://www.diplomatie.gouv.fr/en/french-foreign-policy/europe/news/article/declaration-adopted-during-the-informal-meeting-of-european-union-member-state.

(23)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=018.

(24)  https://www.europanostra.org/wp-content/uploads/2018/09/Berlin-Call-Action-Eng.pdf.

(25)  https://www.europanostra.org/wp-content/uploads/2019/11/Paris-Manifesto_English.pdf.

(26)  http://blogs.encatc.org/culturalheritagecountsforeurope/wp-content/uploads/2015/06/CHCfE_FULL-REPORT_v2.pdf.

(27)  https://onedrive.live.com/?authkey=%21ALGmRQscySOLV5Q&cid=19E1928B8C6B7F5A&id=19E1928B8C6B7F5A%21157090&parId=19E1928B8C6B7F5A%21105860&o=OneUp.

(28)  https://op.europa.eu/portal2012-portlet/html/downloadHandler.jsp?identifier=8fe9ea60-4cea-11e8-be1d-01aa75ed71a1&format=pdf&language=en&productionSystem=cellar&part=.

(29)  http://openarchive.icomos.org/2083/1/European_Qualit/y_Principles_2019_EN.PDF.

(30)  www.icomos.se/wp-content/uploads/2013/05/Venice_Charter_-Sv.pdf.

(31)  https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/sveriges-internationella-overenskommelser/1985/10/so-199046/.

(32)  https://www.regeringen.se/rattsliga-dokument/sveriges-internationella-overenskommelser/1995/01/so-199584/.

(33)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/research_and_innovation/strategy_on_research_and_innovation/presentations/horizon_europe_en_investing_to_shape_our_future.pdf.

(34)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 221.

(35)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(36)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 289.

(37)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 42.

(38)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 13.

(39)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 52.

(40)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 104.

(41)  Beräkningar baserade på https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Population_and_population_change_statistics.

(42)  https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2019:0548:FIN:SV:PDF, s. 4.

(43)  https://ec.europa.eu/culture/sv/cultural-heritage/cultural-heritage-eu-policies/kulturarv-och-utbildning, s. 68.

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/34

---

P9_TA(2021)0009

Artificiell intelligens: frågor om tolkning och tillämpning av internationell rätt

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om artificiell intelligens: frågor om tolkning och tillämpning av internationell rätt, i den mån som EU påverkas, på de civila och militära användningsområdena och om statens befogenheter utanför det straffrättsliga området (2020/2013(INI))

(2021/C 456/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ingressen till och artiklarna 2, 3, 10, 19, 20, 21, 114,167, 218, 225 och 227 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ingressen till och artiklarna 2, 3, 10, 19, 20, 21, 114,167, 218, 225 och 227 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av rätten att göra framställningar, som stadgas i artiklarna 20 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rätten att göra framställningar, som stadgas i artiklarna 20 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1) (direktivet om likabehandling oavsett ras), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1) (direktivet om likabehandling oavsett ras),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (2) (direktivet om likabehandling i arbetslivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (2) (direktivet om likabehandling i arbetslivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (den allmänna dataskyddsförordningen) (3), och av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (den allmänna dataskyddsförordningen) (3), och av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2018/1488 av den 28 september 2018 om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2018/1488 av den 28 september 2018 om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (5),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 6 juni 2018 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 6 juni 2018 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om likabehandling av språk i den digitala tidsåldern (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om likabehandling av språk i den digitala tidsåldern (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (10),

| — | med beaktande av meddelandet av den 11 december 2019 från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 11 december 2019 från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020Om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020Om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067),

| — | med beaktande av rapporten Etiska riktlinjer för tillförlitlig AI av den 8 april 2019 från expertgruppen på hög nivå för AI-frågor, inrättad av kommissionen i juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Etiska riktlinjer för tillförlitlig AI av den 8 april 2019 från expertgruppen på hög nivå för AI-frågor, inrättad av kommissionen i juni 2018,

| — | med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, protokoll nr 12 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, protokoll nr 12 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk,

| — | med beaktande av den europeiska etiska stadgan om användning av artificiell intelligens i rättssystemen och deras omgivande områden, som antogs av Europarådets arbetsgrupp för rättsväsendets kvalitet (CEPEJ-GT-QUAL) i december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska etiska stadgan om användning av artificiell intelligens i rättssystemen och deras omgivande områden, som antogs av Europarådets arbetsgrupp för rättsväsendets kvalitet (CEPEJ-GT-QUAL) i december 2018,

| — | med beaktande av OECD-rådets rekommendation om artificiell intelligens, som antogs den 22 maj 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD-rådets rekommendation om artificiell intelligens, som antogs den 22 maj 2019,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0001/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0001/2021), och av följande skäl:

Inledning

| A. | Artificiell intelligens (AI), robotteknik och tillhörande teknik utvecklas snabbt och har en direkt inverkan på alla aspekter av våra samhällen, inbegripet grundläggande sociala och ekonomiska principer och värden. |
| --- | --- |

A.

Artificiell intelligens (AI), robotteknik och tillhörande teknik utvecklas snabbt och har en direkt inverkan på alla aspekter av våra samhällen, inbegripet grundläggande sociala och ekonomiska principer och värden.

| B. | AI håller på att orsaka en revolution inom militär doktrin och krigsmateriel genom en genomgripande förändring av hur stridskrafterna agerar, huvudsakligen på grund av en integrering och användning av ny teknik och autonom kapacitet. |
| --- | --- |

B.

AI håller på att orsaka en revolution inom militär doktrin och krigsmateriel genom en genomgripande förändring av hur stridskrafterna agerar, huvudsakligen på grund av en integrering och användning av ny teknik och autonom kapacitet.

| C. | Det är människor som ligger bakom utvecklingen och utformningen av så kallad artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, och det är deras val som avgör teknikens potential att gynna samhället. |
| --- | --- |

C.

Det är människor som ligger bakom utvecklingen och utformningen av så kallad artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, och det är deras val som avgör teknikens potential att gynna samhället.

| D. | En gemensam unionsram måste omfatta utveckling, ibruktagande och användning av AI, robotteknik och tillhörande teknik och säkerställa respekten för mänsklig värdighet och mänskliga rättigheter i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

D.

En gemensam unionsram måste omfatta utveckling, ibruktagande och användning av AI, robotteknik och tillhörande teknik och säkerställa respekten för mänsklig värdighet och mänskliga rättigheter i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| E. | Eftersom AI, robotteknik och tillhörande teknik kan användas över gränserna har unionen och dess medlemsstater ett särskilt ansvar för att se till att dessa tekniker är människocentrerade, det vill säga i grunden avsedda att användas i mänsklighetens tjänst och för det allmännas bästa, i syfte att bidra till medborgarnas välbefinnande och allmänna intresse. Unionen bör hjälpa medlemsstaterna att uppnå detta, särskilt de som har börjat reflektera över en eventuell utveckling av rättsliga normer eller lagstiftningsändringar på området. |
| --- | --- |

E.

Eftersom AI, robotteknik och tillhörande teknik kan användas över gränserna har unionen och dess medlemsstater ett särskilt ansvar för att se till att dessa tekniker är människocentrerade, det vill säga i grunden avsedda att användas i mänsklighetens tjänst och för det allmännas bästa, i syfte att bidra till medborgarnas välbefinnande och allmänna intresse. Unionen bör hjälpa medlemsstaterna att uppnå detta, särskilt de som har börjat reflektera över en eventuell utveckling av rättsliga normer eller lagstiftningsändringar på området.

| F. | EU-medborgarna skulle kunna dra nytta av en lämplig, ändamålsenlig, transparent och sammanhållen regleringsstrategi på unionsnivå som fastställer tillräckligt tydliga villkor för att företag ska kunna utveckla tillämpningar och planera sina affärsmodeller, samtidigt som unionen och dess medlemsstater behåller kontrollen över de bestämmelser som ska fastställas, så att de inte tvingas anta eller godta andras normer. |
| --- | --- |

F.

EU-medborgarna skulle kunna dra nytta av en lämplig, ändamålsenlig, transparent och sammanhållen regleringsstrategi på unionsnivå som fastställer tillräckligt tydliga villkor för att företag ska kunna utveckla tillämpningar och planera sina affärsmodeller, samtidigt som unionen och dess medlemsstater behåller kontrollen över de bestämmelser som ska fastställas, så att de inte tvingas anta eller godta andras normer.

| G. | Etisk vägledning, såsom de principer som antagits av högnivåexpertgruppen för artificiell intelligens, är en bra utgångspunkt, men räcker inte för att säkerställa att företagen ägnar sig åt rent spel och garantera ett verkningsfullt skydd för enskilda. |
| --- | --- |

G.

Etisk vägledning, såsom de principer som antagits av högnivåexpertgruppen för artificiell intelligens, är en bra utgångspunkt, men räcker inte för att säkerställa att företagen ägnar sig åt rent spel och garantera ett verkningsfullt skydd för enskilda.

| H. | Detta särskilda ansvar innebär ett behov att undersöka frågor om tolkning och tillämpning av internationell rätt i samband med EU:s aktiva deltagande i internationella förhandlingar, i den mån som EU påverkas av den civila och militära användningen av denna typ av AI, robotteknik och tillhörande teknik, och frågor om statens befogenheter över sådan teknik ligger utanför det straffrättsliga området. |
| --- | --- |

H.

Detta särskilda ansvar innebär ett behov att undersöka frågor om tolkning och tillämpning av internationell rätt i samband med EU:s aktiva deltagande i internationella förhandlingar, i den mån som EU påverkas av den civila och militära användningen av denna typ av AI, robotteknik och tillhörande teknik, och frågor om statens befogenheter över sådan teknik ligger utanför det straffrättsliga området.

| I. | Det är väsentligt med lämpliga och heltäckande rättsliga ramar för de etiska aspekterna av dessa tekniker, liksom för skadeståndsansvar, transparens och ansvarsskyldighet (i synnerhet för AI, robotteknik och tillhörande teknik som anses utgöra högriskteknik). Dessa ramar måste återspegla att de till sin natur europeiska och universella humanistiska värdena är tillämpliga på hela värdekedjan i utvecklingen, genomförandet och användningen av AI. Dessa etiska ramar måste tillämpas på utveckling (inbegripet forskning och innovation), ibruktagande och användning av AI, med full respekt för unionsrätten och de värden som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

I.

Det är väsentligt med lämpliga och heltäckande rättsliga ramar för de etiska aspekterna av dessa tekniker, liksom för skadeståndsansvar, transparens och ansvarsskyldighet (i synnerhet för AI, robotteknik och tillhörande teknik som anses utgöra högriskteknik). Dessa ramar måste återspegla att de till sin natur europeiska och universella humanistiska värdena är tillämpliga på hela värdekedjan i utvecklingen, genomförandet och användningen av AI. Dessa etiska ramar måste tillämpas på utveckling (inbegripet forskning och innovation), ibruktagande och användning av AI, med full respekt för unionsrätten och de värden som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| J. | Syftet med denna undersökning är att fastställa i vilken utsträckning reglerna i internationell offentlig rätt och privaträtt och EU-rätten är anpassade för att hantera denna teknik och att belysa de utmaningar och risker som tekniken innebär för statliga befogenheter, så att den kan hanteras på ett korrekt och proportionerligt sätt. |
| --- | --- |

J.

Syftet med denna undersökning är att fastställa i vilken utsträckning reglerna i internationell offentlig rätt och privaträtt och EU-rätten är anpassade för att hantera denna teknik och att belysa de utmaningar och risker som tekniken innebär för statliga befogenheter, så att den kan hanteras på ett korrekt och proportionerligt sätt.

| K. | Kommissionen har inte beaktat de militära aspekterna av användningen av artificiell intelligens i sin vitbok. |
| --- | --- |

K.

Kommissionen har inte beaktat de militära aspekterna av användningen av artificiell intelligens i sin vitbok.

| L. | En harmoniserad EU-strategi för dessa problem kräver en gemensam definition av AI samt åtgärder som säkerställer att EU:s grundläggande värden, principerna i stadgan om de grundläggande rättigheterna och internationell människorättslagstiftning upprätthålls. |
| --- | --- |

L.

En harmoniserad EU-strategi för dessa problem kräver en gemensam definition av AI samt åtgärder som säkerställer att EU:s grundläggande värden, principerna i stadgan om de grundläggande rättigheterna och internationell människorättslagstiftning upprätthålls.

| M. | AI erbjuder aldrig tidigare skådade möjligheter att förbättra resultaten inom transportsektorn genom att bemöta utmaningarna med ökande efterfrågan på resor, säkerhet och miljö, samtidigt som alla transportsätt görs smartare, effektivare och bekvämare. |
| --- | --- |

M.

AI erbjuder aldrig tidigare skådade möjligheter att förbättra resultaten inom transportsektorn genom att bemöta utmaningarna med ökande efterfrågan på resor, säkerhet och miljö, samtidigt som alla transportsätt görs smartare, effektivare och bekvämare.

| N. | Att frågan om AI inom försvaret behandlas på EU-nivå är helt nödvändigt för att utveckla EU-kapacitet i denna sektor. |
| --- | --- |

N.

Att frågan om AI inom försvaret behandlas på EU-nivå är helt nödvändigt för att utveckla EU-kapacitet i denna sektor.

Definition av artificiell intelligens

| 1. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att anta gemensamma europeiska rättsliga ramar med harmoniserade definitioner och gemensamma etiska principer, även för användning av AI för militära ändamål. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att anta följande definitioner:






  — | AI-system: ett system som antingen är programvarubaserat eller inbyggt i maskinvaruenheter och som uppvisar ett beteende som simulerar intelligens, bland annat genom att samla in och behandla data, analysera och tolka sin miljö och vidta åtgärder, med en viss grad av autonomi, för att uppnå specifika mål. |
| --- | --- | --- |

1.

—

AI-system: ett system som antingen är programvarubaserat eller inbyggt i maskinvaruenheter och som uppvisar ett beteende som simulerar intelligens, bland annat genom att samla in och behandla data, analysera och tolka sin miljö och vidta åtgärder, med en viss grad av autonomi, för att uppnå specifika mål.

| — | autonomt system: ett AI-system vars funktion bygger på att det tolkar vissa indata och tillämpar en uppsättning förutbestämda instruktioner, utan att det är begränsat till dessa instruktioner, trots att systemets beteende begränsas av och är inriktat på att uppnå det mål som det tilldelats och andra relevanta utformningsval som gjorts av dess utvecklare. |
| --- | --- |

—

autonomt system: ett AI-system vars funktion bygger på att det tolkar vissa indata och tillämpar en uppsättning förutbestämda instruktioner, utan att det är begränsat till dessa instruktioner, trots att systemets beteende begränsas av och är inriktat på att uppnå det mål som det tilldelats och andra relevanta utformningsval som gjorts av dess utvecklare.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att Europeiska unionens och dess medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik vägleds av de principer som stadfästs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i FN-stadgan – där alla stater uppmanas att avstå från hot om eller användning av våld i sina förbindelser med varandra – samt av folkrätten, principerna om mänskliga rättigheter och respekt för människans värdighet och en gemensam förståelse av de universella värden som utgörs av människans okränkbara och oförytterliga rättigheter, frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten. Parlamentet påpekar att all försvarsrelaterad verksamhet inom unionens ramar måste respektera dessa universella värden, samtidigt som den främjar fred, stabilitet, säkerhet och framsteg i Europa och i världen. |
| --- | --- |

2.

Folkrätten och militära användningsområden för artificiell intelligens

| 3. | Europaparlamentet anser att AI som används i ett militärt och civilt sammanhang måste vara föremål för meningsfull mänsklig kontroll, så att en människa alltid har möjlighet att korrigera, avbryta eller inaktivera tekniken i händelse av oförutsett beteende, oavsiktligt ingripande, it-angrepp eller inblandning av tredjeparter i AI-baserad teknik eller när tredjeparter förvärvar sådan teknik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att respekten för folkrätten, i synnerhet internationell humanitär rätt, som otvetydigt är tillämplig på alla vapensystem och deras operatörer, är ett grundläggande krav som medlemsstaterna måste uppfylla, särskilt när de skyddar civilbefolkningen eller vidtar säkerhetsåtgärder i händelse av ett angrepp såsom militär aggression eller cyberkrigföring. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att AI och tillhörande teknik också kan spela en roll i irreguljär eller okonventionell krigföring. Parlamentet föreslår att forskning, utveckling och användning av AI i sådana fall bör omfattas av samma villkor som användningen i konventionella konflikter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att användningen av AI erbjuder en möjlighet att stärka säkerheten för EU och dess medborgare, och att det är mycket viktigt att unionen intar ett integrerat förhållningssätt i framtida internationella debatter om denna fråga. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar alla som forskar om AI att integrera denna princip i alla ovannämnda AI-baserade system som är avsedda för militär användning. Parlamentet anser att ingen myndighet får göra något undantag från dessa principer eller certifiera ett sådant system. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar att autonomt beslutsfattande inte bör frita människor från ansvar och att människor alltid måste ha det yttersta ansvaret för beslutsprocesser, så att den person som är ansvarig för beslutet kan identifieras. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna, parterna i en konflikt och enskilda individer under användningen av AI i ett militärt sammanhang alltid måste uppfylla sina skyldigheter enligt tillämplig internationell rätt och ta ansvar för åtgärder som följer av användningen av sådana system. Parlamentet understryker att förutsedda, oavsiktliga eller oönskade åtgärder och följder av AI-baserade system under alla omständigheter måste betraktas som medlemsstaternas, konfliktparternas och de enskilda personernas ansvar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar möjligheterna att använda system med artificiell intelligens för utbildning och övningar, vars potential inte bör underskattas, särskilt med tanke på att EU genomför övningar med dubbel civil och militär karaktär. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att man under utformningen, utvecklingen, testningen, ibruktagandet och användningen av AI-baserade system alltid måste ta vederbörlig hänsyn till potentiella risker, särskilt med avseende på oavsiktliga civila dödsoffer och personskador, oavsiktliga förluster av människoliv och skador på civil infrastruktur, liksom risker i samband med oavsiktliga insatser, manipulering, spridning, it-angrepp, ingrepp av tredje parter i autonom AI-baserad teknik, eller när tredje parter förvärvar sådan teknik. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att originalitetsprincipen, enligt Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 8 juli 1996, inte kan åberopas till stöd för något undantag när det gäller efterlevnaden av gällande normer i internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att AI, utöver stödinsatser, även kommer att gynna de väpnade styrkornas tjänstepersonal genom massbehandling av deras hälsodata och utvidgad hälsoövervakning, identifiera riskfaktorer med anknytning till deras omgivning och arbetsförhållanden och föreslå lämpliga skyddsåtgärder för att begränsa hälsokonsekvenserna för tjänstepersonalen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet upprepar att regleringsarbetet måste stödjas av meningsfulla certifierings- och övervakningssystem samt tydliga mekanismer för granskningsmöjligheter, förklarbarhet, ansvarsskyldighet och spårbarhet, så att regelverket inte blir föråldrat till följd av den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är, i en hyperuppkopplad värld, att EU deltar i skapandet av internationella rättsliga ramar för användning av artificiell intelligens. EU uppmanas kraftfullt att ta ledningen och, tillsammans med FN och det internationella samfundet, inta en aktiv roll för att främja dessa globala ramar för användningen av AI för militära och andra ändamål och se till att denna användning hålls inom de strikta gränser som fastställs i internationell rätt och internationell humanitär rätt, särskilt Genèvekonventionerna av den 12 augusti 1949. Parlamentet betonar att dessa ramar aldrig får bryta mot, eller tillåta brott mot, det allmänna samvetets och mänsklighetens bud, såsom anges i Martensklausulen, och måste vara förenliga med säkerhetsregler och konsumentskyddskrav. EU och medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att fastställa robusta övervaknings- och utvärderingssystem för utvecklingen av AI-teknik, särskilt sådan som används för militära ändamål i auktoritära stater. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att robottekniken inte bara kommer att göra det möjligt för militär personal att hålla sig på avstånd, utan även sörja för bättre egenskydd, till exempel i insatser i kontaminerade miljöer, brandbekämpning, minröjning på land eller till sjöss och försvar mot drönarsvärmar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att utveckling, ibruktagande, användning och hantering av AI måste respektera de grundläggande rättigheter, värden och friheter som stadgas i EU-fördragen, och uppmanar medlemsstaterna att avstå från att införa AI-system med hög risk som hotar de grundläggande rättigheterna. Parlamentet noterar offentliggörandet av kommissionens vitbok om artificiell intelligens och uppmuntrar till mer djupgående forskning om de potentiella risker för de grundläggande rättigheterna som är förknippade med att statliga myndigheter och EU:s byråer, organ och institutioner använder AI. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta forskning och diskussioner kring möjligheterna att använda AI för katastrofhjälp och krisförebyggande och fredsbevarande insatser. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en FN-grupp med regeringsexperter på området för främjande av staters ansvarsfulla agerande i cyberrymden i samband med internationell säkerhet, och uppmanar EU att delta fullt ut i gruppens arbete. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten) att bana väg för globala förhandlingar i syfte att inrätta ett system för kontroll av AI-vapen och uppdatera alla befintliga fördragsinstrument om vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning för att beakta AI-baserade system som används i krigföring. Parlamentet begär att rådets gemensamma ståndpunkt om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel fullt ut ska beakta och omfatta AI-baserade vapensystem. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet upprepar att dessa regler alltid måste vara förenliga med principerna i Romkonventionen av den 17 juli 1998 om förbud mot folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet pekar på de uppenbara riskerna med beslut som fattas av människor som enbart förlitar sig på data, profiler och rekommendationer som genereras av maskiner. Parlamentet påpekar att AI-systemens övergripande utformning också bör omfatta riktlinjer för mänsklig övervakning och uppsikt. Parlamentet begär att en skyldighet ska införas avseende tydlighet och förklarbarhet för AI-tillämpningar och behovet av mänskligt ingripande, liksom andra åtgärder som oberoende revisioner och särskilda stresstester för att underlätta och säkerställa efterlevnad. Parlamentet betonar att sådana revisioner bör utföras regelbundet av en oberoende myndighet som skulle övervaka AI-tillämpningar med hög risk som används av statliga myndigheter eller militären. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten av att kontrollera hur AI-teknik med hög risk kommer fram till beslut. Parlamentet påminner om att principerna om icke-diskriminering och proportionalitet måste respekteras och att frågor om orsakssamband, skadeståndsansvar och ansvarsskyldighet samt insyn, redovisningsskyldighet och förklarbarhet måste klargöras för att avgöra huruvida, eller i vilken utsträckning, staten som en folkrättslig aktör, men även i utövandet av sina egna befogenheter, kan agera med hjälp av AI-baserade system med en viss autonomi, utan att bryta mot skyldigheter som härrör från internationell rätt, såsom ett korrekt rättsförfarande. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet insisterar på vikten av att investera i mänsklig kompetens, däribland digital kompetens, för att anpassa sig till de vetenskapliga framsteg som inbegriper AI-baserade lösningar för personer som utövar reglerade yrken, inklusive verksamhet i samband med utövandet av statens befogenheter, såsom rättskipning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till detta inom ramen för genomförandet av direktiv 2005/36/EG (11). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet insisterar på att AI-system alltid måste följa principerna om ansvar, rättvisa, styrbarhet, försiktighet, ansvarsskyldighet, hänförbarhet, förutsägbarhet, spårbarhet, tillförlitlighet, pålitlighet, transparens, förklarbarhet, förmåga till upptäckt av eventuella förändringar i omständigheterna och den operativa miljön, urskillning mellan stridande och icke-stridande samt proportionalitet. Parlamentet betonar att den sistnämnda principen ställer som villkor för att en militär åtgärd ska vara laglig att det finns en balans mellan det eftersträvade målet och de medel som används, och att proportionalitetsbedömningen alltid måste göras av en människa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att det vid användning av AI-baserade system inom säkerhet och försvar behövs en övergripande situationsförståelse hos den mänskliga operatören och förutsägbarhet, tillförlitlighet och motståndskraft hos det AI-baserade systemet, liksom att den mänskliga aktören kan upptäcka eventuella förändringar i omständigheterna och den operativa miljön och kan ingripa i eller avbryta ett angrepp, så att principerna i internationell humanitär rätt, särskilt urskillning, proportionalitet och försiktighet vid angrepp, tillämpas fullt ut i hela befäls- och kontrollkedjan. Parlamentet betonar att AI-baserade system måste göra det möjligt för de ansvariga personerna att utöva meningsfull kontroll, ta fullt ansvar för systemen och vara ansvarsskyldiga för all användning av dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja dialog, närmare samarbete och synergier mellan medlemsstaterna, forskare, akademiker, aktörer i det civila samhället, den privata sektorn, särskilt ledande företag, samt militären, för att säkerställa en bred medverkan i de politiska beslutsprocesserna för försvarsrelaterade AI-bestämmelser. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet har efterlyst ett utarbetande och ett skyndsamt antagande av en gemensam ståndpunkt om dödliga autonoma vapensystem vilken förhindrar utveckling, framställning och användning av dödliga autonoma vapensystem som kan utföra angrepp utan meningsfull mänsklig kontroll, liksom inledandet av verkliga förhandlingar för att förbjuda dem. Parlamentet påminner i detta avseende om sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem. Parlamentet påminner om att termen ”dödliga autonoma vapensystem” avser vapensystem utan meningsfull mänsklig kontroll över de kritiska funktionerna att rikta in sig på och angripa enskilda mål. Parlamentet betonar att beslutet att välja ut ett mål och vidta dödliga åtgärder med hjälp av vapensystem med en viss grad av autonomi alltid måste fattas av mänskliga operatörer som har meningsfull kontroll, uppsikt och det nödvändiga omdömet i enlighet med principerna om proportionalitet och nödvändighet. Parlamentet betonar att AI-baserade system inte under några omständigheter kan tillåtas att ersätta mänskligt beslutsfattande på detta område. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar vidare att autonoma vapensystem, som en särskild kategori av AI på det militära området, bör diskuteras och bli föremål för internationella överenskommelser, särskilt inom forumet om FN:s konvention om vissa konventionella vapen. Parlamentet uppmärksammar den pågående internationella debatten om dödliga autonoma vapensystem i syfte att reglera framväxande militär teknik, som hittills inte har resulterat i någon överenskommelse. Parlamentet påpekar att man i EU först nyligen har enats om att diskutera AI-utvecklingens och digitaliseringens följder för försvarssektorn. Parlamentet tror att EU kan spela en avgörande roll för att hjälpa medlemsstaterna att harmonisera sitt synsätt när det gäller militär AI, så att man kan leda de internationella diskussionerna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet insisterar på att det behövs en EU-omfattande strategi mot dödliga autonoma vapensystem och ett förbud mot så kallade mördarrobotar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att AI som används i ett militärt sammanhang måste uppfylla en uppsättning minimikrav, nämligen att kunna skilja mellan stridande, icke-stridande och stridande på slagfältet, förstå när en stridande kapitulerar eller är försatt ur stridbart skick, inte ha urskillningslösa effekter, inte orsaka onödigt mänskligt lidande, inte vara snedvridet eller upplärt på grundval av avsiktligt ofullständiga uppgifter samt följa principerna i internationell humanitär rätt, proportionalitet i användningen av våld och försiktighet före ingripande. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att användningen av dödliga autonoma vapensystem ger upphov till grundläggande etiska och juridiska frågor om människors förmåga att kontrollera dessa system, och kräver att AI-baserad teknik inte ska kunna fatta självständiga beslut som inbegriper de rättsliga principerna om urskillning, proportionalitet och försiktighet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser transparenta riskreducerande åtgärder på internationell nivå för utveckling och användning av militär AI, i synnerhet med avseende på principerna om territoriell integritet, icke-ingripande och användning av våld. Det är viktigt att beakta de militära aspekterna när rättsliga och etiska frågor behandlas inom den europeiska ramen för AI. Parlamentet påminner om sin ståndpunkt om ett förbud mot utveckling, tillverkning och användning av dödliga autonoma vapensystem. Parlamentet beklagar att det inte finns några uttryckliga globala konventioner om användningen av dessa vapen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet erkänner att den moderna kapprustning som är resultatet av att större militära nationalstater utvecklar dödliga autonoma vapensystem går snabbare än arbetet med gemensamma regler och rättsliga ramar och en verkningsfull universell tillämpning och efterlevnad av dessa, eftersom information om utveckling och ibruktagande av sådana system är hemligstämplad och nationalstater har ett inneboende intresse av att skapa den snabbaste och mest slagkraftiga offensiva kapaciteten, oberoende av nuvarande eller möjliga framtida rättsliga ramar eller principer. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att dödliga autonoma vapensystem endast bör användas som en sista utväg och är lagliga endast om de står under strikt mänsklig kontroll, med en människa som när som helst kan ta över befälet, eftersom det är väsentligt med meningsfullt mänskligt ingripande och mänsklig övervakning för att fatta beslut med dödliga följder, och eftersom människor alltid bör vara ansvariga när beslut som gäller liv och död ska fattas. System helt utan mänsklig kontroll (”human off the loop”) och mänsklig uppsikt måste förbjudas, utan undantag och under alla omständigheter. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och Europeiska rådet att snarast utarbeta och anta en gemensam ståndpunkt om autonoma vapensystem som säkerställer meningsfull mänsklig kontroll över vapensystemens kritiska funktioner, även när de sätts in, så att man talar med en röst i relevanta forum och agerar i enlighet med detta. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och rådet att utbyta bästa praxis och inhämta synpunkter från experter, akademiker och det civila samhället, i enlighet med ståndpunkten av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem, där det anges att angrepp alltid bör genomföras med betydande mänsklig medverkan. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar alla stater att göra en bedömning av huruvida och hur autonoma militära enheter har bidragit till deras nationella säkerhet och vad deras nationella säkerhet skulle kunna vinna på AI-baserade vapensystem, i synnerhet när det gäller teknikens potential att stödja och förbättra mänskligt beslutsfattande i överensstämmelse med internationell humanitär rätt och dess principer. Parlamentet påminner om att alla dödliga autonoma vapensystem eller vapen med hög grad av autonomi kan råka ut för funktionsfel på grund av illa skriven kod eller ett it-angrepp som utförs av en fiendestat eller en icke-statlig aktör. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att dödliga autonoma vapensystem bara bör användas i tydligt definierade fall och i enlighet med tillståndsförfaranden som fastställts i detalj i förväg, i dokument till vilka den berörda staten – oavsett om denna är medlem i Nordatlantiska fördragsorganisationen eller inte – garanterar tillgång för allmänheten, eller åtminstone för sitt nationella parlament. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att dödliga autonoma vapensystem måste följa bestämmelserna i konventionen av den 10 oktober 1980 om vissa konventionella vapen, inbegripet förbudet mot vapen som anses vara ”ytterst skadebringande”. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet föreslår att dödliga autonoma vapensystem, för att förhindra en okontrollerad spridning av dem, tas med i förteckningen över vapen som omfattas av bestämmelserna i vapenhandelsfördraget av den 2 april 2013, som återfinns i artikel 2 i detta fördrag. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet begär att människoliknande dödliga autonoma vapensystem ska förbjudas, i syfte att utesluta alla möjligheter att människor förväxlas med robotar. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen mellan rådet och parlamentet om att utesluta dödliga autonoma vapen ”utan möjlighet till meningsfull mänsklig kontroll över urvals- och uppdragsbeslut vid anfall” från åtgärder som finansieras inom ramen för Europeiska försvarsfonden. Parlamentet påminner om sin ståndpunkt att användningen, utvecklingen eller tillverkningen av dödliga autonoma vapensystem utan meningsfull mänsklig kontroll inte berättigar till finansiering inom ramen för Europeiska försvarsfonden. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja forskning om samt utveckling, ibruktagande och användning av AI för att bevara freden och förebygga konflikter. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet konstaterar att det globala AI-ekosystemet domineras av amerikanska och kinesiska digitala jättar, som utvecklar inhemsk kapacitet och köper upp många lovande företag. Parlamentet är därför fast övertygat om att EU, för att inte hamna på efterkälken när det gäller tekniken för artificiell intelligens, måste sträva efter en bättre balans mellan grundforskning och industriella tillämpningar, samtidigt som man utvecklar komparativa strategiska fördelar genom att ytterligare bygga upp sin egen potential och sina egna resurser. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar att robotar, i den mån de omfattas av den definition av maskiner som anges i direktiv 2006/42/EG (12), bör utformas och konstrueras i enlighet med de normer och säkerhetsåtgärder som föreskrivs i det direktivet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påminner om EU:s ambition att verka för fred i världen, och begär att EU ska utöka sin roll i de globala ansträngningarna för nedrustning och icke-spridning och att unionen med sina åtgärder och sin politik ska sträva efter att bevara internationell fred och säkerhet samt säkerställa respekten för internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning och skyddet av civilbefolkningen och civil infrastruktur. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar behovet att undersöka AI:s potentiella inverkan som en strategisk faktor för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP), särskilt i militära och civila uppdrag och insatser, och utvecklingen av EU-kapacitet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påminner om att våra allierade, inom nationella ramar, Nato eller EU, själva håller på att integrera AI i sina militära system. Parlamentet anser att interoperabiliteten med våra allierade måste bevaras genom gemensamma standarder, som är väsentliga för genomförandet av insatser i koalitioner. Förutom detta påminner parlamentet om att samarbete kring AI bör ske inom en europeisk ram, som är den enda relevanta ramen för att verkligen uppnå kraftfulla synergieffekter, såsom föreslås i EU:s AI-strategi. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att EU noggrant måste övervaka och beakta konsekvenserna av framsteg inom AI för försvar och krigföring, inbegripet potentiellt destabiliserande utveckling och användning, och vägleda etisk forskning och utformning, så att integriteten för personuppgifter och enskildas tillgång och kontroll säkerställs samt hänsyn tas till ekonomiska och humanitära frågor. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem, i vilken det slås fast att anfall inte får genomföras utan meningsfull mänsklig medverkan. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och Europeiska rådet att anta en gemensam ståndpunkt om autonoma vapensystem som säkerställer meningsfull mänsklig kontroll över vapensystemens kritiska funktioner, även när de sätts in. Parlamentet bekräftar sitt stöd för arbetet avseende dödliga autonoma vapensystem inom FN:s grupp med statliga experter från de höga fördragsslutande parterna i konventionen om vissa konventionella vapen, som förblir det relevanta internationella forumet för diskussioner och förhandlingar om de juridiska utmaningar som autonoma vapensystem innebär. Parlamentet begär att alla pågående multilaterala insatser påskyndas, så att de normativa och rättsliga ramarna inte blir omsprungna av den tekniska utvecklingen och nya krigföringsmetoder. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att – inom ramen för de pågående diskussionerna om internationell reglering av dödliga autonoma vapensystem mellan de stater som är parter i konventionen om vissa konventionella vapen – hålla fast vid sitt engagemang och hjälpa till att snarast möjligt få igång arbetet med att utveckla ett nytt globalt regelverk och ett rättsligt bindande instrument som är inriktat på definitioner, begrepp och kännetecken avseende ny teknik på området för dödliga autonoma vapensystem, etiska och juridiska frågor om mänsklig kontroll, i synnerhet med avseende på deras kritiska funktioner såsom urval av och insatser mot mål, upprätthållandet av människans ansvar och ansvarsskyldighet samt den nödvändiga graden av samspel mellan människa och maskin, inklusive begreppet mänsklig kontroll och mänskligt omdöme. Parlamentet efterlyser dessa insatser för att säkerställa efterlevnad av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning under de olika stadierna av AI-baserade vapens livscykel, i syfte att nå överenskommelser om specifika rekommendationer för förtydligande, beaktande och utveckling av aspekter av de normativa ramarna för ny teknik på området för dödliga autonoma vapensystem. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser att en verkningsfull mekanism för att verkställa reglerna om icke-spridning av dödliga autonoma vapensystem och all framtida offensiv AI-baserad teknik är av yttersta vikt för den globala säkerheten. |
| --- | --- |

50.

Statens befogenheter: exempel från civila områden, bland annat folkhälsa och rättsliga frågor

| 51. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste agera kraftfullt för att minska sitt beroende av utländska data och, utan att påtagligt snedvrida marknaden, se till att den mycket sofistikerade AI-teknik som stora privata koncerner förfogar över inte leder till att statens befogenheter ifrågasätts eller till och med tillskansas av privata enheter, särskilt om dessa privata koncerner ägs av ett tredjeland utanför EU. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att användningen av AI-system i offentliga myndigheters beslutsprocess kan leda till skeva beslut som påverkar medborgarna negativt, och därför bör bli föremål för strikta kontrollkriterier avseende bland annat säkerhet, transparens, ansvarsskyldighet, icke-diskriminering samt socialt ansvar och miljöansvar. Medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att bedöma riskerna i samband med AI-baserade beslut i anknytning till utövandet av statliga befogenheter och att tillhandahålla skyddsåtgärder såsom meningsfull mänsklig övervakning, transparenskrav och möjligheten att bestrida sådana beslut. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att bedöma riskerna med AI-baserad teknik innan de automatiserar verksamhet med koppling till utövandet av statliga befogenheter såsom rättskipning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga behovet att införa skyddsåtgärder såsom tillsyn av en kvalificerad yrkesperson och strikta yrkesetiska regler. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar vikten av att agera på EU-nivå för att bidra till att främja välbehövliga investeringar, datainfrastruktur, forskning, inbegripet forskning om myndigheters användning av artificiell intelligens, och gemensamma etiska ramar. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar att EU måste sträva efter strategisk motståndskraft så att unionen inte ännu en gång står oförberedd i händelse av en kris, och understryker att detta är av avgörande betydelse, inte minst när det handlar om artificiell intelligens och dess militära tillämpningar. Parlamentet betonar att leveranskedjor för militära AI-system som kan leda till teknikberoende bör ses över och att sådana beroenden bör fasas ut. Parlamentet begär ökade investeringar i både europeisk artificiell intelligens för försvaret och den kritiska infrastruktur som understöder den. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma konsekvenserna av ett moratorium för användningen av system för ansiktsigenkänning och att, beroende på utfallet av denna bedömning, överväga ett moratorium för offentliga myndigheters användning av dessa system på offentliga platser och i lokaler som är avsedda för utbildning och hälso- och sjukvård, liksom för brottsbekämpande myndigheters användning av system för ansiktsigenkänning på halvoffentliga platser såsom flygplatser, till dess att de tekniska standarderna kan anses vara helt förenliga med de grundläggande rättigheterna, de resultat man får fram inte är snedvridande eller diskriminerande och det finns strikta skyddsåtgärder mot missbruk som säkerställer nödvändighet och proportionalitet i användningen av sådana tekniker. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar vikten av it-säkerhet för AI, både i offensiva och defensiva scenarier. I detta sammanhang är det viktigt med internationellt samarbete och offentliggörande och utbyte av sårbarheter och avhjälpande åtgärder på it-säkerhetsområdet. Parlamentet efterlyser ett internationellt it-säkerhetssamarbete för att AI ska kunna användas och sättas in på ett effektivt sätt samt skyddsåtgärder mot missbruk av AI och it-angrepp. Parlamentet noterar vidare att it-system och AI har dubbla användningsområden (dvs. användning för civila och militära ändamål) och efterlyser en ändamålsenlig reglering av detta. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör främja AI-teknik som arbetar för människor, och att personer som varit föremål för ett beslut som fattats av en myndighet på grundval av information från ett AI-system utan dröjsmål bör informeras om detta, erbjudas möjligheten att överklaga beslutet och kunna välja att detta överklagande ska avgöras utan ingripande av ett AI-system. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga behovet att införa skyddsåtgärder, enligt vad som föreskrivs i direktiv (EU) 2018/958 (13), såsom tillsyn av en kvalificerad yrkesperson och yrkesetiska regler. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet understryker att förutsägelser på grundval av delning av, tillgång till eller användning av data måste styras av kraven på kvalitet, dataintegritet, transparens, säkerhet, personlig integritet och kontroll. Parlamentet betonar att EU:s rättsliga ramar för uppgiftsskydd och personlig integritet måste respekteras under hela utvecklingen, ibruktagandet och användningen av AI, robotteknik och tillhörande teknik, så att medborgarnas säkerhet och deras förtroende för dessa tekniker ökar. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet noterar den snabba utvecklingen av AI-tillämpningar som kan känna igen unika kännetecken, såsom ansiktsdrag, rörelsemönster och förhållningssätt. Parlamentet varnar för problem som rör intrång i privatlivet, icke-diskriminering och skydd av personuppgifter i samband med användning av tillämpningar för automatisk igenkänning. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet understryker att alla beslut om en fysisk person som enbart grundar sig på automatiserad behandling, inbegripet profilering, och som har negativa rättsliga följder för den registrerade eller i betydande grad påverkar denne, är förbjudna enligt den allmänna dataskyddsförordningen såvida de inte är tillåtna enligt unionsrätten eller en medlemsstats nationella rätt, med förbehåll för lämpliga åtgärder som skyddar den registrerades fri- och rättigheter och berättigade intressen. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet begär att algoritmer ska vara förklarbara, att transparens ska råda och att tillsyn ska säkerställas när artificiell intelligens används av offentliga myndigheter, och att konsekvensbedömningar ska genomföras innan statliga myndigheter börjar använda verktyg med AI-teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska dataskyddsstyrelsen att utfärda riktlinjer och rekommendationer och utveckla bästa praxis för att ytterligare specificera de kriterier och villkor som är tillämpliga på beslut som bygger på profilering och offentliga myndigheters användning av AI. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet konstaterar att artificiell intelligens spelar en allt viktigare roll inom hälso- och sjukvården, särskilt genom algoritmer som stöd för diagnostisering, robotstödd kirurgi, smarta proteser, individanpassade behandlingar som bygger på tredimensionell modellering av patientens kropp, sociala robotar som hjälper äldre, digital terapi som är utformad för att öka vissa psykiskt sjuka personers oberoende, prediktiv medicin samt program för epidemisk beredskap. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet insisterar dock på att all användning av AI inom hälso- och sjukvården måste garantera skyddet av patienternas personuppgifter och förhindra okontrollerad spridning av dessa uppgifter. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet begär att all användning av AI inom hälso- och sjukvården ska upprätthålla principen om likabehandling av patienter i fråga om tillgång till behandling, bevara relationen mellan patient och läkare och alltid vara förenlig med den hippokratiska eden, så att läkaren alltid kan avvika från den lösning som föreslås av AI och därmed behåller ansvaret för alla beslut. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet konstaterar att användningen av AI i kampen mot brottslighet och it-brottslighet skulle kunna medföra en mångfald av olika möjligheter. Parlamentet slår samtidigt fast att principen om att det som är olagligt offline är olagligt online bör fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet konstaterar att AI i allt högre grad används på det rättsliga området för att fatta beslut som är mer rationella, mer förenliga med gällande lagstiftning och snabbare. Parlamentet välkomnar att användningen av AI förväntas öka takten i de rättsliga förfarandena. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att klargöra huruvida det är lämpligt att beslut inom brottsbekämpningen delvis delegeras till AI, samtidigt som mänsklig kontroll över det slutliga beslutet upprätthålls. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet betonar att användningen av AI inom rättskipning skulle kunna förbättra analysen och insamlingen av uppgifter och brottsofferskyddet. Detta skulle kunna undersökas inom forskning och utveckling med åtföljande konsekvensbedömningar, i synnerhet när det gäller garantier för ett korrekt rättsförfarande och bekämpning av snedvridning och diskriminering, med tillämpning av försiktighetsprincipen. Parlamentet påminner dock om att detta inte ersätter människan i fråga om att utfärda domar eller fatta beslut. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet påminner om vikten av principerna om styrning, transparens, opartiskhet, ansvarsskyldighet, rättvisa och intellektuell integritet vid användning av AI i rättskipning i brottmål. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att bedöma riskerna med AI-baserad teknik innan de automatiserar verksamhet med koppling till utövandet av statliga befogenheter, särskilt på området för rättskipning. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att överväga behovet att införa skyddsåtgärder, såsom tillsyn av en kvalificerad yrkesperson och yrkesetiska regler. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet konstaterar att viss AI-teknik möjliggör automatisering av informationsbehandling och åtgärder i en hittills osedd omfattning, såsom massövervakning på de civila och militära områdena, vilket utgör ett hot mot de grundläggande rättigheterna och bäddar för olaglig inblandning i staters suveränitet. Parlamentet efterlyser en granskning av massövervakningsaktiviteter enligt internationell rättsbehörighet, även när det gäller frågor om jurisdiktion och verkställighet. Parlamentet uttrycker allvarlig oro över vissa mycket inkräktande applikationer för social poängsättning som har utvecklats, eftersom de allvarligt äventyrar respekten för de grundläggande rättigheterna. Parlamentet efterlyser ett uttryckligt förbud för offentliga myndigheter att använda storskalig social poängsättning som ett sätt att begränsa medborgarnas rättigheter. Parlamentet efterlyser en förstärkt ansvarsskyldighet för privata aktörer enligt internationell rätt, med tanke på vissa privata aktörers beslutshegemoni och kontroll över utvecklingen av sådan teknik. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen, rådet och medlemsstaterna att vara särskilt uppmärksamma när de förhandlar om, ingår och ratificerar internationella avtal som rör gränsöverskridande familjemål, såsom internationella bortföranden av barn, och att se till att AI-system i detta sammanhang alltid används under faktisk mänsklig kontroll och respekterar ett korrekt rättsförfarande inom EU och länder som har undertecknat dessa avtal. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet begär att allmänheten ska hållas informerad om användning av AI på det rättsliga området och att denna användning inte ska ge upphov till diskriminering på grund av snedvridning i programmeringen. Parlamentet betonar att varje individs rätt att få tillgång till en offentlig tjänsteman måste respekteras, liksom ansvariga tjänstemäns rätt att personligen fatta beslut och bortse från information som erhållits från AI när de anser det nödvändigt i ljuset av de enskilda omständigheterna i ärendet i fråga. Parlamentet betonar svarandens rätt att överklaga beslutet i enlighet med nationell lagstiftning, utan att rättsväsendets slutliga ansvar någonsin avskaffas. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet begär därför att alla dessa offentliga och administrativa användningsområden ska betraktas som allmänt tillgänglig information, och att diskriminering på grund av snedvridning i programmeringen ska undvikas. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att möjliggöra korrekt ibruktagande och användning av AI. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge sin civila och militära personal lämplig utbildning så att de med precision kan identifiera och undvika diskriminering och snedvridning i datamängderna. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet är djupt oroat över deepfake-teknik, som gör det möjligt att framställa alltmer verklighetstrogna foto-, ljud- och videoförfalskningar som skulle kunna utnyttjas för att begå utpressning, generera falska nyheter eller urholka allmänhetens förtroende och påverka den offentliga debatten. Parlamentet anser att sådana metoder kan destabilisera länder, sprida desinformation och påverka val. Parlamentet begär därför att upphovspersonen ska vara skyldig att märka allt deepfake-material och alla andra realistiskt framställda konstgjorda videor med ”icke-original”, med strikta begränsningar för hur de får användas i samband med val samt kraftfulla verkställighetsåtgärder. Parlamentet efterlyser lämplig forskning på området för att se till att teknik som motverkar dessa företeelser håller jämna steg med illvillig användning av AI. |
| --- | --- |

76.

Transporter

| 77. | Europaparlamentet noterar AI-tillämpningarnas betydande ekonomiska potential, bland annat för optimering av långsiktig prestanda, underhåll, felprognoser och byggplanering för transportinfrastruktur och byggnader, liksom för säkerhet, energieffektivitet och kostnader. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fortsätta att främja AI-forskning och utbyte av god praxis på transportområdet. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet betonar behovet att satsa på artificiell intelligens för att främja multimodalitet, driftskompatibilitet och energieffektivitet inom alla transportsätt, att effektivisera organisationen och hanteringen av gods- och passagerartrafikflödena, att bättre utnyttja infrastruktur och resurser längs det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) och att avlägsna hindren för skapandet av ett verkligt gemensamt europeiskt transportområde. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet påminner om fördelarna med det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg, ett smidigt automatiskt tågövervakningssystem, och stöder utvecklingen och den internationella standardiseringen av automatiseringen av tågtrafiken. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförts inom projektet för forskning om flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Sesar) avseende system för obemannade luftfartyg och flygledningstjänst, både civila och militära. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet påminner om att självkörande fordon har stor potential till bättre rörlighet och säkerhet och miljöfördelar, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa samarbetet mellan tillsynsmyndigheter och alla berörda parter som är relevanta för införandet av automatiserade vägfordon i EU. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet påpekar att den globala sjöfartsindustrin har förändrats kraftigt tack vare integreringen av AI under de senaste åren. Parlamentet påminner om de pågående omfattande diskussionerna i Internationella sjöfartsorganisationen om en praktisk integrering av ny och framväxande teknik, såsom autonoma fartyg, i regelverket. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet betonar att intelligenta transportsystem minskar trafikstockningar, ökar säkerheten och tillgängligheten och bidrar till förbättrad hantering av trafikflöden, effektivisering och bättre rörlighetslösningar. Parlamentet påpekar de traditionella transportnätens ökade exponering för it-hot. Parlamentet påminner om vikten av tillräckliga resurser och ytterligare forskning om säkerhetsrisker för säkerheten för automatiserade system och deras data. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att inkludera it-säkerhet som en stående punkt på dagordningen för diskussion inom transportrelaterade internationella organisationer. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet välkomnar insatserna för att införa AI-system i den offentliga sektorn och kommer att stödja ytterligare diskussioner om införandet av AI inom transportsektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en utvärdering av användningen av AI och liknande teknik inom transportsektorn och att sammanställa en icke uttömmande förteckning över högrisksegment när AI-system ersätter beslut inom ramen för offentliga maktbefogenheter på detta område. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet understryker att Europeiska försvarsfonden och det permanenta strukturerade samarbetet bör stimulera samarbete mellan medlemsstaterna och den europeiska försvarsindustrin för att utveckla ny europeisk försvarskapacitet inom AI och säkerställa försörjningstrygghet, med beaktande av etiska överväganden. Parlamentet betonar att man måste undvika uppsplittring genom att bygga broar mellan olika aktörer och tillämpningsområden, främja kompatibilitet och interoperabilitet på alla nivåer och fokusera på gemensamt arbete med lösningar för arkitektur och plattformar. Parlamentet påminner dessutom om att nästa fond för ett sammanlänkat Europa, som också främjar smart infrastruktur, kommer att vara en fond för anpassning och utveckling av civil eller militär transportinfrastruktur med dubbla användningsområden inom TEN-T i syfte att öka synergierna mellan civila och försvarsrelaterade behov och att förbättra den civila och militära rörligheten inom unionen. Parlamentet betonar därför behovet av ytterligare investeringar, forskning och ledarskap i EU inom teknik som både ger hög ekonomisk tillväxt och har en betydande potential till dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet betonar att många investeringar i ny teknik på transport- och rörlighetsområdet är marknadsdrivna, men att färdigköpta allmänt tillgängliga tekniker och produkter med dubbla användningsområden ofta används på innovativa sätt för militära ändamål. Parlamentet framhåller därför att potentialen till dubbla användningsområden för AI-baserade lösningar måste beaktas vid utarbetandet av normer för användningen av AI inom olika områden i de kommersiella och militära sektorerna. Parlamentet begär att stränga etiska normer och styrdokument ska vara en del av utvecklingen av teknik, produkter och driftsprinciper för försvaret. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet påpekar att en effektiv transport av varor, ammunition, försvarsmateriel och trupper är en väsentlig del av framgångsrika militära insatser. Parlamentet betonar att AI förväntas spela en avgörande roll och skapa många möjligheter inom militär logistik och transport. Parlamentet påpekar att länder runt om i världen, inbegripet EU:s medlemsstater, håller på att integrera AI-vapen och andra system i land-, sjö- och luftbaserade plattformar. Parlamentet påminner om att AI-tillämpningar inom transportsektorn skulle kunna tillhandahålla ny kapacitet och möjliggöra nya taktiker, såsom en kombination av flera olika system som drönare och obemannade fartyg eller stridsvagnar i en oberoende och samordnad insats. |
| --- | --- |

87.

Internationell privaträtt

| 88. | Europaparlamentet konstaterar att allt fler tvister inom ramen för internationell privaträtt uppstår till följd av internationaliseringen av mänskliga aktiviteter, antingen på nätet eller i verkligheten. Här kan AI hjälpa till att lösa tvisterna genom att skapa modeller för att fastställa behörig domstol och tillämplig lag för varje mål, men även identifiera de mest känsliga lagkonflikterna och föreslå sätt att lösa dem. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet anser dock att allmänheten måste få ordentlig information om användningen av AI inom internationell privaträtt och att sådan användning inte får leda till diskriminering genom programmering, vilket skulle leda till att en nations lagar systematiskt gynnas framför en annans, måste respektera rättigheterna för en enligt lag utsedd domstol, tillåta överklaganden i enlighet med tillämplig lag och låta varje domare bortse från den lösning som föreslås av AI. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet betonar att trafik med självkörande fordon i EU, som riskerar att ge upphov till ett särskilt stort antal tvister inom ramen för internationell privaträtt, måste omfattas av särskilda EU-regler som fastställer den rättsliga ordning som ska tillämpas vid gränsöverskridande skador. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet påpekar att EU utsätts för stark konkurrens på grund av den ökande betydelsen av forskning och utveckling inom den privata sektorn och massiva investeringar från tredjeländer. Parlamentet stöder därför EU:s ansträngningar för att ytterligare utveckla sina konkurrensfördelar, och anser att EU bör sträva efter att agera som normgivare för AI i en hyperuppkopplad värld genom att anta en effektiv strategi gentemot sina externa partner och öka sina insatser för att fastställa globala etiska normer för AI på internationell nivå i linje med säkerhetsregler och konsumentskyddskrav samt europeiska värden och medborgerliga rättigheter, däribland grundläggande rättigheter. Parlamentet anser att detta också är avgörande för europeiska företags konkurrenskraft och hållbarhet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att stärka samarbetet med tredjeländer och internationella organisationer, såsom FN, OECD, G7 och G20, och att inleda en bredare dialog för att ta itu med de utmaningar som uppstår till följd av utvecklingen av denna snabbt föränderliga teknik. Parlamentet anser att dessa insatser särskilt bör syfta till att fastställa gemensamma standarder och förbättra driftskompatibiliteten mellan AI-baserade system. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja dialog, närmare samarbete och synergier mellan medlemsstaterna, forskare, akademiker, aktörer i det civila samhället, den privata sektorn, särskilt ledande företag, samt militären, i syfte att säkerställa en bred medverkan i de politiska beslutsprocesserna för försvarsrelaterade AI-bestämmelser. |
| --- | --- |

91.

Vägledande principer

| 92. | Europaparlamentet anser att teknik och nätverkssystem som bygger på AI bör syfta till att skapa rättssäkerhet för medborgarna. Parlamentet understryker därför att reglerna om lagkonflikter och behörig domstol bör fortsätta att gälla, samtidigt som hänsyn tas till medborgarnas intressen, liksom behovet att minska risken för forum shopping. Parlamentet påminner om att AI inte kan ersätta människor i domstolsprocessen när det handlar om att avkunna dom eller fatta ett slutgiltigt beslut av något slag, eftersom sådana beslut alltid måste fattas av en människa och undantagslöst vara föremål för mänsklig kontroll och ett korrekt rättsförfarande. Parlamentet insisterar på att de rättsliga myndigheterna, när de använder bevis från AI-stödd teknik, måste vara skyldiga att motivera sina beslut. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet påminner om att AI är ett vetenskapligt framsteg som inte får urholka lagen, utan tvärtom alltid måste styras av den – i EU av den lagstiftning som härrör från unionens institutioner och medlemsstater. AI, robotteknik och tillhörande teknik får under inga omständigheter strida mot de grundläggande rättigheterna, demokratin och rättsstaten. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet betonar att AI-teknik som används för försvarsändamål bör vara ansvarsfull, rättvis, spårbar, tillförlitlig och styrbar. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet anser att artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik – inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik – oavsett inom vilket område den används bör utvecklas på ett säkert och tekniskt rigoröst sätt. |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(4)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(5)  EUT L 252, 8.10.2018, s. 1.

(6)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 239.

(7)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 163.

(8)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 86.

(9)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 42.

(10)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 37.

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22).

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG av den 17 maj 2006 om maskiner och om ändring av direktiv 95/16/EG (EUT L 157, 9.6.2006, s. 24).

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/958 av den 28 juni 2018 om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken (EUT L 173, 9.7.2018, s. 25).

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/47 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/47

---

P9_TA(2021)0010

Revidering av riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T)

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om revideringen av riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (2019/2192(INI))

(2021/C 456/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (1) (TEN-T-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (1) (TEN-T-förordningen),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 17 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 17 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2144 av den 27 november 2019 om krav för typgodkännande av motorfordon och deras släpvagnar samt de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, med avseende på deras allmänna säkerhet och skydd för personer i fordonet och oskyddade trafikanter (3) (förordningen om allmän säkerhet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2144 av den 27 november 2019 om krav för typgodkännande av motorfordon och deras släpvagnar samt de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, med avseende på deras allmänna säkerhet och skydd för personer i fordonet och oskyddade trafikanter (3) (förordningen om allmän säkerhet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1936 av den 23 oktober 2019 om ändring av direktiv 2008/96/EG om förvaltning av vägars säkerhet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1936 av den 23 oktober 2019 om ändring av direktiv 2008/96/EG om förvaltning av vägars säkerhet (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om transport och turism under 2020 och framåt (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om transport och turism under 2020 och framåt (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om förbättring av transportinfrastrukturens anslutningar och tillgänglighet i Central- och Östeuropa (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om förbättring av transportinfrastrukturens anslutningar och tillgänglighet i Central- och Östeuropa (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om militär rörlighet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om militär rörlighet (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (8),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2020 av den 16 juni 2020EU:s transportinfrastrukturer: megaprojekt måste genomföras snabbare för att ge nätverkseffekter i tid (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 10/2020 av den 16 juni 2020EU:s transportinfrastrukturer: megaprojekt måste genomföras snabbare för att ge nätverkseffekter i tid (9),

| — | med beaktande av revisionsrättens översikt nr 09/2018 av den 6 december 2018Mot en väl fungerande transportsektor i EU: utmaningar som måste hanteras (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens översikt nr 09/2018 av den 6 december 2018Mot en väl fungerande transportsektor i EU: utmaningar som måste hanteras (10),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2017 av den 3 oktober 2017Ett gemensamt europeiskt trafikstyrningssystem för järnväg: kommer det politiska beslutet någonsin att bli verklighet? (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2017 av den 3 oktober 2017Ett gemensamt europeiskt trafikstyrningssystem för järnväg: kommer det politiska beslutet någonsin att bli verklighet? (11),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A9-0251/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A9-0251/2020), och av följande skäl:

| A. | En modern, hållbar och tillgänglig infrastruktur för multimodala transporter och framtidsinriktad logistik är av avgörande betydelse för att den inre marknaden ska fungera bra och för EU:s förbindelser och konkurrenskraft, och den utgör en förutsättning för hållbar, smart, effektiv, driftskompatibel och säker mobilitet till en rimlig kostnad. |
| --- | --- |

A.

En modern, hållbar och tillgänglig infrastruktur för multimodala transporter och framtidsinriktad logistik är av avgörande betydelse för att den inre marknaden ska fungera bra och för EU:s förbindelser och konkurrenskraft, och den utgör en förutsättning för hållbar, smart, effektiv, driftskompatibel och säker mobilitet till en rimlig kostnad.

| B. | Det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) bör säkerställa ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt tillgänglighet i hela EU och dess regioner, inbegripet landsbygdsområden, avlägset belägna områden, bergsområden, glest befolkade områden, randområden, öregioner och de yttersta randområdena, och på så sätt stimulera ekonomisk tillväxt och jobbskapande, minska ojämlikheter, främja digitalisering och innovation, motverka klimatförändringarna och stärka anpassningsförmågan och motståndskraften. |
| --- | --- |

B.

Det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) bör säkerställa ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt tillgänglighet i hela EU och dess regioner, inbegripet landsbygdsområden, avlägset belägna områden, bergsområden, glest befolkade områden, randområden, öregioner och de yttersta randområdena, och på så sätt stimulera ekonomisk tillväxt och jobbskapande, minska ojämlikheter, främja digitalisering och innovation, motverka klimatförändringarna och stärka anpassningsförmågan och motståndskraften.

| C. | TEN-T bidrar på ett betydelsefullt sätt till uppnåendet av EU:s politiska mål inom anslutnings- och grannskapspolitiken, särskilt genom gränsöverskridande projekt, och till upprätthållandet och stärkandet av nära transportförbindelser med tredjeländer inom ramen för TEN-T, och en ytterligare integrering av västra Balkan och länderna i det östliga partnerskapet är därför av stor vikt för EU. |
| --- | --- |

C.

TEN-T bidrar på ett betydelsefullt sätt till uppnåendet av EU:s politiska mål inom anslutnings- och grannskapspolitiken, särskilt genom gränsöverskridande projekt, och till upprätthållandet och stärkandet av nära transportförbindelser med tredjeländer inom ramen för TEN-T, och en ytterligare integrering av västra Balkan och länderna i det östliga partnerskapet är därför av stor vikt för EU.

| D. | Slutförandet av TEN-T är avgörande för att få till stånd mer hållbara transportslag såsom järnvägar och inre vattenvägar, ett införande av alternativa bränslen i linje med målen i den europeiska gröna given och en minskning av utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

D.

Slutförandet av TEN-T är avgörande för att få till stånd mer hållbara transportslag såsom järnvägar och inre vattenvägar, ett införande av alternativa bränslen i linje med målen i den europeiska gröna given och en minskning av utsläppen av växthusgaser.

| E. | Det krävs en balanserad utveckling av transportkorridorer i Europa, med säkerställande av förbindelser mellan nord och syd respektive öst och väst i hela Europa, så att den ekonomiska, territoriella och sociala sammanhållningen stärks ytterligare. |
| --- | --- |

E.

Det krävs en balanserad utveckling av transportkorridorer i Europa, med säkerställande av förbindelser mellan nord och syd respektive öst och väst i hela Europa, så att den ekonomiska, territoriella och sociala sammanhållningen stärks ytterligare.

| F. | I de pågående förhandlingarna om finansiering från Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) under de kommande åren bör vederbörlig hänsyn tas till medlemsstaternas åtagande att fullborda TEN-T:s stomnät senast 2030 och det övergripande nätet senast 2050. |
| --- | --- |

F.

I de pågående förhandlingarna om finansiering från Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) under de kommande åren bör vederbörlig hänsyn tas till medlemsstaternas åtagande att fullborda TEN-T:s stomnät senast 2030 och det övergripande nätet senast 2050.

| G. | Med dagens hastighet kommer TEN-T-nätet troligen inte att fullbordas i tid, i synnerhet med tanke på de kraftiga förseningarna av gränsöverskridande projekt och felande länkar och anslutningar som avser den sista kilometern i en transportsträcka till följd av finansiella, driftsrelaterade och administrativa svårigheter som projektansvariga har ställts inför. Revisionsrättens rapport ger vid handen att brister i kommissionens tillsynsram och de politiska beslutsförfarandena på nationell nivå, och den svaga drivkraften i och det ljumma intresset från vissa medlemsstater för TEN-T är viktiga orsaker till förseningarna. |
| --- | --- |

G.

Med dagens hastighet kommer TEN-T-nätet troligen inte att fullbordas i tid, i synnerhet med tanke på de kraftiga förseningarna av gränsöverskridande projekt och felande länkar och anslutningar som avser den sista kilometern i en transportsträcka till följd av finansiella, driftsrelaterade och administrativa svårigheter som projektansvariga har ställts inför. Revisionsrättens rapport ger vid handen att brister i kommissionens tillsynsram och de politiska beslutsförfarandena på nationell nivå, och den svaga drivkraften i och det ljumma intresset från vissa medlemsstater för TEN-T är viktiga orsaker till förseningarna.

| H. | De resurser som avsatts för fullbordandet av TEN-T inom ramen för FSE-programmet riskerar att minska kraftigt, i synnerhet efter Europeiska rådets slutsatser från juli 2020, där det belopp som föreskrivs för det allmänna transportanslaget är klart otillräckligt. |
| --- | --- |

H.

De resurser som avsatts för fullbordandet av TEN-T inom ramen för FSE-programmet riskerar att minska kraftigt, i synnerhet efter Europeiska rådets slutsatser från juli 2020, där det belopp som föreskrivs för det allmänna transportanslaget är klart otillräckligt.

| I. | Genomförandet av TEN-T-nätet bör vägledas av principen om jämlik behandling av stomnätskorridorerna utan att någon av dem främjas på någon annans bekostnad. |
| --- | --- |

I.

Genomförandet av TEN-T-nätet bör vägledas av principen om jämlik behandling av stomnätskorridorerna utan att någon av dem främjas på någon annans bekostnad.

| J. | TEN-T-politiken bör främja det EU-övergripande införandet av lösningar för innovativa och tillgängliga transporter, trafikomställning, mobilitet med låga eller inga utsläpp, intelligenta transportsystem (till exempel ITS, flodinformationstjänster (RIS)), laddnings- och tankningsinfrastruktur och alternativa bränslen. Innovation i och digitalisering av TEN-T kräver ytterligare investeringar. |
| --- | --- |

J.

TEN-T-politiken bör främja det EU-övergripande införandet av lösningar för innovativa och tillgängliga transporter, trafikomställning, mobilitet med låga eller inga utsläpp, intelligenta transportsystem (till exempel ITS, flodinformationstjänster (RIS)), laddnings- och tankningsinfrastruktur och alternativa bränslen. Innovation i och digitalisering av TEN-T kräver ytterligare investeringar.

| K. | Den pågående covid-19-krisen har visat att transport- och logistiksektorn och dess arbetstagare spelar en avgörande roll för ekonomin, som är helt beroende av skarvfria nät för transporter av personer och varor, och att de är grundläggande för att leveranskedjor ska fungera smidigt. Utbyggnaden av en effektiv och resilient transportinfrastruktur bör stå i centrum för alla europeiska och nationella planer och insatser för återhämtning, med särskild inriktning på multimodala transportförbindelser mellan hamnar, flygplatser, järnvägar och vägar. |
| --- | --- |

K.

Den pågående covid-19-krisen har visat att transport- och logistiksektorn och dess arbetstagare spelar en avgörande roll för ekonomin, som är helt beroende av skarvfria nät för transporter av personer och varor, och att de är grundläggande för att leveranskedjor ska fungera smidigt. Utbyggnaden av en effektiv och resilient transportinfrastruktur bör stå i centrum för alla europeiska och nationella planer och insatser för återhämtning, med särskild inriktning på multimodala transportförbindelser mellan hamnar, flygplatser, järnvägar och vägar.

| L. | Europaåret för järnvägen 2021 är ett tillfälle att inleda en förändring som gör järnvägen till grundstomme för passagerar- och godstransporterna i hela unionen, och att framhålla den avgörande roll som TEN-T-näten spelar för att främja socioekonomisk sammanhållning och utveckling, samtidigt som de stärker den inre marknaden och främjar mer konkurrenskraftiga och effektiva hållbara transportslag i syfte att öka trafikomställningen till järnväg och fullborda det gemensamma europeiska järnvägsområdet senast 2030. |
| --- | --- |

L.

Europaåret för järnvägen 2021 är ett tillfälle att inleda en förändring som gör järnvägen till grundstomme för passagerar- och godstransporterna i hela unionen, och att framhålla den avgörande roll som TEN-T-näten spelar för att främja socioekonomisk sammanhållning och utveckling, samtidigt som de stärker den inre marknaden och främjar mer konkurrenskraftiga och effektiva hållbara transportslag i syfte att öka trafikomställningen till järnväg och fullborda det gemensamma europeiska järnvägsområdet senast 2030.

Ett framtidssäkrat TEN-T

| 1. | Europaparlamentet betonar mervärdet av de multimodala stomnätskorridorer som täcker in de viktigaste passagerar- och godsflödena mellan och inom medlemsstaterna. Parlamentet anser att det europeiska mervärdet av dessa projekt är en viktig faktor för att säkra allmänhetens stöd. Enligt parlamentet är det absolut nödvändigt att de slutförs i tid senast 2030, och att undanröjandet av flaskhalsar och felande länkar samt färdigställandet av gränsöverskridande sträckor prioriteras, tillsammans med moderniseringen och uppgraderingen av befintliga nätavsnitt i korridorerna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att TEN-T-politiken bör främja driftskompatibla nät. Parlamentet konstaterar att regioner med inre landsgränser runt om i EU utgör 40 % av EU:s territorium och är hemvist för en tredjedel av EU:s befolkning. Parlamentet upprepar att man vid revideringen av TEN-T-förordningen och dess genomförande bör ägna särskild uppmärksamhet åt att underlätta gränsöverskridande förbindelser för att förbättra driftskompatibiliteten och bidra till den multimodala integreringen av transportinfrastruktur i hela EU. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte i tillräcklig utsträckning har anpassat sina nationella transportplaner till målen för TEN-T att åtgärda denna brist utan onödigt dröjsmål, i syfte att tillämpa och respektera de tidsfrister, mål och tidsramar som fastställs i relevant EU-lagstiftning. Parlamentet erinrar dessutom om att eftersom TEN-T är ett nät så kan bristande överensstämmelse eller ett stopp på en liten sträcka göra hela systemet mindre effektivt och mindre konkurrenskraftigt. Parlamentet begär därför att man snarast ska kartlägga och slutföra dessa viktiga områden och strategiska sträckor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att revideringen av TEN-T-förordningen är ett gyllene tillfälle att framtidssäkra nätet i syfte att säkerställa en välfungerande inre marknad, ett fortsatt förverkligande av det gemensamma europeiska transportområdet och EU:s globala konkurrenskraft under de kommande årtiondena, samt att stödja omställningen till smart, hållbar, effektiv och säker mobilitet. Parlamentet understryker i detta avseende vikten av att uppdatera nätet för att ta hänsyn till nya marknadsförhållanden, klimat-, miljö- och samhällsförändringar samt digitala behov, att göra det befintliga nätet mer effektivt och påskynda införandet av alternativa bränslen för transporter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att man måste fortsätta att bygga ut TEN-T med fokus på att koppla samman stomnätet och det övergripande nätet, inbegripet på landsbygden, i avlägset belägna områden, i glest befolkade områden, i ö-regioner och i de yttersta randområdena samt i de avsnitt som har störst potential att skapa socioekonomiska fördelar. Parlamentet betonar att det inte bör göras några omfattande ändringar av kartorna förrän stomnätet är färdigt. Parlamentet understryker dock att begränsade justeringar behöver göras av TEN-T för att återspegla utvecklingen av transportnät och i syfte att förbättra konnektiviteten mellan olika korridorer och i avlägset belägna regioner, inbegripet starkare gränsöverskridande järnvägsförbindelser bortom stomlederna, särskilt småskaliga felande länkar med stort europeiskt mervärde i gränsregioner och genom att se till att TEN-T och regionalpolitiken i högre grad kompletterar varandra, samt att tillgodose framväxande miljömässiga, ekonomiska och samhälleliga behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta över alla justeringar som fastställs i översynen av FSE (12) samt de krav som följer av kommissionens förslag till förordning om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av TEN-T (COM(2018)0277). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att inom ramen för TEN-T prioritera ett fullskaligt införande av alternativa bränslen för alla trafikslag, särskilt förnybara bränslen, i syfte att minska koldioxidutsläppen, inbegripet utveckling av relevant teknik, utbyggnad av laddnings- och tankningsinfrastruktur (till exempel e-laddningsmöjligheter och tankställen för LNG och vätgas) samt utarbetande av säkerhetsstandarder och standarder för driftskompatibilitet, liksom den rättsliga ramen för alternativa bränslen i syfte att uppnå klimatneutralitet senast 2050, med respekt för principen om teknikneutralitet och säkerställande av teknisk mångfald. Parlamentet efterlyser en EU-färdplan för väginfrastruktur som är anpassad till bilindustrins färdplan för att säkerställa att infrastrukturinvesteringar går hand i hand med fordonstillverkning på kort och medellång sikt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att man behöver fortsätta att främja transportförbindelser inom och med urbana knutpunkter, järnvägsstationer och nav, inlands- och kusthamnar, flygplatser, logistiknav och multimodala plattformar, inbegripet genom att slutföra och uppgradera förbindelser med dem, både i stomnätet och i det övergripande nätet, för att säkerställa ett skarvfritt, effektivt, tillgängligt, integrerat, smart, säkert, sammanlänkat, välutrustat och hållbart mobilitetssystem för passagerartransporter och godslogistik, samt genom att utveckla direktbiljettförsäljning, för att på så sätt främja en effektiv trafikomställning, särskilt genom att stärka kollektivtrafiksystemen och öka konnektiviteten i urbana knutpunkter och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar därför att den kommande revideringen av TEN-T-riktlinjerna behöver gå hand i hand med de aviserade revideringarna av både direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (13), TEN-E-förordningen (14) och förordningen om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (15). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att forskning, innovation och digitalisering spelar en nyckelroll i arbetet med att ytterligare minska koldioxidutsläppen från transporter och samtidigt hantera ökade volymer av såväl passagerartransporter som godstransporter, stärka den multimodala driftskompatibiliteten och göra transporter säkrare, effektivare och mer resilienta, i linje med målen i den europeiska gröna given. Parlamentet betonar att TEN-T måste främja innovativa digitala tillämpningar inom alla trafikslag, inbegripet intelligenta transportsystem, det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS), övervaknings- och informationssystem för sjötrafik, flodinformationstjänster, system för flygledningstjänster (Single European Sky ATM Research) och system för övervakning av infrastrukturernas strukturella sundhet. Parlamentet upprepar i detta sammanhang hur viktigt det är att Galileoprojektet slutförs. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att upplysa medlemsstaterna om möjligheterna att finansiera dessa system med medel från faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att lösningar för smart och autonom mobilitet är på väg att bli kommersiellt gångbara och att uppgraderingen av relevant transportinfrastruktur och digital infrastruktur inom TEN-T måste påskyndas, samtidigt som driftskompatibiliteten över gränserna, uppgiftsskydd och it-säkerhet säkerställs, så att man underlättar ett säkert framförande av automatiserade och uppkopplade fordon som uppfyller kraven i den nyligen antagna förordningen om allmän säkerhet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att det finns ett stort behov av europeiskt stöd till forskning om och utveckling av innovativa transportslag, exempelvis för utveckling av obemannade luftfarkoster och maglevteknik. Parlamentet understryker att europeiska partnerskap inom de olika transportslagen i hög grad kan bidra till en säker, effektiv och smart utbyggnad av TEN-T. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att harmoniserade infrastrukturstandarder som är gemensamma för hela nätet möjliggör inrättandet av ett verkligt gemensamt europeiskt transportområde. Parlamentet anser att befintlig infrastruktur måste underhållas och uppgraderas, särskilt i gränsregioner, med beaktande av tekniska framsteg, ändrade säkerhetsstandarder, större effektivitet, bättre prestanda, kapacitetsökningar, nya funktioner, större gränsöverskridande tillförlitlighet och driftskontinuitet och behovet av att utgå ifrån ett livscykelperspektiv och göra infrastrukturen mer resilient så att den bättre kan stå emot konsekvenserna av kriser såsom pandemier och klimatförändringar. Parlamentet noterar dock att FSE-finansieringen inte är tillräcklig för att uppnå alla dessa mål. Parlamentet påpekar att samordning mellan medlemsstaterna är avgörande för att hantera kriser och säkerställa ett kontinuerligt varuflöde och tillhandahållande av nödvändiga varor till EU:s befolkning. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en lagstiftningsram för att förbättra riskhanteringen i stomnätets transportinfrastruktur, inbegripet alla transportslag, och göra infrastrukturen mer resilient och klimatanpassad. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att dåligt underhållen transportinfrastruktur kan påverka TEN-T-nätets kontinuitet, hållbarhet, prestanda och säkerhet, och därmed dess resiliens. Parlamentet framhåller vikten av regelbundet och standardiserat underhåll av TEN-T-infrastrukturen, i synnerhet broar och tunnlar, för att säkerställa en varaktig infrastruktur av god kvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa ett tydligt riktmärke för kvalitetskrav för infrastruktur, i synnerhet broar och tunnlar, och att utarbeta en gemensam europeisk strategi för inspektioner av och kvalitetsgradering för TEN-T-infrastruktur. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa en plan för kontroll av underhållet av stomnätet på europeisk nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med Europeiska investeringsbanken (EIB) och de nationella utvecklingsbankerna och utvecklingsinstitutionerna undersöka nya finansieringssystem för att underlätta investeringar i underhåll av nätet. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att utarbeta specifika nationella planer för finansiering av vanligt underhåll och akuta åtgärder. |
| --- | --- |

13.

Finansiering, styrning och tillsyn

| 14. | Europaparlamentet framhåller att för att säkerställa tillräckliga investeringar i TEN-T-infrastruktur måste man se till att alla relevanta EU-fonder (FSE, InvestEU, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, faciliteten för återhämtning och resiliens, Horisont Europa m.fl.) och EIB:s utlåning skräddarsys för att tillgodose transportsektorns specifika behov, och att medlemsstaterna åtar sig att bidra med tillräcklig finansiering. Parlamentet beklagar djupt Europeiska rådets beslut att föreslå budgetnedskärningar för framtidsinriktade program såsom FSE och InvestEU, särskilt med beaktande av den viktiga möjliggörande roll som FSE-programmet spelar för fullbordandet av TEN-T-nätet. Parlamentet noterar att EU:s mycket ambitiösa agenda för att minska koldioxidutsläppen behöver genomföras med stöd av motsvarande finansiering och finansieringsinstrument för att lyckas, samtidigt som de berörda sektorernas konkurrenskraft upprätthålls. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka samverkanseffekterna och samstämdheten med andra relevanta EU-instrument utöver FSE (t.ex. Europeiska regionala utvecklingsfonden), och att dessutom optimera användningen av blandfinansieringsverktyg för att attrahera privata investerare och förstärka effekterna av den offentliga finansieringen. Parlamentet påpekar att relevanta klimat- och miljöorienterade finansieringsinstrument inom ramen för den europeiska gröna given bör ställas till förfogande för sådana investeringar i TEN-T-nätet som kan bidra till en effektiv minskning av transportsektorns utsläpp. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna i förslaget till ny flerårig budgetram och i återhämtningsplanen fortfarande inte ger några starka signaler om infrastrukturinvesteringar eller om en prioritering av ett slutförande av TEN-T. Parlamentet betonar därför att de resurser som finns tillgängliga inom ramen för fonden Next Generation EU ger en unik möjlighet att säkerställa slutförandet av TEN-T-stomnätet fram till 2030. Parlamentet uppmanar kommissionen att årligen informera Europaparlamentet om hur anläggningsarbetet framskrider. Parlamentet uppmanar kommissionen att under förhandlingarna med medlemsstaterna avsätta ett lämpligt belopp av stödet till utvecklingen av EU:s transportpolitik och att lägga fram en slutrapport för parlamentet. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att investeringar i modern, digital, hållbar och säker transportinfrastruktur ges en framträdande roll i de nationella program som genomför faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att slutförandet av utbyggnaden av ERTMS, såväl i infrastruktur som ombord på tåg, är en grundläggande förutsättning för inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde, och för att möjliggöra en välfungerande järnvägsmarknad i TEN-T-korridorerna. Parlamentet understryker i detta sammanhang att omkring 15 miljarder euro behövs för att slutföra utbyggnaden av ERTMS på stomnäten, och att kommissionen bör spela en framträdande roll i samordningen av finansiering och ibruktagande. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att efterlevnaden av den tidsfrist som anges i det föreslagna direktivet om rationalisering av TEN-T (16) bör beaktas när projekt utvärderas enligt de mognadskriterier för projekturval som fastställts genom FSE. Parlamentet anser dessutom att eventuella förseningar som uppkommer bör motivera en utredning av hur projektet framskrider och en revidering av det ekonomiska stöd som erhålls från unionen genom FSE, i enlighet med vad som föreskriv i artikel 17.1 i förordning (EU) nr 1316/2013 (17), vilket kan leda till en reducering eller ett tillbakadragande av bidraget. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att även om genomförandet av TEN-T-nätet sker gradvis och slutförandet av stomnätet prioriteras på kort sikt, eftersom det utgör grundstommen i utvecklingen av ett hållbart multimodalt transportnät och stimulerar utvecklingen av hela det övergripande nätet, är det viktigt att säkerställa tillräcklig finansiering för det övergripande nät som inte omfattas av stomnätet för att undvika växande ojämlikheter. Parlamentet framhåller i detta avseende att båda nivåerna i TEN-T är avgörande för konnektiviteten och den logistiska integreringen i EU. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att EU-medel, särskilt de som anslås inom ramen för FSE, på ett flexibelt och effektivt sätt bör bidra till slutförandet av gränsöverskridande projekt och felande länkar på ett korrigerande sätt, i de fall där upplevda diskrepanser eller obalanser mellan den kostnadsbörda som ska finansieras på nationell nivå och de socioekonomiska fördelar som förväntas på båda sidor om gränsen och ur ett bredare europeiskt perspektiv äventyrar möjligheten till ett slutförande av projektet i tid. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta avseende inta ett mer målinriktat förhållningssätt genom att tillämpa högre medfinansieringsgrader för sådana projekt som ger störst europeiskt mervärde, för att generera nationella investeringar. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över förseningar i slutförandet av projekt, särskilt gränsöverskridande sådana, som hämmar införandet i tid av skarvfria TEN-T-stomnätskorridorer och leder till ökade projektkostnader. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullgöra de skyldigheter de har för sina delar av nätet och säkerställa effektiva och snabba administrativa och rättsliga förfaranden som till fullo respekterar unionsrätten och nationell rätt, och uppmanar dem med kraft att öka digitaliseringen av administrativa och rättsliga förfaranden. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att stärka samarbetet med andra medlemsstaters myndigheter i gränsöverskridande projekt, till exempel genom att inrätta en gemensam myndighet genom ömsesidig överenskommelse, särskilt i syfte att samordna tidsplaner och tidsfrister, och uppmanar med kraft medlemsstaterna att utan ytterligare dröjsmål genomföra det nya direktivet om rationalisering av TEN-T. Parlamentet uppmanar kommissionen att bistå de medlemsstater som vill införa regler om prövningstillstånd – i enlighet med unionsrätten – som skulle kunna påskynda nationella rättsliga förfaranden avsevärt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att medlemsstaternas genomförande av EU-åtgärder för rationalisering av tillståndsförfaranden, förfaranden för gränsöverskridande upphandling och andra administrativa förfaranden är av yttersta vikt för att reducera tekniska hinder och minska den administrativa bördan, och därmed förebygga eventuella förseningar och ökade kostnader inom TEN-T-transportinfrastrukturprojekt. Parlamentet noterar att detta är särskilt viktigt för att ge projektansvariga och potentiella privata investerare större säkerhet (18). Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga till ett kapitel om minskning av omotiverade administrativa bördor i lägesrapporten om TEN-T. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stärka sin tillsyn över genomförandet av TEN-T genom att utnyttja de befogenheter som den redan har tilldelats genom förordningen, stärka relevanta instrument för att kräva att medlemsstaterna fullgör sina skyldigheter och stärka de europeiska samordnarnas roll i styrningen av korridorerna, särskilt när det gäller gränsöverskridande förbindelser, samt den utsedda myndighetens roll som enda kontaktpunkt i tillståndsförfarandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka och utnyttja föreskrifterna i artikel 56 i förordning (EU) nr 1315/2013 i sin revidering av TEN-T-riktlinjerna som syftar till att uppmuntra medlemsstaterna att påskynda planeringen och slutförandet av projekt. Parlamentet uppmanar kommissionen att klargöra hur regler och krav ska tolkas vad gäller utvärdering, rapportering och bedömningar av rätten till stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyte av bästa praxis om civilsamhällets och berörda aktörers deltagande och samråd mellan medlemsstaterna och att främja dessa på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra de nationella transportplanerna och TEN-T-näten mer samstämda, för att säkerställa att TEN-T-förordningen genomförs på rätt sätt. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att Europeiska järnvägsbyrån (ERA) bör ges en mer framträdande roll i genomförandet av TEN-T, särskilt när det gäller gränsöverskridande driftskompatibilitet, förbättrad säkerhet, ökad konkurrenskraft och införandet av ERTMS. Parlamentet begär att ERA:s budget för 2021 ska höjas, så att ERA ges tillräckliga medel för att fullgöra sina uppgifter, särskilt med tanke på att 2021 har utsetts till Europaåret för järnvägen. |
| --- | --- |

24.

Transportslag

| 25. | Europaparlamentet påpekar att kvaliteten på väginfrastrukturen i TEN-T måste förbättras i hela EU. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i detta avseende vidta ytterligare åtgärder för att öka användningen av alternativa bränslen och utbyggnaden av elektriska laddningsstationer och tankstationer för vätgas, med beaktande av eventuella framtida lösningar för alternativa bränslen och med full respekt för principen om teknikneutralitet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att ytterligare förbättra trafiksäkerheten och upprätthålla och förbättra driftssäkerheten under hela livscykeln för kritisk infrastruktur, med beaktande av icke-motoriserade trafikanters behov och i syfte att skydda oskyddade trafikanter. Parlamentet påminner om vikten av att främja innovativa och smarta lösningar för trafiksäkerheten så att EU:s strategiska mål om en nollvision kan uppnås. Parlamentet understryker att de nya säkerhetskraven i direktiv (EU) 2019/1936 måste uppfyllas, och påpekar att ytterligare investeringar i anpassning och underhåll av infrastruktur är nödvändiga och bör säkerställas i detta syfte. Parlamentet betonar att förenklingar av lagstadgade krav för projektförfaranden vid revideringen av TEN-T-riktlinjerna inte får ske på bekostnad av de högsta säkerhetsnormerna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om behovet av att tillhandahålla tillräckligt många säkra parkeringsplatser för lastbilar längs TEN-T för att öka både trafiksäkerheten och välbefinnandet hos de som använder nätet, särskilt transportarbetare. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att särskilda certifierade avsnitt i TEN-T-nätet och motorvägsnätet bör införas och anpassas så att de uppfyller minimistandarder för prestanda för hel- och halvautomatiserade fordon och standarder för infrastrukturprestanda avseende synlighet, trafiksignaler, vägmärken och vägmarkeringar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet framhåller den potential som finns i nya och aktiva metoder för uppkopplad mobilitet i stadstransporter och lokala transporter av personer och gods. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föra ett nära samarbete med regioner och städer, särskilt över gränserna, för att stärka och komplettera relevant infrastruktur för en transportsträckas sista kilometer och intermodala och gränsöverskridande förbindelser inom hela TEN-T, för att på så sätt möjliggöra en smidigare och effektivare användning av infrastruktur och tjänster som i sin tur förebygger trafikstockningar och minskar utsläpp. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet upprepar att järnvägstransporter spelar en viktig roll i arbetet med att minska koldioxidutsläppen i transportsektorn, och påminner om att det fjärde järnvägspaketet måste genomföras till fullo för att järnvägen ska kunna utveckla hela sin potential. Parlamentet begär att utbyggnaden av järnvägsinfrastrukturen ska åtföljas av åtgärder för att minska omotiverade administrativa bördor. Kommissionen uppmanas att årligen rapportera till Europaparlamentet om hur arbetet på detta område fortskrider. Parlamentet anser att främjandet av trafikomställningar och effektiva järnvägstransporter och kombinerade transporter, särskilt i gränsöverskridande situationer och där det saknas sträckor i avsnitt som används intensivt, måste prioriteras för TEN-T och bör genomföras genom att man slutför utbyggnaden av ERTMS, avlägsnar lagstiftningsmässiga, driftsmässiga och tekniska hinder i nätet och säkerställer att järnvägsoperatörer ges tillträde på lika villkor, påskyndar elektrifiering, säkerställer förbindelser och driftskompatibilitet, inbegripet genom optimering av infrastrukturkapacitet och modernisering av utrustning för rullande materiel, stöder forskning och innovation, inklusive det gemensamma företaget ShiftRail, och optimerar godskorridorerna i linje med efterfrågan, särskilt i logistikcentraler såsom hamnar och flygplatser. Parlamentet betonar dessutom att man behöver kartlägga transit- och terminalknutpunkter i nätet, samtidigt som stomnätsknutpunkterna utrustas med plattformar för transittrafik för att underlätta flödet av passagerare och varor. Parlamentet understryker betydelsen av projekt som förbättrar tillgängligheten, särskilt för personer med funktionsnedsättning och äldre personer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet anta bindande periodiska mål för utbyggnaden av ERTMS, i syfte att slutföra dess införande i TEN-T-stomnätet, enligt planerna senast 2030. Parlamentet understryker att ERA bör agera som en effektiv och ändamålsenlig systemmyndighet och leva upp till sin stärkta roll och sitt utökade ansvar i fråga om ERTMS enligt det fjärde järnvägspaketet. Parlamentet begär att en färdplan för genomförandet av ERTMS i korridorer för godstransporter på järnväg ska finansieras genom ett projekt av gemensamt intresse inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens. Parlamentet framhåller vikten av regleringsmässig stabilitet i fråga om de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) som ett sätt att generera investeringar i ERTMS, och uppmanar kommissionen att noggrant analysera ytterligare ändringar i samband med uppdateringen av TSD fram till 2030 och att säkerställa kompatibilitet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker att den europeiska järnvägsinfrastrukturen måste säkerställa tillräcklig kapacitet för både gods- och persontåg, och möjliggöra en ökad användning av infrastrukturen och generera större avkastning på investeringar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att prioritera gränsöverskridande tågförbindelser i syfte att stärka trafikomställningen inom internationell passagerartransport. Parlamentet betonar i detta sammanhang nattågens potential för klimatvänliga och konkurrenskraftiga resor. Parlamentet anser att en skarvfri gränsöverskridande järnvägstrafik på TEN-T-nätet och utmed de europeiska godskorridorerna förutsätter ett obligatoriskt gränsöverskridande samarbete mellan infrastrukturförvaltare. Parlamentet uppmanar kommission att lägga fram bindande åtgärder för infrastrukturförvaltare som en del av TEN-T-översynen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att utbyggnaden av höghastighetståg för persontrafik av god kvalitet på hela TEN-T-stomnätet måste ges hög prioritet under de kommande åren, med målet att inrätta ett omfattande nät för höghastighetstågförbindelser mellan de större europeiska städer som för närvarande inte har tillgång till sådana tjänster och avsevärt öka hållbara markbundna transportslags konkurrenskraft. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar betydelsen av transporter på inre vattenvägar som ett hållbart transportslag, och framhåller att man måste säkerställa framtidssäker infrastruktur av hög kapacitet, och se till att vattenvägar är tillförlitliga och av god kvalitet och farbarhet, i synnerhet mot bakgrund av klimatförändringarna. Parlamentet konstaterar att hamnar spelar en viktig roll som strategiska knutpunkter i både stomnätet och det övergripande nätet. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa skarvfria förbindelser mellan kust- och inlandshamnar och järnvägs- och vägnät i stomnätet och det övergripande nätet, i syfte att underlätta multimodalitet. Parlamentet efterlyser åtgärder för att säkerställa en harmoniserad gränsöverskridande utbyggnad av flodinformationssystemet (RIS) och för att underlätta övergången till innovativa, effektiva och hållbara lösningar i sektorn. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet begär en färdplan för utbyggnaden av inre vattenvägar, som ska finansieras genom ett projekt av gemensamt intresse inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet lyfter fram den roll som sjöfartsförbindelser av hög kvalitet spelar, inte bara för EU:s internationella handel utan också för handel inom EU. Parlamentet betonar den viktiga roll som pelaren ”Sjömotorvägar” i TEN-T och närsjöfarten spelar som hållbara transportslag i detta sammanhang. Parlamentet anser att syftet med pelaren Sjömotorvägar är att underlätta för behovsbaserade närsjöfartsförbindelser och närsjöfartstjänster som är skarvlöst integrerade med och kompletterar landbaserade transporter, underlätta samarbetet mellan kusthamnar och främja deras förbindelser med inlandet, samt att främja utvecklingen och utbyggnaden av rena och alternativa bränslen, efter en konsekvensbedömning, och energieffektivitetslösningar för sjötransporter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utvärdera vilka slutpunkter på stomnätskorridorer som bör göras tillgängliga som sjöförbindelser till andra stomnätskorridorer och var TEN-T-kartorna bör uppdateras enligt utvärderingen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar den avgörande roll som kust- och inlandshamnar spelar i egenskap av strategiska knutpunkter i transportnätet, genom att de sammanlänkar närsjöfart och oceangående sjöfart med järnvägar, vägar, inre vattenvägar och rörledningar och utgör knutpunkter i logistiska leveranskedjor. Parlamentet understryker att man måste säkerställa att TEN-T-hamnarna är tillgängliga för de största fartygen genom att vidta åtgärder för att garantera kapacitet. Parlamentet understryker kusthamnarnas gränsöverskridande dimension och betonar att hamnar inte bara är en komponent i sjöfartstransport, utan att de också i allt högre utsträckning utgör samlingsplatser för alla transportslag och är en del av energiekonomin, den industriella ekonomin och den blå ekonomin. Parlamentet noterar den viktiga och tilltagande utvecklingen av samarbetet mellan hamnar och hamnarnas roll som samlingsplats. Parlamentet anser att man inom ramen för TEN-T därför bör främja projekt som syftar till att öka samverkanseffekterna inom hamnar mellan transportinfrastruktur, energiinfrastruktur och digital infrastruktur, och vidta åtgärder för att vid behov uppgradera järnvägs- och vägförbindelserna till havs- och inlandshamnar, i syfte att stödja trafikomställningen och stärka hållbar logistik. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av närsjöfartsförbindelser för regional konnektivitet, särskilt för avlägset belägna regioner och öar. Parlamentet anser att kraven avseende sjömotorvägar utesluter nationella närsjöfartsförbindelser, och uppmanar därför kommissionen att förenkla dessa krav i TEN-T-förordningen så att sjöförbindelser jämställs med landbaserade förbindelser, med särskilt beaktande av förbindelser till hamnar i det övergripande nätet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet lyfter fram den potential som finns för en avsevärd minskning av sjöfartssektorns utsläpp genom investeringar i hamninfrastruktur som stöder användningen av alternativa bränslen och övergången till batteriladdning och strömförsörjning vid kaj. Parlamentet påpekar att sådana investeringar bör ges särskild prioritet som ett sätt att främja multimodala transporter som är baserade i hamnar. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla de finansieringsinstrument som finns tillgängliga för att främja investeringar i detta syfte och att ytterligare stödja den pågående utvecklingen av olika typer av ren teknik genom att stimulera forskning. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att erkänna hamnarnas mer omfattande roll, utöver den rena transportfunktionen, i arbetet med att minska koldioxidutsläppen, särskilt hamnarnas potential att bidra till utnyttjandet av möjligheter till land- och havsbaserad vindkraft. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet understryker att luftfarten och tillhörande infrastruktur, såsom flygplatser, är viktiga för EU:s förbindelser med omvärlden och förbindelserna inom EU, inbegripet med landsbygdsområden, glesbefolkade områden, avlägset belägna områden, öregioner och de yttersta randområdena, och för att säkerställa multimodalitet, till exempel genom interoperabilitet med i synnerhet järnvägstransport, samt för att skapa samverkanseffekter mellan berörda EU-byråer. Parlamentet betraktar TEN-T som ett viktigt verktyg för att påskynda övergången till alternativa bränslen i sektorn, liksom även användningen av laddnings- och tankningsinfrastruktur för sådana bränslen, genom att TEN-T tillhandahåller nödvändig kapacitet på flygplatser i stomnätet och det övergripande nätet. Parlamentet anser att vidareutvecklingen av initiativet för det gemensamma europeiska luftrummet II+ är brådskande och avgörande för att åstadkomma effektivare och mer hållbara infrastrukturförbindelser. Parlamentet påminner om att covid-19-krisen har tydliggjort luftfartens värde för ekonomin samt för förbindelserna för passagerare och gods, och därmed också visat på behovet av att säkerställa luftfartens motståndskraft mot nya risker och kriser. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att samverkanseffekterna mellan TEN-T och TEN-E och det faktum att de kompletterar varandra bör främjas, samtidigt som befintliga och framtida finansieringsmöjligheter och finansieringsnivåer för utvecklingen av TEN-T säkerställs fullt ut. Parlamentet framhåller i detta avseende att rörledningar inte enbart betraktas som en del av energiinfrastrukturen, utan också som en faktor som möjliggör omställningen till mer hållbara transporter. Parlamentet konstaterar att rörledningar har en roll att spela som en koppling mellan industrikluster och transportknutpunkter och som ett transportmedel för råvaror, och understryker deras betydelse för genomförandet av viss teknik för minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar att alla medlemsstaterna behöver ha välutvecklade, smarta, säkra och hållbara TEN-T-nät som underlättar mobilitet, konnektivitet och territoriell tillgänglighet inom hela EU, särskilt i avlägset belägna regioner, ö-regioner och de yttersta randområdena, för att främja och öka europeisk och internationell turism. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjliga samverkanseffekter med EuroVelo och dess 16 korridorer, i synnerhet genom att öka det ekonomiska stödet, i syfte att främja lokal och miljövänlig cykelturism i Europa. |
| --- | --- |

44.

Strategisk inriktning

| 45. | Europaparlamentet framhåller det strategiska värdet för EU av att inom ramen för TEN-T upprätthålla nära transportförbindelser med tredjeländer och ytterligare integrera EU:s partnerländer i Europeiska frihandelsområdet (Efta), transportgemenskapen med västra Balkan och Sydosteuropa, och länderna i det östliga partnerskapet, och att främja bättre förbindelser med EU:s avlägset belägna områden. Parlamentet anser också att EU bör bygga ut sina transportförbindelser inom TEN-T med kandidatländerna, länderna i södra Medelhavsområdet och det östliga partnerskapet samt med Asien, på grundval av EU:s standarder och försäkringar om ömsesidighet, med tanke på de strategiska investeringarna och det plötsligt ökande inflytandet från tredjeländer i denna region. Parlamentet belyser dessutom Medelhavsområdets strategiska betydelse för unionen och behovet av att stärka infrastrukturen i länderna i södra Medelhavsområdet och i EU:s öregioner. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet påpekar betydelsen av att upprätthålla TEN-T-förbindelserna med Förenade kungariket, genom att man till att börja med erkänner landet som ett ”grannland” enligt definitionen i artikel 3 b i TEN-T-förordningen, samtidigt som genomförandet och slutförandet av gemensamt överenskomna TEN-T-infrastrukturprojekt samt Förenade kungarikets deltagande i finansieringen av dessa förbindelser säkerställs. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna EU:s yttre gränser särskild uppmärksamhet och att övervaka konsekvenserna av Förenade kungarikets utträde för gränsregionerna. Parlamentet påminner om Förenade kungarikets och den så kallade landvägens viktiga roll som en del av TEN-T-nätet, och konstaterar att brexit kommer att inverka negativt på konnektiviteten, tillgängligheten och den ekonomiska sammanhållningen dels mellan Irland och den europeiska kontinenten, dels på ön Irland. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att det finns en effektiv förbindelse mellan Irland och det europeiska fastlandet, med särskilt beaktande av sjöfartsrutter, genom stomnätet och det övergripande nätet, oavsett vilken form de framtida förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket tar. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet understryker att TEN-T, med dess många knutpunkter, har en strategisk funktion för unionen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att utarbeta planer för att skydda strategisk infrastruktur och TEN-T i sin helhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att EU:s strategiska intressen, förbudet mot prisdumpning, den fullständiga respekten för höga europeiska arbetsstandarder och principen om ömsesidighet när det gäller tillträde till offentlig upphandling tillämpas till fullo i upphandlingsförfaranden för TEN-T-projekt. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet understryker att man behöver öka samverkanseffekterna mellan de transeuropeiska näten på transport-, energi- och telekommunikationsområdet och mellan deras respektive korridorer för att säkerställa ett smidigt marknadstillträde och en smidig distribution av alternativa bränslen för transport, samt beakta transportsektorns och dess användares framväxande digitala behov. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar att transportinfrastrukturpolitiken erbjuder en klar möjlighet att öka samverkanseffekterna mellan försvarsbehov och TEN-T, med det övergripande syftet att förbättra den militära rörligheten i hela EU, med hänsyn till geografisk balans och med beaktande av de potentiella fördelarna för civilskyddet. Parlamentet insisterar på att transportinfrastrukturen i de transeuropeiska nätavsnitt som har identifierats som lämpliga för dubbla användningsområden strikt bör anpassas i enlighet med principen om dubbla användningsområden för att tillmötesgå både civila behov och försvarsbehov. Parlamentet uppmanar kommissionen att hålla fast vid sitt ursprungliga förslag om finansiering av militär rörlighet i den fleråriga budgetramen 2021–2027. |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  EUT L 348, 20.12.2013, s. 1.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2019)0420.

(3)  EUT L 325, 16.12.2019, s. 1.

(4)  EUT L 305, 26.11.2019, s. 1.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0169.

(6)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 152.

(7)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 22.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(9)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_10/SR_Transport_ Flagship_Infrastructures_EN.pdf

(10)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/LR_TRANSPORT/ LR_TRANSPORT_EN.pdf

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR17_13/SR_ERTMS_RAIL_SV.pdf

(12)  Särskilt de justeringar som fastställts i del III i bilagan (till Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE)).

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (EUT L 307, 28.10.2014, s. 1).

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG och om ändring av förordningarna (EG) nr 713/2009, (EG) nr 714/2009 och (EG) nr 715/2009 (EUT L 115, 25.4.2013, s. 39).

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 av den 22 september 2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (EUT L 276, 20.10.2010, s. 22).

(16)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (COM(2018)0277), ändrat till ett förslag till direktiv enligt rådets not 8726/20 av den 12 juni 2020 (2018/0138(COD)).

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010 (EUT L 348, 20.12.2013, s. 129).

(18)  I enlighet med det preliminära avtalet av den 17 juni 2020 till följd av interinstitutionella förhandlingar om förordningen om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet.

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/56

---

P9_TA(2021)0011

Kontroll av unionsrättens tillämpning 2017, 2018 och 2019

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om kontrollen av unionsrättens tillämpning 2017, 2018 och 2019 (2019/2132(INI))

(2021/C 456/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2 och 3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2 och 3,

| — | med beaktande av kommissionens årsrapporter om kontrollen av unionsrättens tillämpning för åren 2017, 2018 och 2019 (COM(2018)0540, COM(2019)0319 och COM(2020)0350), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapporter om kontrollen av unionsrättens tillämpning för åren 2017, 2018 och 2019 (COM(2018)0540, COM(2019)0319 och COM(2020)0350),

| — | med beaktande av meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan (COM(2019)0343),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2018 om kontrollen av EU-rättens tillämpning 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2018 om kontrollen av EU-rättens tillämpning 2016 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2016 om en öppen, effektiv och oberoende EU-förvaltning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2016 om en öppen, effektiv och oberoende EU-förvaltning (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om Europeiska unionens förvaltningsprocesslag (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om Europeiska unionens förvaltningsprocesslag (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 december 2016EU-rätten: Bättre resultat genom bättre tillämpning (4) (C(2016)8600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 december 2016EU-rätten: Bättre resultat genom bättre tillämpning (4) (C(2016)8600),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 april 2012Uppdatering av klagandens ställning i ärenden om unionsrättens tillämpning (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 april 2012Uppdatering av klagandens ställning i ärenden om unionsrättens tillämpning (COM(2012)0154),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (5),

| — | med beaktande av meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén 2020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén 2020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet enligt artikel 10 i rådets rambeslut 2008/841/RIF av den 24 oktober 2008 om kampen mot organiserad brottslighet (COM(2016)0448), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet enligt artikel 10 i rådets rambeslut 2008/841/RIF av den 24 oktober 2008 om kampen mot organiserad brottslighet (COM(2016)0448),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet Nionde rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion (COM(2017)0407), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet Nionde rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion (COM(2017)0407),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (6) (fjärde penningtvättsdirektivet), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (7) (femte penningtvättsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (6) (fjärde penningtvättsdirektivet), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (7) (femte penningtvättsdirektivet),

| — | med beaktande av revisionsrättens översikt nr 7/2018 Genomförandet av EU-rätten i praktiken: Europeiska kommissionens tillsynsansvar enligt artikel 17.1 i fördraget om Europeiska unionen (Översiktlig analys), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens översikt nr 7/2018 Genomförandet av EU-rätten i praktiken: Europeiska kommissionens tillsynsansvar enligt artikel 17.1 i fördraget om Europeiska unionen (Översiktlig analys),

| — | med beaktande av revisionsrättens översikt nr 2/2020 Lagstiftandet i Europeiska unionen efter nästan 20 år med strategin ”bättre lagstiftning”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens översikt nr 2/2020 Lagstiftandet i Europeiska unionen efter nästan 20 år med strategin ”bättre lagstiftning”,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0270/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0270/2020), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 4.3 i EU-fördraget och artiklarna 288 tredje stycket och 291.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är det medlemsstaterna som har det huvudsakliga ansvaret för att införliva, tillämpa och genomföra unionsrätten på ett korrekt sätt och inom angiven tid och att tillhandahålla tillräckliga rättsmedel för att säkerställa ett effektivt rättsligt skydd på de områden som omfattas av EU:s behörighet. EU-lagstiftningen kan bli verksam endast om den dels införlivas i tid och på ett fullständigt och korrekt sätt, dels tillämpas på rätt sätt i den nationella rätten av medlemsstaterna, vilket är nödvändigt för att garantera fördelarna med EU:s politik för alla EU-medborgare och lika villkor för företagen på hela den inre marknaden. EU-lagstiftningen bör respektera principerna om lojalt samarbete, tilldelade befogenheter, subsidiaritet och proportionalitet. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 4.3 i EU-fördraget och artiklarna 288 tredje stycket och 291.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är det medlemsstaterna som har det huvudsakliga ansvaret för att införliva, tillämpa och genomföra unionsrätten på ett korrekt sätt och inom angiven tid och att tillhandahålla tillräckliga rättsmedel för att säkerställa ett effektivt rättsligt skydd på de områden som omfattas av EU:s behörighet. EU-lagstiftningen kan bli verksam endast om den dels införlivas i tid och på ett fullständigt och korrekt sätt, dels tillämpas på rätt sätt i den nationella rätten av medlemsstaterna, vilket är nödvändigt för att garantera fördelarna med EU:s politik för alla EU-medborgare och lika villkor för företagen på hela den inre marknaden. EU-lagstiftningen bör respektera principerna om lojalt samarbete, tilldelade befogenheter, subsidiaritet och proportionalitet.

| B. | Det är nödvändigt att erkänna vikten av att de nationella parlamenten aktivt bidrar till att EU fungerar väl och att respekten för subsidiaritetsprincipen säkerställs i enlighet med det förfarande som fastställs i protokoll 2 till EUF-fördraget om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Vi bör fortsätta att främja ett närmare samarbete med de nationella parlamenten i lagstiftningsprocessen. Under 2019 inkom 159 betänkanden och inga motiverade yttranden av de totalt 4 918 betänkanden och 439 motiverade yttranden som inkommit under de senaste nio åren. Till dags dato har förfarandet med ”gult kort” aktiverats endast tre gånger, och förfarandet med ”orange kort” aldrig har använts. |
| --- | --- |

B.

Det är nödvändigt att erkänna vikten av att de nationella parlamenten aktivt bidrar till att EU fungerar väl och att respekten för subsidiaritetsprincipen säkerställs i enlighet med det förfarande som fastställs i protokoll 2 till EUF-fördraget om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Vi bör fortsätta att främja ett närmare samarbete med de nationella parlamenten i lagstiftningsprocessen. Under 2019 inkom 159 betänkanden och inga motiverade yttranden av de totalt 4 918 betänkanden och 439 motiverade yttranden som inkommit under de senaste nio åren. Till dags dato har förfarandet med ”gult kort” aktiverats endast tre gånger, och förfarandet med ”orange kort” aldrig har använts.

| C. | Dialog mellan EU-institutionerna och de nationella myndigheterna har varit avgörande för att lösa 90 procent av överträdelseförfarandena sedan 2014, utan domstolens medverkan. Överträdelseförfaranden bör tillämpas som en sista utväg. EU-lagstiftningen bör utformas på ett sätt som underlättar dess införlivande i den nationella rätten. |
| --- | --- |

C.

Dialog mellan EU-institutionerna och de nationella myndigheterna har varit avgörande för att lösa 90 procent av överträdelseförfarandena sedan 2014, utan domstolens medverkan. Överträdelseförfaranden bör tillämpas som en sista utväg. EU-lagstiftningen bör utformas på ett sätt som underlättar dess införlivande i den nationella rätten.

| D. | EU Pilot-förfarandena infördes för att snabbt lösa eventuella överträdelser av EU-rätten i ett tidigt skede i lämpliga fall, genom en strukturerad dialog för problemlösning mellan kommissionen och medlemsstaterna. Användningen av dem har minskat sedan 2017, eftersom det har konstaterats att de tillfogade ytterligare ett byråkratiskt lager utan att tillföra något verkligt värde. Kommissionen har ännu inte reagerat på parlamentets upprepade uppmaningar om att hållas informerat om inledda EU Pilot- och överträdelseförfaranden, särskilt när de är ett resultat av framställningar. |
| --- | --- |

D.

EU Pilot-förfarandena infördes för att snabbt lösa eventuella överträdelser av EU-rätten i ett tidigt skede i lämpliga fall, genom en strukturerad dialog för problemlösning mellan kommissionen och medlemsstaterna. Användningen av dem har minskat sedan 2017, eftersom det har konstaterats att de tillfogade ytterligare ett byråkratiskt lager utan att tillföra något verkligt värde. Kommissionen har ännu inte reagerat på parlamentets upprepade uppmaningar om att hållas informerat om inledda EU Pilot- och överträdelseförfaranden, särskilt när de är ett resultat av framställningar.

| E. | Kommissionen fastställde 2016 prioriteringar för sitt arbete med överträdelseärenden och klagomål med fokus på de allvarligaste överträdelser av EU-rätten som väsentligt påverkar allmänhetens och företagens intressen, och 2017 var det första året då kommissionen tillämpade detta nya, mer målinriktade tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen fastställde 2016 prioriteringar för sitt arbete med överträdelseärenden och klagomål med fokus på de allvarligaste överträdelser av EU-rätten som väsentligt påverkar allmänhetens och företagens intressen, och 2017 var det första året då kommissionen tillämpade detta nya, mer målinriktade tillvägagångssätt.

| F. | Överträdelseförfaranden, tillsammans med andra genomförande- och efterlevnadsfrämjande mekanismer, garanterar att allmänheten och företagen i EU inte påverkas negativt av medlemsstaternas sena eller ofullständiga införlivande eller felaktiga tillämpning av EU-rätten. Överträdelseförfaranden har den snedvridande effekten att medborgarna får betala kostnaderna för medlemsstaternas ofullständiga införlivande eller felaktiga tillämpning av EU-rätten. Ett effektivare interinstitutionellt samarbete är önskvärt, både på nationell nivå och EU-nivå, liksom ett införande av nya mekanismer eller en översyn av de befintliga mekanismerna för att garantera en korrekt tillämpning av EU-rätten. |
| --- | --- |

F.

Överträdelseförfaranden, tillsammans med andra genomförande- och efterlevnadsfrämjande mekanismer, garanterar att allmänheten och företagen i EU inte påverkas negativt av medlemsstaternas sena eller ofullständiga införlivande eller felaktiga tillämpning av EU-rätten. Överträdelseförfaranden har den snedvridande effekten att medborgarna får betala kostnaderna för medlemsstaternas ofullständiga införlivande eller felaktiga tillämpning av EU-rätten. Ett effektivare interinstitutionellt samarbete är önskvärt, både på nationell nivå och EU-nivå, liksom ett införande av nya mekanismer eller en översyn av de befintliga mekanismerna för att garantera en korrekt tillämpning av EU-rätten.

| G. | Att rättsstaten respekteras är en förutsättning för demokrati och grundläggande rättigheter. Att rättsstaten upprätthålls är en förutsättning för att de rättigheter och skyldigheter som följer av fördragen och sekundärrätten ska kunna upprätthållas. EU har en roll att spela för att lösa rättsstatsproblem var de än uppstår. Medlemsstaternas nationella domstolar ser till att de rättigheter och skyldigheter som föreskrivs i EU-rätten efterlevs i praktiken. Oberoende och effektiva rättssystem i medlemsstaterna utgör grunden för det ömsesidiga förtroendet, som är själva grundvalen för det gemensamma området med frihet, säkerhet och rättvisa, ett investeringsvänligt klimat, en hållbar långsiktig tillväxt och skyddet av EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

G.

Att rättsstaten respekteras är en förutsättning för demokrati och grundläggande rättigheter. Att rättsstaten upprätthålls är en förutsättning för att de rättigheter och skyldigheter som följer av fördragen och sekundärrätten ska kunna upprätthållas. EU har en roll att spela för att lösa rättsstatsproblem var de än uppstår. Medlemsstaternas nationella domstolar ser till att de rättigheter och skyldigheter som föreskrivs i EU-rätten efterlevs i praktiken. Oberoende och effektiva rättssystem i medlemsstaterna utgör grunden för det ömsesidiga förtroendet, som är själva grundvalen för det gemensamma området med frihet, säkerhet och rättvisa, ett investeringsvänligt klimat, en hållbar långsiktig tillväxt och skyddet av EU:s ekonomiska intressen.

| H. | Skyddet av de grundläggande rättigheterna och de medborgerliga friheterna, opartiska och oberoende domstolar, yttrandefrihet mediernas mångfald och oberoende från politiskt inflytande eller politiska påtryckningar, subnationella enheters respekt för legalitetsprincipen samt kampen mot korruption och infiltration av organiserad brottslighet i de lagliga ekonomierna är grundläggande förutsättningar för att säkerställa likhet inför lagen och skyddet av medborgarnas rättigheter, förhindra missbruk och utkräva ansvar av dem som förvaltar det allmänna. Mediernas frihet, mångfald och oberoende är oumbärliga delar av rätten till yttrandefrihet, och oberoende och fria medier spelar en avgörande roll i ett demokratiskt samhälle, så som anges i Europeiska unionens stadga (stadgan) om de grundläggande rättigheterna och EU-fördraget. Desinformationskampanjer som syftar till att vilseleda allmänheten om EU:s verksamhet är också inriktade på de åtgärder som vidtas för att säkerställa en korrekt tillämpning av EU-rätten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

H.

Skyddet av de grundläggande rättigheterna och de medborgerliga friheterna, opartiska och oberoende domstolar, yttrandefrihet mediernas mångfald och oberoende från politiskt inflytande eller politiska påtryckningar, subnationella enheters respekt för legalitetsprincipen samt kampen mot korruption och infiltration av organiserad brottslighet i de lagliga ekonomierna är grundläggande förutsättningar för att säkerställa likhet inför lagen och skyddet av medborgarnas rättigheter, förhindra missbruk och utkräva ansvar av dem som förvaltar det allmänna. Mediernas frihet, mångfald och oberoende är oumbärliga delar av rätten till yttrandefrihet, och oberoende och fria medier spelar en avgörande roll i ett demokratiskt samhälle, så som anges i Europeiska unionens stadga (stadgan) om de grundläggande rättigheterna och EU-fördraget. Desinformationskampanjer som syftar till att vilseleda allmänheten om EU:s verksamhet är också inriktade på de åtgärder som vidtas för att säkerställa en korrekt tillämpning av EU-rätten i medlemsstaterna.

| I. | Artikel 21 i stadgan förbjuder alla former av diskriminering, även på grund av funktionsnedsättning. Många lagstiftningsakter som syftar till att konkret genomföra denna grundläggande princip genomförs fortfarande inte korrekt i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

I.

Artikel 21 i stadgan förbjuder alla former av diskriminering, även på grund av funktionsnedsättning. Många lagstiftningsakter som syftar till att konkret genomföra denna grundläggande princip genomförs fortfarande inte korrekt i flera medlemsstater.

| J. | Europol har konstaterat att mellan 0,7 och 1,28 procent av EU:s årliga bruttonationalprodukt används för misstänkta finansiella aktiviteter som tvätt av olagligt förvärvade medel, och kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot de flesta av medlemsstaterna för att de inte korrekt införlivat penningtvättsdirektiven, särskilt det fjärde respektive det femte penningtvättsdirektivet. |
| --- | --- |

J.

Europol har konstaterat att mellan 0,7 och 1,28 procent av EU:s årliga bruttonationalprodukt används för misstänkta finansiella aktiviteter som tvätt av olagligt förvärvade medel, och kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot de flesta av medlemsstaterna för att de inte korrekt införlivat penningtvättsdirektiven, särskilt det fjärde respektive det femte penningtvättsdirektivet.

| K. | Vissa medlemsstater har infört ordningar som för direkt eller indirekt försäljning av EU-medborgarskap, och det finns allvarliga farhågor för att sådana ordningar skulle kunna missbrukas, vilket ger upphov till frågor som rör säkerhet och öppenhet, undergräver medborgarnas förtroende för EU:s värden och principer och underlättar terrorism, organiserad brottslighet och penningtvätt. |
| --- | --- |

K.

Vissa medlemsstater har infört ordningar som för direkt eller indirekt försäljning av EU-medborgarskap, och det finns allvarliga farhågor för att sådana ordningar skulle kunna missbrukas, vilket ger upphov till frågor som rör säkerhet och öppenhet, undergräver medborgarnas förtroende för EU:s värden och principer och underlättar terrorism, organiserad brottslighet och penningtvätt.

| L. | Enligt kommissionens rapport garanterar rådets rambeslut 2008/841/RIF om bekämpande av organiserad brottslighet (8) inte den nödvändiga miniminivån av tillnärmning avseende ledning av eller deltagande i en kriminell organisation på grundval av en gemensam definition av detta begrepp. Enligt rambeslutet behöver medlemsstaterna inte införa begreppet kriminell organisation i sin nationella lagstiftning utan kan fortsätta att tillämpa gällande nationell straffrätt och använda sig av allmänna regler om medhjälp till och förberedelse av specifika brott. Till följd av detta skulle ytterligare skillnader i det praktiska genomförandet av rambeslutet kunna tillkomma. |
| --- | --- |

L.

Enligt kommissionens rapport garanterar rådets rambeslut 2008/841/RIF om bekämpande av organiserad brottslighet (8) inte den nödvändiga miniminivån av tillnärmning avseende ledning av eller deltagande i en kriminell organisation på grundval av en gemensam definition av detta begrepp. Enligt rambeslutet behöver medlemsstaterna inte införa begreppet kriminell organisation i sin nationella lagstiftning utan kan fortsätta att tillämpa gällande nationell straffrätt och använda sig av allmänna regler om medhjälp till och förberedelse av specifika brott. Till följd av detta skulle ytterligare skillnader i det praktiska genomförandet av rambeslutet kunna tillkomma.

| M. | Den så kallade flyktingkrisen har visat på behovet av en brådskande reform av det gemensamma europeiska asylsystemet och en större ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna. De obligatoriska systemen för akut omplacering av asylsökande från Italien och Grekland har visat sig vara verkningslösa, med i synnerhet allvarliga fysiska och psykiska konsekvenser för minderåriga, särskilt ensamkommande barn. Kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot Tjeckien, Polen och Ungern för att dessa har vägrat att följa omplaceringsbesluten. |
| --- | --- |

M.

Den så kallade flyktingkrisen har visat på behovet av en brådskande reform av det gemensamma europeiska asylsystemet och en större ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna. De obligatoriska systemen för akut omplacering av asylsökande från Italien och Grekland har visat sig vara verkningslösa, med i synnerhet allvarliga fysiska och psykiska konsekvenser för minderåriga, särskilt ensamkommande barn. Kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot Tjeckien, Polen och Ungern för att dessa har vägrat att följa omplaceringsbesluten.

| N. | Enligt kodexen om Schengengränserna är tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna tillåtet endast under exceptionella omständigheter och som en sista utväg. Många medlemsstater har brutit mot reglerna och förlängt gränskontrollerna utan vederbörlig motivering. Kommissionen har inte ansett det lämpligt att inleda överträdelseförfaranden mot dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

N.

Enligt kodexen om Schengengränserna är tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna tillåtet endast under exceptionella omständigheter och som en sista utväg. Många medlemsstater har brutit mot reglerna och förlängt gränskontrollerna utan vederbörlig motivering. Kommissionen har inte ansett det lämpligt att inleda överträdelseförfaranden mot dessa medlemsstater.

| O. | Mediernas frihet, mångfald och oberoende är oumbärliga delar av rätten till yttrandefrihet, och medierna spelar en avgörande roll i ett demokratiskt samhälle, så som anges i stadgan och EU-fördraget. |
| --- | --- |

O.

Mediernas frihet, mångfald och oberoende är oumbärliga delar av rätten till yttrandefrihet, och medierna spelar en avgörande roll i ett demokratiskt samhälle, så som anges i stadgan och EU-fördraget.

| P. | Syftet med direktiv 2014/59/EU om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag är att begränsa de skador som orsakas av ekonomiska krisers inverkan på de offentliga finanserna, genom att med hjälp av skuldnedskrivningar begränsa följderna av bankfallissemang för aktieägare, obligationsinnehavare och innehavare av transaktionskonton med mer än 100 000 EUR. Kontoinnehavare, och därmed sparare, riskerar att tvingas betala för misskötsel som leder till att banker hamnar på obestånd, med tanke på bestämmelserna i direktivet om återhämtning och resolution av banker, och i synnerhet de skuldnedskrivningar som föreskrivs i direktivet. |
| --- | --- |

P.

Syftet med direktiv 2014/59/EU om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag är att begränsa de skador som orsakas av ekonomiska krisers inverkan på de offentliga finanserna, genom att med hjälp av skuldnedskrivningar begränsa följderna av bankfallissemang för aktieägare, obligationsinnehavare och innehavare av transaktionskonton med mer än 100 000 EUR. Kontoinnehavare, och därmed sparare, riskerar att tvingas betala för misskötsel som leder till att banker hamnar på obestånd, med tanke på bestämmelserna i direktivet om återhämtning och resolution av banker, och i synnerhet de skuldnedskrivningar som föreskrivs i direktivet.

| Q. | Kommissionen fortsatte under 2019 att övervaka medlemsstaternas genomförande av det fjärde kapitalkravsdirektivet, direktivet om insättningsgarantisystem, direktivet om återhämtning och resolution av banker och direktivet om rangordning av bankborgenärer. 2019 inleddes överträdelseförfaranden mot tolv medlemsstater för att de inte hade vidtagit de åtgärder som krävs för ett fullständigt införlivande av direktivet om rangordning av bankborgenärer. |
| --- | --- |

Q.

Kommissionen fortsatte under 2019 att övervaka medlemsstaternas genomförande av det fjärde kapitalkravsdirektivet, direktivet om insättningsgarantisystem, direktivet om återhämtning och resolution av banker och direktivet om rangordning av bankborgenärer. 2019 inleddes överträdelseförfaranden mot tolv medlemsstater för att de inte hade vidtagit de åtgärder som krävs för ett fullständigt införlivande av direktivet om rangordning av bankborgenärer.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens årsrapporter om tillämpningen av EU-rätten för åren 2017, 2018 och 2019, inklusive de landsspecifika rapporterna. Parlamentet erkänner att dessa årsrapporter, rätten att inge framställningar och det europeiska medborgarinitiativet är värdefulla verktyg för att EU:s lagstiftare ska kunna upptäcka eventuella problem. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att fästa stor vikt vid allmänhetens, företagens och andra intressenters bidrag till att upptäcka överträdelser av EU-rätten. Kommissionen uppmanas kraftfullt att stärka den offentliga debatten om sina årsrapporter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar ett betydande antal framställningar som ger uttryck för medborgarnas oro över påstådda kränkningar av rättsstatens principer i medlemsstaterna, och välkomnar medborgarnas deltagande i utövandet av sina rättigheter. Parlamentet anser att denna bevakning är avgörande för att identifiera och utesluta risker för rättsstaten och EU-medborgarnas fri- och rättigheter innan de når en punkt där de kräver en formell reaktion. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens första årliga rapport om rättsstatsprincipen som ett nytt förebyggande verktyg och som en del av den nya årliga europeiska rättsstatsmekanismen. Parlamentet upprepar sitt stöd för inrättandet av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, som ska styras av ett interinstitutionellt avtal. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet varje år mottar ett betydande antal framställningar från oroade medborgare som uttrycker missnöje med genomförandet av EU-rätten i medlemsstaterna. Parlamentet är särskilt oroat över den praxis som innebär att ett betydande antal framställare hänvisas till andra organ. Parlamentet upprepar sin oro över att denna strategi kan få medborgarna att tro att deras röst inte hörs av EU-institutionerna. Parlamentet betonar den viktiga roll som det civila samhället och andra berörda parter, särskilt visselblåsare, spelar för att övervaka och rapportera om tillämpningen av EU-rätten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet är bekymrat över att kommissionen 2019 inledde 797 nya överträdelseförfaranden, vilket är fler än 2018 (644) och 2017 (716). Parlamentet är också oroat över att kommissionen under 2019 skickade 316 motiverade yttranden, jämfört med 157 under 2018 och 275 under 2017. Parlamentet noterar dock att 1 564 överträdelseförfaranden fortfarande pågick 2019, en liten minskning jämfört med de 1 571 förfaranden som fortfarande pågick i slutet av 2018, och en liten ökning jämfört med dem som fortfarande pågick 2017 (1 559). Parlamentet välkomnar att antalet förfaranden för bristande efterlevnad av kravet på införlivande i tid som fortfarande pågick under 2019 har minskat till 599, vilket är 21 procent mindre än antalet förfaranden som fortfarande pågick i slutet av 2018 (758). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker den avgörande roll som domstolen spelar som den enda institution som ansvarar för att besluta om EU-rättens giltighet och därmed säkerställa att den tolkas och tillämpas korrekt av EU:s institutioner och medlemsstater. Parlamentet påminner om att förfarandet för förhandsavgörande är en grundläggande mekanism i EU-rätten som bidrar till att klargöra hur EU-rätten ska tolkas och tillämpas. Parlamentet uppmuntrar de nationella domstolarna att i tveksamma fall hänskjuta frågor till domstolen och därmed undvika överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att överträdelseförfaranden inleddes under 2019 inom följande huvudsakliga politikområden, rangordnade efter antalet ärenden med det högsta antalet först: miljö, den inre marknaden, industri, näringsliv och små och medelstora företag, rörlighet och transporter. Parlamentet beklagar att miljölagstiftningen gav upphov till flest införlivande- och verkställighetsproblem under 2019, samtidigt som miljön var på tredje plats när det gäller antalet nya överträdelseförfaranden under 2018, som en jämförelse. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att de områden där flest överträdelseförfaranden avseende bristande införlivande inleddes mot medlemsstaterna under de aktuella åren enligt dessa rapporter var miljö, rörlighet, transporter och den inre marknaden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att bristande efterlevnad inte bara undergräver den inre marknadens effektivitet utan också har en direkt inverkan på individuella rättigheter och därmed påverkar unionens trovärdighet och anseende. Parlamentet anser att det stora antalet överträdelseförfaranden visar att det fortfarande är en stor utmaning och en viktig prioritet att se till att EU-rätten tillämpas i tid och på ett korrekt och verkningsfullt sätt i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla mer information om de kriterier som tillämpas inom ramen för den nya metod som tillämpas från 2017 i syfte att fastställa de allvarligaste överträdelsefallen och klagomålen om EU-rätten. Parlamentet beklagar att det ökande antalet förfaranden har lett till att den genomsnittliga tiden för att utreda potentiella överträdelser av EU-rätten kontinuerligt har ökat sedan 2017. Parlamentet uppmanar kommissionen att minska den genomsnittliga handläggningstiden för klagomål och överträdelseförfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att där så är lämpligt drastiskt minska den tid det tar att väcka talan mot en medlemsstat inför domstolen i enlighet med artiklarna 258 och 260 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar med oro att den genomsnittliga införlivandetiden i EU har ökat, och att det 2019 tog tre månader längre att införliva direktiv i den nationella lagstiftningen än 2018. Parlamentet efterlyser en lämplig tidsplan för lagstiftningsförfaranden för att ge tillräckligt med tid för införlivande. Parlamentet understryker att EU-rätten måste formuleras på ett tydligt och begripligt sätt, med respekt för principerna om rättslig klarhet, öppenhet och rättssäkerhet. Parlamentet efterlyser lämpliga konsekvensbedömningar på förhand och i efterhand av EU-rätten. Parlamentet påminner om att den lagstiftning som ger upphov till de mest allvarliga överträdelseförfarandena är resultatet av direktiv. Parlamentet påminner om att förordningar är direkt bindande och tillämpliga i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i så stor utsträckning som möjligt använda sig av förordningar när den överväger lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar sin granskande roll för att uppmärksamma kommissionen på brister i genomförandet av EU-rätten i medlemsstaterna genom framställningar och frågor. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att ytterligare stärka sin tillsyn över hur EU-rätten tillämpas i medlemsstaterna, i linje med revisionsrättens översiktliga analys. Parlamentet betonar att en nära och strukturerad dialog mellan kommissionen och medlemsstaterna på ett tidigt stadium är avgörande för en effektiv och korrekt tillämpning av EU-rätten, och även för att ta itu med de problem som rör överreglering under införlivandet och tillämpningen av EU-rätten. Parlamentet påminner om behovet att inrätta en gemensam databas och webbplats för alla delar av lagstiftningsförfarandet i syfte att öka insynen i lagstiftningsdiskussionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja efterlevnad på ett mer konsekvent sätt inom olika politikområden och att, när så är möjligt och lämpligt, stärka de förebyggande instrumenten, till exempel utarbetandet av genomförandeplaner, färdplaner, förklarande dokument och särskilda webbplatser samt utbyte av god praxis, för att hjälpa medlemsstaterna att identifiera problem med införlivandet, ta itu med dem i ett tidigt skede av överträdelseförfarandena och hjälpa dem att hitta gemensamma lösningar och därmed öka effektiviteten i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet erkänner det arbete som utförs av kommissionen och dess respekt för subsidiaritetsprincipen. Parlamentet framhåller den avgörande roll som de nationella parlamenten och, i förekommande fall, de regionala parlamenten spelar i den förberedande lagstiftningsgranskningen av utkast till EU-lagstiftning. De nuvarande formerna för samarbetet med de nationella parlamenten skulle kunna förbättras. Parlamentet beklagar den nuvarande strukturen i förfarandet för mekanismen för subsidiaritetsprövning, som tvingar EU-utskotten i de nationella parlamenten att ägna alltför mycket tid åt tekniska och rättsliga bedömningar samtidigt som de måste iaktta korta tidsfrister. Parlamentet föreslår en revidering av dessa mekanismer för att göra dem mer funktionella och effektiva och för att möjliggöra ett mer politiskt tillvägagångssätt för subsidiaritetsprövningen i hela EU. Parlamentet föreslår att Regionkommittén, som företräder regionala och lokala myndigheter, ska involveras ytterligare i subsidiaritetsprövningen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över att många medlemsstater ännu inte har genomfört penningtvättsdirektiven (det fjärde respektive det femte penningtvättsdirektivet). Medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att skyndsamt och på vederbörligt sätt införliva dessa direktiv. Parlamentet välkomnar kommissionens antagande av meddelandet Mot ett bättre genomförande av EU:s ramar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, som tillsammans med en rad rapporter kan ge stöd till europeiska och nationella myndigheter för att bättre bekämpa penningtvätt, inbegripet risken för finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uttrycker oro över konsekvenserna av vissa investerings- och medborgarskapsprogram som somliga medlemsstater nyligen antagit. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa lagstiftning som förbjuder sådan praxis. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet beklagar inkonsekvenserna och bristerna i EU:s lagstiftning för att bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet, bland annat narkotikahandel och människohandel. Parlamentet begär att kommissionen fortsätter att övervaka ett korrekt införlivande av rambeslutet om kampen mot organiserad brottslighet genom att använda sina befogenheter enligt fördragen för att se till att lagstiftningen efterlevs. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag till ett direktiv på grundval av artikel 83.1 i EUF-fördraget i syfte att revidera rådets rambeslut 2008/841/RIF om kampen mot organiserad brottslighet, och att anpassa brottsrekvisiten i syfte att lägga särskild vikt vid de kriminella organisationernas gränsöverskridande karaktär, så som återkommande lyfts fram i rapporterna från de berörda EU-byråerna, särskilt Europol och Eurojust, och att skärpa påföljderna och lägga till brottet kriminell organisering, som på grundval av maffiamodellen kännetecknas av skrämseltaktik, sammanslutning med uppsåtet att bedriva brottslig verksamhet samt förmåga att påverka offentliga institutioner. Parlamentet anser att det i detta sammanhang också vore lämpligt med en allmän EU-lagstiftning om skydd för dem som beslutar sig för att samarbeta med rättsväsendet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar vikten av lagstiftning som gör det möjligt för de brottsbekämpande myndigheterna att effektivt komma åt olagligt förvärvade tillgångar för att förhindra att brottslingar drar nytta av vinningen av sina brott genom att föra in tillgångarna i den lagliga ekonomin eller använder dem för att finansiera annan brottslig verksamhet. Parlamentet konstaterar att det saknas EU-lagstiftning i detta avseende, trots att förordning (EU) 2018/1805 snart kommer att träda i kraft. Parlamentet välkomnar därför kommissionens åtagande att se över hela den rättsliga ramen för frysning och förverkande av hjälpmedel vid och vinning av brott i EU och att analysera det eventuella behovet av ytterligare gemensamma regler, med särskilt fokus på beslagtagande eller förverkande av vinning av brott i avsaknad av fällande dom samt förvaltningen av sådana tillgångar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar för att fortsätta att övervaka det fullständiga införlivandet av direktiven om processuella rättigheter i det europeiska området med frihet, säkerhet och rättvisa. Parlamentet understryker dock sin oro över de ihållande svårigheterna med att införliva direktiv 2012/29/EU om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem (9). Parlamentet understryker sin oro över de överträdelseförfaranden som inletts mot olika medlemsstater för underlåtenhet att införliva direktiv (EU) 2016/800 om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden (10). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet framhåller behovet att förbättra EU:s beskattningslagstiftning för att göra skattesystemen mer transparenta, ansvarsskyldiga och effektiva och att stävja illojal konkurrens mellan medlemsstaterna och förhindra fler skatteparadis. Parlamentet anser att rättvis beskattning och en beslutsam kamp mot skattebedrägeri, skatteundandragande, aggressiv skatteplanering och penningtvätt måste spela en central roll i EU:s politik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla ett konkurrenskraftigt, rättvist och robust skattesystem som är redo för den digitala tidsåldern och nya affärsmodeller. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har beslutat att inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som har brutit mot Schengenreglerna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna inte har uppfyllt sina åtaganden om solidaritet och delat ansvar vid omplacering av asylsökande. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt medlemsstaterna att införliva EU:s lagstiftning om bekämpning av grov brottslighet och terrorism. Parlamentet pekar särskilt på de brister i införlivandet som kommissionen har identifierat i flera medlemsstater när det gäller direktiv (EU) 2017/541 om bekämpande av terrorism (11). Parlamentet noterar att de flesta medlemsstater mot vilka kommissionen drev överträdelseförfaranden under 2019 för underlåtenhet att införliva direktiv (EU) 2016/681 om användning av passageraruppgiftssamlingar (PNR-uppgifter) (12) sedermera har underrättat kommissionen om antagandet av de åtgärder som krävs för att framgångsrikt införliva denna rättsakt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att garantera ett fullständigt genomförande av stadgan i alla sina beslut och åtgärder och i all sin politik, för att på så sätt säkerställa fullständig respekt för mediernas mångfald, oberoende och frihet. Parlamentet är bekymrat över situationen för medierna i EU. Parlamentet fördömer kraftfullt alla metoder som syftar till att skrämma eller hota journalister. Parlamentet upprepar i detta avseende sin uppmaning till kommissionen att lägga fram ett övergripande förslag till ett direktiv som siktar på att fastställa miniminormer i EU mot utnyttjandet av rättegångar i syfte att skrämma allmänheten till tystnad (s.k. SLAPP). Parlamentet uppmanar kommissionen att införa avskräckande åtgärder mot missbruk av rättvisan i syfte att skrämma journalister eller skada deras anseende. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet fördömer det ökande antalet desinformationskampanjer som syftar till att vilseleda allmänheten om EU:s verksamhet och som också är inriktade på de åtgärder som vidtas för att säkerställa en korrekt tillämpning av EU-rätten i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stävja detta fenomen, som syftar till att undergräva den demokratiska processen och medborgarnas förtroende för EU:s demokratiska institutioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en tydlig, heltäckande och bred uppsättning åtgärder för att bekämpa spridningen och effekterna av desinformation på internet i Europa och säkerställa skyddet av europeiska värden och demokratiska system. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet är bekymrat över de allvarliga brister som konstaterats i tillämpningen av EU:s miljö- och energilagstiftning, särskilt när det gäller hantering och bortskaffande av avfall, energieffektivitet, förlust av biologisk mångfald, överutnyttjande av naturresurser och skyddade områden, otillräcklig rening av avloppsvatten från tätbebyggelse samt luftföroreningar, vilket också får allvarliga följder för människors hälsa. Parlamentet konstaterar med oro att det pågår 19 överträdelseförfaranden för felaktigt införlivande av bestämmelserna i direktivet om miljöansvar, som är avgörande för att säkerställa ett korrekt genomförande av principen om att förorenaren betalar och skadeståndsansvaret för miljöskador i allmänhet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar särskilt att majoriteten av medlemsstaterna ihållande och systematiskt har brutit mot europeiska normer för gränsvärden för luftföroreningar. Parlamentet betonar att förstörelse av ekosystem och förlust av biologisk mångfald är stora problem i hela EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en ny lag om återställande av ekosystem som skulle bygga på och komplettera de skyldigheter som redan finns i habitatdirektivet och annan EU-lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att kraftfullt garantera ett snabbt, fullständigt och korrekt införlivande av alla EU:s miljödirektiv i alla medlemsstater, med beaktande av prioriteringarna i meddelandet EU-rätten: Bättre resultat genom bättre tillämpning. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att avsaknaden av en sammanhållen och heltäckande uppsättning kodifierade bestämmelser för god förvaltning som är tillämpliga i hela unionen gör det svårt för allmänheten och företagen att enkelt och fullständigt förstå sina rättigheter enligt unionsrätten. Parlamentet betonar därför att en kodifiering av bestämmelserna om god förvaltningssed genom en förordning som anger de olika aspekterna av administrativa förfaranden – inklusive underrättelser, bindande tidsfrister, rätten att bli hörd och rätten för var och en att ta del av sin akt – skulle innebära att medborgarnas rättigheter och öppenheten stärks. Parlamentet anser att denna förordning skulle öka de offentliga förvaltningarnas och tjänsternas ändamålsenlighet, effektivitet och kapacitet och i detta avseende tillgodose behovet av investeringar och reformer i EU. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om antagande av en förordning om en öppen, effektiv och oberoende EU-förvaltning i enlighet med artikel 298 i EUF-fördraget, och konstaterar att kommissionen inte har lagt fram något förslag som uppföljning av denna begäran. Parlamentet uppmanar därför återigen kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om en europeisk förvaltningsprocesslag, med beaktande av de steg som parlamentet hittills tagit i denna fråga. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att det finns särskilda brister i införlivandet, genomförandet och övervakningen av EU:s lagstiftning om området med frihet, säkerhet och rättvisa, trots att kommissionen och rådet under lagstiftningsprocessen insisterat på att dessa förslag är mycket brådskande. Parlamentet uppmanar kommissionen och de nationella myndigheterna att proaktivt och på ett heltäckande sätt övervaka och verkställa tillämpningen av EU-rätten på detta område. |
| --- | --- |

27.

| 28. | För en korrekt tillämpning av EU-rätten och en välfungerande inre marknad behöver allmänheten och företagen få information om frågor som uppkommer i samband med den dagliga tillämpningen av EU-rätten. Europaparlamentet efterlyser ett starkare samarbete på detta område, bland annat genom Solvit-tjänsten. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet beklagar den fortsatta bristen på enhetlighet mellan medlemsstaterna när det gäller det faktiska genomförandet av lagstiftning som syftar till att skapa en social och inkluderande union och bekämpa alla former av diskriminering av utsatta grupper. Parlamentet är bekymrat över de allvarliga tillkortakommandena och förseningarna i tillämpningen av EU-rätten inom den europeiska pelaren för sociala rättigheter, i synnerhet när det gäller tillämpningen av lagstiftningen om skydd av arbetstagarnas hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, arbetstidsdirektivet (13) och lagstiftningen om likabehandling och lika lön för kvinnor och män. Parlamentet understryker den breda tolkning som domstolen gör i sina domar om begreppet lika lön för lika arbete, och uppmanar kommissionen att göra mer för att bekämpa diskriminering och löneskillnader mellan könen på EU-nivå. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att covid-19-pandemin inte används av medlemsstaterna som en förevändning för felaktig tillämpning av EU-rätten och att eventuella förseningar i införlivandet av direktiv i nationella rättsordningar motiveras på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  EUT C 28, 27.1.2020, s. 108.

(2)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 126.

(3)  EUT C 440, 30.12.2015, s. 17.

(4)  EUT C 18, 19.1.2017, s. 10.

(5)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(6)  EUT L 141, 5.6.2015, s. 73.

(7)  EUT L 156, 19.6.2018, s. 43.

(8)  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet enligt artikel 10 i rådets rambeslut 2008/841/RIF av den 24 oktober 2008 om kampen mot organiserad brottslighet (COM(2016)0448),

(9)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(10)  EUT L 132, 21.5.2016, s. 1.

(11)  EUT L 88, 31.3.2017, s. 6.

(12)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 132.

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (EUT L 299, 18.11.2003, s. 9).

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/64

---

P9_TA(2021)0012

Genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2020

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2020 (2020/2206(INI))

(2021/C 456/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

| — | med beaktande av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av FN-stadgan och Helsingforsslutakten från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) från 1975, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan och Helsingforsslutakten från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) från 1975,

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om politisk ansvarighet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om politisk ansvarighet (1),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 januari 2018 om den integrerade strategin för externa konflikter och kriser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 januari 2018 om den integrerade strategin för externa konflikter och kriser,

| — | med beaktande av den tredje rapporten från FN:s grupp av framstående internationella och regionala experter om Jemen, A Pandemic of Impunity in a Tortured Land (En pandemi av straffrihet i ett plågat land), som omfattar perioden juli 2019–juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tredje rapporten från FN:s grupp av framstående internationella och regionala experter om Jemen, A Pandemic of Impunity in a Tortured Land (En pandemi av straffrihet i ett plågat land), som omfattar perioden juli 2019–juni 2020,

| — | med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik av den 28 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik av den 28 juni 2016,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 april 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 april 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2020 om jämställdhet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2020 om jämställdhet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 13 mars 2019 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om räckvidden och mandatet för EU:s särskilda representanter, (3) |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 13 mars 2019 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om räckvidden och mandatet för EU:s särskilda representanter, (3)

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om agendan för kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om agendan för kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsagendan 2015–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsagendan 2015–2020,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 juni 2020Gripa in mot covid-19-desinformation – Kolla fakta (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 juni 2020Gripa in mot covid-19-desinformation – Kolla fakta (JOIN(2020)0008),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2020 om säkerhet och försvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2020 om säkerhet och försvar,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 september 2020Strategisk framsynsrapport 2020 – Med riktning mot ett mer resilient Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 september 2020Strategisk framsynsrapport 2020 – Med riktning mot ett mer resilient Europa,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juni 2019, 15 juli 2019, 14 oktober 2019 och 12 december 2019, uttalandet av den 15 maj 2020 från EU:s utrikesministrar och Europeiska rådets slutsatser av den 20 juni 2019, 17 oktober 2019 och 1 oktober 2020 om Turkiets olagliga verksamhet i östra Medelhavet och rådets slutsatser av den 14 oktober 2019 om nordöstra Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juni 2019, 15 juli 2019, 14 oktober 2019 och 12 december 2019, uttalandet av den 15 maj 2020 från EU:s utrikesministrar och Europeiska rådets slutsatser av den 20 juni 2019, 17 oktober 2019 och 1 oktober 2020 om Turkiets olagliga verksamhet i östra Medelhavet och rådets slutsatser av den 14 oktober 2019 om nordöstra Syrien,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin – Kommissionens bidrag inför mötet mellan ledarna för EU och västra Balkan den 6 maj 2020 (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin – Kommissionens bidrag inför mötet mellan ledarna för EU och västra Balkan den 6 maj 2020 (COM(2020)0315),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0266/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0266/2020), och av följande skäl:

| A. | Parlamentet har en skyldighet och ett ansvar att utöva sin demokratiska tillsyn över den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och bör på ett insynsvänligt sätt och i god tid skaffa den information som krävs och de medel som är ändamålsenliga för att till fullo leva upp till denna uppgift, även när det gäller alla försvarsindustriella program. |
| --- | --- |

A.

Parlamentet har en skyldighet och ett ansvar att utöva sin demokratiska tillsyn över den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och bör på ett insynsvänligt sätt och i god tid skaffa den information som krävs och de medel som är ändamålsenliga för att till fullo leva upp till denna uppgift, även när det gäller alla försvarsindustriella program.

| B. | EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik syftar till att garantera säkerhet och stabilitet och samtidigt främja de europeiska värdena frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatlighet och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

B.

EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik syftar till att garantera säkerhet och stabilitet och samtidigt främja de europeiska värdena frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatlighet och respekt för de mänskliga rättigheterna.

| C. | Världen står inför ett scenario präglat av aggressiv geopolitisk konkurrens som kräver snabba och lämpliga mekanismer och resurser för utrikespolitiska insatser. |
| --- | --- |

C.

Världen står inför ett scenario präglat av aggressiv geopolitisk konkurrens som kräver snabba och lämpliga mekanismer och resurser för utrikespolitiska insatser.

| D. | Behovet av en starkare, mer ambitiös, trovärdig och enad gemensam utrikespolitik har blivit avgörande eftersom EU står inför många geopolitiska utmaningar i regionen i stort vilka direkt eller indirekt påverkar alla dess medlemsstater och invånare. |
| --- | --- |

D.

Behovet av en starkare, mer ambitiös, trovärdig och enad gemensam utrikespolitik har blivit avgörande eftersom EU står inför många geopolitiska utmaningar i regionen i stort vilka direkt eller indirekt påverkar alla dess medlemsstater och invånare.

| E. | EU lever inte upp till sin potential på det utrikes- och säkerhetspolitiska området för att det saknas enighet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

E.

EU lever inte upp till sin potential på det utrikes- och säkerhetspolitiska området för att det saknas enighet mellan medlemsstaterna.

| F. | Ingen enskild EU-medlemsstat kan på egen hand ta itu med någon av de globala utmaningar som Europa står inför i dag. En ambitiös och ändamålsenlig gemensam utrikes- och säkerhetspolitik måste underbyggas av tillräckliga finansiella resurser och bättre beslutsmekanismer. |
| --- | --- |

F.

Ingen enskild EU-medlemsstat kan på egen hand ta itu med någon av de globala utmaningar som Europa står inför i dag. En ambitiös och ändamålsenlig gemensam utrikes- och säkerhetspolitik måste underbyggas av tillräckliga finansiella resurser och bättre beslutsmekanismer.

| G. | I samband med covid-19-pandemin har situationen för demokratin, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna försämrats i många delar av världen, och desinformationskampanjer och it-angrepp från tredjeländer har ökat. Isolationistiska, ensidiga och antiglobalistiska tendenser och systemrivalitet har blivit mer uttalade snarare än multilateralt samarbete enligt den regelbaserade världsordningen. |
| --- | --- |

G.

I samband med covid-19-pandemin har situationen för demokratin, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna försämrats i många delar av världen, och desinformationskampanjer och it-angrepp från tredjeländer har ökat. Isolationistiska, ensidiga och antiglobalistiska tendenser och systemrivalitet har blivit mer uttalade snarare än multilateralt samarbete enligt den regelbaserade världsordningen.

| H. | Utmaningar såsom ny framväxt av populism och auktoritärt styre, ett allt större motstånd mot att respektera internationell rätt, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen samt angrepp mot liberal demokrati och multilateralism, i kombination med konkurrensen mellan stormakterna, vilken har omvandlats till rivalitet, särskilt mellan USA och Kina, utgör ett verkligt hot mot den globala säkerheten och mot EU:s värden, intressen och inflytande, vilket innebär att EU riskerar att hamna utanför beslutsfattandet och allvarligt skadas av sådan konkurrens. |
| --- | --- |

H.

Utmaningar såsom ny framväxt av populism och auktoritärt styre, ett allt större motstånd mot att respektera internationell rätt, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen samt angrepp mot liberal demokrati och multilateralism, i kombination med konkurrensen mellan stormakterna, vilken har omvandlats till rivalitet, särskilt mellan USA och Kina, utgör ett verkligt hot mot den globala säkerheten och mot EU:s värden, intressen och inflytande, vilket innebär att EU riskerar att hamna utanför beslutsfattandet och allvarligt skadas av sådan konkurrens.

| I. | Den europeiska grannskapspolitiken är ett viktigt instrument med avseende på EU:s grannländer i öster och söder. |
| --- | --- |

I.

Den europeiska grannskapspolitiken är ett viktigt instrument med avseende på EU:s grannländer i öster och söder.

| J. | Instabilitet och oförutsägbarhet vid unionens gränser och i dess närmaste grannskap utgör ett direkt hot mot unionens och dess medlemsstaters säkerhet. Covid-19-pandemin kan leda till en försämring av den internationella säkerhetsmiljön. Denna pandemis allvarliga ekonomiska och sociala konsekvenser kommer att inverka mycket negativt på den aktuella globala fattigdomen och ojämlikheten och kan därför leda till akut social oro och allvarliga protester, och bli ett nytt inslag av instabilitet i många sårbara länder. Många av de hot som varit framväxande under tidigare år, däribland cyberhot, klimatförändringar och pandemier, har nu blivit verklighet som får allt allvarligare konsekvenser för olika aspekter av människors liv samt för utvecklingsmöjligheterna, den geopolitiska ordningen och stabiliteten världen över. |
| --- | --- |

J.

Instabilitet och oförutsägbarhet vid unionens gränser och i dess närmaste grannskap utgör ett direkt hot mot unionens och dess medlemsstaters säkerhet. Covid-19-pandemin kan leda till en försämring av den internationella säkerhetsmiljön. Denna pandemis allvarliga ekonomiska och sociala konsekvenser kommer att inverka mycket negativt på den aktuella globala fattigdomen och ojämlikheten och kan därför leda till akut social oro och allvarliga protester, och bli ett nytt inslag av instabilitet i många sårbara länder. Många av de hot som varit framväxande under tidigare år, däribland cyberhot, klimatförändringar och pandemier, har nu blivit verklighet som får allt allvarligare konsekvenser för olika aspekter av människors liv samt för utvecklingsmöjligheterna, den geopolitiska ordningen och stabiliteten världen över.

| K. | Användning av global sjöfartsinformation är avgörande för att säkerställa strategisk övervakning och möjliggöra riskanalys och tidig varning för unionen och medlemsstaterna samt för att stärka informationsstödet för civila och militära insatser för sjöfartsskydd. |
| --- | --- |

K.

Användning av global sjöfartsinformation är avgörande för att säkerställa strategisk övervakning och möjliggöra riskanalys och tidig varning för unionen och medlemsstaterna samt för att stärka informationsstödet för civila och militära insatser för sjöfartsskydd.

| L. | Terrorismbekämpning är en högprioriterad fråga på den europeiska säkerhetsagendan 2015–2020. |
| --- | --- |

L.

Terrorismbekämpning är en högprioriterad fråga på den europeiska säkerhetsagendan 2015–2020.

| M. | Covid-19-pandemin har belyst EU:s sårbarhet gentemot auktoritära regimer, hur bräckliga EU:s traditionella externa allianser är och behovet av att unionen säkerställer en utrikespolitik som är förenlig med dess grundläggande värden. Detta betyder att EU måste ompröva sina yttre förbindelser och basera dem på principerna solidaritet och multilateralism. Covid-19-pandemin och dess omfattande konsekvenser drabbar de mest utsatta särskilt hårt, framför allt i regioner med svagare hälso- och sjukvård och sociala system. |
| --- | --- |

M.

Covid-19-pandemin har belyst EU:s sårbarhet gentemot auktoritära regimer, hur bräckliga EU:s traditionella externa allianser är och behovet av att unionen säkerställer en utrikespolitik som är förenlig med dess grundläggande värden. Detta betyder att EU måste ompröva sina yttre förbindelser och basera dem på principerna solidaritet och multilateralism. Covid-19-pandemin och dess omfattande konsekvenser drabbar de mest utsatta särskilt hårt, framför allt i regioner med svagare hälso- och sjukvård och sociala system.

| N. | Under senare år har det uppstått nya, flerdimensionella utmaningar, såsom spridningen av massförstörelsevapen, ifrågasättandet av överenskommelser om icke-spridning av vapen och upptrappningen av regionala konflikter, som har lett till befolkningsförflyttningar, konkurrens om naturresurser, energiberoende, klimatförändringar, konsolidering av sönderfallande stater, terrorism, gränsöverskridande organiserad brottslighet, cyberattacker och desinformationskampanjer. |
| --- | --- |

N.

Under senare år har det uppstått nya, flerdimensionella utmaningar, såsom spridningen av massförstörelsevapen, ifrågasättandet av överenskommelser om icke-spridning av vapen och upptrappningen av regionala konflikter, som har lett till befolkningsförflyttningar, konkurrens om naturresurser, energiberoende, klimatförändringar, konsolidering av sönderfallande stater, terrorism, gränsöverskridande organiserad brottslighet, cyberattacker och desinformationskampanjer.

| O. | Med tanke på att viktiga avtal om vapenkontroll och nedrustning har kollapsat och ny vapenteknik utvecklas snabbt, bör nedrustning, vapenkontroll och icke-spridning bli en viktig del av Gusp för att skydda såväl EU:s invånare som den internationella stabiliteten och säkerheten. Den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp måste uppdateras för att kriterierna ska tillämpas och genomföras strikt. |
| --- | --- |

O.

Med tanke på att viktiga avtal om vapenkontroll och nedrustning har kollapsat och ny vapenteknik utvecklas snabbt, bör nedrustning, vapenkontroll och icke-spridning bli en viktig del av Gusp för att skydda såväl EU:s invånare som den internationella stabiliteten och säkerheten. Den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp måste uppdateras för att kriterierna ska tillämpas och genomföras strikt.

Att positionera EU som en ”attraktiv partner” i en föränderlig geopolitisk ordning

| 1. | Europaparlamentet betonar att covid-19-pandemin är en väckarklocka som visar att det behövs en mer kraftfull, mer självständig, mer enad och mer bestämd utrikes- och säkerhetspolitik för att unionen ska kunna stärka sin ledarroll på den internationella arenan för att försvara och utveckla en regelbaserad världsordning som säkerställer multilateralism, demokrati och mänskliga rättigheter samt för att främja sina värden och intressen mer beslutsamt över hela världen. Parlamentet understryker att EU för att kunna göra detta först måste bistå sina partner i det närmaste grannskapet på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet främjar och försvarar EU:s roll som en pålitlig partner i hela världen, en ”attraktiv partner” för tredje parter, en principfast – men inte dogmatisk – ärlig fredsmäklare, en referensaktör för konfliktlösning och medling, som främjar diplomati och dialog som det främsta sättet att spela en konstruktiv roll i globala konflikter, som en ledande initiativtagare för hållbar utveckling och som centralt bidragande till den multilaterala ramen, men även som en global aktör som är beredd att agera självständigt och beslutsamt när så krävs för att försvara EU:s egna värden och intressen och som axlar ansvaret genom att garantera sin egen säkerhet samt främja internationell fred och stabilitet, på grundval av principerna och värdena i FN-stadgan och enligt internationell rätt med respekt för den regelbaserade världsordningen. Parlamentet anser att det behövs kreativitet, en mer proaktiv inställning och mer enighet och solidaritet mellan medlemsstaterna samt åtaganden och resurser från dem för att öka EU:s inflytande globalt och främja dess positiva maktmodell och dess ansvarsfulla roll i den globala styrningen för att unionen ska kunna ta sitt strategiska ansvar i sitt omedelbara grannskap. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att den ökande instabiliteten i världen, den alltmer konfronterande miljön, urholkningen av multilateralismen och ökande auktoritära tendenser samt de mångfasetterade globala utmaningarna, särskilt det ökande konfliktklimatet, som leder till fortsatta och ibland återupptagna väpnade konflikter, bland annat vid den europeiska kontinentens östra och södra gränser, terrorism, klimatförändringar och ökande hot mot naturresurser, okontrollerade migrationsströmmar, hälsorelaterade risker, hybridhot som bland annat desinformationskampanjer, aktiva åtgärder och it-angrepp, bör leda till att unionen utvecklar sitt strategiska oberoende samtidigt som den stärker samarbetet med sina allierade. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att unionen upprättar ett mer strategiskt samarbete med tredjeländer på grundval av förtroende och ömsesidig nytta, och av att bygga allianser med likasinnade demokratier, även från södra halvklotet, samt vid behov tillfälliga koalitioner med andra likasinnade partner. |
| --- | --- |

3.

| 4. | I detta avseende understryker Europaparlamentet att unionen måste ha ett nära samarbete med viktiga partner globalt och spela en aktiv roll när det gäller att försvara centrala institutioner för internationell rätt och det multilaterala systemet. Parlamentet insisterar på vikten av att stärka EU:s partnerskap med FN och Nato samt att fördjupa samarbetet med organisationer som Europarådet, OSSE, Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), Afrikanska unionen, Amerikanska samarbetsorganisationen (OAS), Arabförbundet, Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater (Celac) och Mercosur. Parlamentet efterlyser stärkt samarbete och samordning mellan EU och Nato för att samla kunskap och resurser och undvika dubbelarbete, i syfte att bygga upp en gemensam kompletterande strategi för nuvarande och framtida regionala och globala säkerhetsutmaningar samt för konfliktsituationer, hälsokriser, asymmetriska hot och hybridhot, it-angrepp och desinformation. Parlamentet betonar Internationella brottmålsdomstolens (ICC) betydelse för att utreda brott mot mänskligheten och försvara offren, och välkomnar unionens starka stöd för domstolen, som nyligen har varit föremål för påtryckningar och angrepp. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker oro över den aldrig tidigare skådade mängden statligt och icke-statligt stödda desinformations- och propagandakampanjer med förödande konsekvenser för samhällena bland annat i det europeiska grannskapet och särskilt på västra Balkan. Parlamentet fördömer manipuleringen och användningen av information som vapen, inbegripet av statliga, regionala och icke-statliga aktörer med illvilligt uppsåt samt plattformar och organisationer som utnyttjas av auktoritära tredjeländer för att direkt och indirekt finansiera och påverka Europas politiska partier och aktörer. Parlamentet välkomnar EU-institutionernas välbehövliga reaktion på denna nya utmaning, såsom inrättandet av ett nytt särskilt utskott i parlamentet med fokus på utländsk inblandning i EU:s demokratiska processer, inbegripet desinformation, samt antagandet av rådsbeslutet om restriktiva åtgärder mot cyberattacker som hotar unionen eller dess medlemsstater (5). Parlamentet understryker behovet av en reaktion som inte begränsar de grundläggande rättigheterna och friheterna. Parlamentet framhåller vikten av effektiv strategisk kommunikation på EU-nivå och lovordar stärkandet av StratCom inom utrikestjänsten och dess insatser för att fastställa och undertrycka desinformationskampanjer. Parlamentet betonar behovet av att EU ytterligare stärker sin kapacitet att på ett proaktivt sätt bekämpa falska nyheter och desinformation som ett hot mot demokratin och förbättrar sin säkerhetskultur för att bättre skydda sina informations- och kommunikationsnätverk. Parlamentet uppmanar EU att bli en föregångare när det gäller att förespråka en ram för kollektivt självförsvar och samarbete mot hybridhot och auktoritära regimers skadliga inflytande, särskilt på demokratiskt styre och privata företag globalt. Parlamentet betonar därför att EU måste stärka sina allianser med andra internationella demokratiska aktörer för att möta sådana hot globalt, bland annat genom reformerade och mer motståndskraftiga multilaterala institutioner. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet insisterar på att EU:s utrikes- och säkerhetspolitik måste vägledas av främjandet av de mål som anges i artikel 21 i EU-fördraget, såsom demokrati, mänsklig värdighet, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, inbegripet religions- och trosfrihet, skydd av alla minoriteter och religiösa samfund, däribland kristna, judar, muslimer, icke-troende och andra, samt främjande av jämställdhet. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens färska beslut att förnya mandatet för det särskilda sändebudet för främjande av religions- och trosfrihet utanför EU och vill att utnämningen görs så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar EU:s delegationer att noga övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna globalt, identifiera trender och stödja medborgare och civilsamhällets organisationer i deras strävanden att vända den negativa trenden för de mänskliga rättigheterna i hela världen. Parlamentet betonar att EU:s utrikes- och säkerhetspolitik effektiviseras genom att villkorlighet tillämpas i dess ekonomiska och politiska incitament. Parlamentet påminner i detta avseende om att kommissionen bör övervaka och regelbundet rapportera till parlamentet om människorättssituationen i de tredjeländer som omfattas av undantaget från viseringskravet och bör upphäva undantaget från viseringskravet vid kränkningar i det berörda landet. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stärka unionens stödprogram för demokrati globalt genom att främja prodemokratiska bottom-up-processer, bygga upp institutionell motståndskraft och stödja europeiska politiska stiftelser att stärka demokratiska processer. Parlamentet upprepar kravet i sin rekommendation av den 13 mars 2019 på reform och översyn av EU:s särskilda representanter och särskilda sändebud. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att EU bör åtgärda de bakomliggande orsakerna till migration, såsom fattigdom, otrygg livsmedels- och näringsförsörjning, arbetslöshet, instabilitet och bristen på säkerhet i tredjeländer som är ursprungsländer för irreguljär massmigration. Parlamentet betonar att fokus också bör ligga på att bistå utvecklingen av stabila institutioner för att främja en hållbar samhällsutveckling i dessa stater. |
| --- | --- |

7.

En ny ambitionsnivå för Gusp: strategiska regionala planer grundade på en starkare politisk vilja

| 8. | Europaparlamentet påminner om att ingen EU-medlemsstat ensam har tillräcklig förmåga och tillräckliga resurser för att effektivt kunna hantera aktuella internationella utmaningar. Parlamentet anser i detta sammanhang att EU först och främst behöver en starkare och genuin politisk vilja från medlemsstaternas sida att gemensamt enas om och driva på EU:s utrikespolitiska mål, såsom konfliktförebyggande och fredsavtal, och motverka tredjeländers försök att försvaga och splittra EU, inbegripet att underminera europeiska värderingar. Parlamentet betonar att det endast är ett starkt och enat EU med en befäst utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik och medlemsstater som stödjer den höga representanten/vice ordföranden i genomförandet av överenskomna mål som kommer att kunna spela en stark roll i den nya geopolitiska miljön. Parlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att samordna alla åtgärder som svar på covid-19-krisen sinsemellan och med internationella partner för att främja en enhetlig och inkluderande global respons mot pandemin och välkomnar i detta hänseende Team Europe-strategin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om en översyn av EU:s globala strategi för att dra lärdom av den nya geopolitiska dynamiken, aktuella hot, inbegripet covid-19-pandemin, och förväntade framtida utmaningar, och för att ompröva målen och medlen för Gusp. Parlamentet betonar att unionen, samtidigt som den vidareutvecklar sitt samarbete med internationella partner och allierade, måste påskynda beslutsfattandet i utrikespolitiska frågor och sin förmåga att samarbeta med likasinnade partner samtidigt som den stärker multilateralismen och sin strategiska kapacitet att agera, i förekommande fall även på egen hand. Parlamentet betonar att EU har ett ansvar för att utforma sitt strategiska oberoende när det gäller gemensam diplomati, säkerhet och försvar samt ekonomiska frågor och hälso- och handelsfrågor, i syfte att ta itu med de många gemensamma utmaningarna för att försvara sina intressen, normer och värderingar i världen efter pandemin. Parlamentet poängterar därför att de europeiska länderna måste behålla sin förmåga att fatta beslut och agera på egen hand. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att skyndsamt genomföra och tillämpa den nya förordningen för att inrätta mekanismer för granskning av utländska investeringar inom kritiska sektorer. Parlamentet uppmuntrar EU:s medlemsstater att inrätta ett nytt forum för multilateralt samarbete som bygger på arvet från samordningskommittén för multilaterala strategiska exportkontroller, för att övervaka och kontrollera exporten av teknik, handelsflöden och känsliga investeringar till länder som inger betänkligheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att det fortfarande finns en stor outnyttjad potential när det gäller att kombinera och integrera alla delar av EU:s yttre åtgärders hårda och mjuka makt för att uppnå Gusp-målen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att Europaparlamentets diplomati med sina egna särskilda och kompletterande instrument och kanaler utgör en viktig pelare i EU:s utrikespolitik. Parlamentet anser därför att det bör erkännas som en integrerad del av Team Europe-strategin, som främjas av kommissionen och Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet framhåller i detta avseende sin betydelse när det gäller medling och demokratistöd och de parlamentariska församlingarnas värdefulla bidrag till EU:s yttre åtgärder, även när det gäller säkerhet och försvar, och behovet av att främja deras verksamhet och garantera att deras arbete utförs korrekt. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionens och rådets ordförande att fortlöpande informera parlamentet och involvera det i EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att ambitionen att upprätthålla en solid, oberoende och fullt utvecklad utrikes- och säkerhetspolitik för EU också innebär att man har en diplomatkår med samma egenskaper som från första början har inrättats såsom ett specifikt europeiskt organ. Parlamentet stöder i detta sammanhang framsteg i riktning mot inrättandet av en europeisk diplomatskola med ansvar för att införa ett system för oberoende rekrytering och utbildning av framtida EU-diplomater inom ramen för en genuin europeisk diplomatisk karriär. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att bestämmelserna i EU-fördraget om samråd med och tillhandahållande av information till parlamentet på Gusp-området bör omsättas i tydliga regler om delning av relevanta dokument, inbegripet utkast till strategier, på ett insynsvänligt sätt och i god tid. Parlamentet anser det nödvändigt att avsevärt förbättra det sätt på vilket kommissionen och utrikestjänsten för närvarande överför känsliga eller konfidentiella uppgifter till parlamentet. Parlamentet efterlyser dessutom en undersökning av hur kvaliteten på samt omfattningen och formatet för utskottsmöten och utbyten med Europeiska utrikestjänsten och kommissionen kan förbättras. Parlamentet anser att 2010 års ”förklaring om politisk ansvarsskyldighet” inte längre är en lämplig grund för förbindelserna mellan parlamentet och vice ordföranden/den höga representanten och bör ersättas av ett interinstitutionellt avtal för att stärka parlamentets demokratiska kontrollrätt i enlighet med fördragen. Parlamentet påminner vidare om att det har begärt en översyn av rådets beslut om inrättande av utrikestjänsten. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar bristen på framsteg när det gäller att förbättra beslutsprocessen i Gusp-frågor, vilket påverkar effektiviteten, snabbheten och trovärdigheten för EU:s åtgärder och beslut på den internationella arenan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast inleda en debatt om möjligheten att övergå från enhällighet till omröstning med kvalificerad majoritet, åtminstone på utvalda Gusp-områden som beslut om människorättsfrågor och sanktioner, såsom ett konkret sätt att stärka EU:s inflytande på den globala arenan. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s nya globala ordning för sanktioner avseende de mänskliga rättigheterna (”EU:s Magnitskijlag”), som gör det möjligt för EU att införa riktade sanktioner mot dem som är ansvariga för allvarliga kränkningar av och övergrepp mot de mänskliga rättigheterna i hela världen. Parlamentet rekommenderar att sanktionsordningens tillämpningsområde i framtiden utvidgas till att omfatta korruption. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av förteckningarna över utrustning som är förbjuden för export till tredjeländer för att undvika situationer där medlemsstater med ekonomiskt stöd från EU tillhandahåller verktyg som i sista hand används för förtryck av medborgare. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet stöder en EU-omfattande diskussion för att överväga nya samarbetsformat såsom ett europeiskt säkerhetsråd, eftersom det är hög tid att formellt inrätta effektiva format och institutioner för att förbättra samstämdheten i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, liksom dess inflytande. Parlamentet anser att denna idé bör diskuteras inom ramen för konferensen om Europas framtid och efterlyser på nytt inrättandet av ett försvarsministerråd. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att unionen har förbundit sig att stärka FN:s roll på den internationella arenan, och betonar i detta syfte behovet av att reformera FN-systemet för att stärka samstämmigheten i åtgärderna inom alla dess organ, organisationer och program i syfte att säkerställa att målen för hållbar utveckling i Agenda 2030 uppnås. Parlamentet uppmanar återigen medlemsstaterna att stödja reformer av säkerhetsrådets sammansättning och sätt att fungera för att göra det mer effektivt och operativt, vilket är avgörande för att säkerställa global fred, med en agenda som sträcker sig längre än militär säkerhet och som inbegriper strömmarna av flyktingar och fördrivna personer, livsmedelstrygghet, klimatförändringar och kampen mot pandemier. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar unionens avgörande betydelse för att stödja de demokratiska processer och valprocesser som äger rum och garantera att dessa processer är transparenta och legitima. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet inser att stabiliteten, säkerheten, freden och välståndet i länderna på västra Balkan och i länderna i det östra och södra grannskapet direkt påverkar unionens och medlemsstaternas egen stabilitet och säkerhet samt EU:s rykte som geopolitisk internationell aktör. Parlamentet understryker att EU är den största handelspartnern och investeraren i länderna på västra Balkan och det östliga partnerskapet. Parlamentet uppmanar EU att axla sitt strategiska ansvar i EU:s grannskap och spela en mer läglig, aktiv, enad och effektiv roll i medlingen och den fredliga lösningen av de pågående spänningarna och konflikterna och i förebyggandet av eventuella framtida konflikter i grannskapet. Parlamentet anser att detta kan uppnås genom att prioritera insatser för förebyggande fredsbyggande, inbegripet förebyggande diplomati samt mekanismer för tidig varning, genom att stärka det bilaterala samarbetet och stödja demokratiska krafter och rättsstatsprincipen, skapa positiva incitament för socioekonomisk stabilisering och utveckling och bygga upp samhällenas motståndskraft med stöd av tillräckliga budgetmedel. Parlamentet bekräftar sitt starka stöd för Normandieformatet, Berlinkonferensen om Libyen och Minskgruppen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sitt engagemang för utvidgningen som en viktig omdanande politisk strategi för EU och välkomnar kommissionens reviderade metod och dess starkare betoning på utvidgningsprocessens politiska karaktär. Parlamentet stöder det europeiska perspektivet för länderna på västra Balkan och välkomnar att EU-medlemsstaternas otvetydiga stöd för detta perspektiv bekräftas, i enlighet med Zagrebförklaringen av den 6 maj 2020, liksom beslutet att inleda anslutningsförhandlingar med Albanien och Nordmakedonien. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att snarast inleda regeringskonferenserna med dessa två länder och mer allmänt att påskynda anslutningsprocessen, eftersom länderna på västra Balkan är geografiskt, historiskt och kulturellt sett en del av Europa. Parlamentet uppmanar särskilt Bulgarien att sluta motsätta sig inledandet av regeringskonferensen med Nordmakedonien. Parlamentet understryker att integreringen av dessa länder i EU är av yttersta vikt för stabiliteten och säkerheten på hela kontinenten och för EU:s inflytande inom och utanför regionen. Parlamentet betonar att anslutningsprocessen bör leda till hållbar demokratisk, ekonomisk och ekologisk omvandling och social konvergens samt säkerställa goda grannförbindelser och regionalt samarbete. Parlamentet påminner om att utvidgningsprocessen är meritbaserad och bygger på strikta och rättvisa villkor i enlighet med Köpenhamnskriterierna. Parlamentet upprepar att antagandet av reformer måste vara påtagligt i praktiken och understryker behovet av att tillhandahålla tydliga, transparenta och konsekventa riktmärken för anslutning samt fortsatt politiskt, finansiellt (IPA III) och tekniskt stöd under hela processen, med tydliga mått för framsteg. Parlamentet understryker att kandidatländer och potentiella kandidatländer bör anpassa sig till relevanta Gusp-uttalanden av vice ordföranden/den höga representanten på EU:s vägnar, liksom till rådets beslut. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar resultatet av EU:s toppmöte med länderna i det östliga partnerskapet och hoppas att de sex länderna verkligen engagerar sig i de reformprocesser som behövs för att bygga upp mer demokratiska, välmående, rättvisa och stabila samhällen som överensstämmer mer med grundläggande värden och principer. Parlamentet understryker att samarbetet med länderna i det östliga partnerskapet och EU:s andra grannskapsländer bör vara en prioritering för Gusp på grund av EU:s avgörande intresse för utvecklingen och demokratiseringen av dessa länder. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att fortsätta att stärka de ekonomiska förbindelserna och konnektiviteten, använda handels- och associeringsavtal samt ge tillträde till den inre marknaden och fördjupade direkta personkontakter, bland annat genom viseringslättnader och viseringsliberalisering när alla krav är uppfyllda. Parlamentet betonar att ovanstående kan fungera som incitament för att främja demokratiska reformer och antagandet av EU:s bestämmelser och normer. Parlamentet uppmanar EU att upprätthålla en skräddarsydd differentiering inom de östliga partnerskapsländerna baserad på principen om ”mer för mer” och ”mindre för mindre”. Parlamentet erkänner den enastående erfarenhet och expertis som länderna i det östliga partnerskapet har, bland annat deras bidrag till uppdrag, stridsgrupper och insatser inom EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP), och efterlyser fördjupat samarbete mellan EU och det östliga partnerskapet i EU-relaterad försvarspolitik. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet stöder det belarusiska folket i deras krav på frihet, demokrati och värdighet samt på ett nytt, fritt och rättvist presidentval. Parlamentet erkänner samordningsrådets viktiga roll som företrädare för det protesterande belarusiska folket. Parlamentet fördömer skarpt de våldsamma ingripandena mot fredliga demonstranter och välkomnar antagandet av sanktioner mot Lukasjenkaregimen, däribland mot Aljaksandr Lukasjenka själv, och upprepar sin ståndpunkt att inte erkänna det förfalskade resultatet av presidentvalet den 9 augusti 2020. Parlamentet uppmanar EU att grundligt se över sina förbindelser med Belarus mot bakgrund av regimens bristande efterlevnad av sina egna åtaganden inom ramen för internationell rätt och sina avtal med EU samt att skapa incitament för socioekonomisk stabilisering och utveckling och stöd för demokratiska krafter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar betydelsen av EU:s åtagande att stödja sina partners suveränitet, självständighet och territoriella integritet inom deras internationellt erkända gränser. Parlamentet är oroat över att antalet områden med heta konflikter ökar i EU:s närmaste grannskap, liksom de frusna konflikterna och Ryska federationens pågående faktiska ockupation av territorier som tillhör suveräna stater. Parlamentet upprepar att det fördömer den aggressiva ryska politiken gentemot Ukraina, Rysslands negativa roll i flera frusna konflikter och landets påtryckningar mot vissa av sina omedelbara grannländer i EU, liksom dess kränkningar av krimtatarernas rättigheter, blockaden av Azovska sjön, det fortsatta beslagtagandet av Ukrainas gasfält i Svarta havet och kränkningen av Georgiens och Moldaviens territoriella integritet. Parlamentet håller fortfarande fast vid linjen att inte erkänna den olagliga annekteringen av Krim. Parlamentet uppmanar Ryssland att axla sitt ansvar, utnyttja sitt inflytande över separatister som stöds av Ryssland och fullt ut genomföra sina åtaganden enligt Minsköverenskommelserna. Parlamentet understryker att EU måste intensifiera sina insatser för en fredlig lösning av så kallade frusna konflikter, även i dialog med berörda tredjeländer, aktivt främja lösningar som bygger på folkrättens normer och principer, FN-stadgan och OSSE:s Helsingforsslutakt från 1975, och öka stödet till konfliktdrabbade civila, internflyktingar och flyktingar. Parlamentet kräver dessutom att Ryska federationen upphör med sin ockupation av de georgiska områdena Abchazien och Tskhinvaliregionen/Sydossetien och stoppar de facto-integreringen av bägge områdena i den ryska förvaltningen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar den överenskommelse om fullständig vapenvila i och kring Nagorno-Karabach som undertecknades av Armenien, Azerbajdzjan och Ryssland den 9 november 2020. Parlamentet hoppas att detta avtal kommer att rädda liv bland både civila och militär personal och öppna ljusare utsikter till en fredlig lösning på denna dödliga konflikt. Parlamentet beklagar att ändringar i status quo gjordes genom militära styrkor snarare än genom fredliga förhandlingar. Parlamentet fördömer skarpt dödandet av civila och förstörelsen av civila anläggningar och platser för religionsutövning och den rapporterade användningen av klusterammunition i konflikten. Parlamentet uppmanar med kraft både Armenien och Azerbajdzjan att utan ytterligare dröjsmål ratificera konventionen om klusterammunition som innehåller ett allomfattande förbud mot sådan ammunition. Parlamentet betonar att en varaktig lösning ännu inte har nåtts och att processen för att uppnå fred och fastställa regionens framtida rättsliga status bör ledas av medordförandena för Minskgruppen och bygga på gruppens grundläggande principer. Parlamentet framhåller det akuta behovet av att se till att humanitärt bistånd kan nå dem som behöver det, att säkerheten för den armeniska befolkningen och dess kulturarv i Nagorno-Karabach garanteras och att internflyktingar och flyktingar tillåts återvända till sina tidigare bosättningsorter. Parlamentet kräver att alla anklagelser om krigsförbrytelser ska utredas på vederbörligt sätt och de ansvariga ställas inför rätta. Parlamentet uppmanar EU att på ett mer meningsfullt sätt delta i lösningen av konflikten och att inte lämna regionens öde i händerna på andra makter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar det kommande gemensamma meddelandet från kommissionen och den höga representanten om ett förnyat partnerskap med det södra grannskapet. Parlamentet uppmanar EU att erkänna särdragen i vart och ett av länderna i södra Medelhavsområdet i sin politik för regionen. Parlamentet uppmanar EU att stärka samarbetet med regionala aktörer såsom Arabförbundet, Afrikanska unionen och unionen för Medelhavsområdet, och aktivt stödja intraregionalt samarbete mellan länderna i det södra grannskapet, som ett oumbärligt verktyg för säkerhet och hållbar ekonomisk utveckling. Parlamentet understryker behovet av att stärka unionens förbindelser med de nordafrikanska länderna. Parlamentet beklagar att det fortfarande inte, 25 år efter det att den så kallade Barcelonaprocessen inleddes, har skapats ett område med delat välstånd, stabilitet och frihet med Medelhavsländerna i det södra grannskapet. EU stöder till fullo Berlinprocessen och välkomnar alla FN-initiativ som syftar till att finna en heltäckande politisk lösning på krisen i Libyen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att EU måste ägna ökad uppmärksamhet åt den pågående konflikten i Syrien och arbeta för att lagföra de medlemmar av den syriska regimen och dess allierade, särskilt från Ryssland och Iran, som är ansvariga för ett stort antal krigsförbrytelser som begåtts sedan 2011. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att EU bör fortsätta att spela en proaktiv roll när det gäller fredsprocessen i Mellanöstern och ingåendet av ett avtal, bland annat om frågor om slutligt statusavtal mellan parterna, med särskild hänsyn till behovet av att bevara förutsättningarna på fältet för en fredlig tvåstatslösning, på grundval av gränserna från 1967, med Jerusalem som huvudstad för båda staterna, där den säkra staten i Israel och en självständig, demokratisk, angränsande och livskraftig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet på grundval av rätten till självbestämmande och fullständig respekt för folkrätten. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet noterar Abrahamavtalet som normaliserade de diplomatiska förbindelserna mellan Israel och Förenade Arabemiraten och Bahrain. Parlamentet lovordar i detta sammanhang Förenta staternas roll när det gäller att underlätta Abrahamavtalet. Parlamentet påpekar att arabstater som Egypten och Jordanien, som i åratal har upprätthållit diplomatiska förbindelser med Israel, har spelat en meningsfull roll för att främja dialogen om fredsprocessen i Mellanöstern, bland annat i fråga om säkerhet och stabilitet. Parlamentet understryker den fortsatta betydelsen av att investera i meningsfulla förhandlingar mellan Israel och Palestina. Parlamentet välkomnar att en av premisserna för Abrahamavtalet var att stoppa planerna om annektering på Västbanken och uppmanar alla parter att respektera detta. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nyligen träffats mellan palestinska politiska makter om att parlaments- och presidentval skulle hållas under de kommande sex månaderna, och betonar att demokratiska val förblir en central prioritering för unionen. Parlamentet betonar behovet av att stödja fredsprocessen i Mellanöstern och säkerställa tillräckliga ekonomiska resurser för det arbete som utförs av FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA), i nära samarbete med det internationella givarsamfundet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande att bevara den gemensamma övergripande handlingsplanen (JCPOA) och se till att den genomförs fullt ut av alla parter. Parlamentet betonar att detta multilaterala avtal är en avgörande framgång för den europeiska diplomatin och att det förblir en central pelare i den globala icke-spridningsstrukturen som utgör en hörnsten för regional fred, säkerhet och stabilitet, liksom att det ligger i EU:s intresse att se till att avtalet bevaras och genomförs fullt ut. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att avstå från ensidiga åtgärder och därigenom bidra till regional och global fred och säkerhet och till en regelbaserad världsordning. Parlamentet uppmanar enträget vice ordföranden/den höga representanten att använda alla tillgängliga politiska och diplomatiska medel för att skydda den gemensamma övergripande handlingsplanen. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att med tanke på de befintliga rivaliteterna i Gulfregionen intensifiera den politiska dialogen med länderna i regionen i syfte att främja en nedtrappning och en inkluderande regional säkerhetsstruktur, i linje med rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 10 januari 2020. I detta avseende uppmanar parlamentet vice ordföranden/den höga representanten att överväga att utse ett särskilt sändebud för Gulfregionen för att underlätta denna uppgift. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar Frankrike, Tyskland och Storbritannien som undertecknare av handlingsplanen samt EU och dess medlemsstater att bygga upp enhet, avskräckningsförmåga och motståndskraft mot sekundära sanktioner från tredjeländers sida och att vidta åtgärder för att skydda EU:s legitima intressen, bland annat genom ett fullständigt ibruktagande av instrumentet till stöd för handelsutbyten (Instex). Parlamentet avvisar Förenta staternas ensidiga extraterritoriella återinförande av sanktioner efter landets utträde ur handlingsplanen, eftersom det undergräver EU:s legitima ekonomiska och utrikespolitiska intressen, i synnerhet genom att hindra humanitär handel med Iran under covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att villkorslöst återansluta sig till handlingsplanen, vilket bör gå hand i hand med att man uppmanar Iran att återgå till fullständig efterlevnad av sina åtaganden enligt avtalet. Parlamentet fördömer i detta avseende Irans beslut att börja anrika uran till 20 %, vilket är en direkt och allvarlig överträdelse av kärnteknikavtalet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar rapporten från FN:s grupp med framstående internationella och regionala experter om Jemen, där det fastställs att Jemens regering, huthierna, det södra övergångsrådet samt medlemmar av den koalition som leds av Saudiarabien och Förenade Arabemiraten har gjort sig skyldiga till allvarliga kränkningar av internationella mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt vilka räknas som krigsförbrytelser, såsom urskillningslösa angrepp på civila och civila strukturer. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att se till att de allvarligaste brotten inte förblir ostraffade, bland annat genom att stödja ett hänskjutande av Jemenproblemet till Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att införa riktade sanktioner mot tjänstemän i Saudiarabien och Förenade Arabemiraten som har varit inblandade i påstådda krigsförbrytelser. Parlamentet upprepar än en gång sin uppmaning till medlemsstaterna att stoppa vapenförsäljningen till Saudiarabien och Förenade Arabemiraten, som bara får dem att medverka till att konflikten blir bestående och det jemenitiska folkets lidande förlängs. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser att EU snarast måste fastställa en bättre geopolitisk och övergripande strategi för sina förbindelser på kort, medellång och lång sikt med Turkiet, särskilt mot bakgrund av den fortsatta demokratiska tillbakagången och den ökande beslutsamheten i Turkiets utrikespolitik, som bidrar till upptrappningen av spänningarna och har en destabiliserande inverkan som hotar den regionala freden och stabiliteten i östra Medelhavsområdet, Mellanöstern och Sydkaukasien, och dess roll i konflikter i Syrien, Irak, Libyen och Nagorno-Karabach. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar EU att spela en viktig roll i Medelhavsområdet, eftersom unionen har blivit en aktör som kan garantera stabiliteten i regionen, bland annat när det gäller att bekämpa organiserad brottslighet, terrorism och irreguljär invandring. Parlamentet framhåller att det pågående lagstiftningsarbetet med den nya migrations- och asylpakten utgör en viktig möjlighet för EU:s medlagstiftare att förbättra EU:s asyl- och migrationspolitik i syfte att bli mindre beroende av Turkiet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet upprepar att anslutningsförhandlingarna med Turkiet formellt har frusits mot bakgrund av människorättssituationen, den demokratiska tillbakagången och utmaningarna mot rättsstatsprincipen i Turkiet. Parlamentet anser att förbindelserna med Turkiet inte bör baseras på en illusorisk och föråldrad anslutningsprocess. Parlamentet betonar att det är av gemensamt strategiskt intresse för Europeiska unionen, dess medlemsstater och Turkiet att en stabil och säker miljö upprättas i östra Medelhavet. Parlamentet påminner dock om att den viktiga dialog som måste föras för att skapa denna stabila och säkra miljö endast kan existera om man undviker varje form av ensidig provokation, i ännu högre grad genom militära insatser, insatser till sjöss och flyginsatser. Parlamentet påminner i detta sammanhang om EU:s fullständiga solidaritet med medlemsstaterna Grekland och Cypern. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet upprepar att unionen är redo att använda alla instrument och alternativ som står till dess förfogande, inbegripet dem som föreskrivs i artikel 29 i EU-fördraget och artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för att försvara sina och medlemsstaternas intressen. Parlamentet påminner om rådets slutsatser av den 14 oktober 2019, där medlemsstaterna uppmanades att göra starka nationella ställningstaganden i fråga om sin politik för vapenexport till Turkiet, på grundval av bestämmelserna i gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp, inbegripet en strikt tillämpning av kriterium 4 om regional stabilitet, och uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och rådet att överväga införande av ett initiativ som ålägger samtliga medlemsstater att stoppa licenser för vapenexport till Turkiet i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. Parlamentet påminner om rådets slutsatser av den 1 oktober 2020, där det betonas att EU kommer att använda alla instrument och alternativ som står till dess förfogande, inbegripet införandet av ett sanktionssystem mot Turkiet för att försvara sina och medlemsstaternas intressen. Parlamentet håller fast vid sin uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten så länge som Turkiet fortsätter med sitt nuvarande olagliga och ensidiga agerande i östra Medelhavsområdet i strid med EU-medlemsstaters suveränitet och folkrätten, och inte deltar i en dialog på grundval av folkrätten. Parlamentet uppmanar Natos ledning att i så kraftfulla ordalag som möjligt få Turkiet att förstå att man inte kommer att tolerera landets aggressiva agerande mot andra Natomedlemmar. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet fördömer skarpt undertecknandet av de två samförståndsavtalen mellan Turkiet och Libyen om avgränsning av havsområden och om ett omfattande samarbete i säkerhets- och militärrelaterade frågor, vilka hänger ihop och uppenbart bryter mot både folkrätten och FN:s säkerhetsråds resolution om införandet av ett vapenembargo mot Libyen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet fördömer skarpt Turkiets destabiliserande roll, som ytterligare undergräver den bräckliga stabiliteten i hela Sydkaukasien. Parlamentet uppmanar Turkiet att avstå från all inblandning i konflikten i Nagorno-Karabach, inbegripet det militära stödet till Azerbajdzjan, och att upphöra med sina destabiliserande åtgärder och att aktivt främja fred. Parlamentet fördömer dessutom Turkiets överföring av utländska terroriststridande från Syrien och andra platser till Nagorno-Karabach, något som bekräftats av internationella aktörer, däribland medordförandeländerna för OSSE:s Minskgrupp. Parlamentet beklagar att landet är berett att destabilisera OSSE:s Minskgrupp i syfte att spela en mer avgörande roll i konflikten. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker att det ligger i EU:s och Storbritanniens gemensamma intresse, förstärkt av deras gemensamma principer och värderingar, deras geografiska närhet till varandra och deras långvariga gemensamma strategiska samarbete, att komma överens om gemensamma åtgärder för att ta itu med utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska utmaningar, på grundval av principerna om multilateralism, konfliktlösning genom dialog och diplomati samt folkrätten, med tanke på att de flesta internationella hot påverkar bägge sidor med samma styrka. Parlamentet välkomnar ingåendet av handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Storbritannien, som skapar klarhet och säkerhet för medborgare och företag på bägge sidor. Parlamentet understryker att det för närvarande håller på att granska avtalet och avser att noga övervaka genomförandet av avtalet mellan EU och Storbritannien i varje detalj. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att det transatlantiska samarbetet är och förblir avgörande och av största vikt i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Parlamentet efterlyser ökade insatser för ett stabilt och förnyat transatlantiskt partnerskap och en fortlöpande dialog som bygger på ömsesidig respekt och konkreta åtgärder för att främja multilateralism, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, transatlantisk säkerhet och ekonomiskt samarbete samt kampen mot klimatförändringarna, och för att upprätthålla det regelbaserade internationella systemet för att hantera nuvarande och framtida utmaningar och kriser på utrikes-, säkerhets- och handelsområdet, med särskild inriktning på det aktuella hälsonödläget och de ekonomiska, sociala, säkerhetsmässiga och politiska utmaningar som det medför. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet insisterar på att det transatlantiska partnerskapet bör återupplivas för att man mer effektivt ska kunna hantera pandemin och andra stora internationella utmaningar, såsom klimatförändringarna. Parlamentet erkänner behovet av att hitta en ny grund för samarbetet mellan EU och Förenta staterna mot nationalistiska, auktoritära och hegemoniska ambitioner, de expansionistiska spänningarna i Mellanöstern och Gulfstaterna, den multipolaritet hos ekonomiska aktörer som växer i dominans och den rådande ekonomiska krisen på bägge sidor av Atlanten. Parlamentet välkomnar EU:s initiativ att inleda en transatlantisk dialog om Kina. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att detta partnerskap endast kan blomstra om det bygger på förbindelser som utgår från gemensamma värderingar och intressen och respekt för internationell rätt och multilaterala institutioner, men också på förtroende, som under de senaste åren tyvärr har påverkats negativt av alltför långtgående ensidiga åtgärder som också har försvagat de multilaterala ramar som EU och dess medlemsstater ingår i. Parlamentet beklagar i detta avseende tendenserna till unilateralism inom den amerikanske presidenten Donald Trumps regering. Parlamentet framhåller att svagare band i väst gör att illiberala länder kan fylla ledarskapstomrummet på den internationella arenan. Parlamentet uttrycker sin förhoppning om att Förenta staterna ska överge den väg landet följt under senare år i form av tillbakadraganden från den multilaterala regelbaserade världsordningen, så att det blir möjligt att återupprätta en djupgående enighet om de transatlantiska insatserna som är fullständigt i linje med EU:s och Förenta staternas gemensamma värderingar och principer. Parlamentet upprepar att de europeiska Natomedlemmarna måste axla ett större ansvar för skyddet av det transatlantiska området och reagera på nya hybridhot. Parlamentet understryker att ett samarbete med Förenta staterna i fredsbyggande insatser i framtiden skulle skapa mer synergi och göra det möjligt att bättre ta itu med globala utmaningar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet fördömer i de starkaste ordalag mobbangreppet mot den amerikanska kongressen av upprorsmakare, uppviglade genom president Donald Trumps konspirationsteorier och grundlösa påståenden om att presidentvalet den 3 november 2020 var manipulerat. Parlamentet förväntar sig att Förenta staterna säkerställer en fredlig överföring av makten till den tillträdande presidenten Joseph Biden och den tillträdande vice presidenten Kamala Harris. Parlamentet är mycket oroat över den ökande populismen och extremismen på bägge sidor av Atlanten och betonar det akuta behovet av att försvara demokratin, de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen globalt. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet efterlyser en fortsatt stark och enad hållning gentemot Ryska federationen, bland annat genom en översyn av EU:s fem grundläggande politiska principer. Parlamentet efterlyser en ny EU-strategi för Ryssland som skulle sända en tydlig signal till de prodemokratiska grupperna i det ryska samhället om EU:s fortsatta önskan om engagemang och samarbete. Parlamentet begär att sanktionssystemet ska stärkas, särskilt mot bakgrund av den pågående utvecklingen i samband med mordförsöket på Aleksej Navalnyj på ryskt territorium med hjälp av ett militärt nervgift av typen novitjok som utvecklats i Ryssland. Parlamentet välkomnar rådets (utrikes frågor) antagande av restriktiva åtgärder i samband med användningen av kemiska vapen i mordförsöket på Aleksej Navalnyj. Parlamentet upprepar sitt krav på en oberoende internationell utredning av förgiftningen av Navalnyj. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet upprepar att respekt för Minskavtalen är ett nyckelvillkor för en betydande förändring i förbindelserna mellan EU och Ryssland. Parlamentet beklagar Rysslands negativa roll i desinformationskampanjer och andra former av hybridkrigföring mot EU och väst, som syftar till att försvaga vår interna sammanhållning och därmed vår förmåga att agera effektivt på den globala arenan. Parlamentet beklagar dessutom det riktade dödandet på EU:s territorium och användningen av kemiska vapen samt den svåra interna situationen när det gäller mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet understryker behovet att utöva påtryckningar mot Ryska federationen för att landet ska följa folkrätten och internationella fördrag. Parlamentet är bekymrat över Rysslands upprepade överträdelser av avtalen och reglerna om vapenkontroll, som har lett till att avtalet om medeldistanskärnvapen (INF-avtalet) kollapsat, samt landets kränkningar av konventionen om kemiska vapen genom användning av militära nervgifter, både inom dess egna gränser och på EU:s territorium. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet understryker att Afrika är en viktig strategisk partner i det multilaterala systemet. Parlamentet välkomnar de pågående insatserna för att omforma och avsevärt uppgradera EU-Afrika-strategin på grundval av en modell som inte bygger på förbindelserna mellan givare och mottagare utan på ett gemensamt och samordnat partnerskap mellan jämlikar och upprättandet av ömsesidigt fördelaktiga förbindelser med en tydlig förståelse av respektive och ömsesidigt intresse och ansvar, i syfte att utveckla ett rättvist, människocentrerat och hållbart partnerskap, bland annat när det gäller mänskliga rättigheter, säkerhet och samarbete i kampen mot terrorism. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att ägna särskild uppmärksamhet åt situationen i Sahelregionen, med tanke på den ökande instabiliteten och de betydande direkta och indirekta konsekvenserna för EU av utvecklingen i denna region. Parlamentet insisterar på en europeisk vision för solidaritet inför utvecklingen av situationen i Libyen, men också för mänskliga rättigheter, i utvecklingsbiståndspolitiken och befästandet av ekonomiska partnerskapsavtal. Parlamentet efterlyser en gemensam strategi och insats från EU för att stärka dess sammankoppling med, medvetenhet om och engagemang för Afrika. Parlamentet påminner om att unionens närvaro och trovärdiga engagemang är avgörande för att begränsa de humanitära och socioekonomiska utmaningarna. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar vikten av europeiska uppdrag för kapacitetsuppbyggnad och utbildning för att främja fred, säkerhet och stabilitet i Afrika. Parlamentet upprepar vikten av EU:s stabiliseringsuppdrag och -insatser i Afrika, särskilt i regionerna söder om Sahara och Sahel, och uppmanar Europeiska utrikestjänsten och rådet att se till att mandatet och medlen för GSFP-uppdragen i Afrika förstärks, så att de kan fortsätta att fungera effektivt för att bemöta de allvarliga utmaningar de står inför. Parlamentet framhäver EU:s ledarroll inom diplomatisk och fredlig konfliktlösning, bland annat genom medlingsinitiativ och program för avväpning, demobilisering och återanpassning. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att stärkta förbindelser med Latinamerika och Västindien är av central betydelse för EU:s geopolitiska strategi i världen. Parlamentet betonar att unionen måste stärka de band som förenar EU med länderna i Latinamerika och Västindien, som tillsammans utgör en tredjedel av FN:s medlemmar, på grundval av gemensamma värderingar och principer, särskilt när det gäller att försvara den multilaterala regelbaserade världsordningen, främja en grön agenda och bekämpa fattigdom och ojämlikhet. Parlamentet uppmanar med kraft unionen att behålla sin ställning som den viktigaste partnern för latinamerikanska länder med tanke på utsikterna för att andra geopolitiska aktörer får allt större utrymme i regionen. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser i detta avseende ett målinriktat och mångfasetterat samarbete med regionen som backas upp av ett gemensamt EU-budskap vilket främjar strategier som hjälper oss att tillsammans ta itu med gemensamma utmaningar såsom att främja fred, säkerhet och välstånd, samtidigt som en gemensam front gentemot de hot som klimatförändringarna medför säkerställs. Parlamentet betonar Latinamerikas betydelse för EU och begär att man även i fortsättningen ska betrakta denna region som ett område av stort geostrategiskt intresse för Gusp och delta i främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter i regionen samt bidra till regionens ekonomiska utveckling. Parlamentet betonar att respekten för rättsstaten och stabila politiska och rättsliga ramar, inbegripet bekämpning av korruption och straffrihet, liksom framsteg i riktning mot demokrati samt respekt för mänskliga rättigheter och främjande av grundläggande friheter, utgör grundbultar för djupare integration och samarbete med länderna i Latinamerika och Västindien. Parlamentet understryker vikten av att främja och slutföra översynen av de övergripande avtalen med Chile och Mexiko samt associeringsavtalet EU-Mercosur och betonar att de är EU:s centrala allierade och partner. Parlamentet uttrycker sin stora oro över den bristande respekten för demokrati och rättsstatlighet och över angreppen mot demokratiskt valda oppositionsledare, journalister, studenter och människorättsförsvarare, särskilt de som arbetar med miljöfrågor och deras advokater. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för fredsprocessen i Colombia och dess genomförande, som är avgörande för colombianernas framtid och för stabiliseringen i denna region. Parlamentet efterlyser en stark gemensam hållning gentemot regimen i Venezuela och de människorättskränkningar som president Nicolás Maduros regim gjort sig skyldig till, även när det gäller sanktionssystemet, särskilt mot bakgrund av den senaste utvecklingen och de anklagelser som nyligen framförts av olika organ, däribland FN. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet understryker vikten av att EU följer en enhetlig, realistisk, effektiv, fast och mer beslutsam strategi som förenar alla medlemsstater och utformar förbindelserna med Folkrepubliken Kina i hela EU:s intresse, på så sätt att unionen proaktivt och beslutsamt bör eftersträva mer balanserade och ömsesidiga ekonomiska förbindelser på grundval av europeiska värden och intressen, med ett mycket starkt och särskilt fokus på respekten för de mänskliga rättigheterna och religions- och trosfriheten. Parlamentet betonar vikten av att eftersträva en gemensam strategi med Förenta staterna och andra likasinnade partner om Kina. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet begär att EU:s politik gentemot Kina ska bygga på följande principer: samarbeta när det är möjligt; konkurrera när det behövs; konfrontera när det är nödvändigt. Parlamentet påminner om att Kinas målmedvetna offentliga diplomati har gjort ett antal länder beroende av landets investeringar och lån. Parlamentet betonar att EU aktivt bör öka sin närvaro och synlighet i partnerländer över hela världen som en viktig investerare och givare av utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att ta ett större ansvar för att hantera globala utmaningar, samtidigt som samarbete inom multilaterala ramar bibehålls när så är möjligt, vilket i synnerhet innebär ambitiösare åtgärder och bindande åtaganden för klimatet i linje med målen i Parisavtalet, liksom för biologisk mångfald, samt stöd till multilaterala åtgärder mot covid-19-pandemin, bland annat genom att man tillåter en internationell utredning av orsakerna till sjukdomen. Parlamentet beklagar djupt att Kina sprider desinformationen om covid-19-pandemins ursprung, manipulerar det multilaterala systemet samt sprider illasinnat inflytande, it-attacker och korrumperade investeringsprojekt. Parlamentet lovordar Taiwan för dess effektiva insatser för att begränsa spridningen av coronaviruset och för dess solidaritet med EU, som framgår av de av över sju miljoner kirurgiska munskydd som donerats till många medlemsstater under pandemin. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och vice ordföranden/den höga representanten att fortsätta att informera Folkrepubliken Kina om att EU inte kommer att tolerera landets fortsatta kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Hongkong, Tibet och Xinjiang, eller dess behandling av personer som tillhör minoriteter, och att spela en avgörande roll på den internationella arenan för att säkra Hongkongs självständighet. Parlamentet fördömer kränkningen av modellen ”ett land, två system” genom antagandet av den nationella säkerhetslagen i Kina, som allvarligt undergräver den höga graden av autonomi för Hongkong och inverkar skadligt på rättsväsendets oberoende och yttrandefriheten i Hongkong. Parlamentet uttrycker oro över de konsekvenser som införandet av den nationella säkerhetslagen i Hongkong har för förbindelserna mellan Kina och Taiwan. Parlamentet understryker att Pekings pågående undergrävande av Hongkongs autonomi inte bara strider mot Kinas skyldigheter enligt bilaterala fördrag och internationell rätt, utan också ifrågasätter Pekings roll som en trovärdig partner. Parlamentet kommer att ta hänsyn till kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Fastlandskina och Hongkong när det uppmanas att godkänna ett övergripande investeringsavtal och eventuella framtida handelsavtal med Kina. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att genomföra det åtgärdspaket som rådet (utrikes frågor) enades om den 28 juli 2020 samt parlamentets resolution av den 19 juni 2020 (6). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt sätta stopp för den brutala förföljelsen av uigurerna i Xinjiang och av andra etniska och religiösa minoritetsgrupper, särskilt kristna och tibetaner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och vice ordföranden/den höga representanten att anta sanktioner inom ramen för EU:s globala ordning för sanktioner avseende de mänskliga rättigheterna mot de kinesiska tjänstemän och statsstyrda enheter som bär ansvaret för att ha organiserat strategierna för massgripanden av uigurer och för tvångsarbete i Kina. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet bekräftar att unionen kommer att fortsätta att vaksamt följa situationen i Taiwan och uppgraderingen av de politiska förbindelserna och handelsförbindelserna mellan EU och Republiken Kina (Taiwan). Parlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att uppnå en fredlig lösning av alla land- och sjögränstvister i enlighet med internationell rätt och att undvika alla provokativa militära åtgärder som syftar till destabilisering av Sydkinesiska havet. Parlamentet understryker att bevarandet av freden, stabiliteten och den fria sjöfarten i regionen Indiska oceanen/Stilla havet fortfarande är av avgörande betydelse för EU:s och dess medlemsstaters intressen. Parlamentet noterar med stor oro den aktuella upptrappningen av spänningarna vid gränsen mellan Indien och Kina samt i Sydkinesiska havet och Taiwansundet, inbegripet Kinas alltmer provokativa militära åtgärder som riktas mot Taiwan. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att lösa sina meningsskiljaktigheter på fredlig väg genom en konstruktiv dialog och att avstå från att vidta ensidiga åtgärder för att ändra status quo. Parlamentet anser att förbindelserna över Taiwansundet bör utvecklas konstruktivt, utan destabiliserande initiativ eller tvång från någondera sidan, och att eventuella förändringar av förbindelserna över Taiwansundet inte får ske i strid med de taiwanesiska medborgarnas vilja. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att se över sin engagemangspolitik gentemot Taiwan och att samarbeta med internationella partner för att bidra till att upprätthålla demokrati i Taiwan, fritt från utländska hot. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att förespråka Taiwans deltagande som observatör i WHO, Världshälsoförsamlingen och andra internationella organisationer, mekanismer och verksamheter samt i det globala nätverket för förebyggande av sjukdomar. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet understryker att EU måste ägna större uppmärksamhet åt strategiska regioner som i allt högre grad får internationell uppmärksamhet, bland annat Afrika, Arktis och regionen Indiska oceanen/Stilla havet, där Kina för en expansionspolitik som kräver att EU utarbetar ett enhetligt svar. Parlamentet påpekar behovet av att ytterligare utöka samarbetet med viktiga likasinnade partner i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, såsom Japan, Indien, Sydkorea, Australien och Nya Zeeland. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang insatserna för att utveckla en europeisk strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet som bygger på EU:s principer och värden och som kan inbegripa gemensamma militärövningar mellan Australien och Nato i Stillahavsområdet. Parlamentet anser att EU – som en del av en enhetlig Kinastrategi där EU och medlemsstaterna vid behov gemensamt utövar påtryckningar – bör sträva efter ett närmare samarbete med länderna i regionen och andra demokratier, för vilka EU-strategin för förbindelserna mellan Europa och Asien bör användas fullt ut. Parlamentet varnar för Kinas åtgärder för att uppnå en starkare maktprojektion i regionen, särskilt i Taiwan, som leder till gränstvister med många av dess grannländer. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet understryker behovet av att utnyttja möjligheterna att ytterligare förbättra förbindelserna mellan EU och Indien med beaktande av utvecklingen i regionen och Indiens viktiga roll i regionen och globalt. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar inlemmandet av ett gemensamt meddelande om Arktis i kommissionens arbetsprogram för 2021. Parlamentet anser att EU måste ha en strategi för Arktis. |
| --- | --- |

58.

Stärka EU:s kapacitet och medel inom Gusp

| 59. | Europaparlamentet betonar sitt stöd för det gradvisa utformandet och främjandet av en gemensam försvarspolitik som syftar till att stärka GSFP och dess mål och uppgifter i enlighet med fördragen, i riktning mot en fullfjädrad försvarsunion som erkänner neutrala länders specifika konstitutionella situation, som bygger på tydliga strategiska mål och är inriktad på människors säkerhet och hållbar fred. Parlamentet välkomnar i detta avseende målet att under 2022 anta en strategisk kompass. Parlamentet betonar behovet av att ytterligare stärka förbindelserna mellan EU och Nato, och understryker deras förenlighet och strategiska relevans för varandra. Parlamentet uppmanar de europeiska länderna att investera mer i sin försvarskapacitet, att omfördela ansvaret inom Nato och bli en mer jämlik partner med Förenta staterna. Parlamentet erkänner att uppdragen och insatserna inom ramen för GSFP bidrar till internationell fred, säkerhet och stabilitet. Parlamentet lovordar framstegen i riktning mot inrättandet av den europeiska fredsfaciliteten. Parlamentet framhåller behovet av att gå utöver avsiktsförklaringar och börja vidta åtgärder, särskilt genom att förse EU med en verkligt europeisk försvarsindustriell bas genom en europeisk försvarsfond med tillgång till de budgetmedel som krävs och säkerställa ett snabbare och mer enhetligt genomförande av det permanenta strukturerade samarbetet och arbeta för att förverkliga EU:s strategiska oberoende, varvid det blir möjligt för unionen att främja en mer integrerad inre marknad för försvarsmateriel. Parlamentet understryker vikten av att genomföra inkluderande flerpartssamråd i syfte att främja en gemensam strategisk kultur inom säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet påminner om att kvinnors deltagande i freds- och säkerhetsprocesser kan spela en viktig roll i att avgöra fredsavtalens framgång och hållbarhet, liksom fredens varaktighet och kvalitet. Parlamentet betonar att åtaganden och förklaringar om att främja agendan för kvinnor, fred och säkerhet och en jämn könsfördelning i utrikes- och säkerhetspolitiken ofta är retoriska snarare än inriktade på faktiskt genomförande och säkerställande av detta, vilket medför begränsade framsteg när det gäller agendans mål globalt sett. Parlamentet påminner om den ökade framgången för konfliktlösning när jämn könsfördelning och jämställdhet respekteras under hela processen, och efterlyser ett ökat deltagande, särskilt i beslutsprocesser, och i ledande befattningar för kvinnor i GSFP-uppdrag. Parlamentet efterlyser dessutom en mer systematisk integrering av ett jämställdhetsperspektiv i sådana uppdrag, garantier för utbildning i jämställdhet och kvinnor, fred och säkerhet för all EU:s utstationerade militära och civila personal, inbegripet för utrikestjänstens chefer på medelhög och hög nivå och för befälhavare för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, samt aktiva bidrag till genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet efterfrågar specifika och mätbara mål när det gäller mångfald och kvinnors närvaro i ledande befattningar vid utrikestjänsten, inbegripet målet om 50 procent kvinnor i ledande befattningar, bland annat som delegationschefer, EU:s särskilda representanter samt chefer för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. Parlamentet begär att den kommande tredje handlingsplanen för jämställdhet och handlingsplanen för kvinnor, fred och säkerhet omsätts i nationella handlingsplaner, inbegripet en halvtidsutvärdering, och att handlingsplanen för kvinnor, fred och säkerhet bifogas den tredje handlingsplanen för jämställdhet. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet betonar att EU måste ta på sig en global ledarroll när det gäller att hantera pandemins konsekvenser, vilket kräver tillräckliga ekonomiska resurser. Parlamentet betonar att det behövs en ambitiösare flerårig budgetram på området yttre åtgärder och försvar, inbegripet ökade anslag till Gusp, instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI), instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III), Europeiska försvarsfonden och militär rörlighet, och uppmanar rådet att säkerställa antagandet av den europeiska fredsfaciliteten på ett tidigt stadium. Parlamentet beklagar de av rådet föreslagna nedskärningarna av de externa finansieringsinstrumenten i den nya fleråriga budgetramen och bristen på finansiering genom återhämtningsinstrumentet Next Generation EU. Parlamentet understryker att dessa nedskärningar kan vara ett hinder för EU:s roll på global nivå och ett bakslag för unionens möjlighet att stabilisera och omvandla anslutningsländer. Parlamentet betonar att det måste vara delaktigt på ett meningsfullt sätt i den strategiska styrningen av de årliga och fleråriga arbetsprogrammen och kontrollen av de externa finansieringsinstrumenten. Parlamentet påminner om behovet av att avsevärt öka EU:s budgetresurser för civilt konfliktförebyggande i nästa fleråriga budgetram och utöka finansieringen för fredsbyggande, dialog, medling och försoning. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet vill att försvarskapaciteten ska stärkas samtidigt som man prioriterar de kapacitetsluckor som upptäcktes genom förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten, särskilt genom djupgående samarbetsverksamhet såsom sammanslagning och delning av resurser samt tillräcklig finansiering för meningsfulla projekt, liksom ökade ambitioner när det gäller permanent strukturerat samarbete (Pesco), Europeiska försvarsfonden, militär rörlighet och Europeiska rymdprogrammet. Parlamentet konstaterar att dessa åtgärder också bör gynna Nato och de transatlantiska förbindelserna. Parlamentet understryker behovet av ytterligare samstämdhet mellan EU:s verktyg och mekanismer i unionens försvarssamarbete och efterlyser i detta sammanhang optimering av resurserna för att undvika onödig dubblering av utgifter och instrument. Parlamentet begär mer stöd och personal och tillräckliga permanenta budgetmedel för utrikestjänstens avdelning för strategisk kommunikation, under förutsättning att det görs en oberoende djupgående bedömning av dess tidigare och nuvarande verksamhet. Parlamentet efterfrågar en översyn av uppdraget för utrikestjänstens avdelning för strategisk kommunikation i syfte att inbegripa utländsk inblandning från nya aktörer såsom Kina. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om starkare stöd till EU:s strategi för upprätthållande av sjöfartsskydd eftersom fri sjöfart utgör en allt större utmaning både internationellt och i grannskapet. Parlamentet understryker att fri sjöfart alltid bör respekteras. För att uppnå en effektiv förvaltning av den globala sjöfartsinformationen rekommenderar parlamentet att man stärker och stöder den strukturella samordningen mellan institutioner, organisationer och nationella myndigheter, särskilt genom att möjliggöra konvergens mellan de två viktigaste civila och militära komponenter som utgör grunden för kunskap om den maritima situationen. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betonar vikten av uppdrag och insatser inom ramen för GSFP. Parlamentet understryker att det finns ramavtal med tredjeländer om deras deltagande i EU:s krishanteringsinsatser. Parlamentet påpekar att dessa avtal framhäver den kollektiva karaktär som kännetecknar strävan efter fred och säkerhet. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet framhåller de hot på medellång och lång sikt som Gusp kommer att behöva hantera i framtiden, inbegripet de säkerhetsrisker som följer av auktoritära regimer, icke-statliga aktörer, klimatförändringar, cyberhot, kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära angrepp, hybridhot, inklusive den bredare användningen av artificiell intelligens, desinformationskampanjer, rymdkapplöpningen och militariseringen av rymden samt ny teknik, terrorism och okontrollerade migrationsströmmar, tillsammans med redan befintliga geopolitiska utmaningar. Parlamentet betonar att EU måste göra framsteg när det gäller att definiera och känna igen hybridhot. Parlamentet uppmanar EU att öka medvetenheten om dessa hot och bygga upp en gemensam motståndskapacitet. Parlamentet betonar att sådana hot enbart kan motverkas genom samordnade åtgärder samt snabba och lämpliga investeringar i europeisk forskning och innovation. Parlamentet välkomnar inrättandet av dess särskilda utskott för artificiell intelligens i den digitala eran såsom ett forum för att ta upp strategiska frågor om artificiell intelligens. Parlamentet anser det viktigt att säkerställa en bättre koppling mellan interna och externa aspekter av EU:s politik för att se till att EU:s politik, inbegripet energipolitiken, verkar i riktning mot gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiska mål. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet betonar behovet av att utveckla en enhetlig klimatpolitisk dimension av Gusp, eftersom klimatförändringarna i allt högre grad spelar en ekonomiskt, socialt och politiskt destabiliserande och riskmångfaldigande roll. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet välkomnar den underrättelsebaserade hotbildsanalys som för närvarande utförs av vice ordföranden/den höga representanten som en utgångspunkt för den framtida strategiska kompassen, och efterfrågar en debatt i parlamentet om resultatet av denna analys. Parlamentet välkomnar kommissionens nya tillvägagångssätt för att integrera strategisk framsynthet i EU:s politik, även när det gäller utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till ordföranden för Europeiska rådet, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  EUT C 210, 3.8.2010, s. 1.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0286.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2019)0172.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(5)  Rådets beslut (Gusp) 2019/797 av den 17 maj 2019 om restriktiva åtgärder mot cyberattacker som hotar unionen eller dess medlemsstater (EUT L 129 I, 17.5.2019, s. 13).

(6)  Antagna texter, P9_TA(2020)0174.

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/78 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/78

---

P9_TA(2021)0013

Genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2019

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2020 (2020/2207(INI))

(2021/C 456/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Lissabonfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Lissabonfördraget,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20 december 2013, den 26 juni 2015, den 15 december 2016, den 22 juni 2017, den 28 juni 2018, den 14 december 2018, den 20 juni 2019, den 12 december 2019 och den 21 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20 december 2013, den 26 juni 2015, den 15 december 2016, den 22 juni 2017, den 28 juni 2018, den 14 december 2018, den 20 juni 2019, den 12 december 2019 och den 21 juli 2020,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken av den 25 november 2013, den 18 november 2014, den 18 maj 2015, den 27 juni 2016, den 14 november 2016, den 18 maj 2017, den 17 juli 2017, den 25 juni 2018, den 17 juni 2019 och den 17 juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken av den 25 november 2013, den 18 november 2014, den 18 maj 2015, den 27 juni 2016, den 14 november 2016, den 18 maj 2017, den 17 juli 2017, den 25 juni 2018, den 17 juni 2019 och den 17 juni 2020,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om upprättandet av en civil GSFP-pakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om upprättandet av en civil GSFP-pakt,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om kvinnor, fred och säkerhet av den 10 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om kvinnor, fred och säkerhet av den 10 december 2018,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2017 om en ram för en gemensam diplomatisk respons från EU mot skadlig it-verksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2017 om en ram för en gemensam diplomatisk respons från EU mot skadlig it-verksamhet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om unga, fred och säkerhet av den 7 juni 2018 och om ungdomar i yttre åtgärder av den 5 juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om unga, fred och säkerhet av den 7 juni 2018 och om ungdomar i yttre åtgärder av den 5 juni 2020,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2019/797 av den 17 maj 2019 om restriktiva åtgärder mot cyberattacker som hotar unionen eller dess medlemsstater (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2019/797 av den 17 maj 2019 om restriktiva åtgärder mot cyberattacker som hotar unionen eller dess medlemsstater (1),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om kompletterande insatser för förstärkning av motståndskraft och motverkande av hybridhot av den 10 december 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om kompletterande insatser för förstärkning av motståndskraft och motverkande av hybridhot av den 10 december 2019,

| — | med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa. En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten) den 28 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa. En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten) den 28 juni 2016,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet och rådet om handlingsplanen för militär rörlighet av den 28 mars 2018 (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet och rådet om handlingsplanen för militär rörlighet av den 28 mars 2018 (JOIN(2018)0005),

| — | med beaktande av de gemensamma förklaringarna av den 8 juli 2016 och den 12 juli 2018 från Europeiska rådets respektive kommissionens ordförande och Natos generalsekreterare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma förklaringarna av den 8 juli 2016 och den 12 juli 2018 från Europeiska rådets respektive kommissionens ordförande och Natos generalsekreterare,

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av Helsingforsslutakten från 1975 från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Helsingforsslutakten från 1975 från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa,

| — | med beaktande av den gemensamma uppsättning förslag (42 åtgärder) som godkändes av EU:s respektive Natos råd den 6 december 2016 och lägesrapporterna av den 14 juni och den 5 december 2017 om genomförandet av dessa, och den nya uppsättning förslag (32 åtgärder) som godkändes av de båda råden den 5 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma uppsättning förslag (42 åtgärder) som godkändes av EU:s respektive Natos råd den 6 december 2016 och lägesrapporterna av den 14 juni och den 5 december 2017 om genomförandet av dessa, och den nya uppsättning förslag (32 åtgärder) som godkändes av de båda råden den 5 december 2017,

| — | med beaktande av den femte lägesrapporten av den 16 juni 2020 om genomförandet av den gemensamma uppsättning förslag som godkändes av EU:s och Natos råd den 6 december 2016 och den 5 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femte lägesrapporten av den 16 juni 2020 om genomförandet av den gemensamma uppsättning förslag som godkändes av EU:s och Natos råd den 6 december 2016 och den 5 december 2017,

| — | med beaktande av den enorma inverkan som Förenade kungarikets utträde ur EU kommer att få på EU:s potentiella försvarskapacitet, eftersom det är en av de mest kraftfulla militära makterna i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den enorma inverkan som Förenade kungarikets utträde ur EU kommer att få på EU:s potentiella försvarskapacitet, eftersom det är en av de mest kraftfulla militära makterna i Europa,

| — | med beaktande av Rysslands olagliga invasion och annektering av Krimhalvön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rysslands olagliga invasion och annektering av Krimhalvön,

| — | med beaktande av Rysslands kränkningar av medlemsstaters luftrum och sjögränser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rysslands kränkningar av medlemsstaters luftrum och sjögränser,

| — | med beaktande av Kinas ökade ekonomiska och militära närvaro i Medelhavsländerna och de afrikanska länderna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kinas ökade ekonomiska och militära närvaro i Medelhavsländerna och de afrikanska länderna,

| — | med beaktande av hotet från inhemsk och utländsk terrorism, i första hand från grupper som IS, |
| --- | --- |

—

med beaktande av hotet från inhemsk och utländsk terrorism, i första hand från grupper som IS,

| — | med beaktande av ny teknik såsom artificiell intelligens, rymdkapacitet och kvantdatorteknik, som erbjuder nya möjligheter för mänskligheten men också skapar nya utmaningar inom försvars- och utrikespolitiken vilka kräver en tydlig strategi och samförstånd bland allierade, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ny teknik såsom artificiell intelligens, rymdkapacitet och kvantdatorteknik, som erbjuder nya möjligheter för mänskligheten men också skapar nya utmaningar inom försvars- och utrikespolitiken vilka kräver en tydlig strategi och samförstånd bland allierade,

| — | med beaktande av den andra lägesrapporten om EU:s och FN:s prioriteringar 2019–2021 för fredsfrämjande insatser och krishantering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra lägesrapporten om EU:s och FN:s prioriteringar 2019–2021 för fredsfrämjande insatser och krishantering,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 3212 (1974), 32/15 (1977), 33/15 (1978), 34/30 (1979) och 37/253 (1983), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 3212 (1974), 32/15 (1977), 33/15 (1978), 34/30 (1979) och 37/253 (1983),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 353 (1974), 361 (1975), 367 (1975), 458 (1979), 541 (1983), 550 (1984), 649 (1990), 716 (1991), 750 (1992), 774 (1992), 789 (1992), 889 (1993), 939 (1994), 1032 (1995), 1062 (1996), 1250 (1999), 2009 (2011), 2095 (2013) och 2174 (2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 353 (1974), 361 (1975), 367 (1975), 458 (1979), 541 (1983), 550 (1984), 649 (1990), 716 (1991), 750 (1992), 774 (1992), 789 (1992), 889 (1993), 939 (1994), 1032 (1995), 1062 (1996), 1250 (1999), 2009 (2011), 2095 (2013) och 2174 (2014),

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 16, som syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen för en hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 16, som syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen för en hållbar utveckling,

| — | med beaktande av FN:s publikation från juni 2018 Securing our common future: An Agenda for Disarmament, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s publikation från juni 2018 Securing our common future: An Agenda for Disarmament,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens översikt nr 09/2019: Europas försvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens översikt nr 09/2019: Europas försvar,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 14 december 2016 (2), den 13 december 2017 (3), den 12 december 2018 (4) och den 15 januari 2020 (5) om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 14 december 2016 (2), den 13 december 2017 (3), den 12 december 2018 (4) och den 15 januari 2020 (5) om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2018 om förbindelserna mellan EU och Nato (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2018 om förbindelserna mellan EU och Nato (6),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förberedelsen av översynen av fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen 2020, kärnvapenkontroll och möjligheterna för kärnvapennedrustning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förberedelsen av översynen av fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen 2020, kärnvapenkontroll och möjligheterna för kärnvapennedrustning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om INF-avtalets framtid och konsekvenserna för Europeiska unionen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om INF-avtalets framtid och konsekvenserna för Europeiska unionen (8),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 18 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska försvarsfonden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 18 april 2019 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska försvarsfonden (9),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet om beslutet om inrättande av en europeisk fredsfacilitet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet om beslutet om inrättande av en europeisk fredsfacilitet (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juli 2020 om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juli 2020 om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (12),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0265/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0265/2020).

1.

Europaparlamentet påminner om EU:s ambition att vara en global aktör för fred och säkerhet och vill att unionens åtgärder och politik ska sträva efter att upprätthålla internationell fred, säkerhet, verklig multilateralism, samarbete, global stabilitet och aktivt stöd för den regelbaserade världsordningen, internationell rätt, mänskliga rättigheter och demokrati, i enlighet med principerna och värdena i FN-stadgan och målen i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget).

2.

Europaparlamentet betonar att med tanke på de rådande och ökande mångfasetterade hot mot den globala regionala och nationella säkerheten och stabiliteten som EU står inför i en mycket multipolär och oförutsägbar miljö med mer självsäkra och konkurrerande globala och regionala stormakter och skiftande allianser, kommer europeiska aktörer endast genom den gemensamma tyngden av ett starkt och enat EU och dess medlemsstater och i nära samarbete med likasinnade demokratier att ha potential att utveckla en kraftfullare gemensam säkerhets- och försvarspolitik (GSFP), i syfte att spela en starkare och mer relevant roll på det internationella planet i den nya geopolitiska miljön och bidra till fred, mänsklig säkerhet, hållbar utveckling, välstånd, frihet, respekt för grundläggande rättigheter och värden och demokrati.

3.

Europaparlamentet noterar att den ihållande försämringen av unionens strategiska miljö direkt eller indirekt påverkar medlemsstaternas och dess medborgares säkerhet. I denna instabila och oförutsägbara miljö har unionen och medlemsstaterna tillsammans en större roll att spela för att garantera säkerheten för sina medlemsstater, medborgare och värden från multilaterala hot, risker och utmaningar.

4.

Europaparlamentet noterar Europeiska unionens mål att utveckla en europeisk strategisk autonomi, vilket är en ambition som bygger på unionens förmåga att självständigt bedöma en krissituation och fatta självständiga beslut, och på dess förmåga att agera självständigt, när omständigheterna så kräver, för att försvara sina intressen och värden, med full respekt för allianserna och dess strategiska partner, samtidigt som principen om komplementaritet med Nato respekteras.

5.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och rådet att ge en gemensam formell definition av strategiskt oberoende och att fastställa målsättningar, medel och resurser för dess genomförande mycket tydligt. Parlamentet anser att förmågan att agera självständigt är ett viktigt sätt för EU att stärka sina multilaterala åtgärder, göra unionen mindre sårbar för externa hot och vara en mer tillförlitlig partner i en multilateral regelbaserad ordning.

6.

Europaparlamentet anser att covid-19-pandemin har visat EU:s sårbarhet och dess beroende av tredjeländer. Parlamentet understryker därför det allt större behovet av att intensifiera EU:s insatser för strategiskt oberoende i detta sammanhang.

7.

Europaparlamentet noterar att vissa framsteg har gjorts i genomförandet av GSFP. Parlamentet välkomnar EU:s fortsatta åtagande att stärka sin globala närvaro och förmåga att agera som global säkerhetsfrämjare och säkerhetsgarant genom sina GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, med målet att uppnå hållbar fred, stabilitet och välstånd och att aktivt bidra till att övervinna och lösa konflikter runt om i världen, i synnerhet i EU:s grannskap.

8.

Europaparlamentet välkomnar vice ordförandens/den höga representantens tillkännagivande att man i slutet av 2020 kommer att lägga fram en analys av gemensamma hot och utmaningar, vilken kommer att ligga till grund för politiska diskussioner med medlemsstater och för utvecklingen av en strategisk kompass. Parlamentet konstaterar att den strategiska kompassen kommer att förbättra och vägleda genomförandet av EU:s ambitionsnivå som fastställdes 2016 och kommer att fastställa ett strategiskt förhållningssätt, specifika målsättningar och mål på de fyra nyckelområdena krishantering, resiliens, kapacitet och partnerskap senast 2022. Parlamentet betonar att detta är nödvändigt eftersom EU måste ta fram belysande scenarier för militära och civila insatser och förbereda sig väl på operativ och politisk nivå. Parlamentet hoppas att den strategiska kompassen, som ett första steg mot utvecklingen av en oberoende operativ kapacitet för EU, kommer att bana väg för en mer harmoniserad strategisk kultur och därmed underlätta unionens beslutsfattande.

9.

Europaparlamentet överväger att lägga fram egna betänkanden och rekommendationer om de viktigaste områdena i den strategiska kompassen, i syfte att tillhandahålla underlag och ge vägledning från parlamentets sida i enlighet med våra demokratiska institutionella principer.

10.

Europaparlamentet understryker den primära geopolitiska betydelsen för unionen av hållbar regional stabilitet, säkerhet och välstånd och förebyggande av destabiliserande processer i dess grannskap, både i öster och söder och i Arktis. Parlamentet betonar den nyckelroll som Eufor Althea och Eulex Kosovo spelar för att främja stabilitet och säkerhet genom att stärka ländernas motståndskraft och främja kapacitetsuppbyggnad i en region av strategisk betydelse för EU. Parlamentet välkomnar förlängningen av mandaten för Eulex Kosovo och EUAM Ukraina och framhåller återigen vikten av GSFP-inblandning på västra Balkan och i det östra grannskapet. Parlamentet uppmuntrar till en översyn av det pågående GSFP-uppdraget EUAM Ukraina för att fastställa hur det ytterligare kan stödja Ukrainas säkerhet.

11.

Europaparlamentet påpekar att instabilitet i Europas södra grannskap, i synnerhet i Sahelregionen, i Västafrika och på Afrikas horn i slutändan kommer att ha negativa spridningseffekter på främst EU:s södra grannskap och därför utgör en direkt utmaning för vår europeiska förvaltning av de yttre gränserna.

12.

Europaparlamentet uttrycker oro över att Ryska federationens militära styrkor fortfarande ockuperar stora delar av Ukraina och Georgien i strid med internationell rätt, att de fortfarande är närvarande i Republiken Moldavien och att Ryssland fortsätter att destabilisera freden och säkerheten i regionen. Parlamentet uttrycker sin oro över den exempellösa omfattningen av statsunderstödda desinformationskampanjer i det östra grannskapet. Parlamentet fortsätter att fördöma Rysslands militära intervention och olagliga annektering av Krimhalvön och upprätthållandet av den frusna konflikten i Moldavien. Parlamentet betonar behovet av en gemensam röst för EU:s politik i det sammanhanget.

13.

Europaparlamentet välkomnar att fientligheterna upphört i och omkring Nagorno-Karabach. Parlamentet understryker med oro tredjeländers militära medverkan i konflikten och särskilt Turkiets destabiliserande roll och inblandning. Parlamentet begär en internationell utredning av påstådd närvaro av utländska stridande och användning av klustervapen och fosforbomber. Parlamentet uppmanar EU och internationella organ att se till att det inte förekommer någon strafflöshet för krigsförbrytelser i Nagorno-Karabach och för användning av förbjudna vapen i konflikten i Nagorno-Karabach. Parlamentet insisterar på behovet av att göra det möjligt för humanitärt bistånd att komma in, att utan dröjsmål gå vidare med utbytet av fångar och dödsoffer samt behovet av att bevara Nagorno-Karabachs kulturarv.

14.

Europaparlamentet uttrycker stor oro över den nyligen upptrappade spänningen när det gäller vissa potentiella krutdurkar i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, t.ex. den omtvistade gränsen mellan Indien och Kina, Östkinesiska havet och Sydkinesiska havet och Taiwansundet, inbegripet Kinas allt mer provokativa militära manövrar som riktar sig mot Taiwan. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att lösa sina meningsskiljaktigheter på fredlig väg för att minska spänningarna och avstå från att vidta ensidiga åtgärder för att bryta dödläget. Parlamentet understryker vikten av en fredlig utveckling över Taiwansundet för att bevara fred, stabilitet och välstånd för Kina och Taiwan och i Asien–Stillahavsområdet, som förblir av kritisk betydelse för EU:s intressen. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att se över sin engagemangspolitik gentemot Taiwan och att arbeta med internationella, likasinnade partner för att skydda det demokratiska Taiwan mot utländska hot. Parlamentet uttrycker oro över den desinformationskampanj som sjösatts av illvilliga tredjeländer för att störa insatserna för att bekämpa covid-19-pandemin och som riktat sig till demokratier i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, inbegripet Taiwan. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja Taiwans meningsfulla och pragmatiska deltagande som en observatör i Världshälsoorganisationens (WHO) möten, mekanismer och verksamheter, för att gemensamt bekämpa den globala folkhälsokrisen.

15.

Europaparlamentet är extremt oroat över, och fördömer skarpt, de av Turkiet utförda olagliga aktiviteterna och hoten om militära insatser mot medlemsstater i östra Medelhavsområdet. Parlamentet noterar med oro att de ensidiga åtgärder som leds av Turkiet trots insatserna för nedtrappning kränker internationell rätt och direkt påverkar vissa medlemsstaters suveränitet. Parlamentet erinrar om att unionen står redo att använda alla till buds stående instrument och alternativ, inbegripet i enlighet med artikel 29 i EU-fördraget och artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), för att skydda sina och sina medlemsstaters intressen. Parlamentet påminner om rådets nyligen antagna slutsatser om östra Medelhavsområdet och efterfrågar en ny övergripande strategi för EU och Turkiet.

16.

Europaparlamentet betonar att tillgången till säkert dricksvatten kan vara orsak till allvarliga konflikter. Parlamentet betonar att EU måste inrätta en politisk strategi för att underlätta för lösningar på dessa områden där potentialen för destabilisering är hög, och samtidigt uppmuntra länder som ligger i de områden som löper störst risk att drabbas av vattenrelaterade konflikter undertecknar 1992 års Helsingforskonvention, som fullbordades i New York 1997, om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar.

Konsolidering av Europeiska unionens ambitioner: effektivisering av GSFP-uppdragen och GSFP-insatserna i en oförutsägbar och destabiliserad miljö

Konsolidering av Europeiska unionens ambitioner: effektivisering av GSFP-uppdragen och GSFP-insatserna i en oförutsägbar och destabiliserad miljö

| 17. | Europaparlamentet anser att GSFP främst bygger på unionens kapacitet att genomföra civila och militära uppdrag i krissituationer som påverkar unionens och dess medlemsstaters säkerhet eller som kräver en internationell intervention i enlighet med internationell rätt och FN-stadgan och FN:s resolutioner. Parlamentet noterar att unionen för närvarande genomför elva civila och sex militära uppdrag och insatser. Av de sistnämnda är tre verkställande (Atalanta, Eunavfor MED Irini, Eufor Althea) och tre icke-verkställande (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUTM RCA). Parlamentet erinrar om att mandaten för GSFP-uppdragen bland annat syftar till att främja reformer av säkerhetssektorn och rättsväsendet och stärka den militära och polisiära utbildningen. Parlamentet rekommenderar en regelbunden och ordentlig utvärdering av uppdragen och insatserna för att fastställa var deras effektivitet skulle kunna stärkas ytterligare. Parlamentet betonar vikten av att uppdrag sätts in på ett snabbare, flexiblare och mer konsekvent sätt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att GSFP främst bygger på unionens kapacitet att genomföra civila och militära uppdrag i krissituationer som påverkar unionens och dess medlemsstaters säkerhet eller som kräver en internationell intervention i enlighet med internationell rätt och FN-stadgan och FN:s resolutioner. Parlamentet noterar att unionen för närvarande genomför elva civila och sex militära uppdrag och insatser. Av de sistnämnda är tre verkställande (Atalanta, Eunavfor MED Irini, Eufor Althea) och tre icke-verkställande (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUTM RCA). Parlamentet erinrar om att mandaten för GSFP-uppdragen bland annat syftar till att främja reformer av säkerhetssektorn och rättsväsendet och stärka den militära och polisiära utbildningen. Parlamentet rekommenderar en regelbunden och ordentlig utvärdering av uppdragen och insatserna för att fastställa var deras effektivitet skulle kunna stärkas ytterligare. Parlamentet betonar vikten av att uppdrag sätts in på ett snabbare, flexiblare och mer konsekvent sätt.

| 18. | Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater dessvärre fortfarande saknar politisk vilja att delta i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser på ett betydande och trovärdigt sätt. Parlamentet understryker vikten av att göra uppdrag och insatser mer robusta, både när det gäller mänskliga resurser och mandat. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka bidragen i form av styrkor och resurser till alla GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, genom att framför allt ta itu med de befintliga bristerna – eftersom frågan om finansiering av GSFP-uppdrag och GSFP-insatser är avgörande för deras hållbarhet, särskilt i kristider – och frågan om potentiella ökande spänningar och konflikter. Parlamentet betonar att budgeten för GSFP inte får undergrävas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater dessvärre fortfarande saknar politisk vilja att delta i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser på ett betydande och trovärdigt sätt. Parlamentet understryker vikten av att göra uppdrag och insatser mer robusta, både när det gäller mänskliga resurser och mandat. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka bidragen i form av styrkor och resurser till alla GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, genom att framför allt ta itu med de befintliga bristerna – eftersom frågan om finansiering av GSFP-uppdrag och GSFP-insatser är avgörande för deras hållbarhet, särskilt i kristider – och frågan om potentiella ökande spänningar och konflikter. Parlamentet betonar att budgeten för GSFP inte får undergrävas.

| 19. | Europaparlamentet betonar att kvinnors deltagande i GSFP-uppdrag bidrar till uppdragets effektivitet och är en drivkraft för EU:s trovärdighet som förespråkare för lika rättigheter för kvinnor och män i hela världen. Parlamentet efterlyser en meningsfull integrering av jämställdhetsperspektivet i utformningen av GSFP, särskilt genom jämnare könsfördelning i personalen och ledningen för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser och genom särskild utbildning för den utstationerade personalen. Parlamentet välkomnar att alla civila GSFP-uppdrag nu har utsett en jämställdhetsrådgivare och uppmanar de militära GSFP-uppdragen att göra detsamma. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att föreslå kvinnliga kandidater för de befintliga lediga befattningarna. Parlamentet efterfrågar att all EU-utplacerad militär och civil personal ska vara tillräckligt utbildad i jämställdhet och i genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, och särskilt när det gäller hur ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i deras uppgifter. Parlamentet beklagar att antalet kvinnor som arbetar inom GSFP-uppdrag och särskilt inom de militära uppdragen fortfarande är mycket lågt. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten att främja behovet av ett konkret mål och politiska åtaganden för att öka antalet kvinnor i EU:s uppdrag och insatser för krishantering. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att undersöka olika sätt att stärka politiken för rekrytering och bibehållande av personal och främja kvinnors medverkan i fredsbyggande och fredsbevarande uppdrag. Parlamentet framhåller behovet att införa en ny post i EU-budgeten för att finansiera utplaceringen av jämställdhetsrådgivare i militära GSFP-uppdrag. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att kvinnors deltagande i GSFP-uppdrag bidrar till uppdragets effektivitet och är en drivkraft för EU:s trovärdighet som förespråkare för lika rättigheter för kvinnor och män i hela världen. Parlamentet efterlyser en meningsfull integrering av jämställdhetsperspektivet i utformningen av GSFP, särskilt genom jämnare könsfördelning i personalen och ledningen för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser och genom särskild utbildning för den utstationerade personalen. Parlamentet välkomnar att alla civila GSFP-uppdrag nu har utsett en jämställdhetsrådgivare och uppmanar de militära GSFP-uppdragen att göra detsamma. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att föreslå kvinnliga kandidater för de befintliga lediga befattningarna. Parlamentet efterfrågar att all EU-utplacerad militär och civil personal ska vara tillräckligt utbildad i jämställdhet och i genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, och särskilt när det gäller hur ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i deras uppgifter. Parlamentet beklagar att antalet kvinnor som arbetar inom GSFP-uppdrag och särskilt inom de militära uppdragen fortfarande är mycket lågt. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten att främja behovet av ett konkret mål och politiska åtaganden för att öka antalet kvinnor i EU:s uppdrag och insatser för krishantering. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att undersöka olika sätt att stärka politiken för rekrytering och bibehållande av personal och främja kvinnors medverkan i fredsbyggande och fredsbevarande uppdrag. Parlamentet framhåller behovet att införa en ny post i EU-budgeten för att finansiera utplaceringen av jämställdhetsrådgivare i militära GSFP-uppdrag.

| 20. | Europaparlamentet understryker unionens globala åtagande i Sahel och på Afrikas horn genom sex civila (Eucap Sahel Mali, Eucap Sahel Niger, Eucap Somalia) och militära (EUTM Mali, EUTM Somalia, Eunavfor Atalanta, Eunavfor MED Irini) uppdrag. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker unionens globala åtagande i Sahel och på Afrikas horn genom sex civila (Eucap Sahel Mali, Eucap Sahel Niger, Eucap Somalia) och militära (EUTM Mali, EUTM Somalia, Eunavfor Atalanta, Eunavfor MED Irini) uppdrag.

| 21. | Europaparlamentet noterar att de militära insatserna inom ramen för GSFP i allt större utsträckning tenderar att fokusera på att bygga upp väpnade styrkor (dvs. EU:s utbildningsuppdrag) utan att ha en verkställande dimension. Parlamentet anser att mandaten, utan att det påverkar dessa uppdrags icke-verkställande dimension, bör göras mer kraftfulla för att göra det möjligt för europeiska rådgivare att så nära som möjligt på platsen för utplacering kontrollera om utbildningsprogrammet har genomförts väl och är helt i linje med de lokala väpnade styrkornas faktiska operativa behov. Parlamentet noterar att detta även skulle möjliggöra ett bättre förebyggande av bristfällig förvaltning och fall med missbruk när de utbildade styrkorna väl utplaceras på fältet. Parlamentet betonar att detta särskilt gäller EUTM Mali, där de maliska väpnade styrkorna utplaceras i väldigt olika och utmanande områden och därmed kräver tillsyn över hur den europeiska utbildningen faktiskt genomförs. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att de militära insatserna inom ramen för GSFP i allt större utsträckning tenderar att fokusera på att bygga upp väpnade styrkor (dvs. EU:s utbildningsuppdrag) utan att ha en verkställande dimension. Parlamentet anser att mandaten, utan att det påverkar dessa uppdrags icke-verkställande dimension, bör göras mer kraftfulla för att göra det möjligt för europeiska rådgivare att så nära som möjligt på platsen för utplacering kontrollera om utbildningsprogrammet har genomförts väl och är helt i linje med de lokala väpnade styrkornas faktiska operativa behov. Parlamentet noterar att detta även skulle möjliggöra ett bättre förebyggande av bristfällig förvaltning och fall med missbruk när de utbildade styrkorna väl utplaceras på fältet. Parlamentet betonar att detta särskilt gäller EUTM Mali, där de maliska väpnade styrkorna utplaceras i väldigt olika och utmanande områden och därmed kräver tillsyn över hur den europeiska utbildningen faktiskt genomförs.

| 22. | Europaparlamentet betonar att bara ett fåtal GSFP-uppdrag tillhandahåller utbildning om sexuella och könsrelaterade trakasserier, och uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att tillhandahålla obligatorisk utbildning för att bekämpa sådana trakasserier i alla uppdrag och insatser samt se till att offer och visselblåsare får verkligt skydd. Parlamentet vill att de uppgraderade allmänna uppförandenormerna för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser uppdateras så att de inbegriper principen om nolltolerans i fråga om underlåtenhet från EU-ledningens sida att vidta åtgärder i samband med sexuellt och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att bara ett fåtal GSFP-uppdrag tillhandahåller utbildning om sexuella och könsrelaterade trakasserier, och uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att tillhandahålla obligatorisk utbildning för att bekämpa sådana trakasserier i alla uppdrag och insatser samt se till att offer och visselblåsare får verkligt skydd. Parlamentet vill att de uppgraderade allmänna uppförandenormerna för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser uppdateras så att de inbegriper principen om nolltolerans i fråga om underlåtenhet från EU-ledningens sida att vidta åtgärder i samband med sexuellt och könsrelaterat våld.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 12 oktober 2020 om operation Eufor Althea och beredskapen att förlänga operationens mandat för att stödja Bosnien och Hercegovinas myndigheter i upprätthållandet av säkra och trygga förhållanden inom ramen för ett förnyat FN-mandat. Parlamentet erkänner de utmaningar som covid-19-pandemin innebär och berömmer uppdragspersonalen för att de förblivit helt operativa under denna tid. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 12 oktober 2020 om operation Eufor Althea och beredskapen att förlänga operationens mandat för att stödja Bosnien och Hercegovinas myndigheter i upprätthållandet av säkra och trygga förhållanden inom ramen för ett förnyat FN-mandat. Parlamentet erkänner de utmaningar som covid-19-pandemin innebär och berömmer uppdragspersonalen för att de förblivit helt operativa under denna tid.

| 24. | Europaparlamentet noterar att säkerhetssituationen i Somalia är mycket oroande och att den är en destabiliserande faktor på hela Afrikas horn och även utanför den regionen. Parlamentet anser i detta avseende att en förstärkning av EUTM Somalia med en rådgivande kapacitet i befälsstrukturer skulle göra det möjligt att utöva ett betydande inflytande på hur insatser genomförs inom den multilaterala ramen för militärt bistånd. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar att säkerhetssituationen i Somalia är mycket oroande och att den är en destabiliserande faktor på hela Afrikas horn och även utanför den regionen. Parlamentet anser i detta avseende att en förstärkning av EUTM Somalia med en rådgivande kapacitet i befälsstrukturer skulle göra det möjligt att utöva ett betydande inflytande på hur insatser genomförs inom den multilaterala ramen för militärt bistånd.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar de insatser som gjorts när det gäller den regionaliseringsprocess som inletts genom den regionala rådgivnings- och samordningsenheten och rådets beslut av den 12 februari 2019 att inleda processens andra fas, och således förstärka EU:s regionala strategi i Sahel, särskilt inom EUTM Mali genom att utvidga dess omfattning till G5 Sahel-länderna, i syfte att göra EU:s insatser mer effektiva och operativa över G5 Sahel-ländernas gränser och stödja gränsöverskridande samarbete, och därmed göra det arbete som utförs inom ramen för Eucap Sahel Mali, Eucap Sahel Niger och EUTM Mali mer effektivt. Parlamentet begär att uppdraget ska döpas om till EUTM Sahel. Parlamentet konstaterar att stringens och säkerhetssamarbete med afrikanska länder är avgörande för att uppnå stabilitet och långsiktig utveckling på kontinenten. Parlamentet anser att en regionalisering av GSFP:s strategi i Sahel är relevant men kräver en tydligare organisation mellan de befintliga civila och militära GSFP-uppdragen, lokala aktörer och andra internationella organisationer (dvs. FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Mali och insatsen Barkhane ledd av den franska militären) för att säkerställa operativ synergi och samordnade insatser på unionsnivå. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar de insatser som gjorts när det gäller den regionaliseringsprocess som inletts genom den regionala rådgivnings- och samordningsenheten och rådets beslut av den 12 februari 2019 att inleda processens andra fas, och således förstärka EU:s regionala strategi i Sahel, särskilt inom EUTM Mali genom att utvidga dess omfattning till G5 Sahel-länderna, i syfte att göra EU:s insatser mer effektiva och operativa över G5 Sahel-ländernas gränser och stödja gränsöverskridande samarbete, och därmed göra det arbete som utförs inom ramen för Eucap Sahel Mali, Eucap Sahel Niger och EUTM Mali mer effektivt. Parlamentet begär att uppdraget ska döpas om till EUTM Sahel. Parlamentet konstaterar att stringens och säkerhetssamarbete med afrikanska länder är avgörande för att uppnå stabilitet och långsiktig utveckling på kontinenten. Parlamentet anser att en regionalisering av GSFP:s strategi i Sahel är relevant men kräver en tydligare organisation mellan de befintliga civila och militära GSFP-uppdragen, lokala aktörer och andra internationella organisationer (dvs. FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Mali och insatsen Barkhane ledd av den franska militären) för att säkerställa operativ synergi och samordnade insatser på unionsnivå.

| 26. | Europaparlamentet är bekymrat över den pågående desinformationskampanjen mot EU i Centralafrikanska republiken. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att vidta åtgärder för att effektivt identifiera ursprunget till desinformationskampanjen och för att motverka sådana angrepp. Parlamentet välkomnar starten av uppdraget för att stärka säkerhetssektorn i Centralafrikanska republiken (EUAM RCA) och det förlängda utbildningsuppdraget i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA). Parlamentet anser att om unionen snabbt och effektivt behöver förbättra sin kapacitet att leverera utrustning utöver den utbildning som tillhandahålls i uppdragen inom ramen för Eucap och EUTM. Parlamentet konstaterar att inrättandet av den europeiska fredsbevarande resursen skulle säkerställa en omfattande strategi för kapacitetsuppbyggnad av vår partners styrkor. Parlamentet understryker att självsäkra, närvarande och aktiva aktörer, som inte nödvändigtvis delar samma etiska principer som unionen och dess medlemsstater, fyller kapacitetsbristen och är inblandade i utrustandet av dessa styrkor, utan respekt för rättsstatens principer och internationella normer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är bekymrat över den pågående desinformationskampanjen mot EU i Centralafrikanska republiken. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att vidta åtgärder för att effektivt identifiera ursprunget till desinformationskampanjen och för att motverka sådana angrepp. Parlamentet välkomnar starten av uppdraget för att stärka säkerhetssektorn i Centralafrikanska republiken (EUAM RCA) och det förlängda utbildningsuppdraget i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA). Parlamentet anser att om unionen snabbt och effektivt behöver förbättra sin kapacitet att leverera utrustning utöver den utbildning som tillhandahålls i uppdragen inom ramen för Eucap och EUTM. Parlamentet konstaterar att inrättandet av den europeiska fredsbevarande resursen skulle säkerställa en omfattande strategi för kapacitetsuppbyggnad av vår partners styrkor. Parlamentet understryker att självsäkra, närvarande och aktiva aktörer, som inte nödvändigtvis delar samma etiska principer som unionen och dess medlemsstater, fyller kapacitetsbristen och är inblandade i utrustandet av dessa styrkor, utan respekt för rättsstatens principer och internationella normer.

| 27. | Europaparlamentet är djupt oroat över försämringen av säkerheten och den humanitära situationen i Sahelregionen, där terrorism ökar pressen på G5 Sahel-länderna och deras grannskap, vilket förvärrar de lokala, politiska, etniska och religiösa spänningarna. Parlamentet betonar vikten av stödet från EU:s uppdrag och insatser i Sahel i det här avseendet. Parlamentet påminner om den avgörande betydelsen av att behålla den långsiktiga investering som det internationella samfundet har gjort för att arbeta för säkerhet och stabilitet i Mali och Sahel. Parlamentet välkomnar återupptagandet av verksamheten i EU:s uppdrag och insatser i Mali. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är djupt oroat över försämringen av säkerheten och den humanitära situationen i Sahelregionen, där terrorism ökar pressen på G5 Sahel-länderna och deras grannskap, vilket förvärrar de lokala, politiska, etniska och religiösa spänningarna. Parlamentet betonar vikten av stödet från EU:s uppdrag och insatser i Sahel i det här avseendet. Parlamentet påminner om den avgörande betydelsen av att behålla den långsiktiga investering som det internationella samfundet har gjort för att arbeta för säkerhet och stabilitet i Mali och Sahel. Parlamentet välkomnar återupptagandet av verksamheten i EU:s uppdrag och insatser i Mali.

| 28. | Europaparlamentet manar till en ny strategi på operativ nivå för en reformering av säkerhetssektorn, säkerhetsassistans och militär kapacitetsuppbyggnad, som omfattar de lärdomar som har dragits särskilt i Mali, och som lägger tonvikt vid a) demokratisk kontroll av alla säkerhetsstyrkor inbegripet väpnade styrkor, b) demokratisk och transparent styrning av sektorn, c) systematisk övervakning av att alla aktörers fullständigt och strikt uppfyller internationell lagstiftning om mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt och d) tydliga mekanismer för avbrytande eller tillbakadragande i fall med strafflöshet eller pågående kränkningar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet manar till en ny strategi på operativ nivå för en reformering av säkerhetssektorn, säkerhetsassistans och militär kapacitetsuppbyggnad, som omfattar de lärdomar som har dragits särskilt i Mali, och som lägger tonvikt vid a) demokratisk kontroll av alla säkerhetsstyrkor inbegripet väpnade styrkor, b) demokratisk och transparent styrning av sektorn, c) systematisk övervakning av att alla aktörers fullständigt och strikt uppfyller internationell lagstiftning om mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt och d) tydliga mekanismer för avbrytande eller tillbakadragande i fall med strafflöshet eller pågående kränkningar.

| 29. | Europaparlamentet noterar den förbättrade graden av samordning mellan civila och militära uppdrag i tre länder: Mali, Centralafrikanska republiken och Somalia. Parlamentet välkomnar de samordnade insatserna av EU:s kapacitetsuppbyggande uppdrag i Somalia (Eucap Somalia) och EUTM Somalia för att åtfölja det operativa närmandet mellan den somaliska polisen och den somaliska armén i de områden som befriats från al-Shabaabs inflytande. Parlamentet betonar att den integrerade strategin för verktyg, budgetinstrument och aktörer i EUAM Centralafrikanska republiken och EUTM Centralafrikanska republiken i relevanta fall bör kopieras i andra GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar den förbättrade graden av samordning mellan civila och militära uppdrag i tre länder: Mali, Centralafrikanska republiken och Somalia. Parlamentet välkomnar de samordnade insatserna av EU:s kapacitetsuppbyggande uppdrag i Somalia (Eucap Somalia) och EUTM Somalia för att åtfölja det operativa närmandet mellan den somaliska polisen och den somaliska armén i de områden som befriats från al-Shabaabs inflytande. Parlamentet betonar att den integrerade strategin för verktyg, budgetinstrument och aktörer i EUAM Centralafrikanska republiken och EUTM Centralafrikanska republiken i relevanta fall bör kopieras i andra GSFP-uppdrag och GSFP-insatser.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av insatsen Eunavfor MED Irini, som syftar till att bidra till hållbar fred, säkerhet och stabilitet genom att stödja genomförandet av vapenembargot mot Libyen i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 2526 (2020), utbilda den libyska kustbevakningen och störa människosmugglare. Parlamentet uppmanar särskilt med eftertryck medlemsstaterna att snarast avsätta de underrättelse-, övervaknings-, rekognoscerings-, polisresurser och marina resurser som krävs för att stärka Irini-insatsens hittills begränsade kapacitet och uppmuntrar ett starkare samarbete med Natos pågående havsinsats Sea Guardian samt samarbete med regionala partner. Parlamentet påminner om internationella skyldigheter när det gäller sök- och räddningsinsatser till sjöss. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att fullt ut utnyttja EU:s resurser på detta område, särskilt EU:s satellitcentrum och EU:s underrättelse- och lägescentral. Parlamentet välkomnar de pågående framstegen mot en stabilisering av situationen i Libyen och uppmanar EU att spela en aktiv roll i medlingsprocessen för att bidra till att skapa den nödvändiga grunden för ett fredligt, stabilt och demokratiskt Libyen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar inledandet av insatsen Eunavfor MED Irini, som syftar till att bidra till hållbar fred, säkerhet och stabilitet genom att stödja genomförandet av vapenembargot mot Libyen i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 2526 (2020), utbilda den libyska kustbevakningen och störa människosmugglare. Parlamentet uppmanar särskilt med eftertryck medlemsstaterna att snarast avsätta de underrättelse-, övervaknings-, rekognoscerings-, polisresurser och marina resurser som krävs för att stärka Irini-insatsens hittills begränsade kapacitet och uppmuntrar ett starkare samarbete med Natos pågående havsinsats Sea Guardian samt samarbete med regionala partner. Parlamentet påminner om internationella skyldigheter när det gäller sök- och räddningsinsatser till sjöss. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att fullt ut utnyttja EU:s resurser på detta område, särskilt EU:s satellitcentrum och EU:s underrättelse- och lägescentral. Parlamentet välkomnar de pågående framstegen mot en stabilisering av situationen i Libyen och uppmanar EU att spela en aktiv roll i medlingsprocessen för att bidra till att skapa den nödvändiga grunden för ett fredligt, stabilt och demokratiskt Libyen.

| 31. | Europaparlamentet noterar rådets beslut av den 20 juni 2020 att förlänga mandaten för tre av sina civila GSFP-uppdrag: Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen), Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) och Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps). |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar rådets beslut av den 20 juni 2020 att förlänga mandaten för tre av sina civila GSFP-uppdrag: Europeiska unionens integrerade gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen), Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) och Europeiska unionens polisuppdrag för de palestinska territorierna (Eupol Copps).

| 32. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare utveckling och förstärkning av EU:s civil-militära beslutsprocesser och lednings- och kontrollstrukturer, samtidigt som man garanterar separata militära respektive civila befälsordningar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet efterlyser ytterligare utveckling och förstärkning av EU:s civil-militära beslutsprocesser och lednings- och kontrollstrukturer, samtidigt som man garanterar separata militära respektive civila befälsordningar.

| 33. | Europaparlamentet noterar att den strategiska översynen av den militära planerings- och ledningskapaciteten ska inledas 2020. Med tanke på denna översyns inverkan på planering, ledning och kontroll i samband med militära uppdrag och insatser uppmanar parlamentet vice ordföranden/den höga representanten att i god tid informera parlamentet om de valmöjligheter som finns och de val som görs. Parlamentet upprepar att EU behöver en permanent och fullfjädrad militär befälsstruktur för att kunna agera självständigt och uppmanar därför rådet att genomföra en sådan struktur. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar att den strategiska översynen av den militära planerings- och ledningskapaciteten ska inledas 2020. Med tanke på denna översyns inverkan på planering, ledning och kontroll i samband med militära uppdrag och insatser uppmanar parlamentet vice ordföranden/den höga representanten att i god tid informera parlamentet om de valmöjligheter som finns och de val som görs. Parlamentet upprepar att EU behöver en permanent och fullfjädrad militär befälsstruktur för att kunna agera självständigt och uppmanar därför rådet att genomföra en sådan struktur.

| 34. | Europaparlamentet noterar de övergripande framsteg och insatser som gjorts i genomförandet av den civila GSFP-pakten, som syftar till att ge den civila delen av GSFP ökad förmåga och göra den mer verkningsfull, flexibel och lyhörd inte bara på nationell nivå genom att utarbeta och genomföra nationella genomförandeplaner för att öka de nationella bidragen till den civila delen av GSFP, utan även på EU-nivå genom att utarbeta en gemensam handlingsplan. Parlamentet efterlyser ett fullständigt genomförande av den civila GSFP-pakten senast i början av sommaren 2023. Parlamentet noterar kapacitetsutmaningar som den civila delen av GSFP står inför när det gäller tillgången till tillräckligt många poliser, domare, åklagare och andra experter inom rättsväsendet och sektorn för civil säkerhet. Parlamentet anser att EU måste göra en omfattande utvärdering av de civila uppdragen inom ramen för Eucap Sahel Mali, Eucap Sahel Niger, Eucap Somalia och EUAM Centralafrikanska republiken när det gäller deras uppdrag, budgetar och personalresurser, så att de kan göras fullständigt operativa och ändamålsenliga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla en detaljerad årlig översyn med en inventering av framstegen med genomförandet av den civila GSFP-pakten. Parlamentet uppmanar alla berörda aktörer att intensifiera samarbetet och stärka samverkan mellan de civila och militära uppdrag som genomförs i samma insatsområde, särskilt med relevans för rörlighet och säkra digitala infrastrukturer. Parlamentet välkomnar inrättandet av ett kompetenscentrum för civil krishantering, som öppnades i september 2020, och uppmuntrar medlemsstaterna att aktivt delta i dess arbete. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar de övergripande framsteg och insatser som gjorts i genomförandet av den civila GSFP-pakten, som syftar till att ge den civila delen av GSFP ökad förmåga och göra den mer verkningsfull, flexibel och lyhörd inte bara på nationell nivå genom att utarbeta och genomföra nationella genomförandeplaner för att öka de nationella bidragen till den civila delen av GSFP, utan även på EU-nivå genom att utarbeta en gemensam handlingsplan. Parlamentet efterlyser ett fullständigt genomförande av den civila GSFP-pakten senast i början av sommaren 2023. Parlamentet noterar kapacitetsutmaningar som den civila delen av GSFP står inför när det gäller tillgången till tillräckligt många poliser, domare, åklagare och andra experter inom rättsväsendet och sektorn för civil säkerhet. Parlamentet anser att EU måste göra en omfattande utvärdering av de civila uppdragen inom ramen för Eucap Sahel Mali, Eucap Sahel Niger, Eucap Somalia och EUAM Centralafrikanska republiken när det gäller deras uppdrag, budgetar och personalresurser, så att de kan göras fullständigt operativa och ändamålsenliga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla en detaljerad årlig översyn med en inventering av framstegen med genomförandet av den civila GSFP-pakten. Parlamentet uppmanar alla berörda aktörer att intensifiera samarbetet och stärka samverkan mellan de civila och militära uppdrag som genomförs i samma insatsområde, särskilt med relevans för rörlighet och säkra digitala infrastrukturer. Parlamentet välkomnar inrättandet av ett kompetenscentrum för civil krishantering, som öppnades i september 2020, och uppmuntrar medlemsstaterna att aktivt delta i dess arbete.

| 35. | Europaparlamentet lovordar GSFP-uppdragens och GSFP-insatsernas kontinuitet och vidmakthållna närvaro trots den mycket utmanande miljö och negativa inverkan som covid-19-pandemin gett upphov till. Parlamentet kräver att budgeten och medlen för och planeringen och utrustandet av GSFP-uppdrag och GSFP-insatser bedöms och anpassas mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts inom ramen för covid-19-pandemin för att se till att den operativa effektiviteten upprätthålls. Parlamentet understryker vikten av att EU överväger vad som kan göras mer för att minimera och hantera risken för att personal smittas. Parlamentet uttrycker allvarlig oro över den negativa förstärkande effekt som covid-19-pandemin har på befintliga kriser och anser att det är nödvändigt för EU att förhindra att covid-19 äventyrar många års framsteg inom fredsuppbyggande arbete. Parlamentet oroas över vågen av desinformation, särskilt mot EU:s GSFP-uppdrag och GSFP-insatser i covid-19-pandemins tid. Parlamentet understryker att EU måste förstärka sina strategiska kommunikationsverktyg och sin offentliga diplomati, framför allt i länder där GSFP-uppdrag och GSFP-insatser används. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet lovordar GSFP-uppdragens och GSFP-insatsernas kontinuitet och vidmakthållna närvaro trots den mycket utmanande miljö och negativa inverkan som covid-19-pandemin gett upphov till. Parlamentet kräver att budgeten och medlen för och planeringen och utrustandet av GSFP-uppdrag och GSFP-insatser bedöms och anpassas mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts inom ramen för covid-19-pandemin för att se till att den operativa effektiviteten upprätthålls. Parlamentet understryker vikten av att EU överväger vad som kan göras mer för att minimera och hantera risken för att personal smittas. Parlamentet uttrycker allvarlig oro över den negativa förstärkande effekt som covid-19-pandemin har på befintliga kriser och anser att det är nödvändigt för EU att förhindra att covid-19 äventyrar många års framsteg inom fredsuppbyggande arbete. Parlamentet oroas över vågen av desinformation, särskilt mot EU:s GSFP-uppdrag och GSFP-insatser i covid-19-pandemins tid. Parlamentet understryker att EU måste förstärka sina strategiska kommunikationsverktyg och sin offentliga diplomati, framför allt i länder där GSFP-uppdrag och GSFP-insatser används.

| 36. | Europaparlamentet ger sitt erkännande åt det bidrag som civila och militära GSFP-uppdrag har gjort när det gäller att bevara fred och stabilitet och stärka den internationella säkerheten och stödja tredjeländer i kampen mot terrorism. EU uppmanas eftertryckligen att stärka sin institutionella kapacitet för konfliktförebyggande och medling. Parlamentet manar till en mer proaktiv strategi för att lösa utdragna konflikter i EU:s närmaste grannskap. Parlamentet efterfrågar konfliktmedvetna och människocentrerade strategier som sätter människors säkerhet och rättigheter i centrum för EU:s engagemang. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet ger sitt erkännande åt det bidrag som civila och militära GSFP-uppdrag har gjort när det gäller att bevara fred och stabilitet och stärka den internationella säkerheten och stödja tredjeländer i kampen mot terrorism. EU uppmanas eftertryckligen att stärka sin institutionella kapacitet för konfliktförebyggande och medling. Parlamentet manar till en mer proaktiv strategi för att lösa utdragna konflikter i EU:s närmaste grannskap. Parlamentet efterfrågar konfliktmedvetna och människocentrerade strategier som sätter människors säkerhet och rättigheter i centrum för EU:s engagemang.

| 37. | Europaparlamentet anser att unionen bör koncentrera sina ansträngningar på uppdrag och insatser till de områden där de genererar högst mervärde. Parlamentet skulle därför välkomna en diskussion om vissa uppdrags relevans och effektivitet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att unionen bör koncentrera sina ansträngningar på uppdrag och insatser till de områden där de genererar högst mervärde. Parlamentet skulle därför välkomna en diskussion om vissa uppdrags relevans och effektivitet.

| 38. | Europaparlamentet efterfrågar ett skyndsamt antagande och genomförande av den europeiska fredsbevarande resursen, i syfte att öka effektiviteten i EU:s uppdrag, stödja dess partner och bidra till fredsinsatserna. Parlamentet understryker att detta instrument skulle finansiera en del av kostnaderna för EU:s försvarsverksamhet, inbegripet de gemensamma kostnaderna för militära GSFP-insatser och kostnaderna för militär kapacitetsuppbyggnad för partner i länder där EU ingriper, och att det därför bör tilldelas en budget som är tillräckligt stor för att effektivt hantera de aktuella utmaningarna när det gäller utbildning, insatser, uppdrag, projekt och militär utrustning, inbegripet vapen, ammunition och transporter, i full överensstämmelse med de åtta kriterierna i den gemensamma ståndpunkten, internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt samt effektiva bestämmelser om transparens, i enlighet med parlamentets rekommendation av den 28 mars 2019 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet. Parlamentet påminner om behovet av att genomföra omfattande förhandsriskbedömningar och noga övervaka mottagarländernas användning, särskilt i regioner med ett synnerligen instabilt politiskt landskap och mycket lättgenomträngliga nationella gränser, och av att införa nödvändiga skyddsåtgärder på EU-nivå för att förhindra terroristgruppers och andra fientliga aktörers förvärv av dessa vapen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet efterfrågar ett skyndsamt antagande och genomförande av den europeiska fredsbevarande resursen, i syfte att öka effektiviteten i EU:s uppdrag, stödja dess partner och bidra till fredsinsatserna. Parlamentet understryker att detta instrument skulle finansiera en del av kostnaderna för EU:s försvarsverksamhet, inbegripet de gemensamma kostnaderna för militära GSFP-insatser och kostnaderna för militär kapacitetsuppbyggnad för partner i länder där EU ingriper, och att det därför bör tilldelas en budget som är tillräckligt stor för att effektivt hantera de aktuella utmaningarna när det gäller utbildning, insatser, uppdrag, projekt och militär utrustning, inbegripet vapen, ammunition och transporter, i full överensstämmelse med de åtta kriterierna i den gemensamma ståndpunkten, internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt samt effektiva bestämmelser om transparens, i enlighet med parlamentets rekommendation av den 28 mars 2019 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet. Parlamentet påminner om behovet av att genomföra omfattande förhandsriskbedömningar och noga övervaka mottagarländernas användning, särskilt i regioner med ett synnerligen instabilt politiskt landskap och mycket lättgenomträngliga nationella gränser, och av att införa nödvändiga skyddsåtgärder på EU-nivå för att förhindra terroristgruppers och andra fientliga aktörers förvärv av dessa vapen.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet i avsiktsförklaringen om tillståndet i unionen 2020 av ett gemensamt meddelande om en strategisk strategi för att stödja avväpning, demobilisering och återanpassning av tidigare kombattanter 2021, som en översyn i rätt tid av 2006 års EU-koncept för stöd till avväpning, demobilisering och återanpassning (DDR). Parlamentet understryker vikten av en reform av säkerhetssektorn, som en prioritering särskilt för våra civila GSFP-uppdrag och vilken bör ha som främsta mål att genomföra strategin för människors säkerhet. Parlamentet betonar att det nya strategiska förhållningssättet till DDR måste säkerställa konsekvens mellan GSFP-instrument och EU-utvecklingsstöd. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet i avsiktsförklaringen om tillståndet i unionen 2020 av ett gemensamt meddelande om en strategisk strategi för att stödja avväpning, demobilisering och återanpassning av tidigare kombattanter 2021, som en översyn i rätt tid av 2006 års EU-koncept för stöd till avväpning, demobilisering och återanpassning (DDR). Parlamentet understryker vikten av en reform av säkerhetssektorn, som en prioritering särskilt för våra civila GSFP-uppdrag och vilken bör ha som främsta mål att genomföra strategin för människors säkerhet. Parlamentet betonar att det nya strategiska förhållningssättet till DDR måste säkerställa konsekvens mellan GSFP-instrument och EU-utvecklingsstöd.

Utveckling av effektiv GSFP-kapacitet

Utveckling av effektiv GSFP-kapacitet

| 40. | Europaparlamentet välkomnar EU:s kapacitetsutvecklingsinitiativ, såsom den samordnade årliga försvarsöversikten, det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och den framtida Europeiska försvarsfonden, samt dess föregångsprogram – unionens förberedande åtgärd för försvarsrelaterad forskning och det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet – eftersom de kan bidra till större enhetlighet, samordning och interoperabilitet vid genomförandet av GSFP och bana väg för uppfyllandet av Petersberguppdragen och befästa solidariteten, sammanhållningen, resiliensen och det strategiska oberoendet inom unionen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar EU:s kapacitetsutvecklingsinitiativ, såsom den samordnade årliga försvarsöversikten, det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och den framtida Europeiska försvarsfonden, samt dess föregångsprogram – unionens förberedande åtgärd för försvarsrelaterad forskning och det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet – eftersom de kan bidra till större enhetlighet, samordning och interoperabilitet vid genomförandet av GSFP och bana väg för uppfyllandet av Petersberguppdragen och befästa solidariteten, sammanhållningen, resiliensen och det strategiska oberoendet inom unionen.

| 41. | Europaparlamentet inser att integreringen av utvecklingsinitiativ i EU:s kapacitet och medlemsstaternas meningsfulla deltagande i större europeiska försvarsprojekt, som för närvarande drivs på en nästan exklusivt bilateral grund (det vill säga det framtida luftstridssystemet och huvudsystemet för markstrider), har kritisk betydelse för framgången med den europeiska integrationsprocessen på försvarsområdet och skulle utgöra ett tydligt mervärde för det europeiska arbetet för bättre samarbete, försvarsanpassning och interoperabilitet till förmån för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet inser att integreringen av utvecklingsinitiativ i EU:s kapacitet och medlemsstaternas meningsfulla deltagande i större europeiska försvarsprojekt, som för närvarande drivs på en nästan exklusivt bilateral grund (det vill säga det framtida luftstridssystemet och huvudsystemet för markstrider), har kritisk betydelse för framgången med den europeiska integrationsprocessen på försvarsområdet och skulle utgöra ett tydligt mervärde för det europeiska arbetet för bättre samarbete, försvarsanpassning och interoperabilitet till förmån för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar den avgörande vikten av att öka konsekvensen, inkluderingen, samordningen och följdriktigheten i alla EU:s försvarsplaneringsinstrument och i alla dess verktyg och initiativ för kapacitetsutveckling, så att de medför meningsfull samverkan och ömsesidigt stärkande, förebygger dubbelarbete och säkerställer en effektiv och strategisk användning av resurserna, säkerställer interoperabilitet och främjar snabb insättning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar den avgörande vikten av att öka konsekvensen, inkluderingen, samordningen och följdriktigheten i alla EU:s försvarsplaneringsinstrument och i alla dess verktyg och initiativ för kapacitetsutveckling, så att de medför meningsfull samverkan och ömsesidigt stärkande, förebygger dubbelarbete och säkerställer en effektiv och strategisk användning av resurserna, säkerställer interoperabilitet och främjar snabb insättning.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina försvarsutgifter och sikta mot ett mål på 2 % av BNP. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina försvarsutgifter och sikta mot ett mål på 2 % av BNP.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar det avtal som nåtts när det gäller förordningen om Europeiska försvarsfonden och efterfrågar ett skyndsamt antagande och inrättande av Europeiska försvarsfonden, som kommer att ta itu med och påskynda de gemensamt överenskomna prioriteringarna för försvarskapacitetsutveckling på flyg-, land-, havs- och it-områdena och på så sätt främja EU:s förmåga att fungera som en global aktör och en bidragare till och garant för internationell säkerhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att tillhandahålla tillräcklig finansiering till Europeiska försvarsfonden och att fokusera på strukturprojekt med stort mervärde och på så sätt underlätta det industriella samarbetet mellan medlemsstaterna och konsolideringen av en stark europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas, vilket stärker den tekniska, industriella och strategiska kapaciteten i syfte att förstärka EU:s förmåga att självständigt producera och förfoga över militär kapacitet och att bevara Europas tekniska oberoende på lång sikt. Parlamentet uppmuntrar initiativ för försvarskapacitet för att underlätta medverkan av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar det avtal som nåtts när det gäller förordningen om Europeiska försvarsfonden och efterfrågar ett skyndsamt antagande och inrättande av Europeiska försvarsfonden, som kommer att ta itu med och påskynda de gemensamt överenskomna prioriteringarna för försvarskapacitetsutveckling på flyg-, land-, havs- och it-områdena och på så sätt främja EU:s förmåga att fungera som en global aktör och en bidragare till och garant för internationell säkerhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att tillhandahålla tillräcklig finansiering till Europeiska försvarsfonden och att fokusera på strukturprojekt med stort mervärde och på så sätt underlätta det industriella samarbetet mellan medlemsstaterna och konsolideringen av en stark europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas, vilket stärker den tekniska, industriella och strategiska kapaciteten i syfte att förstärka EU:s förmåga att självständigt producera och förfoga över militär kapacitet och att bevara Europas tekniska oberoende på lång sikt. Parlamentet uppmuntrar initiativ för försvarskapacitet för att underlätta medverkan av små och medelstora företag.

| 45. | Europaparlamentet uppmärksammar försvarsforskningens mycket känsliga och strategiska karaktär och behovet av att reglera tillträdet för enheter som kontrolleras av tredje parter utanför EU till projekt som finansieras av Europeiska försvarsfonden för att uppnå förenlighet med EU:s ambitioner om strategiskt oberoende. Parlamentet understryker att tredjeländers deltagande i Europeiska försvarsfonden, i vissa lämpliga specifika undantagsfall när det ger tekniskt och operativt mervärde till vissa projekt, bör genomföras på grundval av faktisk ömsesidighet, bör inte undergräva försvarsfondens mål och måste underställas noggrann övervakning i fråga om efterlevnaden av de regler som föreskrivs i förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska försvarsfonden (COM(2018)0476), exempelvis underhåll av immateriell egendom inom EU. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmärksammar försvarsforskningens mycket känsliga och strategiska karaktär och behovet av att reglera tillträdet för enheter som kontrolleras av tredje parter utanför EU till projekt som finansieras av Europeiska försvarsfonden för att uppnå förenlighet med EU:s ambitioner om strategiskt oberoende. Parlamentet understryker att tredjeländers deltagande i Europeiska försvarsfonden, i vissa lämpliga specifika undantagsfall när det ger tekniskt och operativt mervärde till vissa projekt, bör genomföras på grundval av faktisk ömsesidighet, bör inte undergräva försvarsfondens mål och måste underställas noggrann övervakning i fråga om efterlevnaden av de regler som föreskrivs i förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska försvarsfonden (COM(2018)0476), exempelvis underhåll av immateriell egendom inom EU.

| 46. | Europaparlamentet förväntar sig att den strategiska översynen av den första Pesco-etappen slutförs senast i slutet av 2020 och inbegriper insyn i programmets framsteg och identifiering av de nödvändiga bestämmelserna för att göra Pesco mer effektivt och målinriktat. Parlamentet anser att Pesco är ett instrument som bidrar till att förstärka ett hållbart och effektivt försvarssamarbete och likaledes försvarsintegrering inom EU genom att förbättra de deltagande medlemsstaternas försvarskapacitet och interoperabilitet, särskilt när det gäller styrkornas tillgänglighet, flexibilitet och insatsförmåga. Parlamentet påminner om att Pesco-projekt bör bidra till att maximera effektiviteten i försvarsutgifterna. Parlamentet anser att Pesco bör användas som ett kompletterande verktyg för att uppnå EU:s mål och bidra till Natos mål. Parlamentet välkomnar det nyligen antagna beslutet om tredjeländers deltagande i Pesco, men konstaterar att ett eventuellt sådant undantagsvist deltagande i enskilda Pesco-projekt måste ge mervärde till EU-medlemsstaterna och projekten och bidra till att stärka Pesco och GSFP och till att uppfylla mer krävande åtaganden, med förbehåll för mycket stränga politiska, materiella och rättsliga villkor, samt genomföras på grundval av etablerad och ändamålsenlig ömsesidighet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet förväntar sig att den strategiska översynen av den första Pesco-etappen slutförs senast i slutet av 2020 och inbegriper insyn i programmets framsteg och identifiering av de nödvändiga bestämmelserna för att göra Pesco mer effektivt och målinriktat. Parlamentet anser att Pesco är ett instrument som bidrar till att förstärka ett hållbart och effektivt försvarssamarbete och likaledes försvarsintegrering inom EU genom att förbättra de deltagande medlemsstaternas försvarskapacitet och interoperabilitet, särskilt när det gäller styrkornas tillgänglighet, flexibilitet och insatsförmåga. Parlamentet påminner om att Pesco-projekt bör bidra till att maximera effektiviteten i försvarsutgifterna. Parlamentet anser att Pesco bör användas som ett kompletterande verktyg för att uppnå EU:s mål och bidra till Natos mål. Parlamentet välkomnar det nyligen antagna beslutet om tredjeländers deltagande i Pesco, men konstaterar att ett eventuellt sådant undantagsvist deltagande i enskilda Pesco-projekt måste ge mervärde till EU-medlemsstaterna och projekten och bidra till att stärka Pesco och GSFP och till att uppfylla mer krävande åtaganden, med förbehåll för mycket stränga politiska, materiella och rättsliga villkor, samt genomföras på grundval av etablerad och ändamålsenlig ömsesidighet.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar de deltagande medlemsstaterna att till fullo visa prov på politiskt engagemang, insatser och strategiska ambitioner, att tillhandahålla nödvändiga resurser och att uppfylla de ambitiösa och bindande gemensamma åtaganden som de enats om, samtidigt som påtagliga framsteg säkerställs i ett snabbt och effektivt genomförande av de nuvarande Pesco-projekten. Parlamentet betonar att projekten i den första vågen framför allt är projekt för kapacitetsuppbyggnad som involverar så många medlemsstater som möjligt och att Pesco-projektens inkluderande karaktär inte bör leda till att de deltagande medlemsstaternas ambitioner urvattnas. Parlamentet är bekymrat över att de kapacitetsbrister och kritiska tillkortakommanden, som har identifierats av kapacitetsmålsprocessen genom förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten, kan komma att inte till fullo täckas upp och hanteras på ett tillräckligt sätt för att genomföra framgångsrika militära insatser. Parlamentet rekommenderar att en översyn görs av de nuvarande 47 Pesco-projekten för att kontrollera de framsteg som gjorts och identifiera vilka projekt som skulle kunna grupperas ihop, enligt de deltagande medlemsstaternas gottfinnande. Parlamentet uppmuntrar de deltagande medlemsstaterna att fokusera på Pesco-projekt som ger ett verkligt mervärde med ett mer operativt fokus, ömsesidigt fördelaktiga vinster och strategiska möjliggörare för unionen, och projekt med en strategisk dimension som tar itu med framtida säkerhetshot. Parlamentet uppmanar kraftfullt medlemsstaterna att som en del av reformen av EU:s stridsgruppssystem undersöka möjligheterna att föra in systemet under Pesco för att öka dess operativa kapacitet, modularitet och smidighet, genom att inrätta stående multinationella enheter för att utföra militära uppdrag i enlighet med artikel 43 i EU-fördraget och för att stärka EU:s förmåga att genomföra kraftfulla krishanteringsinsatser. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar de deltagande medlemsstaterna att till fullo visa prov på politiskt engagemang, insatser och strategiska ambitioner, att tillhandahålla nödvändiga resurser och att uppfylla de ambitiösa och bindande gemensamma åtaganden som de enats om, samtidigt som påtagliga framsteg säkerställs i ett snabbt och effektivt genomförande av de nuvarande Pesco-projekten. Parlamentet betonar att projekten i den första vågen framför allt är projekt för kapacitetsuppbyggnad som involverar så många medlemsstater som möjligt och att Pesco-projektens inkluderande karaktär inte bör leda till att de deltagande medlemsstaternas ambitioner urvattnas. Parlamentet är bekymrat över att de kapacitetsbrister och kritiska tillkortakommanden, som har identifierats av kapacitetsmålsprocessen genom förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten, kan komma att inte till fullo täckas upp och hanteras på ett tillräckligt sätt för att genomföra framgångsrika militära insatser. Parlamentet rekommenderar att en översyn görs av de nuvarande 47 Pesco-projekten för att kontrollera de framsteg som gjorts och identifiera vilka projekt som skulle kunna grupperas ihop, enligt de deltagande medlemsstaternas gottfinnande. Parlamentet uppmuntrar de deltagande medlemsstaterna att fokusera på Pesco-projekt som ger ett verkligt mervärde med ett mer operativt fokus, ömsesidigt fördelaktiga vinster och strategiska möjliggörare för unionen, och projekt med en strategisk dimension som tar itu med framtida säkerhetshot. Parlamentet uppmanar kraftfullt medlemsstaterna att som en del av reformen av EU:s stridsgruppssystem undersöka möjligheterna att föra in systemet under Pesco för att öka dess operativa kapacitet, modularitet och smidighet, genom att inrätta stående multinationella enheter för att utföra militära uppdrag i enlighet med artikel 43 i EU-fördraget och för att stärka EU:s förmåga att genomföra kraftfulla krishanteringsinsatser.

Stärkt samarbete med strategiska partner

Stärkt samarbete med strategiska partner

| 48. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i samarbetet mellan EU och Nato sedan den gemensamma förklaringen i Warszawa 2016. Parlamentet lovordar de framsteg som gjorts i genomförandet av den gemensamma uppsättningen förslag från 2016 och 2017, särskilt intensifieringen av den politiska dialogen mellan EU och Nato på alla nivåer, liksom den strukturerade dialogen om militär rörlighet, insatserna för att säkerställa större konsekvens i de olika försvarsplaneringsprocesserna samt det närmare samarbetet på it-säkerhets- och försvarsområdet och för att motverka hybridhot och desinformationskampanjer. Parlamentet noterar graden av samarbete mellan Nato och EU för att hjälpa civila myndigheter att begränsa och stoppa spridningen av covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar EU och Nato att ytterligare intensifiera det ömsesidigt stärkande samarbetet, inbegripet mellan uppdrag och insatser, och fördjupa sitt strategiska partnerskap. Parlamentet betonar vikten av att ytterligare stärka partnerskapet mellan EU och Nato när det gäller militär rörlighet. Parlamentet betonar vikten av att anordna och genomföra gemensamma utbildningar och övningar för europeiska väpnade styrkor samt parallella och samordnade övningar mellan EU och Nato. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i samarbetet mellan EU och Nato sedan den gemensamma förklaringen i Warszawa 2016. Parlamentet lovordar de framsteg som gjorts i genomförandet av den gemensamma uppsättningen förslag från 2016 och 2017, särskilt intensifieringen av den politiska dialogen mellan EU och Nato på alla nivåer, liksom den strukturerade dialogen om militär rörlighet, insatserna för att säkerställa större konsekvens i de olika försvarsplaneringsprocesserna samt det närmare samarbetet på it-säkerhets- och försvarsområdet och för att motverka hybridhot och desinformationskampanjer. Parlamentet noterar graden av samarbete mellan Nato och EU för att hjälpa civila myndigheter att begränsa och stoppa spridningen av covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar EU och Nato att ytterligare intensifiera det ömsesidigt stärkande samarbetet, inbegripet mellan uppdrag och insatser, och fördjupa sitt strategiska partnerskap. Parlamentet betonar vikten av att ytterligare stärka partnerskapet mellan EU och Nato när det gäller militär rörlighet. Parlamentet betonar vikten av att anordna och genomföra gemensamma utbildningar och övningar för europeiska väpnade styrkor samt parallella och samordnade övningar mellan EU och Nato.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende operation Atlantic Resolve och Natos initiativ Enhanced Forward Presence på den europeiska kontinenten och inser vikten av Natotrupper för att avskräcka från ytterligare rysk aggression och ge avgörande stöd i händelse av konflikt. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar i detta avseende operation Atlantic Resolve och Natos initiativ Enhanced Forward Presence på den europeiska kontinenten och inser vikten av Natotrupper för att avskräcka från ytterligare rysk aggression och ge avgörande stöd i händelse av konflikt.

| 50. | Europaparlamentet påminner om att Nato kvarstår som hörnstenen i det kollektiva försvaret för de medlemsstater som också är medlemmar i Nato såsom uttryckligen erkänns i EUF-fördraget. Parlamentet anser att samarbetet mellan EU och Nato bör vara komplementärt och ta full hänsyn till båda institutionernas särdrag och roller, och bör inte nödvändigtvis kopiera eller ersätta varandras strukturer. Parlamentet påminner om att försvarssamarbete är en av pelarna i det transatlantiska samarbetet och förblir av största vikt för den ömsesidiga säkerheten i allierade länder och partnerländer, och upprepar därför behovet av starkare förbindelser. Parlamentet påminner om att utvecklingen av EU:s försvarskapacitet inte utgör något konkurrenshot mot alliansen och kommer att gynna de länder som ingår i både GSFP och Nato i EU och inom alliansen, i enlighet med principen om en enda uppsättning av styrkor, och att ett effektivare säkerhets- och försvarssamarbete inom EU bör ses som en faktor som stärker Natos europeiska pelare och som att EU tar en större del i säkerställandet av sin egen säkerhet. Parlamentet anser att kapacitetsinitiativ bör säkerställa interoperabilitet med allierade och underlätta en snabb insats. Parlamentet noterar med oro att vissa motsättningar har undergrävt solidariteten inom alliansen efter åtgärder från Turkiets sida i östra Medelhavet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påminner om att Nato kvarstår som hörnstenen i det kollektiva försvaret för de medlemsstater som också är medlemmar i Nato såsom uttryckligen erkänns i EUF-fördraget. Parlamentet anser att samarbetet mellan EU och Nato bör vara komplementärt och ta full hänsyn till båda institutionernas särdrag och roller, och bör inte nödvändigtvis kopiera eller ersätta varandras strukturer. Parlamentet påminner om att försvarssamarbete är en av pelarna i det transatlantiska samarbetet och förblir av största vikt för den ömsesidiga säkerheten i allierade länder och partnerländer, och upprepar därför behovet av starkare förbindelser. Parlamentet påminner om att utvecklingen av EU:s försvarskapacitet inte utgör något konkurrenshot mot alliansen och kommer att gynna de länder som ingår i både GSFP och Nato i EU och inom alliansen, i enlighet med principen om en enda uppsättning av styrkor, och att ett effektivare säkerhets- och försvarssamarbete inom EU bör ses som en faktor som stärker Natos europeiska pelare och som att EU tar en större del i säkerställandet av sin egen säkerhet. Parlamentet anser att kapacitetsinitiativ bör säkerställa interoperabilitet med allierade och underlätta en snabb insats. Parlamentet noterar med oro att vissa motsättningar har undergrävt solidariteten inom alliansen efter åtgärder från Turkiets sida i östra Medelhavet.

| 51. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka EU:s ställning som en säkerhetsgarant till havs, EU:s och dess medlemsstaters motståndskraft inför krissituationer i deras territorialvatten och vikten av en sammanhängande havsstrategi för att bekämpa olagliga icke-statliga aktörer till havs. Parlamentet anser att det är nödvändigt att harmonisera insatsreglerna och utrustningsstandarderna och att stärka utbildningen av personalen för att kunna genomföra samordnade och enhetliga åtgärder i europeiska och internationella insatser eller i händelse av kriser, händelser och incidenter till havs. Parlamentet betonar att det behövs samarbete mellan EU och Nato för att uppnå en gemensam och effektiv strategi för hot mot säkerheten till havs, såsom gränsöverskridande och organiserad brottslighet, inbegripet organiserade brottsliga nätverk som underlättar människo-, vapen- och narkotikahandel, smuggling och piratdåd. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar behovet av att stärka EU:s ställning som en säkerhetsgarant till havs, EU:s och dess medlemsstaters motståndskraft inför krissituationer i deras territorialvatten och vikten av en sammanhängande havsstrategi för att bekämpa olagliga icke-statliga aktörer till havs. Parlamentet anser att det är nödvändigt att harmonisera insatsreglerna och utrustningsstandarderna och att stärka utbildningen av personalen för att kunna genomföra samordnade och enhetliga åtgärder i europeiska och internationella insatser eller i händelse av kriser, händelser och incidenter till havs. Parlamentet betonar att det behövs samarbete mellan EU och Nato för att uppnå en gemensam och effektiv strategi för hot mot säkerheten till havs, såsom gränsöverskridande och organiserad brottslighet, inbegripet organiserade brottsliga nätverk som underlättar människo-, vapen- och narkotikahandel, smuggling och piratdåd.

| 52. | Europaparlamentet stöder helhjärtat det strategiska partnerskapet mellan EU och FN när det gäller krishantering och civila, polisiära och militära fredsbevarande insatser. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i genomförandet av EU:s och FN:s åtta gemensamt fastställda och överenskomna prioriteringar 2019–2021 för fredsfrämjande insatser och krishantering. Medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att bidra mer till FN:s fredsbevarande verksamhet, och EU-institutionerna uppmanas att vara behjälpliga i detta avseende. Parlamentet konstaterar att vissa framsteg har gjorts när det gäller att förbättra samarbetet mellan uppdrag och insatser på fältet – särskilt genom undertecknandet den 29 september 2020 av ramavtalet mellan EU och FN om tillhandahållande av ömsesidigt stöd inom ramen för deras respektive uppdrag och insatser på fältet – och agendan för kvinnor, fred och säkerhet som bidrar till genomförandet av EU:s handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet, konfliktförebyggande samt framsteg på politisk och strategisk nivå. Parlamentet uppmanar EU och FN att ytterligare undersöka möjligheterna till närmare samarbete, särskilt när det gäller gemensamma insatsområden, på områden såsom planering för övergångar i samband med uppdrag, stödarrangemang på fältet, informationsutbyte utanför uppdragsområden och beredskapsplanering med tanke på covid-19, samt på klimat- och försvarsområdet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet stöder helhjärtat det strategiska partnerskapet mellan EU och FN när det gäller krishantering och civila, polisiära och militära fredsbevarande insatser. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i genomförandet av EU:s och FN:s åtta gemensamt fastställda och överenskomna prioriteringar 2019–2021 för fredsfrämjande insatser och krishantering. Medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att bidra mer till FN:s fredsbevarande verksamhet, och EU-institutionerna uppmanas att vara behjälpliga i detta avseende. Parlamentet konstaterar att vissa framsteg har gjorts när det gäller att förbättra samarbetet mellan uppdrag och insatser på fältet – särskilt genom undertecknandet den 29 september 2020 av ramavtalet mellan EU och FN om tillhandahållande av ömsesidigt stöd inom ramen för deras respektive uppdrag och insatser på fältet – och agendan för kvinnor, fred och säkerhet som bidrar till genomförandet av EU:s handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet, konfliktförebyggande samt framsteg på politisk och strategisk nivå. Parlamentet uppmanar EU och FN att ytterligare undersöka möjligheterna till närmare samarbete, särskilt när det gäller gemensamma insatsområden, på områden såsom planering för övergångar i samband med uppdrag, stödarrangemang på fältet, informationsutbyte utanför uppdragsområden och beredskapsplanering med tanke på covid-19, samt på klimat- och försvarsområdet.

| 53. | Europaparlamentet bekräftar återigen att Förenade kungariket, brexit till trots, fortfarande är en nära strategisk partner för EU och medlemsstaterna och att det är viktigt att upprätthålla ett starkt, nära försvars- och säkerhetssamarbete mellan EU och Förenade kungariket, eftersom EU och Förenade kungariket delar samma strategiska miljö och upplever samma hot mot sin fred och säkerhet. Parlamentet uppmuntrar Förenade kungariket att delta i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, krishanteringsinsatser, utveckling av försvarskapacitet, relevanta unionsorgan samt Pesco-projekt, samtidigt som man respekterar EU:s beslutsautonomi, Förenade kungarikets suveränitet och principen om balanserade rättigheter och skyldigheter, på grundval av faktisk ömsesidighet och med ett rättvist och lämpligt ekonomiskt bidrag. Parlamentet noterar Förenade kungarikets utträde ur GSFP den 31 december 2020. Parlamentet manar till införande av snabba ersättningsförfaranden för att säkerställa kontinuiteten för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser där brittiska medarbetare spelade en betydande roll. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet bekräftar återigen att Förenade kungariket, brexit till trots, fortfarande är en nära strategisk partner för EU och medlemsstaterna och att det är viktigt att upprätthålla ett starkt, nära försvars- och säkerhetssamarbete mellan EU och Förenade kungariket, eftersom EU och Förenade kungariket delar samma strategiska miljö och upplever samma hot mot sin fred och säkerhet. Parlamentet uppmuntrar Förenade kungariket att delta i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, krishanteringsinsatser, utveckling av försvarskapacitet, relevanta unionsorgan samt Pesco-projekt, samtidigt som man respekterar EU:s beslutsautonomi, Förenade kungarikets suveränitet och principen om balanserade rättigheter och skyldigheter, på grundval av faktisk ömsesidighet och med ett rättvist och lämpligt ekonomiskt bidrag. Parlamentet noterar Förenade kungarikets utträde ur GSFP den 31 december 2020. Parlamentet manar till införande av snabba ersättningsförfaranden för att säkerställa kontinuiteten för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser där brittiska medarbetare spelade en betydande roll.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta sitt närmare samarbete med befintliga regionala styrkor såsom Afrikanska unionen, Ecowas, Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) och Arktiska rådet samt med likasinnade länder som inte tillhör Nato. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta sitt närmare samarbete med befintliga regionala styrkor såsom Afrikanska unionen, Ecowas, Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) och Arktiska rådet samt med likasinnade länder som inte tillhör Nato.

| 55. | Europaparlamentet efterfrågar ett mer systematiskt genomförande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet eftersom det gått tjugo år sedan dess antagande, samt åtgärder för att stärka EU:s agenda för kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet efterfrågar en meningsfull integrering av jämställdhetsperspektivet i utformningen av GSFP, särskilt genom jämnare könsfördelning i personalen och ledningen för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser och genom särskild utbildning för den utstationerade personalen. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet efterfrågar ett mer systematiskt genomförande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet eftersom det gått tjugo år sedan dess antagande, samt åtgärder för att stärka EU:s agenda för kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet efterfrågar en meningsfull integrering av jämställdhetsperspektivet i utformningen av GSFP, särskilt genom jämnare könsfördelning i personalen och ledningen för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser och genom särskild utbildning för den utstationerade personalen.

| 56. | Europaparlamentet efterfrågar att FN:s säkerhetsråds resolution 2250 om unga, fred och säkerhet genomförs samt att unga och deras perspektiv tas med på ett meningsfullt sätt i konfliktanalyser, vilket ligger till grund för det stöd som ges genom GSFP-uppdragen och GSFP-insatserna. Parlamentet efterlyser EU-åtgärder för att ge unga bättre möjligheter att delta på ett meningsfullt sätt i upprätthållandet och främjandet av fred och säkerhet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet efterfrågar att FN:s säkerhetsråds resolution 2250 om unga, fred och säkerhet genomförs samt att unga och deras perspektiv tas med på ett meningsfullt sätt i konfliktanalyser, vilket ligger till grund för det stöd som ges genom GSFP-uppdragen och GSFP-insatserna. Parlamentet efterlyser EU-åtgärder för att ge unga bättre möjligheter att delta på ett meningsfullt sätt i upprätthållandet och främjandet av fred och säkerhet.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta itu med de ihållande och ökande hoten mot skyddet och bevarandet av kulturarvet och att bekämpa smuggling av kulturföremål, särskilt i konfliktområden. Parlamentet konstaterar att samhällen, om de berövas sitt kulturarv och sina historiska rötter, blir mer sårbara för radikalisering och mer mottagliga för globala jihadistiska ideologier. Parlamentet uppmanar EU att utarbeta en bred strategi för att motverka sådana hot. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar EU att ta itu med de ihållande och ökande hoten mot skyddet och bevarandet av kulturarvet och att bekämpa smuggling av kulturföremål, särskilt i konfliktområden. Parlamentet konstaterar att samhällen, om de berövas sitt kulturarv och sina historiska rötter, blir mer sårbara för radikalisering och mer mottagliga för globala jihadistiska ideologier. Parlamentet uppmanar EU att utarbeta en bred strategi för att motverka sådana hot.

Åtgärder för att öka unionens resiliens och beredskap

Åtgärder för att öka unionens resiliens och beredskap

| 58. | Parlamentet noterar att covid-19-pandemin har visat på nya globala sårbarheter och spänningar och förvärrat befintliga sådana. Parlamentet betonar att pandemin har stärkt allmänhetens stöd för en union som är mindre beroende av resten av världen, som är bättre skyddad och som kan agera självständigt. Parlamentet efterlyser en starkare roll för Europeiska unionen på den internationella arenan, för större europeisk enighet, solidaritet och motståndskraft, för en mer sammanhållen utrikespolitik med effektiv multilateralism som ett centralt inslag. Parlamentet välkomnar rådets slutsatser från juni 2020, där rådet förespråkar ett starkt EU som främjar fred och säkerhet och som skyddar sina medborgare. |
| --- | --- |

58.

Parlamentet noterar att covid-19-pandemin har visat på nya globala sårbarheter och spänningar och förvärrat befintliga sådana. Parlamentet betonar att pandemin har stärkt allmänhetens stöd för en union som är mindre beroende av resten av världen, som är bättre skyddad och som kan agera självständigt. Parlamentet efterlyser en starkare roll för Europeiska unionen på den internationella arenan, för större europeisk enighet, solidaritet och motståndskraft, för en mer sammanhållen utrikespolitik med effektiv multilateralism som ett centralt inslag. Parlamentet välkomnar rådets slutsatser från juni 2020, där rådet förespråkar ett starkt EU som främjar fred och säkerhet och som skyddar sina medborgare.

| 59. | Europaparlamentet understryker de väpnade styrkornas viktiga roll under covid-19-pandemin och välkomnar det militära stödet till civila myndigheter, särskilt för utplacering av fältsjukhus, sjuktransporter och leverans och distribution av utrustning. Parlamentet anser att detta värdefulla bidrag har visat på behovet av att ta fasta på de lärdomar som gjorts för att stärka medlemsstaternas militära resurser och kapacitet som stöd för unionens civilskyddsmekanism, ett primärt verktyg för att hantera kriser, samt för ändamål som avser humanitärt bistånd. Parlamentet anser vidare att det, för att man effektivt ska kunna hantera hälsokriser, är nödvändigt att förbereda medlemsstaternas militära sjukvårdspersonal för ett snabbt deltagande. Parlamentet framhåller på nytt vikten av ömsesidigt bistånd och solidaritet, i enlighet med artikel 42.7 i EU-fördraget och artikel 222 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker de väpnade styrkornas viktiga roll under covid-19-pandemin och välkomnar det militära stödet till civila myndigheter, särskilt för utplacering av fältsjukhus, sjuktransporter och leverans och distribution av utrustning. Parlamentet anser att detta värdefulla bidrag har visat på behovet av att ta fasta på de lärdomar som gjorts för att stärka medlemsstaternas militära resurser och kapacitet som stöd för unionens civilskyddsmekanism, ett primärt verktyg för att hantera kriser, samt för ändamål som avser humanitärt bistånd. Parlamentet anser vidare att det, för att man effektivt ska kunna hantera hälsokriser, är nödvändigt att förbereda medlemsstaternas militära sjukvårdspersonal för ett snabbt deltagande. Parlamentet framhåller på nytt vikten av ömsesidigt bistånd och solidaritet, i enlighet med artikel 42.7 i EU-fördraget och artikel 222 i EUF-fördraget.

| 60. | Europaparlamentet understryker vikten av militär rörlighet. Parlamentet anser att det är nödvändigt att gå vidare och underlätta fullständig militär rörlighet i hela Europa och efterlyser därför en förenkling och harmonisering av förfarandena så att medlemsstaterna kan agera snabbare, eftersom militär rörlighet gynnar hanteringen av civila kriser. Parlamentet framhåller enträget vikten av att ha en lämplig budget för projekt för militär rörlighet. Parlamentet välkomnar att projektet för militär rörlighet är en del av Pesco. Parlamentet insisterar på behovet av att inrätta europeiska mekanismer med syftet att underlätta gränsöverskridande användning av militärens logistiska kapacitet för att hantera sådana nödsituationer, i syfte att möjliggöra större samordning, samverkan, solidaritet och stöd. Parlamentet insisterar på att samma stöd och solidaritet vid pandemier och liknande kriser skulle kunna ges till bland annat partnerländerna i EU:s omedelbara grannskap. Parlamentet betonar behovet att öka EU:s kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) beredskap och dess nödvändiga kapacitet. Parlamentet framhåller att övervakningen och skyddet av nödvändig och kritisk infrastruktur måste stärkas, särskilt i fråga om fiberoptiska internetkablar till havs. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker vikten av militär rörlighet. Parlamentet anser att det är nödvändigt att gå vidare och underlätta fullständig militär rörlighet i hela Europa och efterlyser därför en förenkling och harmonisering av förfarandena så att medlemsstaterna kan agera snabbare, eftersom militär rörlighet gynnar hanteringen av civila kriser. Parlamentet framhåller enträget vikten av att ha en lämplig budget för projekt för militär rörlighet. Parlamentet välkomnar att projektet för militär rörlighet är en del av Pesco. Parlamentet insisterar på behovet av att inrätta europeiska mekanismer med syftet att underlätta gränsöverskridande användning av militärens logistiska kapacitet för att hantera sådana nödsituationer, i syfte att möjliggöra större samordning, samverkan, solidaritet och stöd. Parlamentet insisterar på att samma stöd och solidaritet vid pandemier och liknande kriser skulle kunna ges till bland annat partnerländerna i EU:s omedelbara grannskap. Parlamentet betonar behovet att öka EU:s kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) beredskap och dess nödvändiga kapacitet. Parlamentet framhåller att övervakningen och skyddet av nödvändig och kritisk infrastruktur måste stärkas, särskilt i fråga om fiberoptiska internetkablar till havs.

| 61. | Europaparlamentet anser det viktigt att säkerställa en bättre koppling mellan de interna och externa aspekterna av EU-politiken för att förvissa sig om att den strävar mot att uppnå gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiska mål, inbegripet EU:s energipolitik. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser det viktigt att säkerställa en bättre koppling mellan de interna och externa aspekterna av EU-politiken för att förvissa sig om att den strävar mot att uppnå gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiska mål, inbegripet EU:s energipolitik.

| 62. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att alla EU:s svaga punkter skyddas för att säkerställa ett effektivt gemensamt försvar av EU-medborgarna. Parlamentet noterar med oro den tilltagande militariseringen på Krimhalvön och Ryska federationens försök att destabilisera området kring Svarta havet, en situation som ledde till att man vid Natotoppmötet i Wales 2014 erkände sårbarheten i Atlantpaktens östra flank. Parlamentet uppmanar EU att erkänna de östeuropeiska medlemsstaternas utsatthet som ett sätt att stärka det europeiska försvaret och att tillsammans med Nato utarbeta en heltäckande strategi för att säkra och försvara den östra flanken. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att alla EU:s svaga punkter skyddas för att säkerställa ett effektivt gemensamt försvar av EU-medborgarna. Parlamentet noterar med oro den tilltagande militariseringen på Krimhalvön och Ryska federationens försök att destabilisera området kring Svarta havet, en situation som ledde till att man vid Natotoppmötet i Wales 2014 erkände sårbarheten i Atlantpaktens östra flank. Parlamentet uppmanar EU att erkänna de östeuropeiska medlemsstaternas utsatthet som ett sätt att stärka det europeiska försvaret och att tillsammans med Nato utarbeta en heltäckande strategi för att säkra och försvara den östra flanken.

Proaktiva åtgärder för att motverka och förebygga hybridhot

Proaktiva åtgärder för att motverka och förebygga hybridhot

| 63. | Europaparlamentet välkomnar de prioriteringar och riktlinjer som antagits för EU:s samarbete när det gäller att motverka hybridhot och öka motståndskraften mot dessa hot, inbegripet kampen mot desinformation, hybridhot, spioneri, falska nyheter och propaganda samt inrättandet av ett system för tidig varning för att underlätta samarbetet med G7 och Nato. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utveckla och stärka säkerheten i sina informations- och kommunikationssystem, inbegripet säkra kommunikationskanaler. Parlamentet understryker vikten och det brådskande behovet av att EU stärker och investerar mer i sin strategiska kommunikation och sin förmåga att bli mer motståndskraftigt för att hantera och avskräcka från all utländsk inblandning som hotar dess demokratiska system, suveränitet och medborgare. Parlamentet framhåller den viktiga roll som East StratCom-gruppen spelar och är medvetet om det viktiga arbete som utförs inom ramen för projektet EUvsDisinfo och efterlyser ytterligare budgetärt och politiskt stöd för att ytterligare stärka dess förmåga att motverka desinformation och informera om EU:s åtgärder och politik. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar de prioriteringar och riktlinjer som antagits för EU:s samarbete när det gäller att motverka hybridhot och öka motståndskraften mot dessa hot, inbegripet kampen mot desinformation, hybridhot, spioneri, falska nyheter och propaganda samt inrättandet av ett system för tidig varning för att underlätta samarbetet med G7 och Nato. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utveckla och stärka säkerheten i sina informations- och kommunikationssystem, inbegripet säkra kommunikationskanaler. Parlamentet understryker vikten och det brådskande behovet av att EU stärker och investerar mer i sin strategiska kommunikation och sin förmåga att bli mer motståndskraftigt för att hantera och avskräcka från all utländsk inblandning som hotar dess demokratiska system, suveränitet och medborgare. Parlamentet framhåller den viktiga roll som East StratCom-gruppen spelar och är medvetet om det viktiga arbete som utförs inom ramen för projektet EUvsDisinfo och efterlyser ytterligare budgetärt och politiskt stöd för att ytterligare stärka dess förmåga att motverka desinformation och informera om EU:s åtgärder och politik.

| 64. | Parlamentet framhåller det trängande behovet av att EU inför en mer kraftfull strategi för att upptäcka och proaktivt motverka aggressiva och illvilliga desinformationskampanjer mot EU från tredjeländer och icke-statliga aktörer. Parlamentet betonar behovet av att se över mandatet för utrikestjänstens grupp för strategisk kommunikation för att ta itu med utländsk inblandning och involvera faktagranskare, forskare, nystartade företag och organisationer i det civila samhället. Parlamentet betonar behovet att ge tillräckligt med personal och finansiering till alla EU-avdelningar som arbetar med utländsk inblandning och desinformation för att bättre identifiera, utreda och motverka försök till inblandning i EU:s demokratiska processer eller EU-åtgärder utomlands. Parlamentet betonar vikten av att samarbeta och att bistå partnerländerna, särskilt i EU:s omedelbara grannskap, i deras ansträngningar för att åtgärda och motverka den fientliga utländska inblandningen, framför allt desinformation och propaganda, eftersom syftet med sådana handlingar i många fall är att försöka få dessa länder att inte genomföra demokratiska reformer och gå till angrepp mot europeiska värden och ideal. |
| --- | --- |

64.

Parlamentet framhåller det trängande behovet av att EU inför en mer kraftfull strategi för att upptäcka och proaktivt motverka aggressiva och illvilliga desinformationskampanjer mot EU från tredjeländer och icke-statliga aktörer. Parlamentet betonar behovet av att se över mandatet för utrikestjänstens grupp för strategisk kommunikation för att ta itu med utländsk inblandning och involvera faktagranskare, forskare, nystartade företag och organisationer i det civila samhället. Parlamentet betonar behovet att ge tillräckligt med personal och finansiering till alla EU-avdelningar som arbetar med utländsk inblandning och desinformation för att bättre identifiera, utreda och motverka försök till inblandning i EU:s demokratiska processer eller EU-åtgärder utomlands. Parlamentet betonar vikten av att samarbeta och att bistå partnerländerna, särskilt i EU:s omedelbara grannskap, i deras ansträngningar för att åtgärda och motverka den fientliga utländska inblandningen, framför allt desinformation och propaganda, eftersom syftet med sådana handlingar i många fall är att försöka få dessa länder att inte genomföra demokratiska reformer och gå till angrepp mot europeiska värden och ideal.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar rådets antagande av ett beslut som för första gången gör det möjligt för EU att införa riktade restriktiva åtgärder för att avskräcka från och reagera på cyberattacker som utgör ett externt hot mot EU eller dess medlemsstater, inklusive cyberattacker mot tredjeländer eller internationella organisationer, och att införa sanktioner mot personer eller enheter som är ansvariga för cyberattacker. Parlamentet understryker behovet att förbättra systemet med viseringsrestriktioner inom ramen för EU:s sanktionsmekanism, genom användning av biometriska viseringsförfaranden för att stoppa enheter som deltar i hybridkrigföring från att resa till EU under falsk identitet. Parlamentet framhåller det skriande behovet av att ytterligare integrera cyberaspekter i EU:s krishanteringssystem. Parlamentet understryker att närmare samarbete för att förebygga och motverka cyberattacker är avgörande i dessa tider av särskild sårbarhet för att främja internationell säkerhet och stabilitet i cyberrymden. Parlamentet välkomnar de goda framsteg som har gjorts inom projektet med Pescos snabbinsatsteam i detta avseende. Parlamentet efterlyser ett ökat stöd till Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa) och omfattande samordning med Natos kunskapscentrum för samordnat cyberförsvar (NATO Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence) i detta avseende. Parlamentet begär ökad EU-samordning när det gäller att fastställa kollektivt ansvar för skadliga cyberincidenter samt ett närmare samarbete med likasinnade internationella organisationer och länder. Parlamentet är särskilt oroat över den fortsatta upptäckten av småskaliga cyberattacker eller intrång i kritiska infrastruktursystem vilka är passiva men kan få stora effekter. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att införliva redundanser i sina kritiska infrastruktursystem, till exempel elproduktionssystem och strategiska kommunikationssystem, på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet välkomnar rådets antagande av ett beslut som för första gången gör det möjligt för EU att införa riktade restriktiva åtgärder för att avskräcka från och reagera på cyberattacker som utgör ett externt hot mot EU eller dess medlemsstater, inklusive cyberattacker mot tredjeländer eller internationella organisationer, och att införa sanktioner mot personer eller enheter som är ansvariga för cyberattacker. Parlamentet understryker behovet att förbättra systemet med viseringsrestriktioner inom ramen för EU:s sanktionsmekanism, genom användning av biometriska viseringsförfaranden för att stoppa enheter som deltar i hybridkrigföring från att resa till EU under falsk identitet. Parlamentet framhåller det skriande behovet av att ytterligare integrera cyberaspekter i EU:s krishanteringssystem. Parlamentet understryker att närmare samarbete för att förebygga och motverka cyberattacker är avgörande i dessa tider av särskild sårbarhet för att främja internationell säkerhet och stabilitet i cyberrymden. Parlamentet välkomnar de goda framsteg som har gjorts inom projektet med Pescos snabbinsatsteam i detta avseende. Parlamentet efterlyser ett ökat stöd till Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa) och omfattande samordning med Natos kunskapscentrum för samordnat cyberförsvar (NATO Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence) i detta avseende. Parlamentet begär ökad EU-samordning när det gäller att fastställa kollektivt ansvar för skadliga cyberincidenter samt ett närmare samarbete med likasinnade internationella organisationer och länder. Parlamentet är särskilt oroat över den fortsatta upptäckten av småskaliga cyberattacker eller intrång i kritiska infrastruktursystem vilka är passiva men kan få stora effekter. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att införliva redundanser i sina kritiska infrastruktursystem, till exempel elproduktionssystem och strategiska kommunikationssystem, på samtliga nivåer.

| 66. | Europaparlamentet erkänner den växande betydelsen av it-kapacitet och automatiserad underrättelsekapacitet och betonar att dessa utgör hot mot alla medlemsstater och EU-institutioner. Parlamentet uppmanar med kraft alla EU-institutioner och medlemsstater att fortsätta att förbättra sin it-baserade och automatiska teknik och uppmuntrar dessutom till samarbete om dessa tekniska framsteg. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet erkänner den växande betydelsen av it-kapacitet och automatiserad underrättelsekapacitet och betonar att dessa utgör hot mot alla medlemsstater och EU-institutioner. Parlamentet uppmanar med kraft alla EU-institutioner och medlemsstater att fortsätta att förbättra sin it-baserade och automatiska teknik och uppmuntrar dessutom till samarbete om dessa tekniska framsteg.

| 67. | Europaparlamentet framhåller vikten av att uppnå kvantdatorkapacitet, och betonar att samarbetet mellan EU och USA måste stärkas på detta område för att kvantdatortekniken först ska förverkligas bland partner med vilka man har goda förbindelser och gemensamma mål. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet framhåller vikten av att uppnå kvantdatorkapacitet, och betonar att samarbetet mellan EU och USA måste stärkas på detta område för att kvantdatortekniken först ska förverkligas bland partner med vilka man har goda förbindelser och gemensamma mål.

| 68. | Europaparlamentet noterar den ökande betydelsen av rymdsäkerhet och satelliter. Parlamentet betonar vikten av Europeiska unionens satellitcentrum och uppdrar åt byrån att göra en analys av och lägga fram en rapport om EU:s och medlemsstaternas satelliters säkerhet mot och/eller sårbarheter för rymdskrot, cyberattacker och direkta robotangrepp. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet noterar den ökande betydelsen av rymdsäkerhet och satelliter. Parlamentet betonar vikten av Europeiska unionens satellitcentrum och uppdrar åt byrån att göra en analys av och lägga fram en rapport om EU:s och medlemsstaternas satelliters säkerhet mot och/eller sårbarheter för rymdskrot, cyberattacker och direkta robotangrepp.

Medel till unionen för att genomföra GSFP

Medel till unionen för att genomföra GSFP

| 69. | Europaparlamentet understryker att tillräckliga ekonomiska och personella resurser samt tillgångar är nödvändiga för att säkerställa att unionen har den styrka och förmåga som krävs för att främja fred och säkerhet inom sina gränser och i världen i övrigt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att visa på den politiska vilja som överensstämmer med de europeiska ambitionerna på försvarsområdet och fullgöra sina åtaganden. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet understryker att tillräckliga ekonomiska och personella resurser samt tillgångar är nödvändiga för att säkerställa att unionen har den styrka och förmåga som krävs för att främja fred och säkerhet inom sina gränser och i världen i övrigt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att visa på den politiska vilja som överensstämmer med de europeiska ambitionerna på försvarsområdet och fullgöra sina åtaganden.

| 70. | Europaparlamentet beklagar den brist på ambition som Europeiska rådet uppvisar med avseende på säkerhets- och försvarsinitiativ inom den fleråriga budgetramen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att lägga fram och genomföra ett ambitiöst strategiskt arbetsprogram för Europeiska försvarsfonden (för såväl forskning som icke-forskning), som är utformad för att stärka samarbetsåtgärder och gränsöverskridande samarbete i hela unionen, och för militär rörlighet för att hjälpa medlemsstaterna att agera snabbare och mer effektivt, bland annat genom att finansiera transportinfrastruktur med dubbla användningsområden och förenkla diplomatiska godkännanden och tullbestämmelser. Parlamentet uppmanar EU att bygga sitt eget robotförsvarssystem samt ett integrerat och mångskiktat strategiskt luftvärnssystem, som även är utformat för att avvärja hypersoniska missiler. Parlamentet påminner om att unionsmedborgarna tydligt och konsekvent har krävt att unionen ska stärka sin roll när det gäller att skapa hållbar stabilitet och säkerhet, och framhåller att detta kan uppnås endast med nödvändiga ekonomiska medel och en ambitiös flerårig budgetram på området yttre åtgärder och försvar. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet beklagar den brist på ambition som Europeiska rådet uppvisar med avseende på säkerhets- och försvarsinitiativ inom den fleråriga budgetramen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att lägga fram och genomföra ett ambitiöst strategiskt arbetsprogram för Europeiska försvarsfonden (för såväl forskning som icke-forskning), som är utformad för att stärka samarbetsåtgärder och gränsöverskridande samarbete i hela unionen, och för militär rörlighet för att hjälpa medlemsstaterna att agera snabbare och mer effektivt, bland annat genom att finansiera transportinfrastruktur med dubbla användningsområden och förenkla diplomatiska godkännanden och tullbestämmelser. Parlamentet uppmanar EU att bygga sitt eget robotförsvarssystem samt ett integrerat och mångskiktat strategiskt luftvärnssystem, som även är utformat för att avvärja hypersoniska missiler. Parlamentet påminner om att unionsmedborgarna tydligt och konsekvent har krävt att unionen ska stärka sin roll när det gäller att skapa hållbar stabilitet och säkerhet, och framhåller att detta kan uppnås endast med nödvändiga ekonomiska medel och en ambitiös flerårig budgetram på området yttre åtgärder och försvar.

| 71. | Europaparlamentet varnar för faran med brist på ambition när det gäller att finansiera europeiska försvarsinitiativ i den fleråriga budgetramen, i kombination med betydande och icke samordnade nedskärningar i de nationella försvarsbudgetarna till följd av covid-19-krisen. Parlamentet betonar att medlemsstaterna måste avsätta de ekonomiska resurser som krävs på nationell nivå för att ge unionen möjlighet att verka som en global aktör för fred. Parlamentet delar i detta avseende Europeiska revisionsrättens bedömning att EU:s medlemsstater har ”långt ifrån den militära förmåga som skulle behövas för att leva upp till EU:s militära ambitionsnivå”. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet varnar för faran med brist på ambition när det gäller att finansiera europeiska försvarsinitiativ i den fleråriga budgetramen, i kombination med betydande och icke samordnade nedskärningar i de nationella försvarsbudgetarna till följd av covid-19-krisen. Parlamentet betonar att medlemsstaterna måste avsätta de ekonomiska resurser som krävs på nationell nivå för att ge unionen möjlighet att verka som en global aktör för fred. Parlamentet delar i detta avseende Europeiska revisionsrättens bedömning att EU:s medlemsstater har ”långt ifrån den militära förmåga som skulle behövas för att leva upp till EU:s militära ambitionsnivå”.

| 72. | Europaparlamentet påminner om att de gemensamma europeiska försvarsprojekten och försvarsinitiativen visserligen är avgörande för att åtgärda bristerna inom försvarsrelaterad forskning och utveckling, sammanföra resurser och samordna insatser, men att merparten av de försvarsresurser som används för GSFP-uppdrag fortfarande tillhandahålls av medlemsstaterna och betalas av nationella försvarsbudgetar. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet påminner om att de gemensamma europeiska försvarsprojekten och försvarsinitiativen visserligen är avgörande för att åtgärda bristerna inom försvarsrelaterad forskning och utveckling, sammanföra resurser och samordna insatser, men att merparten av de försvarsresurser som används för GSFP-uppdrag fortfarande tillhandahålls av medlemsstaterna och betalas av nationella försvarsbudgetar.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att respektera sitt formella åtagande på rådsnivå och ta sitt ansvar för sina beslut att genomföra civila och militära uppdrag genom att förse unionen med den personal och de resurser som krävs för att uppnå de mål som de enhälligt har enats om och på så vis fullgöra sitt åtagande om ett säkrare EU. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att respektera sitt formella åtagande på rådsnivå och ta sitt ansvar för sina beslut att genomföra civila och militära uppdrag genom att förse unionen med den personal och de resurser som krävs för att uppnå de mål som de enhälligt har enats om och på så vis fullgöra sitt åtagande om ett säkrare EU.

| 74. | Europaparlamentet framhåller värdet av internationellt deltagande i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser som en förstärkning av den europeiska kapaciteten och efterlyser ett stärkt genomförande av befintliga ramavtal om deltagande som främjar kollektiva bidrag till fred och säkerhet. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet framhåller värdet av internationellt deltagande i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser som en förstärkning av den europeiska kapaciteten och efterlyser ett stärkt genomförande av befintliga ramavtal om deltagande som främjar kollektiva bidrag till fred och säkerhet.

| 75. | Europaparlamentet noterar det viktiga arbete som utförs av EU:s satellitcentrum (SatCen) och understryker att unionen måste ha tillräckliga resurser på områdena för rymdbaserad bildframställning och underrättelseinsamling. Parlamentet betonar att Satcen bör få strukturfinansiering från unionen för att kunna fortsätta att bidra till unionens åtgärder, särskilt för att tillhandahålla högupplösta satellitbilder till stöd för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet noterar det viktiga arbete som utförs av EU:s satellitcentrum (SatCen) och understryker att unionen måste ha tillräckliga resurser på områdena för rymdbaserad bildframställning och underrättelseinsamling. Parlamentet betonar att Satcen bör få strukturfinansiering från unionen för att kunna fortsätta att bidra till unionens åtgärder, särskilt för att tillhandahålla högupplösta satellitbilder till stöd för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser.

Upprättande av en ambitiös EU-agenda för global vapenkontroll, icke-spridning och nedrustning

Upprättande av en ambitiös EU-agenda för global vapenkontroll, icke-spridning och nedrustning

| 76. | Europaparlamentet är oroat över de rådande hoten mot internationella värden och mot rättsstatsprincipen och den möjliga framtida urholkningen av den globala strukturen för icke-spridning och nedrustning. Parlamentet befarar att bristande efterlevnad av, frånträde från eller utebliven förlängning av viktiga fördrag för vapenkontroll allvarligt skulle skada de internationella vapenkontrollsystem som har medfört årtionden av stabilitet, skulle undergräva förbindelserna mellan kärnvapenstater och kan direkt hota den europeiska säkerheten, särskilt när det gäller avsaknaden av bestämmelser som reglerar och minskar förekomsten av taktiska kärnvapen och kort- och medeldistanskärnvapen, och skulle kunna leda till nya kärnvapenkapprustningar. Parlamentet understryker det akuta behovet av att återupprätta det gränsöverskridande förtroendet. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet är oroat över de rådande hoten mot internationella värden och mot rättsstatsprincipen och den möjliga framtida urholkningen av den globala strukturen för icke-spridning och nedrustning. Parlamentet befarar att bristande efterlevnad av, frånträde från eller utebliven förlängning av viktiga fördrag för vapenkontroll allvarligt skulle skada de internationella vapenkontrollsystem som har medfört årtionden av stabilitet, skulle undergräva förbindelserna mellan kärnvapenstater och kan direkt hota den europeiska säkerheten, särskilt när det gäller avsaknaden av bestämmelser som reglerar och minskar förekomsten av taktiska kärnvapen och kort- och medeldistanskärnvapen, och skulle kunna leda till nya kärnvapenkapprustningar. Parlamentet understryker det akuta behovet av att återupprätta det gränsöverskridande förtroendet.

| 77. | Europaparlamentet noterar med oro normaliseringen av en farlig retorik beträffande nyttan med kärnvapen. Parlamentet slår återigen fast att internationell fred och säkerhet stärks i en värld där kärnvapen inte finns eller sprids och att nedrustning inte bara innebär att minska antalet aktiva stridsspetsar utan även att minska den militära och politiska funktionen för denna typ av vapen. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet noterar med oro normaliseringen av en farlig retorik beträffande nyttan med kärnvapen. Parlamentet slår återigen fast att internationell fred och säkerhet stärks i en värld där kärnvapen inte finns eller sprids och att nedrustning inte bara innebär att minska antalet aktiva stridsspetsar utan även att minska den militära och politiska funktionen för denna typ av vapen.

| 78. | Europaparlamentet ger på nytt uttryck för sitt fulla stöd för EU:s och dess medlemsstaters engagemang för icke-spridningsfördraget som hörnstenen i systemet för icke-spridning och nedrustning av kärnvapen. Parlamentet upprepar sitt krav på en kraftfull gemensam ståndpunkt inom EU inför konferensen där man kräver att konkreta och effektiva åtgärder vidtas vid icke-spridningsfördragets 10:e granskningskonferens, vilka skulle vara avgörande för att bevara den strategiska stabiliteten och undvika en ny kapprustning. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet ger på nytt uttryck för sitt fulla stöd för EU:s och dess medlemsstaters engagemang för icke-spridningsfördraget som hörnstenen i systemet för icke-spridning och nedrustning av kärnvapen. Parlamentet upprepar sitt krav på en kraftfull gemensam ståndpunkt inom EU inför konferensen där man kräver att konkreta och effektiva åtgärder vidtas vid icke-spridningsfördragets 10:e granskningskonferens, vilka skulle vara avgörande för att bevara den strategiska stabiliteten och undvika en ny kapprustning.

| 79. | Europaparlamentet beklagar på nytt djupt att Förenta staterna och Ryska federationen frånträtt avtalet om medeldistanskärnvapen (INF-avtalet). Parlamentet noterar Rysslands ansvar för fördragets frånfälle, eftersom landet upprepade gånger underlåtit att följa det. Parlamentet beklagar djupt att avtalets kollaps kan leda till ökade spänningar och ökade nukleära och militära hot och risker, samtidigt som vapenkontrollsystemens framtid äventyras. Parlamentet understryker sitt starka motstånd mot en ny kapprustning mellan Förenta staterna och Ryska federationen och de eventuella konsekvenserna av detta för Europa, och mot en återmilitarisering på europeisk mark. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och vice ordföranden/den höga representanten att inleda ett EU-lett initiativ i syfte att verka för att INF-avtalet omvandlas till ett multilateralt avtal. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet beklagar på nytt djupt att Förenta staterna och Ryska federationen frånträtt avtalet om medeldistanskärnvapen (INF-avtalet). Parlamentet noterar Rysslands ansvar för fördragets frånfälle, eftersom landet upprepade gånger underlåtit att följa det. Parlamentet beklagar djupt att avtalets kollaps kan leda till ökade spänningar och ökade nukleära och militära hot och risker, samtidigt som vapenkontrollsystemens framtid äventyras. Parlamentet understryker sitt starka motstånd mot en ny kapprustning mellan Förenta staterna och Ryska federationen och de eventuella konsekvenserna av detta för Europa, och mot en återmilitarisering på europeisk mark. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och vice ordföranden/den höga representanten att inleda ett EU-lett initiativ i syfte att verka för att INF-avtalet omvandlas till ett multilateralt avtal.

| 80. | Europaparlamentet påminner om att verkningsfulla internationella vapenkontroll-, nedrustnings- och icke-spridningssystem utgör en hörnsten för den globala och europeiska säkerheten och stabiliteten. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet påminner om att verkningsfulla internationella vapenkontroll-, nedrustnings- och icke-spridningssystem utgör en hörnsten för den globala och europeiska säkerheten och stabiliteten.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Förenta staterna och Ryska federationen att göra ytterligare framsteg i förhandlingarna om en förlängning av Start-avtalet, som löper ut i februari 2021. Parlamentet anser att en förlängning av avtalet skulle ge båda signatärstaterna ytterligare tid att förhandla i syfte att komma överens om ett nytt instrument för vapenkontroll. Parlamentet vill att även andra stater ska involveras omedelbart, framför allt Kina, i alla befintliga avtal (t.ex. Start-avtalet, INF-avtalet och fördraget om observationsflygningar) eller i framtida förhandlingar om instrument för kärnvapenkontroll. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Förenta staterna och Ryska federationen att göra ytterligare framsteg i förhandlingarna om en förlängning av Start-avtalet, som löper ut i februari 2021. Parlamentet anser att en förlängning av avtalet skulle ge båda signatärstaterna ytterligare tid att förhandla i syfte att komma överens om ett nytt instrument för vapenkontroll. Parlamentet vill att även andra stater ska involveras omedelbart, framför allt Kina, i alla befintliga avtal (t.ex. Start-avtalet, INF-avtalet och fördraget om observationsflygningar) eller i framtida förhandlingar om instrument för kärnvapenkontroll.

| 82. | Europaparlamentet beklagar Rysslands selektiva fullgörande av sina skyldigheter enligt fördraget om observationsflygningar. Parlamentet beklagar djupt Förenta staternas beslut att frånträda fördraget om observationsflygningar – ett viktigt instrument för vapenkontroll som har bidragit till att skapa förtroende och ge mindre länder värdefull förmåga att övervaka och kontrollera sina grannländers militära verksamhet. Parlamentet uppmanar de återstående signatärstaterna att fortsatt genomföra fördraget, samtidigt som man ser till att det förblir funktionellt och användbart. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att upphäva sitt beslut om att frånträda fördraget om observationsflygningar. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet beklagar Rysslands selektiva fullgörande av sina skyldigheter enligt fördraget om observationsflygningar. Parlamentet beklagar djupt Förenta staternas beslut att frånträda fördraget om observationsflygningar – ett viktigt instrument för vapenkontroll som har bidragit till att skapa förtroende och ge mindre länder värdefull förmåga att övervaka och kontrollera sina grannländers militära verksamhet. Parlamentet uppmanar de återstående signatärstaterna att fortsatt genomföra fördraget, samtidigt som man ser till att det förblir funktionellt och användbart. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att upphäva sitt beslut om att frånträda fördraget om observationsflygningar.

| 83. | Europaparlamentet välkomnar EU:s ekonomiska bidrag till projekt och verksamhet som Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) genomför. Parlamentet välkomnar rådets antagande av ett övergripande sanktionssystem för att ta itu med den ökande användningen och spridningen av kemiska vapen. Parlamentet fördömer den senaste tidens användning av kemiska vapen och anser att bristen på ansvarsskyldighet för sådana incidenter undergräver den internationella normen mot kemiska vapen. Parlamentet uppmanar EU att ta initiativ till att ta itu med frågan om strafflöshet för användning av kemiska vapen och att överväga hur OPCW kan stärkas för att säkerställa snabb och korrekt ansvarstillskrivning och effektiva svarsmekanismer. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta sina ansträngningar för att motverka spridning och användning av kemiska vapen och att stödja det globala förbudet mot kemiska vapen i enlighet med konventionen om kemiska vapen. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet välkomnar EU:s ekonomiska bidrag till projekt och verksamhet som Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) genomför. Parlamentet välkomnar rådets antagande av ett övergripande sanktionssystem för att ta itu med den ökande användningen och spridningen av kemiska vapen. Parlamentet fördömer den senaste tidens användning av kemiska vapen och anser att bristen på ansvarsskyldighet för sådana incidenter undergräver den internationella normen mot kemiska vapen. Parlamentet uppmanar EU att ta initiativ till att ta itu med frågan om strafflöshet för användning av kemiska vapen och att överväga hur OPCW kan stärkas för att säkerställa snabb och korrekt ansvarstillskrivning och effektiva svarsmekanismer. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta sina ansträngningar för att motverka spridning och användning av kemiska vapen och att stödja det globala förbudet mot kemiska vapen i enlighet med konventionen om kemiska vapen.

| 84. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över det mordförsök som den framstående ryska oppositionsledaren Aleksej Navalnyj utsattes för med hjälp av en förbjuden nervgas och som enligt konventionen om kemiska vapen utgör ett fall av användning av kemiska vapen och därmed också en allvarlig överträdelse av internationella normer. Parlamentet efterlyser en oberoende internationell utredning av denna händelse. Parlamentet välkomnar rådets beslut att tillgripa sanktioner för att ställa samtliga ansvariga för förgiftningen till svars. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över det mordförsök som den framstående ryska oppositionsledaren Aleksej Navalnyj utsattes för med hjälp av en förbjuden nervgas och som enligt konventionen om kemiska vapen utgör ett fall av användning av kemiska vapen och därmed också en allvarlig överträdelse av internationella normer. Parlamentet efterlyser en oberoende internationell utredning av denna händelse. Parlamentet välkomnar rådets beslut att tillgripa sanktioner för att ställa samtliga ansvariga för förgiftningen till svars.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att lägga fram förslag om att stärka befintlig expertis om icke-spridning och vapenkontroll i EU och se till att EU spelar en kraftfull och konstruktiv roll i arbetet för att utveckla och stärka de globala regelbaserade insatserna för icke-spridning och strukturerna för vapenkontroll och nedrustning. Parlamentet välkomnar i detta avseende utnämningen av ett nytt särskilt sändebud för nedrustning och icke-spridning. Parlamentet inser det omedelbara behovet av nya internationella avtal inom området för vapenkontroll. Parlamentet konstaterar när det gäller kärnvapenavskräckning att utvecklingen av hypersoniska missiler kan undergräva principerna om ömsesidiga löften om förstörelse och efterlyser därför ett att EU tar initiativ till ett världsomspännande vapenkontrollavtal om användningen, omfattningen, hastigheten, doktrinen, inspektioner beträffande kärnvapenlaster samt kustnära placering av hypersoniska vapensystem. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att lägga fram förslag om att stärka befintlig expertis om icke-spridning och vapenkontroll i EU och se till att EU spelar en kraftfull och konstruktiv roll i arbetet för att utveckla och stärka de globala regelbaserade insatserna för icke-spridning och strukturerna för vapenkontroll och nedrustning. Parlamentet välkomnar i detta avseende utnämningen av ett nytt särskilt sändebud för nedrustning och icke-spridning. Parlamentet inser det omedelbara behovet av nya internationella avtal inom området för vapenkontroll. Parlamentet konstaterar när det gäller kärnvapenavskräckning att utvecklingen av hypersoniska missiler kan undergräva principerna om ömsesidiga löften om förstörelse och efterlyser därför ett att EU tar initiativ till ett världsomspännande vapenkontrollavtal om användningen, omfattningen, hastigheten, doktrinen, inspektioner beträffande kärnvapenlaster samt kustnära placering av hypersoniska vapensystem.

| 86. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla engagemang för bevarandet av ändamålsenliga internationella vapenkontroll-, nedrustnings- och icke-spridningsordningar som en hörnsten i den globala och europeiska säkerheten. Parlamentet betonar sitt fulla stöd för det arbete som utförs av FN:s kontor för nedrustningsfrågor och för FN:s nedrustningsagenda. Parlamentet upprepar sitt stöd för strategier för att fortsätta att minska alla kärnvapenarsenaler. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet upprepar sitt fulla engagemang för bevarandet av ändamålsenliga internationella vapenkontroll-, nedrustnings- och icke-spridningsordningar som en hörnsten i den globala och europeiska säkerheten. Parlamentet betonar sitt fulla stöd för det arbete som utförs av FN:s kontor för nedrustningsfrågor och för FN:s nedrustningsagenda. Parlamentet upprepar sitt stöd för strategier för att fortsätta att minska alla kärnvapenarsenaler.

| 87. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser om dess gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (13). Parlamentet är av den bestämda uppfattningen att det i takt med att EU blir alltmer ambitiöst på försvarsområdet finns ett behov av större konvergens, öppenhet och konsekvens i medlemsstaternas vapenexportpolitik samt en starkare offentlig tillsyn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överbrygga sina olika tolkningar av den gemensamma ståndpunkten och att fullt ut agera i överensstämmelse med dess åtta kriterier och särskilt att strikt genomföra kriterium fyra om regional stabilitet och stoppa all export av militär utrustning som skulle kunna användas mot andra EU-medlemsstater. Parlamentet välkomnar de ansträngningar som gjorts för att öka öppenheten och stärka den offentliga och parlamentariska granskningen av vapenexport. Parlamentet efterlyser gemensamma insatser för att förbättra riskbedömningar, slutanvändarkontroller och kontroller efter leverans. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser om dess gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (13

| 88. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att följa EU:s uppförandekod för vapenexport. Parlamentet upprepar att samtliga medlemsstater strikt måste följa de regler som fastställdes i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp om vapenexport. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna har slutit upp bakom starka nationella ställningstaganden i fråga om sin politik för vapenexport till Turkiet, på grundval av bestämmelserna i gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp, inbegripet en strikt tillämpning av kriterium fyra om regional stabilitet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram ett initiativ i rådet för att alla medlemsstater ska stoppa vapenexport av all slags militär utrustning, inbegripet vapen, vapen för varor med dubbla användningsområden och sakkunskap till Turkiet i enlighet med den gemensamma ståndpunkten, så länge som Turkiet fortsätter med sin nuvarande olagliga och ensidiga verksamhet i östra Medelhavet som strider mot medlemsstaters suveränitet (särskilt Greklands och Cyperns) och internationell rätt och inte inlåter sig i en dialog som grundas på internationell rätt. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att följa EU:s uppförandekod för vapenexport. Parlamentet upprepar att samtliga medlemsstater strikt måste följa de regler som fastställdes i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp om vapenexport. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna har slutit upp bakom starka nationella ställningstaganden i fråga om sin politik för vapenexport till Turkiet, på grundval av bestämmelserna i gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp, inbegripet en strikt tillämpning av kriterium fyra om regional stabilitet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram ett initiativ i rådet för att alla medlemsstater ska stoppa vapenexport av all slags militär utrustning, inbegripet vapen, vapen för varor med dubbla användningsområden och sakkunskap till Turkiet i enlighet med den gemensamma ståndpunkten, så länge som Turkiet fortsätter med sin nuvarande olagliga och ensidiga verksamhet i östra Medelhavet som strider mot medlemsstaters suveränitet (särskilt Greklands och Cyperns) och internationell rätt och inte inlåter sig i en dialog som grundas på internationell rätt.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar EU:s åtgärder för att stödja universaliseringen av vapenhandelsfördraget och uppmanar alla stora vapenexporterande länder att underteckna och ratificera det snarast möjligt. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet välkomnar EU:s åtgärder för att stödja universaliseringen av vapenhandelsfördraget och uppmanar alla stora vapenexporterande länder att underteckna och ratificera det snarast möjligt.

| 90. | Europaparlamentet noterar att den tekniska utvecklingen på AI-området innebär nya etiska utmaningar. Parlamentet uppmanar EU att gå i spetsen för de globala insatserna för att inrätta ett omfattande regelverk för att säkerställa meningsfull mänsklig kontroll över de kritiska funktionerna att välja ut och attackera mål vid utveckling och användning av AI-baserade vapen. Parlamentet uppmanar den höga representanten/vice ordföranden, medlemsstaterna och Europeiska rådet att anta en gemensam ståndpunkt om autonoma vapensystem vilken säkerställer meningsfull mänsklig kontroll över de kritiska funktionerna i vapensystem. Parlamentet insisterar på att internationella förhandlingar inleds om en gemensam definition och en ram för användningen av vapen med en viss grad av autonomi, och efterlyser ett rättsligt bindande instrument som förbjuder dödliga autonoma vapen utan meningsfull mänsklig kontroll. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet noterar att den tekniska utvecklingen på AI-området innebär nya etiska utmaningar. Parlamentet uppmanar EU att gå i spetsen för de globala insatserna för att inrätta ett omfattande regelverk för att säkerställa meningsfull mänsklig kontroll över de kritiska funktionerna att välja ut och attackera mål vid utveckling och användning av AI-baserade vapen. Parlamentet uppmanar den höga representanten/vice ordföranden, medlemsstaterna och Europeiska rådet att anta en gemensam ståndpunkt om autonoma vapensystem vilken säkerställer meningsfull mänsklig kontroll över de kritiska funktionerna i vapensystem. Parlamentet insisterar på att internationella förhandlingar inleds om en gemensam definition och en ram för användningen av vapen med en viss grad av autonomi, och efterlyser ett rättsligt bindande instrument som förbjuder dödliga autonoma vapen utan meningsfull mänsklig kontroll.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar EU att anta en ledarroll i de globala insatserna för att inrätta ett omfattande och effektivt vapenkontrollsystem på global nivå för spridning av missilteknik och teknik för obemannade stridsflygplan. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar EU att anta en ledarroll i de globala insatserna för att inrätta ett omfattande och effektivt vapenkontrollsystem på global nivå för spridning av missilteknik och teknik för obemannade stridsflygplan.

Säkerställande av demokratisk tillsyn, legitimitet och inkluderande engagemang

Säkerställande av demokratisk tillsyn, legitimitet och inkluderande engagemang

| 92. | Europaparlamentet understryker att parlamentet måste hantera alla försvarsfrågor på ett konsekvent sätt. Parlamentet vill att mandatet för underutskottet för säkerhet och försvar ska omprövas och utökas mot bakgrund av det ökande antalet försvarsinitiativ på EU-nivå och inrättandet av kommissionens GD DEFIS. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet understryker att parlamentet måste hantera alla försvarsfrågor på ett konsekvent sätt. Parlamentet vill att mandatet för underutskottet för säkerhet och försvar ska omprövas och utökas mot bakgrund av det ökande antalet försvarsinitiativ på EU-nivå och inrättandet av kommissionens GD DEFIS.

| 93. | Europaparlamentet välkomnar de regelbundna diskussionerna med vice ordföranden/den höga representanten om GSFP-frågor och uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att se till att vederbörlig hänsyn tas till parlamentets synpunkter. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa regelbundna briefingar från EU:s särskilda representanter, särskilda sändebud och uppdrags- och insatschefer. Parlamentet anser att det bör involveras i förhandssamråd om strategisk planering för GSFP-uppdrag, ändringar av deras mandat och planer för att avsluta dem. Parlamentet efterlyser ett heltäckande genomförande av artikel 36 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet välkomnar de regelbundna diskussionerna med vice ordföranden/den höga representanten om GSFP-frågor och uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att se till att vederbörlig hänsyn tas till parlamentets synpunkter. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa regelbundna briefingar från EU:s särskilda representanter, särskilda sändebud och uppdrags- och insatschefer. Parlamentet anser att det bör involveras i förhandssamråd om strategisk planering för GSFP-uppdrag, ändringar av deras mandat och planer för att avsluta dem. Parlamentet efterlyser ett heltäckande genomförande av artikel 36 i EU-fördraget.

| 94. | Europaparlamentet betonar behovet av att utveckla ett allt närmare samarbete med de nationella parlamenten i GSFP-frågor för att säkerställa ökad ansvarsskyldighet, transparens och granskning. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet betonar behovet av att utveckla ett allt närmare samarbete med de nationella parlamenten i GSFP-frågor för att säkerställa ökad ansvarsskyldighet, transparens och granskning.

| 95. | Europaparlamentet upprepar vikten av att förbättra de verktyg som finns tillgängliga för det civila samhället för att säkerställa ett meningsfullt och betydande deltagande för det i utformningen av försvarsrelaterad politik och tillsynen över den i praktiken. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet upprepar vikten av att förbättra de verktyg som finns tillgängliga för det civila samhället för att säkerställa ett meningsfullt och betydande deltagande för det i utformningen av försvarsrelaterad politik och tillsynen över den i praktiken.

o

o o

| 96. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet och kommissionen samt till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare, Natos generalsekreterare, EU:s byråer på säkerhets- och försvarsområdena och medlemsstaternas nationella parlament. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet och kommissionen samt till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare, Natos generalsekreterare, EU:s byråer på säkerhets- och försvarsområdena och medlemsstaternas nationella parlament.

---

(1)  EUT L 129 I, 17.5.2019, s. 13.

1

(2)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 50.

2

(3)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 36.

3

(4)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 91.

4

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0008.

5

(6)  EUT C 28, 27.1.2020, s. 49.

6

(7)  Antagna texter, P9_TA(2020)0224.

7

(8)  Antagna texter, P8_TA(2019)0130.

8

(9)  Antagna texter, P8_TA(2019)0430.

9

(10)  Antagna texter, P8_TA(2019)0330.

10

(11)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 86.

11

(12)  Antagna texter, P9_TA(2020)0206.

12

(13)  EUT L 335, 13.12.2008, s. 99.

13

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/94 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/94

---

P9_TA(2021)0014

Mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2019

Europaparlamentets resolution av den 20 januari 2021 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2019 (2020/2208(INI))

(2021/C 456/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt dess principer 2, 3, 11 och 17, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt dess principer 2, 3, 11 och 17,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 8, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 8, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 17 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 17 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som offentliggjordes den 28 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som offentliggjordes den 28 juni 2016,

| — | med beaktande av FN:s 17 mål för hållbar utveckling och Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s 17 mål för hållbar utveckling och Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och de allmänna kommentarerna från FN:s kommitté för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och de allmänna kommentarerna från FN:s kommitté för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och de allmänna kommentarerna från FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och de allmänna kommentarerna från FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och de allmänna rekommendationerna från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och de allmänna rekommendationerna från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och dess två fakultativa protokoll, som antogs den 25 maj 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och dess två fakultativa protokoll, som antogs den 25 maj 2000,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av den 30 mars 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av den 30 mars 2007,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings politiska förklaring om hiv och aids On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030, som antogs den 8 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings politiska förklaring om hiv och aids On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030, som antogs den 8 juni 2016,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, som antogs den 18 december 1992, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, som antogs den 18 december 1992,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 22 december 2018 om en global uppmaning till konkreta åtgärder för en fullständig eliminering av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed besläktad intolerans samt omfattande genomförande och uppföljning av Durbanförklaringen och Durbanhandlingsprogrammet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 22 december 2018 om en global uppmaning till konkreta åtgärder för en fullständig eliminering av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och därmed besläktad intolerans samt omfattande genomförande och uppföljning av Durbanförklaringen och Durbanhandlingsprogrammet,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings beslut av den 28 maj 2019, där den 22 augusti fastslogs som den internationella dagen till minne av offren för våldshandlingar på grund av religion eller övertygelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings beslut av den 28 maj 2019, där den 22 augusti fastslogs som den internationella dagen till minne av offren för våldshandlingar på grund av religion eller övertygelse,

| — | med beaktande av FN: s säkerhetsråds resolution 2467 av den 29 april 2019 om konfliktrelaterat sexuellt våld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN: s säkerhetsråds resolution 2467 av den 29 april 2019 om konfliktrelaterat sexuellt våld,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och EU:s strategi för kvinnor, fred och säkerhet 2019–2024, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet och EU:s strategi för kvinnor, fred och säkerhet 2019–2024,

| — | med beaktande av EU:s och FN:s Spotlight-initiativ för avskaffande av alla former av våld mot kvinnor och flickor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och FN:s Spotlight-initiativ för avskaffande av alla former av våld mot kvinnor och flickor,

| — | med beaktande av Pekingplattformen och handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling samt resultaten från deras översynskonferenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingplattformen och handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling samt resultaten från deras översynskonferenser,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 190 av den 21 juni 2019 om våld och trakasserier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 190 av den 21 juni 2019 om våld och trakasserier,

| — | med beaktande av ILO:s hundraårsdeklaration om framtidens arbetsliv av den 21 juni 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s hundraårsdeklaration om framtidens arbetsliv av den 21 juni 2019,

| — | med beaktande av samförståndsavtalet av den 16 augusti 2019 om samarbete mellan FN:s miljöprogram och kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet av den 16 augusti 2019 om samarbete mellan FN:s miljöprogram och kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter samt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, som antogs den 5 november 1992, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter samt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, som antogs den 5 november 1992,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (nedan kallad Istanbulkonventionen) av den 11 maj 2011, som inte ratificerats av alla medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (nedan kallad Istanbulkonventionen) av den 11 maj 2011, som inte ratificerats av alla medlemsstater,

| — | med beaktande av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019 Hålla de mänskliga rättigheterna högt på EU:s dagordning av den 28 april 2015 (JOIN(2015)0016), som antogs av rådet den 20 juli 2015, och halvtidsöversynen av den från juni 2017 (SWD(2017)0254), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019 Hålla de mänskliga rättigheterna högt på EU:s dagordning av den 28 april 2015 (JOIN(2015)0016), som antogs av rådet den 20 juli 2015, och halvtidsöversynen av den från juni 2017 (SWD(2017)0254),

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024, som antogs av rådet den 17 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024, som antogs av rådet den 17 november 2020,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 februari 2019 om EU:s prioriteringar i FN:s forum för mänskliga rättigheter 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 februari 2019 om EU:s prioriteringar i FN:s forum för mänskliga rättigheter 2019,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2019 om EU-åtgärder för en stärkt regelbaserad multilateralism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2019 om EU-åtgärder för en stärkt regelbaserad multilateralism,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 juli 2019 om EU:s prioriteringar i Förenta nationerna och vid FN:s generalförsamlings 74:e session, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 juli 2019 om EU:s prioriteringar i Förenta nationerna och vid FN:s generalförsamlings 74:e session,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 oktober 2019 om demokrati, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 oktober 2019 om demokrati,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som antogs den 24 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), som antogs den 24 juni 2013,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet, som antogs den 24 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet, som antogs den 24 juni 2013,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, som uppdaterades av rådet den 12 april 2013, om yttrandefrihet online och offline, som antogs av rådet den 12 maj 2014, och om människorättsförsvarare, som antogs av rådet den 14 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, som uppdaterades av rådet den 12 april 2013, om yttrandefrihet online och offline, som antogs av rådet den 12 maj 2014, och om människorättsförsvarare, som antogs av rådet den 14 juni 2004,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – icke-diskriminering inom de yttre åtgärderna, som antogs av rådet den 18 mars 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – icke-diskriminering inom de yttre åtgärderna, som antogs av rådet den 18 mars 2019,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – säkert dricksvatten och sanitet, som antogs av rådet den 17 juni 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – säkert dricksvatten och sanitet, som antogs av rådet den 17 juni 2019,

| — | med beaktande av 2019 års översyn av riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer i fråga om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som antogs av rådet den 16 september 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2019 års översyn av riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer i fråga om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som antogs av rådet den 16 september 2019,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln 2020 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2020)0660) av den 6 oktober 2020 och av den geopolitiska agendan för EU:s valperiod 2019–2024, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln 2020 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2020)0660) av den 6 oktober 2020 och av den geopolitiska agendan för EU:s valperiod 2019–2024,

| — | med beaktande av kommissionens rapport Legal gender recognition in the EU – The journeys of trans people towards full equality från juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport Legal gender recognition in the EU – The journeys of trans people towards full equality från juni 2020,

| — | med beaktande av kommissionens gemensamma meddelande med titeln EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet – En ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2020)0017) av den 25 november 2020, och rådets ordförandeskaps slutsatser av den 16 december 2020 om den tredje handlingsplanen för jämställdhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens gemensamma meddelande med titeln EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet – En ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2020)0017) av den 25 november 2020, och rådets ordförandeskaps slutsatser av den 16 december 2020 om den tredje handlingsplanen för jämställdhet,

| — | med beaktande av EU:s andra hbti-undersökning A long way to go for LGBTI equality av den 14 maj 2020 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s andra hbti-undersökning A long way to go for LGBTI equality av den 14 maj 2020 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA),

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut av den 30 juli 2020 om den roll som EU:s särskilda sändebud spelar för främjandet av religions- och trosfrihet utanför EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut av den 30 juli 2020 om den roll som EU:s särskilda sändebud spelar för främjandet av religions- och trosfrihet utanför EU,

| — | med beaktande av rapporterna från EU:s särskilda sändebud för främjande av religions- och trosfrihet utanför EU och av rapporterna från Europaparlamentets tvärpolitiska grupp för religions- och trosfrihet och religiös tolerans, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från EU:s särskilda sändebud för främjande av religions- och trosfrihet utanför EU och av rapporterna från Europaparlamentets tvärpolitiska grupp för religions- och trosfrihet och religiös tolerans,

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2019,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2017 om korruption och mänskliga rättigheter i tredjeländer (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2017 om korruption och mänskliga rättigheter i tredjeländer (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2018 om kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter i världen, inklusive markrofferi (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2018 om kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter i världen, inklusive markrofferi (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om EU:s riktlinjer och mandatet för EU:s särskilda sändebud för främjandet av religions- och trosfrihet utanför EU (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om EU:s riktlinjer och mandatet för EU:s särskilda sändebud för främjandet av religions- och trosfrihet utanför EU (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2018 (4), och sina tidigare resolutioner om föregående årsrapporter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2018 (4), och sina tidigare resolutioner om föregående årsrapporter,

| — | med beaktande av alla de resolutioner som parlamentet antog 2019 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (”brådskande resolutioner”) i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla de resolutioner som parlamentet antog 2019 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (”brådskande resolutioner”) i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av sitt Sacharovpris för tankefrihet, som 2019 tilldelades Ilham Tohti, uigurisk människorättsförsvarare, professor i ekonomi, förespråkare av rättigheter för Kinas uiguriska minoritet och politisk fånge i Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt Sacharovpris för tankefrihet, som 2019 tilldelades Ilham Tohti, uigurisk människorättsförsvarare, professor i ekonomi, förespråkare av rättigheter för Kinas uiguriska minoritet och politisk fånge i Kina,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0259/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0259/2020), och av följande skäl:

| A. | 2019 års högtidlighållande av 10-årsdagen för EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna har påmint unionen om dess åtagande och fördragsenliga skyldighet att beslutsamt eftersträva åtgärder för att skydda, främja och förverkliga de mänskliga rättigheterna, både inom och utanför unionens gränser. Vid detta tillfälle bekräftade EU sitt åtagande att förbli en inflytelserik aktör på världsscenen och att fortsatt ha en ledande roll som global försvarare av demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

A.

2019 års högtidlighållande av 10-årsdagen för EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna har påmint unionen om dess åtagande och fördragsenliga skyldighet att beslutsamt eftersträva åtgärder för att skydda, främja och förverkliga de mänskliga rättigheterna, både inom och utanför unionens gränser. Vid detta tillfälle bekräftade EU sitt åtagande att förbli en inflytelserik aktör på världsscenen och att fortsatt ha en ledande roll som global försvarare av demokrati och mänskliga rättigheter.

| B. | Jämställdhet är ett av EU:s grundläggande värden och rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna, och jämställdhetsintegrering bör därför genomföras och integreras som en övergripande princip i EU:s samtliga verksamhet och politik. |
| --- | --- |

B.

Jämställdhet är ett av EU:s grundläggande värden och rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna, och jämställdhetsintegrering bör därför genomföras och integreras som en övergripande princip i EU:s samtliga verksamhet och politik.

| C. | Kristna är den mest förföljda religiösa gruppen i världen och utgör 80 procent av alla förföljda troende. Denna förföljelse täcker allt från rutinmässig diskriminering i samband med utbildning, anställning och det sociala livet till begränsningar av alla uttrycksformer och rentav fysiska angrepp på kristna grupper. Detta uppfyller närapå den internationella definition av folkmord som antagits av FN. |
| --- | --- |

C.

Kristna är den mest förföljda religiösa gruppen i världen och utgör 80 procent av alla förföljda troende. Denna förföljelse täcker allt från rutinmässig diskriminering i samband med utbildning, anställning och det sociala livet till begränsningar av alla uttrycksformer och rentav fysiska angrepp på kristna grupper. Detta uppfyller närapå den internationella definition av folkmord som antagits av FN.

| D. | I 25 år har nu Pekingdeklarationen och handlingsplanen från 1995 lyft fram vikten av lika rättigheter och möjligheter för kvinnor samt deras jämlika deltagande i beslutsfattande och i den demokratiska processen för att befästa demokratin. |
| --- | --- |

D.

I 25 år har nu Pekingdeklarationen och handlingsplanen från 1995 lyft fram vikten av lika rättigheter och möjligheter för kvinnor samt deras jämlika deltagande i beslutsfattande och i den demokratiska processen för att befästa demokratin.

| E. | Bristen på kvinnor som deltar i utvecklingen av artificiell intelligens (AI) ökar risken för partiskhet. Det är viktigt med vetenskaplig utbildning för att man ska kunna skaffa sig färdigheter, anständigt arbete och jobb som innebär en framtid, liksom det är att krossa sådana könsstereotyper som betraktar dessa områden som typiskt maskulina, för att kvinnor ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter till fullo. |
| --- | --- |

E.

Bristen på kvinnor som deltar i utvecklingen av artificiell intelligens (AI) ökar risken för partiskhet. Det är viktigt med vetenskaplig utbildning för att man ska kunna skaffa sig färdigheter, anständigt arbete och jobb som innebär en framtid, liksom det är att krossa sådana könsstereotyper som betraktar dessa områden som typiskt maskulina, för att kvinnor ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter till fullo.

| F. | Under högtidlighållandet av 30-årsdagen för FN:s konvention om barnets rättigheter i november 2019 betonade EU sitt åtagande att utveckla en övergripande strategi för barns och föräldrars rättigheter och sätta dem i centrum för EU:s politik. Parlamentet stod värd för en konferens den 20 november 2019 där man specifikt tog upp en rad olika frågor om, bland annat utmaningar för skyddet av barns rättigheter i en ständigt föränderlig digital värld, särskilt i fråga om förbud mot åtkomst till barnpornografi och bekämpning av trakasserier och våld, undanröjande av hinder för ett obegränsat åtnjutande av barns rättigheter samt hantering av de väpnade konflikternas föränderliga karaktär och deras inverkan på barnens framtid, inbegripet den effekt som dessa konflikter har på deras utveckling, utbildning och senare liv, med hänsyn tagen till uttalandena från de barn som deltog i diskussionen. |
| --- | --- |

F.

Under högtidlighållandet av 30-årsdagen för FN:s konvention om barnets rättigheter i november 2019 betonade EU sitt åtagande att utveckla en övergripande strategi för barns och föräldrars rättigheter och sätta dem i centrum för EU:s politik. Parlamentet stod värd för en konferens den 20 november 2019 där man specifikt tog upp en rad olika frågor om, bland annat utmaningar för skyddet av barns rättigheter i en ständigt föränderlig digital värld, särskilt i fråga om förbud mot åtkomst till barnpornografi och bekämpning av trakasserier och våld, undanröjande av hinder för ett obegränsat åtnjutande av barns rättigheter samt hantering av de väpnade konflikternas föränderliga karaktär och deras inverkan på barnens framtid, inbegripet den effekt som dessa konflikter har på deras utveckling, utbildning och senare liv, med hänsyn tagen till uttalandena från de barn som deltog i diskussionen.

| G. | Den kris som utlöstes av den globala covid-19-pandemin och de sätt på vilka de olika länderna har reagerat på den, de ökade klyftorna och de svårigheter den har orsakat, särskilt för de mest utsatta och marginaliserade grupperna samt för kvinnor, och dess inverkan på internationella förbindelser, den regelbaserade internationella ordningen och konflikter, får alltihop långsiktiga konsekvenser för alla frågor som rör respekten för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

G.

Den kris som utlöstes av den globala covid-19-pandemin och de sätt på vilka de olika länderna har reagerat på den, de ökade klyftorna och de svårigheter den har orsakat, särskilt för de mest utsatta och marginaliserade grupperna samt för kvinnor, och dess inverkan på internationella förbindelser, den regelbaserade internationella ordningen och konflikter, får alltihop långsiktiga konsekvenser för alla frågor som rör respekten för de mänskliga rättigheterna.

| H. | Till exempel har den kris som orsakats av pandemin lett till att de flesta länder har vidtagit nödåtgärder som inneburit inskränkningar av friheten att åtnjuta åtskilliga mänskliga rättigheter, inte minst rörelse- och mötesfriheten, eller införande av nya övervakningsmetoder i syfte att förhindra en spridning av covid-19-viruset. Dessa åtgärder har med rätta väckt frågor som rört åtgärdernas nödvändighet, laglighet, proportionalitet, icke-diskriminerande karaktär, varaktighet och konsekvenser, för att man velat skydda de grundläggande friheterna på kort och längre sikt. Pandemin har även åtföljts av ytterligare negativa trender som undergräver demokratin och krymper utrymmet för det civila samhället i vissa länder. |
| --- | --- |

H.

Till exempel har den kris som orsakats av pandemin lett till att de flesta länder har vidtagit nödåtgärder som inneburit inskränkningar av friheten att åtnjuta åtskilliga mänskliga rättigheter, inte minst rörelse- och mötesfriheten, eller införande av nya övervakningsmetoder i syfte att förhindra en spridning av covid-19-viruset. Dessa åtgärder har med rätta väckt frågor som rört åtgärdernas nödvändighet, laglighet, proportionalitet, icke-diskriminerande karaktär, varaktighet och konsekvenser, för att man velat skydda de grundläggande friheterna på kort och längre sikt. Pandemin har även åtföljts av ytterligare negativa trender som undergräver demokratin och krymper utrymmet för det civila samhället i vissa länder.

| I. | Den globala lågkonjunktur som orsakats av pandemin kan leda till att staterna prioriterar att stimulera ekonomisk verksamhet och locka till sig investeringar. Detta får inte ske på bekostnad av deras ambitioner i fråga om politiska mål och standarder för vissa andra områden, exempelvis skydd av mänskliga rättigheter, klimatåtgärder och kampen mot fattigdom, särskilt fattigdom bland barn och deras familjer. |
| --- | --- |

I.

Den globala lågkonjunktur som orsakats av pandemin kan leda till att staterna prioriterar att stimulera ekonomisk verksamhet och locka till sig investeringar. Detta får inte ske på bekostnad av deras ambitioner i fråga om politiska mål och standarder för vissa andra områden, exempelvis skydd av mänskliga rättigheter, klimatåtgärder och kampen mot fattigdom, särskilt fattigdom bland barn och deras familjer.

| J. | Den globala ökningen av auktoritära och populistiska rörelser utgör ett hot mot unionens grundläggande värden och principer. |
| --- | --- |

J.

Den globala ökningen av auktoritära och populistiska rörelser utgör ett hot mot unionens grundläggande värden och principer.

| K. | Icke-liberala regimer rör sig i ökad utsträckning bort från vägen mot mogen demokrati och västvärldens demokratiska standard och förstärker positioner som ger upphov till kontinuerliga och avsiktliga kränkningar av mänskliga rättigheter. Dessa icke-liberala regimer begränsar grundläggande rättigheter och friheter och skapar på så sätt ett falskt intryck av vallegitimitet i val som inte kan anses vara fria, rättvisa eller insynsvänliga. |
| --- | --- |

K.

Icke-liberala regimer rör sig i ökad utsträckning bort från vägen mot mogen demokrati och västvärldens demokratiska standard och förstärker positioner som ger upphov till kontinuerliga och avsiktliga kränkningar av mänskliga rättigheter. Dessa icke-liberala regimer begränsar grundläggande rättigheter och friheter och skapar på så sätt ett falskt intryck av vallegitimitet i val som inte kan anses vara fria, rättvisa eller insynsvänliga.

| L. | Miljörelaterade nödsituationer, inbegripet klimatförändringar och avskogning, är en följd av människans handlingar och ger upphov till kränkningar av de mänskliga rättigheterna inte bara för de människor som påverkas direkt, utan också för mänskligheten som helhet. Det är viktigt att erkänna kopplingen mellan mänskliga rättigheter och miljöskydd. För att förebygga spänningar i vissa regioner är det av helt avgörande vikt att säkerställa tillgången till vatten. |
| --- | --- |

L.

Miljörelaterade nödsituationer, inbegripet klimatförändringar och avskogning, är en följd av människans handlingar och ger upphov till kränkningar av de mänskliga rättigheterna inte bara för de människor som påverkas direkt, utan också för mänskligheten som helhet. Det är viktigt att erkänna kopplingen mellan mänskliga rättigheter och miljöskydd. För att förebygga spänningar i vissa regioner är det av helt avgörande vikt att säkerställa tillgången till vatten.

| M. | Ökad samstämmighet mellan EU:s inre och yttre politik samt mellan olika delar av EU:s yttre politik är en ofrånkomlig förutsättning för att unionen ska få en framgångsrik och effektiv politik på människorättsområdet. Politik till stöd för mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och kampen mot straffrihet bör integreras i all annan EU-politik med inriktning på omvärlden, såsom utveckling, migration, säkerhet, terrorismbekämpning, kvinnors rättigheter och jämställdhet, utvidgning och handel. Ett mer konsekvent agerande borde göra det möjligt för EU att reagera snabbt i ett tidigt skede av människorättskränkningar och bli en mer trovärdig människorättsaktör på det globala planet. |
| --- | --- |

M.

Ökad samstämmighet mellan EU:s inre och yttre politik samt mellan olika delar av EU:s yttre politik är en ofrånkomlig förutsättning för att unionen ska få en framgångsrik och effektiv politik på människorättsområdet. Politik till stöd för mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och kampen mot straffrihet bör integreras i all annan EU-politik med inriktning på omvärlden, såsom utveckling, migration, säkerhet, terrorismbekämpning, kvinnors rättigheter och jämställdhet, utvidgning och handel. Ett mer konsekvent agerande borde göra det möjligt för EU att reagera snabbt i ett tidigt skede av människorättskränkningar och bli en mer trovärdig människorättsaktör på det globala planet.

| N. | Full respekt för mänskliga rättigheter och europeiska standarder hos EU:s partner och grannar, inbegripet inom ramen för hanteringen av flyktingkrisen och migrationen, är en av unionens främsta prioriteringar. Situationen för de mänskliga rättigheterna, som har påverkats av covid-19-pandemin, är ett bekymmer i grannländer, som måste vidta lämpliga åtgärder i detta sammanhang och samarbeta med sina respektive civila samhällen, vilka inbegriper EU-vänliga och demokratiskt sinnade personer. |
| --- | --- |

N.

Full respekt för mänskliga rättigheter och europeiska standarder hos EU:s partner och grannar, inbegripet inom ramen för hanteringen av flyktingkrisen och migrationen, är en av unionens främsta prioriteringar. Situationen för de mänskliga rättigheterna, som har påverkats av covid-19-pandemin, är ett bekymmer i grannländer, som måste vidta lämpliga åtgärder i detta sammanhang och samarbeta med sina respektive civila samhällen, vilka inbegriper EU-vänliga och demokratiskt sinnade personer.

| O. | Reseförbud för att hindra människorättsförsvarare från att delta vid internationella evenemang har använts av alltfler länder, framför allt i Asien, Mellanöstern, Afrika och Latinamerika. |
| --- | --- |

O.

Reseförbud för att hindra människorättsförsvarare från att delta vid internationella evenemang har använts av alltfler länder, framför allt i Asien, Mellanöstern, Afrika och Latinamerika.

Mänskliga rättigheter och demokrati: allmänna trender och viktiga utmaningar

| 1. | Europaparlamentet välkomnar reaktionerna på covid-19-pandemin från de länder där rätten till liv och hälsa har satts som överordnat krav. Parlamentet betonar samtidigt att det är ytterst viktigt att säkerställa att människor har en tillräckligt hög levnadsstandard. Parlamentet betonar att alla åtgärder som svar på pandemin måste bygga på och vara förenliga med mänskliga rättigheter och principer om icke-diskriminering, och bör garantera framsteg mot målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att man måste säkerställa fullständig respekt för de mänskliga rättigheterna och efterlevnad av principen om att de mänskliga rättigheterna är universella och oförytterliga, odelbara, ömsesidigt beroende och sammanlänkade, och fördömer alla försök att relativisera dem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker mycket stor oro över den sänkning av normerna för demokrati och mänskliga rättigheter och av åtnjutandet av grundläggande friheter som krisen har medfört i vissa länder. Parlamentet anser att denna tillbakagång främst beror på ökad förekomst av auktoritära styren samt krisens förödande ekonomiska och sociala konsekvenser och på att dessa används som förevändning för att manipulera såväl statliga institutioner som tidsramar för val, sätta stopp för de aktiviteter som människorättsförsvarare, särskilt försvarare av minoriteter, politiska motståndare, medier eller företrädare för det civila samhället utför och begränsa de grundläggande friheterna och mänskliga rättigheterna, bland annat rättigheter för personer eller grupper som utsätts för diskriminering, exempelvis religiösa minoriteter och trosminoriteter, och hbti-personer, för ändamål som inte har med pandemin att göra. Parlamentet betonar i detta hänseende den ökade förekomsten av hatpropaganda, baserat på ras, etnicitet, religion eller kast, och av desinformation, inriktningen på utsatta grupper som anklagas för att sprida viruset, den ökade förekomsten av våld i hemmet och könsrelaterat våld samt den bristande jämställdheten mellan könen. Parlamentet uttrycker sin oro över fall av diskriminering i fördelningen av stöd som rör covid-19-pandemin. Parlamentet förkastar allt avvisande av stöd under åberopande av omständigheter, inbegripet på grund av religion. Parlamentet belyser även med oro användningen av digital teknik som har till syfte att begränsa pandemin genom att spåra medborgare och samla in deras privata uppgifter, i strid med de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar att staterna inte får utnyttja covid-19-pandemin för att konsolidera auktoritär makt, försvaga demokratin och rättsstaten eller trampa på de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över skärpningen av åtgärder som vidtagits av auktoritära regimer i syfte att kväva avvikande meningar och minska handlingsutrymmet för det civila samhället. Parlamentet betonar vikten av det civila samhället, som gör det möjligt att flexibelt, effektivt och i tid kunna bemöta regimer som kränker folkrätt, mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Parlamentet är oroat över det faktum att covid-19-relaterade nödåtgärder ofta inte åtföljs av tydliga skyldigheter att återkalla åtgärderna när krisen är över. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att allmän tillgång till hälso- och sjukvård är en mänsklig rättighet och stöder alla framsteg i riktning mot allmän hälso- och sjukvård som en viktig faktor för hållbar utveckling. Parlamentet välkomnar EU:s globala reaktion på covid-19-pandemin, som bygger på ”Team Europe”-strategin, med fokus på att uttrycka solidaritet och tillhandahålla konkret stöd till partner, i synnerhet de mest sårbara och drabbade länderna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar med oro bristerna i många staters hälso- och sjukvårdsystem, som undergräver människors rätt till både fysisk och psykisk hälsa och till hjälp, samt bristerna när det gäller förebyggande åtgärder för att undvika smittspridning, vattenrelaterade och sanitära åtgärder, information och icke-diskriminering avseende tillgång och rättigheter. Parlamentet välkomnar kommissionens uttalande om att vacciner mot covid-19 bör göras tillgängligt i hela världen och att EU kommer att arbeta hårt för att så ska bli fallet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att staterna i samband med covid-19-pandemin måste se till att deras reaktioner innefattar ett könsmedvetet och intersektionellt tillvägagångssätt i syfte att garantera alla kvinnors och flickors rätt att leva utan diskriminering och våld samt tillgång till de tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa som de behöver. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att pandemin också har lett till minskad övervakning och dokumentering av kränkningar av de mänskliga rättigheterna på global nivå. Parlamentet stöder internationella insatser för att utvärdera de olika nationella svaren på pandemin vad gäller begränsningar av politisk, social och ekonomisk frihet och för att arbeta för att inrätta en gemensam människorättsbaserad ram som kommer att underbygga framtida svar på hälsokriser. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang verktyget Global Monitor, som utvecklas av kommissionen och Internationella institutet för demokrati och fria val (IDEA). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer skarpt de många fall av diskriminering, intolerans, förföljelse och avrättningar med anknytning till ras, etnicitet, nationalitet, social klass, funktionsnedsättning, kast, religion, övertygelse, språk, ålder, kön, sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper som fortsatt förekommer i många länder och samhällen. Parlamentet beklagar djupt att intoleranta och hatiska uttalanden och åtgärder riktas mot specifika personer eller samhällen. Parlamentet anser att förekomsten av rasism, antisemitism och främlingsfientlighet i många länder är oacceptabel. Parlamentet insisterar på att regeringar världen över tydligt fördömer och tillämpar nolltolerans mot rasism och diskriminering. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker det enorma och ökande hot mot de mänskliga rättigheterna som klimatförändringarna, miljöförstöringen och förlusten av biologisk mångfald medför genom att människor berövas den grundläggande rätten till liv, särskilt på grund av ökad svält i världen, ekonomisk och social ojämlikhet, begränsningar av tillgången till vatten och ytterligare dödsfall till följd av undernäring samt ökad spridning av sjukdomar. Parlamentet betonar att klimatförändringarna även undergräver åtnjutandet av andra mänskliga rättigheter, inbegripet rätten till livsmedelstrygghet, säkert dricksvatten och sanitet, hälso- och sjukvård, lämpliga bostäder, självbestämmande, arbete och utveckling. Parlamentet uppmärksammar dessutom de risker som klimatförändringarna innebär för fred och säkerhet, eftersom osäker livsmedelsförsörjning och vattenbrist kan leda till konkurrens om naturresurser och i senare led till instabilitet och konflikter inom och mellan stater. Parlamentet riktar särskild uppmärksamhet mot den koppling som finns mellan å ena sidan naturresursrofferi och å andra sidan direkt eller indirekt finansiering av konflikter, krig och våld, bland annat genom vissa aktörer från den privata sektorn. Parlamentet framhåller att de minst utvecklade länderna är de som är mest sårbara för klimatförändringar, eftersom de har svårast att stå emot deras förödande konsekvenser, trots att de ger upphov till mindre växthusgasutsläpp än rikare länder som har mindre sannolikhet att påverkas av klimatförändringar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet bekräftar att åtgärder för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna samt klimat- och miljöåtgärder är sammanlänkade, särskilt eftersom internationell människorättslagstiftning ger tillgång till rättsmedel och rättsliga verktyg för att avhjälpa de skador som orsakas av klimatförändringarna, genomföra åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och hålla länder, företag och individer ansvariga för respektive åtgärder som svar på klimatförändringarna och åtgärder som bidrar till ytterligare olaglig miljöförstöring. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att biologisk mångfald och mänskliga rättigheter hänger samman med och är beroende av varandra, och erinrar om att mänskliga rättigheter innebär att staterna är skyldiga att skydda den biologiska mångfald som utgör en förutsättning för rättigheterna, bland annat genom att låta invånarna medverka vid beslutsfattande som rör biologisk mångfald och genom att erbjuda tillgång till effektiva rättsmedel i fall som berör förlust och försämring av biologisk mångfald. Parlamentet uttrycker sitt stöd till det framväxande normativa arbetet på internationell nivå mot miljöbrott. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU och medlemsstaterna att främja erkännandet av miljömord som ett internationellt brott inom ramen för Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker behovet av att ägna särskild uppmärksamhet åt stöd till miljö- och klimatflyktingar. Parlamentet anser att det är viktigt med arbete på internationell nivå så att vi inom FN får en definition av begreppet ”miljöflykting” och kan få till stånd en folkrättslig ram och anta ett gemensamt tillvägagångssätt för skydd av dem som måste lämna sina hemorter. Parlamentet inser att klimatförändringarnas följdverkningar för miljön kan ge ytterligare näring åt tvångsförflyttningar och betonar därför att man snabbt måste genomföra en politik som, i enlighet med Parisavtalet, begränsar klimatförändringarnas konsekvenser. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över avskogningen, den olagliga gruvdriften och framställningen av olaglig narkotika, särskilt i Amazonas 2019, med tanke på att skogarna bidrar till att begränsa klimatförändringarna genom att absorbera och lagra koldioxid. Parlamentet betonar att urbefolkningar ofta har varit de första offren för avskogning, som äventyrar deras rätt till bland annat mark och tillgång till livsviktiga resurser. Parlamentet understryker i detta hänseende rätten att fastställa och inrätta prioriteringar och strategier för egen utveckling och för användning av deras mark, territorier och andra resurser. Parlamentet betonar att straffrihet för kränkningar av urbefolkningars rättigheter är en drivkraft bakom avskogningen och anser därför att ansvarsskyldighet för dessa överträdelser är avgörande. Parlamentet konstaterar att olaglig utvinning av naturresurser kan leda till allvarliga negativa konsekvenser för lokalsamhällenas sociala, ekonomiska, kulturella, medborgerliga och politiska rättigheter, inbegripet den grundläggande rätten till befolkningars självbestämmande och principen om permanent suveränitet över deras naturresurser. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar medborgarnas, särskilt de yngre generationernas, växande förhoppningar om och mobilisering för politiska och samhälleliga förändringar som främjar respekt för mänskliga rättigheter, demokratisk samhällsstyrning, jämlikhet och social rättvisa, ambitiösare klimatåtgärder och bättre miljöskydd. Parlamentet framhåller att det under 2019 växte fram massiva proteströrelser i världens alla regioner, vilket återspeglar dessa förhoppningar och samtidigt kräver förändringar av samhällenas institutionella och ekonomiska ordning, åtgärder för att motverka klimatförändringar och stöd till utvecklingen av ett rättvisare samhälle världen över. Parlamentet fördömer att människor i många länder förvägras rätten att demonstrera på ett fredligt sätt genom juridiska, administrativa och andra åtgärder som t.ex. våldsamma ingripanden mot demonstrationer, trakasserier och godtyckliga frihetsberövanden. Parlamentet betonar att hundratals fredliga demonstranter greps under 2019, och att många av dem utsattes för misshandel och godtyckliga frihetsberövanden och tvingades att betala höga böter i rättegångar under vilka processrättsliga miniminormer inte garanterades. Parlamentet betonar vikten av att bevara protesternas fredliga natur och uttrycker sin oro över vissa extremistgrupper som har utnyttjat sociala rörelsers demonstrationer och uttrycksformer för att utföra dessa genom våld och störningar av medborgarnas vardagsliv. Parlamentet uppmanar regeringarna att inte utöva oproportionerligt våld mot fredliga demonstranter och att hålla alla förövare av sådana handlingar ansvariga. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt med politiska svar på samhällenas, familjernas och invånarnas berättigade krav, inom ramen för en inkluderande dialog som leder till en positiv förändring. Parlamentet fördömer samtidigt undertryckande av fredliga rörelser, särskilt genom sådant övervåld från säkerhetstjänstemäns sida som vissa regeringar har riktat mot sina befolkningar i syfte att kväva avvikande och kritiska röster. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att mord, fysiska och kränkande angrepp, fängslanden, dödshot, trakasserier, hotelser och begränsningar av yttrandefriheten alltjämt tillämpas systematiskt runt om i världen mot människorättsförsvarare, bland annat kvinnliga människorättsförsvarare, försvarare av rättigheter som avser religion eller trosuppfattning, lokalsamhällen, urbefolkningar, miljö- och markförsvarare, icke-statliga organisationer, aktivister inom det civila samhället, visselblåsare och journalister. Parlamentet noterar att kvinnliga människorättsförsvarare utsätts för könsrelaterade hot. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet är djupt oroat över att vissa länder använder repressiv lagstiftning om it-säkerhet och terrorismbekämpning för att komma åt människorättsförsvarare. Parlamentet understryker att det förekommer politiska tendenser i riktning mot en djupare nationalism och missbruk av religion för politisk vinning, vilket leder till intolerans. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att det är EU-institutionernas skyldighet att aktivt stödja organisationer och enskilda som arbetar för att försvara demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet kräver rättvisa och ansvarsskyldighet för alla angrepp mot människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar EU att stödja och skydda människorättsförsvarare i all deras mångfald. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att parlamentet agerar för att göra deras röster hörda och för att sätta press på tredjeländers myndigheter att omedelbart och ovillkorligt frige människorättsförsvarare som frihetsberövats till följd av sin aktivism. Parlamentet stöder europeiska politiska stiftelsers arbete med att stärka demokratiska processer och främja en ny generation politiska ledare världen över. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över det ihållande gissel som krig, militära konflikter och långvarig ockupation eller annektering av territorier innebär, som ger upphov till allvarliga kränkningar av internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter, särskilt folkmord, massmord, tvångsförflyttningar av civilbefolkningen, däribland religiösa minoriteter, och sexuellt våld, i synnerhet mot kvinnor och barn. Parlamentet fördömer skarpt diktatoriska eller auktoritära makters medverkan i krig genom ombud och betonar att framförhandlade politiska lösningar är en förutsättning för hållbar fred. Parlamentet uttrycker djup oro över de ökade politiska spänningarna på internationell nivå och i vissa regioner runt om i världen, över icke-statliga väpnade gruppers och terroristorganisationers ökade aktivitet och över eskaleringen av våld mellan olika befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet beklagar djupt att samtidigt som FN firade sitt sjuttiofemårsjubileum 2020 vidtog ett antal regeringar, inspirerade av inåtvända attityder, åtgärder för att motverka multilateralism och internationellt samarbete till förmån för fred, konfliktlösning och skydd av de mänskliga rättigheterna på grundval av de mål och principer som ligger till grund för den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, internationell rätt, FN-stadgan och Helsingforsslutakten. Parlamentet kritiserar bristen på gemensamt internationellt ledarskap från demokratiska länder för att konsekvent reagera på allvarliga kränkningar av internationell människorättslagstiftning och gå samman för att främja mänskliga rättigheter och demokrati samt upprätthålla de regelbaserade internationella systemen, samt uppmanar EU och medlemsstaterna att ta ansvar för detta ledarskap. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet beklagar djupt den svåra situationen för migranter och flyktingar runt om i världen, särskilt tvångsförflyttade kvinnor, barn, personer med funktionsnedsättning och kronisk sjukdom, personer med avvikande sexuell läggning och personer som tillhör förföljda etniska och religiösa minoriteter eller trosminoriteter, som är bland de mest utsatta. Parlamentet noterar att antalet internationella migranter under 2019 uppskattats till uppemot 272 miljoner (5), vilket motsvarar 3,5 procent av världens befolkning, varav fler än 20 miljoner var flyktingar (6) och att storskaliga tvångsförflyttningar och migrationshändelser har ägt rum under de senaste två åren. Parlamentet noterar ökningen av asylsökande som under 2019 sökte internationellt skydd i medlemsstaterna i EU-27 (7), till följd av förtryck och kränkningar av deras mänskliga rättigheter begångna av bland andra diktatoriska regimer som olagligt utövar den politiska makten. Parlamentet fördömer politiska åtgärder som urholkar migranters och flyktingars mänskliga rättigheter och äventyrar dessa människors säkerhet och liv. Parlamentet fördömer skarpt alla fall av diskriminering, intolerans, förföljelse och avrättningar med anknytning till migrations- eller flyktingstatus. Parlamentet fördömer den negativa trenden i fråga om trakasserier mot och kriminalisering av det arbete som utförs av dem som försvarar migranters och flyktingars mänskliga rättigheter och ger dessa människor sitt stöd. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att insatserna för att främja kvinnors och flickors rättigheter har fått en mer framträdande plats i världen. Parlamentet noterar dock att inget land i världen har uppnått jämställdhet ännu. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att det utbredda könsrelaterade våldet, däribland kvinnomord, och motsvarande diskriminering fortlever i världens alla regioner, även i EU, vilket beror på bristande jämställdhet, ojämlika könsnormer och ojämlik maktdynamik, kulturell praxis såsom kastbaserad diskriminering eller sedan länge etablerade diskriminerande rättssystem samt propaganda och desinformation som undergräver kvinnors rättigheter. Parlamentet fördömer utnyttjande av kvinnor genom människohandel och alla former av könsrelaterat våld, bland annat sexuellt, fysiskt och psykologiskt våld, som hör till de mest utbredda och systematiska människorättskränkningarna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet belyser dessutom användningen av sexuellt våld mot kvinnor på grund av deras åsikter, religion, filosofiska inriktning, sexuella läggning eller aktivism för att försvara de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar att kvinnor och flickor från etniska och religiösa minoriteter samt trosminoriteter är dubbelt sårbara för könsrelaterat våld och diskriminering. Parlamentet påminner om att våld mot lesbiska och bisexuella kvinnor i form av ”korrigerande våldtäkt” fortsätter att vara ett systematiskt problem i vissa länder på grund av socialt stigma och diskriminerande rättssystem. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet fördömer det pågående bakslaget för jämställdheten och kvinnors rättigheter, inbegripet alla försök att inskränka befintliga rättigheter och skydd inom området sexuell och reproduktiv hälsa och sexuella och reproduktiva rättigheter, samt lagstiftning, politik och praxis som fortsätter att förneka eller begränsa dessa rättigheter i många av världens länder. Parlamentet fördömer i detta hänseende nekad tillgång till prismässigt överkomlig och omfattande sexualundervisning av hög kvalitet, tjänster för familjeplanering, moderna preventivmedel, säker och laglig abortvård och mödravård, övergrepp och felaktig behandling av kvinnor i samband med mödravård, graviditetsvård och vård efter förlossning samt påtvingade sexual- och reproduktionshälsoåtgärder som inte respekterar kvinnors fria och välinformerade samtycke. Parlamentet betonar behovet att skydda föräldrar i utsatta situationer, i synnerhet ensamstående föräldrar och personer med stor familj, för att hjälpa dem att undvika fattigdom och social utestängning. Parlamentet poängterar behovet att skapa en social och ekonomisk miljö och sociala och ekonomiska villkor som gör det möjligt för föräldrar att fortsätta sin yrkesmässiga utveckling. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar behovet att skydda mödrar i utsatta situationer, särskilt ensamstående mödrar, för att undvika fattigdom och social utestängning. Parlamentet poängterar behovet att skapa en social och ekonomisk miljö och sociala och ekonomiska villkor som gör det möjligt för mödrar att fortsätta sin yrkesmässiga utveckling. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet fördömer även regeringar världen över som motsätter sig – eller underblåser negativa reaktioner mot – kvinnors krav på lika rättigheter. Parlamentet understryker den framträdande roll som kvinnor har genom sin aktivism i politiska och sociala rörelser, och beklagar djupt det höga pris som de har betalat genom att utsättas för våld orsakat av brutalt förtryck och krig samt sexuellt utnyttjande under väpnade konflikter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de fortsatta allvarliga kränkningarna av barns mänskliga rättigheter runt om i världen under 2019 – 30 år efter tillkomsten av konventionen om barnets rättigheter – i form av barnarbete, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, handel med och utnyttjande av barn, bland annat för sexuella ändamål, inkallelse eller värvning av barn till grupper, användning av barnsoldater i väpnade konflikter, sexuella övergrepp mot barn och prostitution, familjeseparationer och frihetsberövande av barn, bland annat av invandringsrelaterade skäl, samt de utmaningar som flickor ställs inför vad gäller sexuellt och könsrelaterat våld, olägliga graviditeter, hivinfektioner och avhopp från skolan. Parlamentet anser att det är beklagligt att många barn och ungdomar har tvingats börja arbeta i samband med pandemin, för att tillgodose grundläggande behov och stödja sina hushåll, och till följd av detta har slutat skolan. Parlamentet betonar att den här oönskade utvecklingen är en tillbakagång när det gäller barns skolutbildning |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa sorg över samt fördömer de terroristattacker och bombningar som ägde rum under första halvåret 2019 riktade mot troende och deras platser för religionsutövning, som måste bevaras och skyddas. Parlamentet är bestört över att dessa fruktansvärda handlingar sammanföll med hatkampanjer understödda av vissa politiska ledare och terrorgrupper med syftet att förneka eller begränsa rätten till tanke-, samvets-, religions- eller trosfrihet. Parlamentet uppmanar staterna att främja tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet och skydda sårbara religions- och trosminoriteter genom att vidta skyndsamma åtgärder mot förövare av våld eller uppmaningar till hat. |
| --- | --- |

30.

Arbetet med att sätta främjande och skydd av demokrati och mänskliga rättigheter i centrum för EU:s utrikespolitik

| 31. | Europaparlamentet påminner om att unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, solidaritet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, såsom anges i artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet betonar att främjande av dessa värden utåt och framförande av demokrati, rättsstaten och de mänskliga rättigheternas universalitet och odelbarhet samt respekt för principerna i FN-stadgan och internationell rätt utgör kärnan i EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, i enlighet med artikel 21 i EU-fördraget och unionens strategiska intresse, och detta bör återspeglas på ett konsekvent sätt i praktiken på alla områden av unionens förbindelser med tredjeländer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att utrikestjänsten och kommissionen gör insatser för att på ett kraftfullt och uttryckligt sätt bekämpa och ta itu med kränkningar av de mänskliga rättigheterna oavsett var de sker, inbegripet i nära partnerländer, och att kontinuerligt öka medvetenheten och kunskaperna hos tjänstemän från EU och dess medlemsstater när det gäller mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan könen. Parlamentet påminner om att effektivt engagemang och meningsfull dialog med det civila samhället är en hörnsten i en framgångsrik människorättspolitik. Parlamentet uppmanar alla EU-delegationer och deras respektive kontaktpunkter för mänskliga rättigheter att konsekvent fullgöra sin skyldighet att träffa människorättsförsvarare, däribland kvinnliga människorättsförsvarare och medlemmar i det civila samhället, besöka frihetsberövade aktivister, demokratiskt oliktänkande och människorättsförsvarare, övervaka deras rättegångar och förespråka skydd för dem på plats. Parlamentet uppmanar även EU:s delegationer att underlätta sådana åtgärder när besökande parlamentsledamöter försöker genomföra dem inom ramen för Europaparlamentets officiella uppdrag Parlamentet betonar vikten av att inte bara ta itu med konsekvenserna utan även de bakomliggande orsakerna till kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

32.

EU:s multilaterala arbete

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utarbeta en uttrycklig strategi för att motverka staternas ökade flykt undan och motstånd mot den internationella ramen för mänskliga rättigheter, i enlighet med åtagandena om multilateralism i handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati, samt försök på internationell nivå att undergräva konceptet mänskliga rättigheter enligt FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar att internationell människorättslagstiftning och utfästelserna om att uppnå målen för hållbar utveckling senast 2030 bör förbli hörnstenar. Parlamentet rekommenderar att EU fortsätter sina ansträngningar genom att samarbeta med länder och berörda parter oavsett om dessa eftersträvar samma värden som EU eller inte, i syfte att upprätthålla eller utveckla internationella normer på människorättsområdet i enlighet med artikel 21 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivisera EU:s utrikes- och säkerhetspolitik genom att tillämpa regeln om omröstning med kvalificerad majoritet i rådet, särskilt i samband med frågor som rör mänskliga rättigheter, i synnerhet frågor inom ramen för EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati samt avseende antagande av sanktioner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tala med en enda, stark röst för EU i multilaterala forum och att agera unisont när man ställs inför kriser som utmanar unionens grundläggande värden och intressen, eftersom detta är det enda sättet för unionen att inta en ledande roll på den internationella arenan och använda sitt inflytande för att åstadkomma positiva förändringar och mer samordnade lösningar på globala utmaningar, i första hand främjande och skydd av mänskliga rättigheter och miljö- och klimatrelaterade utmaningar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet upprepar att EU kommer att erkännas och uppnå trovärdighet och effektivitet på den globala arenan endast om dess grundläggande värden, särskilt respekten för frihet, demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatlighet och jämlikhet, är trovärdiga utåt, och detta kommer att vara möjligt endast om EU säkerställer konsekvens internt och externt i sin politik i dessa frågor. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att föregå med gott exempel, strikt upprätthålla mänskliga rättigheter, konsekvent värna och efterleva sina värden samt tillförsäkra det civila samhället en miljö som det kan verka i. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet beklagar det faktum att auktoritära regimer har utnyttjat multilaterala institutioner för att försöka undanröja multilaterala människorättsinstitutioners och människorättsmekanismers förmåga att hålla stater ansvariga för kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att samarbeta med likasinnade demokratiska allierade för att stödja en reform av multilaterala institutioner så att de blir mer motståndskraftiga mot auktoritära regimers negativa inflytande. Parlamentet beklagar att platser i FN:s råd för mänskliga rättigheter ofta upptas av länder där det bevisligen förekommer allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och uppmanar EU:s medlemsstater att vara mycket vaksamma på röstningsmönster och att undvika att stödja länder som kandiderar till att bli medlemmar av människorättsrådet och som uppenbart kränker de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att människorättsdialoger med länder utanför EU kan vara ett användbart verktyg för bilateralt engagemang för att främja och värna de mänskliga rättigheterna, under förutsättning att de genomförs på ett resultatorienterat sätt och regelbundet ses över. Parlamentet erinrar om att EU:s riktlinjer för dialogen om mänskliga rättigheter innefattar en rad kriterier för att inleda en dialog, bland vilka märks ”regeringens vilja att förbättra situationen, regeringens åtagande i förhållande till de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter, regeringens vilja att samarbeta inom ramen för Förenta nationernas förfaranden och mekanismer för mänskliga rättigheter samt regeringens hållning gentemot det civila samhället”. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att regelbundet bedöma varje dialog, såsom det förutsätts i EU:s riktlinjer. Parlamentet håller fast vid att fall som berör enskilda personer måste föras på tal i människorättsdialogerna och att det måste tillförsäkras en lämplig uppföljning av dessa fall och lämplig insyn i dem. |
| --- | --- |

37.

Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter

| 38. | Europaparlamentet välkomnar att Eamon Gilmore den 28 februari 2019 utnämndes till Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar att utnämningen av den särskilda representanten för mänskliga rättigheter bör vara föremål för en föregående utfrågning i parlamentet. Parlamentet uppmuntrar den särskilda representanten för mänskliga rättigheter att göra diplomatiska insatser för att effektivisera EU:s människorättspolitik, befästa internationella allianser för att främja människorättsagendan och förmå samtalspartner runt om i världen att anta och genomföra en politik som är förenlig med de högsta standarderna för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstaten och god samhällsstyrning samt internationell rätt och internationella normer, särskilt internationell humanitär rätt och internationell straffrätt. Parlamentet rekommenderar vidare att den särskilda representanten för mänskliga rättigheter ökar sina ansträngningar för att säkerställa EU:s konsekvens internt vid fastställandet och genomförandet av EU:s utrikespolitik på människorättsområdet. Parlamentet insisterar på att den särskilda representantens regelbundna rapporter till rådet också ska delges parlamentet. Parlamentet uppmanar EU att öka synligheten för den särskilda representanten för mänskliga rättigheter och insynen i den särskilda representantens aktiviteter och uppdrag, bland annat genom en särskild avdelning på utrikestjänstens webbplats, och att göra den särskilda representanten för mänskliga rättigheter till en permanent befattning, med tillräckliga resurser och möjligheter att framträda offentligt och redogöra för resultaten av besök i tredjeländer samt gå ut med information om EU:s ståndpunkter i människorättsrelaterade frågor, som en del av en övergripande reform av den särskilda representantens befattning. |
| --- | --- |

38.

Internationella avtal

| 39. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att människorättsklausuler systematiskt ska införas i alla internationella avtal, särskilt i fråga om handel och associering, mellan EU och tredjeländer och att dessa vederbörligen ska upprätthållas och övervakas, bland annat genom mätbara riktmärken och regelbundna konsekvensbedömningar, under medverkan av parlamentet och det civila samhället. Parlamentet betonar att dessa klausuler bör innehålla mekanismer för att säkerställa ett effektivt genomförande av dem och förfaranden för tydliga och trovärdiga konsekvenser av avtalsbrott, inbegripet tillfälligt upphävande eller, som en sista utväg, EU:s frånträde från avtalen i fråga. Parlamentet efterlyser bättre samordning och kommunikation mellan de specialiserade aktörer som ansvarar för relevanta politiska områden såsom handel och mänskliga rättigheter, för att mer effektivt integrera människorättsaspekter av handels- och investeringspolitik. Parlamentet begär att det inrättas oberoende övervakningsmekanismer för mänskliga rättigheter i samband med handelsavtal och avtal om utländska investeringar, samt en oberoende klagomålsmekanism, för att ge berörda medborgare och lokala parter effektiv tillgång till rättsmedel. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att främjande och skydd av demokrati och mänskliga rättigheter i tredjeländer endast kan uppnås effektivt om det tillämpas villkor i EU:s ekonomiska och politiska incitament, exempelvis tillgång till EU-finansiering, beviljande av det allmänna preferenssystemet och ytterligare tariffprivilegier samt beviljande av undantag från viseringsskyldigheten inom Schengen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att kommissionen i enlighet med förordning (EU) 2018/1806 regelbundet bör övervaka och rapportera till parlamentet, bland annat om situationen för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer som omfattas av undantaget från viseringsskyldigheten, och inställa undantaget vid kränkningar i det berörda landet. |
| --- | --- |

40.

Instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete

| 41. | Europaparlamentet begär att genomförandet av en lämplig budget för verksamhet och stöd för att främja och skydda demokrati och mänskliga rättigheter inom ramen för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) ska motsvara unionens åtaganden och ambitioner. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och som en del av sin årsrapport om uppnåendet av målen för NDICI inkludera ett kapitel om respekten för mänskliga rättigheter och efterlevnaden av artikel 8 (allmänna principer för instrumentet) i de partnerländer som mottar stöd från instrumentet. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämpliga åtgärder, inbegripet avbruten EU-finansiering till statliga aktörer och omfördelning av stöd till det civila samhället, om stödmottagarna gör sig skyldiga till allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna eller betydande bristfällig efterlevnad av NDICI:s principer. Parlamentet efterlyser större insyn i människorättsrelaterade bestämmelser i finansieringsavtal och ett klargörande av mekanismen och kriterierna för upphävande av sådana avtal vid kränkning av de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen samt i allvarliga fall av korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen att strikt avstå från att använda budgetstöd till tredjeländers regeringar som operativ form i länder med utbredda kränkningar av de mänskliga rättigheterna och förtryck av människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar EU att särskilt vinnlägga sig om att bedöma och förhindra eventuella kränkningar med anknytning till unionens politik, projekt och finansiering i tredjeländer, bland annat genom att inrätta en klagomålsmekanism för enskilda personer eller grupper vilkas rättigheter eventuellt har kränkts till följd av EU:s verksamhet i dessa länder. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar det ovärderliga stöd som tillhandahållits organisationer i det civila samhället över hela världen inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, som utgör EU:s främsta instrument för genomförande av unionens externa människorättspolitik. Parlamentet begär ytterligare förstärkning av finansieringen till det civila samhället och de mänskliga rättigheterna inom ramen för det kommande globala instrumentet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med utrikestjänsten, utarbeta en ram för Europeiska investeringsbankens (EIB) årsrapportering om verksamheten utanför EU avseende efterlevnaden av de allmänna principer som styr unionens yttre åtgärder enligt artikel 21 i EU-fördraget och EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att se till att de projekt som stöds av EIB ligger i linje med EU:s politik för och åtaganden om mänskliga rättigheter och att det finns mekanismer för ansvarsutkrävande som enskilda personer kan använda för att rapportera överträdelser i samband med EIB:s verksamhet. Parlamentet uppmanar EIB att vidareutveckla sin policy för sociala normer till en människorättspolicy på bankområdet. Parlamentet efterlyser ett införlivande av riktmärken för mänskliga rättigheter i projektutvärderingarna. |
| --- | --- |

45.

EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati

| 46. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024. Parlamentet uttrycker sin besvikelse över att utrikestjänsten inte vederbörligen beaktat erbjudandet från parlamentet och dess underutskott för mänskliga rättigheter om att aktivt bidra till utarbetandet, i en anda av gott interinstitutionellt samarbete. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att genomföra regelbundna samråd med det civila samhället och att inleda en strukturerad och regelbunden dialog med parlamentets behöriga organ om genomförandet av den nya handlingsplanen för att göra det möjligt för parlamentet att fylla sin funktion inom ramen för handlingsplanens aktiviteter, särskilt genom parlamentarisk diplomati, och att effektivt fullgöra sin granskande roll. Parlamentet rekommenderar att en uppsättning riktmärken och framstegsindikatorer fastställs för att möjliggöra effektiv övervakning av handlingsplanens genomförande. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att rapportera om de framsteg som görs för att uppnå målen i handlingsplanen i förhållande till dessa riktmärken. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att regelbundet följa upp de av parlamentets resolutioner och debatter som är av relevans för handlingsplanens genomförande. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna tar ansvar för handlingsplanen och bidrar till årsrapporten om dess genomförande genom att rapportera om de egna verksamheter som har genomförts inom ramen för detta strategiska dokument. |
| --- | --- |

47.

Åtgärder som svar på de globala utmaningarna på området mänskliga rättigheter och demokrati

Demokratiskt styre och utrymme för det civila samhället

| 48. | Europaparlamentet anser att det demokratiska styret och rättsstaten globalt sett står under attack på grund av en kombination av faktorer, bland annat ökad förekomst av auktoritära styren och populism, ökad ojämlikhet och fattigdom, press på det civila samhället, spridning av falska nyheter, desinformation, cyberhot och hybridkrig, externa aktörers politiska inblandning och kampanjer, trovärdighetsförluster för offentliga myndigheter, polarisering av samhällen och försvagning av kollektiva organisationer som försvarar allmänhetens intressen. Parlamentet betonar även att attacker på mediefriheten och försök att manipulera den offentliga diskursen genom att sprida falska nyheter i sociala medier aldrig har varit så vanligt förekommande och kraftfulla. Parlamentet uttrycker oro över att auktoritära metoder såsom stigmatisering av aktörer i det civila samhället som ”utländska agenter” kopieras och sprids globalt. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att stödja stärkandet av demokratiska institutioner samt insynsvänliga och trovärdiga valprocesser världen över, att uppmuntra och frigöra demokratisk debatt, bekämpa ojämlikhet, säkerställa att det civila samhällets organisationer kan bedriva verksamhet, främja dialogen mellan samhällets olika segment, bekämpa korruption och straffrihet, samt stärka rättsväsendenas oberoende och opartiskhet liksom mekanismen för ansvarsutkrävande. Parlamentet uppmanar EU att ytterligare stärka sina insatser inom valövervakning och att ha ett närmare samarbete med internationella organisationer, i synnerhet sådana organisationer som är särskilt relevanta, exempelvis Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att korruption och kränkningar av de mänskliga rättigheterna är direkt kopplade till varandra. Parlamentet uppmanar EU att integrera kampen mot korruption i sin människorättsagenda. Parlamentet upprepar att det är EU:s skyldighet att skydda organisationer för korruptionsbekämpning, undersökande journalister och visselblåsare som arbetar för att avslöja korruption och bedrägerier. |
| --- | --- |

50.

Klimatåtgärder och mänskliga rättigheter

| 51. | Europaparlamentet bekräftar att åtgärder för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna samt klimat- och miljöåtgärder är sammanlänkade, särskilt eftersom internationell människorättslagstiftning ger tillgång till rättsliga vägar för att avhjälpa de skador som orsakas av klimatförändringarna, genomföra åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och hålla länder, framför allt de som orsakar mest föroreningar, företag och beslutsfattare ansvariga för deras respektive åtgärder som svar på klimatförändringarna. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet stöder en inkluderande och rättighetsbaserad strategi för att främja klimatåtgärder som säkerställer allmänhetens deltagande och tillgång till rättslig prövning vid utarbetande, genomförande och översyn av politiska beslut som rör klimatförändringar och konsekvenser av dem. Europaparlamentet bekräftar att kampen mot klimatförändringarna går hand i hand med stöd till och skydd av dem som försvarar planeten och dess naturresurser, inbegripet mark- och miljöförsvarare och urbefolkningar. |
| --- | --- |

52.

EU:s strategi med avseende på konflikter, ansvarsskyldighet för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och kampen mot strafflöshet

| 53. | Europaparlamentet understryker komplexiteten i moderna konflikter, som ofta utvecklas inom länder på nationell eller regional nivå, ibland i form av hybrid- eller it-angrepp, involverar åtskilliga parter, däribland terrororganisationer och icke-statliga aktörer, och får katastrofala humanitära konsekvenser, i synnerhet på grund av svårigheterna att skilja mellan stridande och icke-stridande. Parlamentet uppmanar EU att stärka sina insatser mot konflikter, ta itu med deras bakomliggande orsaker, investera i konfliktförebyggande och medlingsinsatser, eftersträva och bevara utrymme för politiska lösningar, skapa allianser med likasinnade länder och regionala organisationer, ge ytterligare ekonomiskt, tekniskt och personalmässigt stöd till fredsbevarande civila uppdrag och militära insatsuppdrag samt främja förtroendeskapande initiativ mellan krigförande parter. Parlamentet uppmanar också EU att säkerställa att man integrerar ett jämställdhetsperspektiv i alla dessa insatser, stärker rollen för kvinnor och unga i konfliktförebyggande och konfliktlösning, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd och återuppbyggnad efter konflikter, övergångsrättvisa samt främjandet av mänskliga rättigheter och demokratiska reformer. Parlamentet uppmanar samtidigt EU att ta itu med människohandel och sexuellt och könsrelaterat våld och säkerställa oavbruten tillgång till nödvändig och livräddande hälso- och sjukvård. Parlamentet håller fast vid att EU måste föra en konsekvent politik i situationer som ockupation eller annektering av territorier. Parlamentet påminner om att internationell humanitär rätt bör vara ledstjärnan för all EU-politik i sådana situationer, också i fall av långvarig ockupation. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar alla regeringar att ge internationella observatörer, inbegripet Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s särskilda förfaranden, fritt tillträde till alla territorier. Parlamentet understryker vikten av att ge viktiga internationella humanitära organisationer och internationella observatörer obehindrat tillträde till de områden som påverkas av pågående konflikter och militär aggression. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att strikt följa bestämmelserna i artikel 7 i FN:s vapenhandelsfördrag om export och bedömning av export och i EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport, genom att vägra all överföring av vapen och övervakningsutrustning som skulle medföra en risk för att de importerande statliga eller icke-statliga aktörerna begår eller underlättar kränkningar av mänskliga rättigheter eller internationell humanitär rätt, även i samband med den europeiska fredsfaciliteten. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta en pelare för mänskliga rättigheter inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten, bland annat i syfte att stärka och stödja det civila samhället, inbegripet genom program med medel som anslås specifikt för stöd till människorättsförsvarare i egenskap av nyckelaktörer i fredsbyggandet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga möjligheten att införa obligatoriska skyddsåtgärder för mänskliga rättigheter och konsekvensbedömningar i den framtida europeiska fredsfaciliteten, inbegripet efterlevnad av en robust politisk ram om försvar och säkerhet för tillbörlig aktsamhet avseende de mänskliga rättigheterna, inspirerad av FN:s politik för tillbörlig aktsamhet avseende de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet bekräftar sitt orubbliga stöd för ICC och uppmanar de stater som är parter i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen att förse ICC med tillräckliga ekonomiska resurser för att den ska kunna fullgöra sina uppgifter inom ramen för sitt mandat. Parlamentet uppmanar ICC att fortsätta sitt arbete opartiskt och avhängigt. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att uppmuntra alla FN-medlemmar att ratificera och genomföra Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet uppmanar de stater som undertecknat Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen att samarbeta med ICC. Parlamentet anser att angreppen mot ICC är djupt beklagliga och fördömer i slutändan de enskilda, oacceptabla sanktioner som har ålagts dess personal, särskilt ICC:s chefsåklagare. Parlamentet uppmanar de stater som är parter att vidta konkreta åtgärder för att sträva efter att avlägsna dessa sanktioner och att stödja dem som påverkas av dem. Parlamentet betonar att ICC är den enda internationella institution som har möjlighet att lagföra några av världens mest fruktansvärda brott och försvara offer för vilka inga andra rättsliga utvägar står till buds. Parlamentet erkänner de oberoende expertbedömarnas arbete, vars uppgift är att finna områden för reformer, och uppmanar ICC att vidta alla nödvändiga åtgärder för att förbättra sin prestation, ändamålsenlighet och sina positiva effekter, särskilt för samhällen och offer som påverkas av dess arbete. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fortsatt skydda ICC:s oberoende och opartiskhet mot angrepp som syftar till att hindra den internationella straffrättens tillämpning. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att undersöka olika metoder och presentera nya verktyg för att bidra till kampen mot internationell brottslighet, hjälpa dem som utsatts för brott mot den internationella människorätten och humanitära rätten att få tillgång till internationell rättvisa och rättslig prövning och upprättelse, bland annat genom att bygga upp kapaciteten i länder utanför EU så att de kan tillämpa principen om universell jurisdiktion i sina nationella rättssystem. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar återigen vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik att utse en särskild EU-representant med ansvar för internationell humanitär rätt och internationell rättskipning och mandat att främja, integrera och företräda EU:s åtagande att bekämpa straffrihet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU:s nätverk mot folkmord att stödja FN:s utredningsgrupp i arbetet med att samla in, bevara och lagra bevis på brott som för närvarade begås eller som precis har begåtts så att de inte går förlorade. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa rättvis prövning för alla offer för kränkningar av internationella mänskliga rättigheter och humanitär rätt, och efterlyser omedelbar vapenvila, mot bakgrund av alla pågående väpnade konflikter. Parlamentet betonar att världssamfundet har ett ansvar för att sätta stopp för straffriheten och för de grova kränkningar som har begåtts i åtskilliga länder. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över användningen av sexuellt och könsrelaterat våld som ett vapen i krig. Parlamentet betonar att i Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen betraktas sexualbrott och könsrelaterat våld som krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och handlingar som ingår i folkmord eller tortyr. Parlamentet efterlyser samordnade åtgärder för att sätta stopp för användningen av sexuellt våld i krigföringens tjänst. Parlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds resolution 2467 om konfliktrelaterat sexuellt våld och alla därmed sammanhängande resolutioner från FN:s säkerhetsråd, med början i FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, där det bekräftas att FN:s säkerhetsråd åtagit sig att förhindra att sexuellt våld används som en taktik inom krigföring och terrorism genom att använda alla medel som står till dess förfogande, inbegripet sanktioner och andra riktade åtgärder mot förövare. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa att allt medicinskt och psykologiskt stöd och alla sådana tjänster som krävs och är säkra tillhandahålls kvinnor som fallit offer för våldtäkt under krig, inklusive säker abort, i enlighet med internationell humanitär rätt. Parlamentet uppmanar EU att bekämpa straffrihet för kränkningar av sexuella och reproduktiva rättigheter i konfliktsituationer och stöder kvinnors och flickors rätt till sanning, effektiva rättsmedel och upprättelse för kränkningar av dessa rättigheter. Parlamentet välkomnar dessutom att FN den 30 oktober 2019 inrättade en global fond för överlevande efter konfliktrelaterat sexuellt våld, som syftar till att hjälpa offren att få tillgång till gottgörelse. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet påminner om FN:s utvärderingsrapporter om insatser för verkställighet och korrigerande åtgärder avseende sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp som begåtts av FN-personal och annan personal i fredsbevarande uppdrag. Parlamentet understryker behovet för FN, EU:s medlemsstater och EU:s organ inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken att utan dröjsmål och med största beslutsamhet utreda, åtala och döma all personal från FN, enskilda länder och EU som har begått sexuella våldshandlingar. Parlamentet påminner om behovet att reformera de berörda strukturerna på ett sådant sätt att man sätter stopp för straffriheten för FN:s och EU:s personal och att inrätta fungerande och transparenta mekanismer för tillsyn och ansvarsutkrävande. Parlamentet finner det oacceptabelt att rättsliga åtgärder avseende påstådda övergrepp i nuläget är helt frivilliga och beroende av det land som bidrar med trupper. Parlamentet är övertygat om att sådana allvarliga brott också skulle kunna minskas och förebyggas genom utbildning. Parlamentet påminner om det brådskande behovet av att förhindra sådana brott i framtiden, även för att återupprätta lokalbefolkningarnas förtroende för internationella fredsbevarande insatser. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet betonar sambandet mellan människorättskränkningar och den utbredda straffriheten samt det bristande ansvarstagandet i regioner och länder som påverkas av konflikter eller som präglas av politiskt motiverade hot, diskrimineringar, trakasserier och övergrepp, bortföranden, våldsamma polismetoder, godtyckliga gripanden samt fall av tortyr och avrättningar. Parlamentet uppmanar EU att stödja åtgärder som syftar till att bekämpa straffrihet och främja ansvarsutkrävande i de länder där straffriheten belönar dem som bär det största ansvaret och gör offren maktlösa. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet beklagar behovet att utesluta Sacharovpristagaren Aung San Suu Kyi ur Sacharovgemenskapen, men välkomnar beslutet som ett svar på hennes underlåtenhet att agera och hennes acceptans för brott som för närvarande begås mot Rohingyafolket i Myanmar. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att utomrättsliga avrättningar, tortyr och andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna berättigas genom det så kallade kriget mot olagliga droger. Parlamentet upprepar att kampen mot brottslighet inte berättigar kränkningar av de mänskliga rättigheterna och efterlyser en sammanställning av bästa praxis, som inbegriper ett tillvägagångssätt för minsta möjliga skada och bygger på rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet lovordar det arbete och de bidrag till kampen mot straffrihet som Agnès Callamard, FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, stått för genom att utreda misstänkta fall av utomrättsliga mord under 2019, exempelvis mordet på journalisten Jamal Khashoggi, samtidigt som hon utsatts för hot och hotelser. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet stöder reformerna av rättsväsendet för att säkerställa opartiskhet och oberoende, inbegripet reformer för att hantera frågor som rör rekrytering och utnämnande av domare, korruption och snedvridning på grund av kön inom rättsväsendet. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet begär att man brådskande antar och genomför en autonom, flexibel och reaktiv global EU-mekanism för människorättsliga sanktioner, den så kallade Magnitskijlagen, som en väsentlig del av EU:s befintliga verktygslåda för mänskliga rättigheter och utrikespolitik, i syfte att stärka EU:s roll som global aktör på människorättsområdet och möjliggöra riktade sanktioner mot enskilda personer, statliga och icke-statliga aktörer samt andra enheter som är ansvariga för eller delaktiga i allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet systematiska korruptionsbrott kopplade till grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet välkomnar antagandet av globala mekanismer för människorättsliga sanktioner i ett ökande antal länder. Parlamentet betonar vikten av att detta system följer EU:s prövningsmekanism. Parlamentet understryker nödvändigheten av att anslå tillräckliga resurser för att möjliggöra ett effektivt genomförande av det. Parlamentet uppmanar till ett inrättande av en rådgivande kommitté på EU-nivå där parlamentet ingår. Parlamentet betonar att en sådan mekanism kommer att bidra till att bekämpa kränkningar av mänskliga rättigheter och straffrihet och till att skydda människorättsaktivister och människorättsförsvarare runt om i världen, samt bekräftar vikten av att EU vidtar sanktioner för mänskliga rättigheter på ett effektivt sätt, vilket innebär att man använder sig av omröstning med kvalificerad majoritet. Parlamentet välkomnar antagandet av rådets beslut om riktade restriktiva åtgärder för att avskräcka från och reagera på cyberattacker som utgör ett externt hot mot EU eller dess medlemsländer. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet anser att det globala covid-19-utbrottet inte får användas som en förevändning för att undergräva sanktionssystem. Parlamentet betonar dock att sanktioner inte får hindra tillhandahållande av humanitärt stöd, bland annat medicinsk hjälp, i enlighet med internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

69.

Människorättsförsvarare

| 70. | Europaparlamentet fördömer de fall av avrättningar, godtyckliga frihetsberövanden, tortyr, förföljelser, trakasserier, hot, utpressning, digital fjärrövervakning och fysisk övervakning samt smutskastningskampanjer som människorättsförsvarare, deras familjer och advokater, liksom de som stöder och sympatiserar med dem, utsatts för. Parlamentet är djupt oroat över det ständigt ökande antalet våldsangrepp mot och avrättningar av mark- och miljöaktivister bland människorättsförsvarare under 2019 för att dessa stått upp för skyddet av naturresurser och individers rätt att leva i en säker och hälsosam miljö. Parlamentet noterar att dessa angrepp i vissa delar av världen har uppnått farliga nivåer. Parlamentet framhåller i detta sammanhang människorättsförsvararnas särskilda utsatthet och behovet av lämpligt skydd för att de ska kunna utföra sitt viktiga arbete utan att utsättas för trakasserier och förföljelse. Parlamentet understryker den roll som trosbaserade organisationer kan spela när det gäller att svara mot humanitära kriser, främja fred, rättvisa och respekt för mänskliga rättigheter, förespråka icke-våld och fungera som medlare i förhandlingar för att lösa konflikter. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet är särskilt oroat över det ökande antalet domar som utdömts, utan några som helst garantier för de miniminormer för rättvisa rättegångar som krävs enligt internationell rätt. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att använda sig av samarbete och diplomati för att säkerställa att rätten till en rättvis rättegång fullt ut respekteras för alla personer. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet begär att man sätter stopp för alla angrepp mot människorättsförsvarare, friger alla som frihetsberövats på godtyckliga grunder och ställer de ansvariga till svars. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utarbeta en strategisk vision på hög nivå för att motverka de ökande globala angreppen mot människorättsförsvarare, bland annat genom att anta kraftfulla slutsatser från utrikesrådet, i vilka utrikesministrarna bör uppmana till ambitiösa, globala EU-åtgärder till försvar av människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att stärka sitt stöd till människorättsförsvarare som en central och integrerad del av unionens utrikespolitik på människorättsområdet. Parlamentet betonar att politisk dialog med och delaktighet av myndigheter i tredjeländer, observation vid rättegångar, möten med människorättsförsvarare under landsbesök, besök hos frihetsberövade människorättsförsvarare, omplaceringsstöd och offentliga uttalanden är mycket viktiga inslag för att genomföra denna politik. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sina ansträngningar genom att agera på ett mer enat sätt och använda dessa instrument konsekvent och enhetligt, oavsett vilket land det gäller, i fall där människorättsförsvarares rättigheter har kränkts. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att i samma anda utfärda årliga rådsslutsatser om människorättsförsvarare och granska sina åtgärder beträffande människorättsförsvarare samt lägga fram strategiska åtaganden för människorättsförsvarare på högsta nivå. Parlamentet framhåller att parlamentet och dess underutskott för mänskliga rättigheter under 2019 har fortsatt arbetet med att stödja och uppmärksamma situationen för människorättsförsvarare, däribland Sacharovpristagare och nominerade kandidater, särskilt när de varit i fara eller deras rättigheter kränkts. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar EU att garantera kvinnliga människorättsförsvarare som utsätts för könsrelaterat våld tillgång till skyddsmekanismer och resurser, att stödja dem politiskt, att öka de finansiella anslagen till oberoende organisationer i det civila samhället som främjar kvinnors och flickors rättigheter samt att i form av en bilaga till EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare anta en verktygslåda som kan ge EU praktisk vägledning för att bättre tillgodose behoven hos kvinnliga människorättsförsvarare världen över. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att höja ambitionsnivån för att säkerställa frigivandet av fängslade människorättsförsvarare, inbegripet uppmärksammade fall av fängslade människorättsförsvarare som är representativa för det sätt som repressiva regeringar runt om i världen konsekvent använder lagen för att försöka smutskasta och tysta människorättsförsvarare. Parlamentet betonar att sådana fall omfattar Europaparlamentets Sacharovpristagare och -finalister. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer och medlemsstaternas representationer att fortsätta använda offentlig diplomati och initiativ för att ta upp enskilda fall med människorättsförsvarare och, när det är lämpligt, underlätta utfärdandet av nödvisum och ge tillfälligt skydd i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att förbättra tillgången till EU-visum för kortvarig omlokalisering av människorättsförsvarare, i synnerhet genom införlivandet av instruktionerna i EU:s viseringshandledning om underlättande av beviljande för människorättsförsvarare och deras familjemedlemmar, och att arbeta för att ändra de rättsliga instrumenten beträffande visering, särskilt viseringskodexen. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar att EU:s mekanism för människorättsförsvarare ProtectDefenders.eu i november 2019 förlängdes med ytterligare tre år. Parlamentet påminner om vikten av denna mekanism mot bakgrund av de växande behoven och de många olika problem som människorättsförsvarare ställs inför. Parlamentet efterlyser en förstärkning av denna mekanism samt fortlöpande omprövning av den i linje med behoven. |
| --- | --- |

77.

Kvinnors rättigheter och jämställdhet

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra strategin för jämställdhet på ett konsekvent sätt både i och utanför EU, och att vidta effektiva och konkreta åtgärder för att motverka det växande hotet mot kvinnors rättigheter, jämställdheten mellan könen och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet påminner om att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt lämplig sexualundervisning är grundläggande rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att än en gång framhålla kvinnors oförytterliga rätt till kroppslig integritet, värdighet och självbestämmande, att upprätthålla de mänskliga rättigheternas universalitet och odelbarhet i alla sammanhang samt att särskilt försvara och främja dem som är mest hotade, såsom sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar rådets ordförandeskaps slutsatser, med stöd från 24 medlemsstater, om EU-åtgärdsplanen för jämställdhet och kvinnors egenmakt i yttre förbindelser för perioden 2021–2025 (den tredje handlingsplanen för jämställdhet) med kraftfulla åtaganden och åtgärder beträffande sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet efterlyser i detta avseende ökat EU-stöd till tredjeländer, särskilt utvidgningsländer och grannländer, som genomför ny politik och lagändringar i syfte att anpassa de nationella rättsliga ramarna till internationella åtaganden och åtaganden enligt målen om hållbar utveckling när det gäller kvinnors rättigheter och jämställdhet, förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och flickor, skydda kvinnliga människorättsförsvarare, främja kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, ge ungdomar vetenskapligt baserad, omfattande och lämplig sexualundervisning, möjliggöra för flickor och unga kvinnor att på ett säkert sätt träda in i vuxenlivet samt förebygga och sätta stopp för sexuellt och könsrelaterat våld, kvinnlig könsstympning och annan skadlig praxis, bland annat barn- och tvångsäktenskap. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar vidare EU och medlemsstaterna att främja jämställdhet mellan könen och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i alla sina yttre åtgärder, även i multilaterala och bilaterala forum, med särskild inriktning på marginaliserade och utsatta grupper, såsom hbti-personer, och målet att uppnå allmän hälso- och sjukvård genom sammanlänkade åtgärder för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och mot hiv. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar till att gå längre än att enbart ta itu med grundorsakerna till bristande jämställdhet genom att säkerställa lika villkor och stärka kvinnors deltagande. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet poängterar behovet att skapa en social och ekonomisk miljö och sociala och ekonomiska villkor som gör det möjligt för föräldrar att fortsätta sin yrkesmässiga utveckling. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en gemensam strategi och att samarbeta med internationella institutioner för att få nya, jämförbara och könsuppdelade data samt att utarbeta en målinriktad politik och lagstiftningsåtgärder för att motverka kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och uppmanar kommissionen att i sina samarbetsförhandlingar och samarbetsavtal med berörda länder införliva åtaganden och riktmärken för att utrota kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet påminner om att Istanbulkonventionen, som det första universellt bindande fördraget för att bekämpa våld mot kvinnor och flickor samt våld i hemmet, sätter riktmärket för internationella standarder som måste ratificeras och genomföras. Parlamentet upprepar att EU:s anslutning till Istanbulkonventionen har erkänts som en viktig prioritering i EU-strategin för jämställdhet 2020–2025. Parlamentet uppmanar EU och alla de medlemsstater som ännu inte har ratificerat och genomfört Istanbulkonventionen att göra det så snart som möjligt. Europaparlamentet uppmanar EU att samarbeta med andra länder för att öka sina insatser på områdena utbildning, hälso- och sjukvård och sociala tjänster, uppgiftsinsamling, finansiering samt programplanering, och att bättre förebygga och bemöta sexuellt och könsrelaterat våld runtom världen. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet betonar att kvinnor och flickor som är migranter och flyktingar i behov av skydd bör ses som rättighetsinnehavare. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet lovordar framstegen med EU:s och FN:s Spotlight-initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att projekt som stöds av initiativet syftar till att bekämpa de bakomliggande orsakerna till kränkningar av kvinnors rättigheter, inbegripet vidmakthållande av skadliga könsbaserade stereotyper. |
| --- | --- |

87.

Barnets rättigheter

| 88. | Europaparlamentet uppmanar på nytt EU och dess medlemsstater att intensifiera sitt samarbete och sin dialog med tredjeländer, med barns rättigheter och skydd som en prioritering, i syfte att se till att barns rättigheter respekteras överallt i världen och att inget barn lämnas åt sitt öde. Parlamentet uppmanar i detta avseende EU och dess medlemsstater att samarbeta med partnerländerna och att avsätta ytterligare ekonomiska resurser, särskilt inom ramen för offentligt utvecklingsbistånd, för att hantera globala utmaningar när det gäller barns hälsa och utbildning, inklusive rätten till utbildning på barnets förstaspråk, utrotande av barnarbete, bekämpning av våld, sexuella övergrepp, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, människohandel och exploatering samt rekrytering och användning i väpnade konflikter, som miljontals barn fallit offer för. Parlamentet påminner om att barnets bästa inbegriper att få beskydd, omsorg och trygghet i en miljö där det kan växa upp med det stöd och skydd som det behöver och få sina grundläggande behov tillgodosedda. Parlamentet betonar att utbildning är ett viktigt redskap för att bekämpa diskriminering av och våld mot barn. Parlamentet efterlyser åtgärder för att främja barns tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar den uppmärksamhet som ägnats åt EU:s åtgärder för att skydda och främja barnets rättigheter med anledning av barnkonventionens 30-årsjubileum, och uppmanar på nytt kommissionen att undersöka hur EU som helhet kan ansluta sig till barnkonventionen. |
| --- | --- |

89.

Rättigheter för personer med funktionsnedsättning

| 90. | Europaparlamentet välkomnar 2019 års ratificeringar av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess fakultativa protokoll. Parlamentet betonar vikten av att fullt ut beakta de specifika behoven hos personer med funktionsnedsättning. Parlamentet begär att EU införlivar kampen mot diskriminering av personer med funktionsnedsättning i sin politik för yttre åtgärder och utvecklingsbistånd, liksom kampen för tillträde till arbetsmarknaden på lika villkor och tillgång till utbildning, och arbetar för lösningar som gör det lättare för personer med funktionsnedsättning att fungera i samhället. Parlamentet upprepar vikten av att både EU:s medlemsstater och dess institutioner effektivt genomför FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, särskilt när det gäller EU:s skyldigheter i fråga om humanitärt bistånd och internationellt samarbete inom all relevant EU-politik. Parlamentet framhåller vikten av icke-diskriminering och betonar att principen om allmän tillgänglighet måste integreras på ett trovärdigt sätt och att respekten för alla rättigheter för personer med funktionsnedsättning måste säkerställas. |
| --- | --- |

90.

Rättigheter för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella

| 91. | Europaparlamentet fördömer stigmatisering, godtyckliga gripanden, tortyr, förföljelse och avrättningar av hbti-personer samt uppmaningar till våld mot dem. Parlamentet beklagar de växande skillnaderna i utveckling mellan de länder som arbetar för ett bättre skydd av hbti-personers rättigheter, framför allt genom att avkriminalisera homosexualitet, och de länder som undergräver dem och lämnar fritt utrymme för förföljelse, diskriminering och stigmatisering av hbti-personer. Parlamentet anser att våldsamma metoder och våldshandlingar mot enskilda på grund av deras verkliga och uppfattade sexuella läggning, könsidentitet, könsuttryck eller könsegenskaper inte får gå obestraffade, utan måste utrotas. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar EU att inta en ledande roll när det gäller att försvara hbti-personers mänskliga rättigheter samt motverka diskriminering och stigmatisering av hbti-personer, så kallad konverteringsterapi, könsstympning och tvångssterilisering av transpersoner. Parlamentet uppmanar EU att använda alla diplomatiska verktyg som står till dess förfogande för att förorda avkriminalisering av sexuella förbindelser mellan samtyckande parter av samma kön, och att föregå med gott exempel i fråga om att bekämpa våld och diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper genom ett effektivt genomförande av den nya strategin för jämställdhet för hbti+-personer, både i och utanför EU. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att på ett grundligt och konsekvent sätt tillämpa EU:s riktlinjer för att främja och skydda hbti-personers åtnjutande av samtliga mänskliga rättigheter inom alla sina yttre åtgärder. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet framhåller att covid-19-pandemin har drabbat hbti-personer hårt på grund av ökat könsrelaterat våld mot hbti-personer som har varit tvungna att gå i karantän eller återvända till diskriminerande familjer eller hem, ökad arbetslöshet och hemlöshet, avsaknad av möjlighet att få tillgång till livräddande medicinska behandlingar såsom hiv-vård och övergångsrelaterad hälso- och sjukvård samt ökad svartmålning. Parlamentet vill se att man inkluderar hbti-personer i stödprogrammen för covid-19. |
| --- | --- |

93.

Urbefolkningar

| 94. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över urbefolkningars och enskilda personers lidande och sårbarhet till följd av bland annat konsekvenserna av klimatförändringarna och covid-19-pandemin samt av att de har förlorat sin mark och sitt levebröd på grund av företags verksamheter och därmed sammanhängande skador. Parlamentet beklagar att urbefolkningar fortsatt utsätts för omfattande och systematisk diskriminering och förföljelse runt om i världen, bland annat i form av tvångsförflyttningar, godtyckliga gripanden och avrättningar av människorättsförsvarare och markförsvarare. Parlamentet rekommenderar att EU och dess medlemsstater inför hänvisningar till urbefolkningar och de rättigheter som ingår i FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter i de relevanta framväxande ramarna för tillbörlig aktsamhet, samt ser till att multinationella företag ställs till svars om deras skyldigheter åsidosätts. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar på nytt EU, medlemsstaterna och deras partnerländer i det internationella samfundet att vidta alla nödvändiga åtgärder för ett erkännande, skydd och främjande av urbefolkningarnas rättigheter, däribland den rätt som urbefolkningarna har till sitt språk, sin mark, sina territorier och sina tillgångar. Parlamentet välkomnar det arbete som civilsamhället och icke-statliga organisationer utför i samband med dessa frågor. Parlamentet bekräftar på nytt behovet av att inrätta en klagomålsmekanism för inlämning av klagomål om kränkningar och missbruk av urbefolkningars rättigheter till följd av multinationella företags verksamheter. Parlamentet påminner om sitt beslut att utse en ständig föredragande för urbefolkningar inom parlamentet, i syfte att övervaka den människorättsrelaterade situationen för dem. Parlamentet uppmanar alla länder att ratificera bestämmelserna i ILO:s konvention nr 169 av den 27 juni 1989 om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringar att bedriva en utvecklings- och miljöpolitik som respekterar ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och inkluderar urbefolkningen och lokalbefolkningen, i linje med FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

96.

Rasism, diskriminering, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans

| 97. | Europaparlamentet välkomnar att rådet 2019 antog EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – icke-diskriminering inom de yttre åtgärderna. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att använda alla verktyg som står till deras förfogande för att se till att de som gjort sig skyldiga till kränkningar av rättigheter på grund av diskriminering baserad på ras, kast (arbete och härkomst), religion, etniskt ursprung eller nationalitet ställs till svars. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet ser med stor oro på omfattningen och konsekvenserna av kasthierarkier, den diskriminering och de människorättskränkningar som baseras på kasttillhörighet, bland annat i form av förvägrad tillgång till rättsväsendet eller sysselsättning, fortsatt segregering, fattigdom och stigmatisering, samt kastrelaterade hinder för grundläggande mänskliga rättigheter och mänsklig utveckling. Parlamentet upprepar sin begäran om att det ska utformas en EU-politik om kastdiskriminering. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att intensifiera insatser och stödja initiativ inom FN och i EU:s delegationer och uppdrag i tredjeländer för att avskaffa kastdiskriminering. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet påminner om vikten att aktivt stödja inkluderande och antirasistiska initiativ, särskilt med tanke på ökningen av främlingsfientliga och rasistiska angrepp runt om i världen, mot bakgrund av ökade krav på social rättvisa som har lett till en våg av protester världen över. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet upprepar hur viktig utbildning är för att bryta ned fördomar och stereotyper, främja tolerans, förståelse och mångfald, och betonar att utbildning är ett viktigt verktyg för att få ett slut på strukturell diskriminering och rasism i våra samhällen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en antidiskrimineringspolitik på alla områden. Parlamentet anser att kampen mot rasism är en övergripande fråga som bör beaktas inom unionens alla politikområden. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-delegationer och deras respektive kontaktpunkter för mänskliga rättigheter att konsekvent fullgöra sin skyldighet att bedöma och analysera läget i fråga om icke-diskriminering och redogöra för det i EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter och demokrati i det kapitel som berör icke-diskriminering och utestängning samt berörda avsnitt om de särskilda grunderna för diskriminering och/eller för diskriminerade grupper. Parlamentet betonar att uppdateringarna av läget i fråga om icke-diskriminering i de årliga genomföranderapporterna om landstrategier för mänskliga rättigheter och demokrati och beskickningschefernas rapporter är avgörande för förberedelserna av och informationen till människorättsdialogerna, och i riktlinjerna föreskrivs också att EU ska uppmuntra och stödja aktivt deltagande från det civila samhället i multilaterala forum och mekanismer i samband med diskriminering som baseras på kast (arbete och härkomst). |
| --- | --- |

101.

Nationella, etniska och språkliga minoriteter

| 102. | Europaparlamentet beklagar att många länder, trots sina internationella skyldigheter och åtaganden att skydda minoriteter, driver en politik för tvångsassimilering av nationella, etniska och språkliga minoriteter genom att åsidosätta deras grundläggande och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i EU:s partnerländer att respektera nationella, etniska och språkliga minoriteters grundläggande mänskliga rättigheter, inbegripet deras kultur, språk, religion, traditioner och historia, för att bevara kulturer och mångfald. Parlamentet upprepar behovet av att fullgöra de skyldigheter och åtaganden som de har tagit på sig genom internationella fördrag och avtal, exempelvis Europarådets rekommendationer. |
| --- | --- |

103.

Tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet

| 104. | Europaparlamentet är bestört över det antal avrättningar, attacker och handlingar i form av förföljelse, diskriminering, trakasserier och anstiftan till antagonism och det antal begränsningar av rättigheter som ägde rum respektive infördes 2019, riktat mot enskilda och grupper på grund av deras religion, trosuppfattning, ateism eller agnosticism. Parlamentet bekräftar på nytt sitt stöd till personer som fallit offer för våld på grund av religion eller trosuppfattning och sitt åtagande om att få sådant våld att upphöra. Parlamentet understryker behovet av att rikta särskild uppmärksamhet mot situationen för förföljda religiösa grupper i världen, som utsätts för diskriminering, hot, lagar mot hädelse och konvertering, förstörelse av platser för religionsutövning, våld, förslavning, våldtäkt, påtvingade försvinnanden, avrättningar och folkmord. Parlamentet understryker behovet av att rikta särskild uppmärksamhet mot situationen runt om i världen för kristna som förföljs och som utgör en klar majoritet av de religiösa grupper som diskrimineras, utsätts för våld och dödas. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet uttrycker vidare oro över missbruket och instrumentaliseringen av religion för att undergräva andra mänskliga rättigheter, inklusive hbti-personers och kvinnors rättigheter, det vill säga sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet beklagar djupt att vissa länder redan har, tillämpar eller planerar att införa straffrätt med straff för hädelse, konvertering eller apostasi. Parlamentet betonar att religions- och trosfrihet innefattar rätten att inte tro, rätten till en teistisk, icke-teistisk, agnostisk eller ateistisk åskådning och rätten till apostasi. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att genomföra EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet och kommissionen att genomföra en öppen och heltäckande bedömning av ändamålsenligheten och mervärdet av det särskilda sändebudets ställning innan kommissionen förnyar och förstärker sändebudets mandat och ställning. Parlamentet insisterar på att sändebudets arbete efter bedömningen bör ges tillräckliga resurser för att EU ska bli effektivare på detta område. Parlamentet beklagar att denna bedömning har försenats. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa insyn i nomineringen av nästa särskilda sändebud, samt i dess mandat, verksamhet och rapporteringsskyldigheter, och säkerställa vederbörandes åtaganden gentemot alla de mänskliga rättigheternas universalitet, odelbarhet och ömsesidiga samverkan samt de europeiska värdena. Parlamentet påminner kommissionen om behovet av tillräckligt stöd till det särskilda sändebudets institutionella mandat, kapacitet och uppgifter. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet välkomnar plattformen för globalt utbyte om religion i samhället, som lanserades av vice ordföranden/den höga representanten i Bryssel den 6 september 2019. Parlamentet rekommenderar dock att lika stor uppmärksamhet ägnas åt både intrareligiösa och interreligiösa relationer. Parlamentet efterlyser i detta avseende utveckling av EU-stöd till intrareligiös dialog på lokal nivå i syfte att bekämpa extremism och hatpropaganda. Parlamentet vill dessutom att målen att främja och skydda tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten integreras i ett bredare spektrum av EU-verksamheter som rör mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet upprepar att det fäster stor vikt vid akademisk frihet och uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att trappa upp sina diplomatiska ansträngningar genom bilaterala och multilaterala åtaganden avseende statliga eller icke-statliga aktörers hot eller angrepp på den akademiska friheten, i synnerhet våldsamma angrepp på institutioner och personer inom högre utbildning, samt diskriminerande strategier eller metoder, otillbörliga begränsningar av eller påtryckningar på forskning eller yttrandefriheten, samt åtal eller frihetsberövande på oriktiga grunder. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att se över befintliga stöd- och skyddsmekanismer för människorättsförsvarare, för att stärka kapaciteten att identifiera och tillhandahålla stöd, inbegripet skydd och stöd i krissituationer, i fall av angrepp på den akademiska friheten. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa kontinuerligt stöd på hög nivå till Europeiska centrumet för universitetssamarbete gällande de mänskliga rättigheterna och demokratisering och dess globala campus för mänskliga rättigheter och demokrati, som ett flaggskepp för EU:s stöd till utbildning om mänskliga rättigheter i hela världen. |
| --- | --- |

108.

Yttrandefrihet, mediefrihet och rätten till information

| 109. | Europaparlamentet fördömer att många journalister, bloggare och visselblåsare dödats, kidnappats, fängslats, trakasserats och utsatts för hotelser och angrepp, bland annat med fysiska och rättsliga medel, och att internet och medier kontrolleras eller stängs ner. Parlamentet påminner om att yttrandefrihet och mediefrihet är väsentliga grundvalar för ett demokratiskt samhälle. Parlamentet erkänner vikten av rätten till information i moderna samhällen, inbegripet på det egna modersmålet för alla etniska samhällsgrupper, och den roll som alla former av kommunikation spelar för utvecklingen av en pluralistisk kultur. Parlamentet påminner om att medierna bör följa principen om icke-diskriminering. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet fördömer de försök som vissa regimer och myndigheter har gjort för att avskaffa eller inskränka rätten till yttrandefrihet eller mediefrihet och som de utan lagliga grunder motiverat som nödvändiga för att stärka säkerheten eller folkhälsan eller bekämpa terrorism eller förekomsten av förtal, förolämpning eller hädelse. Parlamentet belyser den nya vågen av censur som förevändning av vissa regeringar för att bekämpa falska nyheter under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet fördömer de desinformations- och propagandaattacker som syftar till att undergräva de värden som EU står för och att inrikta sig på minoriteter. Parlamentet är djupt oroat över ökningen av hatpropaganda och anstiftan till våld i kommunikation på och utanför nätet, eftersom det utgör ett direkt hot mot rättsstatsprincipen och de värden som omfattas av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet noterar den ökade sociala och politiska polarisering som förstärkts av sociala mediers algoritmer, som använder sig av mentala förföringstekniker, göder radikalism, fullständigt hämmar kritiskt tänkande, gör det omöjligt att föra dialog och banar väg för extremism. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet rekommenderar att det införs bästa möjliga skyddsåtgärder mot spridning av desinformation och fientlig propaganda genom att man utvecklar en rättslig ram på både EU-nivå och internationell nivå för att hantera hybridhot, däribland it- och informationskrigföring. Parlamentet fortsätter att stödja initiativ som bidrar till att göra åtskillnad mellan falska nyheter eller felaktig propagandainformation och den information som samlats in genom genuint och oberoende journalistiskt arbete. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet framhåller fallen av mediekoncentration i händerna på enskilda personer samt bristen på insyn i medieägandet, vilket begränsar den mångfald som är nödvändig för tillgång till objektiv information. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet fördömer med kraft oberättigade rättsliga åtgärder mot journalister som syftar till att försätta dem i konkurs (strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande, ”SLAPP”) och tysta dem, särskilt i korruptionsrättegångar. Parlamentet understryker behovet av att inrätta plattformar för tidig varning när journalister är i fara samt plattformar som skyddar deras arbete, i syfte att möjliggöra för andra journalister att följa pågående utredningar utan avbrott eller rädsla för rättsliga åtgärder. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet påminner om att varje begränsning av yttrandefriheten eller mediefriheten måste tjäna ett legitimt syfte i enlighet med de internationella skyldigheter som fastställs i artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet uppmanar EU att göra allt för att skydda yttrandefriheten, mediefriheten och dem som försöker förespråka dessa friheter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fördöma alla former av fysiska hot eller rättsliga trakasserier som används i ett försök att tysta journalister. Parlamentet uppmanar EU:s särskilda sändebud att ägna särskild uppmärksamhet åt skyddet av mediernas frihet, oberoende och mångfald runtom i världen. Parlamentet betonar vikten av att EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline genomförs effektivt och systematiskt och att resultaten av dem regelbundet övervakas. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet framhåller den fortsatta förändringen av medielandskapet och den ökande användningen av sociala nätverk världen över. Parlamentet understryker de utmaningar och risker som denna utveckling innebär när det gäller bland annat kränkningar av yttrandefriheten offline och online, censur, uppgiftsskydd, hatpropaganda, trakasserier och journalisters och visselblåsares säkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka de sociala mediernas strategier och metoder, särskilt deras verktyg för självreglering, vilka påverkar utövandet av yttrandefriheten runt om i världen, och att vid behov lägga fram förslag till strategiska eller lagstiftningsmässiga förändringar. |
| --- | --- |

117.

Dödsstraff, tortyr och andra former av misshandel

| 118. | Europaparlamentet fördömer användningen av tortyr, omänsklig eller förnedrande behandling och dödsstraff, som fortsätter att tillämpas i många länder över hela världen. Parlamentet uppmanar de länder som inte redan har gjort det att utfärda ett omedelbart moratorium för dödsstraff som ett första steg mot dess avskaffande. Parlamentet välkomnar den positiva utvecklingen under 2019 när det gäller att försvaga det politiska stödet för att behålla dödsstraffet i vissa länder som inte har avskaffat det. Parlamentet beklagar dock djupt de beslut som vissa nationella rättsliga myndigheter har fattat och som lett till en ökning av antalet avrättningar jämfört med tidigare år. Parlamentet uppmanar EU att fortsatt systematiskt fördöma användningen av dödsstraffet och att genomföra informationskampanjer mot dödsstraffet i hela världen. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att försvara avskaffandet i alla internationella forum och verka för bredast möjliga stöd för denna ståndpunkt. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande om att verka för ett globalt förbud mot tortyr, stå vid offrens sida och ställa förövarna till svars. Parlamentet välkomnar uppdateringen av riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer i fråga om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet uppmanar med kraft alla medlemsstater och andra länder som inte har ratificerat FN:s konvention mot tortyr och annan grym och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och dess fakultativa protokoll (OPCAT) – vars 35-årsdag inföll 2019 – att göra detta. Parlamentet erkänner betydelsen av det civila samhällets organisationer och människorättsförsvarare i kampen mot tortyr och andra former av misshandel. |
| --- | --- |

119.

Kampen mot modernt slaveri och människohandel

| 120. | Europaparlamentet efterlyser kraftfullare internationella svarsåtgärder för att utrota modernt slaveri och människohandel samt tillhörande nätverk, genom att införa nya skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet för företag att identifiera, bedöma, stoppa, förebygga och begränsa sådana situationer och samarbeta med myndigheter samt förbättra straffrättspolitiken gentemot människohandlare och dem som utnyttjar eller drar nytta av modernt slaveri. Parlamentet påminner om att dessa oacceptabla arbetsvillkor undergräver mänsklig värdighet och grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar de länder som inte har ratificerat de relevanta ILO-konventionerna för att bekämpa såväl dessa gissel som barnarbete att göra detta. |
| --- | --- |

120.

Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter

| 121. | Europaparlamentet uppmanar EU att öka sina ansträngningar för att främja och skydda ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter genom EU:s utrikespolitik och yttre åtgärder, särskilt genom att effektivt utnyttja människorättsklausulerna i internationella avtal, inbegripet bestämmelser om arbete, och genom att investera i kultur och utbildning som vektorer för att uppnå varaktiga förändringar. Parlamentet välkomnar antagandet av ILO:s konvention om våld och trakasserier, som innehåller nya och bindande internationella arbetsnormer av avgörande betydelse för att få bort dessa gissel från arbetslivet och skydda offren. Parlamentet betonar behovet av särskilt skydd för mödrar på deras arbeten, under och efter deras graviditet, inbegripet i samband med mödravård, mammaledighet, moderskapsförmåner, anställningsskydd, icke-diskriminering och amning. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet fördömer att kränkningar av arbetstagares och fackförbunds rättigheter fortsätter att äga rum runt om i världen, och att föreningsfriheten, rätten till kollektiva förhandlingar, rätten till information, samråd och deltagande och rätten att vidta kollektiva åtgärder samt rätten till skälig lön, anständiga arbetsvillkor och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen står i centrum för sådana brott. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet påminner om att tillgång till kultur och utbildning är grundläggande rättigheter. Parlamentet noterar vikten av kulturell diplomati för att främja värden som fred och respekt för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU att integrera kultur, utbildning och relevanta tillhörande rättigheter i sin människorättspolitik i utrikes angelägenheter. |
| --- | --- |

123.

Företag och mänskliga rättigheter

| 124. | Europaparlamentet välkomnar att flera europeiska företag försökt genomföra sin politik för företagens sociala ansvar för att respektera mänskliga rättigheter samt annan politik och lagstiftning som införts för att uppmuntra eller kräva tillbörlig aktsamhet i olika medlemsstater. Parlamentet uppmanar EU-baserade företag att leva upp till sitt företagsansvar genom att följa EU:s inre marknads etiska normer och regler. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet efterlyser på EU-nivå ett inrättande av ett bindande instrument för tillbörlig aktsamhet i fråga om de mänskliga rättigheterna och miljön, som kräver att företag aktivt agerar för att identifiera, bedöma, begränsa, förebygga och anmäla eventuella negativa konsekvenser som deras företag och leveranskedjor får för de mänskliga rättigheterna, tillämpligt för företag, företagsledare och verkställande ledning i händelse av kränkningar och med åtgärder för att ge offren tillgång till rättslig prövning och rättsmedel. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet att kommissionens förslag kommer att innehålla ett ansvarssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att undersöka möjligheten att införliva ytterligare ansvar, bland annat straffrättsligt ansvar, för de allvarligaste kränkningarna. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet rekommenderar att en rättslig aktsamhetsplikt införs som ett särskilt inslag i detta instrument för att förhindra att företag tillämpar modernt slaveri och barnarbete i sina leveranskedjor utomlands. Parlamentet rekommenderar att ett insynskrav blir en del av instrumentet för tillbörlig aktsamhet för att underlätta för offren att lämna in klagomål och få tillgång till tvistlösning. Parlamentet vill se effektiva mekanismer för att skydda dem som lämnar in klagomål mot repressalier, inklusive lagstiftning för att avskräcka från ”SLAPP”-rättegångar (strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande). Parlamentet påminner om de många kränkningar av de mänskliga rättigheterna som kan ske i samband med utvinning av naturresurser. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att alla länder genomför FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter fullt ut och uppmanar de EU medlemsstater som ännu inte har gjort det att anta nationella handlingsplaner om företags rättigheter så snart som möjligt. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att på ett konstruktivt sätt delta i arbetet vid FN:s mellanstatliga arbetsgrupp för transnationella bolag och andra företag med respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Europaparlamentet betonar behovet av att inrätta ett internationellt bindande instrument för att inom ramen för internationell människorätt, reglera multinationella och transnationella bolags och andra företags verksamhet. |
| --- | --- |

128.

Ny teknik och mänskliga rättigheter

| 129. | Europaparlamentet är oroat över användningen av en rad olika databaserade och nya teknikdrivna verktyg som svar på covid-19-pandemin. Parlamentet understryker de risker, ofta svåra att uppfatta, som dessa medför när det gäller åtnjutande av grundläggande friheter, maktmissbruk och ökad sårbarhet för it-angrepp när effektiva tekniska och rättsliga skyddsåtgärder saknas. Parlamentet uttrycker oro över den nuvarande användningen av teknik för att övervaka och inskränka yttrandefriheten som ett verktyg för trakasserier. Parlamentet uppmanar EU att – i sin ledande roll när det gäller att fastställa globala standarder för integritet och uppgiftsskydd – fastställa nya normer och bästa praxis både för användning inom EU och som lösningar som man kan ta efter runt om i världen, i syfte att förhindra potentiellt skadliga effekter av nya databaserade verktyg. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 27 februari 2014 om användningen av bestyckade drönare (8) och uttrycker sin fortsatta oro över användningen av bestyckade drönare utanför den internationella rättsliga ramen. Parlamentet uppmanar återigen EU att med skyndsamhet utarbeta en juridiskt bindande ram för användning av bestyckade drönare för att se till att medlemsstaterna, i enlighet med sina rättsliga skyldigheter, inte gör sig skyldiga till olagligt riktat dödande eller underlättar för tredjeländer att göra sig skyldiga till sådant dödande. Parlamentet uppmanar också kommissionen att hålla parlamentet vederbörligen underrättat om användningen av EU-medel i alla forsknings- och utvecklingsprojekt som rör konstruktion av drönare. Parlamentet vill se konsekvensbedömningar av de mänskliga rättigheterna i samband med framtida utvecklingsprojekt om drönare. Parlamentet påminner om sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (9). Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att förbjuda utveckling, tillverkning och användning av helt autonoma vapen utan meningsfull mänsklig kontroll över de kritiska funktioner som väljer ut och attackerar mål. Parlamentet insisterar på att det ska inledas internationella förhandlingar om rättsligt bindande instrument som skulle förbjuda dödliga autonoma vapen utan meningsfull mänsklig kontroll. Parlamentet uppmanar med kraft den höga representanten och vice ordföranden att inta en gemensam ståndpunkt inför internationella förhandlingar i detta avseende. |
| --- | --- |

130.

Migranter och flyktingar

| 131. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringar att vidta motåtgärder som bygger på respekt för mänskliga rättigheter och värdighet och lösningar för att ta itu med migranters och flyktingars sårbarhet och deras behov av skydd, i linje med principerna om solidaritet och partnerskap, så att de lagliga migrationsvägar som är adekvata och tillgängliga tydliggörs. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ta itu med migrationens bakomliggande orsaker som leder till att enskilda personer och familjer lämnar sina hemländer för att de inte kan leva i en värdig och trygg miljö. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att bekämpa brottsliga organisationer och enskilda personer som sysslar med människosmuggling. Parlamentet beklagar den dystra situation som flyktingar står inför i flyktingläger, deras bristande framtidsutsikter, de långa väntetiderna för behandling av asylansökningar och problemet med tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård och, för barns del, till utbildning. Parlamentet begär att det tas fram icke-frihetsberövande alternativ till förvar av migranter och flyktingar, och förkastar i detta sammanhang all omänsklig eller förnedrande behandling av migranter. Parlamentet betonar vikten av att respektera mänskliga rättigheter i samband med obligatoriska hälsoundersökningar och betonar att alla asylsökande och migranter måste garanteras tillgång till nödvändiga tjänster, inbegripet omfattande hälso- och sjukvård. Parlamentet betonar vikten av att upprätthålla rätten till asyl i hela världen. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna i EU:s medlemsstater att behandla personer som ansöker om flyktingstatus välvilligt och med omsorg och i enlighet med rättsstatliga principer, samt att stödja familjeåterförening i syfte att få ett slut på situationer där flyktingar separeras från sina nära anhöriga, särskilt barn. |
| --- | --- |

133.

Demokratistöd

| 134. | Europaparlamentet uppmanar EU att öka sitt stöd till demokratiskt medborgardeltagande, som har ökat i omfattning sedan 2019 mot bakgrund av utbredningen av populism, nationalism och auktoritära regimer. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stärka unionens stödprogram för demokrati globalt genom att främja prodemokratiska bottom-up-processer och bygga upp institutionell resiliens. Parlamentet framhåller i detta avseende de demokratistödjande åtgärder som genomförs av parlamentet, inbegripet valövervakning, medling, utbildning och mentorsprogram, som måste anpassas efter förändringarna i partnerländernas situation, samtidigt som den kulturella och nationella bakgrunden i berörda tredjeländer beaktas, i syfte att stärka dialogen och partnerskapet med dem. Parlamentet ställer sig bakom uppmaningen i rådets slutsatser av den 14 oktober 2019 om demokrati och i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 att främja en mer flexibel, innovativ, långsiktig och konfliktkänslig strategi för att stödja demokrati. Parlamentet välkomnar, uppmuntrar och stöder i detta sammanhang det arbete som uträttas av oberoende organisationer som verkar i enlighet med EU:s grundläggande värden och främjar övergången till demokrati i världen. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Europaparlamentet förpliktigar sig att främja större transparens i de demokratiska processerna, särskilt vad gäller finansieringen av politiska och enfrågebaserade kampanjer som bedrivs av olika icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

135.

o

o o

| 136. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik/vice ordförande för kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s generalförsamlings 75:e session, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och EU:s delegationschefer. |
| --- | --- |

136.

---

(1)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 82.

(2)  EUT C 118, 8.4.2020, s. 15.

(3)  EUT C 411, 27.11.2020, s. 30.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0007.

(5)  World Migration Report 2020 – Internationella organisationen för migration (https://publications.iom.int/system/files/pdf/wmr_2020.pdf).

(6)  Enligt uppgifter från UNHCR (https://www.unhcr.org/refugee-statistics/download/?url=fd4J).

(7)  Asylstatistik – Eurostat (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Asylum_statistics).

(8)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 110.

(9)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 86.

---

Torsdagen den 21 januari 2021

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/117

---

P9_TA(2021)0016

Konnektivitet och förbindelserna mellan EU och Asien

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om konnektivitet och förbindelserna mellan EU och Asien (2020/2115(INI))

(2021/C 456/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik av den 28 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik av den 28 juni 2016,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 19 september 2018Förbindelserna mellan Europa och Asien – byggstenar för en EU-strategi (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 19 september 2018Förbindelserna mellan Europa och Asien – byggstenar för en EU-strategi (JOIN(2018)0031),

| — | med beaktande av partnerskapet av den 27 september 2019 mellan EU och Japan om hållbar konnektivitet och infrastruktur av hög kvalitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapet av den 27 september 2019 mellan EU och Japan om hållbar konnektivitet och infrastruktur av hög kvalitet,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 juli 2012 från EU och Förenta staterna om regionen Asien–Stillahavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 juli 2012 från EU och Förenta staterna om regionen Asien–Stillahavsområdet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 maj 2018 om förstärkning av EU:s säkerhetssamarbete i och med Asien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 maj 2018 om förstärkning av EU:s säkerhetssamarbete i och med Asien,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 15 maj 2019EU och Centralasien: nya möjligheter i ett starkare partnerskap (JOIN(2019)0009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 15 maj 2019EU och Centralasien: nya möjligheter i ett starkare partnerskap (JOIN(2019)0009),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 9 mars 2020Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 9 mars 2020Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 16 april 2019EU, Latinamerika och Västindien: förenade krafter för en gemensam framtid (JOIN(2019)0006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 16 april 2019EU, Latinamerika och Västindien: förenade krafter för en gemensam framtid (JOIN(2019)0006),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 27 april 2016 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik En integrerad EU-politik för Arktis (JOIN(2016)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 27 april 2016 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik En integrerad EU-politik för Arktis (JOIN(2016)0021),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 mars 2020Det östliga partnerskapet efter 2020: Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla (JOIN(2020)0007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 mars 2020Det östliga partnerskapet efter 2020: Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla (JOIN(2020)0007),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin – Kommissionens bidrag inför mötet mellan ledarna för EU och västra Balkan den 6 maj 2020 (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2020Stöd till västra Balkan vid hanteringen av covid-19 och återhämtningen efter pandemin – Kommissionens bidrag inför mötet mellan ledarna för EU och västra Balkan den 6 maj 2020 (COM(2020)0315),

| — | med beaktande av den konnektivitetsagenda för västra Balkan som antogs 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konnektivitetsagenda för västra Balkan som antogs 2015,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 7 juni 2017En strategi för resiliens (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 7 juni 2017En strategi för resiliens (JOIN(2017)0021),

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling (2015) och Addis Abeba-handlingsplanen för utvecklingsfinansiering (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling (2015) och Addis Abeba-handlingsplanen för utvecklingsfinansiering (2015),

| — | med beaktande av G20-ländernas principer för investering i kvalitetsinfrastruktur (2019) och färdplan till infrastruktur som en tillgångsklass (2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av G20-ländernas principer för investering i kvalitetsinfrastruktur (2019) och färdplan till infrastruktur som en tillgångsklass (2018),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 januari 2020Säker 5G-utbyggnad i EU – Genomförande av EU:s verktygslåda (COM(2020)0050), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 januari 2020Säker 5G-utbyggnad i EU – Genomförande av EU:s verktygslåda (COM(2020)0050),

| — | med beaktande av ordförandens uttalande och slutsatserna från det trettonde Asien-Europa-mötet för utrikesministrar (Asem) den 20–21 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandens uttalande och slutsatserna från det trettonde Asien-Europa-mötet för utrikesministrar (Asem) den 20–21 november 2017,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för transport och turism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för transport och turism,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0269/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0269/2020), och av följande skäl:

| A. | En utvidgad global konnektivitetsstrategi för EU ställer krav på effektiv styrning och medverkan på bred bas från såväl medlemsstaterna som berörda parter inom näringsliv och samhälle för att den effektivt ska kunna företräda EU:s grundläggande värden och dess gemensamma intressen. |
| --- | --- |

A.

En utvidgad global konnektivitetsstrategi för EU ställer krav på effektiv styrning och medverkan på bred bas från såväl medlemsstaterna som berörda parter inom näringsliv och samhälle för att den effektivt ska kunna företräda EU:s grundläggande värden och dess gemensamma intressen.

| B. | I en alltmer uppkopplad och global värld behöver EU genomföra och uppvisa strategier för konnektivitet för att kunna föra fram sina intressen, värderingar och ståndpunkter och stärka samarbetet med sina partner på det digitala området och områdena hälsa, säkerhet, den gröna omställningen, transport, energi och i synnerhet mänskliga nätverk. En betydande ekonomisk potential mellan Europa, Asien och andra kontinenter förblir outnyttjad på grund av bristande fysisk och digital infrastruktur. |
| --- | --- |

B.

I en alltmer uppkopplad och global värld behöver EU genomföra och uppvisa strategier för konnektivitet för att kunna föra fram sina intressen, värderingar och ståndpunkter och stärka samarbetet med sina partner på det digitala området och områdena hälsa, säkerhet, den gröna omställningen, transport, energi och i synnerhet mänskliga nätverk. En betydande ekonomisk potential mellan Europa, Asien och andra kontinenter förblir outnyttjad på grund av bristande fysisk och digital infrastruktur.

| C. | Vikten av en effektiv konnektivitetsstrategi för EU har understrukits ytterligare av covid-19-pandemin, som synliggjorde både de svaga och starka sidorna hos de europeiska och globala konnektivitetsnäten. Den ekonomiska stimulansen efter covid-19 ger en ny möjlighet och kan användas som en vändpunkt för att göra investeringarna mer hållbara, digitala och gröna, samtidigt som den stärker våra konnektivitetsagendor och ger dem större resiliens. |
| --- | --- |

C.

Vikten av en effektiv konnektivitetsstrategi för EU har understrukits ytterligare av covid-19-pandemin, som synliggjorde både de svaga och starka sidorna hos de europeiska och globala konnektivitetsnäten. Den ekonomiska stimulansen efter covid-19 ger en ny möjlighet och kan användas som en vändpunkt för att göra investeringarna mer hållbara, digitala och gröna, samtidigt som den stärker våra konnektivitetsagendor och ger dem större resiliens.

| D. | En global konnektivitetsstrategi måste bygga på en hållbar och regelbaserad strategi och bör tjäna målen för sådana centrala former av EU:s politik som ekonomisk återhämtning, den europeiska gröna given, den digitala omvandlingen, arbetet för mänskliga rättigheter runt om i världen och effektiv multilateralism. Regionala och globala säkerhetsramar bör bidra till att skapa en trygg miljö för välfungerande relationer mellan stater. Dessa ramar bör bygga på EU:s handelspolitiska och diplomatiska styrka och åtgärda nya och brådskande utmaningar, såsom hälsa och säkerhet på det globala planet, hybridhot, terrorism och fattigdom. |
| --- | --- |

D.

En global konnektivitetsstrategi måste bygga på en hållbar och regelbaserad strategi och bör tjäna målen för sådana centrala former av EU:s politik som ekonomisk återhämtning, den europeiska gröna given, den digitala omvandlingen, arbetet för mänskliga rättigheter runt om i världen och effektiv multilateralism. Regionala och globala säkerhetsramar bör bidra till att skapa en trygg miljö för välfungerande relationer mellan stater. Dessa ramar bör bygga på EU:s handelspolitiska och diplomatiska styrka och åtgärda nya och brådskande utmaningar, såsom hälsa och säkerhet på det globala planet, hybridhot, terrorism och fattigdom.

| E. | Konnektivitet är redan en väsentlig beståndsdel i ett stort antal EU-strategier. All konnektivitetspolitik bör göras mer sammanhållen och synlig. Global konnektivitet påverkar Europas och tredjeländers konkurrenskraft och ger europeiska företag och andra företag, i synnerhet små och medelstora företag, kommersiella möjligheter att uppnå gemensamt välstånd. |
| --- | --- |

E.

Konnektivitet är redan en väsentlig beståndsdel i ett stort antal EU-strategier. All konnektivitetspolitik bör göras mer sammanhållen och synlig. Global konnektivitet påverkar Europas och tredjeländers konkurrenskraft och ger europeiska företag och andra företag, i synnerhet små och medelstora företag, kommersiella möjligheter att uppnå gemensamt välstånd.

| F. | En hållbar konnektivitetsstrategi bör bidra till att FN:s mål för hållbar utveckling uppnås. |
| --- | --- |

F.

En hållbar konnektivitetsstrategi bör bidra till att FN:s mål för hållbar utveckling uppnås.

| G. | Genomförandet av EU:s konnektivitetsstrategi kommer att kräva särskilt avsatta offentliga finansiella resurser i den fleråriga budgetramen för 2021–2027, tilldelning av mänskliga resurser och förnyade ansträngningar för att underlätta den privata sektorns engagemang, vilket uttryckligen anges i det gemensamma meddelandet om förbindelserna mellan Europa och Asien från 2018. Många regioner under utveckling behöver ett stort antal regelbaserade investeringar för att uppnå en ny ekonomisk dynamik, särskilt efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

G.

Genomförandet av EU:s konnektivitetsstrategi kommer att kräva särskilt avsatta offentliga finansiella resurser i den fleråriga budgetramen för 2021–2027, tilldelning av mänskliga resurser och förnyade ansträngningar för att underlätta den privata sektorns engagemang, vilket uttryckligen anges i det gemensamma meddelandet om förbindelserna mellan Europa och Asien från 2018. Många regioner under utveckling behöver ett stort antal regelbaserade investeringar för att uppnå en ny ekonomisk dynamik, särskilt efter covid-19-pandemin.

| H. | EU är en av världens största ekonomier och en föregångare på regionalt samarbete och på att sammanföra människor. Den globala konnektivitetsstrategin har potential att medföra mervärde vid genomförandet och främjandet av EU:s globala agenda, däribland Team Europe-strategin och EU:s regionala agendor såsom arbetet med en europeisk strategi för Indiska oceanen/Stilla havet och samarbete inom Asem genom synergier mellan EU:s centrala politikområden, och därmed stärka EU:s roll som global aktör. |
| --- | --- |

H.

EU är en av världens största ekonomier och en föregångare på regionalt samarbete och på att sammanföra människor. Den globala konnektivitetsstrategin har potential att medföra mervärde vid genomförandet och främjandet av EU:s globala agenda, däribland Team Europe-strategin och EU:s regionala agendor såsom arbetet med en europeisk strategi för Indiska oceanen/Stilla havet och samarbete inom Asem genom synergier mellan EU:s centrala politikområden, och därmed stärka EU:s roll som global aktör.

| I. | EU:s frihandelsavtal med Japan och Sydkorea kommer att skapa mer handel mellan Asien och Europa och kräva förbättringar av transportinfrastrukturen. |
| --- | --- |

I.

EU:s frihandelsavtal med Japan och Sydkorea kommer att skapa mer handel mellan Asien och Europa och kräva förbättringar av transportinfrastrukturen.

| J. | Genom konnektivitetspartnerskapet från 2019 mellan EU och Japan har denna strategi blivit ännu relevantare. Partnerskap bör ingås också med andra asiatiska partner, däribland Indien som är en framväxande global aktör. Afrika och det europeiska grannskapet bör utses till prioriterade regioner i fråga om konnektivitet. |
| --- | --- |

J.

Genom konnektivitetspartnerskapet från 2019 mellan EU och Japan har denna strategi blivit ännu relevantare. Partnerskap bör ingås också med andra asiatiska partner, däribland Indien som är en framväxande global aktör. Afrika och det europeiska grannskapet bör utses till prioriterade regioner i fråga om konnektivitet.

| K. | Det gemensamma meddelandet om relationerna mellan EU, Latinamerika och Västindien bör också beaktas i konnektivitetsstrategin. |
| --- | --- |

K.

Det gemensamma meddelandet om relationerna mellan EU, Latinamerika och Västindien bör också beaktas i konnektivitetsstrategin.

| L. | Den globala konnektivitetsstrategin bör tas med i kommissionens arbetsprogram för 2021. |
| --- | --- |

L.

Den globala konnektivitetsstrategin bör tas med i kommissionens arbetsprogram för 2021.

| M. | Den nuvarande infrastrukturen för miljövänliga transportsätt i och utanför Europa måste få finnas kvar. Europa behöver investera mer i hållbar infrastruktur såsom ett modernt nät av höghastighetsjärnvägar, som skulle kunna ersätta vissa flyglinjer i Europa. Erfarenheten har visat att ohållbara projekt leder till höga skulder och förspillda resurser, undergräver fördelarna med infrastrukturinvesteringar för lokala samhällen och ökar föroreningar och miljöskador. |
| --- | --- |

M.

Den nuvarande infrastrukturen för miljövänliga transportsätt i och utanför Europa måste få finnas kvar. Europa behöver investera mer i hållbar infrastruktur såsom ett modernt nät av höghastighetsjärnvägar, som skulle kunna ersätta vissa flyglinjer i Europa. Erfarenheten har visat att ohållbara projekt leder till höga skulder och förspillda resurser, undergräver fördelarna med infrastrukturinvesteringar för lokala samhällen och ökar föroreningar och miljöskador.

| N. | Globala aktörer har under senare år erkänt transportförbindelsernas potential och tagit ledningen för att fullfölja en strategisk utveckling av den globala infrastrukturen. Nya möjligheter uppstår för transportnäten mellan EU och Asien, särskilt inom järnvägs- och sjöfartssektorn. Covid-19-krisen har visat att kontinuiteten i transportförbindelserna med Asien har varit avgörande för att garantera leveranskedjor för alla typer av varor. Trafiken mellan EU och Asien är världsledande i fråga om handelsvolymer och transportsträckor. Det är nödvändigt att garantera tryggheten, säkerheten och den ekologiska hållbarheten, särskilt när det gäller växthusgasutsläpp, för alla transportsätt som används mellan EU och Asien. |
| --- | --- |

N.

Globala aktörer har under senare år erkänt transportförbindelsernas potential och tagit ledningen för att fullfölja en strategisk utveckling av den globala infrastrukturen. Nya möjligheter uppstår för transportnäten mellan EU och Asien, särskilt inom järnvägs- och sjöfartssektorn. Covid-19-krisen har visat att kontinuiteten i transportförbindelserna med Asien har varit avgörande för att garantera leveranskedjor för alla typer av varor. Trafiken mellan EU och Asien är världsledande i fråga om handelsvolymer och transportsträckor. Det är nödvändigt att garantera tryggheten, säkerheten och den ekologiska hållbarheten, särskilt när det gäller växthusgasutsläpp, för alla transportsätt som används mellan EU och Asien.

Principerna för konnektivitetsstrategin

| 1. | Europaparlamentet framhåller den grundläggande roll som konnektiviteten spelar i EU:s och dess medlemsstaters geopolitiska relationer och understryker att konnektivitet är en fråga av grundläggande vikt för Europeiska unionen och fast förankrad i EU:s grepp på inhemska och internationella utmaningar. Parlamentet påpekar att konnektivitetspolitiken genomförts med framgång i EU och att konnektivitetsåtgärder i allt högre grad har inkluderats i många av EU:s yttre förbindelser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att få till stånd en global konnektivitetsstrategi för EU, som en utvidgning av den nuvarande konnektivitetsstrategin mellan EU och Asien, för att vårt tänkesätt i fråga om konnektivitet och vår konnektivitetspolitik ska sammanjämkas med målet om att stärka EU:s roll som en genuin aktör på det geopolitiska och geoekonomiska planet, med ett enda narrativ och som kulturöverskridande möjliggörande kraft, och att stärka partnerskapen med demokratier världen över som delar våra grundläggande värderingar. Särskilda regionala prioriteringar och åtgärder, t.ex. de som ingår i det östliga partnerskapet, den europeiska grannskapspolitiken, det gemensamma meddelandet om relationerna med Latinamerika och Västindien och en framtida strategi för Indiska oceanen/Stilla havet, bör anpassas till konnektivitetsstrategin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet håller fast vid att de globala utmaningarna kommer att förvärras om världen delas upp i motstående läger eller fragmenteras fullständigt. Parlamentet anser därför att konnektivitet bör främjas som en princip där man eftersträvar samarbete varhelst det är nödvändigt och möjligt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att konnektivitet bör fungera som central prioritering i EU:s arbete i syfte att bekräfta Europas ambition, uppnå en mer utvecklingsföregripande europeisk hållning i global politik och fastställa villkoren för att Europa ska samarbeta med andra länder bilateralt och i multilaterala forum för att främja konnektivitet som är finanspolitiskt, ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet förväntar sig att strategin ska bidra till förverkligandet av EU:s huvudsakliga politiska ramar om att bygga en stark och rättvis union, som satsar på fredliga och respektfulla internationella förbindelser, bidrar till hållbara ekonomiska och sociala framsteg, även utgående från ambitiösa handelsavtal som driver på den europeiska gröna given och den digitala omvandlingen, och främjar global rättvisa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att det för att gynna en hållbar form av globalisering är nödvändigt att som kärnan i strategin samarbeta med tredjeländer för att genomföra Parisavtalet och målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att strategin allsidigt måste befatta sig med ett brett spektrum av politiska, ekonomiska, kulturella, hållbarhetsrelaterade och säkerhetsanknutna dimensioner, utgående från EU:s grundläggande värden och dess gemensamma intressen, genomföra flaggskeppsprojekt som visar våra värden som heter frihet, mänskliga rättigheter, rättsstaten, demokrati, solidaritet mot diskriminering, hållbarhet, inkludering, öppenhet i fråga om social rättvisa, lika villkor, ömsesidighet och uppslutning bakom regelbaserad multilateralism samt stärka EU:s internationella roll som normgivare. Parlamentet förstår att det måste avsättas tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser till strategins genomförande. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar berörda parter inom näringsliv och samhälle och relevanta sakkunniga på området både på EU-nivå och i medlemsstaterna att delta i utvecklingen och genomförandet av strategin. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa lämpliga forum för sådant deltagande. Parlamentet håller fast vid att parlamenten aktivt måste utforma och ha uppsikt över konnektivitetspolitiken. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt med investeringar i konnektivitet för att kunna skapa hållbar tillväxt och hållbara arbetstillfällen. Parlamentet betonar att dessa investeringar bör respektera kollektiva nyttigheter, öppenhet och lika villkor, inklusive rättvis tillgång till offentlig upphandling, samt vara marknadseffektiva och finanspolitiskt hållbara, samtidigt som skuldfällor undviks. Parlamentet framhåller att sådana investeringar måste stödja ekonomisk resiliens, utfasning av fossila bränslen i ekonomin i enlighet med Parisavtalet och utveckling av ny kompetens inom arbetsstyrkan, och följa strikta normer för miljö och biologisk mångfald. Parlamentet betonar likaså att man i samband med dessa investeringar måste följa strikta EU-normer, dels i socialt hänseende och för arbetstagarrättigheter, dels för öppenhet, mänskliga rättigheter, tillbörlig aktsamhet, driftskompatibilitet och goda styrelseformer, samt låta de människor som påverkas av projekten komma till tals genom lämpliga, inkluderande och offentliga samråd med berörda parter och öppen tillgång, inklusive för lokala berörda parter såsom små och medelstora företag. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar alla europeiska länder att ansluta sig till EU:s konnektivitetsstrategi, inbegripet länder i Europeiska frihandelssammanslutningen, i västra Balkan och i det europeiska grannskapet, och att funktionellt integrera regioner med annorlunda utveckling. Parlamentet uppmuntrar Förenade kungariket att tillsammans med EU främja strategisk internationell konnektivitet, särskilt mot bakgrund av det brittiska underhusets rapport nyligen om framtiden för Förenade kungarikets internationella politik. Parlamentet anser att projekt som övervakas av flera europeiska länder bör prioriteras. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fäster största vikt vid att det behövs ett rättvist samarbete med våra partner och de andra respektive länderna och regionerna, samtidigt som mjuk makt används för att främja europeiska värden och säkerställa starka och tåliga partnerskap. Parlamentet anser att strategin måste bli till ömsesidig nytta, garantera ömsesidigt marknadstillträde och hindra ensidiga beroendeförhållanden eller skuldfällor som äventyrar de deltagande ländernas oberoende, och genomföras med ömsesidig respekt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att västra Balkan har en avgörande betydelse som en prioritering i strategin. Parlamentet anser att strategin kan ge upphov till positiva synergier med andra politiska och ekonomiska processer i regionen, i synnerhet regional integrering. Parlamentet anser att befintliga infrastrukturplaner för länderna på västra Balkan, såsom EU:s konnektivitetsagenda för västra Balkan, bör harmoniseras med strategin. Parlamentet välkomnar de kraftigt ökande konnektivitetsinvesteringarna i västra Balkan i samband med den ekonomiska planen och investeringsplanen för regionen. Parlamentet framhåller också betydelsen av det östliga partnerskapet och fokuset på konnektivitet, såsom underströks i det gemensamma meddelandet av den 18 mars 2020. |
| --- | --- |

12.

Styrningen av strategin

| 13. | Europaparlamentet betonar att strategin måste övervakas och samordnas med strävan efter intern konnektivitet inom EU och mellan EU och eventuella medlemsstater, till exempel genom det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) och trehavsinitiativet, stärkta gemensamma värderingar, standarder och intressen och genom att EU:s institutioner och medlemsstater får ett gemensamt egenansvar för strategin. Parlamentet anser att strategin utan aktivt egenansvar från medlemsstaterna blir som en bil utan hjul. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker strategins flerdimensionella karaktär, vilken kommer att kräva effektiv samordning av befintliga strategier, politikformer och projekt för internationell konnektivitet och driftskompatibilitet. Parlamentet förväntar sig att den befintliga samordningen mellan Europeiska utrikestjänsten och kommissionens generaldirektorat förbättras och rationaliseras i detta avseende. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att strategin behöver ha ett tydligare ledarskap och en uppdelning av befogenheter inom kommissionen, på alla nivåer inklusive den högsta. Parlamentet föreslår därför att genomförandet av strategin regelbundet tas upp till diskussion med kommissionärsgruppen för ett starkare Europa, som bör fungera som samordnande organ för konnektivitetsfrågor, varvid vice ordföranden/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ska fungera som medordförande, tillsammans med en konnektivitetssamordnare för kommissionen, som helst bör vara en av den sistnämndas verkställande vice ordförande. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar att Europeiska utrikestjänsten tillhandahåller sekretariatet för det samordnande organet för konnektivitetsfrågor, medan den motsvarande arbetsnivån bör innefatta alla relevanta generaldirektörer och som medordförande bör ha kommissionens respektive Europeiska utrikestjänstens generalsekreterare i syfte att maximera synergierna och effektiviteten. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att parlamentet, rådet, medlemsstaterna och de nationella parlamenten involveras i strategin. Parlamentet betonar att kommissionen regelbundet bör rapportera om framstegen i genomförandet av strategin, vilka ska diskuteras ingående av parlamentet och rådet. Parlamentet uppmuntrar till utnämning av nationella konnektivitetssamordnare i medlemsstaternas regeringar. Parlamentet anser att det skulle kunna öka samstämmigheten i konnektivitetsfrågor, liksom också operationaliseringen av dem och egenansvaret för dem, om det inrättades en rådsarbetsgrupp enkom för sådana frågor. Parlamentet föreslår att omröstning med kvalificerad majoritet används för konnektivitet, utom på områden som är relevanta för eller anknutna till nationell säkerhet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser det som en absolut förutsättning för att strategin ska lyckas att det utbyts information med relevanta berörda parter, däribland EU:s finansinstitut, och att de aktivt medverkar i den, mot bakgrund av de investeringsluckor som finns på detta område. Parlamentet rekommenderar att det inrättas en högnivåexpertgrupp för frågor om internationell konnektivitet såsom rådgivande organ till kommissionen där företrädare för näringslivet får ingå, såsom det förutskickas i det förslag till en rådgivande näringslivsgrupp som beskrivs i det gemensamma meddelandet av den 19 september 2018, samt civilsamhället och andra aktörer, inbegripet från områdena mänskliga rättigheter, miljö och arbetstagarrättigheter, och internationella finansinstitut, med särskild tonvikt på Europeiska investeringsbanken (EIB) som EU-banken och i enlighet med kriteriet om jämn könsfördelning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet är fast övertygat om att utvecklingsbanker, investeringsorgan och exportkreditinstitut på EU-nivå och i medlemsstaterna bör spela en central roll för förvaltningen av investeringar i internationella konnektivitetsprojekt, särskilt när det handlar om att uppbåda den privata sektorns deltagande i finansieringen och genomförandet av projekt och att ge råd om investeringsbehov eller befintliga ramar, beroende på landets utvecklingsnivå. Parlamentet förespråkar att en enda kontaktpunkt inrättas för den privata sektorn. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet förutser i detta sammanhang roller för EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. Parlamentet vidhåller kraftigt att ett aktivt främjande av den privata sektorns engagemang inom lönsamma internationella konnektivitetsprojekt måste vara en hörnsten i strategin. Parlamentet begär att det fortgående arbetet med att stärka den europeiska arkitekturen för utvecklingsfinansiering ska påskyndas, så att en fullvärdig europeisk utvecklingsbank potentiellt skapas. Parlamentet stöder samarbete med andra internationella finansinstitut grundat på europeiska värderingar och strategiska intressen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att en trovärdig strategi måste förses med de nödvändiga verktygen och metoderna för att man ska kunna genomföra den i en omfattning som motsvarar ambitionen. Parlamentet berömmer att EU finansierar internationellt samarbete med ett så betydande belopp, inte minst den avsevärda storleken på bidrag i jämförelse med andra globala stormakter, som uppgick till 345 miljarder euro mellan 2014 och 2018. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet kritiserar att allmänhetens kännedom om och synligheten för EU:s internationella bidrag till att främja och finansiera konnektivitetspolitik har varit underutvecklad och uppmanar till att tillräckliga ändringar genomförs utan dröjsmål. Parlamentet understryker dessutom behovet av att utveckla en särskild kommunikationspolitik för strategin och manar till tydligare och effektiv kommunikation om strategins fördelar, resultat och långsiktiga mål för att säkerställa det nödvändiga stödet för dess framgång. Parlamentet framhåller potentialen hos flaggskeppsprojekt beträffande detta. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att det för att uppnå målen i strategin behöver avsättas adekvata offentliga medel inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027. Parlamentet vill att strategin ska fastställas i framtida förordningar om instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete och instrument för stöd inför anslutningen, så att EU kan uppnå strategins mål på ett effektivt sätt med hjälp av EU:s finansieringsprogram såsom InvestEU och i synnerhet Europeiska fonden för hållbar utveckling plus, garantin för yttre åtgärder och geografiska investeringsinstrument såsom investeringsanslaget för grannskapspolitiken, investeringsinstrumentet för Centralasien och investeringsinstrumentet för Asien. Parlamentet betonar även möjligheten att hjälpa partnerländer att utveckla inhemska finansieringsmekanismer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att strategin, även om den har ett flerdimensionellt synsätt, bör vara tydligt fokuserad på en uppsättning fastställda prioriteringar. Parlamentet välkomnar den viktiga inkluderingen av EU:s konnektivitetsagenda i 18-månadersprogrammet med de tyska, portugisiska och slovenska ordförandeskapen i rådet. Parlamentet betonar vikten av att identifiera flaggskeppsprojekt för de relevanta sektorerna, vilka bör ha ett starkt europeiskt mervärde, representera ett strategiskt allmänintresse och påvisa EU:s unika värdebaserade arbetssätt. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att föreslå kriterier för att identifiera sådana projekt. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar initiativ såsom G20-ländernas principer för investering i kvalitetsinfrastruktur och FN:s miljöförsamlings resolution om hållbar infrastruktur. Parlamentet uppmuntrar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att lyfta fram EU:s strategiska förhållningssätt till internationell konnektivitet i alla multilaterala och plurilaterala forum, exempelvis till FN:s generalförsamling, Asien-Europa-mötet eller G7. |
| --- | --- |

25.

Strategins prioriteringar

Grön omställning

| 26. | Europaparlamentet betonar EU:s roll i genomförandet av Parisavtalet genom främjandet av en cirkulär ekonomi och klimatresilienta investeringar, bland andra initiativ. Parlamentet anser att svaret på klimatförändringarna och insatserna för utfasning av fossila bränslen i ekonomin och för bevarande av den biologiska mångfalden och miljön bör vara en övergripande prioritering för strategin, särskilt i samband utvecklingen av kvalitetsinfrastruktur. Parlamentet påpekar att det är av yttersta vikt att behålla den befintliga infrastrukturen för miljövänliga transportsätt i och utanför Europa. Parlamentet uppmanar till en systematisk miljöanpassning av relevanta investeringar i konnektivitet. Parlamentet rekommenderar i detta avseende att öppna upphandlingskriterier inrättas för produkters eller tjänsters livscykelkostnader, och efterlevnad av EU:s standarder och regelverk. Parlamentet anser att socialt rättvis och hållbar miljöanpassning av utvecklingssamarbetet, övergripande investeringar i infrastruktur och energidimensionen är högprioriterade frågor. Parlamentet ser samarbete om alternativa energikällor och energieffektivitet som centrala fyrtornsprojekt. Parlamentet föreslår att samarbetet om att utveckla förnybara energikällor görs till en pelare i konnektiviteten mellan EU och Afrika. Parlamentet ser kapacitetsuppbyggnad för hållbarhet som en central aspekt. Parlamentet välkomnar ambitiöst vetenskapligt samarbete för att påskynda begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, skydda den biologiska mångfalden och främja ekonomisk cirkularitet, hållbar tillväxt och en rättvis omställning. |
| --- | --- |

26.

Transport

| 27. | Europaparlamentet uppmanar med kraft till antagandet av en global samordnad strategi genom nära samarbete med tredjeländer för att återställa och bibehålla konnektiviteten, motståndskraftiga transportinfrastrukturer och industri till stöd för globala leveranskedjor. Parlamentet välkomnar samarbetet mellan EU och Asien om initiativ såsom programmet med transportkorridoren Europa–Kaukasien–Asien och främjandet av nya hållbara transportinitiativ med viktiga asiatiska partner, såsom Indien och Centralasien. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att EU bör koppla det välutvecklade transeuropeiska transportnätet (TEN-T) till asiatiska nät, samtidigt som man slutför sina egna TEN-T-projekt inom EU, t.ex. Rail Baltica och andra. Parlamentet välkomnar att EU:s ekonomiska plan och investeringsplan för västra Balkan har antagits och att TEN-T utvidgas till västra Balkan och länderna inom det östliga partnerskapet, något som ska ses som ett viktigt inslag i konnektivitetsstrategin, med tanke på det geografiska läget. Parlamentet anser att en särskild TEN-T-samordnare bör tillsättas för utvidgningsländerna och länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar vikten av järnvägsförbindelser. Parlamentet påpekar att man måste säkerställa ett samlat regelverk för transport av gods på järnväg på den eurasiska kontinenten. Parlamentet begär att tillämpningen av EU:s tekniska specifikationer utökas, i synnerhet säkerhetsstandarder för transport av farligt gods på järnväg och efterlevnad av de motsvarande Otif-riktlinjerna (1) enligt bilaga 2 till avtalet om internationell godstrafik på järnväg (SMGS) (2), och att nya ekonomiska utsikter skapas genom att marknader öppnas upp och investeringsmöjligheter främjas. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar vikten av de pågående förhandlingarna om övergripande luftfartsavtal med partnerländer i Asien, i synnerhet avtalet mellan EU och Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), som skulle skapa rättvisa och transparenta marknadsvillkor på grundval av ett tydligt regelverk och i synnerhet tillämpning av höga EU-standarder. Parlamentet betonar vikten av EU-stöd till asiatiska länder för att begränsa den civila luftfartens inverkan på klimatförändringarna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att eftersträva ytterligare framsteg i sina sjöfartsinitiativ för att digitalisera och förenkla de administrativa formaliteterna och stärka sjöfartsskyddet i hamnar i Asien genom Internationella sjöfartsorganisationen och sjötransportsavtal. Parlamentet betonar vikten av vidare samarbete med tredjeländer i Asien genom relevanta avtal för sjöfart, som skulle bidra till att reglera och underlätta sjöfarten samt göra den mera hållbar. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att strategin måste säkerställa att transportföretag från Asien följer EU-standarder inom vägtransportsektorn. Parlamentet efterlyser samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna vad gäller verkställandet av unionslagstiftning och nationell lagstiftning inom sektorn. |
| --- | --- |

32.

Digital omvandling

| 33. | Europaparlamentet lägger särskild tonvikt vid att digitaliseringen är en viktig dimension för 2000-talet och understryker hur den påverkar vardagslivet för var och en i hela världen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att höja sina ambitioner för den digitala omvandlingen. Parlamentet förväntar sig att EU ska bli en konkurrenskraftig global aktör i digitaliseringsfrågor, på jämbördig fot med Förenta staterna och Kina. Parlamentet anser här att EU måste högprioritera arbetet för digital konnektivitet och digital tillgång genom nätverk med mycket hög kapacitet baserade på fiber och 5G. Parlamentet anser att utvecklingen av öppet strategiskt oberoende inom denna sektor måste innefatta diversifiering av utrustningstillverkarnas leveranskedja genom främjandet av öppna och driftskompatibla nätverksarkitekturer och digitaliseringspartnerskap med tredjeländer och regioner som delar våra värderingar och använder teknik i fullständig överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att villkora konnektivitetsprojekt med tredjeländer mot att tekniken används etiskt både inhemskt och utomlands. Parlamentet betonar i detta sammanhang att säkerhetsaspekten är av yttersta vikt. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker att EU, som normgivare, bör sträva efter att bli en av ledarna i arbetet med att fastställa, försvara och driva på internationella normer, standarder och rutiner grundade i en fredlig, säker och öppen IKT-miljö byggd på rättsstatsprincipen, och hållbar och ansvarsfull digitalisering, och samtidigt behandla it-säkerhetshot och skydda mänskliga rättigheter och friheter online, inkluderat skyddet av personuppgifter. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet rekommenderar att samarbete om dataskydd med Aseanländerna och med Indien, Japan, Förenta staterna, Australien, Kanada, Sydkorea, Nya Zeeland och andra ökas avsevärt för att driva på besluten om adekvat skyddsnivå för dataflöden. Parlamentet anser att bestämmelser om e-handel och digital handel i handelsavtal bör tjäna målen för strategins digitala pelare. Parlamentet noterar, när det gäller dataflöden, att EU redan lagt fram förslag vid flera förhandlingar i överensstämmelse med dataskydd och den allmänna dataskyddsförordningen (3). Parlamentet noterar att beslutet om att Japan har en adekvat skyddsnivå är ett föredöme för främjandet av digital integration. Parlamentet förespråkar att agendan för digital konnektivitet kopplas till den kommande EU-strategin för globalt digitalt samarbete. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att 5G-infrastruktur är ett inslag i Europas strategiska resiliens. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en plan för att utveckla europeiskt 5G och fasa ut 5G-teknik byggd av tredjeländer som inte delar europeiska värderingar och normer. Parlamentet uppmanar kommissionen att kraftigt villkora konnektivitetsprojekt med tredjeländer mot att tekniken används etiskt, både inhemskt och utomlands. Parlamentet välkomnar bestämmelserna om it-säkerhet i programmet för ett digitalt Europa när det gäller upphandlingsprocessen. Parlamentet förespråkar att strategin med 5G-verktygslådan tas med i främjandet av digital konnektivitet, med tanke på möjligheterna till extraterritoriell tillämpning av den. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att arbeta för att upprepa EU:s avtal om internationell mobilroaming tillsammans med konnektivitetspartnerna. Parlamentet välkomnar initiativet för nästa generations internet och investeringar i projekt för digital infrastruktur såsom djuphavskabelprojektet Byggnad av länken mellan Europa och Latinamerika. Parlamentet rekommenderar att kommissionen identifierar verkliga behov av riktat digitalt offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet föreslår att kommissionen lyfter fram samarbete om 6G-utveckling med likasinnade länder som ett flaggskeppsprojekt. |
| --- | --- |

36.

Direkta personkontakter

| 37. | Europaparlamentet anser att direkta personkontakter är en grundpelare för strategin som bör prioriteras ytterligare. Parlamentet efterlyser i detta avseende ömsesidiga rörlighetsmöjligheter mellan Europa och Asien. Parlamentet betonar behovet av tillräcklig offentlig finansiering till diplomatin. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet fäster stort avseende vid främjandet av direkta personkontakter bland studerande vid högskolor och inom yrkesutbildningen, samt med unga yrkespersoner, akademiker, det civila samhället, icke-statliga organisationer, forskare och det kulturella området, som är av stor vikt för ömsesidig förståelse och respekt. Parlamentet förespråkar ett sådant samarbete på basis av inkludering, ömsesidighet och jämställdhet. Parlamentet vill framför allt att ungdomsdimensionen ska förstärkas genom ungdomsforum för ömsesidigt främjande av kunskaper i främmande språk, utbyten av studerande och akademiker och ömsesidigt erkännande av examensbevis. Parlamentet förespråkar i detta avseende öppnandet av plattformen eTwinning för partnerländer inom konnektivitet. Parlamentet påminner om möjligheterna till regionala utbyten, till exempel mellan innovatörer, och till samarbeten städer emellan. Parlamentet betonar att konnektivitet ger Europa möjlighet att vara mitt i skärningspunkten mellan forskning, innovation och investeringar. Parlamentet är av uppfattningen att minoritetsfrågor bör ägnas särskild uppmärksamhet i samband med denna pelare. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet berömmer de initiativ som antagits till förmån för västra Balkan som syftar till att främja ungdomssamarbete och ungdomsutbyten, tillsammans med yrkesutbildning, och uppmuntrar till att liknande program erbjuds till andra partner inom strategin, med början från länderna inom det östliga partnerskapet. Parlamentet noterar att konnektivitet mellan EU och västra Balkan är väsentligt för strategin med tanke på att länderna i regionen är potentiella medlemmar i EU. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet berömmer anordnandet av EU-Aseans forum för unga ledare och forum för strategiska tänkare i februari 2018, och även Asien–Europa-stiftelsens toppmöte för unga ledare vid sidan av Asien-Europa-mötets toppmöten. Parlamentet föreslår att dessa sammankomster anordnas regelbundet och att liknande årliga forum även inrättas som en del av relationerna mellan EU och Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa strategin till den kommande EU-strategin för samarbete inom forskning och investering. Parlamentet uppmanar kommissionen att driva sitt strategiska arbetssätt med samarbete inom forskning och utveckling genom att uppgradera relationerna med likasinnade partner, däribland genom att överväga status som associerad partner, och genom att bygga samarbetet på sådana universella principer som akademisk frihet, öppen tillgång, skydd av immateriella rättigheter, likvärdiga villkor, forskningsintegritet och skydd för personuppgifter. Parlamentet uppmuntrar till att politiken för forskningssamarbete anpassas specifikt för olika länder. Parlamentet framhåller betydelsen av att fastställa kriterier för att identifiera känsliga sektorer på forsknings- och innovationsområdet, däribland på området för teknik med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

41.

Handel, investeringar, konkurrenskraft och standarder

| 42. | Europaparlamentet noterar att EU bör stärka sina kopplingar till värdländerna och lägga fram för dem ett trovärdigt och hållbart alternativt erbjudande om finansiering av konnektivitet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att direkta personkontakter är väsentliga även för att konkurrenskraften ska bygga på EU:s värderingar och för att vi ska få en ändamålsenlig europeisk ekonomisk diplomati. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet anser att handelspolitiken bör bidra till att man når strategins mål genom att främja rättvis och hållbar handel och investeringar. Parlamentet betonar vikten av att stärka den ekonomiska motståndskraften genom diversifierade leveranskedjor och att stärka den regionala integrationen. Parlamentet betonar att strategin bör gå hand i hand med ansträngningarna för att öka tillträdet till de respektive marknaderna, inbegripet offentliga upphandlingar, och främja en öppen och transparent investeringsmiljö som frigör möjligheter och bidrar till den globala konkurrenskraften. Parlamentet betonar vikten av att stärka samarbetet om tillbörlig aktsamhet, immateriella rättigheter och geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang den centrala roll som internationella miljönormer, hållbarhetsnormer och sociala normer spelar i handels- och investeringsavtal. Parlamentet erinrar om översynen av kommissionens handlingsplan med 15 punkter och diskussionerna i rådet om handel och hållbar utveckling. Kommissionen uppmanas att fullt ut genomföra handelspolitiska skyddsinstrument för att se till att europeiska företag inte utsätts för otillbörliga handelsmetoder och genomföra kapitlen om handel och hållbar utveckling på ett effektivt sätt i enlighet med Parisavtalet, målen för hållbar utveckling och ILO-konventionerna i syfte att utveckla strategin och eftersträva en hållbar integration. Parlamentet anser att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten bör gå mer strategiskt till väga med det allmänna preferenssystemet, bland annat genom intensivare insatser på högsta politiska nivå för att stärka dess effektivitet i förhållande till normer för mänskliga rättigheter, internationella arbetsstandarder, miljönormer och normer för goda styrelseformer. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet understryker vikten av EU:s strategiska förbindelser och systemrivalitet med Kina och uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att stå eniga och tillämpa ett samordnat tillvägagångssätt i kontakterna med Kina. Parlamentet upprepar sin begäran till Kina om att gå vidare med en ambitiös reform av Världshandelsorganisationen, som inbegriper omfattande regler om industrisubventioner, och noterar oron för kinesiska statsägda företags marknadssnedvridande metoder, påtvingade tekniköverföringar och datalokalisering, överkapacitet och relaterad dumpad export samt andra otillbörliga handelsmetoder. Parlamentet anser att det är av största vikt för europeiska företags långsiktiga möjligheter att utöka de lika villkoren till att också omfatta tredjeländers marknader. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar betydelsen av internationella handelsavtal som förhandlats av EU och vikten av att de genomförs korrekt. Parlamentet anser att konnektivitet bör inkluderas i kommissionens meddelande om översynen av handelspolitiken. Parlamentet framhåller internationella normer och transparenta standarder för att främja kvalitetsinfrastruktur och driftskompatibilitet för nätverk. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra befintliga avtal mer ambitiösa genom att systematiskt inkludera standardiseringspolitik i bilaterala partnerskap och handelsavtal för att främja fastställande av multilaterala standarder och användning av internationellt överenskomna standarder i stor omfattning, i fullständig överensstämmelse med rätten att reglera. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att EU:s modell för standardiseringspolitik har fördelen att vara innovativ, öppen och inkluderande, och att den också framgent måste kunna hävda sig i den globala konkurrensen mellan olika standardiseringsparadigm. Parlamentet förväntar sig att kommissionen spelar en proaktiv roll för att främja standardiseringspolitiken. Parlamentet rekommenderar därför att ansvaret för samordning av EU:s standardiseringspolitik bör ges till en högt uppsatt kommissionstjänsteman, helst kommissionären för den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten till närmare samordning med likasinnade demokratiska partner i internationella standardsättande forum för att främja internationella standarder som stöder demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

48.

Hälsa

| 49. | Europaparlamentet anser att det framgått av covid-19-pandemin att hälsosektorn skyndsamt måste prioriteras, eftersom den är ett nytt utslagsgivande område för samarbete, framför allt i frågor om hälso- och sjukvårdssystems resiliens och om tillgången till läkemedel, medicinsk utrustning och vacciner, så att EU:s strategiska oberoende förstärks på hälsoområdet och man undviker ensidiga beroendeförhållanden och säkerställer dels trygga och diversifierade leveranskedjor för läkemedel och för industrin med anknytning till hälso- och sjukvård, dels utbyte av bästa praxis för krishantering och förebyggande av pandemier samt ömsesidighet i hanteringen av resor och öppna gränser. Parlamentet föreslår att insatserna med EU:s hälsounion kopplas till strategin och att partnerskap inleds med andra regionala mekanismer, såsom Aseans centrum för kontroll av smittsamma sjukdomar. Parlamentet betonar att EU bör använda konnektivitet på hälsoområdet för att lära sig av exemplen från likasinnade partners lyckade pandemihantering, till exempel i Nya Zeeland, Republiken Korea och Taiwan. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet understryker vikten av de lärdomar som dragits av covid-19-pandemin när det gäller betydelsen av samordnade åtgärder för att säkerställa att de globala transportvägarna och leveranskedjorna förblir öppna och säkra. |
| --- | --- |

50.

Säkerhet

| 51. | Europaparlamentet är övertygat om att strategins säkerhetsdimension skyndsamt måste utvecklas med beaktande av risken att konnektivitet kan användas som vapen. Parlamentet betonar behovet av en geopolitisk strategi för globalt samarbete för att EU ska kunna klara nya säkerhetsutmaningar, som bland annat rör it-säkerhet, digital konnektivitet, kritisk infrastruktur och teknik med potentiella dubbla användningsområden. Parlamentet understryker hur allvarliga terroristhoten är. Parlamentet framhåller att säkerheten i det europeiska grannskapet inger stigande oro. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna till ökad proaktivitet i dessa frågor. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar behovet av att utveckla en starkare säkerhetsdimension i vårt partnerskap med Afrika. Parlamentet påminner om rådets slutsatser 2018 om förstärkning av EU:s säkerhetssamarbete i och med Asien. Parlamentet noterar att säkerhetsangelägenheter i regionen Indiska oceanen/Stilla havet blir alltmer relevanta för EU, vilket uttrycks i medlemsstaternas strategier för Indiska oceanen/Stilla havet. Parlamentet stöder initiativet att utveckla en gemensam strategi för EU och regionen Indiska oceanen/Stilla havet och samarbete med partner i denna region, däribland militära utbyten. Parlamentet anser att öppenhet, välstånd, inkludering, hållbarhet, transparens, ömsesidighet och genomförbarhet bör vara vägledande principer i samarbetet med regionen Indiska oceanen/Stilla havet. |
| --- | --- |

52.

Konnektivitetspartnerskap

| 53. | Europaparlamentet välkomnar varmt att det ingåtts ett partnerskap mellan EU och Japan om hållbar konnektivitet och infrastruktur av hög kvalitet, med tyngdpunkten förlagd till hållbar konnektivitet gentemot västra Balkan, Östeuropa, Centralasien, regionen Indiska oceanen/Stilla havet och Afrika. Parlamentet hoppas att EU och Japan aktivt kommer att främja konnektivitetspartnerskapet bland relevanta målgrupper och att de snabbt kommer att få partnerskapet att fungera under första halvåret av 2021. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Japan, som trädde i kraft den 1 februari 2019, och den ökade samordningen mellan EIB, Japans byrå för internationellt samarbete och Japans bank för internationellt samarbete, särskilt i samband med finansiering av grön konnektivitet. Parlamentet anser att västra Balkan och sydöstra Asien ger mycket goda möjligheter för Japans och EU:s konnektivitetssamarbete med tredje parter. Parlamentet ser stor potential för engagemang av den privata sektorn, inbegripet små och medelstora företag. Parlamentet förespråkar även att man tittar på säkerhetsaspekterna av konnektivitetssamarbetet mellan Japan och EU, däribland sjöfartsskyddet. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar varmt de pågående förhandlingarna om att ingå ett konnektivitetspartnerskap med Indien. Parlamentet hoppas att de roterande ordförandeskapen i rådet och Indiens och Italiens förestående G20-ordförandeskap kommer att använda sin politiska tyngd för att driva på detta. Parlamentet noterar det sydostasiatiska initiativet för regional infrastrukturkonnektivitet. Parlamentet noterar Indiens deltagande i initiativet för sektorsövergripande tekniskt och ekonomiskt samarbete i Bengaliska viken och den internationella nord-sydliga transportkorridoren. Parlamentet anser, mot bakgrund av de aktuella omständigheterna, att Indien bör spela en större roll och att ett fördjupat samarbete mellan EU och de sydasiatiska staterna måste eftersträvas. Parlamentet förespråkar att man hjälper till att samordna de olika konnektivitetsstrategierna i Asien, som Världsbanken uppskattat till sammanlagt 16. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet erinrar om att både Ryska federationen och Turkiet också har intresse av att delta aktivt i konnektiviteten mellan EU och Asien. Parlamentet är villigt att inleda partnerskap med dem när så är möjligt. Parlamentet erkänner att länder i Centralasien under de senaste två årtiondena i hög grad har gynnats av en större integration i den globala ekonomin. Parlamentet anser att EU bör spela en mycket större roll och bli en av nyckelaktörerna i regionen genom att använda handel och investeringar som en drivkraft för delat välstånd. Parlamentet uttrycker oro över att projekt i Centralasien som finansieras av Kina saknar transparens. Parlamentet insisterar på att höga arbets- och miljöstandarder ska prioriteras och att en hållbar skuldsättning ska säkerställas. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar de sonderande överläggningarna mellan EU och Korea om ett konnektivitetspartnerskap och hoppas på goda framsteg med detta under 2021. Parlamentet förespråkar att det ingås ett konnektivitetspartnerskap mellan EU och Asean för att sammankoppla detta med den översiktsplan för konnektivitet som Asean redan har samt med dess projektkatalog, bland andra mål. Parlamentet erkänner att Aseanregionen är EU:s tredje största handelspartner efter Förenta staterna och Kina, vilket kommer att medföra stora fördelar för EU-exportörer när det gäller att säkerställa bättre marknadstillträde och stärka samarbetet genom omfattande partnerskapsavtal. Parlamentet förespråkar ett regionalt frihandelsavtal mellan EU och Asean. Parlamentet uppmuntrar till att investeringar används för att minska avskogningen och diversifiera det hållbara jordbruket. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet berömmer vad man fått till stånd i EU:s och Aseans gemensamma ministeruttalande av den 1 december 2020 om konnektivitet, och uppmanar EU att omedelbart börja ta fram och genomföra verktyg och ramar för samarbete med Asean om konnektivitet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet noterar Australiens politiska initiativ för regional konnektivitet och EU:s utbyten med Australien om konnektivitet i geografiska intresseområden. Parlamentet uppmanar eftertryckligen till ett närmare samarbete med Australien för att visa solidaritet mellan demokratier. Parlamentet ser potential för samarbete med partner i Mekongbäckenet. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet betonar behovet av ett konnektivitetssamarbete med Taiwan i syfte att lära sig av statens bästa praxis vid hanteringen av covid-19-pandemin, förbättra de direkta personkontakterna, överbrygga den digitala klyftan i den sydostasiatiska regionen och undersöka möjligheten för ett investeringsavtal mellan EU och Taiwan. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera avtalet om det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet och Kinas roll i detta. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uttrycker sin starka övertygelse att EU bör stärka samarbetet med Förenta staterna. Parlamentet välkomnar Förenta staternas initiativ Blue Dot Network (BDN). Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att sätta sig i förbindelse med Förenta staterna angående BDN för att stärka det transatlantiska samarbetet om regelbaserad och hållbar konnektivitet, samtidigt som man betonar problemen med det senare. Parlamentet hoppas på framtida samarbete, i synnerhet när det gäller att upprätthålla höga kvalitetsstandarder för konnektivitetsprojekt och främja engagemang från den privata sektorn. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet ställer sig bakom åtagandena att stärka partnerskapet mellan EU, Latinamerika och Västindien, såsom det framhållits i det gemensamma meddelandet från 2019, däribland när det gäller digital ekonomi och konnektivitet. Parlamentet betonar att det är viktigt att utöka partnerskapet med Latinamerika och Västindien, som fullt ut delar europeiska grundläggande värderingar och intressen. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet påpekar att EU har arbetat med Kina i samband med EU:s och Kinas konnektivitetsplattform, med måttliga resultat. Parlamentet anser att initiativet ”Nya sidenvägen” (Belt and road-initiativet) står i centrum för Kinas påstridiga utrikespolitik. Parlamentet är redo att överväga ett partnerskap med ”Nya sidenvägen” i särskilda fall där detta inte innebär några avkall på EU:s grundläggande principer, där initiativet uppfyller internationella standarder och där de projekt som ingår granskas av kommissionen för att säkerställa att de är förenliga med EU:s normer och standarder, t.ex. sociala, miljömässiga och finanspolitiska standarder samt standarder för hållbarhet, öppenhet, inkludering, rättsstatsprincipen, respekt för mänskliga rättigheter och ömsesidighet, samt för att inte skapa ökat utrymme på det internationella planet för påtryckningar på tredjeländer och för att säkerställa den gemensamma marknadens integritet och EU:s politiska sammanhållning. Parlamentet anser i detta sammanhang att fokus bör sättas på att förbättra den eurasiska transportinfrastrukturen, i synnerhet multimodala och hållbara transporter. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar vikten av det pågående arbetet inom EU:s och Kinas konnektivitetsplattform när det gäller ansträngningarna att utforska samarbetsmöjligheter på transportområdet mellan EU:s utvidgade TEN-T-nät och initiativet ”Nya sidenvägen”. Parlamentet understryker behovet av en global och övergripande strategi för att säkerställa fri och rättvis konkurrens för företag när det gäller utvecklingen av transportinfrastruktur med Kina, inbegripet full öppenhet och lika villkor. Parlamentet understryker i detta avseende att klausuler i avtal på detta område ska göras så transparenta som möjligt och upprätthålla EU:s väsentliga intressen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet konstaterar att konnektivitetspolitiken bör minska de negativa externa effekterna, såsom miljöpåverkan och föroreningar. Parlamentet betonar betydelsen av hållbarhet i hela strategin. Parlamentet uppmanar EU att samverka med asiatiska partnerländer för att göra transportförbindelserna med Asien tryggare och säkrare, inte minst på området dataflöden, rörlighet och it-säkerhet. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet understryker vikten av Europas yttersta randområden, särskilt de som ligger närmare Asien, och betonar deras potential. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta investeringar i dessa territorier för att stärka deras konnektivitet och gynna deras ekonomi. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att utveckla en robust kapacitet för övervakning av andra länders och regioners konnektivitetsstrategier, bland annat av vilka ekonomiska resurser som faktiskt läggs ut på dem, effekterna på den ekonomiska stabiliteten, den hållbara utvecklingen, respekten för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och principerna om multilateralism. Parlamentet betonar ”Team Europes” potential att hitta synergier i EU och medlemsstaternas insatser för konnektivitet. Parlamentet förespråkar arbete tillsammans med partnerländerna för att övervaka långsiktiga effekter på strukturpolitik, industriella och ekonomiska förbättringar och fattigdomsbekämpning. |
| --- | --- |

68.

Global konnektivitet

| 69. | Europaparlamentet inskärper att strategin måste ägna särskild uppmärksamhet åt konnektiviteten med det europeiska grannskapet och den angränsande världsdelen Afrika, med tanke på dess ökande geopolitiska relevans för flera globala aktörer. Parlamentet förväntar sig att dessa ansträngningar ska återspegla EU:s erfarenheter av konnektivitetsfrämjande strategier som genomförts i Afrika via utvecklingssamarbetet. Parlamentet vill att detta mål ska diskuteras med Afrikanska unionen på hög nivå för att man ska nå fram till ett konnektivitetspartnerskap mellan EU och Afrika senast vid utgången av 2021. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet lovordar kommissionen och den höga representanten/vice ordföranden för deras vilja att lägga fram en strategi för Arktis 2021 och uppmanar EU att engagera sig aktivt i Arktis. Parlamentet uttrycker sin oro över hur klimatförändringarna påverkar denna ömtåliga region. Parlamentet noterar särskilt att en ny sjöväg till Asien kan komma att öppnas genom att havsisen smälter, och att den sjövägen också skulle kunna användas för digitala förbindelser såsom fiberoptiska kablar, och noterar också Kinas initiativ med den arktiska sidenvägen. Parlamentet förväntar sig att hållbar konnektivitet står i centrum för dessa insatser. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet noterar att det första Europaforumet för konnektivitet 2019 var en framgång. Parlamentet beklagar att forumet ställdes in 2020 på grund av covid-19. Parlamentet ser fram emot nästa forum 2021 om pandemin tillåter. Parlamentet är av åsikten att kommande forum bör utnyttjas för att involvera samtliga eurasiska konnektivitetspartner, däribland Ryssland och Kina, i multilaterala diskussioner om deras respektive visioner för den framtida ordningen för ekonomi, politik och säkerhet i Eurasien. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet väntar sig av kommissionen ett nytänk i kommunikationsfrågor, där det tydligt framgår vad dessa handlar om, för att EU:s konnektivitetspolitik och dess resultat ska framstå i tillräckligt skarp relief och innefatta tillräckligt tydlig ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmanar kraftigt till en omprofilering av EU:s konnektivitetsstrategi, i form av ett tydligt och tilltalande språk och begrepp som uttrycker det särskilda värderingsgrundade europeiska synsättet på konnektivitet, och en tydlig färdplan för att kunna genomföra och uppnå strategin. |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till ordföranden för Europeiska rådet, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till medlemsstaterna och till EU:s konnektivitetspartner. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  Mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik.

(2)  Avtalet om internationell godstrafik på järnväg, Organisationen för järnvägssamarbete.

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/129 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/129

---

P9_TA(2021)0017

Åtgärder som främjar återhämtning av bestånden till en nivå över det maximala hållbara uttaget

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om mer fisk i haven – åtgärder för att främja återhämtning av bestånd över maximal hållbar avkastning, inbegripet återhämtningsområden för fisk och marina skyddsområden (2019/2162(INI))

(2021/C 456/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 11, 39 och 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 11, 39 och 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektivet om en marin strategi) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektivet om en marin strategi) (2),

| — | med beaktande av artikel 13 i EUF-fördraget, som kräver att unionen och medlemsstaterna vid utformning av unionens fiskeripolitik (och annan politik) måste beakta det faktum att djuren är kännande varelser och därför lägga största vikt vid de relevanta kraven på välfärd för djuren, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i EUF-fördraget, som kräver att unionen och medlemsstaterna vid utformning av unionens fiskeripolitik (och annan politik) måste beakta det faktum att djuren är kännande varelser och därför lägga största vikt vid de relevanta kraven på välfärd för djuren,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 av den 20 juni 2019 om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1241 av den 20 juni 2019 om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder (3),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (5),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av den 24 september 2009 om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (6), särskilt artikel 3, vari den centrala principen om att djur ”ska förskonas från all smärta, plåga eller lidande som kan undvikas vid tidpunkten för avlivning och därmed sammanhängande verksamhet” är tillämplig på fisk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av den 24 september 2009 om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (6), särskilt artikel 3, vari den centrala principen om att djur ”ska förskonas från all smärta, plåga eller lidande som kan undvikas vid tidpunkten för avlivning och därmed sammanhängande verksamhet” är tillämplig på fisk,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (7) (havsplaneringsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (7) (havsplaneringsdirektivet),

| — | med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (8), särskilt med avseende på avrinning av gödselmedel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (8), särskilt med avseende på avrinning av gödselmedel,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (9) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (9) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (10),

| — | med beaktande av EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, som anges i kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, som anges i kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (11),

| — | med beaktande av 2020 års rapport från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) om situationen för världens fiske och vattenbruk (SOFIA 2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2020 års rapport från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) om situationen för världens fiske och vattenbruk (SOFIA 2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juni 2020Mot ett mer hållbart fiske i EU: lägesrapport och riktlinjer för 2021, (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juni 2020Mot ett mer hållbart fiske i EU: lägesrapport och riktlinjer för 2021, (COM(2020)0248),

| — | med beaktande av Johannesburgdeklarationen om hållbar utveckling från 2002, genomförandeplanen från Johannesburg och slutdokumentet från Förenta nationernas konferens Rio + 20 om hållbar utveckling från juni 2012 med titeln The Future we Want, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Johannesburgdeklarationen om hållbar utveckling från 2002, genomförandeplanen från Johannesburg och slutdokumentet från Förenta nationernas konferens Rio + 20 om hållbar utveckling från juni 2012 med titeln The Future we Want,

| — | med beaktande av 2020 års rapport från kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerisektorn (STECF) Monitoring the performance of the Common Fisheries Policy (STECF-Adhoc-20-01), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2020 års rapport från kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerisektorn (STECF) Monitoring the performance of the Common Fisheries Policy (STECF-Adhoc-20-01),

| — | med beaktande av konventionen om biologisk mångfald, särskilt mål 11 bland Aichimålen, som är en del av den strategiska planen för biologisk mångfald 2011–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om biologisk mångfald, särskilt mål 11 bland Aichimålen, som är en del av den strategiska planen för biologisk mångfald 2011–2020,

| — | med beaktande av 2019 års övergripande bedömningsrapport om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2019 års övergripande bedömningsrapport om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster,

| — | med beaktande av 2019 års särskilda rapport från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) med titeln Ocean and Cryosphere in a Changing Climate, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2019 års särskilda rapport från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) med titeln Ocean and Cryosphere in a Changing Climate,

| — | med beaktande av 2016 års resolution från Internationella naturvårdsunionen (IUCN) om ökning av täckningen av marina skyddsområden för effektivt bevarande av marin biologisk mångfald, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2016 års resolution från Internationella naturvårdsunionen (IUCN) om ökning av täckningen av marina skyddsområden för effektivt bevarande av marin biologisk mångfald,

| — | med beaktande av mål 14 för hållbar utveckling i Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling som handlar om att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mål 14 för hållbar utveckling i Förenta nationernas Agenda 2030 för hållbar utveckling som handlar om att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 25 juni 2020 om genomförandet av ramdirektivet om en marin strategi (COM(2020)0259), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 25 juni 2020 om genomförandet av ramdirektivet om en marin strategi (COM(2020)0259),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (12),

| — | med beaktande av 2017 års rapport från Världsbanken med titeln The sunken billions revisited: Progress and Challenges in Global Marine Fisheries, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2017 års rapport från Världsbanken med titeln The sunken billions revisited: Progress and Challenges in Global Marine Fisheries,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2017 av den 21 februari 2017Mer behöver göras för att Natura 2000 ska genomföras till sin fulla potential, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2017 av den 21 februari 2017Mer behöver göras för att Natura 2000 ska genomföras till sin fulla potential,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns (EEA) rapport nr 17/2019 av den 25 juni 2020 med titeln Marine messages II, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns (EEA) rapport nr 17/2019 av den 25 juni 2020 med titeln Marine messages II,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut i ärende 640/2019/FP om insyn i Europeiska unionens råds beslutsprocess som ledde till antagandet av årliga förordningar om fastställande av fiskekvoter (totala tillåtna fångstmängder), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut i ärende 640/2019/FP om insyn i Europeiska unionens råds beslutsprocess som ledde till antagandet av årliga förordningar om fastställande av fiskekvoter (totala tillåtna fångstmängder),

| — | med beaktande av EEA:s rapport nr 3/2015 av den 1 oktober 2015 med titeln Marine protected areas in Europe’s seas: An overview and perspective for the future, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EEA:s rapport nr 3/2015 av den 1 oktober 2015 med titeln Marine protected areas in Europe’s seas: An overview and perspective for the future,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 1 oktober 2015 om hur arbetet med att upprätta marina skyddsområden har fortskridit (i enlighet med artikel 21 i ramdirektivet om en marin strategi 2008/56/EG) (COM(2015)0481), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 1 oktober 2015 om hur arbetet med att upprätta marina skyddsområden har fortskridit (i enlighet med artikel 21 i ramdirektivet om en marin strategi 2008/56/EG) (COM(2015)0481),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 31 juli 2018Bedömning av medlemsstaternas åtgärdsprogram enligt ramdirektivet om en marin strategi (COM(2018)0562), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 31 juli 2018Bedömning av medlemsstaternas åtgärdsprogram enligt ramdirektivet om en marin strategi (COM(2018)0562),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juni 2020Mot ett mer hållbart fiske i EU: lägesrapport och riktlinjer för 2021, (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juni 2020Mot ett mer hållbart fiske i EU: lägesrapport och riktlinjer för 2021, (COM(2020)0248),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0264/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0264/2020), och av följande skäl:

| A. | Den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) syftar till att säkerställa att fiske- och vattenbruksverksamheter är miljömässigt hållbara på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt och socialt hänseende och i sysselsättningshänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen. För att nå målet att successivt återställa och bevara populationer av fiskbestånd över biomassanivåer som kan ge maximal hållbar avkastning, ska nyttjandetakten för maximal hållbar avkastning, där så är möjligt, ha uppnåtts senast 2015 och, genom en successiv och stegvis anpassning, senast 2020 för alla arter. |
| --- | --- |

A.

Den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) syftar till att säkerställa att fiske- och vattenbruksverksamheter är miljömässigt hållbara på lång sikt och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt och socialt hänseende och i sysselsättningshänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen. För att nå målet att successivt återställa och bevara populationer av fiskbestånd över biomassanivåer som kan ge maximal hållbar avkastning, ska nyttjandetakten för maximal hållbar avkastning, där så är möjligt, ha uppnåtts senast 2015 och, genom en successiv och stegvis anpassning, senast 2020 för alla arter.

| B. | I mål 14 för hållbar utveckling ingår en uppmaning om att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

B.

I mål 14 för hållbar utveckling ingår en uppmaning om att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt.

| C. | Målet för ramdirektivet om en marin strategi är att skydda och bevara den marina miljön, förhindra att den försämras och återställa marina ekosystem samt att uppnå god miljöstatus för EU:s marina vatten senast 2020. |
| --- | --- |

C.

Målet för ramdirektivet om en marin strategi är att skydda och bevara den marina miljön, förhindra att den försämras och återställa marina ekosystem samt att uppnå god miljöstatus för EU:s marina vatten senast 2020.

| D. | God miljöstatus enligt ramdirektivet om en marin strategi grundas på 11 deskriptorer. Deskriptor 3 är tillämplig på bestånden av alla kommersiellt nyttjade fiskar och skaldjur som håller sig inom säkra biologiska gränser och uppvisar en ålders- och storleksfördelning som vittnar om ett friskt bestånd. |
| --- | --- |

D.

God miljöstatus enligt ramdirektivet om en marin strategi grundas på 11 deskriptorer. Deskriptor 3 är tillämplig på bestånden av alla kommersiellt nyttjade fiskar och skaldjur som håller sig inom säkra biologiska gränser och uppvisar en ålders- och storleksfördelning som vittnar om ett friskt bestånd.

| E. | Det finns tre huvudkriterier för utvärdering inom ramen för deskriptor 3 för god miljöstatus – (I.) hållbart utnyttjande, (II.) reproduktionsförmåga och (III.) upprätthållande av äldre och större fisk – men bara 10,5 % av bestånden kan utvärderas i ljuset av kriterierna I och II, och det finns inte någon tillfredsställande gemensam utvärderingsmetod på EU-nivå för kriterium III. |
| --- | --- |

E.

Det finns tre huvudkriterier för utvärdering inom ramen för deskriptor 3 för god miljöstatus – (I.) hållbart utnyttjande, (II.) reproduktionsförmåga och (III.) upprätthållande av äldre och större fisk – men bara 10,5 % av bestånden kan utvärderas i ljuset av kriterierna I och II, och det finns inte någon tillfredsställande gemensam utvärderingsmetod på EU-nivå för kriterium III.

| F. | Det brådskar att förbättra insamlingen av data om vissa fiskbestånd i bland annat Svarta havet, Medelhavet och det makaronesiska området, så att man kan göra en vetenskaplig bedömning, vilket är oumbärligt för en hållbar förvaltning av bestånden. |
| --- | --- |

F.

Det brådskar att förbättra insamlingen av data om vissa fiskbestånd i bland annat Svarta havet, Medelhavet och det makaronesiska området, så att man kan göra en vetenskaplig bedömning, vilket är oumbärligt för en hållbar förvaltning av bestånden.

| G. | De fiskeriförvaltningsåtgärder som antogs inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken ger resultat eftersom antalet fiskbestånd som utnyttjas på hållbara nivåer ökar, vilket möjliggör högre avkastningar för bestånd som överutnyttjades. |
| --- | --- |

G.

De fiskeriförvaltningsåtgärder som antogs inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken ger resultat eftersom antalet fiskbestånd som utnyttjas på hållbara nivåer ökar, vilket möjliggör högre avkastningar för bestånd som överutnyttjades.

| H. | Fortfarande överutnyttjas cirka 38 % av bestånden i Nordostatlanten och cirka 92 % av de vetenskapligt bedömda bestånden i Medelhavet och Svarta havet, vilket innebär att de utnyttjas över nivåerna för maximal hållbar avkastning, enligt STECF, trots det rättsliga kravet att stoppa överfisket senast 2020. 62,5 % av bestånden i Medelhavet och Svarta havet överutnyttjades 2017, enligt FAO:s SOFIA-rapport från 2020. |
| --- | --- |

H.

Fortfarande överutnyttjas cirka 38 % av bestånden i Nordostatlanten och cirka 92 % av de vetenskapligt bedömda bestånden i Medelhavet och Svarta havet, vilket innebär att de utnyttjas över nivåerna för maximal hållbar avkastning, enligt STECF, trots det rättsliga kravet att stoppa överfisket senast 2020. 62,5 % av bestånden i Medelhavet och Svarta havet överutnyttjades 2017, enligt FAO:s SOFIA-rapport från 2020.

| I. | De av kommissionen föreslagna totala tillåtna fångstmängderna (TAC) i Nordostatlanten var i linje med maximal hållbar avkastning för alla 78 bestånd för vilka vetenskapliga utlåtanden fanns tillgängliga. |
| --- | --- |

I.

De av kommissionen föreslagna totala tillåtna fångstmängderna (TAC) i Nordostatlanten var i linje med maximal hållbar avkastning för alla 78 bestånd för vilka vetenskapliga utlåtanden fanns tillgängliga.

| J. | Under 2019 fastställde rådet den totala tillåtna fångstmängden (TAC) för 62 av 78 arter i linje med maximal hållbar avkastning. Under 2020 väntas därför mer än 99 % av de landningar i Östersjön, Nordsjön och Atlanten som förvaltas uteslutande av EU komma från hållbart förvaltade fisken. |
| --- | --- |

J.

Under 2019 fastställde rådet den totala tillåtna fångstmängden (TAC) för 62 av 78 arter i linje med maximal hållbar avkastning. Under 2020 väntas därför mer än 99 % av de landningar i Östersjön, Nordsjön och Atlanten som förvaltas uteslutande av EU komma från hållbart förvaltade fisken.

| K. | I Nordostatlanten har biomassan fortsatt att öka sedan 2007, och 2018 var den 48 % större än 2003 för bestånd för vilka en fullständig bedömning gjorts. I Medelhavet och Svarta havet har situationen i stort varit oförändrad sedan dataserien inleddes 2003, även om biomassan sedan 2012 kan ha ökat något. |
| --- | --- |

K.

I Nordostatlanten har biomassan fortsatt att öka sedan 2007, och 2018 var den 48 % större än 2003 för bestånd för vilka en fullständig bedömning gjorts. I Medelhavet och Svarta havet har situationen i stort varit oförändrad sedan dataserien inleddes 2003, även om biomassan sedan 2012 kan ha ökat något.

| L. | Fiske med maximal ekonomisk avkastning avser den nivå av fångst som maximerar de ekonomiska fördelarna för fiskeflottorna, vilket förbättrar sektorns motståndskraft, och vid vilken bestånden behålls på nivåer som överstiger nivåerna för maximal hållbar avkastning. |
| --- | --- |

L.

Fiske med maximal ekonomisk avkastning avser den nivå av fångst som maximerar de ekonomiska fördelarna för fiskeflottorna, vilket förbättrar sektorns motståndskraft, och vid vilken bestånden behålls på nivåer som överstiger nivåerna för maximal hållbar avkastning.

| M. | När det gäller flerartsfiske är artförvaltning som baseras på modellen med maximal hållbar avkastning omöjlig att tillämpa, även inom vetenskapligt välkända och dokumenterade fisken. |
| --- | --- |

M.

När det gäller flerartsfiske är artförvaltning som baseras på modellen med maximal hållbar avkastning omöjlig att tillämpa, även inom vetenskapligt välkända och dokumenterade fisken.

| N. | Vetenskapliga studier i ämnet har väckt oro när det gäller de långsiktiga negativa effekter som vissa användningar av fångstmetoder, såsom bottenkontaktredskap och anordningar som samlar fisk, har på bestånden, den biologiska mångfalden i haven och den marina miljön. |
| --- | --- |

N.

Vetenskapliga studier i ämnet har väckt oro när det gäller de långsiktiga negativa effekter som vissa användningar av fångstmetoder, såsom bottenkontaktredskap och anordningar som samlar fisk, har på bestånden, den biologiska mångfalden i haven och den marina miljön.

| O. | Den gemensamma fiskeripolitiken är ännu inte helt genomförd, och några av dess åtgärder, t.ex. inrättande av återhämtningsområden för fiskbestånd, har inte använts. |
| --- | --- |

O.

Den gemensamma fiskeripolitiken är ännu inte helt genomförd, och några av dess åtgärder, t.ex. inrättande av återhämtningsområden för fiskbestånd, har inte använts.

| P. | Globalt sett har 66 % av den marina miljön ändrats pga. människans inverkan enligt den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, och 34,2 % av fiskbestånden fiskas enligt FAO på biologiskt sett ohållbara nivåer. |
| --- | --- |

P.

Globalt sett har 66 % av den marina miljön ändrats pga. människans inverkan enligt den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, och 34,2 % av fiskbestånden fiskas enligt FAO på biologiskt sett ohållbara nivåer.

| Q. | IUCN förespråkar en omvandling av minst 30 % av alla marina livsmiljöer senast 2020 till ett nät av starkt skyddade marina skyddsområden, bland andra effektiva områdesbaserade bevarandeåtgärder, med målet att inga utvinningsverksamheter utförs i minst 30 % av havet, utan beaktande av de socioekonomiska konsekvenserna. |
| --- | --- |

Q.

IUCN förespråkar en omvandling av minst 30 % av alla marina livsmiljöer senast 2020 till ett nät av starkt skyddade marina skyddsområden, bland andra effektiva områdesbaserade bevarandeåtgärder, med målet att inga utvinningsverksamheter utförs i minst 30 % av havet, utan beaktande av de socioekonomiska konsekvenserna.

| R. | I FAO:s SOFIA-rapport 2020 upprepas att förvaltning är det bästa verktyget för bevarande och den enda vägen till hållbarhet, och att bestånd som förvaltas effektivt blir allt mer hållbara, och 78,7 % av de nuvarande globala landningarna av marin fisk kommer från biologiskt sett hållbara bestånd. |
| --- | --- |

R.

I FAO:s SOFIA-rapport 2020 upprepas att förvaltning är det bästa verktyget för bevarande och den enda vägen till hållbarhet, och att bestånd som förvaltas effektivt blir allt mer hållbara, och 78,7 % av de nuvarande globala landningarna av marin fisk kommer från biologiskt sett hållbara bestånd.

| S. | EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 efterlyser ett rättsligt bindande mål att skydda minst 30 % av EU:s havsområde och att 10 % av EU:s havsområde är strikt skyddat. |
| --- | --- |

S.

EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 efterlyser ett rättsligt bindande mål att skydda minst 30 % av EU:s havsområde och att 10 % av EU:s havsområde är strikt skyddat.

| T. | Elektronisk fjärrövervakning, till exempel överföring av fartygsposition i nära realtid, och förstärkta kontroller på plats spelar en positiv roll för tillsynen av marina skyddsområden. |
| --- | --- |

T.

Elektronisk fjärrövervakning, till exempel överföring av fartygsposition i nära realtid, och förstärkta kontroller på plats spelar en positiv roll för tillsynen av marina skyddsområden.

| U. | Förlusten av marin biologisk mångfald har socioekonomiska effekter på fiskesektorn, kustsamhällen, utomeuropeiska samhällen och samhället i stort och bör därför förhindras. En återuppbyggnad av fiskpopulationerna skulle, enligt Världsbanken, ge större ekonomiska fördelar än det nuvarande tillståndet för marina fiskpopulationerna. |
| --- | --- |

U.

Förlusten av marin biologisk mångfald har socioekonomiska effekter på fiskesektorn, kustsamhällen, utomeuropeiska samhällen och samhället i stort och bör därför förhindras. En återuppbyggnad av fiskpopulationerna skulle, enligt Världsbanken, ge större ekonomiska fördelar än det nuvarande tillståndet för marina fiskpopulationerna.

| V. | Goda livsmiljöer, inbegripet sandbankar, sjögräsängar och korallrev, är av avgörande betydelse för återställandet av de marina ekosystemens funktion och för fiskbeståndens återhämtning samt för tillhandahållandet av kolsänkor för att begränsa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

V.

Goda livsmiljöer, inbegripet sandbankar, sjögräsängar och korallrev, är av avgörande betydelse för återställandet av de marina ekosystemens funktion och för fiskbeståndens återhämtning samt för tillhandahållandet av kolsänkor för att begränsa klimatförändringarna.

| W. | Väl förvaltade marina skyddsområden är mycket viktiga för att förbättra den biologiska mångfalden och bevara naturliga livsmiljöer för andra arter, t.ex. fåglar. |
| --- | --- |

W.

Väl förvaltade marina skyddsområden är mycket viktiga för att förbättra den biologiska mångfalden och bevara naturliga livsmiljöer för andra arter, t.ex. fåglar.

| X. | Det finns en stark vetenskaplig konsensus om att marina skyddsområden kan vara gynnsamma för fiskerier på grund av deras spridningseffekter och deras positiva effekter för rekrytering, exempelvis genom skydd av reproduktionsområden, ungfisk och storvuxna moderfiskar med hög reproduktionskapacitet. |
| --- | --- |

X.

Det finns en stark vetenskaplig konsensus om att marina skyddsområden kan vara gynnsamma för fiskerier på grund av deras spridningseffekter och deras positiva effekter för rekrytering, exempelvis genom skydd av reproduktionsområden, ungfisk och storvuxna moderfiskar med hög reproduktionskapacitet.

| Y. | Föroreningar som kommer från land, i synnerhet i delvis inneslutna hav, och från annan havsrelaterad verksamhet inverkar också på fiskbeståndens återhämtning. |
| --- | --- |

Y.

Föroreningar som kommer från land, i synnerhet i delvis inneslutna hav, och från annan havsrelaterad verksamhet inverkar också på fiskbeståndens återhämtning.

| Z. | Den totala biomassan hos arter som omfattas av kvoter inom bestånd som förvaltas av EU var 48 % högre år 2018 än år 2003. |
| --- | --- |

Z.

Den totala biomassan hos arter som omfattas av kvoter inom bestånd som förvaltas av EU var 48 % högre år 2018 än år 2003.

| AA. | Vildfångad fisk är den överlägset mest hälsosamma och miljövänliga proteinkällan på jorden, tack vare fiskeindustrins låga koldioxidavtryck. Fisk och skaldjur är därför det bästa valet för bekämpning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

AA.

Vildfångad fisk är den överlägset mest hälsosamma och miljövänliga proteinkällan på jorden, tack vare fiskeindustrins låga koldioxidavtryck. Fisk och skaldjur är därför det bästa valet för bekämpning av klimatförändringarna.

| AB. | Europeiska ombudsmannens rekommendation att proaktivt offentliggöra dokument med anknytning till antagandet av TAC-förordningarna har ännu inte följts av rådet. |
| --- | --- |

AB.

Europeiska ombudsmannens rekommendation att proaktivt offentliggöra dokument med anknytning till antagandet av TAC-förordningarna har ännu inte följts av rådet.

| AC. | Fisket på nivåer som ger en maximal hållbar avkastning fortsätter att ge positiva resultat i Nordostatlanten. |
| --- | --- |

AC.

Fisket på nivåer som ger en maximal hållbar avkastning fortsätter att ge positiva resultat i Nordostatlanten.

Förbättra fiskeriförvaltningen för att sätta stopp för överfisket

| 1. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till ett fullständigt genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken i syfte att återställa och bibehålla fiskpopulationerna så att de överstiger de mängder biomassa som klarar att producera maximal hållbar avkastning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att naturen, fisk och andra levande organismer har ett egenvärde, även om de fortsätter att inte utnyttjas genom mänsklig verksamhet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förstärka den vetenskapliga täckningen så att 100 % av de fiskbestånd som utnyttjas i europeiska vatten bedöms senast 2025 och att den maximala hållbara avkastningen kan beräknas för alla dessa bestånd, när detta vetenskapligt är möjligt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om att medlemsstaterna är ansvariga för insamling av data och att dessa är oumbärliga för utvärderingen av fiskbeståndens hälsotillstånd. Parlamentet erinrar om att kommissionen enligt artikel 23 i förordning (EU) 2017/1004 (13) ska till Europaparlamentet och rådet lämna en rapport om denna förordnings genomförande och tillämpning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram sina TAC-förslag och rådet att fastställa TAC till nivån för maximal hållbar avkastning, i enlighet med förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och forskarsamhället att utveckla en vetenskapligt baserad modell för optimering av förvaltningen och utnyttjandet av det flerartsfisket. Parlamentet konstaterar att denna modell bör göra det möjligt att tillämpa liknande förvaltningsmål på användningen av maximal hållbar avkastning i den gemensamma fiskeripolitiken och göra det möjligt att följa utvecklingen av de genomförda förvaltningsbestämmelserna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att förstärka genomförandet av ekosystemstrategin för fiskeriförvaltning, inbegripet genom att i allt större utsträckning tillämpa flerartsinriktade synsätt, för att minimera de negativa effekterna av fiskeverksamhet och andra faktorer såsom klimatförändringar för marina ekosystem, fiskbestånd och samhället, och för att säkerställa havens motståndskraft mot klimatförändringar. Parlamentet erinrar om att fullt dokumenterade fisken och kvalitetsdata är nyckeln till att förbättra fiskeriförvaltningen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra datainsamlingen rörande fritidsfiske, med beaktande av dess miljöpåverkan och socioekonomiska värde. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja planer för att förbättra selektiviteten och överlevnaden hos icke-målarter och att inom ramen för genomförandet av en ekosystemstrategi för fiskeriförvaltning identifiera de metoder som har skadlig inverkan på bestånden och på havens och havsmiljöernas biologiska mångfald, och att vidta åtgärder för att begränsa och utveckla dem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att EU, efter utvärderingen av den gemensamma fiskeripolitiken senast 2022, vid behov bör anpassa nuvarande fiskeriförvaltningsmetoder och påskynda omställningen till fiske med låg påverkan, inte bara för att bevara fiskbestånden på nuvarande nivåer, utan också, vilket är ännu viktigare, för att återuppbygga fiskbestånden och återställa de marina ekosystemen i samverkan med berörda parter, särskilt inom fiskerisektorn, och stödja sådana åtgärder genom Europeiska havs- och fiskerifonden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att småskaligt fiske bör ges särskild uppmärksamhet och stöd, eftersom det potentiellt är mindre rovgirigt och mer hållbart, inte bara när det gäller hantering av biologiska resurser utan även utifrån ett socio-ekonomiskt perspektiv. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja harmoniseringen av indikatorer under kriterium III för god miljöstatus i ramdirektivet om en marin strategi, i syfte att fastställa gemensamma referenspunkter och en gemensam utvärderingsmetodik för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka relevansen av att använda andra indikatorer än maximal hållbar avkastning i fiskeriförvaltningen som skulle ta hänsyn till växelverkan mellan arter och socioekonomiska faktorer samt effekterna av klimatförändringar och föroreningar. Parlamentet noterar att andra indikatorer, såsom maximal ekonomisk avkastning, undersöks som bäst och genomförs i vissa länder. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att en begränsning av trycket från mänsklig verksamhet på fiskbestånden kräver ökad forskning och innovation inom fiskerisektorn för att utveckla god praxis med avseende på den cirkulära ekonomin, hållbarheten och fiskeredskapens selektivitet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar vikten av kustfiske i liten skala och anser att fiskerisektorn avsevärt kan bidra till övergången mot en hållbar hantering av fiskbeståndet. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att öka den procentandel av de nationella kvoterna som avsatts för denna sektor. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att medlemsstaterna antar program för datainsamling som omfattar inverkan av fiskeverksamhet på miljön som helhet, inbegripet inverkan på bifångst av känsliga arter och på havsbottnen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet kräver att rådet proaktivt offentliggör alla dokument med anknytning till antagandet av TAC-förordningarna i linje med Europeiska ombudsmannens rekommendation och följer förordning (EG) nr 1049/2001 och förordning (EG) nr 1367/2006. |
| --- | --- |

16.

Utvidga nätet av skyddade områden och förbättra förvaltningen av det

| 17. | Europaparlamentet betonar att, även om Europeiska unionen har gjort framsteg och uppfyllt målet att utse 10 % av Europas vatten till skyddade områden, är nätet av marina skyddsområden långt från att vara helt effektivt och att endast en mycket liten andel av de befintliga marina skyddsområdena har förvaltningsplaner och skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att marina skyddsområden, när de är framgångsrika, erbjuder stora socioekonomiska fördelar, särskilt för kustsamhällen och fiske- och turismsektorn, och att marina skyddsområden kan fylla viktiga ekologiska funktioner för fiskbeståndens fortplantning (genom att tillhandahålla lekområden och uppväxtområden) och förbättra deras motståndskraft. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag, i dess strategi för biologisk mångfald 2030, att ha minst 30 % av EU:s havsområden skyddade, inbegripet genom återhämtningsområden för fiskbestånd, i enlighet med den gemensamma fiskeripolitiken, och områden där de mest destruktiva fångstteknikerna och ekonomiska verksamheterna är förbjudna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser att en tredjedel av detta område (dvs. 10 % av europeiska vatten) ska omfattas av en hög skyddsnivå, inbegripet områden där alla fångster och alla ekonomiska verksamheter är förbjudna (dvs. fiskefria områden). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta alla lagstiftningsförslag åtföljas av konsekvensbedömningar som bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga råd och i nära samarbete med lokala samhällen och myndigheter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anta riktlinjer för att målen för marina skyddsområden ska genomföras i varje havsregion i EU för att säkerställa en balanserad geografisk fördelning och ekologisk representativitet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att fortsätta att utse marina skyddsområden inom ramen för fågeldirektivet (14) och art- och habitatdirektivet (15) samt ramdirektivet om en marin strategi, för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet begär att marina skyddsområden inrättas som del av ett sammanhängande nät av sammanlänkade områden, inklusive havsområden och djuphavsområden. Parlamentet påminner om kravet att sluta fiska med bottenkontaktredskap under 400 m i områden där man vet att känsliga marina ekosystem finns eller där känsliga marina ekosystem sannolikt förekommer. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att på vetenskaplig grundval fastställa starka riktlinjer för förvaltning av marina skyddsområden för medlemsstaterna samt upprätta en klassificering av marina skyddsområden som tar hänsyn till deras etableringsfas, förvaltningsplaner och ekosystemfördelar genom att utnyttja befintliga riktlinjer såsom Internationella naturvårdsunionens globala standarder. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen låter de fiskeriavtal som sluts med tredjeländer åtföljas av åtgärder för förvaltning och styrning, till exempel marina skyddsarealer, så att man kan förvalta fiskbestånden bättre och tackla de många samlade effekterna av dessa avtal, exempelvis föroreningar, olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, och utvecklingen av metoder, bland annat industrifiske, som hotar vissa fiskbestånds hållbarhet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att upprätta starka och effektiva förvaltningsplaner för de befintliga marina skyddsområdena och att införa strängare åtgärder för kontroll, uppföljning och övervakning för att säkerställa att marina skyddsområden respekteras. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet begär att både de kommersiella fiske- och fritidsfiskesektorerna och de relevanta organisationer som har behörighet att förvalta mänsklig och ekonomisk verksamhet till havs (t.ex. regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller Internationella sjöfartsorganisationen) ska involveras i uppföljningen, kontrollen och övervakningen av marina skyddsområden. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att större kontroll av fiskeriförvaltningsåtgärder i Natura 2000-områden, som lämnats in av EU:s medlemsstater, krävs för att säkerställa att bevarandemålen uppnås i linje med artikel 11 i den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker att fastställandet av områden och utvecklingen av förvaltningsåtgärder bör bygga på bästa tillgängliga vetenskapliga råd. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet erkänner att framgången för marina skyddsområden och andra skyddade områden är beroende av att de har en fast vetenskaplig grund och att de accepteras av yrkesfiskare, fritidsfiskare, kustsamhällen och andra berörda parter samt av tydlig information om vad som skyddas, hur och varför. Parlamentet efterlyser därför att fiskerisektorn, inbegripet det småskaliga fisket och de vetenskapliga institutioner som ansvarar för fiskeriförvaltningen samt andra relevanta intressenter, inkluderas i utformningen, förvaltningen och övervakningen av marina skyddsområden. Parlamentet begär att det civila samhällets deltagande uppmuntras genom att marina skyddsområden inrättas i utbildningssyfte. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att ha en omfattande och sammanhängande strategi när man inrättar marina skyddsområden, genom att inte bara begränsa kommersiell fiskeverksamhet utan även ta itu med andra verksamheter, såsom utforskning och utvinning av fossila bränslen, gruvdrift, storskaligt vattenbruk, muddring, vindkraftparker till havs, transport, fritidsfiske och andra fritidsaktiviteter. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvidga nätverken för återhämtningsområden för fiskbestånd inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt där det finns tydlig evidens för höga koncentrationer av fisk som understiger minsta referensstorlek för bevarande eller för lekområden. Parlamentet understryker behovet av att inbegripa utvärderingen av fastställandet av och framgången hos sådana områden i den kommande rapporten om den gemensamma fiskeripolitikens funktion. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i internationella förhandlingar om ett fördrag om bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion och inom ramen för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer förespråka en ambitiös global mekanism för att inrätta marina skyddsområden på öppet hav eller i områden utanför nationell jurisdiktion, att inta en proaktiv roll, efter det att en överenskommelse om marin biologisk mångfald utanför nationell jurisdiktion har nåtts, i skapandet av nya och effektivt förvaltade områdesbaserade förvaltningsverktyg, inbegripet marina skyddsområden på öppet hav. Parlamentet påminner om att inrättandet av marina skyddsområden i områden utanför nationell jurisdiktion måste stödjas av socioekonomiska och ekologiska konsekvensbedömningar som bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja tanken om att oceanerna som helhet tillhandahåller mänskligheten ekosystemtjänster och att de därför bör erkännas som globala gemensamma resurser vid internationella förhandlingar under FN:s överinseende. |
| --- | --- |

35.

Hantera andra miljöfaktorer som hotar fiskbeståndets återhämtning

| 36. | Europaparlamentet betonar att snabba och starka åtgärder för att bekämpa klimatförändring är väsentliga för att bevara hälsosamma populationer av marina organismer och livsmiljöer och således för den hållbara fiskeverksamhetens kontinuitet och den långsiktiga livsmedelstryggheten. Parlamentet erinrar om att parterna, enligt artikel 2 i Parisavtalet om klimatförändringar, måste sträva efter att öka förmågan till anpassning till skadliga effekter av klimatförändringen och främja den klimatmässiga motståndskraften och utvecklingen mot låga växthusgasutsläpp på ett sätt som inte hotar livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker de marina skyddsområdenas positiva bidrag till klimatanpassningen genom att de stärker ekosystemens motståndskraft. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka den roll som nätverk med marina skyddsområden spelar i deras nationella strategier för klimatanpassning. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar att återuppbyggnaden av fiskbestånd och bibehållandet av dem på en hållbar utnyttjandenivå även kräver att man tar itu med vissa antropogena effekter med anknytning till klimatförändringen, t.ex. syrgasbrist och försurning samt olika landbaserade men också marina föroreningskällor som har en negativ inverkan på återuppbyggnaden av fiskbestånd eller bidrar till deras sårbarhet, såsom nitrater, avloppsvatten, gödselmedel, bekämpningsmedel, giftiga kemikalier, föroreningar från industriverksamhet och massturism, rester från vattenbruk, plast- och mikroplastförorening, solkrämer, hormoner, bullerförorening, oljeläckor samt förlorade eller kasserade fiskeredskap. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en studie av den inverkan som dessa olika föroreningskällor har på återuppbyggnaden av fiskbestånd och på marina ekosystem. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att involvera fiskarna i kampen mot föroreningen av hav och oceaner. Parlamentet uppmanar kommissionen att driva på medlemsstaterna att anta lagstiftning som tillåter yrkesfiskarna att ta med sig avfall från havet tillbaka till land. Parlamentet anser att sådan lagstiftning bör fastställa belöningsmekanismer för yrkesfiskarna och lämpliga uppsamlingssystem. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka överlevnaden hos icke-målarter genom att minska skador och stress som orsakas vid fångst och återutsättning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga dessa uppmaningar och att svara på dem i sin nya handlingsplan för att bevara fiskeriresurser och skydda marina ekosystem, som kommissionen planerar att presentera senast 2021 i sin översyn av den gemensamma fiskeripolitiken, samt i alla kommande lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

(2)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

(3)  EUT L 198, 25.7.2019, s. 105.

(4)  EUT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(5)  EUT L 20, 26.1.2010, s. 7.

(6)  EUT L 303, 18.11.2009, s. 1.

(7)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 135.

(8)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

(9)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

(10)  EGT L 264, 25.9.2006, s. 13.

(11)  EUT C 458, 19.12.2018, s. 9.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2020)0015.

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1004 av den 17 maj 2017 om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och användning av data inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskaplig rådgivning rörande den gemensamma fiskeripolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 199/2008 (EUT L 157, 20.6.2017, s. 1).

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

(15)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EUT L 206, 22.7.1992, s. 7).

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/137 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/137

---

P9_TA(2021)0018

Gripandet av Aleksej Navalnyj

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om gripandet av Aleksej Navalnyj (2021/2513(RSP))

(2021/C 456/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, särskilt resolutionen av den 17 september 2020 om situationen i Ryssland, förgiftningen av Aleksej Navalnyj (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, särskilt resolutionen av den 17 september 2020 om situationen i Ryssland, förgiftningen av Aleksej Navalnyj (1),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling den 9 december 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling den 9 december 1998,

| — | med beaktande av konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (konventionen om kemiska vapen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (konventionen om kemiska vapen),

| — | med beaktande av Ryska federationens konstitution, särskilt kapitel 2 och i synnerhet artikel 29, som skyddar yttrandefriheten, och av de internationella skyldigheter på människorättsområdet som Ryssland har åtagit sig att uppfylla i egenskap av medlem av Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och FN, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ryska federationens konstitution, särskilt kapitel 2 och i synnerhet artikel 29, som skyddar yttrandefriheten, och av de internationella skyldigheter på människorättsområdet som Ryssland har åtagit sig att uppfylla i egenskap av medlem av Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och FN,

| — | med beaktande av uttalandena av den 17 januari 2021 från Europeiska rådets ordförande och kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och av den 18 januari 2021 från Europeiska kommissionens ordförande, efter frihetsberövandet av Aleksej Navalnyj, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 17 januari 2021 från Europeiska rådets ordförande och kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och av den 18 januari 2021 från Europeiska kommissionens ordförande, efter frihetsberövandet av Aleksej Navalnyj,

| — | med beaktande av uttalandena från EU-medlemsstaternas ledare om frihetsberövandet av Aleksej Navalnyj vid hans ankomst till Moskva, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från EU-medlemsstaternas ledare om frihetsberövandet av Aleksej Navalnyj vid hans ankomst till Moskva,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 1 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 1 oktober 2020,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikes frågor) möte den 12 oktober 2020 och den politiska överenskommelse som nåtts om att införa restriktiva åtgärder mot dem som har kopplingar till mordförsöket på Aleksej Navalnyj, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (utrikes frågor) möte den 12 oktober 2020 och den politiska överenskommelse som nåtts om att införa restriktiva åtgärder mot dem som har kopplingar till mordförsöket på Aleksej Navalnyj,

| — | med beaktande av Europadomstolens domar i målen Navalnyj mot Ryssland av den 17 oktober 2017, Navalnyj mot Ryssland av den 15 november 2018 och Navalnyj mot Ryssland (nr 2) av den 9 april 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europadomstolens domar i målen Navalnyj mot Ryssland av den 17 oktober 2017, Navalnyj mot Ryssland av den 15 november 2018 och Navalnyj mot Ryssland (nr 2) av den 9 april 2019,

| — | med beaktande av EU:s globala ordning för sanktioner avseende de mänskliga rättigheterna, också kallad EU:s Magnitskijlag, som antogs av rådet den 7 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s globala ordning för sanktioner avseende de mänskliga rättigheterna, också kallad EU:s Magnitskijlag, som antogs av rådet den 7 december 2020,

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Aleksej Navalnyj, en ledande rysk politiker, jurist och antikorruptionsaktivist, har avslöjat flera korruptionsaffärer där företag och ryska politiker varit inblandade, lett flera offentliga protester över hela Ryssland och har blivit en av de mest tongivande ryska oppositionsledarna. |
| --- | --- |

A.

Aleksej Navalnyj, en ledande rysk politiker, jurist och antikorruptionsaktivist, har avslöjat flera korruptionsaffärer där företag och ryska politiker varit inblandade, lett flera offentliga protester över hela Ryssland och har blivit en av de mest tongivande ryska oppositionsledarna.

| B. | Aleksej Navalnyj är en av dem som utmanar de ryska myndigheterna och president Putin allra mest, och som med sin beslutsamhet och sitt mod representerar en strimma av hopp för alla i Ryssland som tror att frihet, demokrati, politisk pluralism och ansvarsskyldighet kan uppnås i deras land. |
| --- | --- |

B.

Aleksej Navalnyj är en av dem som utmanar de ryska myndigheterna och president Putin allra mest, och som med sin beslutsamhet och sitt mod representerar en strimma av hopp för alla i Ryssland som tror att frihet, demokrati, politisk pluralism och ansvarsskyldighet kan uppnås i deras land.

| C. | Den 17 januari 2021 frihetsberövades Aleksej Navalnyj på Sjeremetjevos internationella flygplats i Moskva, då han återvände till Ryssland efter att ha fått läkarvård i Tyskland till följd av sin förgiftning i Ryssland, och nekades tillgång till sina advokater. |
| --- | --- |

C.

Den 17 januari 2021 frihetsberövades Aleksej Navalnyj på Sjeremetjevos internationella flygplats i Moskva, då han återvände till Ryssland efter att ha fått läkarvård i Tyskland till följd av sin förgiftning i Ryssland, och nekades tillgång till sina advokater.

| D. | Den 18 januari 2021 dömdes Aleksej Navalnyj till 30 dagars fängelse, i avvaktan på rättegång, under ett helt unikt och hastigt organiserat förhör som ägde rum på en polisstation, utan att Navalnyjs advokat var närvarande. |
| --- | --- |

D.

Den 18 januari 2021 dömdes Aleksej Navalnyj till 30 dagars fängelse, i avvaktan på rättegång, under ett helt unikt och hastigt organiserat förhör som ägde rum på en polisstation, utan att Navalnyjs advokat var närvarande.

| E. | Omkring 70 personer, däribland journalister och anhängare till Aleksej Navalnyj, hade frihetsberövats då de väntade på att han skulle landa. |
| --- | --- |

E.

Omkring 70 personer, däribland journalister och anhängare till Aleksej Navalnyj, hade frihetsberövats då de väntade på att han skulle landa.

| F. | Aleksej Navalnyj hade, med de ryska myndigheternas samtycke, förts till Tyskland för att få läkarvård efter att den 20 augusti 2020 ha förgiftats. Ett gemensamt nätverk för undersökande journalister, där bland annat Bellingcats utredningsgrupp ingick, lyckades identifiera flera av de förövare som var inblandade i förgiftningen, och alla var agenter vid Ryska federationens säkerhetstjänst. |
| --- | --- |

F.

Aleksej Navalnyj hade, med de ryska myndigheternas samtycke, förts till Tyskland för att få läkarvård efter att den 20 augusti 2020 ha förgiftats. Ett gemensamt nätverk för undersökande journalister, där bland annat Bellingcats utredningsgrupp ingick, lyckades identifiera flera av de förövare som var inblandade i förgiftningen, och alla var agenter vid Ryska federationens säkerhetstjänst.

| G. | Sjukhuset Charité i Berlin slog fast att Aleksej Navalnyj hade förgiftats med ett nervgift tillhörande Novitjok-gruppen, ett nervstridsmedel som utvecklats av Sovjetunionen och Ryska federationen och som endast är tillgängligt för militära strukturer och underrättelsetjänsten i Ryssland. Förgiftningens karaktär har bekräftats av flera laboratorier i Tyskland, Frankrike och Sverige samt av Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW). |
| --- | --- |

G.

Sjukhuset Charité i Berlin slog fast att Aleksej Navalnyj hade förgiftats med ett nervgift tillhörande Novitjok-gruppen, ett nervstridsmedel som utvecklats av Sovjetunionen och Ryska federationen och som endast är tillgängligt för militära strukturer och underrättelsetjänsten i Ryssland. Förgiftningens karaktär har bekräftats av flera laboratorier i Tyskland, Frankrike och Sverige samt av Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW).

| H. | Enligt konventionen om kemiska vapen anses förgiftning av en individ genom användning av ett nervgift utgöra användning av kemiska vapen, och användning av kemiska vapen av vem som helst utgör under alla omständigheter ett allvarligt brott mot folkrätten och internationella människorättsnormer. |
| --- | --- |

H.

Enligt konventionen om kemiska vapen anses förgiftning av en individ genom användning av ett nervgift utgöra användning av kemiska vapen, och användning av kemiska vapen av vem som helst utgör under alla omständigheter ett allvarligt brott mot folkrätten och internationella människorättsnormer.

| I. | EU, tillsammans med internationella partner, uppmanade de ryska myndigheterna att göra en grundlig utredning av försöket att mörda Aleksej Navalnyj med ett förbjudet kemiskt nervgift, att fullt ut samarbeta med OPCW för att säkerställa en opartisk internationell utredning och att ställa de ansvariga inför rätta. Hittills har de ryska myndigheterna inte gjort någon sådan grundlig och opartisk utredning, och Ryssland har uttryckligen avvisat alla krav på en utredning. |
| --- | --- |

I.

EU, tillsammans med internationella partner, uppmanade de ryska myndigheterna att göra en grundlig utredning av försöket att mörda Aleksej Navalnyj med ett förbjudet kemiskt nervgift, att fullt ut samarbeta med OPCW för att säkerställa en opartisk internationell utredning och att ställa de ansvariga inför rätta. Hittills har de ryska myndigheterna inte gjort någon sådan grundlig och opartisk utredning, och Ryssland har uttryckligen avvisat alla krav på en utredning.

| J. | Eftersom ingen rysk utredning eller ryskt samarbete med OPCW kommit till stånd införde EU den 15 oktober 2020 sanktioner mot sex ryska personer och en enhet med koppling till brottet. |
| --- | --- |

J.

Eftersom ingen rysk utredning eller ryskt samarbete med OPCW kommit till stånd införde EU den 15 oktober 2020 sanktioner mot sex ryska personer och en enhet med koppling till brottet.

| K. | Mordförsöket på Aleksej Navalnyj ägde rum under upptakten till Rysslands lokal- och regionalval i september 2020, vilket kastar en särskilt oroande skugga över demokratin, de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna i landet. |
| --- | --- |

K.

Mordförsöket på Aleksej Navalnyj ägde rum under upptakten till Rysslands lokal- och regionalval i september 2020, vilket kastar en särskilt oroande skugga över demokratin, de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna i landet.

| L. | Rysslands federala kriminalvårdsmyndighet meddelade att Aleksej Navalnyj hölls häktad i avvaktan på domstolsförhandling för att ha brutit mot en tidigare villkorlig dom i det så kallade Yves Rocher-målet, då han i själva verket återhämtade sig från ett mordförsök som iscensatts av de ryska myndigheterna. |
| --- | --- |

L.

Rysslands federala kriminalvårdsmyndighet meddelade att Aleksej Navalnyj hölls häktad i avvaktan på domstolsförhandling för att ha brutit mot en tidigare villkorlig dom i det så kallade Yves Rocher-målet, då han i själva verket återhämtade sig från ett mordförsök som iscensatts av de ryska myndigheterna.

| M. | I ett avgörande av den 17 oktober 2017 fastställde Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter att Aleksej Navalnyj och hans bror Oleg blivit orättvist dömda för ekonomiska brott i det så kallade Yves Rocher-målet 2014 och att ryska domstolar hade avkunnat godtyckliga och uppenbart orimliga beslut i målet, och ålade Ryska federationen att betala över 80 000 euro i skadestånd och omkostnader till de båda bröderna. |
| --- | --- |

M.

I ett avgörande av den 17 oktober 2017 fastställde Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter att Aleksej Navalnyj och hans bror Oleg blivit orättvist dömda för ekonomiska brott i det så kallade Yves Rocher-målet 2014 och att ryska domstolar hade avkunnat godtyckliga och uppenbart orimliga beslut i målet, och ålade Ryska federationen att betala över 80 000 euro i skadestånd och omkostnader till de båda bröderna.

| N. | Aleksej Navalnyj har tidigare angripits, frihetsberövats, gripits och dömts i olika försök att stoppa hans politiska och offentliga verksamhet. Ryska myndigheter använde Aleksej Navalnyjs tidigare politiskt motiverade domar för att hindra honom från att ställa upp i det ryska presidentvalet 2018. |
| --- | --- |

N.

Aleksej Navalnyj har tidigare angripits, frihetsberövats, gripits och dömts i olika försök att stoppa hans politiska och offentliga verksamhet. Ryska myndigheter använde Aleksej Navalnyjs tidigare politiskt motiverade domar för att hindra honom från att ställa upp i det ryska presidentvalet 2018.

| O. | Den 18 januari 2021 inledde de ryska myndigheterna ett nytt brottmål mot Aleksej Navalnyj med anklagelser om bedrägeri i samband med överföring av pengar till olika välgörenhetsorganisationer. |
| --- | --- |

O.

Den 18 januari 2021 inledde de ryska myndigheterna ett nytt brottmål mot Aleksej Navalnyj med anklagelser om bedrägeri i samband med överföring av pengar till olika välgörenhetsorganisationer.

| P. | Rätten till tanke-, yttrande- och föreningsfrihet och rätten till fredliga sammankomster står inskrivna i Ryska federationens konstitution. Ryssland har undertecknat den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, är medlem av Europarådet och har därför förbundit sig att följa internationella normer och principer som gäller för rättsstatlighet, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

P.

Rätten till tanke-, yttrande- och föreningsfrihet och rätten till fredliga sammankomster står inskrivna i Ryska federationens konstitution. Ryssland har undertecknat den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, är medlem av Europarådet och har därför förbundit sig att följa internationella normer och principer som gäller för rättsstatlighet, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| Q. | Enligt den välkända ryska människorättsorganisationen Memorial finns det över 300 politiska och religiösa fångar i Ryska federationen. EU uttrycker sin solidaritet med alla oliktänkande och med det ryska folket, som, trots att deras frihet och liv hotas och trots påtryckningar från Kreml och de ryska myndigheterna, fortsätter att kämpa för frihet, mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

Q.

Enligt den välkända ryska människorättsorganisationen Memorial finns det över 300 politiska och religiösa fångar i Ryska federationen. EU uttrycker sin solidaritet med alla oliktänkande och med det ryska folket, som, trots att deras frihet och liv hotas och trots påtryckningar från Kreml och de ryska myndigheterna, fortsätter att kämpa för frihet, mänskliga rättigheter och demokrati.

| R. | Situationen för de mänskliga rättigheterna och rättsstaten fortsätter att försämras i Ryssland, och myndigheterna försöker systematiskt tysta det fria ordet, begränsa mötesfriheten, hindra oppositionell verksamhet, undertrycka all verksamhet avsedd att blottlägga korruption samt kväva verksamhet som bedrivs i det ryska civilsamhället. |
| --- | --- |

R.

Situationen för de mänskliga rättigheterna och rättsstaten fortsätter att försämras i Ryssland, och myndigheterna försöker systematiskt tysta det fria ordet, begränsa mötesfriheten, hindra oppositionell verksamhet, undertrycka all verksamhet avsedd att blottlägga korruption samt kväva verksamhet som bedrivs i det ryska civilsamhället.

| S. | Kränkningar av internationell rätt i Ukraina och Georgien, statsstödda mord och fysisk eliminering av oppositionsledare, journalister och andra, som i fallen med Boris Nemtsov, Anna Politkovskaya och Sergej Magnitskij, har fortgått utan straffrättsliga konsekvenser. Flera mordförsök genom förgiftning och andra medel, liksom vägran att samarbeta i domstolsmålet om nedskjutningen av MH17-planet, har lett till att förbindelserna med Ryska federationen har nått en historiskt låg nivå. |
| --- | --- |

S.

Kränkningar av internationell rätt i Ukraina och Georgien, statsstödda mord och fysisk eliminering av oppositionsledare, journalister och andra, som i fallen med Boris Nemtsov, Anna Politkovskaya och Sergej Magnitskij, har fortgått utan straffrättsliga konsekvenser. Flera mordförsök genom förgiftning och andra medel, liksom vägran att samarbeta i domstolsmålet om nedskjutningen av MH17-planet, har lett till att förbindelserna med Ryska federationen har nått en historiskt låg nivå.

| T. | Sedan december 2020 har Europeiska unionen kunnat använda sig av det globala systemet för sanktioner mot de mänskliga rättigheterna som riktar sig mot enskilda individer och enheter som är ansvariga för, inblandade i eller förknippade med allvarliga kränkningar av och övergrepp mot de mänskliga rättigheterna runtom i världen. |
| --- | --- |

T.

Sedan december 2020 har Europeiska unionen kunnat använda sig av det globala systemet för sanktioner mot de mänskliga rättigheterna som riktar sig mot enskilda individer och enheter som är ansvariga för, inblandade i eller förknippade med allvarliga kränkningar av och övergrepp mot de mänskliga rättigheterna runtom i världen.

| 1. | Parlamentet kräver ett omedelbart och villkorslöst frigivande av Aleksej Navalnyj och alla andra personer som greps i samband med hans återkomst till Ryssland, oavsett om det är journalister, medarbetare eller medborgare som visade sitt stöd. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer skarpt frihetsberövandet av Aleksej Navalnyj och hans anhängare, och de ryska myndigheternas politiskt motiverade förtryck av honom, också genom användning av rättsväsendet. Parlamentet fördömer dessutom det mordförsök som Aleksej Navalnyj utsatts för, och uttrycker sin yttersta oro över det krympande utrymmet för politisk opposition, oliktänkande och det civila samhället i Ryska federationen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Ryska federationens agerande, som det anser olämpligt för en medlem av Europarådet och OSSE, som har åtagit sig att respektera de grundläggande friheterna, de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen i enlighet med Europakonventionen och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet uppmanar Europarådet och OSSE att vidta lämpliga åtgärder för att utvärdera Ryska federationens överträdelser av sina åtaganden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att frihetsberövandet av politiska motståndare strider mot Rysslands internationella åtaganden och vidhåller att rättsväsendet måste avpolitiseras och att rätten till en rättvis rättegång och till juridiskt biträde ska upprätthållas. Parlamentet uppmanar Europarådets ministerkommitté och medlemsstater att utnyttja de befogenheter som fastställs i artikel 46.4 i Europakonventionen och att inleda ett överträdelseförfarande mot Ryska federationen vid Europadomstolen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att upphöra med trakasserierna, hoten, våldet och förtrycket av oberoende röster och oliktänkande genom att sätta stopp för den rådande strafflöshet som redan har inneburit att många journalister, aktivister och människorättsförsvarare och oppositionspolitiker har mist livet, och att säkerställa att de kan bedriva sin verksamhet utan fruktan för sina egna eller sina familjemedlemmars eller vänners liv. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att mordförsöket på Aleksej Navalnyj och att han omedelbart greps när han återvände till Ryssland ska avskräcka från att avslöja ytterligare fall av grov korruption i regimen och ingår i ett systematiskt försök att tysta och undanröja honom, landets politiska opposition och andra oliktänkande, särskilt inför det kommande parlamentsvalet hösten 2021. Parlamentet anser att regimen genom ett sådant agerande avslöjar sitt förakt för folket, är skoningslös i sina försök att behålla makten och berövar folket alla möjligheter till demokrati och frihet. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med de demokratiska krafterna i Ryssland, som engagerar sig för ett öppet och fritt samhälle. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att man är fast beslutsam att noga övervaka utvecklingen av Aleksej Navalnyjs situation och välbefinnande, både fysiskt och psykiskt, något som de ryska myndigheterna bär hela ansvaret för. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer Ryska federationens upprepade användning av kemiska nervgifter mot ryska medborgare och påminner om att användningen av kemiska vapen under alla omständigheter utgör ett förkastligt brott enligt folkrätten, särskilt enligt konventionen om kemiska vapen. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att förse Organisationen för förbud mot kemiska vapen med fullständig och uttömmande information om sitt Novitjok-program, och att utan vidare dröjsmål utreda och ställa de ansvariga till svars för det brott som begåtts mot Aleksej Navalnyj. Parlamentet upprepar sitt krav på en internationell utredning av överträdelser vad gäller Rysslands internationella åtaganden på området kemiska vapen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet att vara aktivt i denna fråga under sina kommande möten och att kraftigt skärpa EU:s restriktiva åtgärder gentemot Ryssland, bland annat genom att införa påföljder för de enskilda personer och juridiska personer som är inblandade i beslutet att gripa och fängsla Aleksej Navalnyj. Parlamentet anser vidare att EU bör införa ytterligare riktade restriktiva åtgärder inom ramen för EU:s globala system för sanktioner avseende mänskliga rättigheter mot alla personer som var inblandade i eller bär ansvar för attackerna mot Aleksej Navalnyj. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck rådet att införa sanktioner mot ryska oligarker med anknytning till regimen och mot personer i president Putins inre krets samt propagandamakare som är aktiva i medier, som äger tillgångar i Europeiska unionen och fritt kan resa till medlemsstaterna. Parlamentet anser att dessa sanktioner också bör utvidgas till att omfatta deras närmaste familjemedlemmar. Parlamentet vidhåller att Europeiska unionen inte längre bör vara en plats som där ryska förmögenheter av otydligt ursprung är välkomna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utarbeta en ny strategi för EU:s förbindelser med Ryssland, med fokus på stöd till det civilsamhälle, som främjar demokratiska värderingar, rättsstatsprincipen, grundläggande friheter och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att kritiskt granska EU:s samarbete med Ryssland på olika utrikespolitiska plattformar och i projekt såsom Nord Stream 2, ett projekt vars slutförande EU omgående måste sätta stopp för. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar den ryska regeringen och statsduman att revidera vallagarna och lagstiftningen om utländska agenter och icke önskvärda organisationer för att underlätta pluralism och fria och rättvisa val i enlighet med internationella normer och skapa rättvisa villkor för oppositionens kandidater. Parlamentet kräver att den ryska regeringen garanterar alla demokratiska partier lika tillträde och lika möjligheter under det kommande valet till duman – att inte registrera partier innebär ett missbruk av registreringsförfarandet som förstör den politiska konkurrensen och hindrar en pluralistisk demokrati. Parlamentet understryker att den ryska regimens attityd såväl som taktik och attityden och taktiken i diktaturen i Belarus alltmer sammanfaller. Parlamentet konstaterar att båda regimerna fruktar folkets allt större krav på förändring, och att stjäla ett val framstår därför för dem som en passande politisk lösning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att Aleksej Navalnyj inte tilläts tala inför utskottet för rättsliga frågor och mänskliga rättigheter i Europarådets parlamentariska församling som planerat den 19 januari 2021, samtidigt som den ryska parlamentariska delegationen nyligen har fått tillstånd att återvända till Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att fortsätta med en noggrann övervakning av människorättssituationen i Ryska federationen och uppmanar EU-delegationen i Ryssland och medlemsstaternas ambassader att fortsätta följa domstolsmål med civilsamhällesorganisationer, oppositionspolitiker och aktivister, inbegripet fallet Aleksej Navalnyj. Parlamentet uppmanar EU att öka sitt stöd till ryska oliktänkande, icke-statliga organisationer och organisationer i det civila samhället samt oberoende medier och reportrar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att samordna sina ståndpunkter om Ryssland och att tala med en röst i bilaterala och multilaterala forum med de ryska myndigheterna. Parlamentet betonar dessutom att EU bör dra nytta av att en ny administration tillträder i Washington och stärka den transatlantiska enigheten när det gäller att skydda demokratin och de grundläggande värdena mot auktoritära regimer. Parlamentet påminner om att det står vid det ryska folkets sida i deras kamp för grundläggande friheter, mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt Ryska federationens president, regering och statsduma. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0232.

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/141 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/141

---

P9_TA(2021)0019

Den senaste utvecklingen i Venezuelas nationalförsamling

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om den senaste utvecklingen i Venezuelas nationalförsamling (2021/2508(RSP))

(2021/C 456/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Venezuela, särskilt resolutionerna av den 31 januari 2019 om situationen i Venezuela (1), 16 januari 2020 om situationen i Venezuela efter det olagliga valet av nationalförsamlingens nya talman och presidium (parlamentarisk kupp) (2) och av den 10 juli 2020 om den humanitära situationen i Venezuela och migrations- och flyktingkrisen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Venezuela, särskilt resolutionerna av den 31 januari 2019 om situationen i Venezuela (1), 16 januari 2020 om situationen i Venezuela efter det olagliga valet av nationalförsamlingens nya talman och presidium (parlamentarisk kupp) (2) och av den 10 juli 2020 om den humanitära situationen i Venezuela och migrations- och flyktingkrisen (3),

| — | med beaktande av uttalandena av den 6 januari 2021 och den 7 december 2020 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Venezuela och om valet till Venezuelas nationalförsamling den 6 december 2020, samt av tidigare uttalanden av den 4 och 16 juni 2020 från talespersonen om den senaste utvecklingen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 6 januari 2021 och den 7 december 2020 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Venezuela och om valet till Venezuelas nationalförsamling den 6 december 2020, samt av tidigare uttalanden av den 4 och 16 juni 2020 från talespersonen om den senaste utvecklingen i Venezuela,

| — | med beaktande av uttalandena av den 8 december 2020 från den internationella kontaktgruppen om valet till Venezuelas nationalförsamling den 6 december 2020, av den 16 juni 2020 om att såsom olagligt förkasta Venezuelas högsta domstols direktiv om bildande av det nya valrådet (CNE), och av den 24 juni 2020 om den förvärrade politiska krisen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 8 december 2020 från den internationella kontaktgruppen om valet till Venezuelas nationalförsamling den 6 december 2020, av den 16 juni 2020 om att såsom olagligt förkasta Venezuelas högsta domstols direktiv om bildande av det nya valrådet (CNE), och av den 24 juni 2020 om den förvärrade politiska krisen i Venezuela,

| — | med beaktande av Limagruppens aktuella uttalanden, framförallt uttalandet av den 5 januari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Limagruppens aktuella uttalanden, framförallt uttalandet av den 5 januari 2021,

| — | med beaktande av uttalandet av den 11 juni 2020 från utskottet för utrikesfrågor om angreppen på Venezuelas nationalförsamling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 11 juni 2020 från utskottet för utrikesfrågor om angreppen på Venezuelas nationalförsamling,

| — | med beaktande av uttalandet av den 2 december 2020 från medordförandena för parlamentets grupp för demokratistöd och valsamordning om att Europaparlamentet inte erkänner det parlamentsval som hölls i Venezuela den 6 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 2 december 2020 från medordförandena för parlamentets grupp för demokratistöd och valsamordning om att Europaparlamentet inte erkänner det parlamentsval som hölls i Venezuela den 6 december 2020,

| — | med beaktande av den senaste tidens uttalanden från Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare om situationen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den senaste tidens uttalanden från Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare om situationen i Venezuela,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/898 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2017/2074 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Venezuela (4), där förteckningen över personer som omfattas av restriktiva åtgärder utbyggdes med 11 ledande venezuelanska tjänstemän, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/898 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2017/2074 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Venezuela (4), där förteckningen över personer som omfattas av restriktiva åtgärder utbyggdes med 11 ledande venezuelanska tjänstemän,

| — | med beaktande av den första rapporten från FN:s oberoende internationella undersökningsuppdrag om Bolivarianska republiken Venezuela, vilket offentliggjordes den 16 september 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den första rapporten från FN:s oberoende internationella undersökningsuppdrag om Bolivarianska republiken Venezuela, vilket offentliggjordes den 16 september 2020,

| — | med beaktande av den internationella givarkonferensen, som hölls den 26 maj 2020 i solidaritet med venezuelanska flyktingar och migranter i Latinamerika och Västindien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella givarkonferensen, som hölls den 26 maj 2020 i solidaritet med venezuelanska flyktingar och migranter i Latinamerika och Västindien,

| — | med beaktande av Venezuelas konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venezuelas konstitution,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC),

| — | med beaktande av Internationella brottmålsdomstolens rapport om preliminära utredningar med avseende på Venezuela (Preliminary Examination Activities (2020) – Venezuela I) av den 14 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella brottmålsdomstolens rapport om preliminära utredningar med avseende på Venezuela (Preliminary Examination Activities (2020) – Venezuela I) av den 14 december 2020,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det olagliga och icke-legitima parlamentsval som hölls i Venezuela den 6 december 2020 uppfyllde inte de internationella miniminormerna för ett trovärdigt förfarande och respekterade inte politisk mångfald, demokrati, öppenhet och rättsstatsprincipen. Valdeltagandet var ytterst lågt, och därför är det uppenbart att det venezuelanska folket motsätter sig valet. De demokratiska krafterna i Venezuela kom enhälligt överens om att inte delta i denna fars till val. Överenskommelsen undertecknades av 27 politiska partier, däribland de fyra största oppositionspartierna Voluntad Popular, Primero Justicia, Acción Democrática och Un Nuevo Tiempo. Valet uppfyllde inte de villkor som krävs enligt Venezuelas lagstiftning. |
| --- | --- |

A.

Det olagliga och icke-legitima parlamentsval som hölls i Venezuela den 6 december 2020 uppfyllde inte de internationella miniminormerna för ett trovärdigt förfarande och respekterade inte politisk mångfald, demokrati, öppenhet och rättsstatsprincipen. Valdeltagandet var ytterst lågt, och därför är det uppenbart att det venezuelanska folket motsätter sig valet. De demokratiska krafterna i Venezuela kom enhälligt överens om att inte delta i denna fars till val. Överenskommelsen undertecknades av 27 politiska partier, däribland de fyra största oppositionspartierna Voluntad Popular, Primero Justicia, Acción Democrática och Un Nuevo Tiempo. Valet uppfyllde inte de villkor som krävs enligt Venezuelas lagstiftning.

| B. | Det internationella samfundet, som omfattar Europeiska unionen, den internationella kontaktgruppen, Limagruppen och Förenta staterna, motsatte sig anordnandet av parlamentsvalet 2020 eftersom förutsättningarna för att säkerställa ett fritt och rättvist parlamentsval saknades helt, och har inte erkänt resultatet av denna valprocess såsom legitimt eller representativt för det venezuelanska folkets vilja. Detta olagliga val har gjort att det demokratiska utrymmet i landet fortsatt att minska till ett absolut minimum och att stora hinder för en lösning på den politiska krisen i Venezuela uppstått. |
| --- | --- |

B.

Det internationella samfundet, som omfattar Europeiska unionen, den internationella kontaktgruppen, Limagruppen och Förenta staterna, motsatte sig anordnandet av parlamentsvalet 2020 eftersom förutsättningarna för att säkerställa ett fritt och rättvist parlamentsval saknades helt, och har inte erkänt resultatet av denna valprocess såsom legitimt eller representativt för det venezuelanska folkets vilja. Detta olagliga val har gjort att det demokratiska utrymmet i landet fortsatt att minska till ett absolut minimum och att stora hinder för en lösning på den politiska krisen i Venezuela uppstått.

| C. | Den 26 december 2020 antog den legitima nationalförsamlingen från 2015, under ledning av Juan Guaidó, lagstiftning för att förlänga sitt konstitutionella och administrativa mandat med ett år till dess att fria, rättvisa, kontrollerbara och demokratiska val kunde hållas i Venezuela. |
| --- | --- |

C.

Den 26 december 2020 antog den legitima nationalförsamlingen från 2015, under ledning av Juan Guaidó, lagstiftning för att förlänga sitt konstitutionella och administrativa mandat med ett år till dess att fria, rättvisa, kontrollerbara och demokratiska val kunde hållas i Venezuela.

| D. | Den 13 juni 2020 utsåg den illegitima högsta domstolen nya ledamöter till CNE utan någon rättslig befogenhet att göra detta. I enlighet med artiklarna 187 och 296 i Venezuelas konstitution har nationalförsamlingen, ett organ som valts demokratiskt av Venezuelas folk, ensam det fulla ansvaret för sådana utnämningar. Det internationella samfundet har inte erkänt något beslut eller någon dom som ensidigt har fattats av dessa olagliga organ. De tjänstemän som är ansvariga för dessa beslut har också förts upp på rådets sanktionsförteckning. |
| --- | --- |

D.

Den 13 juni 2020 utsåg den illegitima högsta domstolen nya ledamöter till CNE utan någon rättslig befogenhet att göra detta. I enlighet med artiklarna 187 och 296 i Venezuelas konstitution har nationalförsamlingen, ett organ som valts demokratiskt av Venezuelas folk, ensam det fulla ansvaret för sådana utnämningar. Det internationella samfundet har inte erkänt något beslut eller någon dom som ensidigt har fattats av dessa olagliga organ. De tjänstemän som är ansvariga för dessa beslut har också förts upp på rådets sanktionsförteckning.

| E. | I juli 2020 konstaterade kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter under ledning av Michelle Bachelet att ”högsta domstolens beslut minskar möjligheten att skapa förutsättningar för demokratiska och trovärdiga valprocesser” och att dessa domstolsbeslut ”utnämner nya nationella valråd utan samförstånd bland alla politiska krafter”. |
| --- | --- |

E.

I juli 2020 konstaterade kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter under ledning av Michelle Bachelet att ”högsta domstolens beslut minskar möjligheten att skapa förutsättningar för demokratiska och trovärdiga valprocesser” och att dessa domstolsbeslut ”utnämner nya nationella valråd utan samförstånd bland alla politiska krafter”.

| F. | Den 10 januari 2019 tillskansade sig Nicolás Maduro olagligen och i strid med den konstitutionella ordningen den presidentiella makten inför landets högsta domstol. |
| --- | --- |

F.

Den 10 januari 2019 tillskansade sig Nicolás Maduro olagligen och i strid med den konstitutionella ordningen den presidentiella makten inför landets högsta domstol.

| G. | Den 23 januari 2019 avlade nationalförsamlingens lagenligt och demokratiskt valda talman, Juan Guaidó, eden som Venezuelas interimspresident, i enlighet med artikel 233 i Venezuelas konstitution. |
| --- | --- |

G.

Den 23 januari 2019 avlade nationalförsamlingens lagenligt och demokratiskt valda talman, Juan Guaidó, eden som Venezuelas interimspresident, i enlighet med artikel 233 i Venezuelas konstitution.

| H. | EU och Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen efterlyst ett återupprättande av demokratin och rättsstatsprincipen i Venezuela genom en trovärdig politisk process. Nicolás Maduro har offentligt avvisat möjligheten att skyndsamt hålla fria och rättvisa, öppna, inkluderande och trovärdiga president-, parlaments- och lokalval som svar på begäran från vice ordföranden/den höga representanten, den internationella kontaktgruppen och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

H.

EU och Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen efterlyst ett återupprättande av demokratin och rättsstatsprincipen i Venezuela genom en trovärdig politisk process. Nicolás Maduro har offentligt avvisat möjligheten att skyndsamt hålla fria och rättvisa, öppna, inkluderande och trovärdiga president-, parlaments- och lokalval som svar på begäran från vice ordföranden/den höga representanten, den internationella kontaktgruppen och Europaparlamentet.

| I. | I sin resolution av den 31 januari 2019 erkände Europaparlamentet Juan Guaidó som Bolivarianska republiken Venezuelas legitima interimspresident i enlighet med Venezuelas konstitution. |
| --- | --- |

I.

I sin resolution av den 31 januari 2019 erkände Europaparlamentet Juan Guaidó som Bolivarianska republiken Venezuelas legitima interimspresident i enlighet med Venezuelas konstitution.

| J. | Av de 27 medlemsstaterna har 25 erkänt Juan Guaidó som landets enda legitima interimspresident fram till dess att det utlyses nya fria, öppna och trovärdiga presidentval för att återupprätta demokratin. Många demokratiska stater har gjort detsamma. |
| --- | --- |

J.

Av de 27 medlemsstaterna har 25 erkänt Juan Guaidó som landets enda legitima interimspresident fram till dess att det utlyses nya fria, öppna och trovärdiga presidentval för att återupprätta demokratin. Många demokratiska stater har gjort detsamma.

| K. | Den 12 november 2020 förlängde rådet de restriktiva åtgärderna mot Venezuela till och med den 14 november 2021. Dessa åtgärder omfattade ett embargo mot vapen och utrustning för internt förtryck samt ett reseförbud och frysning av tillgångar för 36 venezuelanska ledare och tjänstemän på högsta nivå. |
| --- | --- |

K.

Den 12 november 2020 förlängde rådet de restriktiva åtgärderna mot Venezuela till och med den 14 november 2021. Dessa åtgärder omfattade ett embargo mot vapen och utrustning för internt förtryck samt ett reseförbud och frysning av tillgångar för 36 venezuelanska ledare och tjänstemän på högsta nivå.

| L. | År 2017 tilldelades den demokratiska oppositionen och politiska fångar i Venezuela Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet. |
| --- | --- |

L.

År 2017 tilldelades den demokratiska oppositionen och politiska fångar i Venezuela Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet.

| M. | Covid-19-pandemin har ytterligare förvärrat den redan kritiska situationen i Venezuela. Hälso- och sjukvårdssystemets sammanbrott, hyperinflation, en grav livsmedels- och läkemedelsbrist och en allvarlig humanitär kris har tvingat åtminstone en sjättedel av befolkningen på flykt: i slutet av 2020 hade över fem och en halv miljon venezuelaner lämnat landet. |
| --- | --- |

M.

Covid-19-pandemin har ytterligare förvärrat den redan kritiska situationen i Venezuela. Hälso- och sjukvårdssystemets sammanbrott, hyperinflation, en grav livsmedels- och läkemedelsbrist och en allvarlig humanitär kris har tvingat åtminstone en sjättedel av befolkningen på flykt: i slutet av 2020 hade över fem och en halv miljon venezuelaner lämnat landet.

| N. | Internationella brottmålsdomstolens åklagarmyndighet tillkännagav den 14 december 2020, före sin preliminära rapport och efter en ingående utvärdering och analys av tillgänglig information, att det finns rimliga skäl att anta att civila myndigheter, medlemmar av de väpnade styrkorna och enskilda personer som stöder Venezuelas regering är ansvariga för fängslande, tortyr, våldtäkt och/eller andra former av sexuellt våld och förföljelse av en grupp eller gemenskap av politiska skäl, och kan ha begått mycket allvarliga brott mot mänskligheten. Ett slutligt beslut kommer att fattas i frågan under första halvåret 2021. Den 16 september 2020 rapporterades från FN:s oberoende internationella undersökningsuppdrag om Venezuela att regeringen och regimens säkerhetsstyrkor, med president Maduros och vissa av hans ministrars vetskap, begått brott mot mänskligheten, bland annat avrättning och tortyr, och att den venezuelanska staten måste ställa dem till svars som bär ansvaret för utomrättsliga avrättningar, påtvingade försvinnanden, godtyckliga frihetsberövanden och tortyr och förhindra ytterligare handlingar av detta slag. |
| --- | --- |

N.

Internationella brottmålsdomstolens åklagarmyndighet tillkännagav den 14 december 2020, före sin preliminära rapport och efter en ingående utvärdering och analys av tillgänglig information, att det finns rimliga skäl att anta att civila myndigheter, medlemmar av de väpnade styrkorna och enskilda personer som stöder Venezuelas regering är ansvariga för fängslande, tortyr, våldtäkt och/eller andra former av sexuellt våld och förföljelse av en grupp eller gemenskap av politiska skäl, och kan ha begått mycket allvarliga brott mot mänskligheten. Ett slutligt beslut kommer att fattas i frågan under första halvåret 2021. Den 16 september 2020 rapporterades från FN:s oberoende internationella undersökningsuppdrag om Venezuela att regeringen och regimens säkerhetsstyrkor, med president Maduros och vissa av hans ministrars vetskap, begått brott mot mänskligheten, bland annat avrättning och tortyr, och att den venezuelanska staten måste ställa dem till svars som bär ansvaret för utomrättsliga avrättningar, påtvingade försvinnanden, godtyckliga frihetsberövanden och tortyr och förhindra ytterligare handlingar av detta slag.

| O. | Den färskaste rapporten från Casla-institutet av den 14 januari 2021 ger belägg för den strategiska planeringen av regimens systematiska förtryck och kontinuerliga brott mot mänskligheten, och avslöjar nya mönster för tortyr, det ökade antalet olagliga, hemliga fängelser och tortyrcentrum samt andra staters inblandning i anstiftan till och verkställighet av sådana brott. Denna rapport belyser också under vilka omänskliga förhållanden politiska fångar hålls under jorden och utsätts för ständig fysisk och psykisk tortyr, vilket inte uppfyller miniminormerna i de regler för behandling av fångar som antogs av FN:s första kongress om brottsbekämpning och behandling av brottslingar som hölls i Genève 1955, och som godkändes av Ekonomiska och sociala rådet i dess resolutioner 663 C (XXIV) av den 31 juli 1957 och 2076 (LXII) av den 13 maj 1977. |
| --- | --- |

O.

Den färskaste rapporten från Casla-institutet av den 14 januari 2021 ger belägg för den strategiska planeringen av regimens systematiska förtryck och kontinuerliga brott mot mänskligheten, och avslöjar nya mönster för tortyr, det ökade antalet olagliga, hemliga fängelser och tortyrcentrum samt andra staters inblandning i anstiftan till och verkställighet av sådana brott. Denna rapport belyser också under vilka omänskliga förhållanden politiska fångar hålls under jorden och utsätts för ständig fysisk och psykisk tortyr, vilket inte uppfyller miniminormerna i de regler för behandling av fångar som antogs av FN:s första kongress om brottsbekämpning och behandling av brottslingar som hölls i Genève 1955, och som godkändes av Ekonomiska och sociala rådet i dess resolutioner 663 C (XXIV) av den 31 juli 1957 och 2076 (LXII) av den 13 maj 1977.

| P. | Den politiska fången, Salvador Franco, som tillhör en ursprungsbefolkning, nämligen Pemón-folket, avled på grund av sjukdom i ett venezuelanskt fängelse den 3 januari 2021, utan att ha fått någon läkarvård, trots att det sedan november 2020 fanns ett domstolsbeslut om att han skulle överföras till ett sjukhus, vilket dock inte skett. |
| --- | --- |

P.

Den politiska fången, Salvador Franco, som tillhör en ursprungsbefolkning, nämligen Pemón-folket, avled på grund av sjukdom i ett venezuelanskt fängelse den 3 januari 2021, utan att ha fått någon läkarvård, trots att det sedan november 2020 fanns ett domstolsbeslut om att han skulle överföras till ett sjukhus, vilket dock inte skett.

| Q. | Sedan den 5 januari 2021 har regimen intensifierat angreppen på och förföljelsen av de få fria och oberoende medier som fortfarande finns kvar i landet, och beslagtagit deras tillgångar och utrustning, vilket tvingat dem att omedelbart avsluta sin verksamhet. |
| --- | --- |

Q.

Sedan den 5 januari 2021 har regimen intensifierat angreppen på och förföljelsen av de få fria och oberoende medier som fortfarande finns kvar i landet, och beslagtagit deras tillgångar och utrustning, vilket tvingat dem att omedelbart avsluta sin verksamhet.

| R. | Enligt nyhetsrapporter och människorättsaktivister miste nyligen minst 23 människor livet i en sammandrabbning mellan polisen och olika gäng i Venezuelas huvudstad, Caracas, samtidigt som regeringen står inför internationell granskning och utredning av fall med personer som dödats av säkerhetsstyrkorna. |
| --- | --- |

R.

Enligt nyhetsrapporter och människorättsaktivister miste nyligen minst 23 människor livet i en sammandrabbning mellan polisen och olika gäng i Venezuelas huvudstad, Caracas, samtidigt som regeringen står inför internationell granskning och utredning av fall med personer som dödats av säkerhetsstyrkorna.

| 1. | Europaparlamentet upprepar att det – fram till dess att verkligt fria, trovärdiga, inkluderande, öppna och fullständigt demokratiska val hålls i Venezuela – kommer att fortsätta att betrakta den nationalförsamling som valdes i december 2015, dess talman Juan Guaidó, och dess delegerade kommission som också står under Juan Guaidós ledning och var det sista fria utttrycket för Venezuelas folks vilja, såsom det enda legitima demokratiska representativa politiska organet i Venezuela. Parlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att otvetydigt erkänna den konstitutionella kontinuitet som företräds av den legitima nationalförsamlingen som valdes 2015 och av Venezuelas legitima interimspresident Juan Guaidó. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet förkastar det olagliga och illegitima parlamentsval som blev resultatet av det fuskval som anordnades den 6 december 2020, och upprepar att valprocessen varken uppfyllde internationellt accepterade villkor och normer eller venezuelansk lagstiftning, inte var fri och rättvis och inte heller företrädde det venezuelanska folkets vilja. Parlamentet erkänner varken legitimiteten eller lagligheten hos den genom bedrägerier valda nationalförsamling som inrättades den 5 januari 2021 på grundval av dessa icke-demokratiska val. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att den enda hållbara lösningen på den flerdimensionella krisen i Venezuela som påverkar hela regionen är att man går framåt på en politisk, fredlig och demokratisk väg, med trovärdiga, inkluderande, fria, rättvisa och insynsmedgivande presidentval, parlamentsval samt regionala och lokala val, där internationella normer respekteras, där det finns lika villkor och där alla politiska partier obehindrat får delta, och där valen förrättas under uppsikt av objektiva internationella observatörer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med och sitt fulla stöd för det venezuelanska folket, som drabbats av konsekvenserna av en allvarlig humanitär och politisk kris, vilken för närvarande förvärras av covid-19-pandemin. Parlamentet uppmärksammar den oroväckande migrationskrisen och dess spridningseffekter i hela regionen och lovordar grannländernas insatser och solidaritet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet begär ett ovillkorligt och omedelbart frigivande av de över 350 politiska fångar som hålls fängslade i Venezuela – en siffra som bekräftats av Foro Penal Venezolano och Amerikanska samarbetsorganisationen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar att respekten för och skyddet av de mänskliga rättigheterna i Venezuela fullständigt måste garanteras och kommer att vara särskilt uppmärksamt på alla former av repression, särskilt mot medlemmar av de demokratiska krafterna. Parlamentet tar starkt avstånd från de hot som kommit från Iris Varela, som är vice talman för det olagligt tillsatta parlamentet och som går ut på att hon kommer att beordra att medlemmar av oppositionen liksom också president Juan Guaidó ska gripas och lagföras samt att de kommer att få sina tillgångar beslagtagna och fråntas sitt medborgarskap. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer regimens allra senaste tillslag mot yttrandefriheten, jämte nedläggningen av tidningar och medier som inte går på samma politiska linje som Maduroregimen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut från 29 juni 2020 om att utöka de riktade sanktionerna till att omfatta ytterligare elva personer, vilket inte skadar Venezuelas befolkning, och parlamentet begär att dessa sanktioner omedelbart stärks och utvidgas. Parlamentet anser att EU-myndigheterna således måste begränsa rörelsefriheten för dem som står på förteckningen, liksom rörelsefriheten för deras närmaste anhöriga, och frysa deras tillgångar och viseringar. Parlamentet efterlyser dessutom ett omedelbart förbud mot handel med och cirkulation av blodbesudlat guld från Venezuela i EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar vikten av ett fortsatt nära samarbete med internationella bundsförvanter, det vill säga den nya amerikanska regeringen och Limagruppen i syfte att blåsa nytt liv i en omfattande internationell diplomatisk insats för att återföra demokratin, rättsstaten och välståndet till Venezuelas folk. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och rådet att bedriva högnivåpolitik i samordning med Förenta staterna och Limagruppen, för att bidra till en mer övergripande strategi för internationella diplomatiska insatser och en grundlig bedömning av den på nytt upptrappade situationen i Venezuela. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar den legitima nationalförsamlingen och dess talman Juan Guaidó att säkerställa full insyn i sin förvaltning av medel, för att garantera fullständig ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att krisen i Venezuela är den mest underfinansierade i världen och uppmanar det internationella samfundet att leva upp till sina finansiella åtaganden och betala ut de belopp som anslagits för den humanitära krisen i Venezuela, såsom det överenskommits vid givarkonferensen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet ställer sig helt och fullt bakom ICC:s utredningar av de omfattande brott och det förtryck som regimen i Venezuela gjort sig skyldig till. Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att ställa sig bakom det initiativ som tagits av flera stater som är parter i ICC för att börja utreda de brott mot mänskligheten som Maduroregimen påstås ha begått, i syfte att ställa de ansvariga till svars. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet ger sitt fulla stöd till FN:s generalsekreterares uppmaning om att en fullständig och oberoende utredning av dödandena ska genomföras, i linje med sina tidigare antagna resolutioner. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet vill att det inrättas en kontaktgrupp mellan ledamöter av Europaparlamentet och de demokratiskt valda företrädarna för nationalförsamlingens delegerade kommission, för att underlätta regelbundna kontakter och regelbunden dialog med de legitima demokratiska krafterna i Venezuela. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, den legitima interimspresidenten Juan Guaidó och nationalförsamlingen i Bolivarianska republiken Venezuela, regeringarna och parlamenten i länderna i Limagruppen, den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika, Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT C 411, 27.11.2020, s. 185.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0013.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0193.

(4)  EUT L 205 I, 29.6.2020, s. 6.

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/145 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/145

---

P9_TA(2021)0020

Anständig och rimligt prissatt bostad för alla

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om tillgången till anständig och rimligt prissatt bostad för alla (2019/2187(INI))

(2021/C 456/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 3.3, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 9, 14, 148, 151, 153, 160 och 168 samt dess protokoll 26 om tjänster av allmänt intresse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 3.3, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 9, 14, 148, 151, 153, 160 och 168 samt dess protokoll 26 om tjänster av allmänt intresse,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel IV (Solidaritet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel IV (Solidaritet),

| — | med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, särskilt artiklarna 8 och 25, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, särskilt artiklarna 8 och 25,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning (september 2015) i samband med Europeiska unionens inledande rapport till kommittén (juni 2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning (september 2015) i samband med Europeiska unionens inledande rapport till kommittén (juni 2014),

| — | med beaktande av målen för hållbar utveckling som världens ledare antog i september 2015 och som rådet har ställt sig bakom, särskilt mål 11 om hållbara städer och samhällen, liksom mål 3 om att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av målen för hållbar utveckling som världens ledare antog i september 2015 och som rådet har ställt sig bakom, särskilt mål 11 om hållbara städer och samhällen, liksom mål 3 om att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar,

| — | med beaktande av FN:s Genèvestadga om hållbara bostäder och dess mål om att tillförsäkra alla en anständig, lämplig, rimligt prissatt och hälsosam bostad (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Genèvestadga om hållbara bostäder och dess mål om att tillförsäkra alla en anständig, lämplig, rimligt prissatt och hälsosam bostad (1),

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer från 2018 om boende och hälsa Recommendations to promote healthy housing for a sustainable and equitable future (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer från 2018 om boende och hälsa Recommendations to promote healthy housing for a sustainable and equitable future (2),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europeiska rådet, parlamentet och kommissionen i november 2017, särskilt dess 19:e princip ”Boende och stöd för hemlösa” och dess 20:e princip: ”Väsentliga tjänster”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europeiska rådet, parlamentet och kommissionen i november 2017, särskilt dess 19:e princip ”Boende och stöd för hemlösa” och dess 20:e princip: ”Väsentliga tjänster”,

| — | med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 30 (rätten till skydd mot fattigdom och social utestängning), artikel 31 (rätten till bostad) och artikel 16 (familjens rätt till socialt, rättsligt och ekonomiskt skydd), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan, särskilt artikel 30 (rätten till skydd mot fattigdom och social utestängning), artikel 31 (rätten till bostad) och artikel 16 (familjens rätt till socialt, rättsligt och ekonomiskt skydd),

| — | med beaktande av handlingsplanen från EU:s stadspartnerskap för bostäder, som antogs i november 2018 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen från EU:s stadspartnerskap för bostäder, som antogs i november 2018 (3),

| — | med beaktande av den nya agendan för städer, som antogs i oktober 2016 vid FN-konferensen om bostäder och hållbar stadsutveckling (Habitat III) som hålls vart 20:e år, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nya agendan för städer, som antogs i oktober 2016 vid FN-konferensen om bostäder och hållbar stadsutveckling (Habitat III) som hålls vart 20:e år,

| — | med beaktande av rapporten från högnivågruppen för frågor som rör investeringar i social infrastruktur i EU 2018 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från högnivågruppen för frågor som rör investeringar i social infrastruktur i EU 2018 (4),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande Mot en europeisk agenda för bostäder (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande Mot en europeisk agenda för bostäder (5),

| — | med beaktande av Eurocities uttalande från 2016 om statligt stöd och lokala offentliga tjänster (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurocities uttalande från 2016 om statligt stöd och lokala offentliga tjänster (6),

| — | med beaktande av slutkommunikén från de europeiska bostadsministrarnas 19:e informella möte den 9 och den 10 december 2013 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutkommunikén från de europeiska bostadsministrarnas 19:e informella möte den 9 och den 10 december 2013 (7),

| — | med beaktande av resolutionen från 2014 från borgmästare i europeiska storstäder om rätten till bostad (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från 2014 från borgmästare i europeiska storstäder om rätten till bostad (8),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 april 2017Taking stock of the 2013 Recommendation on ”Investing in children: breaking the cycle of disadvantage” SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 april 2017Taking stock of the 2013 Recommendation on ”Investing in children: breaking the cycle of disadvantage” SWD(2017)0258),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s särskilde rapportör om lämpligt boende som en beståndsdel i rätten till rimlig levnadsstandard, och om rätten till icke-diskriminering i detta sammanhang, av den 30 december 2015 (A/HRC/31/54) (9), som analyserar hemlöshet som en global människorättskris som kräver snabba åtgärder globalt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s särskilde rapportör om lämpligt boende som en beståndsdel i rätten till rimlig levnadsstandard, och om rätten till icke-diskriminering i detta sammanhang, av den 30 december 2015 (A/HRC/31/54) (9), som analyserar hemlöshet som en global människorättskris som kräver snabba åtgärder globalt,

| — | med beaktande av kommissionens åtgärdspaket för sociala investeringar från 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens åtgärdspaket för sociala investeringar från 2013,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 20 februari 2013Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid (2013/112/EU), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 20 februari 2013Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid (2013/112/EU),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 april 2011En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173) och av de efterföljande genomförande- och utvärderingsrapporterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 april 2011En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173) och av de efterföljande genomförande- och utvärderingsrapporterna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En kvalitetsram för tjänster av allmänt intresse i Europa (COM(2011)0900), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En kvalitetsram för tjänster av allmänt intresse i Europa (COM(2011)0900),

| — | med beaktande av kommissionen beslut av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionen beslut av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv, (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv, (COM(2020)0662),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 10 juli 2020 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 10 juli 2020 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2020 om europeiskt skydd av gränsöverskridande arbetare och säsongsarbetare i samband med covid-19-krisen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2020 om europeiskt skydd av gränsöverskridande arbetare och säsongsarbetare i samband med covid-19-krisen (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2019 om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2019 om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2019 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2019 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2019 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2019 (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 mars 2020 om genomförandet av EU:s handikappstrategi efter 2020 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 mars 2020 om genomförandet av EU:s handikappstrategi efter 2020 (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om bekämpning av ojämlikhet som ett sätt att stimulera sysselsättning och tillväxt (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om bekämpning av ojämlikhet som ett sätt att stimulera sysselsättning och tillväxt (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2016 om genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, med särskilt beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för konventionen (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2016 om genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, med särskilt beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för konventionen (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om flyktingar: delaktighet i samhället och integration på arbetsmarknaden (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om flyktingar: delaktighet i samhället och integration på arbetsmarknaden (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 april 2016 om att uppnå målet för fattigdomsbekämpning mot bakgrund av hushållens ökande kostnader (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 april 2016 om att uppnå målet för fattigdomsbekämpning mot bakgrund av hushållens ökande kostnader (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 november 2015 om att minska ojämlikhet, med särskilt fokus på barnfattigdom (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 november 2015 om att minska ojämlikhet, med särskilt fokus på barnfattigdom (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 november 2015 om sammanhållningspolitiken och marginaliserade befolkningsgrupper (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 november 2015 om sammanhållningspolitiken och marginaliserade befolkningsgrupper (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om EU:s strategi mot hemlöshet (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2014 om EU:s strategi mot hemlöshet (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2013 om subventionerat boende i Europeiska unionen (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2013 om subventionerat boende i Europeiska unionen (26),

| — | med beaktande av FN:s rapport av den 26 december 2019 om riktlinjer för genomförande av rätten till lämpligt boende från den särskilde rapportören om lämpligt boende som en beståndsdel i rätten till rimlig levnadsstandard, och om rätten till icke-diskriminering i detta sammanhang, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s rapport av den 26 december 2019 om riktlinjer för genomförande av rätten till lämpligt boende från den särskilde rapportören om lämpligt boende som en beståndsdel i rätten till rimlig levnadsstandard, och om rätten till icke-diskriminering i detta sammanhang,

| — | med beaktande av rekommendation CM/Rec(2010)5 av den 31 mars 2010 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendation CM/Rec(2010)5 av den 31 mars 2010 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet,

| — | med beaktande av den hbti-undersökning II från maj 2020 som genomfördes av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den hbti-undersökning II från maj 2020 som genomfördes av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av det europeiska medborgarinitiativet Housing for all (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska medborgarinitiativet Housing for all (27),

| — | med beaktande av kommissionens studie från juni 2020 Legal gender recognition in the EU: the journeys of trans people towards full equality (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie från juni 2020 Legal gender recognition in the EU: the journeys of trans people towards full equality (28),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0247/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0247/2020), och av följande skäl:

| A. | Tillgång till lämpligt boende är en grundläggande rättighet, som måste ses som en förutsättning för utövande av och tillgång till andra grundläggande rättigheter och till ett människovärdigt liv. Medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter är skyldiga att fastställa sin egen bostadspolitik och att vidta de åtgärder som krävs för att se till att denna grundläggande rättighet respekteras på deras bostadsmarknad. |
| --- | --- |

A.

Tillgång till lämpligt boende är en grundläggande rättighet, som måste ses som en förutsättning för utövande av och tillgång till andra grundläggande rättigheter och till ett människovärdigt liv. Medlemsstaternas nationella, regionala och lokala myndigheter är skyldiga att fastställa sin egen bostadspolitik och att vidta de åtgärder som krävs för att se till att denna grundläggande rättighet respekteras på deras bostadsmarknad.

| B. | I enlighet med artikel 151 i EUF-fördraget ska unionen och medlemsstaterna, under beaktande av sådana grundläggande sociala rättigheter som anges i den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter, ha som mål att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utestängning. |
| --- | --- |

B.

I enlighet med artikel 151 i EUF-fördraget ska unionen och medlemsstaterna, under beaktande av sådana grundläggande sociala rättigheter som anges i den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter, ha som mål att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utestängning.

| C. | EU och dess medlemsstater är skyldiga att säkerställa allas tillgång till anständiga bostäder till rimliga priser i enlighet med grundläggande rättigheter såsom artiklarna 16, 30 och 31 i den europeiska sociala stadgan och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

C.

EU och dess medlemsstater är skyldiga att säkerställa allas tillgång till anständiga bostäder till rimliga priser i enlighet med grundläggande rättigheter såsom artiklarna 16, 30 och 31 i den europeiska sociala stadgan och den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

| D. | Enligt artikel 36 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänner och respekterar unionen tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som föreskrivs i nationell lagstiftning och praxis i enlighet med fördragen, för att främja den sociala och territoriella sammanhållningen i unionen. Tjänster av allmänt intresse är tjänster som av medlemsstaternas offentliga myndigheter klassificeras som sådana, och som därför omfattas av särskilda skyldigheter i fråga om allmännyttiga tjänster. Dessa tjänster kan tillhandahållas antingen av staten eller av den privata sektorn. I dessa tjänster ingår också subventionerat boende såsom en social tjänst av allmänt intresse. Sociala tjänster av allmänt intresse bemöter utsatta medborgares behov, och bygger på principerna om solidaritet och lika tillträde. Kommissionens meddelande om kvalitetsramen för tjänster av allmänt intresse i Europa garanterar tillgång till väsentliga tjänster för alla medborgare, och främjar kvalitet inom området för sociala tjänster. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 36 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänner och respekterar unionen tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse som föreskrivs i nationell lagstiftning och praxis i enlighet med fördragen, för att främja den sociala och territoriella sammanhållningen i unionen. Tjänster av allmänt intresse är tjänster som av medlemsstaternas offentliga myndigheter klassificeras som sådana, och som därför omfattas av särskilda skyldigheter i fråga om allmännyttiga tjänster. Dessa tjänster kan tillhandahållas antingen av staten eller av den privata sektorn. I dessa tjänster ingår också subventionerat boende såsom en social tjänst av allmänt intresse. Sociala tjänster av allmänt intresse bemöter utsatta medborgares behov, och bygger på principerna om solidaritet och lika tillträde. Kommissionens meddelande om kvalitetsramen för tjänster av allmänt intresse i Europa garanterar tillgång till väsentliga tjänster för alla medborgare, och främjar kvalitet inom området för sociala tjänster.

| E. | I mål 11 för hållbar utveckling efterlyses särskilda mål för 2030 för att alla ska få tillgång till fullgoda, säkra och ekonomiskt överkomliga bostäder och grundläggande tjänster samt rusta upp slumområden, och att verka för en inkluderande och hållbar urbanisering samt förbättra kapaciteten för deltagandebaserad, integrerad och hållbar planering och förvaltning av bosättningar i alla länder. |
| --- | --- |

E.

I mål 11 för hållbar utveckling efterlyses särskilda mål för 2030 för att alla ska få tillgång till fullgoda, säkra och ekonomiskt överkomliga bostäder och grundläggande tjänster samt rusta upp slumområden, och att verka för en inkluderande och hållbar urbanisering samt förbättra kapaciteten för deltagandebaserad, integrerad och hållbar planering och förvaltning av bosättningar i alla länder.

| F. | Allt fler låg- och medelinkomsttagare i EU har det svårt att bekosta sitt boende och betungas över hövan av bostads- och underhållskostnaderna, vartill kommer att de bor i otrygga och osunda bostäder av dålig kvalitet, som varken är tillgängliga eller energieffektiva, eller också är de trångbodda, hemlösa eller riskerar avhysning. |
| --- | --- |

F.

Allt fler låg- och medelinkomsttagare i EU har det svårt att bekosta sitt boende och betungas över hövan av bostads- och underhållskostnaderna, vartill kommer att de bor i otrygga och osunda bostäder av dålig kvalitet, som varken är tillgängliga eller energieffektiva, eller också är de trångbodda, hemlösa eller riskerar avhysning.

| G. | Det ökade antalet fullbordade bostadsprojekt förbättrar inte på något väsentligt sätt tillgången till bostäder för de vars inkomster är för låga för att de ska ha råd med marknadshyror, och för höga för att de ska vara berättigade till subventionerat boende. Detta drabbar i synnerhet ensamföräldrar, stora familjer och unga människor som kommer ut på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

G.

Det ökade antalet fullbordade bostadsprojekt förbättrar inte på något väsentligt sätt tillgången till bostäder för de vars inkomster är för låga för att de ska ha råd med marknadshyror, och för höga för att de ska vara berättigade till subventionerat boende. Detta drabbar i synnerhet ensamföräldrar, stora familjer och unga människor som kommer ut på arbetsmarknaden.

| H. | Dåliga bostadsförhållanden kostar EU:s ekonomier 195 miljarder euro årligen, enligt uppskattningar från Eurofound (29). 2018 var 17,1 % av EU:s invånare trångbodda (30). I EU bor 28,5 % av unga människor i åldrarna mellan 25 och 34 år med sina föräldrar. Denna siffra påverkas av ett flertal merendels socioekonomiska faktorer samt av bostadsutbudet (31). År 2030 kommer mer än två tredjedelar av världens befolkning att bo i städer (32). |
| --- | --- |

H.

Dåliga bostadsförhållanden kostar EU:s ekonomier 195 miljarder euro årligen, enligt uppskattningar från Eurofound (29). 2018 var 17,1 % av EU:s invånare trångbodda (30). I EU bor 28,5 % av unga människor i åldrarna mellan 25 och 34 år med sina föräldrar. Denna siffra påverkas av ett flertal merendels socioekonomiska faktorer samt av bostadsutbudet (31). År 2030 kommer mer än två tredjedelar av världens befolkning att bo i städer (32).

| I. | Den andel av EU:s befolkning som lägger ut mer än 40 % av sin disponibla inkomst på boende uppgick mellan 2010 och 2018 till 10,2 %, även om väsentliga skillnader konstaterades mellan EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

I.

Den andel av EU:s befolkning som lägger ut mer än 40 % av sin disponibla inkomst på boende uppgick mellan 2010 och 2018 till 10,2 %, även om väsentliga skillnader konstaterades mellan EU:s medlemsstater.

| J. | Bostadspriserna har stigit stadigt varje år, i en snabbare takt än den disponibla inkomsten. Boendet är nu den största utgiftsposten för EU:s medborgare. |
| --- | --- |

J.

Bostadspriserna har stigit stadigt varje år, i en snabbare takt än den disponibla inkomsten. Boendet är nu den största utgiftsposten för EU:s medborgare.

| K. | Bostadsmarknaden uppskattas generera omkring 25 000 miljarder euro. Den är därför avgörande för skapandet av arbetstillfällen och utgör en drivkraft för ekonomisk aktivitet, som påverkar arbetskraftsrörlighet, energieffektivitet, efterfrågan på infrastruktur, infrastrukturens motståndskraft, hållbara transporter och stadsutveckling, och många andra områden. |
| --- | --- |

K.

Bostadsmarknaden uppskattas generera omkring 25 000 miljarder euro. Den är därför avgörande för skapandet av arbetstillfällen och utgör en drivkraft för ekonomisk aktivitet, som påverkar arbetskraftsrörlighet, energieffektivitet, efterfrågan på infrastruktur, infrastrukturens motståndskraft, hållbara transporter och stadsutveckling, och många andra områden.

| L. | Situationen i fråga om rimligt prissatta bostäder och bostadsvillkor för bostadsägare och hyresgäster med låg inkomst har försämrats under de senaste årtiondena. Nästan 38 % av de hushåll som löper risk för fattigdom lade ut mer än 40 % av sin disponibla inkomst på boendet. Antalet människor som löper risk för fattigdom i EU ökar till 156 miljoner om boendekostnader beaktas. |
| --- | --- |

L.

Situationen i fråga om rimligt prissatta bostäder och bostadsvillkor för bostadsägare och hyresgäster med låg inkomst har försämrats under de senaste årtiondena. Nästan 38 % av de hushåll som löper risk för fattigdom lade ut mer än 40 % av sin disponibla inkomst på boendet. Antalet människor som löper risk för fattigdom i EU ökar till 156 miljoner om boendekostnader beaktas.

| M. | Hyreskostnaderna i EU ökade under det senaste årtiondet, och mellan 2007 och 2019 ökade också bostadspriserna i 22 medlemsstater. |
| --- | --- |

M.

Hyreskostnaderna i EU ökade under det senaste årtiondet, och mellan 2007 och 2019 ökade också bostadspriserna i 22 medlemsstater.

| N. | Av de senaste belägg som samlats in efter covid-19-pandemins utbrott framgår att den ekonomiska tillbakagången, liksom förlusten av arbetsplatser, på medellång sikt kan komma att ytterligare öka andelen personer i EU som inte har råd att bo eller är hemlösa. |
| --- | --- |

N.

Av de senaste belägg som samlats in efter covid-19-pandemins utbrott framgår att den ekonomiska tillbakagången, liksom förlusten av arbetsplatser, på medellång sikt kan komma att ytterligare öka andelen personer i EU som inte har råd att bo eller är hemlösa.

| O. | I många medlemsstater slår bostadskrisen hårdare mot stadsområden. I sådana områden har det blivit svårare, också för medelinkomsthushåll, att hitta rimligt prissatta bostäder på den fria marknaden. |
| --- | --- |

O.

I många medlemsstater slår bostadskrisen hårdare mot stadsområden. I sådana områden har det blivit svårare, också för medelinkomsthushåll, att hitta rimligt prissatta bostäder på den fria marknaden.

| P. | Bostadskrisen pågår i både rika och mindre rika länder, och underblåser social utestängning och geografisk segregering. Att få tillgång till anständigt och rimligt prissatt boende är svårare för utsatta grupper såsom arbetande fattiga, kvinnor, ungdomar, framför allt unga arbetslösa, ensamföräldrar, stora familjer, äldre, särskilt ensamboende äldre, hbtqi-personer, migranter, flyktingar, personer med funktionsnedsättning, människor med fysiska eller psykiska sjukdomar, samt människor som tillhör marginaliserade grupper, såsom romer. |
| --- | --- |

P.

Bostadskrisen pågår i både rika och mindre rika länder, och underblåser social utestängning och geografisk segregering. Att få tillgång till anständigt och rimligt prissatt boende är svårare för utsatta grupper såsom arbetande fattiga, kvinnor, ungdomar, framför allt unga arbetslösa, ensamföräldrar, stora familjer, äldre, särskilt ensamboende äldre, hbtqi-personer, migranter, flyktingar, personer med funktionsnedsättning, människor med fysiska eller psykiska sjukdomar, samt människor som tillhör marginaliserade grupper, såsom romer.

| Q. | Covid-19-krisen har förvärrat det prekära bostadsläget, överskuldsättningen och risken för avhysning och hemlöshet och visat hur svår situationen är för många, framför allt äldre personer, men också migrerande arbetstagare och säsongsarbetare som inte kan få bostäder som uppfyller kraven i fråga om hälsa och social distansering. |
| --- | --- |

Q.

Covid-19-krisen har förvärrat det prekära bostadsläget, överskuldsättningen och risken för avhysning och hemlöshet och visat hur svår situationen är för många, framför allt äldre personer, men också migrerande arbetstagare och säsongsarbetare som inte kan få bostäder som uppfyller kraven i fråga om hälsa och social distansering.

| R. | Eurofounds undersökning om covid-19 visade att den ekonomiska situationen försämrats redan i april 2020 för 38 % av de svarande, och 47 % (33) angav att de hade svårt att få det att gå ihop – motsvarande siffra steg till 87 % bland arbetslösa personer. Bland dem låg nästan 30 % redan efter med sina hushållsräkningar och 22 % släpade efter med hyran eller bolånet. En femtedel var, på grund av hyresskulder, rädda för att inte kunna bo kvar. Forskning från Eurofound visar att 14 % av människorna i EU-28, år 2016, angav att de haft förfallna skulder på grund av att de inte klarat av att göra betalningar på utsatt tid, i fråga om hyra eller hypoteksavbetalningar, konsumentkredit, lån från vänner eller familj, eller hushålls- eller telefonräkningar. Om man räknar in andelen människor som har svårt (eller mycket svårt) att få det att gå ihop, men som (ännu) inte har några förfallna skulder, är 21 % i riskzonen för överskuldsättning. |
| --- | --- |

R.

Eurofounds undersökning om covid-19 visade att den ekonomiska situationen försämrats redan i april 2020 för 38 % av de svarande, och 47 % (33) angav att de hade svårt att få det att gå ihop – motsvarande siffra steg till 87 % bland arbetslösa personer. Bland dem låg nästan 30 % redan efter med sina hushållsräkningar och 22 % släpade efter med hyran eller bolånet. En femtedel var, på grund av hyresskulder, rädda för att inte kunna bo kvar. Forskning från Eurofound visar att 14 % av människorna i EU-28, år 2016, angav att de haft förfallna skulder på grund av att de inte klarat av att göra betalningar på utsatt tid, i fråga om hyra eller hypoteksavbetalningar, konsumentkredit, lån från vänner eller familj, eller hushålls- eller telefonräkningar. Om man räknar in andelen människor som har svårt (eller mycket svårt) att få det att gå ihop, men som (ännu) inte har några förfallna skulder, är 21 % i riskzonen för överskuldsättning.

| S. | Covid-19-pandemin har fått förödande konsekvenser för den europeiska arbetsmarknaden, som Internationella arbetsorganisationen uppskattar till förlorade arbetstimmar som motsvarar 44 miljoner heltidsjobb under andra kvartalet 2020. Covid-19-krisen har förvärrat situationen för icke-statliga organisationer och välgörenhetsorganisationer som traditionellt hjälper människor som befinner sig i en svår bostads- eller livssituation, och medfört ovisshet beträffande deras fortsatta verksamhet. |
| --- | --- |

S.

Covid-19-pandemin har fått förödande konsekvenser för den europeiska arbetsmarknaden, som Internationella arbetsorganisationen uppskattar till förlorade arbetstimmar som motsvarar 44 miljoner heltidsjobb under andra kvartalet 2020. Covid-19-krisen har förvärrat situationen för icke-statliga organisationer och välgörenhetsorganisationer som traditionellt hjälper människor som befinner sig i en svår bostads- eller livssituation, och medfört ovisshet beträffande deras fortsatta verksamhet.

| T. | Tvångsavhysningar definieras som permanent eller tillfälligt avlägsnande av enskilda personer, familjer och/eller grupper, mot deras vilja, från de bostäder och/eller den mark som de utnyttjar, utan tillhandahållande av, och tillgång till, lämpliga former av rättsligt skydd eller annat skydd som är förenligt med internationell människorättslagstiftning. Tvångsavhysningar erkänns sedan länge som en grov överträdelse av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

T.

Tvångsavhysningar definieras som permanent eller tillfälligt avlägsnande av enskilda personer, familjer och/eller grupper, mot deras vilja, från de bostäder och/eller den mark som de utnyttjar, utan tillhandahållande av, och tillgång till, lämpliga former av rättsligt skydd eller annat skydd som är förenligt med internationell människorättslagstiftning. Tvångsavhysningar erkänns sedan länge som en grov överträdelse av de mänskliga rättigheterna.

| U. | Brist på ordentliga bostäder är en svår utmaning för många unionsmedborgare. Det finns för närvarande inga exakta siffror om antalet hemlösa i EU, och rigoröst insamlade uppgifter utgör grunden till all ändamålsenlig offentlig politik. |
| --- | --- |

U.

Brist på ordentliga bostäder är en svår utmaning för många unionsmedborgare. Det finns för närvarande inga exakta siffror om antalet hemlösa i EU, och rigoröst insamlade uppgifter utgör grunden till all ändamålsenlig offentlig politik.

| V. | Hemlöshetssiffrorna har stigit under det senaste årtiondet i ett antal medlemsstater på grund av ökande boendekostnader, den ekonomiska krisens konsekvenser och den politik som förts därefter, till exempel frysning och nedskärning av sociala program och förmåner. |
| --- | --- |

V.

Hemlöshetssiffrorna har stigit under det senaste årtiondet i ett antal medlemsstater på grund av ökande boendekostnader, den ekonomiska krisens konsekvenser och den politik som förts därefter, till exempel frysning och nedskärning av sociala program och förmåner.

| W. | Programmet Bostad först är en integrerad strategi för att bekämpa hemlöshet, genom att kombinera stödboende med sociala tjänster och integration på arbetsmarknaden för hemlösa. Om medlemsstaterna antar programmets principer kan detta leda till avsevärt minskad hemlöshet. |
| --- | --- |

W.

Programmet Bostad först är en integrerad strategi för att bekämpa hemlöshet, genom att kombinera stödboende med sociala tjänster och integration på arbetsmarknaden för hemlösa. Om medlemsstaterna antar programmets principer kan detta leda till avsevärt minskad hemlöshet.

| X. | I den 19:e principen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter tar man upp frågan om bostadsstöd och hemlöshet. Kommissionen har meddelat att den kommer att lägga fram en handlingsplan för att genomföra den senast i februari 2021. Hemlöshet är en kränkning av rätten till lämplig bostad och flera andra mänskliga rättigheter, bland vilka märks rätten till rätten till icke-diskriminering, hälsa, vatten och sanitet, personlig säkerhet samt frihet från omänsklig och förnedrande behandling (34), och således i grund och botten oförenlig med EU:s mål för sociala framsteg och dess sociala modell. Hemlösa och personer som bor i informella bostäder blir ofta brottsbelagda, trakasserade, stigmatiserade, socialt utestängda och diskriminerade på grund av sin boendestatus. De nekas också ofta tillgång till sanitetsanläggningar, samlas upp och fördrivs från samhällen samt utsätts för extrema former av våld. Hemlösa har en betydligt kortare förväntad livslängd än befolkningen överlag. |
| --- | --- |

X.

I den 19:e principen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter tar man upp frågan om bostadsstöd och hemlöshet. Kommissionen har meddelat att den kommer att lägga fram en handlingsplan för att genomföra den senast i februari 2021. Hemlöshet är en kränkning av rätten till lämplig bostad och flera andra mänskliga rättigheter, bland vilka märks rätten till rätten till icke-diskriminering, hälsa, vatten och sanitet, personlig säkerhet samt frihet från omänsklig och förnedrande behandling (34), och således i grund och botten oförenlig med EU:s mål för sociala framsteg och dess sociala modell. Hemlösa och personer som bor i informella bostäder blir ofta brottsbelagda, trakasserade, stigmatiserade, socialt utestängda och diskriminerade på grund av sin boendestatus. De nekas också ofta tillgång till sanitetsanläggningar, samlas upp och fördrivs från samhällen samt utsätts för extrema former av våld. Hemlösa har en betydligt kortare förväntad livslängd än befolkningen överlag.

| Y. | Definitionen av hemlöshet bör inbegripa såväl den materiella aspekten (avsaknad av en minimalt lämplig bostad), som den sociala aspekten (en trygg plats för att bilda familj eller skapa sociala relationer, delta i samhällslivet och leva ett människovärdigt liv) (35). Covid-19-krisen har visat att kampen mot hemlöshet är en fråga om folkhälsa, och att det går att hitta lösningar, exempelvis genom att ställa tillfälliga bostäder till förfogande och tillfälligt inställa alla tvångsavhysningar, som man gjort i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

Y.

Definitionen av hemlöshet bör inbegripa såväl den materiella aspekten (avsaknad av en minimalt lämplig bostad), som den sociala aspekten (en trygg plats för att bilda familj eller skapa sociala relationer, delta i samhällslivet och leva ett människovärdigt liv) (35). Covid-19-krisen har visat att kampen mot hemlöshet är en fråga om folkhälsa, och att det går att hitta lösningar, exempelvis genom att ställa tillfälliga bostäder till förfogande och tillfälligt inställa alla tvångsavhysningar, som man gjort i flera medlemsstater.

| Z. | Hemlösheten ökar i minst 24 medlemsstater. Varje natt måste 700 000 hemlösa i EU sova i härbärgen eller på gatan, vilket innebär en ökning på 70 % under de senaste tio åren. |
| --- | --- |

Z.

Hemlösheten ökar i minst 24 medlemsstater. Varje natt måste 700 000 hemlösa i EU sova i härbärgen eller på gatan, vilket innebär en ökning på 70 % under de senaste tio åren.

| AA. | Det fattas subventionerat boende med rimligt prissatta och tillgängliga bostäder. 9,6 % av befolkningen i EU-27 bor i hushåll som lägger ut 40 % eller mer av sin ekvivalerade disponibla inkomst på bostäder (36). Boendekostnaderna är en tyngre börda för personer med funktionsnedsättning, i och med att i EU är andelen personer med alltför höga boendekostnader 12,5 % för personer med funktionsnedsättning, jämfört med 9,9 % för personer utan funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

AA.

Det fattas subventionerat boende med rimligt prissatta och tillgängliga bostäder. 9,6 % av befolkningen i EU-27 bor i hushåll som lägger ut 40 % eller mer av sin ekvivalerade disponibla inkomst på bostäder (36). Boendekostnaderna är en tyngre börda för personer med funktionsnedsättning, i och med att i EU är andelen personer med alltför höga boendekostnader 12,5 % för personer med funktionsnedsättning, jämfört med 9,9 % för personer utan funktionsnedsättning.

| AB. | Frågan om rimligt prissatta bostäder måste betraktas som en helhet, i förhållande till inkomstmönster och utveckling, samt till fördelningsmässig rättvisa och alltför stora ökningar av boendekostnader, och har en tydlig jämställdhetsdimension. Misslyckanden på bostadsmarknaden äventyrar den sociala sammanhållningen i Europa, ökar hemlösheten och fattigdomen, och påverkar förtroendet för demokratin. För att hantera alla dessa utmaningar måste nationella och lokala myndigheter kunna anta en tillfredsställande bostadspolitik, bland annat med statliga stödåtgärder, för att skapa förutsättningar och stöd för investeringar i subventionerat och rimligt prissatt boende. |
| --- | --- |

AB.

Frågan om rimligt prissatta bostäder måste betraktas som en helhet, i förhållande till inkomstmönster och utveckling, samt till fördelningsmässig rättvisa och alltför stora ökningar av boendekostnader, och har en tydlig jämställdhetsdimension. Misslyckanden på bostadsmarknaden äventyrar den sociala sammanhållningen i Europa, ökar hemlösheten och fattigdomen, och påverkar förtroendet för demokratin. För att hantera alla dessa utmaningar måste nationella och lokala myndigheter kunna anta en tillfredsställande bostadspolitik, bland annat med statliga stödåtgärder, för att skapa förutsättningar och stöd för investeringar i subventionerat och rimligt prissatt boende.

| AC. | Nivån av offentliga investeringar i utgifter med koppling till subventionerat boende i Europa varierar bland länderna, emedan vissa länder fäster större vikt vid stöd för subventionerat boende. Behovet av subventionerat boende har dock ökat sedan finanskrisen 2008, eftersom boendet utgör en större ekonomisk belastning för låginkomsttagare. Länder som tillämpar en generell modell för subventionerat boende brukar ha stora hyresbostadssektorer, som alla har det övergripande målet att främja social blandning för att förhindra segregering som bygger på socioekonomiska faktorer (37). |
| --- | --- |

AC.

Nivån av offentliga investeringar i utgifter med koppling till subventionerat boende i Europa varierar bland länderna, emedan vissa länder fäster större vikt vid stöd för subventionerat boende. Behovet av subventionerat boende har dock ökat sedan finanskrisen 2008, eftersom boendet utgör en större ekonomisk belastning för låginkomsttagare. Länder som tillämpar en generell modell för subventionerat boende brukar ha stora hyresbostadssektorer, som alla har det övergripande målet att främja social blandning för att förhindra segregering som bygger på socioekonomiska faktorer (37).

| AD. | 2018 steg bostadspriserna i nästan varje medlemsstat jämfört med 2015. Under de tre senaste åren har bostadspriserna i EU stigit med i genomsnitt 5 %. |
| --- | --- |

AD.

2018 steg bostadspriserna i nästan varje medlemsstat jämfört med 2015. Under de tre senaste åren har bostadspriserna i EU stigit med i genomsnitt 5 %.

| AE. | De offentliga investeringarna i subventionerat boende har sjunkit under de senaste åren. Offentliga utgifter (överföringar och kapital) för subventionerat boende utgör endast 0,66 % av EU:s BNP, vilket är lågt i förhållande till de nivåer som rått under senare tid, och med en nedåtgående trend. |
| --- | --- |

AE.

De offentliga investeringarna i subventionerat boende har sjunkit under de senaste åren. Offentliga utgifter (överföringar och kapital) för subventionerat boende utgör endast 0,66 % av EU:s BNP, vilket är lågt i förhållande till de nivåer som rått under senare tid, och med en nedåtgående trend.

| AF. | EU:s bostadsbestånd växer avsevärt, men bostadsbristen fortsätter ändå att vara ett betydande problem. |
| --- | --- |

AF.

EU:s bostadsbestånd växer avsevärt, men bostadsbristen fortsätter ändå att vara ett betydande problem.

| AG. | I EU har 10,3 % av befolkningen alltför höga boendekostnader. |
| --- | --- |

AG.

I EU har 10,3 % av befolkningen alltför höga boendekostnader.

| AH. | Dåliga boendeförhållanden och hemlöshet skadar inte bara människors fysiska och mentala hälsa, välbefinnande och livskvalitet, utan också deras möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och ta del av andra ekonomiska och sociala tjänster. |
| --- | --- |

AH.

Dåliga boendeförhållanden och hemlöshet skadar inte bara människors fysiska och mentala hälsa, välbefinnande och livskvalitet, utan också deras möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och ta del av andra ekonomiska och sociala tjänster.

| AI. | Fritidsanläggningar, kulturcentrum, parker och grönområden är också bra för boendetrivseln. Investeringar i subventionerat boende bör också stödja utbyggnaden av fysisk samhällsbaserad infrastruktur (kulturcentrum, idrottsanläggningar osv.) och stöd för närmiljöprogram, för att ytterligare förbättra invånarnas livskvalitet. |
| --- | --- |

AI.

Fritidsanläggningar, kulturcentrum, parker och grönområden är också bra för boendetrivseln. Investeringar i subventionerat boende bör också stödja utbyggnaden av fysisk samhällsbaserad infrastruktur (kulturcentrum, idrottsanläggningar osv.) och stöd för närmiljöprogram, för att ytterligare förbättra invånarnas livskvalitet.

| AJ. | Världshälsoorganisationen har identifierat boende som en nyckelfaktor för åtgärder mot hälsorelaterad ojämlikhet (38). 2,1 % av EU-medborgarna saknar badrum, dusch eller toalett inomhus i sina bostäder. De flesta av dem bor i fem medlemsstater, nämligen Rumänien (27,7 %), Bulgarien (15,3 %), Litauen (10,6 %), Lettland (9,9 %) och Estland (5,3 %) (39). Bristen på investeringar i sanitet och andra grundläggande samhällstjänster har särskilt drabbat landsbygden. Europeiska unionen bör säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor när den utformar och genomför sin politik och sina åtgärder. |
| --- | --- |

AJ.

Världshälsoorganisationen har identifierat boende som en nyckelfaktor för åtgärder mot hälsorelaterad ojämlikhet (38). 2,1 % av EU-medborgarna saknar badrum, dusch eller toalett inomhus i sina bostäder. De flesta av dem bor i fem medlemsstater, nämligen Rumänien (27,7 %), Bulgarien (15,3 %), Litauen (10,6 %), Lettland (9,9 %) och Estland (5,3 %) (39). Bristen på investeringar i sanitet och andra grundläggande samhällstjänster har särskilt drabbat landsbygden. Europeiska unionen bör säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor när den utformar och genomför sin politik och sina åtgärder.

| AK. | Enligt kommissionen brukar barnfamiljer löpa större risk att hamna i bostäder med allvarliga brister, och andelen trångbodda barn var större bland de fattiga än bland befolkningen i allmänhet. Bristande tillgång till subventionerat boende är ett hinder för låginkomsttagarbarn och har sin orsak i det otillräckliga utbudet av subventionerat boende, med därav följande långa bostadsköer. Ordentligt eldade bostäder med säkert vatten och sanitet, och bostäder i allmänhet, är avgörande för barns hälsa, välbefinnande, tillväxt och utveckling. Lämpligt boende främjar också barns inlärning och studier (40). |
| --- | --- |

AK.

Enligt kommissionen brukar barnfamiljer löpa större risk att hamna i bostäder med allvarliga brister, och andelen trångbodda barn var större bland de fattiga än bland befolkningen i allmänhet. Bristande tillgång till subventionerat boende är ett hinder för låginkomsttagarbarn och har sin orsak i det otillräckliga utbudet av subventionerat boende, med därav följande långa bostadsköer. Ordentligt eldade bostäder med säkert vatten och sanitet, och bostäder i allmänhet, är avgörande för barns hälsa, välbefinnande, tillväxt och utveckling. Lämpligt boende främjar också barns inlärning och studier (40).

| AL. | Energifattigdomen är ett ständigt gissel för miljoner unionsinvånare. Covid-19 fördjupar krisen, i och med att isoleringen leder till kraftigt ökande energikonsumtion och högre räkningar. Till följd av covid-19 har många dessutom blivit arbetslösa eller förlorat en del av sina inkomster, trots de ekonomiska stödåtgärder och system för korttidsarbete som införts av flertalet medlemsstater och fått EU-stöd. Bostadsbidrag och hyressubventioner är ofta inte tillräckliga för att täcka de faktiska boendekostnaderna, och vissa länder har mycket stränga kriterier som hindrar utsatta grupper att få bostadsbidrag. |
| --- | --- |

AL.

Energifattigdomen är ett ständigt gissel för miljoner unionsinvånare. Covid-19 fördjupar krisen, i och med att isoleringen leder till kraftigt ökande energikonsumtion och högre räkningar. Till följd av covid-19 har många dessutom blivit arbetslösa eller förlorat en del av sina inkomster, trots de ekonomiska stödåtgärder och system för korttidsarbete som införts av flertalet medlemsstater och fått EU-stöd. Bostadsbidrag och hyressubventioner är ofta inte tillräckliga för att täcka de faktiska boendekostnaderna, och vissa länder har mycket stränga kriterier som hindrar utsatta grupper att få bostadsbidrag.

| AM. | Samhällen åldras och genomgår demografiska förändringar. Bostäder måste förändras över tid i linje med ändrade livsstilar eller familjesituationer. Bland hindren för boendet märks bristande tillgänglighet, ensamhet, farhågor för säkerheten och underhållskostnader. |
| --- | --- |

AM.

Samhällen åldras och genomgår demografiska förändringar. Bostäder måste förändras över tid i linje med ändrade livsstilar eller familjesituationer. Bland hindren för boendet märks bristande tillgänglighet, ensamhet, farhågor för säkerheten och underhållskostnader.

| AN. | Bostäder bör vara trygga, bekväma och enkla att underhålla, och allt detta är särskilt viktigt för äldre människor. |
| --- | --- |

AN.

Bostäder bör vara trygga, bekväma och enkla att underhålla, och allt detta är särskilt viktigt för äldre människor.

| AO. | Bostadsbeståndets energieffektivitet har direkt inverkan på energifattigdom och underhållskostnader. Gas- och energimarknaden är en av världens mest lönsamma sektorer, men nästan 7 % av hushållen i EU kan inte betala sina hushållsräkningar (41). Låginkomsthushållen betalar också mer för energi. Renoveringsvågen kan bli mycket viktig för energisparandet, då den får kostnaderna och energiförbrukningen att minska, och således bidrar till minskad energifattigdom och till att alla får ökad boendekomfort, bättre hygienförhållanden och ett bättre boende. |
| --- | --- |

AO.

Bostadsbeståndets energieffektivitet har direkt inverkan på energifattigdom och underhållskostnader. Gas- och energimarknaden är en av världens mest lönsamma sektorer, men nästan 7 % av hushållen i EU kan inte betala sina hushållsräkningar (41). Låginkomsthushållen betalar också mer för energi. Renoveringsvågen kan bli mycket viktig för energisparandet, då den får kostnaderna och energiförbrukningen att minska, och således bidrar till minskad energifattigdom och till att alla får ökad boendekomfort, bättre hygienförhållanden och ett bättre boende.

| AP. | Minskningen av koldioxidutsläppen i EU:s ekonomi fram till 2050 är ett gemensamt mål i kampen mot klimatförändringarna, som har en av sina huvudorsaker i den energi som används för uppvärmning och kylning av byggnader. Europeiska unionen har, genom den europeiska gröna given, satt upp ett eget mål om att göra byggnader mer energieffektiva. |
| --- | --- |

AP.

Minskningen av koldioxidutsläppen i EU:s ekonomi fram till 2050 är ett gemensamt mål i kampen mot klimatförändringarna, som har en av sina huvudorsaker i den energi som används för uppvärmning och kylning av byggnader. Europeiska unionen har, genom den europeiska gröna given, satt upp ett eget mål om att göra byggnader mer energieffektiva.

| AQ. | I mer än hälften av EU:s medlemsstater finns nu mer än 500 bostäder per 1 000 invånare. Denna siffra är högst i turistländerna, där semesterbostäder som byggts för att användas under högsäsonger på attraktiva turistorter inte bidrar till att tillgodose bostadsbehoven i samhället som helhet (42). |
| --- | --- |

AQ.

I mer än hälften av EU:s medlemsstater finns nu mer än 500 bostäder per 1 000 invånare. Denna siffra är högst i turistländerna, där semesterbostäder som byggts för att användas under högsäsonger på attraktiva turistorter inte bidrar till att tillgodose bostadsbehoven i samhället som helhet (42).

| AR. | Flyktingar, asylsökande, migranter (särskilt papperslösa sådana), internt fördrivna personer, statslösa personer, personer med funktionsnedsättning, barn och unga, urfolk, kvinnor, hbtqi-personer, äldre personer samt medlemmar av rasminoriteter, etniska och religiösa minoriteter, är oproportionerligt representerade bland de hemlösa och de personer som har en informell bostad eller dåliga boendeförhållanden, och hänvisas ofta till de mest marginella och otrygga områdena. Personer av ovannämnda slag upplever ofta också intersektionell diskriminering till följd av sin bostadsstatus. Vid utformningen och genomförandet av sin politik och verksamhet söker Europeiska unionen bekämpa all diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

AR.

Flyktingar, asylsökande, migranter (särskilt papperslösa sådana), internt fördrivna personer, statslösa personer, personer med funktionsnedsättning, barn och unga, urfolk, kvinnor, hbtqi-personer, äldre personer samt medlemmar av rasminoriteter, etniska och religiösa minoriteter, är oproportionerligt representerade bland de hemlösa och de personer som har en informell bostad eller dåliga boendeförhållanden, och hänvisas ofta till de mest marginella och otrygga områdena. Personer av ovannämnda slag upplever ofta också intersektionell diskriminering till följd av sin bostadsstatus. Vid utformningen och genomförandet av sin politik och verksamhet söker Europeiska unionen bekämpa all diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

| AS. | Den 12 november 2020 antog kommissionen sin första jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer. |
| --- | --- |

AS.

Den 12 november 2020 antog kommissionen sin första jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer.

| AT. | Europarådets ministerkommitté rekommenderade i CM/Rec(2010)5 medlemsstaterna att vidta åtgärder för att säkerställa att alla människor likvärdigt kan åtnjuta faktisk tillgång till lämpligt boende, utan diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Likaså rekommenderade kommittén att lämplig uppmärksamhet bör ägnas åt de risker för att råka ut för hemlöshet som hbtqi-personer upplever, däribland unga människor och barn som kan vara särskilt sårbara för social utestängning, också från sina egna familjer. |
| --- | --- |

AT.

Europarådets ministerkommitté rekommenderade i CM/Rec(2010)5 medlemsstaterna att vidta åtgärder för att säkerställa att alla människor likvärdigt kan åtnjuta faktisk tillgång till lämpligt boende, utan diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Likaså rekommenderade kommittén att lämplig uppmärksamhet bör ägnas åt de risker för att råka ut för hemlöshet som hbtqi-personer upplever, däribland unga människor och barn som kan vara särskilt sårbara för social utestängning, också från sina egna familjer.

| AU. | Kommissionens studie om erkännande av juridisk könstillhörighet i EU belyser diskriminering mot transpersoner och könsnormbrytare i fråga om tillträde till bostadsmarknaden, bland annat att de förlorar sina bostäder på grund av att vissa processer i EU för erkännande av juridisk könstillhörighet kräver skilsmässa. En transperson som kan få sitt juridiska kön erkänt har lättare att hitta bostad i sådana fall där det krävs överensstämmelse mellan id-handlingar och könsuttryck. |
| --- | --- |

AU.

Kommissionens studie om erkännande av juridisk könstillhörighet i EU belyser diskriminering mot transpersoner och könsnormbrytare i fråga om tillträde till bostadsmarknaden, bland annat att de förlorar sina bostäder på grund av att vissa processer i EU för erkännande av juridisk könstillhörighet kräver skilsmässa. En transperson som kan få sitt juridiska kön erkänt har lättare att hitta bostad i sådana fall där det krävs överensstämmelse mellan id-handlingar och könsuttryck.

| AV. | Kommissionen har bra många befogenheter med anknytning till bostadsmarknaden, bland annat banktillsyn, penningpolitik, lån, hypotekslån, också i form av regler om anstånd och skuldregleringsförfaranden, kapacitet att ingripa i händelse av finansbubblor, offentliga kostnader för social finansiering för boende samt nödlidande lån. Enligt protokoll 26 till EUF-fördraget bör utförandet av uppgifter inom tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, såsom tillhandahållandet av subventionerat boende till överkomligt pris, bygga på särskilda uppdrag som tilldelats på det nationella, regionala eller lokala planet och som speglar behoven och ett proportionerligt stöd för boende och samhällen. |
| --- | --- |

AV.

Kommissionen har bra många befogenheter med anknytning till bostadsmarknaden, bland annat banktillsyn, penningpolitik, lån, hypotekslån, också i form av regler om anstånd och skuldregleringsförfaranden, kapacitet att ingripa i händelse av finansbubblor, offentliga kostnader för social finansiering för boende samt nödlidande lån. Enligt protokoll 26 till EUF-fördraget bör utförandet av uppgifter inom tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, såsom tillhandahållandet av subventionerat boende till överkomligt pris, bygga på särskilda uppdrag som tilldelats på det nationella, regionala eller lokala planet och som speglar behoven och ett proportionerligt stöd för boende och samhällen.

| AW. | Bostads- och markspekulation spelar en framträdande roll för bostadsprisernas ständiga ökning. En kraftig och kontinuerlig ökning av bostadspriser och marknadshyror märks särskilt i städer och stadsområden eller förortsområden. |
| --- | --- |

AW.

Bostads- och markspekulation spelar en framträdande roll för bostadsprisernas ständiga ökning. En kraftig och kontinuerlig ökning av bostadspriser och marknadshyror märks särskilt i städer och stadsområden eller förortsområden.

| AX. | Tvångsavhysningar definieras som permanent eller tillfälligt avlägsnande av enskilda personer, familjer och/eller grupper, mot deras vilja, från de bostäder och/eller den mark som de utnyttjar, utan tillhandahållande av, och tillgång till, lämpliga former av rättsligt skydd eller annat skydd som är förenligt med internationell människorättslagstiftning. Tvångsavhysningar erkänns sedan länge som en grov överträdelse av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

AX.

Tvångsavhysningar definieras som permanent eller tillfälligt avlägsnande av enskilda personer, familjer och/eller grupper, mot deras vilja, från de bostäder och/eller den mark som de utnyttjar, utan tillhandahållande av, och tillgång till, lämpliga former av rättsligt skydd eller annat skydd som är förenligt med internationell människorättslagstiftning. Tvångsavhysningar erkänns sedan länge som en grov överträdelse av de mänskliga rättigheterna.

Att nå fram till lämpliga, energieffektiva och sunda bostäder

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att rätten till lämpligt boende erkänns och kan verkställas som en grundläggande mänsklig rättighet genom tillämpliga lagstiftningsbestämmelser på EU-nivå och på nationell nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa tillgång till anständiga bostäder, också med rent dricksvatten av god kvalitet och lämpliga och likvärdiga sanitära och hygieniska förhållanden, med anslutning till avlopps- och vattennät samt god kvalitet på inomhusmiljön, och med tillgång för alla till rimligt prissatt, tillförlitlig och hållbar energi, och således bidra till att utrota fattigdomen i alla dess former, skydda de mänskliga rättigheterna för dem som bor i missgynnade hushåll och stödja de mest utsatta grupperna för att skydda deras hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar sitt upprop om en EU-omfattande åtgärd om att ingen ska få värmen avstängd under vintern och uppmanar till att ett vinteruppehåll ska införas på europeisk nivå. Parlamentet fördömer att man kringgår förbudet mot värmeavstängning vintertid genom att inte koppla på värmen under hösten, så att förbudet blir verkningslöst. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att elleverantörer antar skyddssystem för att garantera energiförsörjning i hemmet för de mest behövande, eftersom tillgång till grundläggande allmännyttiga tjänster, såsom vatten, elektricitet och sanitet, är viktig för att uppnå målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet kräver att det på EU-nivå införs obligatoriska minimikrav som ska inrättas för sunda bostäder, bland annat för luftkvaliteten inomhus, vilka åtminstone bör anpassas efter WHO:s riktlinjer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa och genomdriva efterlevnaden av de grundläggande reglerna för offentlig renhållning och offentlig hälso- och sjukvård samt Världshälsoorganisationens (WHO) normer om lämpliga och sunda bostäder samt lämplig rumstemperatur och dela med sig av bästa praxis och överväganden som gjorts på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera utsläppsminskningar och energieffektivitet med hjälp av bostadsrenoveringar. Parlamentet uttalar sitt stöd till att renoveringsvågens tyngdpunkt förlagts till att åtgärda energifattigdomen och de sämsta bostäderna, i linje med målen och principerna i den europeiska gröna given, för att säkerställa en socialt rättvis övergång till en klimatneutral ekonomi där ingen lämnas utanför. Parlamentet yrkar på att särskild uppmärksamhet ägnas åt subventionerat boende, enfamiljsbostäder och ägarbebodda flerfamiljshus, samt åt åtgärder mot dålig bostadsstandard och bostadstillgång. Parlamentet betonar därför att både hyresgäster och egnahemsägare bör få fullständig information om renoveringsprojekt och få medverka i dem, och inte bör få vidkännas högre totala kostnader till följd av dem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ordna med energisparkampanjer. Parlamentet understryker den roll som harmoniserade minimistandarder för energiprestanda spelar för att stimulera omfånget och graden av renoveringar av de byggnader som har sämst prestanda, och välkomnar planen på att i samband med renoveringsvågen införa obligatoriska minimistandarder för befintliga byggnaders energiprestanda vid den kommande översynen av direktiven om energieffektivitet respektive om byggnaders energiprestanda. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen inom renoveringsvågen stöder finansieringen av lösningar för låginkomsthushåll. Parlamentet välkomnar modellen för neutralitet mellan boendekostnader (inklusive hyror, energikostnader, driftskostnader och lokala skatter) eftersom den kombinerar sociala mål och klimatmål och förhindrar att avhysningar sker på grund av att byggnader behöver omfattande renoveringar, så det säkerställs att hyreshöjningar till fullo uppvägs av energibesparingar. Parlamentet insisterar på att hyresgäster måste skyddas mot avhysning under bostadsrenoveringar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att information och ekonomiska incitament kommer att spela en nyckelroll för stimulans till renoveringar, framför allt i flerfamiljshus. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och finansieringsinstitutionerna att se till att det finns åtskilliga källor till finansiering av renoveringar att välja mellan och att de finns tillgängliga för alla, oavsett ägandeform, också i situationer där det inte finns några bostadsrättsföreningar eller bostadsaktiebolag. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom den fleråriga budgetramen och Next Generation EU prioritera renoveringsvägen så att utsatta människor ställs i centrum för återhämtningsstrategier och säkerställa att alla på likvärdiga villkor kan ta del av renoveringsprojekt, eftersom investeringar inom detta område kan fungera som ett konjunkturutjämnande ingrepp, med avsevärd potential för sysselsättningsskapande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera renoveringar i sina återhämtnings- och resiliensplaner, såsom bidrag till att 3 % av Europas byggbestånd ska totalrenoveras varje år. Parlamentet yrkar också på att särskild uppmärksamhet ägnas byggnader som löper stor risk att drabbas av jordbävningar i Europas jordbävningsområden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stödja den cirkulära ekonomin inom byggsektorn och att tillämpa cirkulära principer på byggnads- och produktnivå, med obligatoriska gröna kriterier. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att, vid överväganden mellan olika alternativ för renovering, gynna byggvaror av koldioxidsnåla, miljömässigt hållbara och giftfria material som också är lätta att reparera och återanvända, och främja en snabb omställning till förnybara energikällor för uppvärmning och kylning. Parlamentet framhåller att miljövänligare bostäder som konstrueras med mer miljömässigt hållbara och slitstarka material, kommer att föra med sig stora fördelar, både för samhället och den enskilde. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa grönt subventionerat boende i sina planer för bostadsinvesteringar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att reglerna för offentlig upphandling ger utrymme för innovationer och långsiktiga partnerskap för renovering i sektorn för subventionerat boende, såsom det tillvägagångssätt med smarta boendemiljöer som föreslagits som en del av initiativet för överkomliga bostäder inom renoveringsvågen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja program och incitament för familjer att bo nära varandra, att stärka banden mellan generationerna och att göra det möjligt för äldre personer, som tvingas lämna sina hem av ekonomiska eller hälsorelaterade skäl, att hitta ett nytt boende som tillgodoser deras behov utan att de behöver lämna de gemenskaper de var en del av under så många år. |
| --- | --- |

11.

Att bekämpa hemlöshet och diskriminering

| 12. | Europaparlamentet uppmanar till ett mål på EU-nivå om att hemlösheten ska bort senast 2030. Parlamentet uppmanar kommissionen till effektivare insatser för att stödja medlemsstaterna i deras arbete med att minska hemlösheten och få bort den, inom ramen för en handlingsplan för den europeiska sociala pelaren. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en EU-ram för nationella strategier mot hemlöshet, och uppmanar dessutom medlemsstaterna att anta principen om ”Bostad först” och att prioritera att de hemlösa får fasta bostäder, också genom proaktiva och reaktiva åtgärder som en del av sina nationella strategier mot hemlöshet, utgående från systematiska samråd med icke-statliga organisationer som arbetar med hemlöshet, fattigdom och diskriminering. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att kommissionen ytterligare bör undersöka genomförandet av befintliga framgångsrika modeller, såsom Bostad först, genom lämpliga finansieringsinstrument såsom Europeiska socialfonden+ och Europeiska regionala utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar behovet av interministeriellt och mellanstatligt samarbete vid utarbetandet och genomförandet av dessa strategier samt behovet av viktiga berörda parters deltagande, och uppmuntrar till utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av att det samlas in tillförlitliga data om hemlöshet, också bland ungdomar, med medverkan av relevanta icke-statliga organisationer och myndigheter som är verksamma inom tillhandahållandet av tjänster för personer som riskerar hemlöshet eller är hemlösa. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta en gemensam ramdefinition och enhetliga indikatorer för hemlöshet i EU, vilket skulle möjliggöra en gemensam förståelse, en systematisk jämförelse och en bedömning av hemlöshetens omfattning i alla EU-medlemsländer, liksom systematisk bevakning av hemlöshetssiffrorna på EU-nivå genom institutioner såsom Eurostat. Parlamentet yrkar på användning av befintliga verktyg, såsom den europeiska typologin för hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta åtgärder och genomföra program för ungdomar som fyller 18 år och riskerar bli hemlösa. Parlamentet uppmanar kommissionen att ekonomiskt stödja ungdomar att flytta hemifrån, genom att förbättra tillgången till information om medel för rimligt prissatt boende och säkerställa att den reviderade ungdomsgarantin bidrar till att åtgärda hemlösheten bland unga som ökar i många EU-länder. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att hemlösa hbtqi-personer, särskilt unga sådana, uppmärksammats i jämlikhetsstrategin för hbtqi-personer. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa verktyg för förbättrad datainsamling, att främja forskning i hela EU och att underlätta utbytet av metoder mellan medlemsstaterna för att hantera problemet med hemlösa hbtqi-personer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning från den 16 januari 2014 om att omedelbart upphöra med att kriminalisera hemlösa och att ändra diskrimineringen som förhindrar hemlösa från att få sociala tjänster och tak över huvudet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter att utöka övervakningen av hatbrott och incidenter som motiveras av fattigdomsfobi. Parlamentet betonar att det inte är något brott vara fattig och hemlös. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i sin offentliga politik inrätta mekanismer för att garantera hemlösas säkerhet, och att införa fattigdomsfobi som ett motiv för hatbrott i sina riktlinjer för den allmänna säkerheten. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbjuda och åtgärda diskriminering på grund av hemlöshet eller annan boendestatus och upphäva alla lagar och åtgärder som kriminaliserar eller straffar hemlösa eller beteenden som förknippas med att vara hemlös, såsom att sova eller äta på allmän plats, liksom att förbjuda att hemlösa tvingas bort från offentliga platser, om de inte erbjuds ett säkert boendealternativ, samt att de får sina personliga ägodelar förstörda. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att undantagsåtgärderna till förebyggande av hemlöshet och skydd för hemlösa under covid-19-krisen, särskilt genom moratorier för tvångsavhysning och avstängning av energiförsörjningen, samt tillhandahållande av tillfällig bostad, får fortgå så länge det behövs och uppföljs med adekvata och stadigvarande lösningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja och främja de icke-statliga organisationer och välgörenhetsorganisationer som tillhandahåller hälso- och sjukvårdstjänster och sociala tjänster för hemlösa, och hjälper dem att skydda sig mot covid-19. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet erkänner att det finns vissa nödlägen då de behövande bör få nödbostäder såsom tillfälliga härbärgen, exempelvis när människor har det svårt ur administrativ synvinkel eller fallit offer för våld i nära relationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att ingen ska behöva bli uteliggare för att det saknas skäliga boendealternativ. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att alla som behöver det ovillkorligen ska få bo i nödbostäder av lämplig kvalitet om de lider bostadsnöd. Parlamentet betonar dock att detta endast bör vara tillfälligt och inte är ett alternativ till strukturella lösningar såsom förebyggande åtgärder och tillhandahållande av lämpliga bostäder och socialt stöd som svar på hemlöshet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att kvinnor är särskilt utsatta i bostadskrisen. Parlamentet understryker att fattigdomen drabbar kvinnor hårdare, vilket delvis beror på lönegapet och pensionsklyftan mellan kvinnor och män och på att kvinnor oftare arbetar deltid. Parlamentet betonar att kvinnors hemlöshet ofta är mindre synlig och behöver hanteras på ett särskilt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla ett genusperspektiv i sina strategier mot hemlöshet, för att stödja kvinnor som är hemlösa, som i många fall bär på komplexa trauman och står inför återtraumatisering, t.ex. till följd av våld i nära relationer och övergrepp, separation från sina barn, stigmatisering samt avsaknad av säkra och trygga utrymmen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram ett genusperspektiv i sin bostadspolitik, särskilt genom att ge stöd åt kvinnor som ställs inför specifika situationer som ensamföräldraskap. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att social distansering och karantäner på grund av covid-19 fått dramatiska effekter på antalet fall av våld mot kvinnor, också i form av att det blivit vanligare med våld i nära relationer och övergrepp mot barn. Parlamentet påminner om att kvinnors ekonomiska oberoende visat sig vara ett centralt verktyg för att komma till rätta med könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att ekonomiskt stödja kvinnor som utsatts för könsrelaterat våld och flyttar ut för att bo själva, och att förbättra tillgången till information om ekonomiskt understöd för rimligt prissatt boende som ett sätt att förbättra deras ekonomiska oberoende och levnadsstandard. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet yrkar på en övergripande och integrerad strategi mot fattigdom, där det ska finnas fastställda mål för fattigdomsminskning, också bland barn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa barns rätt till lämpligt boende, inklusive med hjälp av stöd för detta ändamål till föräldrar som har svårt att behålla eller få tag på en bostad för att de ska kunna stanna kvar med sina barn, och att fästa särskild uppmärksamhet vid unga vuxna som lämnar institutioner för barnomsorg. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast 2021 lägga fram en europeisk barngaranti, med en anslagen budget på 20 miljarder euro, varvid genomförandet av den ska säkerställa att alla barn i EU bland annat kan bo i en anständig bostad. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa likvärdig tillgång till anständig bostad för alla, att bekämpa rasism och antiziganism, och att garantera att det inte förekommer någon diskriminering på några som helst av de grunder som anförs i artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att både stadgan och direktivet om likabehandling oavsett ras tillämpas, liksom EU:s ramverk för genomförandet av nationella strategier för integrering av romer samt FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet kräver att de ska ägna särskild uppmärksamhet åt intersektionell diskriminering. Parlamentet uppmanar rådet att snabbt anta det övergripande antidiskrimineringsdirektivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att effektivt utvärdera medlemsstaters politiska engagemang och inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater som inte genomför EU:s lagstiftning mot antidiskriminering eller som brottsbelägger hemlösa. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att definiera och genomföra politik mot slumvärdar och hyreshajar, samt utbyta god praxis om denna politik mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar med djup oro att romernas förhållanden fortfar att vara ytterst bekymmersamma. Många av dem bor ofta i segregerade bosättningar som präglas av undermåliga bostadsförhållanden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att motarbeta områdessegregering och engagera romska stödmottagare i utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av alla faser av bostadsprojekt, för att effektivt säkerställa att de får information om hur de kan anlita det ekonomiska stöd som finns att få, samt mekanismer och politiska strategier mot diskriminering för att förhindra tvångsavhysningar samt tillhandahålla tillräckliga och lämpliga lägerplatser för romer som inte är bofasta. Parlamentet framhåller det akuta behovet av upplysningskampanjer och kampanjer för ökat allmänt medvetande och av offentliga investeringar för detta ändamål, vilka blivit ännu nödvändigare till följd bland annat av farorna till följd av covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att använda den planerade Fonden för en rättvis omställning till det den är avsedd för, nämligen att förbättra situationen i fråga om hälso- och sjukvård, bostäder och sysselsättning, så att ingen lämnas utanför, inte heller romer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet varnar för att ett antal kriterier måste uppfyllas för att en avhysning ska vara förenlig med internationell människorättslagstiftning, bland annat meningsfulla kontakter med de berörda personerna, undersökning av alla tänkbara alternativ, omplacering till lämpligt boende enligt överenskommelse med de berörda hushållen, så att ingen blir hemlös, tillgång till rättslig prövning för att säkerställa rättvisa förfaranden samt överensstämmelse med alla mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i de fall där dessa kriterier inte uppfylls, säkerställa att det bedöms att avhysningarna skett med tvång och utgör en kränkning av rätten till bostad. Parlamentet yrkar på att tvångsavhysningar, så som de definieras i internationell människorättslagstiftning, blir förbjudna under alla omständigheter. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar med djup oro att personer med funktionsnedsättning i bostadssammanhang ofta ställs inför många komplexa utmaningar och på olika sätt fråntas sina rättigheter, t.ex. att de inte får leva på lika villkor i samhället, inte får tillgång till samhällsbaserade tjänster som är nödvändiga för att trygga övergången från institutionsvård till ett liv i samhället, att de ofta tvingas bo på segregerade institutioner, att de är fattiga och inte kan komma i fråga för bostadsprogram, och att det finns hinder för tillgängligheten osv. Parlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om vad som åligger dem enligt konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet efterlyser en snabb avinstitutionalisering i hela Europa, och användning av tillgängliga EU-medel och nationella medel för att skapa tillgängliga, icke-segregerade bostäder och tillhandahålla nödvändiga samhällsbaserade tjänster för personer med funktionsnedsättning i syfte att skydda deras rätt till ett självständigt liv i samhället, med lika möjligheter att delta i samhället. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att inga medel från EU eller från medlemsstaterna används för bostadsprojekt som leder till segregering eller social utestängning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att alltid beakta bostadskvalitet såsom en fråga om stadsutveckling, arkitektur och funktionalitet, för att alla ska få det bättre. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja program och incitament som utvecklar och stärker banden mellan generationerna och gör det möjligt för människor, särskilt äldre personer, som tvingas lämna sina hem av ekonomiska eller hälsorelaterade skäl, att hitta ett nytt boende som tillgodoser deras behov utan att de behöver lämna sin invanda boendemiljö. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i den planerade renoveringsvågen för offentliga och privata byggnader infoga en allmän skyldighet att uppfylla tillgänglighetskriterier, och använda dess potential för att förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning och äldre personer samt för personer med nedsatt motorisk och sensorisk kapacitet, för att öka boendekomforten och ”framtidssäkra” bostäderna med tanke på de ökande demografiska förändringarna. |
| --- | --- |

32.

Ett integrerat tillvägagångssätt på EU-nivå med avseende på subventionerat, allmännyttigt och rimligt prissatt boende

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra bostäder till en av hörnstenarna i handlingsplanen för den europeiska sociala pelaren. Parlamentet erinrar om att EU:s politik, finansieringsprogram och finansieringsinstrument starkt påverkar bostadsmarknaderna, bostadsbeståndets kvalitet och invånarnas liv. Parlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt utveckla en integrerad strategi på EU-nivå för subventionerat, allmännyttigt, icke-segregerat och rimligt prissatt boende, som skapar ett stödjande ramverk för nationella, regionala och lokala myndigheter för att alla ska få trygga, sunda, tillgängliga och rimligt prissatta bostäder av god kvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att, som ett led i denna strategi, förbättra sina åtgärder för att engagera de styrande på alla nivåer i att till fullo och konsekvent genomföra rätten till anständigt boende för alla. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar att frågan om rimligt prissatta bostäder tagits med i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att alla landsspecifika rekommendationer ger ett positivt bidrag till ett fullständigt och konsekvent genomförande av principerna i den europeiska sociala pelaren, samt till uppnåendet av Förenta nationernas mål för hållbar utveckling och EU:s klimatmål i enlighet med definitionerna i den gröna given. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att genomföra de landsspecifika rekommendationerna om rimligt prissatta bostäder. Parlamentet anger att nationella planer för rimligt prissatta bostäder bör inkluderas i de nationella reformprogrammen, och yrkar på att kommissionen och medlemsstaterna ska inrätta särskilda strategier för att hantera hinder för rätten till bostad, såsom diskriminering, spekulation, låneocker, markrofferi, konflikter, tvångsavhysningar och miljöförsämring samt sårbarhet för katastrofer. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar behovet av att finjustera indikatorn för bostadsprisindex. Parlamentet anser att en bostad är rimligt prissatt om den som bor där, efter att ha betalt sina bostadskostnader, har kvar tillräckligt med pengar så det åtminstone räcker till andra utgifter som är nödvändiga för ett människovärdigt liv. Parlamentet betonar behovet av att utveckla en utförlig definition av rimligt prissatta bostäder på EU-nivå, som beaktar ett brett spektrum av indikatorer såsom tvångsavhysning och grad av fattigdom. Parlamentet påpekar att det aktuella referensvärdet för alltför höga boendekostnader, det vill säga 40 % av ett hushålls disponibla inkomst, inte ger en tillräckligt bra bild av hur många hushåll som belastas av alltför höga boendekostnader. Parlamentet yrkar på en översyn av referensvärdet och uppmanar Eurostat att ta fram en bredare uppsättning data om hushållens boendekostnader, som ska löpa från 25 % till 40 % av hushållens disponibla inkomst, med intervall på 5 %. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta fram mer exakta, kvalitativt högtstående och jämförbara uppgifter om bostadsmarknaderna, och övervaka huruvida bostäder runt om i EU är rimligt prissatta, också på lokal och nationell nivå, via Eurostat (EU:s statistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU-Silc)) och den europeiska observationsgruppen för energifattigdom, och ta hänsyn till fragmenteringen av nationella bostadsmarknader samt skillnader mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att återinrätta bostadsministrarnas informella möten, att också låta parlamentet medverka vid dem, öppna dem för berörda parter samt att lägga fram ett reviderat format av kontaktpunkterna för bostadsfrågor, för att vi säkert ska få en mekanism för informationsutbyte mellan medlemsstaterna och en plattform för utbyte av bästa praxis för hur man ska gå till väga för att åtgärda hemlösheten och erbjuda anständiga och rimligt prissatta bostäder. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att samarbeta om finansiering av sociala investeringar för att lösa bostadsproblem, med arbetsmarknadens parter, det civila samhället och den privata sektorn, av vilka många spelar, och kan spela, en central roll i att utveckla och upprätthålla lämpliga bostadslösningar för personer i utsatta situationer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera mer i tillgängliga ålderdomshem, med omsorgstjänster av god kvalitet, som är tillgängliga för en bredare grupp av äldre. |
| --- | --- |

39.

Att säkerställa boendetrygghet och inkluderande bostadsmarknader

| 40. | Europaparlamentet påpekar att 25,1 % av hyresgästerna i EU betalar marknadshyror som uppgår till mer än 40 % av deras inkomster och att hyrorna i snitt bara stiger (43). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att införa rättsföreskrifter, däribland tydlig hyresreglering, för att skydda hyresgästers och egnahemsägares rättigheter och förbättra säkerheten för både ägare och hyresgäster och förhindra tvångsavhysningar, också efter renoveringsåtgärder och även av personer som bor i en bostad som staten avhänt sig som ett led i återställande av egendom till tidigare ägare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att säkerställa insyn i hyressättningen och stöd till organisationer som arbetar med att skydda hyresgäster och egnahemsägare, samt inrättande av tvistlösningsförfaranden med låg tröskel. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra en bostadspolitik utgående från principen om neutralitet mellan dels ägarboende, dels hyresboende i privatägda respektive i allmännyttiga bostäder. Parlamentet uppmanar kommissionen att respektera denna princip i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet anser att rätten till bostad inte bör definieras snävt som tillgång till subventionerat boende, utan i ett bredare perspektiv, som rätten att få bo i en bostad där det råder hemfrid, trygghet och människovärdiga förhållanden. Parlamentet framhåller vikten av att upprätta transparenta kriterier för berättigandet till subventionerat och allmännyttigt boende för att säkerställa likvärdig tillgång till bostad. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nationella strategier för att förhindra social segregering, genom en bredare geografisk fördelning av subventionerat boende, som är tillgängligt för alla medborgare oavsett status, kön, religion eller etniskt ursprung. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta bostadsanskaffningen och arbeta för ökad mångfald i bostadsområdena genom att låta ungdomar, låg- och medelinkomstfamiljer och personer från socialt och ekonomiskt missgynnade grupper få bättre lånemöjligheter och komma i fråga för hyresavtal med option att köpa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna till samarbete med banksektorn för att dessa grupper ska kunna få statsgaranterade lån med rimliga lånevillkor, varvid spekulationsbubblor och överskuldsättning bör förhindras. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mer aktivt korrigera ojämlikheter på bostadsmarknaden, inbegripet genom att tillhandahålla heltäckande information om bostadsmarknadernas funktion, antalet bostadsaffärer och deras geografiska fördelning, prisutvecklingen inom specifika marknadssegment, och potentialen för utveckling i andra specifika segment. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar att lämpliga strategier och åtgärder som stöder ett tillräckligt utbud av bostäder är avgörande för att balansera upp och förbättra den ekonomiska bostadsutvecklingen för att gynna hela samhället och säkerställa en rimligt prissatt och trivsam boendemiljö för alla. Parlamentet anser att de åtgärder som vidtas måste vara genomtänkta, konkreta och inriktade på att förverkliga rätten till bostad inom en rimlig tidsram, och att medlemsstater måste avsätta tillräckliga resurser och prioritera behoven hos missgynnade och marginaliserade personer eller grupper som lever i osäkra bostadsförhållanden. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att med kommissionens stöd säkerställa tillhandahållandet av ett tillräckligt antal lämpliga och rimligt prissatta subventionerade bostäder för att täcka bostadsbehoven för dessa personer och grupper. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta sin egen politik för bostadsbyggande som kommer att ge den ekonomiska tillväxten en skjuts inom ramen för covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar med oro den ökande finansialiseringen av bostadsmarknaden, framför allt i storstäder, så att investerare kommer att behandla bostäder som en säljbar tillgång snarare än som en mänsklig rättighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma dels vilket bidrag EU:s politik och bestämmelser ger till finansialiseringen av bostadsmarknaden, dels i vad mån de nationella och lokala myndigheterna kan trygga rätten till bostad. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och de lokala myndigheterna att vidta lämpliga åtgärder mot investeringar i spekulationssyfte, att inrätta politik som gynnar långsiktiga investeringar i bostadsmarknaden, och att utarbeta en politik för rumsplanering i städer och på landsbygden till förmån för rimligt prissatta bostäder, socialt blandade miljöer och social sammanhållning. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att insyn i fastighetsägande och fastighetsaffärer är väsentligt för att inte bostadsmarknaden ska snedvridas och för att förhindra penningtvätt inom denna sektor. Parlamentet upprepar kommissionens skyldighet enligt penningtvättsdirektivet att rapportera senast den 31 december 2020 om behovet av att harmonisera information om fastighetsägande och om sammanlänkningen av dessa nationella register, för att förhindra spekulation. Parlamentet upprepar därför sin uppmaning från den 26 mars 2019 om att medlemsstaterna bör ha offentligt tillgänglig information om de verkliga huvudmännen för mark och fastigheter. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bättre skydda bolåntagare mot tvångsavhysningar. Parlamentet betonar att de som blivit avhysta bör kunna göra sina rättigheter gällande inför domstol. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka de nuvarande bindande uppförandereglerna för kreditgivare, kreditförvaltare och kreditförvärvare för att undvika vilseledande metoder, trakasserier och kränkningar av konsumenternas rättigheter, åtminstone när det gäller hypotekslån, eller, vid behov, anta nya regler. Parlamentet anser att sådana regler i synnerhet bör specificera kraven för rimliga och genomförbara anståndsåtgärder utöver de åtgärder som föreskrivs i artikel 28 i direktiv 2014/17/EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma om det behövs ett lagstiftningsförslag om en minsta belåningsgrad på marknaden för hypotekslån. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta inverkan på bostadsmarknaden, när den föreslår regler för värdepapperisering. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet påpekar att den starka ökningen av korttidsuthyrning av semesterbostäder dels leder till att bostäder försvinner från marknaden och att priserna stiger, dels blir till skada för boendetrivelsen i städer och på turistorter. Parlamentet uppmanar kommissionen att tolka tjänstedirektivet i enlighet med Europeiska unionens domstols dom i mål C-390/18, där det framhålls att överkomligt prissatta bostäder och brist på hyresbostäder är ”ett tvingande hänsyn till allmänintresset” och där de nationella och regionala myndigheterna således får ett brett spelrum för att fastställa proportionerliga regler för besöksnäringen, bland annat i form av obligatorisk registrering, begränsat tillståndsbeviljande, samhällsplaneringsåtgärder, periodbegränsningar och åtgärder mot turistifiering och för att inte stadskärnorna ska avfolkas och livskvaliteten där försämras, till skada för invånarna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i rättsakten om digitala tjänster ta med ett förslag om skyldigheter om informationsutbyte för plattformar på marknaden för korttidsuthyrning av bostäder, i linje med dataskyddsbestämmelserna, eftersom myndigheterna måste kunna säkerställa tillgången till ekonomiskt överkomliga bostäder. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om att underlåtenhet att reglera fastighetsmarknaden och de ekonomiska aktörer som verkar på denna marknad för att säkerställa rimligt prissatta och lämpliga bostäder för alla, skulle innebära att de inte fullgör sina skyldigheter när det gäller rätten till bostad. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet kräver att bostadssektorn ska ingå bland sociala tjänster av allmänt intresse, och inte endast subventionerat boende, eftersom detta är viktigt för att garantera rätten till lämpligt prissatt och anständig bostad för alla. |
| --- | --- |

50.

Att investera i subventionerat, allmännyttigt, rimligt prissatt och energieffektivt boende

| 51. | Europaparlamentet betonar att klyftan för investeringar i rimligt prissatt boende uppgår till 57 miljarder euro per år (44). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera frågan om att överbrygga klyftan för investeringar i rimligt prissatt boende. Parlamentet uppmanar här till en reform av ramarna för ekonomisk styrning, så att medlemsstaterna kan göra nödvändiga gröna och sociala offentliga investeringar, däribland investeringar med koppling till utveckling och förbättring av subventionerat, allmännyttigt, rimligt prissatt och energieffektivt boende. Parlamentet efterlyser dessutom en harmoniserad redovisning av amorteringsmetoderna i samband med investeringar i rimligt prissatt boende. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet erinrar om att subventionerat boende är en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och således undantagen från kravet på anmälan av statligt stöd. Parlamentet erinrar om att subventionerat boende är den enda sektorn i beslutet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse för vilken kommissionen nämner en målgrupp (missgynnade medborgare eller socialt mindre gynnade grupper), och att detta inte är fallet med andra sociala tjänster. Parlamentet tror detta kan begränsa möjligheten att ställa till förfogande subventionerat och överkomligt prissatt boende för alla. Parlamentet erkänner att det inte finns någon gemensamt fastställd definition av subventionerat boende på EU-nivå. Parlamentet varnar dock för att en snäv definition av subventionerat boende som begränsar det till ”bostäder åt missgynnade medborgare eller socialt utsatta grupper som på grund av bristande betalningsförmåga inte kan skaffa sig en bostad på marknadsvillkor” är restriktiv och hindrar medlemsstaternas förmåga att definiera sina tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och tjänster av allmänt intresse. Parlamentet betonar att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på området bostäder bör styras av särskilda krav som fastställs av nationella, regionala eller lokala myndigheter, eftersom dessa kan avgöra vilka bostadsbehov och levnadsvillkor olika grupper har, och dessa behov och villkor kan skilja sig starkt mellan stads- och landsbygdsområden, vartill kommer att dessa myndigheter spelar utslagsgivande roller för ett väl underbyggt beslutsfattande. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i reglerna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse anpassa definitionen av målgruppen för subventionerat och allmännyttigt boende, för att nationella, regionala och lokala myndigheter ska kunna ge bostadsstöd till alla grupper vilkas behov av anständiga och rimligt prissatta bostäder inte är lätta att tillgodose på marknadens villkor, och samtidigt se till att de som har det sämst ställt inte går miste om ekonomiska resurser, av omsorg om att frigöra investeringar och säkerställa rimligt prissatta bostäder, neutralitet mellan boendeformer och hållbar stadsutveckling, samt åstadkomma socialt blandade boendemiljöer och förbättra den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare öka investeringarna i EU i subventionerat, energieffektivt, tillräckligt, rimligt prissatt boende och i åtgärder mot hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Parlamentet efterlyser här investeringar genom Europeiska regionala utvecklingsfonden, Fonden för en rättvis omställning, InvestEU, ESF+, Horisont Europa, Next Generation EU, och särskilt genom faciliteten för återhämtning och resiliens, investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset, och investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset plus. Parlamentet efterlyser större synergier mellan dessa instrument. Parlamentet välkomnar lånen för subventionerat och rimligt prissatt boende genom InvestEU och i den bredare EIB-portföljen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera social utveckling som en prioriterad investering, tillsammans med den gröna och digitala omställningen, i faciliteten för återhämtning och resiliens för att skydda sårbara människor mot de negativa konsekvenserna av den rådande krisen och inkludera planer för sociala framsteg i återhämtnings- och resiliensplanerna, där det beskrivs hur principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter ska genomföras och hur de sociala investeringarna ska inriktas, inbegripet investeringar i subventionerat boende. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen att säkerställa att det blir lättare för lokala och regionala leverantörer av subventionerade och allmännyttiga rimligt prissatta bostäder att få tillgång till EU-medel och EIB:s finansiering. Parlamentet uppmanar EIB att försöka att öka den relevanta utlåningen genom riktat tekniskt stöd och närmare samarbete med finansiella mellanhänder och med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmana till utnyttjande av EU-program som stöder återuppbyggnaden av bostäder i syfte att göra bostäder överkomliga. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se till att alla framtida byggnads- och återställningsprojekt för bostäder siktar på smarta byggnader, där vatten- och energikonsumtionen kan övervakas och göras mer kostnadseffektiv, i enlighet med EU:s klimatmål. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att erkänna, stödja och finansiera lokalt ledda bostadslösningar, bland annat i form av lokalt ledda, demokratiska och kollaborativa bostadslösningar, bland annat lokala markförvaltningsfonder och funktionerande sätt att erbjuda bostad på marknadsvillkor eller subventionerat boende. Parlamentet uppmanar till en hållbar strategi för markanvändningen i städer, till exempel genom att prioritera renovering av bostäder som står tomma snarare än nybyggen av bostäder. |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/hlm/charter/Language_versions/ENG_Geneva_UN_Charter.pdf

(2)  https://www.who.int/publications/i/item/who-housing-and-health-guidelines.

(3)  https://ec.europa.eu/futurium/en/system/files/ged/final_action_plan_euua_housing_partnership_december_2018_1.pdf

(4)  Rapporten från högnivågruppen för frågor som rör investeringar i social infrastruktur i EU: Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe, författare Lieve Fransen, Gino del Bufalo och Edoardo Reviglio (januari 2018).

(5)  https://dmsearch.cor.europa.eu/search/opinion.

(6)  http://nws.eurocities.eu/MediaShell/media/EUROCITIES%20statement%20on%20state%20aid%20and%20local%20public%20%20services_16%2001%202016%20final.pdf

(7)  http://www.iut.nu/wp-content/uploads/2017/07/Housing-Ministers%C2%B4-Communiqu%C3%A9.pdf.

(8)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/resolution-for-social-housing-in-europe.pdf.

(9)  https://ap.ohchr.org/documents/dpage_e.aspx?si=A/HRC/31/54.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2020)0194.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2020)0176.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(13)  Antagna texter, P9_TA(2019)0033.

(14)  Antagna texter, P8_TA(2019)0240.

(15)  Antagna texter, P8_TA(2019)0202.

(16)  Antagna texter, P9_TA(2020)0156.

(17)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 89.

(18)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 156.

(19)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 138.

(20)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 2.

(21)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 93.

(22)  EUT C 58, 15.2.2018, s. 192.

(23)  EUT C 366, 21.10.2017, s. 19.

(24)  EUT C 366, 21.10.2017, s. 31.

(25)  EUT C 482, 23.12.2016, s. 141.

(26)  EUT C 65, 19.2.2016, s. 40.

(27)  https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2019/000003_sv.

(28)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/legal_gender_recognition_in_the_eu_the_journeys_of_trans_people_towards_full_equality_web.pdf

(29)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/inadequate-housing-is-costing-europe-eu194-billion-per-year

(30)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/digpub/housing/index.html?lang=en

(31)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20190514-1

(32)  https://www.un.org/en/events/citiesday/assets/pdf/the_worlds_cities_in_2018_ data_booklet.pdf

(33)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2020/addressing-household-over-indebtedness.

(34)  Slutrapport från FN:s särskilde rapportör om lämpligt boende, s. 3.

(35)  Rapport från FN:s särskilde rapportör om lämpligt boende som en beståndsdel i rätten till rimlig levnadsstandard, och om rätten till icke-diskriminering i detta sammanhang A/HRC/31/54.

(36)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Housing_statistics&oldid=497245#Housing_affordability.

(37)  Europarådets utvecklingsbank: Housing inequality in Europe, 2017, s. 34.

(38)  https://www.who.int/social_determinants/Guidance_on_pro_equity_linkages/en/

(39)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20191119-1.

(40)  Feasibility study for a Child Guarantee: Target Group Discussion Paper on Children living in Precarious Family Situations.

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200120-1.

(42)  https://www.oecd.org/els/family/HM1-1-Housing-stock-and-construction.pdf.

(43)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/digpub/housing/index.html?lang=en.

(44)  Rapport från högnivågruppen för frågor som rör investeringar i social infrastruktur i EU: Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe (2018).

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/161 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/161

---

P9_TA(2021)0021

Rätten att inte vara uppkopplad

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 med rekommendationer till kommissionen om rätten att inte vara uppkopplad (2019/2181(INL))

(2021/C 456/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 153.2 b i EUF-fördraget jämförd med artikel 153.1 a, b och i) i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 153.2 b i EUF-fördraget jämförd med artikel 153.1 a, b och i) i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 91/383/EEG av den 25 juni 1991 om komplettering av åtgärderna för att främja förbättringar av säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare med tidsbegränsat anställningsförhållande eller tillfälligt anställningsförhållande (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 91/383/EEG av den 25 juni 1991 om komplettering av åtgärderna för att främja förbättringar av säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare med tidsbegränsat anställningsförhållande eller tillfälligt anställningsförhållande (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (5),

| — | med beaktande av artiklarna 23 och 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 23 och 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt principerna nr 5, 7, 8, 9 och 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt principerna nr 5, 7, 8, 9 och 10,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner och rekommendationer, i synnerhet 1919 års konvention om arbetstiden (inom industrin) (nr 1), 1930 års konvention om arbetstiden (handel och kontor) (nr 30), 1981 års rekommendation om kollektiva förhandlingar (nr 163), 1981 års konvention om arbetstagare med familjeansvar (nr 156) och dess åtföljande rekommendation (nr 165) samt ILO:s hundraårsdeklaration om framtidens arbetsliv från 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner och rekommendationer, i synnerhet 1919 års konvention om arbetstiden (inom industrin) (nr 1), 1930 års konvention om arbetstiden (handel och kontor) (nr 30), 1981 års rekommendation om kollektiva förhandlingar (nr 163), 1981 års konvention om arbetstagare med familjeansvar (nr 156) och dess åtföljande rekommendation (nr 165) samt ILO:s hundraårsdeklaration om framtidens arbetsliv från 2019,

| — | med beaktande av Europarådets reviderade europeiska sociala stadga av den 3 maj 1996, särskilt artikel 2 (om rätten till skäliga arbetsvillkor, inbegripet rimliga arbetstider och viloperioder), artikel 3 (om rätten till säkra och hälsosamma arbetsförhållanden), artikel 6 (om rätten till kollektiva förhandlingar) och artikel 27 (om skydd för arbetstagare med familjeansvar), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets reviderade europeiska sociala stadga av den 3 maj 1996, särskilt artikel 2 (om rätten till skäliga arbetsvillkor, inbegripet rimliga arbetstider och viloperioder), artikel 3 (om rätten till säkra och hälsosamma arbetsförhållanden), artikel 6 (om rätten till kollektiva förhandlingar) och artikel 27 (om skydd för arbetstagare med familjeansvar),

| — | med beaktande av artikel 24 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 24 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av de europeiska arbetsmarknadsparternas ramavtal om distansarbete (2002) och om digitalisering (2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de europeiska arbetsmarknadsparternas ramavtal om distansarbete (2002) och om digitalisering (2020),

| — | med beaktande av studien med en bedömning av det europeiska mervärdet från enheten för europeiskt mervärde i Europaparlamentets utredningstjänst The right to disconnect (Rätten att inte vara uppkopplad) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien med en bedömning av det europeiska mervärdet från enheten för europeiskt mervärde i Europaparlamentets utredningstjänst The right to disconnect (Rätten att inte vara uppkopplad) (6),

| — | med beaktande av Eurofounds rapport av den 31 juli 2019The right to switch off (Rätten att stänga av), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds rapport av den 31 juli 2019The right to switch off (Rätten att stänga av),

| — | med beaktande av Eurofounds arbetsdokument The right to disconnect in the 27 EU Member States, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds arbetsdokument The right to disconnect in the 27 EU Member States,

| — | med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol (domstolen) om kriterierna för att fastställa arbetstid, däribland jour- och bakjourtid, om betydelsen av viloperioder, om kravet att mäta arbetstid samt om kriterierna för att fastställa en arbetstagares ställning (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol (domstolen) om kriterierna för att fastställa arbetstid, däribland jour- och bakjourtid, om betydelsen av viloperioder, om kravet att mäta arbetstid samt om kriterierna för att fastställa en arbetstagares ställning (7),

| — | med beaktande av domstolens dom i målet C-518/15, enligt vilken den jourtid som en arbetstagare tillbringar i hemmet med en skyldighet att inställa sig hos arbetsgivaren inom en kort tid ska anses utgöra ”arbetstid” (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens dom i målet C-518/15, enligt vilken den jourtid som en arbetstagare tillbringar i hemmet med en skyldighet att inställa sig hos arbetsgivaren inom en kort tid ska anses utgöra ”arbetstid” (8),

| — | med beaktande av domstolens dom i mål C-55/18, enligt vilken medlemsstaterna måste kräva av arbetsgivarna att de inrättar ett system som gör det möjligt att beräkna den dagliga arbetstiden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens dom i mål C-55/18, enligt vilken medlemsstaterna måste kräva av arbetsgivarna att de inrättar ett system som gör det möjligt att beräkna den dagliga arbetstiden (9),

| — | med beaktande av UNI Global Unions rapport The Right to Disconnect: Best Practices (Rätten att inte vara uppkopplad: bästa praxis), |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNI Global Unions rapport The Right to Disconnect: Best Practices (Rätten att inte vara uppkopplad: bästa praxis),

| — | med beaktande av punkt 17 i sin resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 17 i sin resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (10),

| — | med beaktande av artikel 5 i sitt beslut av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5 i sitt beslut av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga (11),

| — | med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0246/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0246/2020), och av följande skäl:

| A. | Det finns just nu ingen särskild unionsrättsakt om arbetstagares rätt att inte vara uppkopplad på digitala verktyg, däribland informations- och kommunikationsteknik (IKT), som används i arbetssyfte. |
| --- | --- |

A.

Det finns just nu ingen särskild unionsrättsakt om arbetstagares rätt att inte vara uppkopplad på digitala verktyg, däribland informations- och kommunikationsteknik (IKT), som används i arbetssyfte.

| B. | Digitaliseringen och en lämplig användning av digitala verktyg har medfört många ekonomiska och samhälleliga fördelar för arbetsgivare och arbetstagare, såsom ökad flexibilitet och självständighet, möjligheten att förbättra balansen mellan arbete och privatliv och minskade pendlingstider, men har också medfört nackdelar som innebär en rad etiska, rättsliga och sysselsättningsrelaterade utmaningar, såsom att arbetet blir mer intensivt och arbetstiden förlängs, vilket leder till att gränserna mellan arbete och privatliv suddas ut. |
| --- | --- |

B.

Digitaliseringen och en lämplig användning av digitala verktyg har medfört många ekonomiska och samhälleliga fördelar för arbetsgivare och arbetstagare, såsom ökad flexibilitet och självständighet, möjligheten att förbättra balansen mellan arbete och privatliv och minskade pendlingstider, men har också medfört nackdelar som innebär en rad etiska, rättsliga och sysselsättningsrelaterade utmaningar, såsom att arbetet blir mer intensivt och arbetstiden förlängs, vilket leder till att gränserna mellan arbete och privatliv suddas ut.

| C. | Att digitala verktyg används alltmer i arbetssyfte har lett till en kultur av ”ständig uppkoppling”, ”alltid tillgänglig” eller ”konstant jour”, som kan ha skadlig inverkan på arbetstagares grundläggande rättigheter och rättvisa arbetsvillkor inklusive en skälig lön, arbetstidsbegränsning och balans mellan arbete och privatliv, fysisk och mental hälsa och säkerhet på arbetet samt välmående. På grund av den oproportionerliga effekten på arbetstagare med omsorgsansvar, vilka oftast är kvinnor, drabbas även jämställdheten. Den digitala omställningen bör vägledas av respekten för mänskliga rättigheter och för unionens grundläggande rättigheter och värden, och bör ha en positiv effekt på arbetstagarna och arbetsvillkoren. |
| --- | --- |

C.

Att digitala verktyg används alltmer i arbetssyfte har lett till en kultur av ”ständig uppkoppling”, ”alltid tillgänglig” eller ”konstant jour”, som kan ha skadlig inverkan på arbetstagares grundläggande rättigheter och rättvisa arbetsvillkor inklusive en skälig lön, arbetstidsbegränsning och balans mellan arbete och privatliv, fysisk och mental hälsa och säkerhet på arbetet samt välmående. På grund av den oproportionerliga effekten på arbetstagare med omsorgsansvar, vilka oftast är kvinnor, drabbas även jämställdheten. Den digitala omställningen bör vägledas av respekten för mänskliga rättigheter och för unionens grundläggande rättigheter och värden, och bör ha en positiv effekt på arbetstagarna och arbetsvillkoren.

| D. | Användningen av digitala verktyg under längre perioder kan leda till minskad koncentration samt kognitiv och känslomässig överbelastning. Monotona repetitiva manipuleringar och en statisk kroppsställning under långa perioder kan leda till muskelspänningar och andra muskel- och skelettbesvär. Internationella centret för cancerforskning har klassificerat radiofrekvent strålning som möjligen cancerframkallande. Gravida kvinnor kan utgöra en särskild riskgrupp när de utsätts för radiofrekvent strålning. |
| --- | --- |

D.

Användningen av digitala verktyg under längre perioder kan leda till minskad koncentration samt kognitiv och känslomässig överbelastning. Monotona repetitiva manipuleringar och en statisk kroppsställning under långa perioder kan leda till muskelspänningar och andra muskel- och skelettbesvär. Internationella centret för cancerforskning har klassificerat radiofrekvent strålning som möjligen cancerframkallande. Gravida kvinnor kan utgöra en särskild riskgrupp när de utsätts för radiofrekvent strålning.

| E. | Överdriven användning av teknisk utrustning kan förvärra sådana fenomen som isolering, teknikberoende, sömnbrist, känslomässig utmattning, ångest och utbrändhet. Enligt WHO lider över 300 miljoner människor världen över av depression och vanliga psykiska störningar som är relaterade till arbetet, och 38,2 % av unionens befolkning lider av en psykisk störning varje år. |
| --- | --- |

E.

Överdriven användning av teknisk utrustning kan förvärra sådana fenomen som isolering, teknikberoende, sömnbrist, känslomässig utmattning, ångest och utbrändhet. Enligt WHO lider över 300 miljoner människor världen över av depression och vanliga psykiska störningar som är relaterade till arbetet, och 38,2 % av unionens befolkning lider av en psykisk störning varje år.

| F. | De åtgärder som vidtagits till följd av covid-19-krisen har förändrat människors sätt att arbeta och har visat på vikten av digitala lösningar, däribland system för arbete hemifrån som används av företag, egenföretagare och offentliga förvaltningsorgan i hela unionen. Över en tredjedel av arbetstagarna i unionen började enligt Eurofound arbeta hemifrån under nedstängningen, jämfört med de 5 % som brukade arbeta hemifrån tidigare, och användningen av digitala verktyg i arbetssyfte ökade avsevärt. Enligt Eurofound rapporterade 27 % av de svarande som arbetar hemifrån att de hade arbetat på sin fritid för att uppfylla arbetsåtaganden (12). Distansarbetet har ökat under covid-19-krisen och förväntas ligga kvar på en högre nivå än före covid-19-krisen eller till och med öka ytterligare. |
| --- | --- |

F.

De åtgärder som vidtagits till följd av covid-19-krisen har förändrat människors sätt att arbeta och har visat på vikten av digitala lösningar, däribland system för arbete hemifrån som används av företag, egenföretagare och offentliga förvaltningsorgan i hela unionen. Över en tredjedel av arbetstagarna i unionen började enligt Eurofound arbeta hemifrån under nedstängningen, jämfört med de 5 % som brukade arbeta hemifrån tidigare, och användningen av digitala verktyg i arbetssyfte ökade avsevärt. Enligt Eurofound rapporterade 27 % av de svarande som arbetar hemifrån att de hade arbetat på sin fritid för att uppfylla arbetsåtaganden (12). Distansarbetet har ökat under covid-19-krisen och förväntas ligga kvar på en högre nivå än före covid-19-krisen eller till och med öka ytterligare.

| G. | Kvinnor löper särskilt stor risk och drabbas hårdare av de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-krisen, på grund av sin dominerande eller fortfarande traditionella roll som huvudansvariga för hem och familj. Det ökade distansarbetet under covid-19-krisen kan också utgöra en större risk för ungdomar och personer med omsorgsansvar, såsom ensamstående föräldrar, barnfamiljer och familjer med omsorgsbehövande anhöriga. God balans mellan arbete och privatliv är viktigt under en tid som präglas av distansarbete, social distansering och nedstängning. Jämställdhetsaspekter bör beaktas i samband med rätten att inte vara uppkopplad. |
| --- | --- |

G.

Kvinnor löper särskilt stor risk och drabbas hårdare av de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-krisen, på grund av sin dominerande eller fortfarande traditionella roll som huvudansvariga för hem och familj. Det ökade distansarbetet under covid-19-krisen kan också utgöra en större risk för ungdomar och personer med omsorgsansvar, såsom ensamstående föräldrar, barnfamiljer och familjer med omsorgsbehövande anhöriga. God balans mellan arbete och privatliv är viktigt under en tid som präglas av distansarbete, social distansering och nedstängning. Jämställdhetsaspekter bör beaktas i samband med rätten att inte vara uppkopplad.

| H. | Rätten att inte vara uppkopplad är en grundläggande rättighet som är en oskiljaktig del av de nya arbetsmönstren i den nya digitala tidsåldern. Den rättigheten bör betraktas som ett viktigt socialpolitiskt instrument på unionsnivå för att säkerställa skydd av alla arbetstagares rättigheter. Rätten att inte vara uppkopplad är särskilt viktig för de mest utsatta arbetstagarna och dem med omsorgsansvar. |
| --- | --- |

H.

Rätten att inte vara uppkopplad är en grundläggande rättighet som är en oskiljaktig del av de nya arbetsmönstren i den nya digitala tidsåldern. Den rättigheten bör betraktas som ett viktigt socialpolitiskt instrument på unionsnivå för att säkerställa skydd av alla arbetstagares rättigheter. Rätten att inte vara uppkopplad är särskilt viktig för de mest utsatta arbetstagarna och dem med omsorgsansvar.

| I. | Tekniska framsteg har skapat ytterligare komplexitet när det gäller övervakning av arbetsplatsen. Användningen av inkräktande digital teknik på arbetsplatsen behandlas och regleras i någon mån endast av vissa medlemsstater. I artikel 8 i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna ges var och en uttryckligen rätt till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne. Denna har använts i nationella jurisdiktioner för att skydda arbetstagares privatliv i sysselsättningssammanhang. Artikel 8 i Europakonventionen och genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (dataskyddsförordningen) (13) bör säkerställa att arbetstagare ges adekvat information om övervakningens typ och omfattning samt att arbetsgivaren måste motivera åtgärderna och minimera deras effekt genom att tillämpa metoder som orsakar så lite intrång som möjligt. |
| --- | --- |

I.

Tekniska framsteg har skapat ytterligare komplexitet när det gäller övervakning av arbetsplatsen. Användningen av inkräktande digital teknik på arbetsplatsen behandlas och regleras i någon mån endast av vissa medlemsstater. I artikel 8 i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna ges var och en uttryckligen rätt till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne. Denna har använts i nationella jurisdiktioner för att skydda arbetstagares privatliv i sysselsättningssammanhang. Artikel 8 i Europakonventionen och genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (dataskyddsförordningen) (13) bör säkerställa att arbetstagare ges adekvat information om övervakningens typ och omfattning samt att arbetsgivaren måste motivera åtgärderna och minimera deras effekt genom att tillämpa metoder som orsakar så lite intrång som möjligt.

| J. | I Eurofound-studien framkom att 27 % av de svarande som arbetar hemifrån rapporterade att de hade arbetat på sin fritid för att uppfylla arbetsåtaganden. |
| --- | --- |

J.

I Eurofound-studien framkom att 27 % av de svarande som arbetar hemifrån rapporterade att de hade arbetat på sin fritid för att uppfylla arbetsåtaganden.

| 1. | Europaparlamentet betonar att digitala verktyg, däribland IKT, som används i arbetssyfte har ökat flexibiliteten sett till när, var och hur arbete kan utföras och arbetstagare kan nås utanför sitt arbete. En lämplig användning av digitala verktyg kan vara en tillgång för arbetsgivare och arbetstagare som därigenom får större frihet, oberoende och flexibilitet så att de bättre kan organisera arbetstiden och arbetsuppgifterna, minska restiden till arbetet och lättare klara av privata och familjemässiga förpliktelser, och på så sätt skapa en bättre balans mellan arbete och privatliv. Parlamentet konstaterar att arbetstagarnas behov varierar stort och betonar i detta sammanhang vikten av att ta fram en tydlig ram som främjar både personlig flexibilitet och skydd av arbetstagarnas rättigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att ständig uppkoppling, i kombination med höga arbetskrav och en tilltagande förväntan på att arbetstagare alltid går att nå, kan gå ut över arbetstagares grundläggande rättigheter, balans mellan privatliv och arbete, och deras fysiska och psykiska hälsa och välmående. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet erkänner att effektiv registrering av arbetstiden kan bidra till att den avtalsenliga arbetstiden respekteras. Parlamentet betonar att, samtidigt som det är viktigt att arbetstiden registreras för att säkerställa att den avtalsenliga arbetstiden och de lagliga gränserna inte överskrids, måste uppmärksamhet ägnas effektiviteten med tanke på att det endast är ett fåtal medlemsstater som har en lagstiftning på detta område. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att det finns allt fler belägg för att en avgränsning av arbetstider, balans mellan arbete och privatliv, en viss flexibilitet i organisationen av arbetstiden samt aktiva förbättringsåtgärder för välbefinnande i arbetet medför bland annat positiva följder för arbetstagares fysiska och psykiska hälsa, förbättrad säkerhet på arbetsplatsen och ökad produktivitet i arbetet på grund av minskad trötthet och stress, högre tillfredsställelse med arbetet och motivation bland anställda samt lägre frånvaro (14). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att digitala verktyg i arbetssyfte används korrekt och effektivt, såväl för arbetstagare som för arbetsgivare, med omsorg om att undvika alla överträdelser av arbetstagares rätt till rättvisa arbetsvillkor, däribland skälig lön, arbetstidsbegränsning och balans mellan arbete och privatliv samt hälsa och säkerhet på arbetet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att avbrott i arbetstagarnas icke-arbetstid och förlängd arbetstid kan öka risken för oavlönad övertid, arbetströtthet, psykosociala, psykiska och fysiska problem, såsom ångest, depression, utbrändhet och teknikstress, och kan ha en negativ inverkan på deras hälsa och säkerhet på arbetet, deras balans mellan arbete och privatliv och deras vila från arbetet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar Eurofounds rön som visar att personer som regelbundet arbetar hemifrån är mer än dubbelt så benägna att arbeta mer än de högst tillåtna 48 timmarna per vecka och riskerar att vila mindre än de elva timmar som krävs mellan arbetsdagar, i enlighet med unionsrätten, jämfört med personer som arbetar i sin arbetsgivares lokaler. Parlamentet betonar att nästan 30 % av dessa distansarbetare rapporterar att de arbetar på sin fritid varje dag eller flera dagar i veckan, jämfört med under 5 % av de arbetstagare som arbetar på kontoret, och att distansarbetare även är mer benägna att arbeta oregelbundna tider. Parlamentet betonar att det är allt fler hemarbetande arbetstagare i unionen som rapporterar långa arbetstider eller som inte kan utnyttja någon icke-arbetstid. Parlamentet noterar vidare att personer som regelbundet arbetar på distans oftare rapporterar att de lider av arbetsrelaterad stress och har problem med sömnstörningar, stress och exponering för ljus från digitala skärmar, och noterar att andra hälsoeffekter som drabbar distansarbetare och utpräglat mobila arbetstagare är huvudvärk, syntrötthet, trötthet, ångest och muskel- och skelettbesvär. Parlamentet erkänner att regelbundet hemmabaserat arbete även kan ha en fysisk inverkan på arbetstagare eftersom improviserade arbetsytor i hemmet, samt bärbara datorer och annan IKT-utrustning kanske inte uppfyller ergonomiska standarder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra forskningen och datainsamlingen och att göra en utförlig bedömning av dessa problem. Parlamentet betonar att ökningen av distansarbete som förutses på lång sikt innebär att det blir ännu viktigare att ta itu med dessa frågor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att distansarbete har varit avgörande för att skydda vissa arbetstillfällen och företag under covid-19-krisen, men upprepar att det på grund av kombinationen av långa arbetstider och högre krav också kan innebära större risker för arbetstagare med negativa konsekvenser för kvaliteten på deras arbetstid och balans mellan arbete och privatliv samt deras fysiska och psykiska hälsa. Parlamentet betonar att särskilda svårigheter uppstår när arbetet inte är knutet till en viss arbetsplats, när uppkopplingen till arbetet är konstant och när arbetet spiller över på familje- och privatlivet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att arbetstagares rätt att inte vara uppkopplad är mycket viktig för att skydda deras fysiska och psykiska hälsa och välmående och för att skydda dem mot psykologiska risker. Parlamentet upprepar vikten av och fördelarna med att genomföra psykosociala riskbedömningar på privat och offentlig företagsnivå och upprepar vikten av att främja psykisk hälsa och förebygga psykiska störningar på arbetsplatsen, för att skapa bättre villkor för både arbetstagare och arbetsgivare. Parlamentet konstaterar att kommittéer för hälsa och säkerhet som inrättats av arbetsmarknadens parter kan spela en positiv roll när det gäller att säkerställa mer frekventa och korrekta riskbedömningar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att enligt gällande lagstiftning och rättspraxis från Europeiska unionens domstol är arbetstagare inte skyldiga att vara konstant tillgängliga för arbetsgivaren utan avbrott, och att det finns en skillnad mellan arbetstid, då en arbetstagare måste vara tillgänglig för arbetsgivaren, och icke-arbetstid, då en arbetstagare inte har någon skyldighet att vara tillgänglig för arbetsgivaren, och att jourtid är arbetstid. Parlamentet erkänner dock att rätten att inte vara uppkopplad inte uttryckligen är reglerad i unionsrätten. Parlamentet påminner om att situationen varierar stort i medlemsstaterna, där ett antal medlemsstater och arbetsmarknadsparter har vidtagit åtgärder för att i lagstiftningen och/eller kollektivavtal reglera användningen av digitala verktyg i arbetssyfte så att arbetstagare och deras familjer omfattas av skyddsåtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna och uppmuntrar arbetsmarknadens parter att utbyta bästa praxis och att säkerställa en samordnad gemensam strategi för de befintliga arbetsvillkoren utan att detta inverkar menligt på de sociala rättigheterna och rörligheten inom unionen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma och behandla riskerna med att inte skydda rätten att inte vara uppkopplad. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsgivarna att säkerställa att arbetstagarna är medvetna om och kan utöva sin rätt att inte vara uppkopplad. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om de specifika behoven inom och skillnaderna mellan olika sektorer med avseende på rätten att inte vara uppkopplad. Parlamentet uppmanar kommissionen att, på grundval av en utförlig bedömning, en ordentlig utvärdering och ett samråd med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter, lägga fram ett förslag till ett unionsdirektiv om minimikrav och villkor för att säkerställa att arbetstagare i praktiken kan utöva sin rätt att inte vara uppkopplad och för att reglera användningen av befintliga och nya digitala verktyg i arbetssyfte, samtidigt som man beaktar de europeiska arbetsmarknadsparternas ramavtal om digitalisering, vilket inbegriper bestämmelser om uppkoppling och nedkoppling. Parlamentet påminner om att ramavtalet föreskriver att arbetsmarknadens parter ska vidta genomförandeåtgärder inom de närmaste tre åren och att ett lagstiftningsförslag före utgången av denna genomförandeperiod skulle åsidosätta den roll som arbetsmarknadens parter har enligt EUF-fördraget. Parlamentet insisterar på att alla lagstiftningsinitiativ måste respektera arbetsmarknadsparternas autonomi på nationell nivå, nationella kollektivavtal och nationella arbetsmarknadstraditioner och arbetsmarknadsmodeller, och de får inte påverka rätten att förhandla fram, ingå och verkställa kollektivavtal i enlighet med nationell rätt och praxis. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en lagstiftningsram i syfte att fastställa minimikrav för distansarbete i hela unionen och säkerställa att distansarbetet inte påverkar distansarbetarnas anställningsvillkor. Parlamentet betonar att en sådan ram bör klargöra arbetsvillkoren, inbegripet tillhandahållande, användning och ansvar för utrustning, såsom befintliga och nya digitala verktyg, och bör säkerställa att sådant arbete utförs på frivillig basis och att distansarbetarnas rättigheter, arbetsbörda och prestationskrav motsvarar dem som gäller för jämförbara arbetstagare. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att det nya direktivet bör precisera, komplettera och till fullo respektera kraven i direktiv 2003/88/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden, i synnerhet angående rätten till årlig betald semester, direktiv (EU) 2019/1152 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor och direktiv (EU) 2019/1158 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare samt i rådets direktiv 89/391/EEG om arbetstagarnas säkerhet och hälsa, särskilt kraven i dessa direktiv som rör maximal arbetstid och minimitid för vila, flexibla arbetsformer och informationskrav, och att det inte bör påverka arbetstagarna negativt. Parlamentet anser att det nya direktivet bör innehålla lösningar för att hantera befintliga modeller, arbetsmarknadsparternas roll, arbetsgivarnas ansvar och arbetstagarnas behov sett till hur deras arbetstid förläggs när de använder digitala verktyg. Parlamentet betonar den grundläggande betydelsen av korrekt införlivande, genomförande och tillämpning av unionens regler och påminner om att unionens regelverk på sysselsättningsområdet och det sociala området är fullt tillämpligt på den digitala omställningen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa efterlevnaden genom de nationella yrkesinspektionsmyndigheterna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att arbetstagare genom rätten att inte vara uppkopplad får avstå från arbetsrelaterade uppgifter, aktiviteter och elektronisk kommunikation, till exempel telefonsamtal, e-post och andra meddelanden, utanför arbetstid, däribland under viloperioder, allmänna helgdagar och semester, mamma- och pappaledighet, föräldraledighet och andra typer av ledighet, utan att drabbas av några negativa konsekvenser. Parlamentet betonar att viss autonomi, flexibilitet och respekt för tidssuveränitet, där arbetstagare måste ha möjlighet att schemalägga sina arbetstider utifrån personligt ansvar, i synnerhet när det gäller omsorg om barn eller sjuka familjemedlemmar, bör respekteras. Parlamentet betonar att den ökade uppkopplingen på arbetsplatsen inte bör leda till diskriminering eller negativa konsekvenser när det gäller rekrytering eller befordran. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att framsteg när det gäller nya tekniska möjligheter, såsom artificiell intelligens, spelar en avgörande roll när det gäller att forma framtidens arbetsplats och bedömningen av arbetseffektivitet och bör inte leda till en avhumaniserad användning av digitala verktyg eller ge upphov till farhågor om integritet och oproportionerlig och olaglig insamling av personuppgifter eller övervakning av arbetstagare. Parlamentet betonar att nya former av verktyg för övervakning av arbetsplatser och arbetsresultat, som gör det möjligt för företag att på ett omfattande sätt följa arbetstagarnas verksamhet, inte bör ses som en möjlighet att utföra systematisk övervakning av arbetstagarna. Parlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter och dataskyddsmyndigheterna att säkerställa att arbetsövervakningsverktyg endast används när det är nödvändigt och proportionerligt och att säkerställa anställdas rätt till integritet och självbestämmande i sitt arbete. Parlamentet påpekar att om arbetstagare tillåts använda sig av kommunikationstjänster som tillhandahålls av arbetsgivaren för privata syften har arbetsgivaren ingen rätt till åtkomst till kommunikationens metadata eller innehåll, och arbetstagarna måste vara utbildade och informerade om hur deras uppgifter behandlas. Arbetstagares samtycke till att deras personuppgifter behandlas kan i anställningsförhållanden normalt sett inte betraktas som frivilligt och gäller därför inte, eftersom det finns en tydlig obalans i maktförhållandet mellan den registrerade anställda och den personuppgiftsansvariga arbetsgivaren. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet upprepar att respekten för arbetstiden och dess förutsägbarhet anses vara nödvändig för att säkerställa hälsa och säkerhet för arbetstagare och deras familjer i unionen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, medlemsstaterna, arbetsgivare och arbetstagare aktivt måste stödja och uppmuntra rätten att inte vara uppkopplad och främja en effektiv, genomtänkt och balanserad inställning till digitala arbetsverktyg, plus medvetandehöjande åtgärder och utbildningskampanjer angående arbetstid och rätten att inte vara uppkopplad. Parlamentet betonar vikten av en rimlig användning av digitala verktyg som säkerställer att rätten att inte vara uppkopplad och alla andra rättigheter som är utformade för att skydda arbetstagares psykiska och fysiska hälsa faktiskt genomförs och blir en aktiv del av arbetskulturen i unionen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker att arbetsgivare inte bör kräva att arbetstagare ska vara direkt eller indirekt tillgängliga eller nåbara utanför sin arbetstid och att medarbetarna bör avstå från att kontakta sina kollegor utanför den överenskomna arbetstiden i arbetssyfte. Parlamentet påminner om att den tid under vilken en arbetstagare är tillgänglig eller nåbar för arbetsgivaren är arbetstid. Parlamentet betonar att med tanke på det föränderliga arbetslivet är det än viktigare att arbetstagarna får fullständig information om sina arbetsvillkor i syfte att genomföra rätten att inte vara uppkopplad, vilket bör ske i god tid i ett för arbetstagarna lättillgänglig skriftligt eller digitalt format. Parlamentet påpekar att arbetsgivarna måste ge arbetstagarna tillräcklig information, inklusive en skriftlig förklaring där arbetstagarnas rätt att inte vara uppkopplad fastställs. Denna ska som minst innehålla den praktiska ordningen för att stänga av digitala verktyg i arbetssyfte, däribland alla arbetsrelaterade övervakningsverktyg, vidare på vilket sätt arbetstiden registreras, arbetsgivarens hälso- och säkerhetsbedömning samt åtgärderna för att skydda arbetstagarna mot negativ behandling och för att genomföra arbetstagarnas rätt till prövning. Parlamentet upprepar vikten av lika behandling av gränsöverskridande arbetstagare och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att säkerställa att arbetstagarna har fått tydlig information om sin rätt att inte vara uppkopplad, även över gränser. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att arbetsmarknadens parter säkerställer att rätten att inte vara uppkopplad faktiskt genomförs och verkställs, i enlighet med nationell praxis, och att det är viktigt att väga in det arbete som de redan har genomfört i det avseendet. Parlamentet anser att medlemsstaterna måste säkerställa att arbetstagarna i praktiken kan utöva sin rätt att inte vara uppkopplad, bland annat genom kollektivavtal. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa tydliga och tillräckliga mekanismer för att säkerställa en miniminivå för skydd i enlighet med unionsrätten och verkställandet av rätten att inte vara uppkopplad för alla arbetstagare. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att en arbetstagare som åberopar sin rätt att inte vara uppkopplad skyddas mot repressalier och andra negativa återverkningar och att det finns mekanismer för att behandla klagomål eller överträdelser av rätten att inte vara uppkopplad. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att all yrkesmässig utbildningsverksamhet på distans måste räknas som arbetsverksamhet och får inte äga rum under övertid eller lediga dagar utan lämplig ersättning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar vikten av att stödja individuella kurser som syftar till att förbättra it-kompetensen för alla arbetstagare, särskilt för personer med funktionsnedsättning och äldre kollegor, i syfte att säkerställa att de kan utföra sitt arbete på ett bra och effektivt sätt. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera rätten att inte vara uppkopplad i sin nya arbetsmiljöstrategi och att uttryckligen ta fram nya psykosociala åtgärder inom ramen för arbetsmiljö. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artikel 153.2 jämförd med artikel 153.1 a, b och i i EUF-fördraget, förelägga parlamentet ett förslag till rättsakt om rätten att inte vara uppkopplad, i enlighet med de rekommendationer som bifogas. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet bedömer att det begärda förslaget inte får några ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  EGT L 183, 29.6.1989, s. 1.

(2)  EGT L 206, 29.7.1991, s. 19.

(3)  EUT L 299, 18.11.2003, s. 9.

(4)  EUT L 186, 11.7.2019, s. 105.

(5)  EUT L 188, 12.7.2019, s. 79.

(6)  PE 642.847, juli 2020, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/642847/EPRS_BRI(2020)642847_EN.pdf

(7)  Se bl.a. domstolens domar av den 5 oktober 2004, Pfeiffer m.fl., C-397/01 till C-403/01, ECLI:EU:C:2004:584, punkt 93, av den 7 september 2006, kommissionen mot Förenade kungariket, C-484/04, ECLI:EU:C:2006:526, punkt 36, av den 17 november 2016, Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883, punkt 27, av den 21 februari 2018, Matzak, ECLI:EU:C:2018:82, C-518/15, punkt 66, samt av den 14 maj 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, punkt 60.

(8)  Domstolens dom av den 21 februari 2018, Matzak, ECLI:EU:C:2018:82, C-518/15, punkt 66.

(9)  Domstolens dom av den 14 maj 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, punkt 60.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2019)0033.

(11)  EUT L 262, 7.10.2005, s. 1.

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/covid-19-unleashed-the-potential-for-telework-how-are-workers-coping

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(14)  Messenger, ILO, citerad i studien med en bedömning av det europeiska mervärdet från enheten för europeiskt mervärde i Europaparlamentets utredningstjänst The right to disconnect (Rätten att inte vara uppkopplad) (PE 642.847, juli 2020): https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/642847/EPRS_BRI(2020)642847_EN.pdf

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN:

REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

TEXTEN I DET LAGSTIFNINGSFÖRSLAG SOM BEGÄRS

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om rätten att inte vara uppkopplad

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 153.2 b jämförd med artikel 153.1 a, b och i,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

och av följande skäl:

| (1) | I artikel 153.1 a, b och i i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs att unionen ska understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet när det gäller att förbättra arbetsmiljön för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet, när det gällerarbetsvillkor samt när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 153.1 a, b och i i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) föreskrivs att unionen ska understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet när det gäller att förbättra arbetsmiljön för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet, när det gällerarbetsvillkor samt när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män på arbetsplatsen.

| (2) | I artikel 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) föreskrivs att varje arbetstagare har rätt till hälsosamma, säkra och värdiga arbetsförhållanden, och även rätt till en begränsning av den maximala arbetstiden samt till dygns- och veckovila och årlig betald semester. I artikel 30 i stadgan föreskrivs rätten till skydd mot uppsägning utan saklig grund, och i artikel 20 och 21 i stadgan föreskrivs likhet inför lagen och diskriminering förbjuds. I artikel 23 i stadgan krävs att jämställdhet mellan kvinnor och män ska säkerställas på alla områden, inbegripet i fråga om anställning, arbete och lön. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) föreskrivs att varje arbetstagare har rätt till hälsosamma, säkra och värdiga arbetsförhållanden, och även rätt till en begränsning av den maximala arbetstiden samt till dygns- och veckovila och årlig betald semester. I artikel 30 i stadgan föreskrivs rätten till skydd mot uppsägning utan saklig grund, och i artikel 20 och 21 i stadgan föreskrivs likhet inför lagen och diskriminering förbjuds. I artikel 23 i stadgan krävs att jämställdhet mellan kvinnor och män ska säkerställas på alla områden, inbegripet i fråga om anställning, arbete och lön.

| (3) | Enligt den europeiska pelaren för sociala rättigheter har arbetstagare, oberoende av anställningsförhållandets form och varaktighet, rätt till rättvis och lika behandling när det gäller arbetsvillkor; vidare ska den flexibilitet arbetsgivare behöver för att anpassa sig snabbt till förändringar i ekonomiska förhållanden säkerställas, innovativa arbetsformer som säkerställer goda arbetsvillkor ska främjas, och anställningsförhållanden som leder till otrygga arbetsvillkor ska förhindras, inklusive genom förbud mot missbruk av atypiska anställningsformer (princip nr 5). Där föreskrivs också att arbetstagare när anställningen börjar har rätt till skriftlig information om sina rättigheter och skyldigheter i enlighet med anställningsförhållandet (princip nr 7), att arbetsmarknadsparterna ska höras om utformningen och genomförandet av den ekonomiska politiken och sysselsättnings- och socialpolitiken i enlighet med nationell praxis (princip nr 8), att föräldrar och personer med omsorgsansvar har rätt till lämplig ledighet, flexibla arbetsformer och tillgång till omsorgstjänster (princip nr 9) och att arbetstagare har rätt till en hälsosam, säker och välanpassad arbetsmiljö samt dataskydd, plus rätt till en arbetsmiljö som passar för deras yrkesverksamhet och som tillåter dem att förlänga deras deltagande på arbetsmarknaden (princip nr 10). |
| --- | --- |

(3)

Enligt den europeiska pelaren för sociala rättigheter har arbetstagare, oberoende av anställningsförhållandets form och varaktighet, rätt till rättvis och lika behandling när det gäller arbetsvillkor; vidare ska den flexibilitet arbetsgivare behöver för att anpassa sig snabbt till förändringar i ekonomiska förhållanden säkerställas, innovativa arbetsformer som säkerställer goda arbetsvillkor ska främjas, och anställningsförhållanden som leder till otrygga arbetsvillkor ska förhindras, inklusive genom förbud mot missbruk av atypiska anställningsformer (princip nr 5). Där föreskrivs också att arbetstagare när anställningen börjar har rätt till skriftlig information om sina rättigheter och skyldigheter i enlighet med anställningsförhållandet (princip nr 7), att arbetsmarknadsparterna ska höras om utformningen och genomförandet av den ekonomiska politiken och sysselsättnings- och socialpolitiken i enlighet med nationell praxis (princip nr 8), att föräldrar och personer med omsorgsansvar har rätt till lämplig ledighet, flexibla arbetsformer och tillgång till omsorgstjänster (princip nr 9) och att arbetstagare har rätt till en hälsosam, säker och välanpassad arbetsmiljö samt dataskydd, plus rätt till en arbetsmiljö som passar för deras yrkesverksamhet och som tillåter dem att förlänga deras deltagande på arbetsmarknaden (princip nr 10).

| (4) | I detta direktiv tas hänsyn till Internationella arbetsorganisationens (ILO:s) konventioner och rekommendationer med avseende på arbetstidens förläggning, i synnerhet 1919 års konvention om arbetstiden (inom industrin) (nr 1), 1930 års konvention om arbetstiden (handel och kontor) (nr 30), 1981 års rekommendation om kollektiva förhandlingar (nr 163), 1981 års konvention om arbetstagare med familjeansvar (nr 156) och dess åtföljande rekommendation (nr 165) samt ILO:s hundraårsdeklaration om framtidens arbetsliv från 2019. |
| --- | --- |

(4)

I detta direktiv tas hänsyn till Internationella arbetsorganisationens (ILO:s) konventioner och rekommendationer med avseende på arbetstidens förläggning, i synnerhet 1919 års konvention om arbetstiden (inom industrin) (nr 1), 1930 års konvention om arbetstiden (handel och kontor) (nr 30), 1981 års rekommendation om kollektiva förhandlingar (nr 163), 1981 års konvention om arbetstagare med familjeansvar (nr 156) och dess åtföljande rekommendation (nr 165) samt ILO:s hundraårsdeklaration om framtidens arbetsliv från 2019.

| (5) | I direktivet tas även hänsyn till Europarådets reviderade europeiska sociala stadga av den 3 maj 1996, särskilt artikel 2 (om rätten till skäliga arbetsvillkor, inbegripet rimliga arbetstider och viloperioder), artikel 3 (om rätten till säkra och hälsosamma arbetsförhållanden), artikel 6 (om rätten till kollektiva förhandlingar) och artikel 27 (om skydd för arbetstagare med familjeansvar). |
| --- | --- |

(5)

I direktivet tas även hänsyn till Europarådets reviderade europeiska sociala stadga av den 3 maj 1996, särskilt artikel 2 (om rätten till skäliga arbetsvillkor, inbegripet rimliga arbetstider och viloperioder), artikel 3 (om rätten till säkra och hälsosamma arbetsförhållanden), artikel 6 (om rätten till kollektiva förhandlingar) och artikel 27 (om skydd för arbetstagare med familjeansvar).

| (6) | Enligt artikel 24 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna har var och en rätt till vila och fritid, innefattande skälig begränsning av arbetstiden samt regelbunden betald ledighet. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 24 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna har var och en rätt till vila och fritid, innefattande skälig begränsning av arbetstiden samt regelbunden betald ledighet.

| (7) | Med digitala verktyg kan arbetstagare arbeta varifrån som helst när som helst, och om verktygen används på ett lämpligt sätt kan de bidra till att förbättra arbetstagarnas balans mellan arbete och privatliv eftersom de ger dem mer flexibilitet att organisera sitt privatliv. Emellertid har användningen av digitala verktyg, däribland IKT, i arbetssyfte även möjliga negativa effekter, såsom att det leder till längre arbetstider då arbetstagarna förmås att arbeta utanför sin arbetstid, till mer intensivt arbete och till att gränserna mellan arbetstid och fritid suddas ut. Om sådana digitala verktyg inte används uteslutande under arbetstid, kan de störa arbetstagarnas privatliv. För arbetstagare med oavlönat omsorgsansvar kan digitala verktyg göra det särskilt svårt att finna en sund balans mellan arbete och privatliv. Kvinnor lägger ner mer tid än män på att uppfylla sådant omsorgsansvar, arbetar färre betalda timmar och kan helt komma att lämna arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(7)

Med digitala verktyg kan arbetstagare arbeta varifrån som helst när som helst, och om verktygen används på ett lämpligt sätt kan de bidra till att förbättra arbetstagarnas balans mellan arbete och privatliv eftersom de ger dem mer flexibilitet att organisera sitt privatliv. Emellertid har användningen av digitala verktyg, däribland IKT, i arbetssyfte även möjliga negativa effekter, såsom att det leder till längre arbetstider då arbetstagarna förmås att arbeta utanför sin arbetstid, till mer intensivt arbete och till att gränserna mellan arbetstid och fritid suddas ut. Om sådana digitala verktyg inte används uteslutande under arbetstid, kan de störa arbetstagarnas privatliv. För arbetstagare med oavlönat omsorgsansvar kan digitala verktyg göra det särskilt svårt att finna en sund balans mellan arbete och privatliv. Kvinnor lägger ner mer tid än män på att uppfylla sådant omsorgsansvar, arbetar färre betalda timmar och kan helt komma att lämna arbetsmarknaden.

| (8) | Digitala verktyg som används i arbetssyfte kan ge upphov till konstant press och stress, få en skadlig inverkan på arbetstagares fysiska och psykiska hälsa och välmående och leda till psykosociala eller andra arbetsrelaterade sjukdomar, såsom ångest, depression, utbrändhet, teknikstress, sömnsvårigheter och muskel- och skelettbesvär. Alla dessa effekter lägger en allt större börda på arbetsgivare och socialförsäkringssystem och ökar risken för att arbetstagarnas rätt till arbetsvillkor som respekterar deras hälsa och säkerhet åsidosätts. Med tanke på de utmaningar som den markant ökade användningen av digitala verktyg i arbetssyfte, atypiska anställningsförhållanden och distansarbetsarrangemang för med sig, inte minst samband med det ökade distansarbetet till följd av covid-19-krisen, som lett till ytterligare arbetsrelaterad stress och suddat ut gränsen mellan arbete och privatliv, har det blivit ännu mer angeläget att säkerställa att arbetstagare kan utöva sin rätt att inte vara uppkopplad. |
| --- | --- |

(8)

Digitala verktyg som används i arbetssyfte kan ge upphov till konstant press och stress, få en skadlig inverkan på arbetstagares fysiska och psykiska hälsa och välmående och leda till psykosociala eller andra arbetsrelaterade sjukdomar, såsom ångest, depression, utbrändhet, teknikstress, sömnsvårigheter och muskel- och skelettbesvär. Alla dessa effekter lägger en allt större börda på arbetsgivare och socialförsäkringssystem och ökar risken för att arbetstagarnas rätt till arbetsvillkor som respekterar deras hälsa och säkerhet åsidosätts. Med tanke på de utmaningar som den markant ökade användningen av digitala verktyg i arbetssyfte, atypiska anställningsförhållanden och distansarbetsarrangemang för med sig, inte minst samband med det ökade distansarbetet till följd av covid-19-krisen, som lett till ytterligare arbetsrelaterad stress och suddat ut gränsen mellan arbete och privatliv, har det blivit ännu mer angeläget att säkerställa att arbetstagare kan utöva sin rätt att inte vara uppkopplad.

| (9) | Den tilltagande användningen av digital teknik har omvandlat de traditionella arbetsmodellerna och skapat en kultur av ”ständig uppkoppling” och ”alltid tillgänglig”. I detta sammanhang är det viktigt att säkerställa skydd för arbetstagares grundläggande rättigheter, rättvisa arbetsvillkor, inbegripet rätten till skälig lön och respekt för deras arbetstider, hälsa och säkerhet samt jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

(9)

Den tilltagande användningen av digital teknik har omvandlat de traditionella arbetsmodellerna och skapat en kultur av ”ständig uppkoppling” och ”alltid tillgänglig”. I detta sammanhang är det viktigt att säkerställa skydd för arbetstagares grundläggande rättigheter, rättvisa arbetsvillkor, inbegripet rätten till skälig lön och respekt för deras arbetstider, hälsa och säkerhet samt jämställdhet mellan kvinnor och män.

| (10) | Rätten att inte vara uppkopplad syftar på arbetstagares rätt att inte ägna sig åt arbetsrelaterad verksamhet eller kommunikation utanför arbetstid, genom digitala verktyg, såsom telefonsamtal, e-post eller andra meddelanden. Genom rätten att inte vara uppkopplad bör arbetstagare ha rätt att stänga av arbetsrelaterade verktyg och inte svara på arbetsgivarens förfrågningar utanför arbetstid, utan risk för negativa påföljder såsom uppsägning eller andra repressalier. Omvänt bör arbetsgivare inte kräva att arbetstagarna arbetar utanför arbetstid. Arbetsgivarna bör inte främja en arbetskultur av ”alltid tillgänglig” där arbetstagare som avstår från sin rätt att inte vara uppkopplad blir tydligt favoriserade framför dem som inte gör det. Arbetstagare som rapporterar situationer där rätten att inte vara uppkopplad inte efterlevs på arbetsplatser bör inte bestraffas. |
| --- | --- |

(10)

Rätten att inte vara uppkopplad syftar på arbetstagares rätt att inte ägna sig åt arbetsrelaterad verksamhet eller kommunikation utanför arbetstid, genom digitala verktyg, såsom telefonsamtal, e-post eller andra meddelanden. Genom rätten att inte vara uppkopplad bör arbetstagare ha rätt att stänga av arbetsrelaterade verktyg och inte svara på arbetsgivarens förfrågningar utanför arbetstid, utan risk för negativa påföljder såsom uppsägning eller andra repressalier. Omvänt bör arbetsgivare inte kräva att arbetstagarna arbetar utanför arbetstid. Arbetsgivarna bör inte främja en arbetskultur av ”alltid tillgänglig” där arbetstagare som avstår från sin rätt att inte vara uppkopplad blir tydligt favoriserade framför dem som inte gör det. Arbetstagare som rapporterar situationer där rätten att inte vara uppkopplad inte efterlevs på arbetsplatser bör inte bestraffas.

| (11) | Rätten att inte vara uppkopplad bör gälla för alla arbetstagare och alla sektorer, både offentliga och privata, och det bör kontrolleras att den verkligen efterlevs. Syftet med rätten att inte vara uppkopplad är att säkerställa skydd för arbetstagares hälsa och säkerhet och för rättvisa arbetsvillkor, inbegripet balans mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

(11)

Rätten att inte vara uppkopplad bör gälla för alla arbetstagare och alla sektorer, både offentliga och privata, och det bör kontrolleras att den verkligen efterlevs. Syftet med rätten att inte vara uppkopplad är att säkerställa skydd för arbetstagares hälsa och säkerhet och för rättvisa arbetsvillkor, inbegripet balans mellan arbete och privatliv.

| (12) | Det finns för närvarande ingen unionsrättsakt som specifikt reglerar rätten att inte vara uppkopplad, och lagstiftningen på detta område varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. Emellertid har rådets direktiv 89/391/EEG (4) och 91/383/EEG (5) syftet att uppmuntra till förbättringar av säkerheten och hälsan för arbetstagare med obegränsat, tidsbegränsat eller tillfälligt anställningsförhållande. I Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG (6) fastställs minimikrav för säkerhet och hälsa vid förläggningen av arbetstiden, bland annat när det gäller den maximala arbetstid och minimitid för vila som ska respekteras. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 (7) har som syfte att förbättra arbetsvillkoren genom att främja tydligare och mer förutsägbara anställningar. I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 (8) fastställs minimikrav för att göra det lättare för arbetstagare som är föräldrar eller anhörigvårdare att förena arbete och privatliv. |
| --- | --- |

(12)

Det finns för närvarande ingen unionsrättsakt som specifikt reglerar rätten att inte vara uppkopplad, och lagstiftningen på detta område varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. Emellertid har rådets direktiv 89/391/EEG (4) och 91/383/EEG (5) syftet att uppmuntra till förbättringar av säkerheten och hälsan för arbetstagare med obegränsat, tidsbegränsat eller tillfälligt anställningsförhållande. I Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG (6) fastställs minimikrav för säkerhet och hälsa vid förläggningen av arbetstiden, bland annat när det gäller den maximala arbetstid och minimitid för vila som ska respekteras. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 (7) har som syfte att förbättra arbetsvillkoren genom att främja tydligare och mer förutsägbara anställningar. I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 (8) fastställs minimikrav för att göra det lättare för arbetstagare som är föräldrar eller anhörigvårdare att förena arbete och privatliv.

| (13) | Enligt direktiv 2003/88/EG har arbetstagare i unionen rätt till minimikrav för säkerhet och hälsa vid förläggningen av arbetstiden. I detta sammanhang föreskrivs i direktivet dygnsvila, raster, veckovila, begränsning av veckoarbetstiden och årlig semester, och vissa former av nattarbete, skiftarbete och arbetsrytm regleras. Det är fast rättspraxis från Europeiska unionens domstol (domstolen) att jourtid, under vilken en arbetstagare måste vara fysiskt närvarande på en plats som anges av arbetsgivaren, ska anses vara ”arbetstid [...], oavsett det förhållandet att arbetstagaren inte faktiskt och oavbrutet utför ett arbete under denna jour” (9), och att bakjourtid som en arbetstagare är skyldig att tillbringa i hemmet och samtidigt vara tillgänglig för arbetsgivaren, ska anses utgöra arbetstid (10). Dessutom har domstolen gjort tolkningen att minimiperioder för vila ingår ”i gemenskapens socialrättsliga lagstiftning, som är av särskild betydelse och som skall tillerkännas varje arbetstagare, eftersom den utgör ett minimikrav som är nödvändigt för att säkerställa skyddet av arbetstagarnas säkerhet och hälsa” (11). I direktiv 2003/88/EG finns dock ingen uttrycklig bestämmelse om en arbetstagares rätt att inte vara uppkopplad, och inte heller kräver det att arbetstagare ska kunna nås utanför arbetstid, under viloperioder eller annan tid utanför arbetstid; däremot föreskrivs rätten till sammanhängande dygnsvila, veckovila och årlig semester då arbetstagaren inte bör kontaktas. Det finns för övrigt inte heller någon uttrycklig unionsbestämmelse som verkställer rätten att vara ständigt otillgänglig utanför den avtalsenliga arbetstiden. |
| --- | --- |

(13)

Enligt direktiv 2003/88/EG har arbetstagare i unionen rätt till minimikrav för säkerhet och hälsa vid förläggningen av arbetstiden. I detta sammanhang föreskrivs i direktivet dygnsvila, raster, veckovila, begränsning av veckoarbetstiden och årlig semester, och vissa former av nattarbete, skiftarbete och arbetsrytm regleras. Det är fast rättspraxis från Europeiska unionens domstol (domstolen) att jourtid, under vilken en arbetstagare måste vara fysiskt närvarande på en plats som anges av arbetsgivaren, ska anses vara ”arbetstid [...], oavsett det förhållandet att arbetstagaren inte faktiskt och oavbrutet utför ett arbete under denna jour” (9), och att bakjourtid som en arbetstagare är skyldig att tillbringa i hemmet och samtidigt vara tillgänglig för arbetsgivaren, ska anses utgöra arbetstid (10). Dessutom har domstolen gjort tolkningen att minimiperioder för vila ingår ”i gemenskapens socialrättsliga lagstiftning, som är av särskild betydelse och som skall tillerkännas varje arbetstagare, eftersom den utgör ett minimikrav som är nödvändigt för att säkerställa skyddet av arbetstagarnas säkerhet och hälsa” (11). I direktiv 2003/88/EG finns dock ingen uttrycklig bestämmelse om en arbetstagares rätt att inte vara uppkopplad, och inte heller kräver det att arbetstagare ska kunna nås utanför arbetstid, under viloperioder eller annan tid utanför arbetstid; däremot föreskrivs rätten till sammanhängande dygnsvila, veckovila och årlig semester då arbetstagaren inte bör kontaktas. Det finns för övrigt inte heller någon uttrycklig unionsbestämmelse som verkställer rätten att vara ständigt otillgänglig utanför den avtalsenliga arbetstiden.

| (14) | Domstolen har bekräftat att i enlighet med direktiven 89/391/EEG och 2003/88/EG måste arbetsgivare upprätta ett system som gör det möjligt att mäta den dagliga arbetstiden för varje arbetstagare, och att ett sådant system ska vara ”objektivt, tillförlitligt och tillgängligt” (12). |
| --- | --- |

(14)

Domstolen har bekräftat att i enlighet med direktiven 89/391/EEG och 2003/88/EG måste arbetsgivare upprätta ett system som gör det möjligt att mäta den dagliga arbetstiden för varje arbetstagare, och att ett sådant system ska vara ”objektivt, tillförlitligt och tillgängligt” (12).

| (15) | I sin rättspraxis har domstolen fastställt kriterier för arbetstagares ställning. Domstolens tolkning av dessa kriterier bör tas i beaktande vid genomförandet av detta direktiv. Under förutsättning att de uppfyller dessa kriterier omfattas alla arbetstagare, i både den privata och offentliga sektorn, däribland behovsarbetstagare, deltidsarbetande, säsongsarbetande, voucher-baserade arbetstagare, arbetstagare på digitala plattformar, praktikanter och lärlingar, av detta direktiv. Missbruk av ställningen som egenföretagare, enligt definitionen i nationell rätt, antingen inom det egna landet eller över gränserna, är en form av falskdeklarerat arbete som ofta förknippas med odeklarerat arbete. Det är fråga om falskt egenföretagande när en person deklareras som egenföretagare men i själva verket uppfyller villkor som är typiska för ett anställningsförhållande, i syfte att undvika vissa rättsliga skyldigheter eller skyldigheter att betala skatter och avgifter. Sådana personer bör omfattas av detta direktivs tillämpningsområde. Fastställandet av förekomsten av ett anställningsförhållande bör ske på grundval av fakta om arbetets faktiska utförande, inte utifrån parternas beskrivning av förhållandet. I detta direktiv avses med begreppet arbetstagare varje arbetstagare som har ett anställningsförhållande som uppfyller domstolens kriterier. |
| --- | --- |

(15)

I sin rättspraxis har domstolen fastställt kriterier för arbetstagares ställning. Domstolens tolkning av dessa kriterier bör tas i beaktande vid genomförandet av detta direktiv. Under förutsättning att de uppfyller dessa kriterier omfattas alla arbetstagare, i både den privata och offentliga sektorn, däribland behovsarbetstagare, deltidsarbetande, säsongsarbetande, voucher-baserade arbetstagare, arbetstagare på digitala plattformar, praktikanter och lärlingar, av detta direktiv. Missbruk av ställningen som egenföretagare, enligt definitionen i nationell rätt, antingen inom det egna landet eller över gränserna, är en form av falskdeklarerat arbete som ofta förknippas med odeklarerat arbete. Det är fråga om falskt egenföretagande när en person deklareras som egenföretagare men i själva verket uppfyller villkor som är typiska för ett anställningsförhållande, i syfte att undvika vissa rättsliga skyldigheter eller skyldigheter att betala skatter och avgifter. Sådana personer bör omfattas av detta direktivs tillämpningsområde. Fastställandet av förekomsten av ett anställningsförhållande bör ske på grundval av fakta om arbetets faktiska utförande, inte utifrån parternas beskrivning av förhållandet. I detta direktiv avses med begreppet arbetstagare varje arbetstagare som har ett anställningsförhållande som uppfyller domstolens kriterier.

| (16) | Under de senaste årtiondena har reguljära anställningsavtal minskat, och förekomsten av atypiska eller flexibla arbetsformer har ökat, till stor del på grund av digitaliseringen av ekonomiska verksamheter. Det finns unionsrätt om vissa typer av atypiskt arbete. Genom rådets direktiv 97/81/EG (13) genomförs ramavtalet om deltidsarbete mellan de europeiska arbetsmarknadsparterna, och det direktivet har som syfte att säkerställa att all diskriminering av deltidsarbetande upphör, förbättra kvaliteten på deltidsarbetet, underlätta utvecklingen av deltidsarbete på frivillig grund och bidra till en flexibel organisering av arbetstiden på ett sätt som tar hänsyn till både arbetsgivarnas och arbetstagarnas behov. Genom rådets direktiv 1999/70/EG (14) genomförs ramavtalet om visstidsarbete mellan de europeiska arbetsmarknadsparterna, och det direktivet har syftet att förbättra visstidsarbetets kvalitet genom att garantera att principen om icke-diskriminering tillämpas och genom att förhindra att visstidsanställning missbrukas genom att flera visstidsanställningar följer på varandra. Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/104/EG (15), som antogs efter att de europeiska arbetsmarknadsparterna inte lyckades anta ett ramavtal, har syftet att skydda arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag och förbättra kvaliteten i det arbete som utförs av dem genom att säkerställa likabehandling och genom att erkänna bemanningsföretag som arbetsgivare, med beaktande av behovet att fastställa en lämplig ram för anlitande av arbetskraft som hyrs ut av bemanningsföretag för att effektivt bidra till att skapa arbetstillfällen och till att utveckla flexibla arbetsformer. |
| --- | --- |

(16)

Under de senaste årtiondena har reguljära anställningsavtal minskat, och förekomsten av atypiska eller flexibla arbetsformer har ökat, till stor del på grund av digitaliseringen av ekonomiska verksamheter. Det finns unionsrätt om vissa typer av atypiskt arbete. Genom rådets direktiv 97/81/EG (13) genomförs ramavtalet om deltidsarbete mellan de europeiska arbetsmarknadsparterna, och det direktivet har som syfte att säkerställa att all diskriminering av deltidsarbetande upphör, förbättra kvaliteten på deltidsarbetet, underlätta utvecklingen av deltidsarbete på frivillig grund och bidra till en flexibel organisering av arbetstiden på ett sätt som tar hänsyn till både arbetsgivarnas och arbetstagarnas behov. Genom rådets direktiv 1999/70/EG (14) genomförs ramavtalet om visstidsarbete mellan de europeiska arbetsmarknadsparterna, och det direktivet har syftet att förbättra visstidsarbetets kvalitet genom att garantera att principen om icke-diskriminering tillämpas och genom att förhindra att visstidsanställning missbrukas genom att flera visstidsanställningar följer på varandra. Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/104/EG (15), som antogs efter att de europeiska arbetsmarknadsparterna inte lyckades anta ett ramavtal, har syftet att skydda arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag och förbättra kvaliteten i det arbete som utförs av dem genom att säkerställa likabehandling och genom att erkänna bemanningsföretag som arbetsgivare, med beaktande av behovet att fastställa en lämplig ram för anlitande av arbetskraft som hyrs ut av bemanningsföretag för att effektivt bidra till att skapa arbetstillfällen och till att utveckla flexibla arbetsformer.

| (17) | De europeiska arbetsmarknadsparterna antog i juli 2002 ett ramavtal om distansarbete och i juni 2020 ett ramavtal om digitalisering. Genom ramavtalet om digitalisering kan möjliga åtgärder avtalas mellan arbetsmarknadens parter gällande arbetstagares uppkoppling till och nedkoppling från arbetet. Mot bakgrund av utvecklingen sedan ramavtalet om distansarbete antogs 2002 är det uppenbart att det behövs en utvärdering och en rättslig ram på unionsnivå för vissa delar av det avtalet. |
| --- | --- |

(17)

De europeiska arbetsmarknadsparterna antog i juli 2002 ett ramavtal om distansarbete och i juni 2020 ett ramavtal om digitalisering. Genom ramavtalet om digitalisering kan möjliga åtgärder avtalas mellan arbetsmarknadens parter gällande arbetstagares uppkoppling till och nedkoppling från arbetet. Mot bakgrund av utvecklingen sedan ramavtalet om distansarbete antogs 2002 är det uppenbart att det behövs en utvärdering och en rättslig ram på unionsnivå för vissa delar av det avtalet.

| (18) | I artikel 3.1 a och 3.2 i direktiv 2008/104/EG föreskrivs att begreppet ”arbetstagare” ska vara definierat i nationell rätt. Domstolen har dock fastställt att de kriterier som fastställs i dess fasta rättspraxis ska tillämpas för att bedöma om någon har ställning som arbetstagare. Det som avgör är i synnerhet ”att en person under en viss tid utför arbete åt någon annan och under dennes ledning och får ersättning för detta arbete”, och ”anställningsförhållandets rättsliga kvalificering enligt nationell rätt och förhållandets form liksom beskaffenheten av det rättsliga band som binder de båda personerna är därvidlag inte avgörande” (16). |
| --- | --- |

(18)

I artikel 3.1 a och 3.2 i direktiv 2008/104/EG föreskrivs att begreppet ”arbetstagare” ska vara definierat i nationell rätt. Domstolen har dock fastställt att de kriterier som fastställs i dess fasta rättspraxis ska tillämpas för att bedöma om någon har ställning som arbetstagare. Det som avgör är i synnerhet ”att en person under en viss tid utför arbete åt någon annan och under dennes ledning och får ersättning för detta arbete”, och ”anställningsförhållandets rättsliga kvalificering enligt nationell rätt och förhållandets form liksom beskaffenheten av det rättsliga band som binder de båda personerna är därvidlag inte avgörande” (16).

| (19) | Vissa medlemsstater har vidtagit åtgärder för att reglera rätten att inte vara uppkopplad för arbetstagare som använder digitala verktyg i arbetssyfte. Andra medlemsstater främjar användning av digitala verktyg i arbetssyfte utan att särskilt ta upp riskerna. En tredje grupp av medlemsstater tillämpar den allmänna lagstiftningen på användningen av digitala verktyg, och en fjärde har ingen specifik lagstiftning (17). Åtgärder på unionsnivå på detta område skulle bestå i att införa minimikrav för att skydda alla arbetstagare i unionen som använder digitala verktyg i arbetssyfte, och mer specifikt deras grundläggande rättigheter sett till rättvisa arbetsvillkor. |
| --- | --- |

(19)

Vissa medlemsstater har vidtagit åtgärder för att reglera rätten att inte vara uppkopplad för arbetstagare som använder digitala verktyg i arbetssyfte. Andra medlemsstater främjar användning av digitala verktyg i arbetssyfte utan att särskilt ta upp riskerna. En tredje grupp av medlemsstater tillämpar den allmänna lagstiftningen på användningen av digitala verktyg, och en fjärde har ingen specifik lagstiftning (17). Åtgärder på unionsnivå på detta område skulle bestå i att införa minimikrav för att skydda alla arbetstagare i unionen som använder digitala verktyg i arbetssyfte, och mer specifikt deras grundläggande rättigheter sett till rättvisa arbetsvillkor.

| (20) | Syftet med detta direktiv är att förbättra arbetsvillkoren för alla arbetstagare genom att fastställa minimikrav för rätten att inte vara uppkopplad. Detta direktiv bör genomföras på ett sätt som fullständigt respekterar kraven i direktiven 89/391/EEG, 2003/88/EG, (EU) 2019/1152 och (EU) 2019/1158 och bör inte ha några negativa effekter på arbetstagarna. |
| --- | --- |

(20)

Syftet med detta direktiv är att förbättra arbetsvillkoren för alla arbetstagare genom att fastställa minimikrav för rätten att inte vara uppkopplad. Detta direktiv bör genomföras på ett sätt som fullständigt respekterar kraven i direktiven 89/391/EEG, 2003/88/EG, (EU) 2019/1152 och (EU) 2019/1158 och bör inte ha några negativa effekter på arbetstagarna.

| (21) | Den praktiska ordningen för hur arbetstagaren ska kunna utöva rätten att inte vara uppkopplad, och hur arbetsgivaren ska genomföra den rätten, bör kunna avtalas av arbetsmarknadens parter genom kollektivavtal eller på arbetsgivarföretagets nivå. Medlemsstaterna ska säkerställa, exempelvis via nationella yrkesinspektionsmyndigheter, att arbetsgivare delger arbetstagare en förklaring där sådana praktiska arrangemang står angivna. |
| --- | --- |

(21)

Den praktiska ordningen för hur arbetstagaren ska kunna utöva rätten att inte vara uppkopplad, och hur arbetsgivaren ska genomföra den rätten, bör kunna avtalas av arbetsmarknadens parter genom kollektivavtal eller på arbetsgivarföretagets nivå. Medlemsstaterna ska säkerställa, exempelvis via nationella yrkesinspektionsmyndigheter, att arbetsgivare delger arbetstagare en förklaring där sådana praktiska arrangemang står angivna.

| (22) | Medlemsstaterna bör säkerställa att arbetsgivarna upprättar ett objektivt, tillförlitligt och tillgängligt system som gör det möjligt att mäta den dagliga arbetstiden för varje arbetstagare, i enlighet med domstolens rättspraxis, särskilt domen av den 14 maj 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18 (18). |
| --- | --- |

(22)

Medlemsstaterna bör säkerställa att arbetsgivarna upprättar ett objektivt, tillförlitligt och tillgängligt system som gör det möjligt att mäta den dagliga arbetstiden för varje arbetstagare, i enlighet med domstolens rättspraxis, särskilt domen av den 14 maj 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18 (18).

| (23) | Arbetsmarknadsparternas autonomi bör respekteras. Medlemsstaterna bör stödja arbetsmarknadens parter när de upprättar kollektivavtal för att genomföra detta direktiv. |
| --- | --- |

(23)

Arbetsmarknadsparternas autonomi bör respekteras. Medlemsstaterna bör stödja arbetsmarknadens parter när de upprättar kollektivavtal för att genomföra detta direktiv.

| (24) | Medlemsstaterna bör, i enlighet med nationell rätt och praxis, säkerställa en faktisk medverkan av arbetsmarknadens parter och verka för en stärkt social dialog i syfte att genomföra detta direktiv. I detta syfte bör medlemsstaterna, efter samråd med arbetsmarknadens parter på lämplig nivå, säkerställa att det fastställs en minimiuppsättning arbetsvillkor som gör det möjligt för arbetstagare att utöva sin rätt att inte vara uppkopplad. Medlemsstaterna bör kunna överlåta åt arbetsmarknadens parter att genomföra detta direktiv, i enlighet med nationell rätt och praxis, i syfte att tillhandahålla eller komplettera denna minimiuppsättning arbetsvillkor. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterna bör, i enlighet med nationell rätt och praxis, säkerställa en faktisk medverkan av arbetsmarknadens parter och verka för en stärkt social dialog i syfte att genomföra detta direktiv. I detta syfte bör medlemsstaterna, efter samråd med arbetsmarknadens parter på lämplig nivå, säkerställa att det fastställs en minimiuppsättning arbetsvillkor som gör det möjligt för arbetstagare att utöva sin rätt att inte vara uppkopplad. Medlemsstaterna bör kunna överlåta åt arbetsmarknadens parter att genomföra detta direktiv, i enlighet med nationell rätt och praxis, i syfte att tillhandahålla eller komplettera denna minimiuppsättning arbetsvillkor.

| (25) | Undantag från skyldigheten att genomföra rätten att inte vara uppkopplad ska tillåtas endast under exceptionella omständigheter, såsom force majeure eller andra nödsituationer, och under förutsättning att arbetsgivaren ger varje berörd arbetstagare skriftliga skäl som motiverar behovet av undantag. Minimiuppsättningen arbetsvillkor som genomför rätten att inte vara uppkopplad bör innehålla kriterier för sådana undantag och för fastställande av ersättning för arbete som utförs utanför arbetstid. Sådan ersättning bör säkerställa att det övergripande målet att säkerställa arbetstagarnas hälsa och säkerhet respekteras. |
| --- | --- |

(25)

Undantag från skyldigheten att genomföra rätten att inte vara uppkopplad ska tillåtas endast under exceptionella omständigheter, såsom force majeure eller andra nödsituationer, och under förutsättning att arbetsgivaren ger varje berörd arbetstagare skriftliga skäl som motiverar behovet av undantag. Minimiuppsättningen arbetsvillkor som genomför rätten att inte vara uppkopplad bör innehålla kriterier för sådana undantag och för fastställande av ersättning för arbete som utförs utanför arbetstid. Sådan ersättning bör säkerställa att det övergripande målet att säkerställa arbetstagarnas hälsa och säkerhet respekteras.

| (26) | Arbetstagare som utövar sina rättigheter som föreskrivs i detta direktiv bör skyddas mot alla negativa konsekvenser, däribland uppsägning och andra repressalier. Sådana arbetstagare bör också skyddas mot diskriminerande åtgärder, såsom förlorad inkomst eller förlorade möjligheter till befordran. |
| --- | --- |

(26)

Arbetstagare som utövar sina rättigheter som föreskrivs i detta direktiv bör skyddas mot alla negativa konsekvenser, däribland uppsägning och andra repressalier. Sådana arbetstagare bör också skyddas mot diskriminerande åtgärder, såsom förlorad inkomst eller förlorade möjligheter till befordran.

| (27) | Arbetstagare bör ha tillräckligt och skyndsamt rättsligt och administrativt skydd mot all negativ behandling till följd av att de utövar eller försöker utöva de rättigheter som föreskrivs i detta direktiv, däribland rätten till prövning och även rätten att inleda administrativa eller rättsliga förfaranden för att säkerställa efterlevnad av detta direktiv. |
| --- | --- |

(27)

Arbetstagare bör ha tillräckligt och skyndsamt rättsligt och administrativt skydd mot all negativ behandling till följd av att de utövar eller försöker utöva de rättigheter som föreskrivs i detta direktiv, däribland rätten till prövning och även rätten att inleda administrativa eller rättsliga förfaranden för att säkerställa efterlevnad av detta direktiv.

| (28) | Medlemsstaterna bör fastställa ordningen för att genomföra den rätt att inte vara uppkopplad som fastställs i detta direktiv, i enlighet med nationell rätt, kollektivavtal eller praxis. Medlemsstaterna bör fastställa ändamålsenliga, proportionella och avskräckande sanktioner för åsidosättande av skyldigheterna i detta direktiv. |
| --- | --- |

(28)

Medlemsstaterna bör fastställa ordningen för att genomföra den rätt att inte vara uppkopplad som fastställs i detta direktiv, i enlighet med nationell rätt, kollektivavtal eller praxis. Medlemsstaterna bör fastställa ändamålsenliga, proportionella och avskräckande sanktioner för åsidosättande av skyldigheterna i detta direktiv.

| (29) | Bevisbördan när det gäller att fastställa att en uppsägning eller motsvarande nackdel inte ägt rum av skälet att en arbetstagare utövat eller försökt utöva rätten att inte vara uppkopplad bör ligga på arbetsgivaren när en arbetstagare, inför domstol eller annan behörig myndighet, har påvisat fakta som ger upphov till antagandet att arbetstagaren har avskedats eller drabbats av andra skadliga konsekvenser av sådana skäl. |
| --- | --- |

(29)

Bevisbördan när det gäller att fastställa att en uppsägning eller motsvarande nackdel inte ägt rum av skälet att en arbetstagare utövat eller försökt utöva rätten att inte vara uppkopplad bör ligga på arbetsgivaren när en arbetstagare, inför domstol eller annan behörig myndighet, har påvisat fakta som ger upphov till antagandet att arbetstagaren har avskedats eller drabbats av andra skadliga konsekvenser av sådana skäl.

| (30) | I detta direktiv fastställs minimikrav, vilket innebär att medlemsstaterna har kvar sin möjlighet att införa och behålla mer förmånliga bestämmelser. Detta direktiv och dess genomförande bör inte utgöra ett giltigt skäl för att sänka den allmänna skyddsnivå som arbetstagare på det område som omfattas av detta direktiv redan åtnjuter. |
| --- | --- |

(30)

I detta direktiv fastställs minimikrav, vilket innebär att medlemsstaterna har kvar sin möjlighet att införa och behålla mer förmånliga bestämmelser. Detta direktiv och dess genomförande bör inte utgöra ett giltigt skäl för att sänka den allmänna skyddsnivå som arbetstagare på det område som omfattas av detta direktiv redan åtnjuter.

| (31) | Kommissionen bör se över genomförandet av detta direktiv för att kunna övervaka och säkerställa efterlevnad av direktivet. För det ändamålet bör medlemsstaterna lämna in regelbundna rapporter till kommissionen. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen bör se över genomförandet av detta direktiv för att kunna övervaka och säkerställa efterlevnad av direktivet. För det ändamålet bör medlemsstaterna lämna in regelbundna rapporter till kommissionen.

| (32) | För att bedöma detta direktivs inverkan uppmuntras kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta sitt samarbete, med stöd från Europeiska arbetsmyndigheten, kring framtagandet av jämförbar statistik och uppgifter om genomförandet av de rättigheter som fastställs i detta direktiv. |
| --- | --- |

(32)

För att bedöma detta direktivs inverkan uppmuntras kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta sitt samarbete, med stöd från Europeiska arbetsmyndigheten, kring framtagandet av jämförbar statistik och uppgifter om genomförandet av de rättigheter som fastställs i detta direktiv.

| (33) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa lämpliga skyddsåtgärder för att verkställa rätten att inte vara uppkopplad i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går det här direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa lämpliga skyddsåtgärder för att verkställa rätten att inte vara uppkopplad i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går det här direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I detta direktiv fastställs minimikrav för att arbetstagare som använder digitala verktyg, däribland IKT, i arbetssyfte ska kunna utöva sin rätt att inte vara uppkopplad och för att säkerställa att arbetsgivare respekterar arbetstagares rätt att inte vara uppkopplad. Det gäller alla sektorer, både offentliga och privata, och alla arbetstagare, oberoende av deras ställning och arbetsformer.

2.   Detta direktiv preciserar och kompletterar direktiven 89/391/EEG, 2003/88/EG, (EU) 2019/1152 och (EU) 2019/1158 för de syften som anges i punkt 1 utan att det påverkar tillämpningen av kraven i de direktiven.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| (1) | att inte vara uppkopplad: att inte ägna sig åt arbetsrelaterad verksamhet eller kommunikation med hjälp av digitala verktyg, direkt eller indirekt, utanför arbetstid. |
| --- | --- |

(1)

att inte vara uppkopplad: att inte ägna sig åt arbetsrelaterad verksamhet eller kommunikation med hjälp av digitala verktyg, direkt eller indirekt, utanför arbetstid.

| (2) | arbetstid: arbetstid enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 2003/88/EG. |
| --- | --- |

(2)

arbetstid: arbetstid enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 2003/88/EG.

Artikel 3

Rätten att inte vara uppkopplad

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att arbetsgivare vidtar de åtgärder som krävs för att ge arbetstagare möjlighet att utöva sin rätt att inte vara uppkopplad.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att arbetsgivarna upprättar ett objektivt, tillförlitligt och tillgängligt system som gör det möjligt att mäta den dagliga arbetstiden för varje arbetstagare, i enlighet med arbetstagarnas rätt till privatliv och skydd av deras personuppgifter. Arbetstagarna ska ha möjlighet att begära och erhålla uppgifterna om sina registrerade arbetstider.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att arbetsgivare genomför rätten att inte vara uppkopplad på ett rättvist, lagligt och öppet sätt.

Artikel 4

Åtgärder för att genomföra rätten att inte vara uppkopplad

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att detaljerade arrangemang upprättas, efter samråd med arbetsmarknadens parter på lämplig nivå, för att göra det möjligt för arbetstagare att utöva sin rätt att inte vara uppkopplad och att arbetsgivarna genomför denna rätt på ett rättvist och öppet sätt. För det ändamålet ska medlemsstaterna sörja för minst följande arbetsvillkor:

| a) | Den praktiska ordningen för att stänga av digitala verktyg i arbetssyfte, däribland alla arbetsrelaterade övervakningsverktyg. |
| --- | --- |

a)

Den praktiska ordningen för att stänga av digitala verktyg i arbetssyfte, däribland alla arbetsrelaterade övervakningsverktyg.

| b) | Systemet för att mäta arbetstid. |
| --- | --- |

b)

Systemet för att mäta arbetstid.

| c) | Hälso- och säkerhetsbedömningar, däribland psykosociala riskbedömningar, med avseende på rätten att inte vara uppkopplad. |
| --- | --- |

c)

Hälso- och säkerhetsbedömningar, däribland psykosociala riskbedömningar, med avseende på rätten att inte vara uppkopplad.

| d) | Kriterierna för undantag som arbetsgivare får göra från skyldigheten att genomföra en arbetstagares rätt att inte vara uppkopplad. |
| --- | --- |

d)

Kriterierna för undantag som arbetsgivare får göra från skyldigheten att genomföra en arbetstagares rätt att inte vara uppkopplad.

| e) | Vid undantag enligt led d, kriterierna för hur ersättning för arbete som utförs utanför arbetstid ska beräknas i enlighet med direktiven 89/391/EEG, 2003/88/EG, (EU) 2019/1152 och (EU) 2019/1158 samt i enlighet med nationell rätt och praxis. |
| --- | --- |

e)

Vid undantag enligt led d, kriterierna för hur ersättning för arbete som utförs utanför arbetstid ska beräknas i enlighet med direktiven 89/391/EEG, 2003/88/EG, (EU) 2019/1152 och (EU) 2019/1158 samt i enlighet med nationell rätt och praxis.

| f) | De medvetandehöjande åtgärder, däribland arbetsplatsbaserad fortbildning, som ska vidtas av arbetsgivarna med avseende på de arbetsvillkor som avses i denna punkt. |
| --- | --- |

f)

De medvetandehöjande åtgärder, däribland arbetsplatsbaserad fortbildning, som ska vidtas av arbetsgivarna med avseende på de arbetsvillkor som avses i denna punkt.

Undantag enligt led d i det första stycket ska tillåtas endast under exceptionella omständigheter, såsom force majeure eller andra nödsituationer, och under förutsättning att arbetsgivaren ger varje berörd arbetstagare skriftliga skäl som motiverar behovet av undantag vid varje tillfälle då undantaget åberopas.

2.   Medlemsstaterna får, i enlighet med nationell rätt och praxis, överlåta åt arbetsmarknadens parter att på nationell, regional eller sektoriell nivå eller arbetsgivarnivå ingå kollektivavtal som fastställer eller kompletterar de arbetsvillkor som avses i punkt 1.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att arbetstagare som inte omfattas av kollektivavtal enligt punkt 2 åtnjuter skydd i enlighet med detta direktiv.

Artikel 5

Skydd mot negativ behandling

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa förbud mot diskriminering, mindre gynnsam behandling, uppsägning eller andra negativa åtgärder som arbetsgivare vidtar på grund av att arbetstagare har utövat eller försökt utöva sin rätt att inte vara uppkopplad.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att arbetsgivare skyddar arbetstagare, inbegripet arbetstagarrepresentanter, mot all negativ behandling och mot negativa följder av ett klagomål som de fört fram till arbetsgivaren, eller av eventuella förfaranden som de inlett för att säkerställa efterlevnaden av de rättigheter som föreskrivs i detta direktiv.

3.   När arbetstagare som anser att de har sagts upp eller utsatts för annan negativ behandling av skälet att de utövat eller försökt utöva sin rätt att inte vara uppkopplad, inför domstol eller annan behörig myndighet, påvisar fakta som ger upphov till antagandet att de har sagts upp eller utsatts för negativ behandling av sådana skäl, måste medlemsstaterna säkerställa att det är arbetsgivaren som ska bevisa att uppsägningen eller den negativa behandlingen hade andra grunder.

4.   Punkt 3 förhindrar inte att medlemsstaterna inför bevisregler som är fördelaktigare för arbetstagarna.

5.   Medlemsstaterna är inte skyldiga att tillämpa punkt 3 på förfaranden där det åligger en domstol eller behörig instans att utreda sakomständigheterna i målet.

6.   Punkt 3 ska inte tillämpas på straffrättsliga förfaranden, om inte medlemsstaterna föreskriver det.

Artikel 6

Rätt till prövning

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att arbetstagare vars rätt att inte vara uppkopplad kränks har tillgång till snabb, ändamålsenlig och opartisk tvistlösning och rätt till prövning i händelse av överträdelse av deras rättigheter enligt detta direktiv.

2.   Medlemsstaterna får ge fackföreningar eller andra arbetstagarrepresentanter möjlighet att, på arbetstagares vägnar eller som stöd för dem och med deras godkännande, inleda administrativa förfaranden med målet att säkerställa efterlevnad eller verkställande av detta direktiv.

Artikel 7

Skyldighet att lämna information

Medlemsstaterna ska säkerställa att arbetsgivare skriftligen förser alla arbetstagare med tydlig, tillräcklig och lämplig information om deras rätt att inte vara uppkopplad, bland annat en förklaring där villkoren i alla tillämpliga kollektivavtal eller andra avtal fastställs. Sådan information ska minst innefatta följande:

| a) | Den praktiska ordningen för att stänga av digitala verktyg i arbetssyfte, däribland alla arbetsrelaterade övervakningsverktyg, enligt vad som avses i artikel 4.1 a. |
| --- | --- |

a)

Den praktiska ordningen för att stänga av digitala verktyg i arbetssyfte, däribland alla arbetsrelaterade övervakningsverktyg, enligt vad som avses i artikel 4.1 a.

| b) | Systemet för att mäta arbetstid, enligt vad som avses i artikel 4.1 b. |
| --- | --- |

b)

Systemet för att mäta arbetstid, enligt vad som avses i artikel 4.1 b.

| c) | Arbetsgivarens hälso- och säkerhetsbedömningar med avseende på rätten att inte vara uppkopplad, däribland psykosociala riskbedömningar, enligt vad som avses i artikel 4.1 c. |
| --- | --- |

c)

Arbetsgivarens hälso- och säkerhetsbedömningar med avseende på rätten att inte vara uppkopplad, däribland psykosociala riskbedömningar, enligt vad som avses i artikel 4.1 c.

| d) | Kriterierna för undantag från arbetsgivarens skyldighet att genomföra rätten att inte vara uppkopplad och alla kriterier för hur ersättning för arbete som utförs utanför arbetstid ska beräknas, enligt vad som avses i artikel 4.1 d och e. |
| --- | --- |

d)

Kriterierna för undantag från arbetsgivarens skyldighet att genomföra rätten att inte vara uppkopplad och alla kriterier för hur ersättning för arbete som utförs utanför arbetstid ska beräknas, enligt vad som avses i artikel 4.1 d och e.

| e) | Arbetsgivarens medvetandehöjande åtgärder, däribland arbetsplatsbaserad fortbildning, enligt vad som avses i artikel 4.1 f. |
| --- | --- |

e)

Arbetsgivarens medvetandehöjande åtgärder, däribland arbetsplatsbaserad fortbildning, enligt vad som avses i artikel 4.1 f.

| f) | Åtgärderna för att skydda arbetstagare mot negativ behandling i enlighet med artikel 5. |
| --- | --- |

f)

Åtgärderna för att skydda arbetstagare mot negativ behandling i enlighet med artikel 5.

| g) | Åtgärderna för att genomföra arbetstagares rätt till prövning i enlighet med artikel 6. |
| --- | --- |

g)

Åtgärderna för att genomföra arbetstagares rätt till prövning i enlighet med artikel 6.

Artikel 8

Sanktioner

Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av nationella bestämmelser som antagits enligt detta direktiv, eller av de relevanta bestämmelser som redan gäller angående de rättigheter som detta direktiv omfattar, och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla dessa regler och åtgärder senast den ... [två år efter dagen för detta direktivs ikraftträdande] samt eventuella ändringar som berör dem.

Artikel 9

Skyddsnivå

1.   Detta direktiv ska inte utgöra ett giltigt skäl för att sänka den allmänna skyddsnivå som arbetstagare i medlemsstaterna redan åtnjuter.

2.   Detta direktiv påverkar inte medlemsstaternas rätt att tillämpa eller införa lagar eller andra författningar som är förmånligare för arbetstagare eller att främja eller tillåta tillämpningen av kollektivavtal som är förmånligare för arbetstagare.

3.   Detta direktiv påverkar inte andra rättigheter som arbetstagarna ges genom andra unionsrättsakter.

Artikel 10

Rapportering, utvärdering och översyn av rätten att inte vara uppkopplad

1.   Senast den ... [fem år efter detta direktivs ikraftträdande], och vartannat år därefter, ska medlemsstaterna till kommissionen överlämna en rapport om all relevant information gällande det praktiska genomförandet och tillämpningen av detta direktiv, plus utvärderingsindikatorer om genomförandemetoderna för rätten att inte vara uppkopplad, med de nationella arbetsmarknadsparternas respektive synpunkter.

2.   På grundval av den information som tillhandahålls av medlemsstaterna i enlighet med punkt 1 ska kommissionen senast den ... [sex år efter detta direktivs ikraftträdande], och vartannat år därefter, överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet och tillämpningen av detta direktiv och överväga behovet av ytterligare åtgärder, däribland där så är lämpligt ändringar av direktivet.

Artikel 11

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den ... [två år efter ikraftträdandet av detta direktiv] anta och offentliggöra de bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den ... [tre år efter detta direktivs ikraftträdande].

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   När detta direktiv har trätt i kraft ska medlemsstaterna underrätta kommissionen, i så god tid att den hinner lämna synpunkter, om alla förslag till lagar och andra författningar som de avser att anta inom det område som omfattas av detta direktiv.

3.   I enlighet med artikel 153.3 i EUF-fördraget får medlemsstaterna överlåta åt arbetsmarknadens parter att genomföra detta direktiv om arbetsmarknadens parter gemensamt begär detta och förutsatt att de säkerställer efterlevnad av detta direktiv.

Artikel 12

Personuppgifter

Arbetsgivare ska behandla personuppgifter enligt artikel 4.1 a och b i detta direktiv endast i syfte att registrera en enskild arbetstagares arbetstid. De får inte behandla sådana uppgifter för något annat ändamål. Personuppgifter ska behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (19) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (20).

Artikel 13

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 14

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ...,

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt ...

3

(4)  Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1).

4

(5)  Rådets direktiv 91/383/EEG av den 25 juni 1991 om komplettering av åtgärderna för att främja förbättringar av säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare med tidsbegränsat anställningsförhållande eller tillfälligt anställningsförhållande (EGT L 206, 29.7.1991, s. 19).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (EUT L 299, 18.11.2003, s. 9).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (EUT L 186, 11.7.2019, s. 105).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188, 12.7.2019, s. 79).

8

(9)  Domstolens dom av den 5 oktober 2004, Pfeiffer m.fl., C-397/01 till C-403/01, ECLI EU:C:2004:584, punkt 93.

9

(10)  Domstolens dom av den 21 februari 2018, Matzak, ECLI:EU:C:2018:82, C-518/15, punkt 66.

10

(11)  Dom av den 7 september 2006, kommissionen mot Förenade kungariket, C-484/04, ECLI:EU:C:2006:526, punkt 38.

11

(12)  Domstolens dom av den 14 maj 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, punkt 60.

12

(13)  Rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (EGT L 14, 20.1.1998, s. 9).

13

(14)  Rådets direktiv 1999/70/EG av den 28 juni 1999 om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (EGT L 175, 10.7.1999, s. 43).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/104/EG av den 19 november 2008 om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag (EUT L 327, 5.12.2008, s. 9).

15

(16)  Domstolens dom av den 17 november 2016, Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883, punkt 27.

16

(17)  Eurofound.

17

(18)  Domstolens dom av den 14 maj 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402.

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

20

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/177 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/177

---

P9_TA(2021)0022

Reformering av EU:s förteckning över skatteparadis

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om reformering av EU:s förteckning över skatteparadis (2020/2863(RSP))

(2021/C 456/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av resolutionen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar av den 1 december 1997 (1) om en uppförandekod för företagsbeskattning, i syfte att begränsa skadlig skattekonkurrens inom Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar av den 1 december 1997 (1) om en uppförandekod för företagsbeskattning, i syfte att begränsa skadlig skattekonkurrens inom Europeiska unionen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juni 2015En rättvis och effektiv företagsbeskattning i Europeiska unionen: 5 nyckelområden för handling (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juni 2015En rättvis och effektiv företagsbeskattning i Europeiska unionen: 5 nyckelområden för handling (COM(2015)0302),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 januari 2016 om en extern strategi för effektiv beskattning (COM(2016)0024), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 januari 2016 om en extern strategi för effektiv beskattning (COM(2016)0024),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 8 mars 2016 om uppförandekoden för företagsbeskattning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 8 mars 2016 om uppförandekoden för företagsbeskattning (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juli 2016 om ytterligare åtgärder för att öka transparensen och främja bekämpandet av skatteundandragande och skatteflykt (COM(2016)0451), som innehåller en förklaring av förfarandet för uppförande på EU-förteckningen över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juli 2016 om ytterligare åtgärder för att öka transparensen och främja bekämpandet av skatteundandragande och skatteflykt (COM(2016)0451), som innehåller en förklaring av förfarandet för uppförande på EU-förteckningen över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 8 november 2016 om kriterierna för en EU-förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet och den process som ska resultera i upprättandet av förteckningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 8 november 2016 om kriterierna för en EU-förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet och den process som ska resultera i upprättandet av förteckningen,

| — | med beaktande av Ekofin-rådets slutsatser av den 5 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ekofin-rådets slutsatser av den 5 december 2017,

| — | med beaktande av rådets senaste uppdateringar av EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner av den 6 oktober 2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets senaste uppdateringar av EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner av den 6 oktober 2020 (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2020Handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2020Handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin (COM(2020)0312),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2020 om god förvaltning på skatteområdet i och utanför EU (COM(2020)0313), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2020 om god förvaltning på skatteområdet i och utanför EU (COM(2020)0313),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2015 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (4), av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (5) och av den 26 mars 2019 om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2015 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (4), av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (5) och av den 26 mars 2019 om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen (7),

| — | med beaktande av PANA-utskottets rekommendation av den 13 december 2017 till rådet och kommissionen till följd av undersökningen av penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av PANA-utskottets rekommendation av den 13 december 2017 till rådet och kommissionen till följd av undersökningen av penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (8),

| — | med beaktande av kommissionens uppföljning av de ovannämnda resolutionerna och rekommendationen från Europaparlamentet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uppföljning av de ovannämnda resolutionerna och rekommendationen från Europaparlamentet (9),

| — | med beaktande av kommissionens förslag om offentlig landsspecifik rapportering (10) och sin ståndpunkt av den 27 mars 2019 (11) om detta förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag om offentlig landsspecifik rapportering (10) och sin ståndpunkt av den 27 mars 2019 (11) om detta förslag,

| — | med beaktande av kommissionens studie The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates (12),

| — | med beaktande av kommissionens studie Aggressive tax planning indicators (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie Aggressive tax planning indicators (13),

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst An overview of shell companies in the European Union (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst An overview of shell companies in the European Union (14),

| — | med beaktande av kommissionens landsrapporter som utarbetats inom ramen för den europeiska planeringsterminen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens landsrapporter som utarbetats inom ramen för den europeiska planeringsterminen,

| — | med beaktande av det pågående arbetet i FN:s högnivåpanel för internationell finansiell ansvarighet, transparens och integritet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det pågående arbetet i FN:s högnivåpanel för internationell finansiell ansvarighet, transparens och integritet,

| — | med beaktande av det pågående arbetet inom ramen för OECD/G20:s åtgärd i det inkluderande ramverket mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS): utmaningar på skatteområdet som följer av digitaliseringen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det pågående arbetet inom ramen för OECD/G20:s åtgärd i det inkluderande ramverket mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS): utmaningar på skatteområdet som följer av digitaliseringen,

| — | med beaktande av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (15),

| — | med beaktande av frågorna till kommissionen och rådet om reformering av EU:s förteckning över skatteparadis (O-000082/2020 – B9-0002/2021 och O-000081/2020 – B9-0001/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till kommissionen och rådet om reformering av EU:s förteckning över skatteparadis (O-000082/2020 – B9-0002/2021 och O-000081/2020 – B9-0001/2021),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för ekonomi och valutafrågor, som utarbetats i samarbete med underutskottet för skattefrågor, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för ekonomi och valutafrågor, som utarbetats i samarbete med underutskottet för skattefrågor, och av följande skäl:

| A. | Förekomsten av icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet och skadliga skatteupplägg, även i EU:s medlemsstater, leder till dramatiska finansiella förluster för EU:s medlemsstater, vilket tömmer resurser från de nationella budgetarna och hämmar regeringarnas kapacitet. Kostnaderna för företagens skatteflykt uppskattas för närvarande till 500 miljarder USD per år (16). Dessa uteblivna skatteinkomster är särskilt problematiska i samband med återhämtningen från den sanitära, sociala och ekonomiska krisen till följd av covid-19-pandemin och för finansieringen av den gröna omställningen. |
| --- | --- |

A.

Förekomsten av icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet och skadliga skatteupplägg, även i EU:s medlemsstater, leder till dramatiska finansiella förluster för EU:s medlemsstater, vilket tömmer resurser från de nationella budgetarna och hämmar regeringarnas kapacitet. Kostnaderna för företagens skatteflykt uppskattas för närvarande till 500 miljarder USD per år (16). Dessa uteblivna skatteinkomster är särskilt problematiska i samband med återhämtningen från den sanitära, sociala och ekonomiska krisen till följd av covid-19-pandemin och för finansieringen av den gröna omställningen.

| B. | Enligt en Eurobarometerundersökning från hösten 2016 är 86 % av EU-medborgarna positiva till strängare regler för skatteflykt och skatteparadis (17). |
| --- | --- |

B.

Enligt en Eurobarometerundersökning från hösten 2016 är 86 % av EU-medborgarna positiva till strängare regler för skatteflykt och skatteparadis (17).

| C. | Unionen antog sin första förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet (förteckningen) den 5 december 2017. Den förteckningen omfattade 17 länder eller territorier utanför EU. Unionen har reviderat förteckningen 12 gånger. |
| --- | --- |

C.

Unionen antog sin första förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet (förteckningen) den 5 december 2017. Den förteckningen omfattade 17 länder eller territorier utanför EU. Unionen har reviderat förteckningen 12 gånger.

| D. | Enligt Corporate Tax Haven Index 2019 toppar följande jurisdiktioner rankingen över bolagsskatteparadis 1. Brittiska Jungfruöarna, 2. Bermuda, 3. Caymanöarna, 4. Nederländerna, 5. Schweiz, 6. Luxemburg, 7. Jersey, 8. Singapore, 9. Bahamas, 10. Hong Kong och 11. Irland. |
| --- | --- |

D.

Enligt Corporate Tax Haven Index 2019 toppar följande jurisdiktioner rankingen över bolagsskatteparadis 1. Brittiska Jungfruöarna, 2. Bermuda, 3. Caymanöarna, 4. Nederländerna, 5. Schweiz, 6. Luxemburg, 7. Jersey, 8. Singapore, 9. Bahamas, 10. Hong Kong och 11. Irland.

| E. | En bedömning av 95 jurisdiktioner har gjorts mot bakgrund av de tre kriterier som anges i rådets slutsatser av den 8 november 2016, nämligen skattetransparens, rättvis beskattning och genomförande av OECD:s överenskomna BEPS-minimistandarder. |
| --- | --- |

E.

En bedömning av 95 jurisdiktioner har gjorts mot bakgrund av de tre kriterier som anges i rådets slutsatser av den 8 november 2016, nämligen skattetransparens, rättvis beskattning och genomförande av OECD:s överenskomna BEPS-minimistandarder.

| F. | Över 135 länder och jurisdiktioner samarbetar om genomförandet av BEPS-handlingsplanen, vilket delvis motiveras av risken för att föras upp på EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner. I samband med upprättandet av förteckningen uppmanades nästan 40 länder att reformera mer än 120 skadliga beskattningsmetoder. |
| --- | --- |

F.

Över 135 länder och jurisdiktioner samarbetar om genomförandet av BEPS-handlingsplanen, vilket delvis motiveras av risken för att föras upp på EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner. I samband med upprättandet av förteckningen uppmanades nästan 40 länder att reformera mer än 120 skadliga beskattningsmetoder.

| G. | I State of Tax Justice-rapporten konstaterades det att endast 2 % av de globala skatteförlusterna orsakades av jurisdiktioner på EU:s förteckning. Caymanöarna befanns vara den jurisdiktion som bar ansvaret för de flesta globala skatteförlusterna, som kostar andra länder mer än 70 miljarder USD per år och motsvarar 16,5 % av de totala skatteförlusterna. |
| --- | --- |

G.

I State of Tax Justice-rapporten konstaterades det att endast 2 % av de globala skatteförlusterna orsakades av jurisdiktioner på EU:s förteckning. Caymanöarna befanns vara den jurisdiktion som bar ansvaret för de flesta globala skatteförlusterna, som kostar andra länder mer än 70 miljarder USD per år och motsvarar 16,5 % av de totala skatteförlusterna.

| H. | Rådet reviderade senast förteckningen den 6 oktober 2020 och tog bort Caymanöarna och Oman och lade till Barbados och Anguilla. Caymanöarna har fortfarande ingen bolagsskatt och är enligt Internationella valutafonden (18) en av de 10 främsta destinationerna för fantominvesteringar, vilket väcker frågor om transparens och om en eventuell förmånsbehandling av vissa länder. |
| --- | --- |

H.

Rådet reviderade senast förteckningen den 6 oktober 2020 och tog bort Caymanöarna och Oman och lade till Barbados och Anguilla. Caymanöarna har fortfarande ingen bolagsskatt och är enligt Internationella valutafonden (18) en av de 10 främsta destinationerna för fantominvesteringar, vilket väcker frågor om transparens och om en eventuell förmånsbehandling av vissa länder.

| I. | EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner består för närvarande av Amerikanska Samoa, Anguilla, Barbados, Fiji, Guam, Palau, Panama, Samoa, Seychellerna, Trinidad och Tobago, Amerikanska Jungfruöarna och Vanuatu. |
| --- | --- |

I.

EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner består för närvarande av Amerikanska Samoa, Anguilla, Barbados, Fiji, Guam, Palau, Panama, Samoa, Seychellerna, Trinidad och Tobago, Amerikanska Jungfruöarna och Vanuatu.

| J. | Flera andra jurisdiktioner har förpliktigat sig till att följa principer för god förvaltning på skatteområdet när det gäller antingen kriterier för transparens eller för rättvis beskattning. |
| --- | --- |

J.

Flera andra jurisdiktioner har förpliktigat sig till att följa principer för god förvaltning på skatteområdet när det gäller antingen kriterier för transparens eller för rättvis beskattning.

| K. | Allmänhetens tillgång till handlingar och till det arbete som utförs i uppförandekodgruppen för företagsbeskattning är fortfarande begränsad, särskilt när det gäller EU:s förfarande för uppförande på förteckningen. Ombudsmannen har mandat att undersöka EU-institutionernas tillämpning av EU:s bestämmelser om allmänhetens tillgång till handlingar (19) och framför allt en befogenhet att inspektera alla EU-handlingar, oavsett om de är konfidentiella eller inte, och kan utfärda rekommendationer om huruvida de bör offentliggöras eller inte. |
| --- | --- |

K.

Allmänhetens tillgång till handlingar och till det arbete som utförs i uppförandekodgruppen för företagsbeskattning är fortfarande begränsad, särskilt när det gäller EU:s förfarande för uppförande på förteckningen. Ombudsmannen har mandat att undersöka EU-institutionernas tillämpning av EU:s bestämmelser om allmänhetens tillgång till handlingar (19) och framför allt en befogenhet att inspektera alla EU-handlingar, oavsett om de är konfidentiella eller inte, och kan utfärda rekommendationer om huruvida de bör offentliggöras eller inte.

| L. | I sitt meddelande om god förvaltning i skattefrågor i och utanför EU betonade kommissionen behovet av att reformera uppförandekoden för företagsbeskattning och att se över förteckningen. |
| --- | --- |

L.

I sitt meddelande om god förvaltning i skattefrågor i och utanför EU betonade kommissionen behovet av att reformera uppförandekoden för företagsbeskattning och att se över förteckningen.

| M. | Enligt den mest försiktiga fördelningsnyckeln har EU de största förlusterna globalt på grund av överföringar av vinster till skatteparadis och beräknas årligen förlora omkring 20 % av sina bolagsskatteintäkter (20). |
| --- | --- |

M.

Enligt den mest försiktiga fördelningsnyckeln har EU de största förlusterna globalt på grund av överföringar av vinster till skatteparadis och beräknas årligen förlora omkring 20 % av sina bolagsskatteintäkter (20).

1.

Europaparlamentet konstaterar den positiva inverkan som förteckningen redan har haft, men beklagar att den inte lever upp till sin fulla potential eftersom de jurisdiktioner som för närvarande är upptagna på förteckningen står för mindre än 2 % av de globala förlusterna av skatteintäkter, vilket gör förteckningen förvirrande och ineffektiv (21). Parlamentet vill stärka förteckningen med hjälp av ökad transparens och konsekvens, striktare och mer opartiska kriterier för uppförande på förteckningen och starkare defensiva åtgärder mot skatteflykt. Parlamentet beklagar att länder som helt tydligt främjat en urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS), såsom Caymanöarna, har strukits från förteckningen. Parlamentet beklagar den otillräckliga förklaringen till allmänheten trots att den allmänna opinionen i EU stöder strängare regler om skatteparadis.

Förvaltning av och transparens i EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet

Förvaltning av och transparens i EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet

| 2. | Europaparlamentet noterar att det ursprungliga förfarandet för uppförande på förteckningen föreslogs av kommissionen både i dess meddelande om en extern strategi för effektiv beskattning och i meddelandet om ytterligare åtgärder för att öka transparensen och kampen mot skatteundandragande. Parlamentet noterar att uppförandekodgruppen, främst genom sin undergrupp för tredje parter, har fått i uppdrag att förbereda upprättandet av förteckningen trots att detta inte ingick i uppförandekodgruppens ursprungliga mandat. Parlamentet ifrågasätter en sådan informell grupps förmåga och lämplighet att utföra detta uppdrag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att det ursprungliga förfarandet för uppförande på förteckningen föreslogs av kommissionen både i dess meddelande om en extern strategi för effektiv beskattning och i meddelandet om ytterligare åtgärder för att öka transparensen och kampen mot skatteundandragande. Parlamentet noterar att uppförandekodgruppen, främst genom sin undergrupp för tredje parter, har fått i uppdrag att förbereda upprättandet av förteckningen trots att detta inte ingick i uppförandekodgruppens ursprungliga mandat. Parlamentet ifrågasätter en sådan informell grupps förmåga och lämplighet att utföra detta uppdrag.

| 3. | Europaparlamentet anser att EU-förteckningen behöver reformeras på EU-nivå. Parlamentet rekommenderar att processen formaliseras, särskilt genom ett rättsligt bindande instrument. Parlamentet anser att denna reform bör genomföras före utgången av 2021 för att skydda EU från ytterligare inkomstförluster under återhämtningsperioden efter covid-19. Rådet uppmanas att ge kommissionen i uppdrag att, med stöd av medlemsstaterna och med lämpligt deltagande av Europaparlamentet, utföra bedömningen av tredje jurisdiktioner på grundval av tydliga och transparenta kriterier samt att lägga fram ett förslag till förteckning för rådet som bör offentliggöras innan rådet formellt antar förteckningen och dess ändringar. Rådet uppmanas att ge parlamentet en observatörsroll vid diskussionerna i uppförandekodgruppen. Parlamentet anser att sådana ändringar skulle säkerställa opartiskhet, objektivitet och ansvarsskyldighet i förbindelse med upprättandet av förteckningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att EU-förteckningen behöver reformeras på EU-nivå. Parlamentet rekommenderar att processen formaliseras, särskilt genom ett rättsligt bindande instrument. Parlamentet anser att denna reform bör genomföras före utgången av 2021 för att skydda EU från ytterligare inkomstförluster under återhämtningsperioden efter covid-19. Rådet uppmanas att ge kommissionen i uppdrag att, med stöd av medlemsstaterna och med lämpligt deltagande av Europaparlamentet, utföra bedömningen av tredje jurisdiktioner på grundval av tydliga och transparenta kriterier samt att lägga fram ett förslag till förteckning för rådet som bör offentliggöras innan rådet formellt antar förteckningen och dess ändringar. Rådet uppmanas att ge parlamentet en observatörsroll vid diskussionerna i uppförandekodgruppen. Parlamentet anser att sådana ändringar skulle säkerställa opartiskhet, objektivitet och ansvarsskyldighet i förbindelse med upprättandet av förteckningen.

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av transparens i förfarandet för uppförande på förteckningen för att möjliggöra offentlig granskning och öka beslutsfattarnas demokratiska ansvarsskyldighet. Parlamentet efterlyser full transparens när det gäller medlemsstaternas ståndpunkter. Parlamentet uppmanar därför uppförandekodgruppen att offentliggöra deltagande myndigheter, diskussionsämnen, tekniska bedömningar, protokoll eller sammanfattningar och de slutsatser som antagits. Parlamentet anser att åtkomsten till datakällor för granskningen av jurisdiktioner bör göras enkel när de är tillgängliga för allmänheten för att förbättra ansvarsskyldigheten och transparensen. Parlamentet anser att metoden för bedömning av tredjeländers system bör förfinas och fullt ut offentliggöras. Parlamentet uppmanar uppförandekodgruppen att systematiskt offentliggöra en omfattande sammanfattning av sina kontakter med tredjeländer, de frågor som diskuterats och de åtaganden som gjorts av tredjeländerna under varje steg i bedömningsprocessen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar vikten av transparens i förfarandet för uppförande på förteckningen för att möjliggöra offentlig granskning och öka beslutsfattarnas demokratiska ansvarsskyldighet. Parlamentet efterlyser full transparens när det gäller medlemsstaternas ståndpunkter. Parlamentet uppmanar därför uppförandekodgruppen att offentliggöra deltagande myndigheter, diskussionsämnen, tekniska bedömningar, protokoll eller sammanfattningar och de slutsatser som antagits. Parlamentet anser att åtkomsten till datakällor för granskningen av jurisdiktioner bör göras enkel när de är tillgängliga för allmänheten för att förbättra ansvarsskyldigheten och transparensen. Parlamentet anser att metoden för bedömning av tredjeländers system bör förfinas och fullt ut offentliggöras. Parlamentet uppmanar uppförandekodgruppen att systematiskt offentliggöra en omfattande sammanfattning av sina kontakter med tredjeländer, de frågor som diskuterats och de åtaganden som gjorts av tredjeländerna under varje steg i bedömningsprocessen.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att den bristande transparensen kan leda till att beslut misstolkas och riskerar att undergräva allmänhetens förtroende för förfarandet för uppförande på förteckningen, särskilt när EU-förteckningen skiljer sig från de förteckningar över skatteparadis som skapats på ett transparent sätt av tredje part. Parlamentet påminner om den ursprungliga förteckningen, som sammanfattade medlemsstaternas förteckningar och som kommissionen hänvisar till i sitt meddelande En rättvis och effektiv företagsbeskattning i Europeiska unionen: 5 nyckelområden för handling omfattade 30 jurisdiktioner som förtecknats av 10 medlemsstater eller fler. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att den bristande transparensen kan leda till att beslut misstolkas och riskerar att undergräva allmänhetens förtroende för förfarandet för uppförande på förteckningen, särskilt när EU-förteckningen skiljer sig från de förteckningar över skatteparadis som skapats på ett transparent sätt av tredje part. Parlamentet påminner om den ursprungliga förteckningen, som sammanfattade medlemsstaternas förteckningar och som kommissionen hänvisar till i sitt meddelande En rättvis och effektiv företagsbeskattning i Europeiska unionen: 5 nyckelområden för handling

| 6. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som redan vidtagits när det gäller transparens, såsom offentliggörandet av lägesrapporter två gånger per år och av vissa skrivelser som skickats till jurisdiktioner i tredjeländer. Parlamentet kräver att de skrivelser som rådet skickar till tredje jurisdiktioner som ännu inte omfattas av EU:s kriterier för uppförande på förteckningen ska innehålla en begäran om att all korrespondens med EU ska offentliggöras och att eventuella negativa svar ska betraktas som bristande samarbete från den berörda jurisdiktionens sida. Parlamentet beklagar att dessa dokument inte är tillgängliga förrän bedömningsprocessen har slutförts. Parlamentet begär att alla skriftliga åtaganden från tredje jurisdiktioner ska göras tillgängliga för allmänheten så snart de mottagits. Parlamentet begär att den offentliga informationen ska göras tillgänglig på en användarvänlig plattform. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som redan vidtagits när det gäller transparens, såsom offentliggörandet av lägesrapporter två gånger per år och av vissa skrivelser som skickats till jurisdiktioner i tredjeländer. Parlamentet kräver att de skrivelser som rådet skickar till tredje jurisdiktioner som ännu inte omfattas av EU:s kriterier för uppförande på förteckningen ska innehålla en begäran om att all korrespondens med EU ska offentliggöras och att eventuella negativa svar ska betraktas som bristande samarbete från den berörda jurisdiktionens sida. Parlamentet beklagar att dessa dokument inte är tillgängliga förrän bedömningsprocessen har slutförts. Parlamentet begär att alla skriftliga åtaganden från tredje jurisdiktioner ska göras tillgängliga för allmänheten så snart de mottagits. Parlamentet begär att den offentliga informationen ska göras tillgänglig på en användarvänlig plattform.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser ett regelbundet utbyte mellan uppförandekodgruppens ordförande och parlamentet, inbegripet minst ett formellt deltagande i en offentlig utfrågning per år. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser ett regelbundet utbyte mellan uppförandekodgruppens ordförande och parlamentet, inbegripet minst ett formellt deltagande i en offentlig utfrågning per år.

| 8. | Europaparlamentet understryker att parlamentets roll i förhållande till uppförandekodgruppen bör formaliseras, bland annat när det gäller styrning och kriterier för förfarandet för uppförande på förteckningen, till exempel genom att yttranden avges. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att parlamentets roll i förhållande till uppförandekodgruppen bör formaliseras, bland annat när det gäller styrning och kriterier för förfarandet för uppförande på förteckningen, till exempel genom att yttranden avges.

| 9. | Europaparlamentet noterar att EU:s förfarande för uppförande på förteckningen endast gäller tredjeländer. Parlamentet konstaterar att unionens inflytande när det gäller att bekämpa skatteundandragande och skadliga beskattningsmetoder över hela världen kräver att parlamentet föregår med gott exempel på hemmaplan. Parlamentet betonar att det krävs konsekvens mellan kriterierna för uppförande på förteckningen och kriterierna för skadliga beskattningsmetoder inom EU. Parlamentet påminner om uttalandet från uppförandekodgruppens ordförande under TAX3-utskottets utfrågning den 10 oktober 2018 avseende möjligheten att granska medlemsstater mot samma kriterier som fastställts för EU-förteckningen i samband med översynen av uppförandekodgruppens mandat. Parlamentet noterar att en av medlemsstaterna har fått betyget ”partially compliant” när det gäller efterlevnaden av den internationella standarden för transparens och informationsutbyte på begäran av det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet (22), och noterar att tredje länder förtecknas av rådet om de får ett sådant betyg (23). Parlamentet understryker i detta avseende att vissa medlemsstater regelbundet har fått landsspecifika rekommendationer om behovet av att ta itu med aggressiv skatteplanering (24). Parlamentet betonar att kommissionen erkänner att vissa av de ovannämnda medlemsstaterna har vidtagit åtgärder för att förbättra sina skattesystem efter kommissionens kritik, men noterar att kommissionen fortfarande anger att skattereglerna för närvarande underlättar aggressiv skatteplanering i dessa medlemsstater. Parlamentet upprepar sin uppmaning från TAX3-betänkandet till kommissionen och rådet att följa upp de landsspecifika rekommendationer som dessa EU-medlemsstater fått fram till dess att omfattande skattereformer har genomförts och att föreslå åtgärder där och när behovet uppstår, men att under tiden åtminstone betrakta dessa medlemsstater som EU-skatteparadis. Parlamentet vill se att dessa regeringar tar itu med problemen och minskar skatteflykten genom deras jurisdiktioner. Parlamentet åtar sig att regelbundet utvärdera alla initiativ från regeringarnas sida för att följa sådana rekommendationer och att föreslå åtgärder där och när behov uppstår. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att EU:s förfarande för uppförande på förteckningen endast gäller tredjeländer. Parlamentet konstaterar att unionens inflytande när det gäller att bekämpa skatteundandragande och skadliga beskattningsmetoder över hela världen kräver att parlamentet föregår med gott exempel på hemmaplan. Parlamentet betonar att det krävs konsekvens mellan kriterierna för uppförande på förteckningen och kriterierna för skadliga beskattningsmetoder inom EU. Parlamentet påminner om uttalandet från uppförandekodgruppens ordförande under TAX3-utskottets utfrågning den 10 oktober 2018 avseende möjligheten att granska medlemsstater mot samma kriterier som fastställts för EU-förteckningen i samband med översynen av uppförandekodgruppens mandat. Parlamentet noterar att en av medlemsstaterna har fått betyget ”partially compliant” när det gäller efterlevnaden av den internationella standarden för transparens och informationsutbyte på begäran av det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet (22

23

24

| 10. | Europaparlamentet påminner om att det förfarande som fastställs i artikel 116 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilket parlamentet och rådet ska agera i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, bör tillämpas när skadliga skattemetoder leder till en snedvridning av marknaden inom unionen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att det förfarande som fastställs i artikel 116 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilket parlamentet och rådet ska agera i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, bör tillämpas när skadliga skattemetoder leder till en snedvridning av marknaden inom unionen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar uppförandekodgruppen att öka delaktigheten och den externa acceptansen för förfarandet genom samråd med utvecklingsländer och civilsamhällesorganisationer. Parlamentet föreslår att man inrättar en arbetsgrupp eller ett rådgivande organ med tredjeländer, särskilt utvecklingsländer, medlemmar av det civila samhället och experter, för att främja dialogen om de beslut som fattas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar uppförandekodgruppen att öka delaktigheten och den externa acceptansen för förfarandet genom samråd med utvecklingsländer och civilsamhällesorganisationer. Parlamentet föreslår att man inrättar en arbetsgrupp eller ett rådgivande organ med tredjeländer, särskilt utvecklingsländer, medlemmar av det civila samhället och experter, för att främja dialogen om de beslut som fattas.

Uppdatering av EU:s kriterier för uppförande på förteckningen för att anpassa dem till nuvarande och framtida utmaningar

Uppdatering av EU:s kriterier för uppförande på förteckningen för att anpassa dem till nuvarande och framtida utmaningar

| 12. | Europaparlamentet betonar på nytt vikten av transparenskriteriet inom ramen för förteckningen. Parlamentet efterlyser klarhet kring det kommande transparenskriteriet för verkligt huvudmannaskap i linje med det femte penningtvättsdirektivet. Parlamentet konstaterar att det råder ojämlika konkurrensvillkor mellan länder som följer OECD:s gemensamma rapporteringsstandard och Förenta staternas Foreign Account Tax Compliance Acts (FATCA). Parlamentet anser därför att bristen på ömsesidighet i Förenta staternas FATCA bör undersökas mot bakgrund av transparenskriteriet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar på nytt vikten av transparenskriteriet inom ramen för förteckningen. Parlamentet efterlyser klarhet kring det kommande transparenskriteriet för verkligt huvudmannaskap i linje med det femte penningtvättsdirektivet. Parlamentet konstaterar att det råder ojämlika konkurrensvillkor mellan länder som följer OECD:s gemensamma rapporteringsstandard och Förenta staternas Foreign Account Tax Compliance Acts (FATCA). Parlamentet anser därför att bristen på ömsesidighet i Förenta staternas FATCA bör undersökas mot bakgrund av transparenskriteriet.

| 13. | Europaparlamentet anser att kriteriet för rättvis beskattning inte bör begränsas till skatteåtgärdernas förmånskaraktär, utan att man bör titta på breda skattebefrielser och internprissättningsmissmatchningar. Parlamentet påminner om att det nuvarande förfarandet för uppförande på förteckningen för tredjeländer inte innehåller några fristående kriterier för 0 % eller mycket låga skattesatser. Parlamentet uppmanar kommissionen och uppförandekodgruppen att i bedömningen inkludera skatteåtgärder som leder till låga skattenivåer i linje med de pågående förhandlingarna om den andra pelaren i OECD:s/G20:s inkluderande ramverk, särskilt när det gäller en minimibeskattning. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att föreslå en effektiv minimiskattenivå som skulle utgöra ett fristående kriterium för EU-förteckningen. Parlamentet rekommenderar att en effektiv minimiskattesats bör fastställas på en rättvis och tillräcklig nivå och bör ta hänsyn till EU:s genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats (25) för att motverka överföring av vinster och förhindra skadlig skattekonkurrens. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att kriteriet för rättvis beskattning inte bör begränsas till skatteåtgärdernas förmånskaraktär, utan att man bör titta på breda skattebefrielser och internprissättningsmissmatchningar. Parlamentet påminner om att det nuvarande förfarandet för uppförande på förteckningen för tredjeländer inte innehåller några fristående kriterier för 0 % eller mycket låga skattesatser. Parlamentet uppmanar kommissionen och uppförandekodgruppen att i bedömningen inkludera skatteåtgärder som leder till låga skattenivåer i linje med de pågående förhandlingarna om den andra pelaren i OECD:s/G20:s inkluderande ramverk, särskilt när det gäller en minimibeskattning. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att föreslå en effektiv minimiskattenivå som skulle utgöra ett fristående kriterium för EU-förteckningen. Parlamentet rekommenderar att en effektiv minimiskattesats bör fastställas på en rättvis och tillräcklig nivå och bör ta hänsyn till EU:s genomsnittliga lagstadgade bolagsskattesats (25

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga fördelarna med att anta ett initiativ liknande den andra pelaren i det inkluderande ramverket för EU:s kriterier för uppförande på förteckningen, om det inte finns något politiskt samförstånd på OECD-nivå om genomförandet av dessa åtgärder före utgången av 2021. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga fördelarna med att anta ett initiativ liknande den andra pelaren i det inkluderande ramverket för EU:s kriterier för uppförande på förteckningen, om det inte finns något politiskt samförstånd på OECD-nivå om genomförandet av dessa åtgärder före utgången av 2021.

| 15. | Europaparlamentet noterar att några av de mest skadliga tredje jurisdiktionerna, däribland Caymanöarna och Bermuda, ströks från förteckningen efter att de infört ytterst substanslösa kriterier och svaga verkställighetsåtgärder. Parlamentet betonar att sådana beslut kan skapa frågor om de specifika åtgärdernas äkthet och beslutsprocessens opartiskhet och undergräva allmänhetens förtroende. Parlamentet efterlyser en förstärkning av granskningskriterierna, inbegripet krav på substans baserat på formella rutiner, samt proportionalitetskrav och övervakning av dessa, för att öka förteckningens ändamålsenlighet och dess förmåga att möta de nya utmaningar som digitaliseringen av ekonomin medför. Parlamentet uppmanar rådet att som ett fristående kriterium inkludera ett automatiskt uppförande på förteckningen av tredjeländer med en bolagsskattesats på 0 % eller som inte alls beskattar företagens vinster. Parlamentet noterar med oro att tredjeländer kan upphäva icke-förenliga skattesystem och i stället ersätta dem med nya system som är potentiellt skadliga för EU. Parlamentet påminner om vikten av offentlig landsspecifik rapportering för att övervaka kraven på substans. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att några av de mest skadliga tredje jurisdiktionerna, däribland Caymanöarna och Bermuda, ströks från förteckningen efter att de infört ytterst substanslösa kriterier och svaga verkställighetsåtgärder. Parlamentet betonar att sådana beslut kan skapa frågor om de specifika åtgärdernas äkthet och beslutsprocessens opartiskhet och undergräva allmänhetens förtroende. Parlamentet efterlyser en förstärkning av granskningskriterierna, inbegripet krav på substans baserat på formella rutiner, samt proportionalitetskrav och övervakning av dessa, för att öka förteckningens ändamålsenlighet och dess förmåga att möta de nya utmaningar som digitaliseringen av ekonomin medför. Parlamentet uppmanar rådet att som ett fristående kriterium inkludera ett automatiskt uppförande på förteckningen av tredjeländer med en bolagsskattesats på 0 % eller som inte alls beskattar företagens vinster. Parlamentet noterar med oro att tredjeländer kan upphäva icke-förenliga skattesystem och i stället ersätta dem med nya system som är potentiellt skadliga för EU. Parlamentet påminner om vikten av offentlig landsspecifik rapportering för att övervaka kraven på substans.

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av minimistandarder för BEPS-åtgärder vid granskningen av tredjeländer, särskilt åtgärderna 5, 6, 13 och 14. Parlamentet betonar vikten av att ta fram andra BEPS-standarder som ska inkluderas som kriterier för uppförande på förteckningen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar vikten av minimistandarder för BEPS-åtgärder vid granskningen av tredjeländer, särskilt åtgärderna 5, 6, 13 och 14. Parlamentet betonar vikten av att ta fram andra BEPS-standarder som ska inkluderas som kriterier för uppförande på förteckningen.

| 17. | Europaparlamentet stöder en utvidgning av EU-förteckningens geografiska räckvidd, samtidigt som hänsyn tas till de minst utvecklade ländernas ställning. Parlamentet understryker att det faktum att vissa utvecklingsländer kanske saknar resurser för att snabbt genomföra nyligen överenskomna skattestandarder systematiskt bör beaktas i framtida bedömningar. Rådet uppmanas därför bestämt att såsom motåtgärder undvika att överväga nedskärningar i utvecklingsbiståndet som skulle få en direkt inverkan på de slutliga stödmottagarna. Parlamentet konstaterar dock att länder med stora finanscentrum inte bör åtnjuta liknande toleransnivåer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet stöder en utvidgning av EU-förteckningens geografiska räckvidd, samtidigt som hänsyn tas till de minst utvecklade ländernas ställning. Parlamentet understryker att det faktum att vissa utvecklingsländer kanske saknar resurser för att snabbt genomföra nyligen överenskomna skattestandarder systematiskt bör beaktas i framtida bedömningar. Rådet uppmanas därför bestämt att såsom motåtgärder undvika att överväga nedskärningar i utvecklingsbiståndet som skulle få en direkt inverkan på de slutliga stödmottagarna. Parlamentet konstaterar dock att länder med stora finanscentrum inte bör åtnjuta liknande toleransnivåer.

| 18. | Europaparlamentet noterar att det finns betydande skillnader mellan EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och dess nationella motsvarigheter. Parlamentet noterar kommissionens ambition att bättre anpassa de nationella förteckningarna till EU-förteckningen. Parlamentet vill se en uppåtgående konvergens och harmonisering av kriterierna för att säkerställa högre standarder och samstämmighet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att det finns betydande skillnader mellan EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner och dess nationella motsvarigheter. Parlamentet noterar kommissionens ambition att bättre anpassa de nationella förteckningarna till EU-förteckningen. Parlamentet vill se en uppåtgående konvergens och harmonisering av kriterierna för att säkerställa högre standarder och samstämmighet.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att vid granskningen av skattejurisdiktioner beakta den metod som utvecklats för identifiering av högrisktredjeländer i samband med bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, för att säkerställa att de två förteckningarna förstärker varandra. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att vid granskningen av skattejurisdiktioner beakta den metod som utvecklats för identifiering av högrisktredjeländer i samband med bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, för att säkerställa att de två förteckningarna förstärker varandra.

| 20. | Europaparlamentet noterar ansträngningarna för att skapa lika spelregler efter Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen. Parlamentet efterlyser en grundlig bedömning av dessa jurisdiktioner, inbegripet en löpande bedömning av Förenade kungarikets utomeuropeiska territorier och kronbesittningar, i enlighet med de standarder som fastställts av uppförandekodgruppen. Parlamentet betonar att framtida förbindelser mellan EU och Förenade kungariket bör bygga på ömsesidiga värderingar och vara inriktade på gemensamt välstånd, vilket automatiskt utesluter aggressiv skattekonkurrens. Parlamentet beklagar avsaknaden av potentiella motåtgärder i handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket, i händelse av framtida skillnader i Förenade kungariket i frågor som rör skatteundandragande och penningtvätt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar ansträngningarna för att skapa lika spelregler efter Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen. Parlamentet efterlyser en grundlig bedömning av dessa jurisdiktioner, inbegripet en löpande bedömning av Förenade kungarikets utomeuropeiska territorier och kronbesittningar, i enlighet med de standarder som fastställts av uppförandekodgruppen. Parlamentet betonar att framtida förbindelser mellan EU och Förenade kungariket bör bygga på ömsesidiga värderingar och vara inriktade på gemensamt välstånd, vilket automatiskt utesluter aggressiv skattekonkurrens. Parlamentet beklagar avsaknaden av potentiella motåtgärder i handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket, i händelse av framtida skillnader i Förenade kungariket i frågor som rör skatteundandragande och penningtvätt.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser en jämlik och opartisk bedömning av EU:s viktigaste handelspartner. Parlamentet uppmanar särskilt till en ingående bedömning av Förenta staterna när det gäller transparenskriterierna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet efterlyser en jämlik och opartisk bedömning av EU:s viktigaste handelspartner. Parlamentet uppmanar särskilt till en ingående bedömning av Förenta staterna när det gäller transparenskriterierna.

Samordning av de defensiva åtgärderna

Samordning av de defensiva åtgärderna

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att den påverkan på anseendet som uppförandet på förteckningen har utgör ett incitament för jurisdiktionerna att delta i granskningsförfarandet. Parlamentet understryker att detta inte är tillräckligt för att effektivt motverka de negativa effekter som dessa jurisdiktioner orsakar för medlemsstaterna och den inre marknaden, eftersom den påverkan på anseendet som uppförandet på förteckningen har för vissa jurisdiktioner undergrävs av de tidigare nämnda bristerna i förfarandet för uppförande på förteckningen, särskilt bristen på transparens, mjuka kriterier och den begränsade geografiska räckvidden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att den påverkan på anseendet som uppförandet på förteckningen har utgör ett incitament för jurisdiktionerna att delta i granskningsförfarandet. Parlamentet understryker att detta inte är tillräckligt för att effektivt motverka de negativa effekter som dessa jurisdiktioner orsakar för medlemsstaterna och den inre marknaden, eftersom den påverkan på anseendet som uppförandet på förteckningen har för vissa jurisdiktioner undergrävs av de tidigare nämnda bristerna i förfarandet för uppförande på förteckningen, särskilt bristen på transparens, mjuka kriterier och den begränsade geografiska räckvidden.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar den koppling mellan standarder för god förvaltning i skattefrågor och användningen av EU-medel som fastställs i budgetförordningen (26), förordningen om Europeiska fonden för hållbar utveckling (27), förordningen om Europeiska fonden för strategiska investeringar (28) och beslutet om utlåningsmandatet (29), och konstaterar att dessa standarder är en förutsättning för att erhålla EU-stöd. Parlamentet varnar dock för alla nuvarande eller potentiella skadliga effekter för utvecklingsländernas medborgare. Parlamentet betonar vikten av att utveckla likvärdiga villkor som ska tillämpas när det gäller dem som möjliggör och underlättar aggressiv skatteplanering i samband med förfaranden för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar den koppling mellan standarder för god förvaltning i skattefrågor och användningen av EU-medel som fastställs i budgetförordningen (26

27

28

29

| 24. | Europaparlamentet kräver att reglerna för statligt stöd och medlemsstaternas nationella stödprogram ska säkerställa att företag med ekonomiska kopplingar till icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, såsom företag med skattemässig hemvist i sådana jurisdiktioner, inte är berättigade till stöd. Parlamentet betonar hur viktigt detta är för den inomeuropeiska solidariteten och förtroendeskapandet mellan medlemsstaterna. Parlamentet påminner om att det krävs transparens genom offentlig landsspecifik rapportering för alla sektorer för att kunna säkerställa att detta faktiskt är fallet. Parlamentet uppmanar rådet att snarast avsluta diskussionerna och anta sin allmänna riktlinje om lagstiftningsförslaget. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet kräver att reglerna för statligt stöd och medlemsstaternas nationella stödprogram ska säkerställa att företag med ekonomiska kopplingar till icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, såsom företag med skattemässig hemvist i sådana jurisdiktioner, inte är berättigade till stöd. Parlamentet betonar hur viktigt detta är för den inomeuropeiska solidariteten och förtroendeskapandet mellan medlemsstaterna. Parlamentet påminner om att det krävs transparens genom offentlig landsspecifik rapportering för alla sektorer för att kunna säkerställa att detta faktiskt är fallet. Parlamentet uppmanar rådet att snarast avsluta diskussionerna och anta sin allmänna riktlinje om lagstiftningsförslaget.

| 25. | Europaparlamentet stöder och efterlyser en skärpning av de ytterligare kraven på revision och tillbörlig aktsamhet för företag och investerare som är etablerade i icke samarbetsvilliga jurisdiktioner. Parlamentet anser att defensiva åtgärder är avgörande för att förteckningen ska få effekt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet stöder och efterlyser en skärpning av de ytterligare kraven på revision och tillbörlig aktsamhet för företag och investerare som är etablerade i icke samarbetsvilliga jurisdiktioner. Parlamentet anser att defensiva åtgärder är avgörande för att förteckningen ska få effekt.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att strikta motåtgärder skulle minska incitamenten till skatteflykt. Parlamentet betonar att EU:s olika defensiva åtgärder undergrävs av de enskilda medlemsstaternas skönsmässiga tillämpning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att överväga att lägga fram ett lagstiftningsförslag om samordnade defensiva åtgärder mot skatteflykt och skatteundandragande, med beaktande av förhandlingarna om den andra pelaren i det inkluderande ramverket eller om en lägsta effektiv skattesats på EU-nivå, som skulle kunna omfatta följande:






  a) | Avsaknad av avdragsrätt. |
| --- | --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att strikta motåtgärder skulle minska incitamenten till skatteflykt. Parlamentet betonar att EU:s olika defensiva åtgärder undergrävs av de enskilda medlemsstaternas skönsmässiga tillämpning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att överväga att lägga fram ett lagstiftningsförslag om samordnade defensiva åtgärder mot skatteflykt och skatteundandragande, med beaktande av förhandlingarna om den andra pelaren i det inkluderande ramverket eller om en lägsta effektiv skattesats på EU-nivå, som skulle kunna omfatta följande:

a)

Avsaknad av avdragsrätt.

| b) | Skärpta regler om utländska kontrollerade bolag. |
| --- | --- |

b)

Skärpta regler om utländska kontrollerade bolag.

| c) | Källskatteåtgärder. |
| --- | --- |

c)

Källskatteåtgärder.

| d) | Begränsning av skattebefrielsen för ägarintressen. |
| --- | --- |

d)

Begränsning av skattebefrielsen för ägarintressen.

| e) | Regler om överflyttning av beskattning. |
| --- | --- |

e)

Regler om överflyttning av beskattning.

| f) | Konsekvenser för offentlig upphandling och statligt stöd. |
| --- | --- |

f)

Konsekvenser för offentlig upphandling och statligt stöd.

| g) | Särskilda dokumentationskrav. |
| --- | --- |

g)

Särskilda dokumentationskrav.

| h) | Upphävande av bestämmelserna i dubbelbeskattningsavtalet. |
| --- | --- |

h)

Upphävande av bestämmelserna i dubbelbeskattningsavtalet.

Parlamentet konstaterar att alla skatteåtgärder som tillämpas på företag bör vara avhängiga av kopplingsregler som anges när specifika skadliga kriterier uppfylls av transaktionen eller av respektive skattebetalare. Parlamentet anser att dessa åtgärder bör gälla på samma sätt i förbindelserna mellan en medlemsstat och ett tredjeland och i förbindelserna mellan medlemsstaterna.

| 27. | Europaparlamentet noterar den ”grå listan” för jurisdiktioner som inte uppfyller kraven men som har åtagit sig att genomföra förändringar. Parlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att införa särskilda åtgärder såsom utökade revisioner eller att förbättrade policyer för kundkännedom för transaktioner och vederbörlig aktsamhet när det gäller dessa länder. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar den ”grå listan” för jurisdiktioner som inte uppfyller kraven men som har åtagit sig att genomföra förändringar. Parlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att införa särskilda åtgärder såsom utökade revisioner eller att förbättrade policyer för kundkännedom för transaktioner och vederbörlig aktsamhet när det gäller dessa länder.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ange vilka avtal mellan EU och tredjeländer eller regioner som inte omfattar en ”klausul om god förvaltning” i enlighet med punkt 3.1 i kommissionens meddelande om en extern strategi för effektiv beskattning och som togs upp i rådets slutsatser av den 25 maj 2018, där standardbestämmelserna för avtal med tredjeländer antogs (30). Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att förklara avsaknaden av en sådan klausul. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ange vilka avtal mellan EU och tredjeländer eller regioner som inte omfattar en ”klausul om god förvaltning” i enlighet med punkt 3.1 i kommissionens meddelande om en extern strategi för effektiv beskattning och som togs upp i rådets slutsatser av den 25 maj 2018, där standardbestämmelserna för avtal med tredjeländer antogs (30

o

o o

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, OECD:s sekretariat samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, OECD:s sekretariat samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Bilaga I till Ekofin-rådets slutsatser av den 1 december 1997 om skattepolitik – Resolution av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 1 december 1997 om en uppförandekod för företagsbeskattning (EGT C 2, 6.1.1998, s. 1).

1

(2)  https://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2016/03/08/ecofin-conclusions-code-conduct-business-taxation/

2

(3)  EUT C 331, 7.10.2020, s. 3.

3

(4)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 51.

4

(5)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 79.

5

(6)  Antagna texter, P8_TA(2019)0240.

6

(7)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 74.

7

(8)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 132.

8

(9)  Den gemensamma uppföljningen av Europaparlamentets resolution (ECON) med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen och Europaparlamentets resolution (TAXE) om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt, som antogs av kommissionen den 16 mars 2016, uppföljningen av Europaparlamentets resolution (TAX 2) om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt, som antogs av kommissionen den 16 november 2016, uppföljningen av Europaparlamentets (PANA) resolution som inte avser lagstiftning av den 12 december 2017 om Utkast till rekommendation till följd av undersökningen avseende penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt, som antogs av kommissionen i april 2018, och uppföljningen av Europaparlamentets resolution (TAX3) av den 27 augusti 2019 om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt.

9

(10)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 12 april 2016 om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer (COM(2016)0198).

10

(11)  Antagna texter, P8_TA(2019)0309.

11

(12)  Europeiska kommissionen, The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates, Taxation paper No 64, 25 oktober 2016.

12

The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates

(13)  Europeiska kommissionen, Aggressive tax planning indicators – Final Report, Taxation paper No 71, 7 mars 2018.

13

Aggressive tax planning indicators – Final Report

(14)  Kiendl Krišto I. and Thirion E., An overview of shell companies in the European Union, Europaparlamentets utredningstjänst, oktober 2018.

14

An overview of shell companies in the European Union

(15)  EUT C 384 I, 12.11.2019, s. 1.

15

(16)  Cobham and Janský (2018); https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jid.3348

16

(17)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/51abaf14-6b6e-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF

17

(18)  https://www.imf.org/external/pubs/ft/fandd/2019/09/the-rise-of-phantom-FDI-in-tax-havens-damgaard.htm

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EUT L 145, 31.5.2001, s. 43).

19

(20)  Tørsløv, Wier and Zucman (2020); http://gabriel-zucman.eu/files/TWZ2020.pdf

20

(21)  https://www.taxjustice.net/reports/the-state-of-tax-justice-2020/

21

(22)  https://www.oecd.org/tax/exchange-of-tax-information/global-forum-reveals-compliance-ratings-from-new-peer-review-assessments-for-anguilla-chile-china-gibraltar-greece-korea-malta-papua-new-guinea-and-uruguay.htm

22

(23)  EUT C 331, 7.10.2020, s. 3.

23

(24)  https://ec.europa.eu/info/publications/2020-european-semester-country-specific-recommendations-commission-recommendations_en

24

(25)  Skattepolitik i Europeiska Unionen: 2020 års kartläggning, GD Skatter och tullar, Europeiska kommissionen, s. 100.

25

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning Euratom 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

26

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 av den 26 september 2017 om inrättande av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), EFHU-garantin och EFHU-garantifonden (EUT L 249, 27.9.2017, s. 1).

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (EUT L 169, 1.7.2015, s. 1).

28

(29)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU av den 16 april 2014 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU (EUT L 135, 8.5.2014, s. 1).

29

(30)  https://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2018/05/25/tax-fraud-standard-provision-agreed-for-agreements-with-third-countries/

30

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/185 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/185

---

P9_TA(2021)0023

Mildrande av konsekvenserna av jordbävningarna i Kroatien

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om mildrande av konsekvenserna av jordbävningarna i Kroatien (2021/2504(RSP))

(2021/C 456/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 174, artikel 175 tredje stycket och artikel 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 174, artikel 175 tredje stycket och artikel 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), ändrad genom förordning (EU) nr 661/2014 (2) och förordning (EU) 2020/461 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), ändrad genom förordning (EU) nr 661/2014 (2) och förordning (EU) 2020/461 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen (4), ändrat genom förordning (EU) 2018/1475 (5) och beslut (EU) 2019/420 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen (4), ändrat genom förordning (EU) 2018/1475 (5) och beslut (EU) 2019/420 (6),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 29 maj 2018 och den senare uppdateringen av den 14 januari 2020 om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering (COM(2020)0023), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 29 maj 2018 och den senare uppdateringen av den 14 januari 2020 om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering (COM(2020)0023),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionalfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden och om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (7), ändrad genom förordning (EU) 2015/1839 (8), förordning (EU) 2016/2135 (9), förordning (EU) 2017/825 (10), förordning (EU) 2017/1199 (11), förordning (EU) 2017/2305 (12), förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (13), förordning (EU) 2018/1719 (14), förordning (EU) 2019/711 (15), förordning (EU) 2020/460 (16), förordning (EU) 2020/558 (17), förordning (EU) 2020/1041 (18) och förordning (EU) 2020/1542 (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionalfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden och om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (7), ändrad genom förordning (EU) 2015/1839 (8), förordning (EU) 2016/2135 (9), förordning (EU) 2017/825 (10), förordning (EU) 2017/1199 (11), förordning (EU) 2017/2305 (12), förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (13), förordning (EU) 2018/1719 (14), förordning (EU) 2019/711 (15), förordning (EU) 2020/460 (16), förordning (EU) 2020/558 (17), förordning (EU) 2020/1041 (18) och förordning (EU) 2020/1542 (19),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2016/369 av den 15 mars 2016 om tillhandahållande av krisstöd inom unionen (20), ändrad genom rådets förordning (EU) 2020/521 (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2016/369 av den 15 mars 2016 om tillhandahållande av krisstöd inom unionen (20), ändrad genom rådets förordning (EU) 2020/521 (21),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv (COM(2020)0662),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 375/2014 av den 3 april 2014 om inrättande av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd (initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete) (22), rättad genom en rättelse av den 24 april 2014 (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 375/2014 av den 3 april 2014 om inrättande av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd (initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete) (22), rättad genom en rättelse av den 24 april 2014 (23),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (24), ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003 (25), förordning (EG) nr 219/2009 (26) och förordning (EU) 2019/1243 (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (24), ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003 (25), förordning (EG) nr 219/2009 (26) och förordning (EU) 2019/1243 (27),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (28), särskilt punkt 11, och det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (28), särskilt punkt 11, och det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (29),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut av den 13 oktober 2020 om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Kroatien och Polen i samband med en naturkatastrof och för att möjliggöra utbetalning av förskott till Kroatien, Tyskland, Grekland, Ungern, Irland, Portugal och Spanien i samband med ett hot mot folkhälsan (COM(2020)0960), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut av den 13 oktober 2020 om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Kroatien och Polen i samband med en naturkatastrof och för att möjliggöra utbetalning av förskott till Kroatien, Tyskland, Grekland, Ungern, Irland, Portugal och Spanien i samband med ett hot mot folkhälsan (COM(2020)0960),

| — | med beaktande av rådets beslut av den 30 oktober 2020 om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 9 för Europeiska unionen för budgetåret 2020 (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 30 oktober 2020 om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 9 för Europeiska unionen för budgetåret 2020 (30),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 november 2020 om rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 9 till Europeiska unionens allmänna budget 2020 som åtföljer förslaget om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond till förmån för Kroatien och Polen med anledning av naturkatastrofer och om förskott till Kroatien, Tyskland, Grekland, Ungern, Irland, Portugal och Spanien med anledning av en folkhälsokris (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 november 2020 om rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 9 till Europeiska unionens allmänna budget 2020 som åtföljer förslaget om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond till förmån för Kroatien och Polen med anledning av naturkatastrofer och om förskott till Kroatien, Tyskland, Grekland, Ungern, Irland, Portugal och Spanien med anledning av en folkhälsokris (31),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 november 2008 om förbättrad civilskyddskapacitet genom ett europeiskt system för ömsesidigt bistånd som bygger på den modulära strategin för civilskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 november 2008 om förbättrad civilskyddskapacitet genom ett europeiskt system för ömsesidigt bistånd som bygger på den modulära strategin för civilskydd,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2007 om regionala konsekvenser av jordbävningar (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2007 om regionala konsekvenser av jordbävningar (32),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2008 om förstärkning av EU:s insatskapacitet vid katastrofer (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2008 om förstärkning av EU:s insatskapacitet vid katastrofer (33),

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Under det senaste året har Kroatien drabbats av stora förödande jordbävningar, en i staden Zagreb och distrikten Zagreb och Krapina-Zagorje den 22 mars 2020 med en magnitud på 5,5, ytterligare två i distriktet Sisak-Moslavina den 28 och 29 december 2020 med magnituder på 5,2 respektive 6,4 och slutligen en jordbävning i samma distrikt den 6 januari 2021 med en magnitud på 5,0. |
| --- | --- |

A.

Under det senaste året har Kroatien drabbats av stora förödande jordbävningar, en i staden Zagreb och distrikten Zagreb och Krapina-Zagorje den 22 mars 2020 med en magnitud på 5,5, ytterligare två i distriktet Sisak-Moslavina den 28 och 29 december 2020 med magnituder på 5,2 respektive 6,4 och slutligen en jordbävning i samma distrikt den 6 januari 2021 med en magnitud på 5,0.

| B. | Jordbävningen i mars 2020 var den kraftigaste som drabbat Zagrebområdet sedan 1880 och vållade skador på över 26 000 byggnader, varav 1 900 förklarats obeboeliga, liksom ekonomisk skada på över 11,5 miljarder euro. |
| --- | --- |

B.

Jordbävningen i mars 2020 var den kraftigaste som drabbat Zagrebområdet sedan 1880 och vållade skador på över 26 000 byggnader, varav 1 900 förklarats obeboeliga, liksom ekonomisk skada på över 11,5 miljarder euro.

| C. | Staden Zagreb och distrikten Zagreb och Krapina-Zagorje håller fortfarande på att återhämta sig från den jordbävningen, som orsakade ett dödsfall, ledde till att 26 personer skadades och fick enorma återverkningar på samhällsekonomi, kultur och infrastruktur samt långvariga psykologiska effekter. |
| --- | --- |

C.

Staden Zagreb och distrikten Zagreb och Krapina-Zagorje håller fortfarande på att återhämta sig från den jordbävningen, som orsakade ett dödsfall, ledde till att 26 personer skadades och fick enorma återverkningar på samhällsekonomi, kultur och infrastruktur samt långvariga psykologiska effekter.

| D. | Europaparlamentet godkände i november 2020 ett anslag på 683,7 miljoner euro från Europeiska unionens solidaritetsfond för att hantera efterverkningarna av jordbävningen i Zagreb i mars 2020. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet godkände i november 2020 ett anslag på 683,7 miljoner euro från Europeiska unionens solidaritetsfond för att hantera efterverkningarna av jordbävningen i Zagreb i mars 2020.

| E. | De senaste jordbävningarna i centrala Kroatien har praktiskt taget ödelagt staden Petrinja och allvarligt påverkat de närbelägna städerna Glina, Sisak, Hrvatska Kostajnica och Majske Poljane och andra orter i distriktet Sisak-Moslavina, liksom distrikten Zagreb och Karlovac. |
| --- | --- |

E.

De senaste jordbävningarna i centrala Kroatien har praktiskt taget ödelagt staden Petrinja och allvarligt påverkat de närbelägna städerna Glina, Sisak, Hrvatska Kostajnica och Majske Poljane och andra orter i distriktet Sisak-Moslavina, liksom distrikten Zagreb och Karlovac.

| F. | Skalven orsakade åtta dödsfall och ledde till att 36 personer skadades, och 30 personer räddades från rasmassorna. Över 45 000 (34) byggnader skadades och över 70 000 människor drabbades direkt, och jordbävningen kunde kännas även i Slovenien, Österrike, Italien, Ungern, Bosnien och Hercegovina, Serbien samt, i mindre utsträckning, i Tyskland, Slovakien och Tjeckien. |
| --- | --- |

F.

Skalven orsakade åtta dödsfall och ledde till att 36 personer skadades, och 30 personer räddades från rasmassorna. Över 45 000 (34) byggnader skadades och över 70 000 människor drabbades direkt, och jordbävningen kunde kännas även i Slovenien, Österrike, Italien, Ungern, Bosnien och Hercegovina, Serbien samt, i mindre utsträckning, i Tyskland, Slovakien och Tjeckien.

| G. | Den 22 mars och 29 december 2020 aktiverade Kroatien unionens civilskyddsmekanism och begärde vintertält, belysningssystem och belysningsmaster, elektriska värmare, fällbara sängar, sovsäckar och bostadsmoduler. |
| --- | --- |

G.

Den 22 mars och 29 december 2020 aktiverade Kroatien unionens civilskyddsmekanism och begärde vintertält, belysningssystem och belysningsmaster, elektriska värmare, fällbara sängar, sovsäckar och bostadsmoduler.

| H. | Den 4 januari 2021 utropade den kroatiska regeringen katastroftillstånd i de hårdast drabbade distrikten, närmare bestämt distriktet Sisak-Moslavina och delar av distrikten Zagreb och Karlovac. |
| --- | --- |

H.

Den 4 januari 2021 utropade den kroatiska regeringen katastroftillstånd i de hårdast drabbade distrikten, närmare bestämt distriktet Sisak-Moslavina och delar av distrikten Zagreb och Karlovac.

| I. | Efterskalven har fortsatt veckorna efter jordbävningen och är fortfarande kännbara i de drabbade områdena och långt utanför skalvets epicentrum. Människor lever i konstant oro på grund av otrygghet och rädsla för eventuella nya skalv, som fortsätter att inträffa dagligen och medför en risk för att fler byggnader ska störta samman på grund av efterföljande jordbävningar. Allt detta har skett mitt i covid-19-pandemin, vilket riskerar att leda till mental ohälsa och posttraumatisk stress framöver. |
| --- | --- |

I.

Efterskalven har fortsatt veckorna efter jordbävningen och är fortfarande kännbara i de drabbade områdena och långt utanför skalvets epicentrum. Människor lever i konstant oro på grund av otrygghet och rädsla för eventuella nya skalv, som fortsätter att inträffa dagligen och medför en risk för att fler byggnader ska störta samman på grund av efterföljande jordbävningar. Allt detta har skett mitt i covid-19-pandemin, vilket riskerar att leda till mental ohälsa och posttraumatisk stress framöver.

| J. | De drabbade regionerna och städerna har lidit enorma materiella och samhällsekonomiska skador i en omfattning som inte setts sedan självständighetskriget på 1990-talet och är i behov av en omgående och snabb återuppbyggnad, liksom ett långvarigt återhämtningsprogram. Skalven har försatt många av invånarna i de drabbade områdena i ett desperat läge och orsakat olika indirekta skadeverkningar i de kringliggande områdena. De berörda områdena var redan extremt socialt missgynnade och ekonomiskt svaga, och de senaste jordbävningarna kommer att få ytterligare negativa ekonomiska och sociopsykologiska konsekvenser för invånarna och hela regionen. |
| --- | --- |

J.

De drabbade regionerna och städerna har lidit enorma materiella och samhällsekonomiska skador i en omfattning som inte setts sedan självständighetskriget på 1990-talet och är i behov av en omgående och snabb återuppbyggnad, liksom ett långvarigt återhämtningsprogram. Skalven har försatt många av invånarna i de drabbade områdena i ett desperat läge och orsakat olika indirekta skadeverkningar i de kringliggande områdena. De berörda områdena var redan extremt socialt missgynnade och ekonomiskt svaga, och de senaste jordbävningarna kommer att få ytterligare negativa ekonomiska och sociopsykologiska konsekvenser för invånarna och hela regionen.

| K. | Enligt uppskattningar måste omkring 90 procent av husen i Petrinja rivas. Mindre delar och byar runt Glina, såsom Majske Poljane, hade bara delvis tillgång till el och vatten redan före jordbävningen, och denna har nu ytterligare isolerat invånarna från grundläggande infrastruktur och tjänster. |
| --- | --- |

K.

Enligt uppskattningar måste omkring 90 procent av husen i Petrinja rivas. Mindre delar och byar runt Glina, såsom Majske Poljane, hade bara delvis tillgång till el och vatten redan före jordbävningen, och denna har nu ytterligare isolerat invånarna från grundläggande infrastruktur och tjänster.

| L. | Det finns tecken på att jordbävningarna har orsakat ansenliga skador på vallar och översvämningsskyddssystem, vilket under den rådande årstiden med ökad nederbörd och översvämningar kan orsaka ytterligare skador på de redan förstörda områdena. |
| --- | --- |

L.

Det finns tecken på att jordbävningarna har orsakat ansenliga skador på vallar och översvämningsskyddssystem, vilket under den rådande årstiden med ökad nederbörd och översvämningar kan orsaka ytterligare skador på de redan förstörda områdena.

| M. | Den lokala och regionala infrastrukturen har skadats allvarligt, det historiska arvet och kulturarvet har förstörts och den ekonomiska verksamheten har tagit skada, särskilt jordbruket och djurhållningen, som lokalbefolkningen är som mest beroende av. |
| --- | --- |

M.

Den lokala och regionala infrastrukturen har skadats allvarligt, det historiska arvet och kulturarvet har förstörts och den ekonomiska verksamheten har tagit skada, särskilt jordbruket och djurhållningen, som lokalbefolkningen är som mest beroende av.

| N. | Lokala jordbruksanläggningar, såsom byggnader, maskiner, utrustning, produktionsfält och foderlager, har fått svåra skador, och ett stort antal produktionsdjur och sällskapsdjur har dött eller övergivits och lider nu under konsekvenserna av jordbävningarna. |
| --- | --- |

N.

Lokala jordbruksanläggningar, såsom byggnader, maskiner, utrustning, produktionsfält och foderlager, har fått svåra skador, och ett stort antal produktionsdjur och sällskapsdjur har dött eller övergivits och lider nu under konsekvenserna av jordbävningarna.

| O. | Jordbävningen har i betydande omfattning hindrat offentliga institutioner och hälso- och sjukvårdsinstitutioner, liksom infrastruktur såsom vägar och elförsörjning, från att fungera. Särskilt fokus bör ägnas åt att bygga upp den grundläggande infrastruktur som saknades före jordbävningen, och tillgång till grundläggande behov och tjänster bör omgående återupprättas i alla delar av de drabbade områdena. |
| --- | --- |

O.

Jordbävningen har i betydande omfattning hindrat offentliga institutioner och hälso- och sjukvårdsinstitutioner, liksom infrastruktur såsom vägar och elförsörjning, från att fungera. Särskilt fokus bör ägnas åt att bygga upp den grundläggande infrastruktur som saknades före jordbävningen, och tillgång till grundläggande behov och tjänster bör omgående återupprättas i alla delar av de drabbade områdena.

| P. | Ett betydande antal skolor måste rivas helt, och vissa universitetsbyggnader, såsom fakulteterna för metallurgi respektive lärarutbildning i Sisak, kan inte längre användas för utbildningsverksamheten i början av den nya terminen. Dessa institutioner var redan hårt ansatta på grund av covid-19-pandemin, och nu kan barnen varken delta i lektioner fysiskt eller använda de nätbaserade utbildningsplattformarna från sina hem. |
| --- | --- |

P.

Ett betydande antal skolor måste rivas helt, och vissa universitetsbyggnader, såsom fakulteterna för metallurgi respektive lärarutbildning i Sisak, kan inte längre användas för utbildningsverksamheten i början av den nya terminen. Dessa institutioner var redan hårt ansatta på grund av covid-19-pandemin, och nu kan barnen varken delta i lektioner fysiskt eller använda de nätbaserade utbildningsplattformarna från sina hem.

| Q. | En hastig evakuering av vårdcentralen i Sisak blev nödvändig strax efter jordbävningen, vilket innebar att patienter med covid-19 och andra patienter utsattes för ökade hälsorisker, däribland personer med funktionsnedsättning och barn. Vårdcentralerna i Glina och Petrinja, inklusive apoteken, fick svåra skador. Jordbävningarna har lagt sten på börda för det kroatiska hälso- och sjukvårdssystemet och har påskyndat spridningen av covid-19, särskilt i de drabbade områdena. |
| --- | --- |

Q.

En hastig evakuering av vårdcentralen i Sisak blev nödvändig strax efter jordbävningen, vilket innebar att patienter med covid-19 och andra patienter utsattes för ökade hälsorisker, däribland personer med funktionsnedsättning och barn. Vårdcentralerna i Glina och Petrinja, inklusive apoteken, fick svåra skador. Jordbävningarna har lagt sten på börda för det kroatiska hälso- och sjukvårdssystemet och har påskyndat spridningen av covid-19, särskilt i de drabbade områdena.

| R. | Vissa områden i EU är mer utsatta än andra och löper hög risk att drabbas av jordbävningar. Det behövs ett uthålligt återuppbyggnadsarbete och jordbävningssäkra och motståndskraftiga byggnadsprojekt som samordnas och övervakas på lämpligt sätt för att ersätta de ekonomiska och sociala förlusterna, samtidigt som öppenhet, bästa praxis och regler för offentlig upphandling respekteras. |
| --- | --- |

R.

Vissa områden i EU är mer utsatta än andra och löper hög risk att drabbas av jordbävningar. Det behövs ett uthålligt återuppbyggnadsarbete och jordbävningssäkra och motståndskraftiga byggnadsprojekt som samordnas och övervakas på lämpligt sätt för att ersätta de ekonomiska och sociala förlusterna, samtidigt som öppenhet, bästa praxis och regler för offentlig upphandling respekteras.

| S. | De snabba och professionella reaktionerna från nationella, regionala och lokala myndigheter, civilskydds- och räddningsenheter, den kroatiska försvarsmakten, olika humanitära organisationer och i synnerhet hundratals frivilliga har i hög grad mildrat de omedelbara konsekvenserna av jordbävningen. |
| --- | --- |

S.

De snabba och professionella reaktionerna från nationella, regionala och lokala myndigheter, civilskydds- och räddningsenheter, den kroatiska försvarsmakten, olika humanitära organisationer och i synnerhet hundratals frivilliga har i hög grad mildrat de omedelbara konsekvenserna av jordbävningen.

| T. | Covid-19-krisen och spridningen av viruset komplicerar ytterligare genomförandet av räddningsinsatser och återhämtningsarbetet. Covid-19-pandemin belastar den kroatiska ekonomin och kräver ytterligare ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

T.

Covid-19-krisen och spridningen av viruset komplicerar ytterligare genomförandet av räddningsinsatser och återhämtningsarbetet. Covid-19-pandemin belastar den kroatiska ekonomin och kräver ytterligare ekonomiska resurser.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste solidaritet och medkänsla med alla enskilda personer som drabbats av jordbävningarna, deras familjer och de kroatiska nationella, regionala och lokala myndigheter som deltar i nödhjälpsinsatserna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet lovordar de outtröttliga och snabba insatser som gjorts i de ödelagda områdena av räddningsenheter, civilskyddsstyrkor, den kroatiska försvarsmakten, frivilliga, organisationer i det civila samhället, internationella organisationer, lokala, regionala och nationella myndigheter och alla övriga inblandade aktörer för att rädda liv, begränsa skadorna och återupprätta den grundläggande verksamhet som behövs för att upprätthålla en dräglig levnadsstandard. Parlamentet uttrycker sin tacksamhet till alla enskilda personer, organisationer och initiativ som har drivit på för dessa insatser och skickat stöd och hjälp. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar solidariteten mellan medlemsstaterna och andra länder som ger sitt stöd i form av ömsesidigt bistånd i denna nödsituation, däribland basförnödenheter, ekonomiskt stöd, frivilliga och annan hjälp, vilket bidrar till att underlätta insatserna. Parlamentet välkomnar den solidaritet som EU-institutionerna och det internationella samfundet har visat genom ömsesidigt bistånd i nödsituationer. Parlamentet betonar därför vikten av EU:s civilskyddsmekanism för att främja samarbetet mellan nationella civilskyddsmyndigheter i hela Europa i svåra situationer och minimera följderna av exceptionella händelser. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de kroatiska myndigheterna att undersöka alla möjligheter att omedelbart tillhandahålla hjälp och stöd för att säkerställa drägliga och säkra levnadsvillkor för de många människor som förlorat sina hem och fortfarande saknar en säker bostad, åtminstone i form av bostadsmoduler, som skulle kunna erbjuda ett minimum av skydd under de svåra vinterförhållandena under de närmaste månaderna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet begär att särskild uppmärksamhet ägnas åt personer med funktionsnedsättning, äldre personer samt barn och ungdomar med kritiska behov, som de mest utsatta personerna i samhället. Parlamentet välkomnar i detta avseende allt stöd som redan tillhandahålls av organisationer på plats. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av särskild omsorg om det stora antalet produktionsdjur och sällskapsdjur som skadats eller skingrats efter jordbävningen. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de avsevärda ansträngningarna av och det omfattande samarbetet mellan jordbruksministeriet, lokala och regionala myndigheter och icke-statliga djurskyddsorganisationer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker allvaret i situationen på plats, som utsätter de kroatiska nationella, regionala och lokala offentliga myndigheterna för avsevärda och intensiva ekonomiska påfrestningar och kan leda till en oåterkallelig befolkningsminskning i de drabbade områdena, med förödande sociala och ekonomiska konsekvenser samt extrem psykologisk och social belastning på de människor som drabbats. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att tillsammans med kommissionens experter snabbt och grundligt bedöma de totala skadorna i distriktet Sisak-Moslavina i syfte att påbörja renoverings- och återuppbyggnadsarbeten som ger motståndskraft mot jordbävningar så snart förhållandena tillåter det. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att stimulera en hållbar ekonomisk förnyelse och människors försörjningsmöjligheter när återhämtningen och återuppbyggnadsarbetet i regionen inleds. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmuntrar Kroatiens nationella, regionala och lokala myndigheter att noggrant övervaka återuppbyggnadsarbetet och se till att det uppfyller kraven på motståndskraft mot jordbävningar för byggnader och infrastruktur och att tillämpa bästa yrkesmässiga praxis och sakkunskap från andra medlemsstater. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna och de ansvariga institutionerna att beakta erfarenheterna från återuppbyggnadsprocessen efter kriget i de drabbade områdena i syfte att klargöra om oegentligheter i byggarbetet ledde till undermålig kvalitet och bidrog till de förödande konsekvenserna av de senaste jordbävningarna. Parlamentet välkomnar den kroatiska regeringens beslut att offentliggöra registret över de företag som deltog i återuppbyggnadsprocessen som ett första steg mot detta mål. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet framhåller problemen med att förutse jordbävningar i de mycket seismiskt aktiva områdena i sydöstra Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna stärka forskningen och utbildningen i syfte att införa ett system som säkerställer bättre beredskap i syfte att förebygga och hantera liknande kriser och minimera effekterna av liknande katastrofer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser större samordning och samarbete mellan medlemsstaternas forsknings- och utvecklingsinstitutioner, i synnerhet i de medlemsstater som löper liknande risker. Parlamentet efterlyser förbättrade system för tidig varning i medlemsstaterna och vill att det skapas sammanlänkningar mellan de olika systemen för tidig varning och att dessa ska förstärkas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Kroatien att prioritera renovering i sin plan för återhämtning och resiliens och att ägna särskild uppmärksamhet åt förebyggande djuprenovering som håller högsta seismiska standard för de bostäder och byggnader som löper störst risk i landets mest jordbävningsutsatta områden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det vid allvarliga jordbävningar, såsom de som nyligen inträffat i Kroatien, tar lång tid att mildra konsekvenserna, vilket bör beaktas i samband med en framtida översyn av Solidaritetsfonden, så att det ges tillräckligt med tid för utnyttjande av medel bortom de nuvarande ansökningsfristerna. Parlamentet understryker vidare vikten av att öka finansieringen ur Solidaritetsfonden inte bara för reparation av skador, utan även för motståndskraft mot klimatförändringar, naturkatastrofer och hot mot folkhälsan, så att man kan gå stärkt ur katastrofer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden för förebyggande av katastrofrisker, motståndskraft, energirenovering och jordbävningssäkring under den innevarande finansieringsperioden. Parlamentet uppmuntrar de kroatiska myndigheterna att inkludera dessa åtgärder i sin programplanering för EU:s budgetanslag för 2021–2027 i enlighet med detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att visa flexibilitet med avseende på programplaneringen och ändringen av de nationella operativa programmen när det gäller hanteringen av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med EU och de kroatiska institutionerna utveckla ett snabbt sätt att fördela det ekonomiska och övriga stöd som krävs för att säkerställa en snabb återhämtning i de drabbade områdena, att ställa alla tänkbara ekonomiska medel till förfogande för att hjälpa Kroatien att tillse en snabb återhämtning och ge stöd till alla behövande och att minimera den administrativa bördan när det gäller tillgång till hjälp och stöd för människor på plats. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av att prioritera invånarna i de drabbade områdena för vaccinering mot covid-19. Parlamentet uppmuntrar den kroatiska regeringen att genomföra det beslut som den aviserat och omdirigera en betydande del av sina vaccinleveranser till distriktet Sisak-Moslavina i syfte att omedelbart skydda hälsan för alla invånare, hjälparbetare och fältarbetare. Parlamentet välkomnar i detta avseende medlemsstaternas beslut att ge Kroatien en del av sina vaccinleveranser. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påpekar för kommissionen att de nya skador som de senaste jordbävningarna orsakat på byggnader som skadades även under jordbävningen i mars 2020 kommer att kräva en ytterligare bedömning samt renoveringsarbeten. Kommissionen uppmanas vidare kraftfullt att ta med riktade åtgärder för hantering av jordbävningar och deras konsekvenser i planeringen och lagstiftningen under ”renoveringsvågen”. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Kroatiens regering, de regionala och lokala myndigheterna i de drabbade områdena samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 189, 27.6.2014, s. 143.

(3)  EUT L 99, 31.3.2020, s. 9.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 924.

(5)  EUT L 250, 4.10.2018, s. 1.

(6)  EUT L 77 I, 20.3.2019, s. 1.

(7)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(8)  EUT L 270, 15.10.2015, s. 1.

(9)  EUT L 338, 13.12.2016, s. 34.

(10)  EUT L 129, 19.5.2017, s. 1.

(11)  EUT L 176, 7.7.2017, s. 1.

(12)  EUT L 335, 15.12.2017, s. 1.

(13)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(14)  EUT L 291, 16.11.2018, s. 5.

(15)  EGT L 123, 10.5.2019, s. 3.

(16)  EUT L 99, 31.3.2020, s. 5.

(17)  EUT L 130, 24.4.2020, s. 1.

(18)  EUT L 231, 17.7.2020, s. 4.

(19)  EUT L 356, 26.10.2020, s. 1.

(20)  EUT L 70, 16.3.2016, s. 1.

(21)  EUT L 117, 15.4.2020, s. 3.

(22)  EUT L 122, 24.4.2014, s. 1.

(23)  EUT L 123, 19.5.2015, s. 122.

(24)  EGT L 163, 2.7.1996, s. 1.

(25)  EUT L 284, 31.10.2003, s. 1.

(26)  EUT L 87, 31.3.2009, s. 109.

(27)  EUT L 198, 25.7.2019, s. 241.

(28)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(29)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(30)  EUT C 372 I, 4.11.2020, s. 1.

(31)  Antagna texter, P9_TA(2020)0313.

(32)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 269.

(33)  EUT C 286 E, 27.11.2009, s. 15.

(34)  Enligt preliminära uppskattningar från Kroatiens ministerium för fysisk planering, byggnadsverksamhet och statliga tillgångar (https://mgipu.gov.hr/en).

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/191 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/191

---

P9_TA(2021)0024

Könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (2020/2121(INI))

(2021/C 456/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 6, 8 och 153 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt , |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 6, 8 och 153 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ,

| — | med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, och särskilt dess principer 2, 3, 5, 9, 10, 16 och 20, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, och särskilt dess principer 2, 3, 5, 9, 10, 16 och 20,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, principen om att ”ingen lämnas utanför”, särskilt mål 1, som syftar till att avskaffa fattigdom, mål 3, som syftar till att alla ska kunna leva ett hälsosamt liv, mål 5, som syftar till att uppnå jämställdhet och förbättra levnadsvillkoren för kvinnor samt mål 8, som syftar till att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, principen om att ”ingen lämnas utanför”, särskilt mål 1, som syftar till att avskaffa fattigdom, mål 3, som syftar till att alla ska kunna leva ett hälsosamt liv, mål 5, som syftar till att uppnå jämställdhet och förbättra levnadsvillkoren för kvinnor samt mål 8, som syftar till att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979,

| — | med beaktande av artikel 6 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av den 3 maj 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av den 3 maj 2008,

| — | med beaktande av att det sedan 1975 finns europeiska direktiv om de olika aspekterna av likabehandling av män och kvinnor (rådets direktiv 79/7/EEG (1), 86/613/EEG (2), 92/85/EEG (3), och 2004/113/EG (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (5), rådets direktiv 2010/18/EU (6) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU (7)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att det sedan 1975 finns europeiska direktiv om de olika aspekterna av likabehandling av män och kvinnor (rådets direktiv 79/7/EEG (1), 86/613/EEG (2), 92/85/EEG (3), och 2004/113/EG (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (5), rådets direktiv 2010/18/EU (6) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU (7)),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (8),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020, En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020-2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020, En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020-2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 21 september 2015Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020 2016–2020 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 21 september 2015Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020 2016–2020 (SWD(2015)0182),

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut av den 4 mars 2016 om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut av den 4 mars 2016 om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (COM(2016)0109),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2020 om EU:s prioriteringar inför det 64:e mötet i FN:s kvinnokommission (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2020 om EU:s prioriteringar inför det 64:e mötet i FN:s kvinnokommission (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 januari 2020 om lönegapet mellan kvinnor och män (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 januari 2020 om lönegapet mellan kvinnor och män (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 november 2018 om situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 november 2018 om situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om främjande av jämställdhet inom psykisk hälsa och klinisk forskning (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om främjande av jämställdhet inom psykisk hälsa och klinisk forskning (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2016 om situationen för kvinnliga flyktingar och asylsökande i EU (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2016 om situationen för kvinnliga flyktingar och asylsökande i EU (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om externa faktorer som utgör hinder för kvinnligt företagande i Europa (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om externa faktorer som utgör hinder för kvinnligt företagande i Europa (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om kvinnors karriärer inom forsknings- och universitetsvärlden och de glastak som de stöter på (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om kvinnors karriärer inom forsknings- och universitetsvärlden och de glastak som de stöter på (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (25),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2019 om jämställda ekonomier i EU: vägen framåt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2019 om jämställda ekonomier i EU: vägen framåt,

| — | med beaktande av rapporten från Internationella arbetsorganisationen COVID-19 and the world of work. Fourth edition, offentliggjord den 27 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Internationella arbetsorganisationen COVID-19 and the world of work. Fourth edition, offentliggjord den 27 maj 2020,

| — | med beaktande av analysen från Internationella arbetsorganisationen Sectoral impact, responses and recommendations related to COVID-19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av analysen från Internationella arbetsorganisationen Sectoral impact, responses and recommendations related to COVID-19,

| — | med beaktande av rapporten från OECD Women at the core of the fight against COVID-19, offentliggjord i april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från OECD Women at the core of the fight against COVID-19, offentliggjord i april 2020,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 6 mars 2019 2019 Report on equality between women and men in the EU, (SWD(2019)0101), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 6 mars 2019 2019 Report on equality between women and men in the EU, (SWD(2019)0101),

| — | med beaktande av rapporten från Förenta nationernas enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) The Impact of COVID-19 on Women, offentliggjord den 9 april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Förenta nationernas enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) The Impact of COVID-19 on Women, offentliggjord den 9 april 2020,

| — | med beaktande av rapporten från UN Women From Insights to Action: Gender Equality in the Wake of COVID-19, offentliggjord den 2 september 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från UN Women From Insights to Action: Gender Equality in the Wake of COVID-19, offentliggjord den 2 september 2020,

| — | med beaktande av publikationen från UN Women Online and ICT* facilitated violence against women and girls during COVID-19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av publikationen från UN Women Online and ICT* facilitated violence against women and girls during COVID-19,

| — | med beaktande av FN: s befolkningsfonds (UNFPA) rapport Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, offentliggjord den 27 april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN: s befolkningsfonds (UNFPA) rapport Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, offentliggjord den 27 april 2020,

| — | med beaktande av UNFPA:s uttalande Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic, offentliggjort den 28 april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNFPA:s uttalande Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic, offentliggjort den 28 april 2020,

| — | med beaktande av uttalandet av den 24 mars 2020 från ordföranden för Europarådets expertgrupp för åtgärder mot våld mot kvinnor och våld i hemmet (Grevio), Marceline Naudi, om behovet av att upprätthålla Istanbulkonventionens normer vid en pandemi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 24 mars 2020 från ordföranden för Europarådets expertgrupp för åtgärder mot våld mot kvinnor och våld i hemmet (Grevio), Marceline Naudi, om behovet av att upprätthålla Istanbulkonventionens normer vid en pandemi,

| — | med beaktande av rapporten från det gemensamma forskningscentrumet How will the COVID-19 crisis affect existing gender divides in Europe?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det gemensamma forskningscentrumet How will the COVID-19 crisis affect existing gender divides in Europe?,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) jämställdhetsindex 2019, offentliggjort den 15 oktober 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) jämställdhetsindex 2019, offentliggjort den 15 oktober 2019,

| — | med beaktande av EIGE:s rapport Tackling the gender pay gap: not without a better work-life balance, offentliggjord den 29 maj 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIGE:s rapport Tackling the gender pay gap: not without a better work-life balance, offentliggjord den 29 maj 2019,

| — | med beaktande av EIGE:s rapport Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States, offentliggjord den 5 mars 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIGE:s rapport Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States, offentliggjord den 5 mars 2020,

| — | med beaktande av uppgifterna i Eurofounds undersökning Living, Working and COVID-19 från juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppgifterna i Eurofounds undersökning Living, Working and COVID-19 från juni 2020,

| — | med beaktande av den undersökning som genomförts av EU:s byrå för grundläggande rättigheter (FRA) A long way to go for LGBTI equality, offentliggjord den 14 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den undersökning som genomförts av EU:s byrå för grundläggande rättigheter (FRA) A long way to go for LGBTI equality, offentliggjord den 14 maj 2020,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter A persisting concern: anti-Gypsyism as a barrier to Roma inclusion, offentliggjord den 5 april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter A persisting concern: anti-Gypsyism as a barrier to Roma inclusion, offentliggjord den 5 april 2018,

| — | med beaktande av undersökningen från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Violence against women: an EU-wide survey, offentliggjord den 5 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Violence against women: an EU-wide survey, offentliggjord den 5 mars 2014,

| — | med beaktande av ILGA Europas policydokument COVID-19: domestic violence against LGBTI people, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILGA Europas policydokument COVID-19: domestic violence against LGBTI people,

| — | med beaktande av publikationen från Europeiskt kvinnoforum Putting equality between women and men at the heart of the response to COVID-19 across Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av publikationen från Europeiskt kvinnoforum Putting equality between women and men at the heart of the response to COVID-19 across Europe,

| — | med beaktande av publikationen från IPPF:s europeiska nätverk How to address the impact on women, girls and vulnerable groups and their sexual and reproductive safety, |
| --- | --- |

—

med beaktande av publikationen från IPPF:s europeiska nätverk How to address the impact on women, girls and vulnerable groups and their sexual and reproductive safety,

| — | med beaktande av policydokumentet från Europeiskt kvinnoforum Walk-the-talk: EU funds must mirror women’s equality, |
| --- | --- |

—

med beaktande av policydokumentet från Europeiskt kvinnoforum Walk-the-talk: EU funds must mirror women’s equality,

| — | med beaktande av policydokumentet från Europeiskt kvinnoforum Women must not pay the price for COVID-19!, |
| --- | --- |

—

med beaktande av policydokumentet från Europeiskt kvinnoforum Women must not pay the price for COVID-19!,

| — | med beaktande av professor Sabine Oertelt-Prigiones studie The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic, offentliggjord den 27 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av professor Sabine Oertelt-Prigiones studie The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic, offentliggjord den 27 maj 2020,

| — | med beaktande av den gemensamma rapporten från Europaparlamentets forum för sexuella och reproduktiva rättigheter och International Planned Parenthood Federations europeiska nätverk med titeln Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic, offentliggjord den 22 april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma rapporten från Europaparlamentets forum för sexuella och reproduktiva rättigheter och International Planned Parenthood Federations europeiska nätverk med titeln Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic, offentliggjord den 22 april 2020,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0229/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0229/2020), och av följande skäl:

| A. | Covid-19-krisen och dess konsekvenser har tydliga jämställdhetsaspekter, eftersom de drabbar kvinnor och män på olika sätt, och de har accentuerat de rådande klyftorna och bristerna sett till jämställdhet och kvinnors mänskliga rättigheter. Därför behövs det ett genusmedvetet svar. |
| --- | --- |

A.

Covid-19-krisen och dess konsekvenser har tydliga jämställdhetsaspekter, eftersom de drabbar kvinnor och män på olika sätt, och de har accentuerat de rådande klyftorna och bristerna sett till jämställdhet och kvinnors mänskliga rättigheter. Därför behövs det ett genusmedvetet svar.

| B. | Covid-19 påverkar olika samhällsgrupper på olika sätt och i varierande grad, däribland kvinnor och män, unga, äldre, personer med funktionsnedsättning, personer som utsatts för könsrelaterat våld och våld i hemmet, personer med olika socioekonomiska bakgrunder, barn, ensamföräldrar och minoritetsgrupper såsom romer, hbtqi+-personer, kvinnliga flyktingar och migranter och dessutom har sjukdomen sektorsövergripande konsekvenser. Kvinnor och flickor kommer att drabbas oproportionerligt hårt på kort, medellång och lång sikt och pandemin har förvärrat rådande strukturella jämställdhetsbrister, särskilt för kvinnor och flickor från marginaliserade grupper. |
| --- | --- |

B.

Covid-19 påverkar olika samhällsgrupper på olika sätt och i varierande grad, däribland kvinnor och män, unga, äldre, personer med funktionsnedsättning, personer som utsatts för könsrelaterat våld och våld i hemmet, personer med olika socioekonomiska bakgrunder, barn, ensamföräldrar och minoritetsgrupper såsom romer, hbtqi+-personer, kvinnliga flyktingar och migranter och dessutom har sjukdomen sektorsövergripande konsekvenser. Kvinnor och flickor kommer att drabbas oproportionerligt hårt på kort, medellång och lång sikt och pandemin har förvärrat rådande strukturella jämställdhetsbrister, särskilt för kvinnor och flickor från marginaliserade grupper.

| C. | Officiella inledningsvisa dödssiffror visar att fler äldre män än kvinnor dör av viruset, men att fler kvinnor riskerar att smittas av viruset på grund av att andelen kvinnor är oproportionerligt hög bland arbetstagarna i främsta ledet inom samhällsviktiga sektorer under de rådande kriserna. |
| --- | --- |

C.

Officiella inledningsvisa dödssiffror visar att fler äldre män än kvinnor dör av viruset, men att fler kvinnor riskerar att smittas av viruset på grund av att andelen kvinnor är oproportionerligt hög bland arbetstagarna i främsta ledet inom samhällsviktiga sektorer under de rådande kriserna.

| D. | EU och medlemsstaterna var inte förberedda på en sådan hälsokris. Diskrimineringsfri tillgång till hälso- och sjukvård är en grundläggande mänsklig rättighet. De hinder som redan fanns för tillgången till kritiska vårdtjänster förvärrades kraftigt av hälsokrisen. Eftersom ”icke-kritisk” hälso- och sjukvård ställdes in eller senarelades blev tillgången till kritisk vård för akuta besvär, också för kvinnor, försenad och ibland förhindrad. Detta hindrade tillgången till hälso- och sjukvård inom området sexuell och reproduktiv hälsa och till tjänster inom detta område. Konsekvenserna blev allvarliga och i somliga medlemsstater försökte man ibland genom lagstiftning begränsa rätten till säker och laglig abort. Bland kvinnors kritiska behov märks tillgången till mödravård och säker förlossning, tillgången till preventivmedel, säker abort och in vitro-fertilisering samt akut omhändertagande av våldtagna. På grund av den extraordinära situationen i de nationella hälso- och sjukvårdssystemen, och eftersom samhällsviktiga tjänster och varor blir mer begränsade under krisen, riskerar kvinnor och flickor att förlora sin grundläggande rätt till hälso- och sjukvårdstjänster. Insatser för att hålla tillbaka sjukdomsutbrott kan avleda resurser från rutinmässig hälso- och sjukvård, och ytterligare inskränka den redan knapphändiga tillgången till tjänster inom området sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

D.

EU och medlemsstaterna var inte förberedda på en sådan hälsokris. Diskrimineringsfri tillgång till hälso- och sjukvård är en grundläggande mänsklig rättighet. De hinder som redan fanns för tillgången till kritiska vårdtjänster förvärrades kraftigt av hälsokrisen. Eftersom ”icke-kritisk” hälso- och sjukvård ställdes in eller senarelades blev tillgången till kritisk vård för akuta besvär, också för kvinnor, försenad och ibland förhindrad. Detta hindrade tillgången till hälso- och sjukvård inom området sexuell och reproduktiv hälsa och till tjänster inom detta område. Konsekvenserna blev allvarliga och i somliga medlemsstater försökte man ibland genom lagstiftning begränsa rätten till säker och laglig abort. Bland kvinnors kritiska behov märks tillgången till mödravård och säker förlossning, tillgången till preventivmedel, säker abort och in vitro-fertilisering samt akut omhändertagande av våldtagna. På grund av den extraordinära situationen i de nationella hälso- och sjukvårdssystemen, och eftersom samhällsviktiga tjänster och varor blir mer begränsade under krisen, riskerar kvinnor och flickor att förlora sin grundläggande rätt till hälso- och sjukvårdstjänster. Insatser för att hålla tillbaka sjukdomsutbrott kan avleda resurser från rutinmässig hälso- och sjukvård, och ytterligare inskränka den redan knapphändiga tillgången till tjänster inom området sexuell och reproduktiv hälsa.

| E. | Av rapporter och sifferuppgifter från medlemsstaterna under och efter perioden med isoleringsåtgärder framgick en oroväckande ökning av våld i hemmet och könsrelaterat våld, också i form av fysiskt våld, psykiskt våld, sjukligt kontrollbeteende och cybervåld. Våld är inte en privat fråga utan en samhällelig angelägenhet. Nedstängningsåtgärder gör det svårare för dem som faller offer för våld från intima partners sida att söka hjälp, eftersom de ofta är isolerade tillsammans med våldsverkarna och har begränsad tillgång till stödtjänster såsom skyddade boenden och hjälplinjer, och i och med att stödstrukturerna och resurserna är otillräckliga kan en ”skuggpandemi” som redan föreligger bli ännu värre. Antalet bäddplatser på skyddade boenden för kvinnor och flickor som fallit offer för våld är bara hälften av vad som krävs i Istanbulkonventionen. Många utsatta grupper av kvinnor löper allt större risk för sina liv och sitt välbefinnande till följd av krisen med covid-19-pandemin. Kvinnomord räknas inte in i den officiella dödsstatistiken för covid-19, men kan mycket väl tänkas stå i samband med sjukdomsutbrottet och de nedstängningsåtgärder som vidtogs under denna period. Isolerings- och nedstängningsåtgärderna kan ha ökat risken för kvinnlig könsstympning, eftersom det kan tänkas att fall förblivit oupptäckta i och med att skolorna var stängda. Ekonomiska och sociala påfrestningar är förvärrande faktorer, som på lång sikt kan öka våldet i hemmet och det könsrelaterade våldet och göra det svårare för kvinnor att bryta upp från partner som misshandlar dem. |
| --- | --- |

E.

Av rapporter och sifferuppgifter från medlemsstaterna under och efter perioden med isoleringsåtgärder framgick en oroväckande ökning av våld i hemmet och könsrelaterat våld, också i form av fysiskt våld, psykiskt våld, sjukligt kontrollbeteende och cybervåld. Våld är inte en privat fråga utan en samhällelig angelägenhet. Nedstängningsåtgärder gör det svårare för dem som faller offer för våld från intima partners sida att söka hjälp, eftersom de ofta är isolerade tillsammans med våldsverkarna och har begränsad tillgång till stödtjänster såsom skyddade boenden och hjälplinjer, och i och med att stödstrukturerna och resurserna är otillräckliga kan en ”skuggpandemi” som redan föreligger bli ännu värre. Antalet bäddplatser på skyddade boenden för kvinnor och flickor som fallit offer för våld är bara hälften av vad som krävs i Istanbulkonventionen. Många utsatta grupper av kvinnor löper allt större risk för sina liv och sitt välbefinnande till följd av krisen med covid-19-pandemin. Kvinnomord räknas inte in i den officiella dödsstatistiken för covid-19, men kan mycket väl tänkas stå i samband med sjukdomsutbrottet och de nedstängningsåtgärder som vidtogs under denna period. Isolerings- och nedstängningsåtgärderna kan ha ökat risken för kvinnlig könsstympning, eftersom det kan tänkas att fall förblivit oupptäckta i och med att skolorna var stängda. Ekonomiska och sociala påfrestningar är förvärrande faktorer, som på lång sikt kan öka våldet i hemmet och det könsrelaterade våldet och göra det svårare för kvinnor att bryta upp från partner som misshandlar dem.

| F. | Den utökade användningen av internet under pandemin ökar det könsrelaterade våld och de sexuella övergrepp på barn och i synnerhet flickor som sker online och underlättas av IKT. Människorättsförsvarare, kvinnor i politiken, kvinnliga journalister, kvinnor som tillhör etniska minoriteter, kvinnor från urfolk, homo- och bisexuella kvinnor och transkvinnor samt kvinnor med funktionsnedsättning är i särskilt hög grad måltavlor för våld som underlättas av IKT. I Europa är risken för våld online störst bland unga kvinnor mellan 18 och 29 år (26). |
| --- | --- |

F.

Den utökade användningen av internet under pandemin ökar det könsrelaterade våld och de sexuella övergrepp på barn och i synnerhet flickor som sker online och underlättas av IKT. Människorättsförsvarare, kvinnor i politiken, kvinnliga journalister, kvinnor som tillhör etniska minoriteter, kvinnor från urfolk, homo- och bisexuella kvinnor och transkvinnor samt kvinnor med funktionsnedsättning är i särskilt hög grad måltavlor för våld som underlättas av IKT. I Europa är risken för våld online störst bland unga kvinnor mellan 18 och 29 år (26).

| G. | En majoritet av arbetstagarna inom samhällsviktiga tjänster under den rådande krisen är kvinnor, däribland 76 % av personalen inom hälso- och sjukvården (läkare, sjuksköterskor, barnmorskor, personal på äldreboenden), 82 % av kassapersonalen, 93 % av barnomsorgspersonalen och lärarna, 95 % av de lokalvårdare och personliga assistenter som arbetar i privata hem och 86 % av de personliga assistenterna (27) inom EU. Det är tack vare dem, som ofta inte har möjlighet till fysisk distansering och som därför får bära den allt större bördan att eventuellt sprida viruset till sina släktingar, som våra ekonomiska och sociala system och vår hälso- och sjukvård, vårt offentliga liv och våra samhällsviktiga verksamheter kan upprätthållas. |
| --- | --- |

G.

En majoritet av arbetstagarna inom samhällsviktiga tjänster under den rådande krisen är kvinnor, däribland 76 % av personalen inom hälso- och sjukvården (läkare, sjuksköterskor, barnmorskor, personal på äldreboenden), 82 % av kassapersonalen, 93 % av barnomsorgspersonalen och lärarna, 95 % av de lokalvårdare och personliga assistenter som arbetar i privata hem och 86 % av de personliga assistenterna (27) inom EU. Det är tack vare dem, som ofta inte har möjlighet till fysisk distansering och som därför får bära den allt större bördan att eventuellt sprida viruset till sina släktingar, som våra ekonomiska och sociala system och vår hälso- och sjukvård, vårt offentliga liv och våra samhällsviktiga verksamheter kan upprätthållas.

| H. | Många samhällsviktiga och markant kvinnodominerade sektorer kan vara låglönesektorer, där ofta endast minimilön betalas. Den horisontella och vertikala segregeringen på arbetsmarknaden i EU är fortfarande betydande, och kvinnor är överrepresenterade i mindre lönsamma sektorer. 30 % av kvinnorna arbetar med utbildning, hälso- och sjukvård och socialt arbete, jämfört med 8 % av männen, och 7 % av kvinnorna arbetar med vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, jämfört med 33 % av männen (28). ILO varnar dels för att vissa grupper kommer att drabbas oproportionerligt hårt av den ekonomiska krisen, bland annat nykomlingar på arbetsmarknaden, vilket kommer att öka ojämlikheten, dels för att kvinnor har sämre tillgång till socialt skydd och kommer att betungas i oproportionerlig grad. Det finns skäl till oro över krisbetingade förluster av arbetstillfällen i kvinnodominerade yrken. Mansdominerade sektorer kommer troligen att återhämta sig tidigare än typiskt kvinnodominerade sektorer. I EU:s återhämtningsplan Next Generation EU bör man ägna tillräcklig uppmärksamhet åt de sektorer där kvinnor är överrepresenterade. I kommissionens förslag till återhämtningsplan framhålls det att investeringar i digitala omställningar är nyckeln till Europas framtida välstånd och motståndskraft. Av jämställdhetsindex för 2019 framkom seglivade jämställdhetsbrister inom den digitala sektorn., och det behövs åtgärder för att minska könsklyftorna och segregeringen på arbetsmarknaden i samband med den digitala omvandlingen av arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

H.

Många samhällsviktiga och markant kvinnodominerade sektorer kan vara låglönesektorer, där ofta endast minimilön betalas. Den horisontella och vertikala segregeringen på arbetsmarknaden i EU är fortfarande betydande, och kvinnor är överrepresenterade i mindre lönsamma sektorer. 30 % av kvinnorna arbetar med utbildning, hälso- och sjukvård och socialt arbete, jämfört med 8 % av männen, och 7 % av kvinnorna arbetar med vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, jämfört med 33 % av männen (28). ILO varnar dels för att vissa grupper kommer att drabbas oproportionerligt hårt av den ekonomiska krisen, bland annat nykomlingar på arbetsmarknaden, vilket kommer att öka ojämlikheten, dels för att kvinnor har sämre tillgång till socialt skydd och kommer att betungas i oproportionerlig grad. Det finns skäl till oro över krisbetingade förluster av arbetstillfällen i kvinnodominerade yrken. Mansdominerade sektorer kommer troligen att återhämta sig tidigare än typiskt kvinnodominerade sektorer. I EU:s återhämtningsplan Next Generation EU bör man ägna tillräcklig uppmärksamhet åt de sektorer där kvinnor är överrepresenterade. I kommissionens förslag till återhämtningsplan framhålls det att investeringar i digitala omställningar är nyckeln till Europas framtida välstånd och motståndskraft. Av jämställdhetsindex för 2019 framkom seglivade jämställdhetsbrister inom den digitala sektorn., och det behövs åtgärder för att minska könsklyftorna och segregeringen på arbetsmarknaden i samband med den digitala omvandlingen av arbetsmarknaden.

| I. | Det är mer sannolikt att kvinnor har tillfälliga anställningar, deltidsanställningar och otrygga anställningar än män (26,5 % jämfört med 15,1 % av männen (29)), och de har därför drabbats och kommer i det långa loppet att drabbas ovanligt hårt eftersom de har förlorat sitt arbete eller permitterats på grund av krisen. |
| --- | --- |

I.

Det är mer sannolikt att kvinnor har tillfälliga anställningar, deltidsanställningar och otrygga anställningar än män (26,5 % jämfört med 15,1 % av männen (29)), och de har därför drabbats och kommer i det långa loppet att drabbas ovanligt hårt eftersom de har förlorat sitt arbete eller permitterats på grund av krisen.

| J. | Undersökningar som gjorts av Eurofound visar att covid-19-krisen innebär en allvarlig risk för att flera årtiondens jämställdhetsframsteg i fråga om arbetsmarknadsdeltagande kan förbytas i en tillbakagång, särskilt om aktiviteten hämmas ytterligare i sektorer där kvinnor är överrepresenterade (30). Forskning visar att skillnaderna i sysselsättning mellan könen inte alls har minskat lika mycket mellan 2015 och 2018, och de kvarstående skillnaderna i arbetsmarknadsdeltagande kostar Europa mer än 335 miljarder EUR om året, vilket motsvarar 2,41 % av EU:s BNP 2019 (31). |
| --- | --- |

J.

Undersökningar som gjorts av Eurofound visar att covid-19-krisen innebär en allvarlig risk för att flera årtiondens jämställdhetsframsteg i fråga om arbetsmarknadsdeltagande kan förbytas i en tillbakagång, särskilt om aktiviteten hämmas ytterligare i sektorer där kvinnor är överrepresenterade (30). Forskning visar att skillnaderna i sysselsättning mellan könen inte alls har minskat lika mycket mellan 2015 och 2018, och de kvarstående skillnaderna i arbetsmarknadsdeltagande kostar Europa mer än 335 miljarder EUR om året, vilket motsvarar 2,41 % av EU:s BNP 2019 (31).

| K. | Att krisen har könsbetingade effekter framgår tydligt av studier från bl.a. EIGE och UN Women. Krisens fulla inverkan är emellertid svår att mäta, med tanke på bristen på jämförbara könsuppdelade uppgifter från alla medlemsstater. Covid-19-pandemin har haft en tidigare aldrig skådad inverkan på EU:s arbetsmarknad. Situationen måste undersökas noga för varje sektor med uppgifter uppdelade efter kön och ålder, under både kris- och återhämtningsperioderna. Pandemins fullständiga konsekvenser för ekonomi, sysselsättning och sociala förhållanden är fortfarande okända, men preliminära studier, bland annat från Eurofound, visar på betydande förluster av arbetstillfällen inom servicebranschen och industrin, liksom inom sektorer som involverar närkontakt med människor, såsom detaljhandel, fritidsverksamhet och persontjänster, och är kvinnodominerade. Andra sektorer har däremot bevarat sin anställningstrygghet trots krisen, däribland den offentliga sektorn, hälso- och sjukvårdssektorn och IKT-sektorn. |
| --- | --- |

K.

Att krisen har könsbetingade effekter framgår tydligt av studier från bl.a. EIGE och UN Women. Krisens fulla inverkan är emellertid svår att mäta, med tanke på bristen på jämförbara könsuppdelade uppgifter från alla medlemsstater. Covid-19-pandemin har haft en tidigare aldrig skådad inverkan på EU:s arbetsmarknad. Situationen måste undersökas noga för varje sektor med uppgifter uppdelade efter kön och ålder, under både kris- och återhämtningsperioderna. Pandemins fullständiga konsekvenser för ekonomi, sysselsättning och sociala förhållanden är fortfarande okända, men preliminära studier, bland annat från Eurofound, visar på betydande förluster av arbetstillfällen inom servicebranschen och industrin, liksom inom sektorer som involverar närkontakt med människor, såsom detaljhandel, fritidsverksamhet och persontjänster, och är kvinnodominerade. Andra sektorer har däremot bevarat sin anställningstrygghet trots krisen, däribland den offentliga sektorn, hälso- och sjukvårdssektorn och IKT-sektorn.

| L. | Entreprenörer med uppstartsföretag har påverkats starkt av krisen. |
| --- | --- |

L.

Entreprenörer med uppstartsföretag har påverkats starkt av krisen.

| M. | Covid-19 har avslöjat ett sedan länge aktuellt problem inom vård och omsorg i EU. Vård och omsorg behöver ses som en helhet och i ett livsöverspännande sammanhang, från barnomsorg och fritidshem till vård för personer med funktionsnedsättning till äldreomsorg. |
| --- | --- |

M.

Covid-19 har avslöjat ett sedan länge aktuellt problem inom vård och omsorg i EU. Vård och omsorg behöver ses som en helhet och i ett livsöverspännande sammanhang, från barnomsorg och fritidshem till vård för personer med funktionsnedsättning till äldreomsorg.

| N. | Nedstängningen av skolor, barnomsorgsenheter och arbetsplatser har gjort att den ojämlika fördelningen av obetalt hushålls- och omsorgsansvar i hemmet har ökat för kvinnor, som ofta inte bara varit tvungna att få livspusslet att gå ihop medan de distansarbetar, utan också gått miste om barn- och äldreomsorg. Distansarbete är ingen ersättning för barnomsorg. Kvinnor brukar ägna 13 timmar mer per vecka än män åt obetalt omsorgs- och hushållsarbete (32). Covid-19-krisen har varit ett tillfälle för män att ta ett större omsorgsansvar, men har också visat hur ojämnt fördelade vården och hushållsarbetet fortfarande är, något som med största sannolikhet kommer att drabba kvinnor och flickor hårdare. Att hitta en balans mellan distansarbete och familjeansvar är en ytterligare stressfaktor, varför kvinnornas känslomässiga, psykiska och sociala börda ökat. Detta kan tänkas medföra sämre arbetsresultat och påverka kvinnors yrkesutveckling, jämfört med deras manliga arbetskamraters. |
| --- | --- |

N.

Nedstängningen av skolor, barnomsorgsenheter och arbetsplatser har gjort att den ojämlika fördelningen av obetalt hushålls- och omsorgsansvar i hemmet har ökat för kvinnor, som ofta inte bara varit tvungna att få livspusslet att gå ihop medan de distansarbetar, utan också gått miste om barn- och äldreomsorg. Distansarbete är ingen ersättning för barnomsorg. Kvinnor brukar ägna 13 timmar mer per vecka än män åt obetalt omsorgs- och hushållsarbete (32). Covid-19-krisen har varit ett tillfälle för män att ta ett större omsorgsansvar, men har också visat hur ojämnt fördelade vården och hushållsarbetet fortfarande är, något som med största sannolikhet kommer att drabba kvinnor och flickor hårdare. Att hitta en balans mellan distansarbete och familjeansvar är en ytterligare stressfaktor, varför kvinnornas känslomässiga, psykiska och sociala börda ökat. Detta kan tänkas medföra sämre arbetsresultat och påverka kvinnors yrkesutveckling, jämfört med deras manliga arbetskamraters.

| O. | En oproportionerlig och extrem börda har lagts på ensamföräldrarna, av vilka 85 % är kvinnor. Detta innebär att det finns 6,7 miljoner hushåll med ensamma mammor i EU (33) och nästan hälften av dem löper risk för socialt utanförskap eller fattigdom. |
| --- | --- |

O.

En oproportionerlig och extrem börda har lagts på ensamföräldrarna, av vilka 85 % är kvinnor. Detta innebär att det finns 6,7 miljoner hushåll med ensamma mammor i EU (33) och nästan hälften av dem löper risk för socialt utanförskap eller fattigdom.

| P. | Undersökningsresultat (34) visar att covid-19 slagit hårdare mot småbarnsmammor än mot småbarnspappor. Nästan en tredjedel (29 %) av småbarnsmammorna tyckte det var svårt att koncentrera sig på arbetsuppgifterna, jämfört med 16 % av småbarnspapporna. Dubbelt så många kvinnor (29 %) med barn kände sig sannolikt för trötta efter jobbet för att sköta hushållsarbete, jämfört med 16 % av männen. I april 2020 var det fler kvinnor med barn i åldern 0–11 jämfört med män med barn i samma åldersgrupp som kände sig spända (23 % mot 19 %), ensamma (14 % mot 6 %) och deprimerade (14 % mot 9 %). |
| --- | --- |

P.

Undersökningsresultat (34) visar att covid-19 slagit hårdare mot småbarnsmammor än mot småbarnspappor. Nästan en tredjedel (29 %) av småbarnsmammorna tyckte det var svårt att koncentrera sig på arbetsuppgifterna, jämfört med 16 % av småbarnspapporna. Dubbelt så många kvinnor (29 %) med barn kände sig sannolikt för trötta efter jobbet för att sköta hushållsarbete, jämfört med 16 % av männen. I april 2020 var det fler kvinnor med barn i åldern 0–11 jämfört med män med barn i samma åldersgrupp som kände sig spända (23 % mot 19 %), ensamma (14 % mot 6 %) och deprimerade (14 % mot 9 %).

| Q. | I sitt förslag till återhämtningsplan framhåller kommissionen investeringar i den gröna omställningen. Kvinnor upplever klimatförändringarnas konsekvenser på ett annat sätt, eftersom de är av olika skäl är mera riskutsatta och betungade. Jämställdhet och kvinnligt deltagande i beslutsfattande är en förutsättning för hållbar utveckling och en effektiv hantering av klimatutmaningarna. Alla klimatåtgärder måste innehålla ett genus- och ett intersektionellt perspektiv. |
| --- | --- |

Q.

I sitt förslag till återhämtningsplan framhåller kommissionen investeringar i den gröna omställningen. Kvinnor upplever klimatförändringarnas konsekvenser på ett annat sätt, eftersom de är av olika skäl är mera riskutsatta och betungade. Jämställdhet och kvinnligt deltagande i beslutsfattande är en förutsättning för hållbar utveckling och en effektiv hantering av klimatutmaningarna. Alla klimatåtgärder måste innehålla ett genus- och ett intersektionellt perspektiv.

| R. | Vissa grupper i samhället, såsom ensamföräldrar, våldsoffer, kvinnor som tillhör rasminoriteter eller etniska minoriteter, äldre och yngre kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning, romska kvinnor, hbtqi+-personer, prostituerade kvinnor samt flykting- och migrantkvinnor, är särskilt sårbara för viruset eller dess hälsomässiga och socioekonomiska konsekvenser mot bakgrund av de vidtagna åtgärderna och de befintliga bristerna i infrastrukturen och tjänsterna. |
| --- | --- |

R.

Vissa grupper i samhället, såsom ensamföräldrar, våldsoffer, kvinnor som tillhör rasminoriteter eller etniska minoriteter, äldre och yngre kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning, romska kvinnor, hbtqi+-personer, prostituerade kvinnor samt flykting- och migrantkvinnor, är särskilt sårbara för viruset eller dess hälsomässiga och socioekonomiska konsekvenser mot bakgrund av de vidtagna åtgärderna och de befintliga bristerna i infrastrukturen och tjänsterna.

| S. | Hemlösa kvinnor ställs fortfarande inför särskilda utmaningar i samband med covid-19-pandemin, eftersom det i nödbostäder är särskilt vanligt med sjukdomsspridning, könsrelaterat våld, bristfällig hygien och brist på tillgång till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

S.

Hemlösa kvinnor ställs fortfarande inför särskilda utmaningar i samband med covid-19-pandemin, eftersom det i nödbostäder är särskilt vanligt med sjukdomsspridning, könsrelaterat våld, bristfällig hygien och brist på tillgång till hälso- och sjukvård.

| T. | Covid-19 är en global pandemi som berör alla länder i världen. Pandemin kommer att få förödande konsekvenser för befolkningsgrupper, i synnerhet kvinnor och flickor, i länder med underfinansierade hälso- och sjukvårdssystem och för invånarna i konfliktdrabbade länder. Till följd av pandemin kommer över 47 miljoner kvinnor och flickor runt om i världen att falla under fattigdomsgränsen senast 2021 (35). |
| --- | --- |

T.

Covid-19 är en global pandemi som berör alla länder i världen. Pandemin kommer att få förödande konsekvenser för befolkningsgrupper, i synnerhet kvinnor och flickor, i länder med underfinansierade hälso- och sjukvårdssystem och för invånarna i konfliktdrabbade länder. Till följd av pandemin kommer över 47 miljoner kvinnor och flickor runt om i världen att falla under fattigdomsgränsen senast 2021 (35).

| U. | Enligt aktuella uppgifter från FN:s befolkningsfond kommer förseningarna eller avbrotten i gemenskapens uppsökande program och utbildning om skadliga sedvänjor att globalt leda till 2 miljoner fler fall av kvinnlig könsstympning och 13 miljoner fler barnäktenskap under det närmaste årtiondet, jämfört med uppskattningarna före pandemin. |
| --- | --- |

U.

Enligt aktuella uppgifter från FN:s befolkningsfond kommer förseningarna eller avbrotten i gemenskapens uppsökande program och utbildning om skadliga sedvänjor att globalt leda till 2 miljoner fler fall av kvinnlig könsstympning och 13 miljoner fler barnäktenskap under det närmaste årtiondet, jämfört med uppskattningarna före pandemin.

| V. | Tillhandahållandet av tjänster bör bygga på datastyrd identifiering av behov, och budgetresurserna fördelas utifrån denna forskning. I budgetar och resursfördelning måste hänsyn tas till mäns och kvinnors olika behov och situation. |
| --- | --- |

V.

Tillhandahållandet av tjänster bör bygga på datastyrd identifiering av behov, och budgetresurserna fördelas utifrån denna forskning. I budgetar och resursfördelning måste hänsyn tas till mäns och kvinnors olika behov och situation.

| W. | Kvinnor medverkar inte lika mycket som män i beslutsfattandet om återhämtningsfasen, på grund av att det finns ett glastak. Kvinnor och de civilsamhällesorganisationer som företräder dem måste vara aktiva och stå i centrum vid beslutsfattandet för att säkerställa att det tas hänsyn till deras synsätt och behov när det på lokal, regional, nationell och EU-nivå fattas beslut om återhämtningsfasen och dithörande åtgärder, liksom när denna fas och dessa åtgärder utformas, genomförs och övervakas. |
| --- | --- |

W.

Kvinnor medverkar inte lika mycket som män i beslutsfattandet om återhämtningsfasen, på grund av att det finns ett glastak. Kvinnor och de civilsamhällesorganisationer som företräder dem måste vara aktiva och stå i centrum vid beslutsfattandet för att säkerställa att det tas hänsyn till deras synsätt och behov när det på lokal, regional, nationell och EU-nivå fattas beslut om återhämtningsfasen och dithörande åtgärder, liksom när denna fas och dessa åtgärder utformas, genomförs och övervakas.

| X. | Frågor som gäller kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrämjande måste integreras och diskuteras på högsta nivå, i synnerhet med sikte på att genomföra EU-strategin för jämställdhet. Europaparlamentet har ett utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, och kommissionen har en kommissionär som är uteslutande ansvarig för jämlikhet, men det finns ingen specifik rådskonstellation för jämställdhet, och de ministrar och statssekreterare som ansvarar för jämställdhet har inget avgränsat forum för diskussion och beslutsfattande. |
| --- | --- |

X.

Frågor som gäller kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrämjande måste integreras och diskuteras på högsta nivå, i synnerhet med sikte på att genomföra EU-strategin för jämställdhet. Europaparlamentet har ett utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, och kommissionen har en kommissionär som är uteslutande ansvarig för jämlikhet, men det finns ingen specifik rådskonstellation för jämställdhet, och de ministrar och statssekreterare som ansvarar för jämställdhet har inget avgränsat forum för diskussion och beslutsfattande.

| Y. | De viktigaste åtgärder som tas upp här kommer att bygga upp motståndskraften och beredskapen inför framtida kriser. |
| --- | --- |

Y.

De viktigaste åtgärder som tas upp här kommer att bygga upp motståndskraften och beredskapen inför framtida kriser.

Allmänna anmärkningar

| 1. | Europaparlamentet betonar att det behövs ett jämställdhetsperspektiv, med principerna om jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering återspeglade i alla aspekter som rör åtgärder med anledning av covid-19-krisen, för att bevara och skydda kvinnors rättigheter under hela pandemin och perioden efter pandemin och stärka jämställdheten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att man dels måste dra lärdomar av gångna tiders och nuvarande kriser med tanke på utformningen och genomförandet av politiken i framtiden, för att man inte ska upprepa tidigare misstag, dels måste ta fram genusmedvetna svar inför alla faser av framtida kriser, för att kvinnors rättigheter inte ska ta skada. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta inrättandet av ett permanent nätverk för utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna om hur man ska hantera de könsrelaterade aspekterna av covid-19. Parlamentet uppmanar rådet att införa en särskild konstellation för jämställdhet och en formell arbetsgrupp för att åstadkomma gemensamma och konkreta åtgärder mot utmaningarna på området för kvinnors rättigheter och jämställdhet samt se till att jämställdhetsfrågor diskuteras på högsta politiska nivå. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att kommissionen och medlemsstaterna automatiskt bör utföra konsekvensbedömningar ur ett jämställdhetsperspektiv, också av de åtgärder som ingår i återhämtningsplanen. Parlamentet beslutar sig för att ta med och förstärka jämställdheten i Next Generation EU genom parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka förekomsten av virus bland arbetstagare i samhällsviktiga sektorer under den aktuella krisen, särskilt bland kvinnor och etniska minoritetsgrupper med tanke på att de utgör en oproportionerligt hög andel i dessa sektorer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att öka säkerheten på arbetsplatsen och uppmanar medlemsstaterna att förbättra sina arbetsvillkor, bland annat genom ramdirektivet (36), direktiv 92/85/EEG, samt EU:s strategiska ram för arbetsmiljö efter 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen, Eurostat och EIGE att regelbundet samla in uppgifter om covid-19, uppdelade efter bland annat kön, ålder och diskriminering på flera grunder, och om virusets samhällsekonomiska effekter. Parlamentet betonar att åtgärderna för återhämtning måste ha könsuppdelade uppgifter som informationsunderlag och bygga på dem för att svarsåtgärderna ska bli heltäckande, med särskild uppmärksamhet på områden där uppgifterna är knapphändiga och ojämförbara, såsom våld mot kvinnor och omsorgstjänster. Parlamentet framhåller att sådana uppgifter måste vara systematiskt framtagna och offentliggöras. Parlamentet framhåller att kommissionen och medlemsstaterna härvidlag behöver stödja kapacitetsuppbyggnaden för nationella statistikbyråer och andra relevanta aktörer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att kvinnor och män, också från de mest utsatta grupperna, måste finnas likvärdigt företrädda i ledningen och beslutsprocessen när det fattas beslut om att krisåtgärder ska påbjudas eller upphävas, liksom också i alla skeden av utformningen, antagandet och genomförandet av återhämtningsplaner, för att det ska tas fullständig och lämplig hänsyn till deras specifika omständigheter och behov, vilket behövs för att det nödvändiga stödpaketet ska bli lyhört inför behoven. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta särskilda arbetsgrupper, där relevanta berörda parter och representanter från kvinnoorganisationer inom civilsamhället är engagerade, under sådana kriser för att säkerställa jämställdhetsintegrering. Parlamentet uppmanar de nationella parlamenten i medlemsstaterna att inrätta kommittéer för covid-19-krisens påverkan av kvinnor och flickor, för att säkerställa ett särskilt utrymme för att diskutera och övervaka krisen och dess konsekvenser för jämställdheten. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att uppmuntra antagandet av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (37) (direktivet om kvinnor i styrelser), och uppmanar med kraft rådet att bryta dödläget kring det och anta det. Parlamentet betonar vidare att fler kvinnor måste engageras i EU:s civilskyddsmekanism och andra krishanteringsmekanismer både på EU-nivå och nationell nivå. Parlamentet förbinder sig också att se till att parlamentets paneler vid utfrågningar och seminarier uppvisar en jämn könsfördelning och att diskussionerna om återhämtningsåtgärderna berikas genom mångfald bland deltagarna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att noga övervaka och med kraft reagera på desinformation, negativ offentlig debatt, otillräckliga prioriteringar, begränsad eller nekad tillgång till relevanta tjänster och bakåtsträvande initiativ när det gäller kvinnors rättigheter, hbtqi+-personers rättigheter och jämställdhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge akt på att utrymmet för civilsamhällesorganisationer och demonstrationer med anledning av de nyssnämnda frågorna blivit snävare till följd av isoleringsåtgärderna, eftersom det handlar om demokrati och grundläggande rättigheter under och efter covid-19-krisen. Parlamentet anser att lämpliga åtgärder ska vidtas om det fastställts att överträdelser av rättsstatens principer i en medlemsstat påverkar eller allvarligt riskerar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av EU:s budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att restriktiva nödåtgärder riktar sig endast mot pandemin, är tidsbegränsade och förenliga med grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

7.

Covid-19-relaterade hälsoaspekter och könsspecifika konsekvenser

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att så många dör i covid-19. Parlamentet noterar att dödlighetssiffran inledningsvis varit högre bland män och uppmanar med kraft Världshälsoorganisationen (WHO) och berörda EU-organ att undersöka de olika hälsoeffekterna på män och kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta övervaka situationen i syfte att förstå virusets långsiktiga hälsoeffekter på kvinnor och män. Parlamentet betonar att det i klinisk forskning om viruset måste finnas en jämn könsfördelning så att man kan bedöma hur viruset och eventuella vacciner eller behandlingar skulle kunna påverka kvinnor och män på olika sätt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa att andra livsviktiga former av medicinsk vård och psykisk vård som inte står i samband med covid-19 finns att tillgå, såsom cancerscreening och cancerbehandling, mödravård och vård av nyfödda och akutvård för dem som drabbats av hjärtattack och stroke. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att agera i enlighet med WHO:s riktlinjer på dessa områden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att tillgången till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) försummats, begränsats eller rentav angripits i vissa medlemsstater under krisen. Parlamentet understryker att medlemsstaterna måste garantera att tjänster för, information om och produkter för SRHR håller god kvalitet och finns tillgängliga till överkomliga priser och utan diskriminering under kris- och efterkrisperioden och i liknande krissituationer, genom att erkänna att tjänsterna är samhällsviktiga, livräddande och ofta tidskänsliga och bör tillhandahållas i enlighet med WHO:s riktlinjer och enligt ett patientcentrerat, människorättsbaserat arbetssätt. Parlamentet avvisar bestämt alla försök att vrida klockan tillbaka för SRHR och hbtqi+-personers rättigheter och framhåller att motståndare till SRHR inte bör få missbruka krisen för att inskränka kvinnors rättigheter, såsom rätten till säker abort. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta medlemsstaternas utbyte av bästa praxis, även under medverkan av civilsamhällesorganisationer som ofta har sakkunskap om nya metoder att ge vård med anknytning till SRHR och om hur brister inom vårdtillhandahållandet kan avhjälpas. Parlamentet betonar vikten av att kommunicera med vårdtjänsteleverantörerna för att klargöra att dessa tjänster är fortsatt samhällsviktiga och bör tillhandahållas konsekvent. Parlamentet framhåller att all mödravård måste vara tillgänglig och ha tillräckligt med personal och resurser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att investera i gedigna och resilienta hälso- och sjukvårdssystem och berömma och stödja samhällsviktiga arbetare, såsom dem som arbetar inom hälso- och sjukvården samt socialvården, genom att tillförsäkra dem trygga arbetsvillkor, ställa lämplig utrustning till förfogande, ordna med villkor för skälig lön, erbjuda yrkesutveckling, också genom högre utbildning, och säkerställa tillgången till sådana tjänster som barnomsorg och psykhälsovård. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta hänsyn till nödsituationer som covid-19 i sina hälsorelaterade politiska åtgärder, bland annat programmet EU för hälsa och Europas plan mot cancern, och EU:s hälsostrategi, varvid hänsyn också bör tas till vilka könsspecifika konsekvenser dessa situationer får ur hälso- och sjukvårdssynvinkel, till exempel för SRHR. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta upp hälsorelaterade prioriteringar så som de definieras i jämställdhetsstrategin för 2020–2025 vid genomförandet av programmet EU för hälsa, såsom SRHR som en integrerad del av hälsoområdet och en nödvändig aspekt av människors välmående och jämställdhetsfrämjandet. Parlamentet yrkar på ökade investeringar i tjänster som är nödvändiga ur jämställdhetssynvinkel och på att experter på genushälsa, tillsammans med en jämn könsfördelning, tas med vid genomförandet av programmet EU för hälsa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att tillgång till hälso- och sjukvård är en mänsklig rättighet och kräver adekvat finansiering. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att de vid den covid-19-betingade utbyggnaden av hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet och den kritiska infrastrukturen bör ta hänsyn till kvinnors och mäns unika behov, framför allt när det gäller hälso- och sjukvårdsutgifter, sjukdomsupptäckt och sjukdomsbemötande, krisberedskap, forskning och utveckling och arbetskraften inom vården. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja initiativ till stöd för psykisk hälsa under och efter denna kris, med hänsyn till den stress, ångest, depression och ensamhet som uppstått genom nedstängningen såväl som ekonomiska problem och könsrelaterat våld eller andra faktorer kopplade till krisen, och därvid ta hänsyn till de olika konsekvenserna för kvinnor och män, och även göra ekonomiska investeringar för att lämpliga tjänster ska finnas att tillgå när de behövs. Parlamentet uppmanar kommissionen att ordna en EU-omfattande kampanj för psykisk hälsa. |
| --- | --- |

14.

Könsrelaterat våld under Covid-19

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i sina svarsåtgärder på covid-19-pandemin ta itu med könsrelaterat våld mot kvinnor och flickor, däribland transkvinnor samt intersexpersoner, icke-binära personer och könsnormbrytare. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att fortsätta analysera uppgifterna om och tendenserna för förekomst av våld mot kvinnor och anmälningar av sådant våld under den tid då isoleringsåtgärderna gäller och under tiden strax efter, tillsammans med vilka konsekvenser det fått för barnen. Parlamentet erkänner att det inte räckt med de offentliga svarsåtgärderna för att man ska kunna åtgärda våldet mot kvinnor och flickor, och i tillräcklig grad beakta behovet av att i nödinsatsplaner och i framtida nödsituationer förebygga våld mot kvinnor, i och med att man inte fokuserat på att införa undantag från isoleringsreglerna och att inrätta hjälptelefoner samt verktyg och signaler för informationsdelning och att säkerställa fortsatt tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster och bevara säker tillgång till lagenliga kliniker och skyddade boenden eller till alternativa boenden med tillräcklig kapacitet. Uppmärksamhet måste också ägnas åt polisen och rättsväsendet, åt att domstolar i nödsituationer kan utfärda lämpliga besöksförbud och/eller skyddsordrar och åt säkerställande av att dessa betraktas som väsentliga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta säkra och flexibla krisvarningssystem, erbjuda nya stödtjänster via telefon, e-post och textmeddelanden för direktkontakt med polisen och internettjänster såsom hjälptelefoner, dolda appar, digitala plattformar, apoteksnätverk, och att ställa kristidsanslag till förfogande för stödtjänster, icke-statliga organisationer och civilsamhällesorganisationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa dels att stödtjänsterna samordnar sitt arbete för att få reda på vilka kvinnor som är riskutsatta, dels att alla dessa åtgärder finns på plats och kan användas av alla kvinnor och flickor inom medlemsstaternas jurisdiktion, också personer med funktionsnedsättning, oavsett deras migrantstatus, och dels att erbjuda jämställdhetsmedveten utbildning för vårdpersonal, poliser i första insatsledet och rättsväsendets personal. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att dela med sig av nationella innovationer och nationell bästa praxis mot könsrelaterat våld för att man bättre ska kunna identifiera och främja effektiv praxis och uppmanar kommissionen att främja denna praxis. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar i ljuset av pandemin medlemsstaterna dels att säkerställa ett samordnat tillvägagångssätt mellan styrande myndigheter och offentliga tjänster, stödinrättningar och den privata sektorn, dels att uppdatera sina protokoll för offer för könsrelaterat våld för att bistå dem med att söka hjälp, anmäla brott och komma i kontakt med hälso- och sjukvårdstjänster, samt för att uppmuntra till vittnesanmälan av sådana brott. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett protokoll för Europeiska unionen om våld mot kvinnor i kris- och nödtider för att förebygga våld mot kvinnor och stödja offer för könsrelaterat våld i sådana nödsituationer som covid-19-pandemin. Parlamentet betonar att detta protokoll bör innehålla centrala skyddstjänster för offren. Parlamentet välkomnar det tyska ordförandeskapets förslag att upprätta en EU-omfattande hjälptelefon på alla EU-språk för offer för våld i hemmet och könsrelaterat våld, och uppmanar kraftigt rådet att stödja detta. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja kampanjer som ökar medvetenheten, är informativa och opinionsbildande för att bekämpa våld i hemmet och könsrelaterat våld i alla dess former, såsom fysiskt våld, sexuella trakasserier, cybervåld och sexuellt utnyttjande, särskilt i samband med nya förebyggande åtgärder och flexibla krisvarningssystem, för att uppmuntra anmälningar. Detta bör ske i samordning och samarbete med erkända och specialiserade kvinnoorganisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta med tekniska plattformar inom ramen för rättsakten om digitala tjänster för att angripa olagliga onlineaktiviteter, däribland våld mot kvinnor och flickor online i alla dess former, eftersom internet i stor omfattning använts för arbete, utbildning och underhållning sedan pandemin började och kommer att fortsätta användas för sådana ändamål. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor har noterat att det framgått av covid-19-krisen att centrala konventioner till skydd mot och förebyggande av könsrelaterat våld inte genomförts korrekt. Parlamentet uppmanar rådet att snarast slutföra EU:s ratificering och fulla genomförande av Istanbulkonventionen på grundval av en bred anslutning utan inskränkningar, och att förespråka att medlemsstaterna ratificerar den samt snabbt och korrekt genomför den och verkställer den. Parlamentet uppmanar de återstående medlemsstaterna att snabbt ratificera konventionen och att anslå tillräckliga finansiella resurser och personalresurser för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och könsrelaterat våld, samt för att skydda offer i synnerhet under krisperioder. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ta hänsyn till Grevios rekommendationer och förbättra sin lagstiftning så att den överensstämmer bättre med bestämmelserna i Istanbulkonventionen, särskilt när det gäller gemensamma definitioner av könsrelaterade våldshandlingar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar rådet att lägga till våld mot kvinnor i förteckningen över brott i EU, och uppmanar kommissionen att föreslå ett direktiv mot alla former av könsrelaterat våld så att starka rättsliga ramar införs, utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna samordnas, insamling av exakta och jämförbara data främjas, det görs exakta mätningar av hur omfattande detta våld är och möjligheten att utföra prognoser övervägs och konsekvenserna av covid-19 på tillhandahållandet av viktiga tjänster till offren bedöms. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att utföra en ny undersökning i EU om könsrelaterat våld och lägga fram resultaten 2023. Parlamentet betonar att det måste samlas in harmoniserade data om könsrelaterat våld och uppmanar medlemsstaterna att på begäran samla in sådana data och ställa dem till förfogande, också för Eurostat. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd till både programmet Rättsliga frågor och programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden. Parlamentet välkomnar att det inrättats ett segment som handlar om unionens värden inom programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, och betonar att detta segment bör fokusera på att skydda rättigheterna och främja dem och öka medvetenheten om dem, med hjälp av ekonomiskt stöd till civilsamhällesorganisationer som är aktiva på det lokala, regionala och gränsöverskridande planet. Parlamentet erinrar om sin ståndpunkt om att dessa program måste tillförsäkras adekvat finansiering. Parlamentet välkomnar tilläggsanslagen till flaggskeppsprogrammen, i den form man kommit överens om dem under slutförhandlingarna om den fleråriga budgetramen för 2021-2027 mellan parlamentet och rådet, något som kommer att bli till nytta för programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden. Parlamentet välkomnar det provisoriska arrangemanget för EU:s budget för 2021 där det anslås ytterligare 6,6 miljoner EUR till det sistnämnda programmet. Parlamentet betonar att det behövs tillräckliga medel ur dessa anslag till åtgärder inriktade på att, med stöd av Daphneinitiativets särskilda mål, förebygga och bekämpa könsrelaterat våld, och välkomnar den öronmärkning för detta ändamål som man kommit överens om. Parlamentet betonar att EU måste visa större ambition vid försvaret av våra värden och avsätta tillräckliga medel för sådan verksamhet. Parlamentet yrkar dessutom på ett skyndsamt genomförande av tydliga könsinriktade åtgärder genom öronmärkning, för att man ska kunna tillgodose kvinnors särskilda behov efter krisen, särskilt inom områdena sysselsättning, könsrelaterat våld och SRHR, bland annat i andra program och instrument inom Next Generation EU och i den fleråriga budgetramen för perioden 2021-2027, såsom det förutsätts i den dubbelmetod som ingår i jämställdhetsstrategin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att överväga detta vid inlämnandet av nationella åtgärdsplaner för covid-19, med vederbörlig hänsyn tagen till vilka åtgärder och vilken finansiering som redan finns och med jämställdheten som det centrala inom den ekonomiska återhämtningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att tillämpa jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering i återhämtningsåtgärderna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar med stor oro att krisen påverkar hbtqi+-personer, i synnerhet unga, som i många fall har tvingats till social distansering eller karantän i fientliga familjemiljöer där risken ökat för dem att utsättas för våld i hemmet och hbtqi-fobiskt våld. Parlamentet noterar den övergenomsnittliga arbetslösheten bland hbtqi+-personer. Alternativt har dessa personer otrygga anställningar med begränsade och instabila ekonomiska resurser och stannar därför kvar i en miljö som präglas av fientlighet eller övergrepp. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att man i alla covid-19-specifika initiativ som avser våld i hemmet, könsrelaterat våld och sexuellt våld även beaktar den förhöjda risken och de särskilda utmaningarna för hbtqi+-personer och att stödtjänster till utsatta personer och särskilda covid-19-initiativ mot våld i hemmet uttryckligen måste rikta sig till hbtqi+-personer som utsätts för våld i hemmet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att offer för könsrelaterat våld får medicinskt och psykologiskt stöd som är effektivt, tillgängligt, ekonomiskt överkomligt och av hög kvalitet, också i form av tjänster inom området sexuell och reproduktiv hälsa, särskilt i kristider då sådant stöd måste betraktas som nödvändigt. Parlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna säkerställa att direktivet om brottsoffers rättigheter (38) genomförs fullständigt, varvid tyngdpunkten, efter kommissionens senaste genomföranderapport (39), ska förläggas till genusperspektivet och till att stärka rättigheterna för offer för könsrelaterat våld i den nya strategin för brottsoffers rättigheter. |
| --- | --- |

22.

Covid-19, ekonomin, återhämtningen och könsspecifika konsekvenser

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, parlamentet och rådet att ta hänsyn till att covid-19-krisen oproportionerligt påverkar kvinnor i den socioekonomiska sfären, också deras inkomster och sysselsättningsgrad, och kommer att leda till ännu mer djupgående jämställdhetsbrister och till diskriminering på arbetsmarknaden, och uppmanar dem att samarbeta med medlemsstaterna för att noga undersöka kvinnors och mäns socioekonomiska behov efter krisen och vidta särskilda åtgärder för att tillgodose dessa behov, samt att undersöka den horisontella och vertikala segregeringen på arbetsmarknaden i samband med genomförandet av program inom EU:s budget 2021, nästa fleråriga budgetram samt i Next Generation EU, och då säkerställa att alla programmen innefattar såväl genusperspektivet och jämställdhetsbudgetering som konsekvensbedömningar i efterhand ur ett jämställdhetsperspektiv, så som anges i kommissionens jämställdhetsstrategi för 2020–2025. Parlamentet yrkar på att strategin ska genomföras och övervakas effektivt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta med ett kapitel med riktade jämställdhetsfrämjande åtgärder i nationella återhämtnings- och resiliensplaner, varvid kapitlet bör utformas i samarbete med nationella organ för främjande av likabehandling. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att arbetets natur och förläggning måste ses över på nytt efter krisen. Parlamentet betonar att distansarbete inte är en ersättning för barnomsorg eller för det nödvändiga utbudet av tillgängliga och överkomligt prissatta barnomsorgstjänster av god kvalitet, lika litet som det kan ersätta anpassningar av arbetsplatser till personer med funktionsnedsättning. Parlamentet påpekar att flexibelt arbete enligt överenskommelse med arbetsgivaren kan göra det möjligt för kvinnor och män att arbeta på distans eller i lokala samarbetsutrymmen och förbättra balansen mellan arbete och privatliv, vilket eventuellt kan utmynna i långsiktig genusinkluderande tillväxt. Parlamentet noterar att detta arbetssätt har potential att ge ett uppsving för landsbygdsområden och infrastruktur. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera att Barcelonamålen uppnås. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att utan dröjsmål ratificera ILO:s konvention om våld och trakasserier från 2019 (nr 190) och genomföra den tillsammans med dess åtföljande rekommendation (nr 206) som omfattar alla platser där arbetsrelaterat våld och trakasserier kan inträffa, såsom offentliga och privata arbetsplatser och även arbetsrelaterad kommunikation. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in disaggregerade och jämförbara data om tillhandahållandet av olika typer av omsorg, däribland barnomsorg, äldreomsorg och omsorg för personer med funktionsnedsättning, och även om omsorgsgivarnas kön, ålder och anställningsstatus, för att bidra till en studie om omsorgsklyftan, med en EU-strategi för omsorgsgivare i åtanke, där det tas en helhetsbetonad och livslång syn på omsorgen, med hänsyn till behoven både hos omsorgstagare och omsorgsgivare. Parlamentet konstaterar att strategin måste respektera medlemsstaternas och regionernas befogenheter, men bör syfta till att med hjälp av relevanta initiativ och investeringar, också via InvestEU-programmet och faciliteten för återhämtning och resiliens, förbättra samarbetet och samordningen på EU-nivå, på ett sätt som gynnar informella och formella omsorgsgivare och de personer som de vårdar. Parlamentet betonar att samarbete och åtgärder på EU- nivå i kombination med en effektiv användning av EU-medel kan bidra till att vi får tillgängliga och överkomligt prissatta omsorgstjänster av god kvalitet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att investeringar i vård och omsorg är viktiga för att säkerställa jämställdhet och kvinnors ekonomiska egenmakt, bygga upp motståndskraftiga samhällen och skapa mera regelenliga förhållanden i fråga om sysselsättning, social trygghet och pensioner i kvinnodominerade sektorer, varjämte de har en positiv inverkan på BNP då de gör det möjligt för fler kvinnor att förvärvsarbeta. Parlamentet betonar behovet av ett nytänk i tillhandahållandet av vård och omsorg, till följd av covid-19-pandemin och åtgärderna med anknytning till den. Mot denna bakgrund uppmanar parlamentet kommissionen att underlätta utbytet av bästa praxis när det gäller vård- och omsorgstjänsternas kvalitet, tillgänglighet och överkomlighet samt de olika modellerna av vård- och omsorgstjänster. Vidare riktar parlamentet en kraftfull uppmaning till kommissionen om att undersöka situationen för anhörigvårdare och att utbyta bästa praxis om hur medlemsstaterna kan få deras arbete att bli regelenligt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att åtgärda pensionerade anhörigvårdares behov. Parlamentet efterlyser här ett förslag till en rådsrekommendation om socialt skydd och sociala tjänster för anhörigvårdare. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att, till exempel med hjälp av incitamentsåtgärder, uppmuntra män att använda sig av flexibla arbetsformer, eftersom oproportionerligt många kvinnor brukar ha sådana arbetsformer. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att utan dröjsmål och fullt ut införliva och genomföra direktivet om balans mellan arbete och privatliv och uppmanar kommissionen att på årsbasis noggrant och systematiskt övervaka medlemsstaternas genomförande av direktivet. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ta itu med brister i balansen mellan arbete och privatliv genom att gå längre än de normer som fastställs i direktivet, i synnerhet med tanke på behovet av att ta itu med omständigheter som avslöjats av covid-19-åtgärderna och deras konsekvenser beträffande vårdprotokoll på inrättningar, inbegripet barnomsorgsinrättningar av god kvalitet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, samtidigt som åtgärderna mot covid-19-krisen fortfarande är i kraft, införa en särskild icke överförbar ledighet för anhörigvårdare och arbetande föräldrar, med full ersättning. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet är medvetet om vilka oerhörda utmaningar som ensamföräldrar, som till allra största delen (85 %) är kvinnor, stått inför under och efter pandemin till följd av sina många bördor, bland annat ständig omsorg, oro inför vårdnadsarrangemang, eventuella ekonomiska problem och ensamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta i beaktande och vidare se över deras specifika situation, inbegripet ytterligare bördor i form av arbete, undervisning och omsorg, tillgång till advokat och tillämpning av vårdnadsarrangemang. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet framhåller att man som en del av lösningen på återhämtningen efter pandemin måste få fler kvinnor att bli ekonomiskt aktiva, eftersom lika möjligheter och ökat arbetsmarknadsdeltagande bland dem kan skapa fler arbetstillfällen och öka EU:s ekonomiska välstånd och konkurrenskraft. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att följa kommissionens riktlinjer för sysselsättningspolitiken i EU, med vederbörlig hänsyn tagen till sina nationella arbetsmarknadsmodeller. Parlamentet uppmuntrar här medlemsstaterna att vederbörligen beakta segregering på arbetsmarknaden, osäkra anställningar, lönegap och pensionsklyftor, för att med hjälp av skräddarsydd politik förbättra arbetsvillkoren och socialskyddet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar att lika lön för lika arbete eller likvärdigt arbete mellan kvinnor och män måste vara en vägledande princip för kommissionen, parlamentet och alla medlemsstater vid utformningen av svarsåtgärder med anledning av covid-19-krisen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att genast fullgöra sitt åtagande att lägga fram bindande åtgärder om insyn i lönesättningen för att på ett effektivt sätt undanröja lönegapet och pensionsklyftan mellan könen, emedan ekonomiska indikatorer antyder att pandemin ytterligare vidgat dem. Parlamentet uppmanar här kommissionen att beakta medlemsstaternas bästa praxis, och samtidigt ta vederbörlig hänsyn till de europeiska små och medelstora företagens unika förhållanden och de olika arbetsmarknadsmodeller som finns i EU. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att se över direktiv 2006/54/EG. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar utmaningarna för hushållsarbets- och hemvårdssektorn och dem som arbetar där. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ratificera ILO:s konvention 189 om hushållsarbetare och att säkerställa att sektorn kan komma i fråga för åtgärder som syftar till att lindra de ekonomiska konsekvenserna av krisen, så att dessa arbetstagare kan återuppta sin verksamhet under lämpliga förhållanden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa regelenliga förhållanden inom hushållsarbetssektorn. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar investeringsinitiativet mot coronaeffekter (CRII) och dess pluspaket som mobiliserar sammanhållningspolitiken för att stödja de mest utsatta sektorerna, och efterlyser även riktade åtgärder till stöd för sektorer där i huvudsak kvinnor är anställda. Parlamentet betonar betydelsen av kommissionens instrument för tillfälligt stöd för att minska riskerna för arbetslöshet i en krissituation (SURE), som garanterar inkomststöd till arbetslösa eller permitterade arbetstagare. Parlamentet betonar behovet av att bedöma hur dessa instrument påverkar kvinnors och mäns situation på EU:s arbetsmarknad och att justera sin framtida politik därefter. Parlamentet betonar att man i omskolnings- och fortbildningsprogram för kvinnor måste ta hänsyn till förändringar på arbetsmarknaden till följd av covid-19. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja entreprenörer, framför allt kvinnliga entreprenörer, i deras strävan att utveckla och bygga vidare på den kompetens eller de intressen som de förvärvat under covid-19-perioden, vilket också bör ske genom främjande av det ekonomiska oberoendet hos mödrar, ensamföräldrar och andra som mera sällan bedriver entreprenörsverksamhet genom att de ges möjligheter att bli entreprenörer och får bättre tillgång till och görs mera medvetna om lån, finansiering med eget kapital och mikrofinansiering genom EU:s program och fonder så att krisen blir till en möjlighet då man kan gå vidare genom att anpassa och förändra sig, såsom ett led i de gröna och digitala ekonomierna. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att lägga särskild tonvikt på att stödja små och medelstora företag, särskilt kvinnoledda företag, vilka ofta möter unika utmaningar när det gäller att få tillgång till nödvändig finansiering och som kommer att behöva stöd under återhämtningsfasen. Parlamentet uppmanar kommissionen, EIGE och Eurostat att öka insamlingen av uppgifter om små och medelstora kvinnoledda företag, om kvinnor som är egenföretagare och om kvinnoledda uppstartsföretag, och hur covid-19-pandemin påverkar dem. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka kvinnors närvaro inom och bidrag till sektorerna för artificiell intelligens (AI), naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, jämte de digitala sektorerna och den gröna ekonomin. Parlamentet efterlyser en flernivåstrategi mot könsklyftan på alla nivåer av digital utbildning och anställning, för överbryggande av den digitala skiljelinje som framträtt när arbete och skolgång, liksom många tjänster och inrättningar, plötsligt har flyttat online. Parlamentet betonar att en överbryggad digital könsklyfta förbättrar jämställdheten inte bara sett till arbetsmarknaden utan även genom tillgång till teknik i den personliga sfären. Parlamentet uppmanar kommissionen till jämställdhetsintegrering i strategin för den inre marknaden och den digitala agendan, såsom en effektiv åtgärd mot underrepresentationen av kvinnor i växande sektorer för EU:s framtida ekonomi. Parlamentet välkomnar kommissionens resultattavla Women in Digital (WID), där man övervakar kvinnors deltagande i den digitala ekonomin, användning av internet, kompetens för internetanvändning samt specialistkompetens och specialistanställning. Parlamentet betonar dess betydelse som hjälp till medlemsstaterna och kommissionen för att de ska kunna fatta välgrundade beslut och ställa upp relevanta mål, särskilt med tanke på följdverkningarna av covid-19. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet noterar att man måste beakta den särskilda situationen för kvinnor som återvänder från föräldraledighet, för att säkerställa deras tillgång till offentligt stöd utan diskriminering. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar utmaningarna för jordbrukssektorn och livsmedelsförsörjningen inom EU samt den särskilda situationen för kvinnor i landsbygdsområden. Parlamentet betonar att man måste ha kvar det nuvarande tematiska delprogrammet för kvinnor i landsbygdsområden genom de strategiska planerna för den gemensamma jordbrukspolitiken, finansierat av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Parlamentet betonar att detta delprogram strävar efter att uppmuntra sysselsättning för kvinnor och kvinnligt företagande. Parlamentet efterlyser här öronmärkning av EU-finansiering för bättre levnads- och arbetsvillkor i landsbygdsområden. Parlamentet efterlyser också ett dryftande av den roll som kvinnor på landsbygden enligt den europeiska gröna given har för att skydda miljön och den biologiska mångfalden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta bästa praxis om medhjälpande makas yrkesställning inom jordbrukssektorn och ber kommissionen ta fram vägledning om detta. |
| --- | --- |

37.

Covid-19 och intersektionalitet

| 38. | Europaparlamentet betonar att intersektionell och strukturell diskriminering skapar ytterligare hinder och utmaningar och negativa socioekonomiska konsekvenser för specifika grupper av kvinnor, och att säkerheten, skyddet och det socioekonomiska välmåendet för alla personer därför måste säkerställas och deras särskilda behov åtgärdas genom att vederbörlig hänsyn tas till ett intersektionellt synsätt inom kris- och efterkrisåtgärderna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor och flickor måste få vara med om att utforma tillgänglig och riktad information och att den informationen måste spridas överallt, framför allt i kristider. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker att på grund av en högre förväntad livslängd och en ökad risk för hälsoproblem utgör äldre kvinnor ofta majoriteten bland dem som bor på inrättningar för långtidsvård (40), vilka i många länder blivit de mest virusdrabbade platserna, bland annat på grund av bristen på tillräckliga resurser och kunskaper för att garantera de boendes säkerhet och skydd. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera de olika inrättningarna för formell långtidsvård och deras resiliens under covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka äldreomsorgen, både boendevård och samhällsbaserad vård, också i form av dygnetruntvård i hemmet eller i regi av inneboende vårdpersonal, och att sörja för äldre kvinnors välmående, inbegripet deras tillgång till omsorgstjänster och hälso- och sjukvårdstjänster och deras ekonomiska oberoende. Parlamentet uppmanar rådet att fastställa mål för tillhandahållandet av lättillgänglig, rimligt prissatt och högkvalitativ långtidsvård i enlighet med Barcelonamålen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet beklagar att många kvinnor med funktionsnedsättning, bland annat de som är beroende av andra för omsorg och stöd i vardagen och framför allt de som bor på institutioner och på andra slutna boenden och har stora behov av stöd, drabbats hårt av pandemin, men inte kunnat vare komma åt sina vanliga stödnät eller upprätthålla fysisk distans, och haft det svårt att få tillgång till tjänster och varor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att dessa stödnät betraktas som samhällsviktiga tjänster och att de på lämpligt sätt anpassas efter omständigheterna och att man i planeringsåtgärderna inför framtida kriser och nödsituationer tar hänsyn till de specifika behoven hos personer med funktionsnedsättning, särskilt kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att säkerställa rättigheterna för alla kvinnor och flickor med funktionsnedsättning i enlighet med konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, inbegripet rätten till självständigt boende och tillgång till utbildning, arbete och sysselsättning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att migrantkvinnor och migrantmän får stöd genom tillgång till kritisk hälso- och sjukvård under krisen. Parlamentet framhåller att flyktingförläggningar och mottagningscentrum dels måste ta vederbörlig hänsyn till såväl vilka behov kvinnor och flickor har och vilka risker de är utsatta för, eftersom man vet hur svårt det är för dem med social distansering och hygien, som till deras utsatthet för könsrelaterat våld, dels måste anslå tillräckliga medel för att dessa risker ska kunna minskas. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet vill framhålla de unika omständigheter som hemlösa kvinnor och prostituerade kvinnor lever i och deras större utsatthet för könsrelaterat våld samt deras brist på tillgång till hygien och hälso- och sjukvårdsinrättningar till följd av covid-19-pandemin och de krisåtgärder som införts på grund av den. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa tjänster och tillräckligt stöd till dem som befinner sig i otrygga situationer, bland andra kvinnor som riskerar bli fattiga eller redan är det, är hemlösa eller riskerar social utestängning. Parlamentet välkomnar fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) som ställer ytterligare medel till förfogande för att ta itu med materiell fattigdom och socialt stöd. Parlamentet framhåller att hemlösa och papperslösa kvinnor måste få tillgång till hälso- och sjukvård. Parlamentet konstaterar att man i kommissionens handlingsplan för integration och inkludering beaktat dessa socialgruppers omständigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vederbörligen beakta hemlösa kvinnor i sina pandemiåtgärdsplaner. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar de ytterligare behoven bland minoritetsgrupper, såsom kvinnor med romsk bakgrund, som råkar ut för inrotad diskriminering och fortlöpande kränkningar av sina rättigheter, eftersom de saknar tillgång till grundläggande infrastruktur, tjänster och information, framför allt så länge isoleringsåtgärder är i kraft. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att stödtjänster är grundläggande för hbtqi-personer, inbegripet stöd till psykisk hälsa, stödgrupper och stödtjänster för offer för könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet beklagar djupt fallen av främlingsfientlighet och rasdiskriminering, som ökat i samband med krisen, och uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att ha nolltolerans mot rasistiska angrepp samt att anta ett intersektionellt synsätt i sina svarsåtgärder, där man beaktar behoven hos marginaliserade befolkningsgrupper, bland annat rasminoriteter och etniska minoriteter. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att anta och genomföra antidiskrimineringsdirektivet samt att garantera att diskriminering på flera grunder och olika former av intersektionell diskriminering undanröjs i alla EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste säkerställa att barn får kontinuerlig tillgång till utbildning, varvid det gäller att ta vederbörlig hänsyn till grupper från marginaliserade socioekonomiska bakgrunder, utsatta barn och flickor som riskerar fattigdom eller lever i fattigdom och således löper större risk för tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. Parlamentet understryker att det måste säkerställas att alla fullständigt kan ta del av distansundervisning. Parlamentet betonar att alla ungdomar måste få nödvändiga resurser och stöd under den tid då skolorna är stängda och göra det lättare för dem att återvända till utbildningssystemet så snart krisen är över. |
| --- | --- |

48.

Yttre åtgärder

| 49. | Europaparlamentet betonar att covid-19 är en global pandemi som kräver en global lösning. Parlamentet framhåller kvinnors och flickors utsatta situation i många delar av världen i samband med covid-19, i synnerhet i bräckliga och konfliktdrabbade stater, till följd exempelvis av bristande tillgång till hälso- och sjukvård, inklusive SRHR, utsatthet för könsrelaterat våld, inklusive kvinnlig könsstympning och tidiga eller påtvingade äktenskap, anställningsstatus, bristande tillgång till utbildning och extrem fattigdom och svält. Parlamentet konstaterar att kvinnorna i många partnerländer är anställda inom sådana kvinnodominerade sektorer som konfektionsindustrin och livsmedelsproduktionen som drabbats hårdast, med följdverkningar för deras familjers och samhällens fattigdomsnivåer och för kvinnornas och flickornas ekonomiska oberoende, hälsa och säkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att ekonomiskt stöd som partnerländer får för att komma till rätta med krisen också anslås som stöd till kvinnor och flickor. Parlamentet yrkar på mera stöd till försvarare av kvinnors mänskliga rättigheter och kvinnorättsorganisationer och deras deltagande på alla beslutsnivåer. Parlamentet framhåller att man måste göra allt för att ett framtida vaccin ska finnas att tillgå för alla. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar det Team Europe-paket som kommissionen lagt fram till stöd för partnerländer i kampen mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser, och betonar behovet av hänsyn till jämställdhetsaspekter och öronmärkta jämställdhetsutgifter vid tilldelningen av dessa medel. Parlamentet betonar behovet av ett genusmedvetet svar på covid-19 vid genomförandet av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) och det tredje instrumentet för stöd inför anslutningen, i syfte att ta hänsyn till kvinnors och flickors unika situation och stimulera möjligheter efter krisen. Under denna tid uppmuntrar parlamentet fortsatt och prioriterad utbildning i nödsituationer. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att prioritera global solidaritet genom att upprätthålla en tillräcklig nivå på finansieringen av det offentliga utvecklingsbiståndet och genom att stödja partnerländernas krisbemötande på ett helhetsbetonat sätt. Parlamentet uppmanar EU att fokusera på att stärka tillgången till hälso- och sjukvård, också SRHR, i sina humanitära insatser och utvecklingsinsatser mot covid-19-pandemin och för internationell utveckling, också inom den nya tredje handlingsplanen för jämställdhet. Parlamentet framhåller att principerna för jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering bör följas överallt i de geografiska och tematiska programmen för NDICI. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga en värdegrund för EU:s handelspolitik, där det säkerställs en hög skyddsnivå för arbetstagarrättigheter och miljörättigheter samt respekt för de grundläggande friheterna och mänskliga rättigheterna, inbegripet jämställdhet. Parlamentet påminner om att jämställdhetsintegrering måste ingå i alla EU:s handels- och investeringsavtal, tillsammans med ett ambitiöst och verkställbart kapitel om handel och hållbar utveckling. Parlamentet konstaterar att handelsavtalsförhandlingar skulle kunna bli viktiga för jämställdhetsfrämjande i tredjeländer och ökad egenmakt för kvinnor där. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för och ge sitt stöd till att det tas med särskilda mervärdesbaserade jämställdhetskapitel i EU:s handels- och investeringsavtal, på grundval av befintliga internationella exempel. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa kvinnor och flickor i centrum för sina globala insatser samt att låta dem fullständigt medverka, lyssna på dem och ge dem möjlighet att aktivt delta i insatserna mot pandemin. |
| --- | --- |

52.

Könsaspekter och återhämtning

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att till fullo utvärdera de könsspecifika effekter och behov som krisen och dess socioekonomiska konsekvenser fört med sig. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hjälpa kvinnor att återhämta sig från krisen med hjälp av extra och riktade budgetresurser, också inom genomförandet av återhämtningspaketet, särskilt inom områdena sysselsättning, våld och SRHR, samt att övervaka utgifterna och tillämpa jämställdhetsintegrering i alla förslag med anknytning till budget, politik och lagstiftning, alldeles som kommissionen i jämställdhetsstrategin åtagit sig att göra. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka anknytningen mellan klimatförändringspolitik, digital politik och jämställdhet i sina kommande förslag. Parlamentet betonar att förberedande åtgärder är det bästa sättet att bygga upp motståndskraft på alla områden inför framtida kriser. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet vill att jämställdhet ska tas upp som en av de politiska prioriteringarna vid den kommande konferensen om Europas framtid, och att EU ska säkerställa en jämn könsfördelning i sina organ och involvera kvinnorättsorganisationer och kvinnoorganisationer i sitt arbete för att säkerställa hänsynstagande till kvinnors behov efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att upprätthålla en stödjande miljö för civilsamhällesorganisationer, särskilt genom politiskt stöd och tillräcklig finansiering. |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Rådets direktiv 79/7/EEG av den 19 december 1978 om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet (EGT L 6, 10.1.1979, s. 24).

(2)  Rådets direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (EGT L 359, 19.12.1986, s. 56).

(3)  Rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (tionde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EGT L 348, 28.11.1992, s. 1).

(4)  Rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (EUT L 373, 21.12.2004, s. 37).

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (EUT L 204, 26.7.2006, s. 23).

(6)  Rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv 96/34/EG (EUT L 68, 18.3.2010, s. 13).

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (EUT L 180, 15.7.2010, s. 1).

(8)  EUT L 188, 12.7.2019, s. 79.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2020)0039.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2020)0025.

(11)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 102.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2019)0080.

(13)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 80.

(14)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 164.

(15)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 28.

(16)  EUT C 458, 19.12.2018, s. 34.

(17)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 6.

(18)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 60.

(19)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 49.

(20)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 14.

(21)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 99.

(22)  EUT C 50, 9.2.2018, s. 25.

(23)  EUT C 11, 12.1.2018, s. 35.

(24)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 173.

(25)  EUT C 407, 4.11.2016, s. 2.

(26)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes /STUD/2018/604979/IPOL_STU(2018)604979_EN.pdf

(27)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/frontline-workers

(28)  EIGE: Jämställdhetsindex 2019.

(29)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/economic-hardship-and-gender

(30)  Eurofounds undersökning om covid-19 2020.

(31)  Eurofound: Closing gender gaps in employment: defending progress and responding to COVID-19 challenges, 2020.

(32)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(33)  https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/how-will-covid-19-crisis-affect-existing-gender-divides-europe

(34)  Eurofounds undersökning om covid-19 2020.

(35)  UN Women, From Insights to Action: Gender Equality in the Wake of COVID-19.

(36)  Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1).

(37)  COM(2012)0614.

(38)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem, (EUT L 315, 14.11.2012, s. 57).

(39)  Kommissionens rapport av den 11 maj 2020 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem, (COM(2020)0188).

(40)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/gender-impacts-health

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/208 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/208

---

P9_TA(2021)0025

EU:s strategi för jämställdhet

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om EU:s strategi för jämställdhet (2019/2169(INI))

(2021/C 456/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 6, 8, 10, 83, 153 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 6, 8, 10, 83, 153 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, särskilt mål 5 och dess respektive delmål och indikatorer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, särskilt mål 5 och dess respektive delmål och indikatorer,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979,

| — | med beaktande av direktiven från 1975 och framåt om de olika aspekterna av likabehandling av män och kvinnor (direktiv 79/7/EEG (1), direktiv 86/613/EEG (2), direktiv 92/85/EEG (3), direktiv 2004/113/EG (4), direktiv 2006/54/EG (5), direktiv 2010/18/EU (6) och direktiv 2010/41/EU (7)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiven från 1975 och framåt om de olika aspekterna av likabehandling av män och kvinnor (direktiv 79/7/EEG (1), direktiv 86/613/EEG (2), direktiv 92/85/EEG (3), direktiv 2004/113/EG (4), direktiv 2006/54/EG (5), direktiv 2010/18/EU (6) och direktiv 2010/41/EU (7)),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (8) (direktiv ”Work-Life Balance), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (8) (direktiv ”Work-Life Balance),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 14 mars 2012 om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (direktivet om kvinnor i styrelser) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 14 mars 2012 om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (direktivet om kvinnor i styrelser) (COM(2012)0614),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut av den 4 mars 2016 om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut av den 4 mars 2016 om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (COM(2016)0109),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 6 mars 2019Rapport om jämställdhet mellan kvinnor och män i EU (2019), (SWD(2019)0101), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 6 mars 2019Rapport om jämställdhet mellan kvinnor och män i EU (2019), (SWD(2019)0101),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2020 om EU:s prioriteringar inför det 64:e mötet i FN:s kvinnokommission (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2020 om EU:s prioriteringar inför det 64:e mötet i FN:s kvinnokommission (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 januari 2020 om lönegapet mellan kvinnor och män (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 januari 2020 om lönegapet mellan kvinnor och män (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om jämställdhet inom mediesektorn i EU (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om jämställdhet inom mediesektorn i EU (13),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) jämställdhetsindex 2019, offentliggjort den 15 oktober 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) jämställdhetsindex 2019, offentliggjort den 15 oktober 2019,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om jämställdhet och skattepolitik i EU (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2019 om jämställdhet och skattepolitik i EU (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om jämställdhet i EU:s handelsavtal (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om jämställdhet i EU:s handelsavtal (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om främjande av jämställdhet inom psykisk hälsa och klinisk forskning (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om främjande av jämställdhet inom psykisk hälsa och klinisk forskning (19),

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 100 om lika lön från 1951 och ILO:s konvention nr 190 om våld och trakasserier från 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 100 om lika lön från 1951 och ILO:s konvention nr 190 om våld och trakasserier från 2019,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 7 mars 2014 om stärkande av principen om lika lön för kvinnor och män genom bättre insyn (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 7 mars 2014 om stärkande av principen om lika lön för kvinnor och män genom bättre insyn (20),

| — | med beaktande av kommissionens strategiska engagemang för jämställdhet 2016–2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategiska engagemang för jämställdhet 2016–2019,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2017EU:s handlingsplan 2017–2019: Åtgärda löneklyftan mellan kvinnor och män (COM(2017)0678), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2017EU:s handlingsplan 2017–2019: Åtgärda löneklyftan mellan kvinnor och män (COM(2017)0678),

| — | med beaktande av kommissionens rapport från 2019 om jämställdhet mellan kvinnor och män i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från 2019 om jämställdhet mellan kvinnor och män i EU,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 juni 2019 om att överbrygga lönegapet mellan könen: centrala strategier och åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 juni 2019 om att överbrygga lönegapet mellan könen: centrala strategier och åtgärder,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om bekämpning av ojämlikhet som ett sätt att stimulera sysselsättning och tillväxt (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om bekämpning av ojämlikhet som ett sätt att stimulera sysselsättning och tillväxt (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om sexuell exploatering och prostitution samt effekterna av detta för jämställdheten (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om sexuell exploatering och prostitution samt effekterna av detta för jämställdheten (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om externa faktorer som utgör hinder för kvinnligt företagande i Europa (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om externa faktorer som utgör hinder för kvinnligt företagande i Europa (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (27),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa (28),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (29),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (30),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2019 om jämställda ekonomier i EU: vägen framåt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2019 om jämställda ekonomier i EU: vägen framåt,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, och särskilt dess principer 1, 2, 3, 6, 9, 11, 12 och 15, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, och särskilt dess principer 1, 2, 3, 6, 9, 11, 12 och 15,

| — | med beaktande av EU:s andra handlingsplan för jämställdhet och det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna Jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s andra handlingsplan för jämställdhet och det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna Jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (SWD(2015)0182),

| — | med beaktande av deklarationen och handlingsplanen från Peking och resultaten av dess översynskonferenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen och handlingsplanen från Peking och resultaten av dess översynskonferenser,

| — | med beaktande av den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD), dess handlingsplan och resultaten av dess översynskonferenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD), dess handlingsplan och resultaten av dess översynskonferenser,

| — | med beaktande av Parisavtalet från 2016, som antagits inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCC), och det förstärkta Lima-arbetsprogrammet om jämställdhet och dess handlingsplan för jämställdhet från december 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet från 2016, som antagits inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCC), och det förstärkta Lima-arbetsprogrammet om jämställdhet och dess handlingsplan för jämställdhet från december 2019,

| — | med beaktande av undersökningen från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) Violence against women: an EU-wide survey, offentliggjord 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) Violence against women: an EU-wide survey, offentliggjord 2014,

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 7 maj 2020Demografiska utmaningar i EU mot bakgrund av den ekonomiska och utvecklingsmässiga ojämlikheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 7 maj 2020Demografiska utmaningar i EU mot bakgrund av den ekonomiska och utvecklingsmässiga ojämlikheten,

| — | med beaktande av den europeiska deklarationen om jämställdhet mellan kvinnor och män på lokal och regional nivå, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska deklarationen om jämställdhet mellan kvinnor och män på lokal och regional nivå,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0234/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0234/2020), och av följande skäl:

| A. | Rätten till likabehandling är en grundläggande rättighet enligt EU-fördragen och i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och väsentlig för deras fortsatta utveckling. |
| --- | --- |

A.

Rätten till likabehandling är en grundläggande rättighet enligt EU-fördragen och i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och väsentlig för deras fortsatta utveckling.

| B. | Medlemsstaterna låg i genomsnitt på 67,4 poäng av 100 i EU:s jämställdhetsindex 2019 – ett resultat som bara har förbättrats med 5,4 poäng sedan 2005. |
| --- | --- |

B.

Medlemsstaterna låg i genomsnitt på 67,4 poäng av 100 i EU:s jämställdhetsindex 2019 – ett resultat som bara har förbättrats med 5,4 poäng sedan 2005.

| C. | Det finns skadliga strukturer och könsstereotyper runtom i världen som befäster ojämlikheter, och genom att avveckla dessa strukturer och stereotyper kommer jämställdheten att främjas. Att främja jämställdhet och investera i kvinnor och flickor är inte bara gynnsamt för hela samhället, utan även ett mål i sig. Det är viktigt att undersöka beständigheten för och de bakomliggande orsakerna till ”the leaky pipeline”-fenomenet, dvs. att kvinnor som resurs försvinner ur det akademiska systemet under hela vägen upp genom forskningshierarkin. Det behövs en stark kvinnorättsrörelse för att upprätthålla demokratiska värden, grundläggande rättigheter och särskilt kvinnors rättigheter, och hot mot kvinnors rättigheter är också ett hot mot demokratin. |
| --- | --- |

C.

Det finns skadliga strukturer och könsstereotyper runtom i världen som befäster ojämlikheter, och genom att avveckla dessa strukturer och stereotyper kommer jämställdheten att främjas. Att främja jämställdhet och investera i kvinnor och flickor är inte bara gynnsamt för hela samhället, utan även ett mål i sig. Det är viktigt att undersöka beständigheten för och de bakomliggande orsakerna till ”the leaky pipeline”-fenomenet, dvs. att kvinnor som resurs försvinner ur det akademiska systemet under hela vägen upp genom forskningshierarkin. Det behövs en stark kvinnorättsrörelse för att upprätthålla demokratiska värden, grundläggande rättigheter och särskilt kvinnors rättigheter, och hot mot kvinnors rättigheter är också ett hot mot demokratin.

| D. | Diskriminering på grund av kön kombineras ofta med diskriminering på grund av identitet, exempelvis kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionsnedsättning, ålder, sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck, och klass och/eller migrationsstatus, vilket ger upphov till diskriminering på dubbla eller flera grunder. Ett övergripande intersektionellt förhållningssätt är viktigt inom all jämställdhetspolitik, för att erkänna och motverka dessa mångdubbla diskrimineringsfaktorer. EU:s politik har hittills inte tillämpat något intersektionellt förhållningssätt utan har mest varit inriktad på den individuella dimensionen av diskriminering, som inte tar sig an dess institutionella, strukturella och historiska dimensioner. Att tillämpa en intersektionell analys gör det inte bara möjligt för oss att förstå strukturella hinder, utan ger också belägg för att skapa riktmärken och bana väg för en strategisk och effektiv politik mot systemisk diskriminering, utestängning och bristande jämställdhet. Sådana insatser måste ta itu med alla former av diskriminering för att uppnå jämställdhet för alla kvinnor. |
| --- | --- |

D.

Diskriminering på grund av kön kombineras ofta med diskriminering på grund av identitet, exempelvis kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionsnedsättning, ålder, sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck, och klass och/eller migrationsstatus, vilket ger upphov till diskriminering på dubbla eller flera grunder. Ett övergripande intersektionellt förhållningssätt är viktigt inom all jämställdhetspolitik, för att erkänna och motverka dessa mångdubbla diskrimineringsfaktorer. EU:s politik har hittills inte tillämpat något intersektionellt förhållningssätt utan har mest varit inriktad på den individuella dimensionen av diskriminering, som inte tar sig an dess institutionella, strukturella och historiska dimensioner. Att tillämpa en intersektionell analys gör det inte bara möjligt för oss att förstå strukturella hinder, utan ger också belägg för att skapa riktmärken och bana väg för en strategisk och effektiv politik mot systemisk diskriminering, utestängning och bristande jämställdhet. Sådana insatser måste ta itu med alla former av diskriminering för att uppnå jämställdhet för alla kvinnor.

| E. | EU har antagit betydelsefull lagstiftning och gjort avgörande framsteg för att uppnå jämställdhet. Detta arbete har dock avtagit de senaste åren, samtidigt som de rörelser som är emot en jämställdhetspolitik och kvinnors rättigheter och som strävar efter att återupprätta de traditionella könsrollerna som norm, ifrågasätta det oförändrade läget och blockera fortsatta framsteg har blomstrat. Dessa rörelser som motsätter sig jämställdhetspolitik, olika familjekonstellationer, samkönat äktenskap, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt jämställdhetsintegrering försöker påverka beslutsfattandet på nationell och europeisk nivå i syfte att, på ett oroväckande sätt, vrida tillbaka klockan för redan etablerade grundläggande rättigheter. Hot mot kvinnors rättigheter innebär alltid även hot mot demokratin liksom mot sociala och ekonomiska framsteg. |
| --- | --- |

E.

EU har antagit betydelsefull lagstiftning och gjort avgörande framsteg för att uppnå jämställdhet. Detta arbete har dock avtagit de senaste åren, samtidigt som de rörelser som är emot en jämställdhetspolitik och kvinnors rättigheter och som strävar efter att återupprätta de traditionella könsrollerna som norm, ifrågasätta det oförändrade läget och blockera fortsatta framsteg har blomstrat. Dessa rörelser som motsätter sig jämställdhetspolitik, olika familjekonstellationer, samkönat äktenskap, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt jämställdhetsintegrering försöker påverka beslutsfattandet på nationell och europeisk nivå i syfte att, på ett oroväckande sätt, vrida tillbaka klockan för redan etablerade grundläggande rättigheter. Hot mot kvinnors rättigheter innebär alltid även hot mot demokratin liksom mot sociala och ekonomiska framsteg.

| F. | Rättigheter på hälsoområdet, särskilt i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa, är en grundläggande rättighet för kvinnor, som bör förstärkas och inte på något sätt urvattnas eller upphävas. |
| --- | --- |

F.

Rättigheter på hälsoområdet, särskilt i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa, är en grundläggande rättighet för kvinnor, som bör förstärkas och inte på något sätt urvattnas eller upphävas.

| G. | I vissa medlemsstater finns det en märkbar tillbakagång, bland annat inom området för kvinnors ekonomiska egenmakt, och det finns risk för att jämställdhet hamnar ännu längre ner på medlemsstaternas dagordning. |
| --- | --- |

G.

I vissa medlemsstater finns det en märkbar tillbakagång, bland annat inom området för kvinnors ekonomiska egenmakt, och det finns risk för att jämställdhet hamnar ännu längre ner på medlemsstaternas dagordning.

| H. | En av tre kvinnor i åldern 15 eller äldre i EU har utsatts för någon form av fysiskt och/eller sexuellt våld (31), varannan kvinna har utsatts för sexuella trakasserier och en av tio kvinnor har utsatts för trakasserier på nätet. |
| --- | --- |

H.

En av tre kvinnor i åldern 15 eller äldre i EU har utsatts för någon form av fysiskt och/eller sexuellt våld (31), varannan kvinna har utsatts för sexuella trakasserier och en av tio kvinnor har utsatts för trakasserier på nätet.

| I. | Alla former av våld mot kvinnor (fysiskt, sexuellt, psykiskt, ekonomiskt eller nätvåld) är en kränkning av de mänskliga rättigheterna och ett av de största hindren för jämställdhet. Ett liv utan våld är en förutsättning för jämställdhet. Könsrelaterat våld på hälsoområdet, till exempel våld relaterat till obstetrik och gynekologi, är en form av våld som har kommit i dager först under de senaste åren, och våld mot äldre kvinnor är fortfarande till stor del inte tillräckligt erkänt. Desinformationskampanjer för att undergräva jämställdhet blockerar också framsteg i frågan om att utrota våld mot kvinnor, vilket man har sett i samband med Istanbulkonventionen, och ger upphov till ett motstånd från allmänheten och skadliga politiska beslut i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

I.

Alla former av våld mot kvinnor (fysiskt, sexuellt, psykiskt, ekonomiskt eller nätvåld) är en kränkning av de mänskliga rättigheterna och ett av de största hindren för jämställdhet. Ett liv utan våld är en förutsättning för jämställdhet. Könsrelaterat våld på hälsoområdet, till exempel våld relaterat till obstetrik och gynekologi, är en form av våld som har kommit i dager först under de senaste åren, och våld mot äldre kvinnor är fortfarande till stor del inte tillräckligt erkänt. Desinformationskampanjer för att undergräva jämställdhet blockerar också framsteg i frågan om att utrota våld mot kvinnor, vilket man har sett i samband med Istanbulkonventionen, och ger upphov till ett motstånd från allmänheten och skadliga politiska beslut i vissa medlemsstater.

| J. | Människohandeln är en av de mest uppenbara kränkningarna av de grundläggande rättigheterna och människans värdighet. Kvinnor och flickor utgör 80 procent av de registrerade offren för människohandel och 95 procent av de registrerade offren för människohandel för sexuellt utnyttjande. Människohandel, som främst omfattar kvinnor och barn, utgör en allt större gren av den organiserade brottsligheten och är en form av slaveri och en kränkning av de mänskliga rättigheterna, särskilt när den syftar till sexuellt utnyttjande. Prostitutionsmarknaden underblåser människohandeln med kvinnor och barn och förvärrar våldet mot dem. Medlemsstaterna måste utforma sin sociala och ekonomiska politik på ett sätt som hjälper utsatta kvinnor och flickor att lämna prostitutionen, bland annat genom att ta fram en särskild social och ekonomisk politik som är utformad för att hjälpa dem. |
| --- | --- |

J.

Människohandeln är en av de mest uppenbara kränkningarna av de grundläggande rättigheterna och människans värdighet. Kvinnor och flickor utgör 80 procent av de registrerade offren för människohandel och 95 procent av de registrerade offren för människohandel för sexuellt utnyttjande. Människohandel, som främst omfattar kvinnor och barn, utgör en allt större gren av den organiserade brottsligheten och är en form av slaveri och en kränkning av de mänskliga rättigheterna, särskilt när den syftar till sexuellt utnyttjande. Prostitutionsmarknaden underblåser människohandeln med kvinnor och barn och förvärrar våldet mot dem. Medlemsstaterna måste utforma sin sociala och ekonomiska politik på ett sätt som hjälper utsatta kvinnor och flickor att lämna prostitutionen, bland annat genom att ta fram en särskild social och ekonomisk politik som är utformad för att hjälpa dem.

| K. | Fattigdom och social utestängning har strukturella orsaker som det är nödvändigt att undanröja och vända, särskilt genom politiska åtgärder för sysselsättning, bostäder, rörlighet och tillgång till offentliga tjänster. Prostitution och människohandel för sexuellt utnyttjande, särskilt med kvinnor och barn, är en form av slaveri och är oförenligt med människans värdighet, särskilt i länder där sexindustrin har legaliserats. Människohandeln ökar i hela världen till följd av att den organiserade brottsligheten växer och blir allt lönsammare. Prostitutionsmarknaden underblåser människohandeln med kvinnor och barn och förvärrar våldet mot dem, särskilt i länder där sexindustrin har legaliserats. |
| --- | --- |

K.

Fattigdom och social utestängning har strukturella orsaker som det är nödvändigt att undanröja och vända, särskilt genom politiska åtgärder för sysselsättning, bostäder, rörlighet och tillgång till offentliga tjänster. Prostitution och människohandel för sexuellt utnyttjande, särskilt med kvinnor och barn, är en form av slaveri och är oförenligt med människans värdighet, särskilt i länder där sexindustrin har legaliserats. Människohandeln ökar i hela världen till följd av att den organiserade brottsligheten växer och blir allt lönsammare. Prostitutionsmarknaden underblåser människohandeln med kvinnor och barn och förvärrar våldet mot dem, särskilt i länder där sexindustrin har legaliserats.

| L. | Enligt FN upplever nästan 35 procent av alla kvinnor i världen mobbning eller sexuella trakasserier på arbetsplatsen eller trakasserier med allvarliga konsekvenser i fråga om personliga och yrkesmässiga ambitioner, vilket skadar kvinnors självförtroende och deras förhandlingsposition för rättvisare ersättning. Rättvis ersättning och ekonomiskt oberoende är en nödvändig förutsättning för att kvinnor ska kunna lämna destruktiva och våldsamma förhållanden. |
| --- | --- |

L.

Enligt FN upplever nästan 35 procent av alla kvinnor i världen mobbning eller sexuella trakasserier på arbetsplatsen eller trakasserier med allvarliga konsekvenser i fråga om personliga och yrkesmässiga ambitioner, vilket skadar kvinnors självförtroende och deras förhandlingsposition för rättvisare ersättning. Rättvis ersättning och ekonomiskt oberoende är en nödvändig förutsättning för att kvinnor ska kunna lämna destruktiva och våldsamma förhållanden.

| M. | Jämställdhet kan endast uppnås genom att garantera likhet inför lagen och lika möjligheter till utbildning och sysselsättning. |
| --- | --- |

M.

Jämställdhet kan endast uppnås genom att garantera likhet inför lagen och lika möjligheter till utbildning och sysselsättning.

| N. | De traditionella könsrollerna och könsstereotyperna påverkar fortfarande arbetsfördelningen i hemmet, i utbildningar, på arbetsplatser och i samhället. Oavlönat omsorgs- och hushållsarbete utförs främst av kvinnor, vilket påverkar sysselsättning och karriärutveckling samt bidrar till löne- och pensionsklyftan mellan könen. Åtgärder för balans mellan arbete och privatliv, såsom direktivet om balans mellan arbete och privatliv, är viktiga första steg, som först och främst behöver införlivas korrekt av medlemsstaterna, genomföras fullt ut inom utsatt tidsfrist och även kompletteras med ytterligare åtgärder för att göra fler män delaktiga i oavlönat arbete och omsorgsarbete, varvid man behöver betona att det är lika viktigt som yrkesarbete, och för att främja en modell med ”lika försörjnings- och omsorgsansvar”. Traditionella strukturer, oavlönat omsorgsarbete och negativa incitament i den nationella skattepolitiken bidrar till att tvinga kvinnor in i rollen, eller att få dem att stanna kvar i rollen, som den person som inte tjänar huvudinkomsten i hushållet, vilket får negativa konsekvenser både för kvinnorna och deras ekonomiska oberoende och för samhället i sin helhet. |
| --- | --- |

N.

De traditionella könsrollerna och könsstereotyperna påverkar fortfarande arbetsfördelningen i hemmet, i utbildningar, på arbetsplatser och i samhället. Oavlönat omsorgs- och hushållsarbete utförs främst av kvinnor, vilket påverkar sysselsättning och karriärutveckling samt bidrar till löne- och pensionsklyftan mellan könen. Åtgärder för balans mellan arbete och privatliv, såsom direktivet om balans mellan arbete och privatliv, är viktiga första steg, som först och främst behöver införlivas korrekt av medlemsstaterna, genomföras fullt ut inom utsatt tidsfrist och även kompletteras med ytterligare åtgärder för att göra fler män delaktiga i oavlönat arbete och omsorgsarbete, varvid man behöver betona att det är lika viktigt som yrkesarbete, och för att främja en modell med ”lika försörjnings- och omsorgsansvar”. Traditionella strukturer, oavlönat omsorgsarbete och negativa incitament i den nationella skattepolitiken bidrar till att tvinga kvinnor in i rollen, eller att få dem att stanna kvar i rollen, som den person som inte tjänar huvudinkomsten i hushållet, vilket får negativa konsekvenser både för kvinnorna och deras ekonomiska oberoende och för samhället i sin helhet.

| O. | Beräkningar visar att 80 procent av all omsorg i EU tillhandahålls av anhörigvårdare som främst är kvinnor (75 procent), vilket tyder på att det finns könsskillnader inom omsorgen som kraftigt påverkar pensionsklyftan mellan könen. Över 50 procent av anhörigvårdarna under 65 år kombinerar omsorgsuppgifter med förvärvsarbete, vilket leder till svårigheter när det gäller att skapa balans mellan arbete och privatliv. Anhörigvårdare är ofta anställda inom lågkvalificerade och lågavlönade arbeten som går att anpassa till deras omsorgsschema och kan även tvingas att gå ner i arbetstid eller lämna ett avlönat arbete. Mellan 7 och 21 procent av anhörigvårdarna minskar sin arbetstid, och mellan 3 och 18 procent drar sig tillbaka från arbetsmarknaden. Tillhandahållandet av omsorg av god kvalitet i EU varierar i stor utsträckning både inom och mellan medlemsstaterna, mellan privata och offentliga miljöer, mellan stadsområden och landsbygdsområden samt mellan olika åldersgrupper. Data om tillhandahållandet av omsorg i EU är ganska fragmenterade, och det saknas ett helhetsgrepp som behövs för att ta itu med de demografiska utmaningar som EU står inför med ett resulterande tryck på offentliga utgifter. |
| --- | --- |

O.

Beräkningar visar att 80 procent av all omsorg i EU tillhandahålls av anhörigvårdare som främst är kvinnor (75 procent), vilket tyder på att det finns könsskillnader inom omsorgen som kraftigt påverkar pensionsklyftan mellan könen. Över 50 procent av anhörigvårdarna under 65 år kombinerar omsorgsuppgifter med förvärvsarbete, vilket leder till svårigheter när det gäller att skapa balans mellan arbete och privatliv. Anhörigvårdare är ofta anställda inom lågkvalificerade och lågavlönade arbeten som går att anpassa till deras omsorgsschema och kan även tvingas att gå ner i arbetstid eller lämna ett avlönat arbete. Mellan 7 och 21 procent av anhörigvårdarna minskar sin arbetstid, och mellan 3 och 18 procent drar sig tillbaka från arbetsmarknaden. Tillhandahållandet av omsorg av god kvalitet i EU varierar i stor utsträckning både inom och mellan medlemsstaterna, mellan privata och offentliga miljöer, mellan stadsområden och landsbygdsområden samt mellan olika åldersgrupper. Data om tillhandahållandet av omsorg i EU är ganska fragmenterade, och det saknas ett helhetsgrepp som behövs för att ta itu med de demografiska utmaningar som EU står inför med ett resulterande tryck på offentliga utgifter.

| P. | Flera medlemsstater har svårt att tillhandahålla barnomsorgstjänster som matchar föräldrarnas behov, inbegripet ensamstående föräldrar (främst ensamstående mödrar), och människor har fortfarande svårt att förena familjeliv, privatliv och yrkesliv, särskilt kvinnor. Kvinnor över 45 års ålder betraktas ofta som icke fullvärdiga arbetstagare och har betydligt sämre arbetsvillkor än män, särskilt när de återvänder till arbetet efter mamma- eller föräldraledighet eller när de tvingas förena arbete med vård av närstående. |
| --- | --- |

P.

Flera medlemsstater har svårt att tillhandahålla barnomsorgstjänster som matchar föräldrarnas behov, inbegripet ensamstående föräldrar (främst ensamstående mödrar), och människor har fortfarande svårt att förena familjeliv, privatliv och yrkesliv, särskilt kvinnor. Kvinnor över 45 års ålder betraktas ofta som icke fullvärdiga arbetstagare och har betydligt sämre arbetsvillkor än män, särskilt när de återvänder till arbetet efter mamma- eller föräldraledighet eller när de tvingas förena arbete med vård av närstående.

| Q. | För att främja balansen mellan arbete och privatliv bör ett väl utformat system för omsorgsrelaterad ledighet med högkvalitativa, lättillgängliga omsorgstjänster till ett överkomligt pris tillhandahållas, och utgifterna för dessa tjänster bör anses ingå i infrastrukturinvesteringar. Sådana tjänster är en förutsättning för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, även när det gäller ledande befattningar inom forskning och utveckling. |
| --- | --- |

Q.

För att främja balansen mellan arbete och privatliv bör ett väl utformat system för omsorgsrelaterad ledighet med högkvalitativa, lättillgängliga omsorgstjänster till ett överkomligt pris tillhandahållas, och utgifterna för dessa tjänster bör anses ingå i infrastrukturinvesteringar. Sådana tjänster är en förutsättning för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, även när det gäller ledande befattningar inom forskning och utveckling.

| R. | Skydd vid moderskap är en rättighet som måste upprätthållas fullt ut. Längre mammaledighetsperioder med fullständiga rättigheter och 100 procent lön bör bli verklighet. |
| --- | --- |

R.

Skydd vid moderskap är en rättighet som måste upprätthållas fullt ut. Längre mammaledighetsperioder med fullständiga rättigheter och 100 procent lön bör bli verklighet.

| S. | Rätten till lika lön för lika eller likvärdigt arbete garanteras inte alltid, inte ens när den är lagstadgad. Kollektivförhandlingar är viktiga för att jämställdhetsbrister på arbetsmarknaden ska kunna motverkas och övervinnas. Lönegapet mellan kvinnor och män i EU när det gäller timlön är 16 procent, även om detta varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. Detta lönegap stiger till 40 procent när man beaktar sysselsättningsgraden och det totala deltagandet på arbetsmarknaden. Lönegapet mellan kvinnor och män leder bland annat till en 37 procents pensionsklyfta mellan kvinnor och män. När det gäller deltagandet på arbetsmarknaden arbetar 8 procent av männen i EU deltid, jämfört med 31 procent av kvinnorna, vilket avslöjar ihållande jämställdhetsbrister, vars bakomliggande orsaker måste åtgärdas. |
| --- | --- |

S.

Rätten till lika lön för lika eller likvärdigt arbete garanteras inte alltid, inte ens när den är lagstadgad. Kollektivförhandlingar är viktiga för att jämställdhetsbrister på arbetsmarknaden ska kunna motverkas och övervinnas. Lönegapet mellan kvinnor och män i EU när det gäller timlön är 16 procent, även om detta varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. Detta lönegap stiger till 40 procent när man beaktar sysselsättningsgraden och det totala deltagandet på arbetsmarknaden. Lönegapet mellan kvinnor och män leder bland annat till en 37 procents pensionsklyfta mellan kvinnor och män. När det gäller deltagandet på arbetsmarknaden arbetar 8 procent av männen i EU deltid, jämfört med 31 procent av kvinnorna, vilket avslöjar ihållande jämställdhetsbrister, vars bakomliggande orsaker måste åtgärdas.

| T. | Även om kvinnors deltagande på arbetsmarknaden har ökat finns det ihållande könsklyftor som kan försätta kvinnor i utsatta eller otrygga situationer. Skillnaden i sysselsättning mellan kvinnor och män i EU uppgår till 11,6 procent (32). Kvinnor är underrepresenterade inom välbetalda sektorer och beslutsfattande positioner, och har oftare jobb som de är överkvalificerade för; en av fem kvinnliga arbetstagare i EU tillhör den lägsta lönegruppen, jämfört med en av tio män. En av konsekvenserna av lönegapet mellan kvinnor och män är en pensionsklyfta på 37 procent (33) – en situation som kommer att bestå i flera årtionden – och en ojämlik grad av ekonomiskt oberoende mellan kvinnor och män. Det krävs ambitiösa insatser för att överbrygga alla dessa klyftor. |
| --- | --- |

T.

Även om kvinnors deltagande på arbetsmarknaden har ökat finns det ihållande könsklyftor som kan försätta kvinnor i utsatta eller otrygga situationer. Skillnaden i sysselsättning mellan kvinnor och män i EU uppgår till 11,6 procent (32). Kvinnor är underrepresenterade inom välbetalda sektorer och beslutsfattande positioner, och har oftare jobb som de är överkvalificerade för; en av fem kvinnliga arbetstagare i EU tillhör den lägsta lönegruppen, jämfört med en av tio män. En av konsekvenserna av lönegapet mellan kvinnor och män är en pensionsklyfta på 37 procent (33) – en situation som kommer att bestå i flera årtionden – och en ojämlik grad av ekonomiskt oberoende mellan kvinnor och män. Det krävs ambitiösa insatser för att överbrygga alla dessa klyftor.

| U. | Kvinnors underrepresentation på arbetsmarknaden leder även till ett ojämlikt deltagande i beslutsfattande eller lönesättning och begränsar därför kvinnors möjligheter att förändra ekonomiska, politiska, sociala och kulturella strukturer. Vertikal och horisontell segregering i arbetslivet och diskriminerande metoder inom rekrytering och befordran är en av de främsta orsakerna till lönegapet mellan kvinnor och män. Könskvotering, varvade listor och efterföljande sanktioner i fall av förfaranden som brister i överensstämmelse eller funktion har visat sig vara effektiva åtgärder för att trygga jämställdhet och motverka ojämlika maktförhållanden. |
| --- | --- |

U.

Kvinnors underrepresentation på arbetsmarknaden leder även till ett ojämlikt deltagande i beslutsfattande eller lönesättning och begränsar därför kvinnors möjligheter att förändra ekonomiska, politiska, sociala och kulturella strukturer. Vertikal och horisontell segregering i arbetslivet och diskriminerande metoder inom rekrytering och befordran är en av de främsta orsakerna till lönegapet mellan kvinnor och män. Könskvotering, varvade listor och efterföljande sanktioner i fall av förfaranden som brister i överensstämmelse eller funktion har visat sig vara effektiva åtgärder för att trygga jämställdhet och motverka ojämlika maktförhållanden.

| V. | Det finns ett ekonomiskt argument för att kvinnor bör delta fullt ut i ekonomin, nämligen att sysselsättningsskillnaden mellan kvinnor och män kostar Europa 370 miljarder euro per år (34). |
| --- | --- |

V.

Det finns ett ekonomiskt argument för att kvinnor bör delta fullt ut i ekonomin, nämligen att sysselsättningsskillnaden mellan kvinnor och män kostar Europa 370 miljarder euro per år (34).

| W. | Tillgång till omfattande och åldersanpassad information, sexual- och samlevnadsundervisning samt tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, däribland familjeplanering, preventivmetoder samt säker och laglig abort, är avgörande för att uppnå jämställdhet och utrota könsrelaterat våld. Kränkningar av kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, bland annat förvägran av säker och laglig abortvård, är en form av våld mot kvinnor. Omfattande sexual- och samlevnadsundervisning samt flickors och kvinnors självständighet och förmåga att fatta fria och oberoende beslut om sina kroppar och liv är en förutsättning för deras ekonomiska oberoende och därmed för jämställdheten och utrotandet av könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

W.

Tillgång till omfattande och åldersanpassad information, sexual- och samlevnadsundervisning samt tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, däribland familjeplanering, preventivmetoder samt säker och laglig abort, är avgörande för att uppnå jämställdhet och utrota könsrelaterat våld. Kränkningar av kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, bland annat förvägran av säker och laglig abortvård, är en form av våld mot kvinnor. Omfattande sexual- och samlevnadsundervisning samt flickors och kvinnors självständighet och förmåga att fatta fria och oberoende beslut om sina kroppar och liv är en förutsättning för deras ekonomiska oberoende och därmed för jämställdheten och utrotandet av könsrelaterat våld.

| X. | Kvinnor har stått i främsta ledet i kampen mot covid-19-pandemin, och den rådande krisen inverkar i oproportionerlig grad på kvinnor och flickor samt på jämställdheten. Denna inverkan omfattar allt från en oroväckande ökning av könsrelaterat våld och trakasserier, ojämlik fördelning av ansvaret för oavlönat hushålls- och omsorgsarbete, begränsad tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter till massiva ekonomiska och arbetsrelaterade konsekvenser för kvinnor, i synnerhet hälso- och sjukvårdspersonal, anhörigvårdare och personal inom andra feminiserade och otrygga sektorer. Det krävs specifika åtgärder för att motverka detta. Återhämtningsprogram eller omställningsmedel bör fördelas på ett jämställt sätt. Åtstramningsåtgärder har tidigare visat sig vara skadliga för kvinnor, kvinnors rättigheter och jämställdheten. |
| --- | --- |

X.

Kvinnor har stått i främsta ledet i kampen mot covid-19-pandemin, och den rådande krisen inverkar i oproportionerlig grad på kvinnor och flickor samt på jämställdheten. Denna inverkan omfattar allt från en oroväckande ökning av könsrelaterat våld och trakasserier, ojämlik fördelning av ansvaret för oavlönat hushålls- och omsorgsarbete, begränsad tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter till massiva ekonomiska och arbetsrelaterade konsekvenser för kvinnor, i synnerhet hälso- och sjukvårdspersonal, anhörigvårdare och personal inom andra feminiserade och otrygga sektorer. Det krävs specifika åtgärder för att motverka detta. Återhämtningsprogram eller omställningsmedel bör fördelas på ett jämställt sätt. Åtstramningsåtgärder har tidigare visat sig vara skadliga för kvinnor, kvinnors rättigheter och jämställdheten.

| Y. | Respekt för de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna, inbegripet jämställdhet, är en förutsättning för skapandet och spridandet av olika kulturella och utbildningsmässiga uttryck, eftersom alla kulturella och kreativa sektorer har betydande påverkan på våra trosuppfattningar, värderingar och uppfattningar i genusfrågor. |
| --- | --- |

Y.

Respekt för de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna, inbegripet jämställdhet, är en förutsättning för skapandet och spridandet av olika kulturella och utbildningsmässiga uttryck, eftersom alla kulturella och kreativa sektorer har betydande påverkan på våra trosuppfattningar, värderingar och uppfattningar i genusfrågor.

| Z. | Kvinnor och flickor ställs inför flera hinder inom idrotten och utsätts inte bara för våld, utan även för diskriminering vad gäller lön, prispengar och arbetsvillkor, och är ofta underrepresenterade i styrelser för idrottsorganisationer och i medier. |
| --- | --- |

Z.

Kvinnor och flickor ställs inför flera hinder inom idrotten och utsätts inte bara för våld, utan även för diskriminering vad gäller lön, prispengar och arbetsvillkor, och är ofta underrepresenterade i styrelser för idrottsorganisationer och i medier.

| AA. | Kvinnor utgör endast 34,4 procent av egenföretagarna i EU och 30 procent av nyföretagarna. |
| --- | --- |

AA.

Kvinnor utgör endast 34,4 procent av egenföretagarna i EU och 30 procent av nyföretagarna.

| AB. | Kvinnor drabbas oproportionerligt hårt av fattigdom och social utestängning i Europa, i synnerhet ensamstående mödrar, kvinnor med funktionsnedsättning, äldre kvinnor, kvinnor från landsbygdsområden och avlägset belägna områden, migrantkvinnor och kvinnor som tillhör etniska minoriteter. 15 procent av alla hushåll med barn i EU är hushåll med ensamstående föräldrar. I genomsnitt sköts 85 procent av dessa hushåll av ensamstående mödrar, och 2017 låg 47 procent av alla hushåll med ensamstående föräldrar i riskzonen för fattigdom eller social utestängning. Hemlöshet bland kvinnor är ett växande problem. Antidiskrimineringsdirektivet, som skulle ge ett utökat skydd genom en övergripande strategi, är fortfarande blockerat av rådet. |
| --- | --- |

AB.

Kvinnor drabbas oproportionerligt hårt av fattigdom och social utestängning i Europa, i synnerhet ensamstående mödrar, kvinnor med funktionsnedsättning, äldre kvinnor, kvinnor från landsbygdsområden och avlägset belägna områden, migrantkvinnor och kvinnor som tillhör etniska minoriteter. 15 procent av alla hushåll med barn i EU är hushåll med ensamstående föräldrar. I genomsnitt sköts 85 procent av dessa hushåll av ensamstående mödrar, och 2017 låg 47 procent av alla hushåll med ensamstående föräldrar i riskzonen för fattigdom eller social utestängning. Hemlöshet bland kvinnor är ett växande problem. Antidiskrimineringsdirektivet, som skulle ge ett utökat skydd genom en övergripande strategi, är fortfarande blockerat av rådet.

| AC. | Jämställdhet och kvinnors deltagande i beslutsfattande är en förutsättning för en hållbar utveckling och en effektiv hantering av klimatutmaningarna för att åstadkomma en rättvis och jämlik omställning som inte lämnar någon på efterkälken. Klimatkrisen förvärrar jämställdhetsbristerna och gör det svårare att uppnå rättvisa mellan könen. Kvinnor upplever klimatförändringarnas konsekvenser på ett annat sätt, eftersom de är mer sårbara och av olika skäl utsätts för större risker och problem, som omfattar allt från ojämlik tillgång till resurser, utbildning, arbetsmöjligheter och markrättigheter till sociala och kulturella normer, stereotyper och kvinnors olika intersektionella erfarenheter. Alla klimatåtgärder måste innehålla ett jämställdhetsperspektiv och ett intersektionellt perspektiv. Kvinnors rättigheter måste stärkas för att minska klimatförändringarnas konsekvenser för kvinnor. Det måste skapas möjligheter för att underlätta för kvinnor att spela en viktigare roll i diskussioner och beslut om klimatförändringarna i egenskap av ledare, yrkesverksamma och tekniska förändringsagenter. |
| --- | --- |

AC.

Jämställdhet och kvinnors deltagande i beslutsfattande är en förutsättning för en hållbar utveckling och en effektiv hantering av klimatutmaningarna för att åstadkomma en rättvis och jämlik omställning som inte lämnar någon på efterkälken. Klimatkrisen förvärrar jämställdhetsbristerna och gör det svårare att uppnå rättvisa mellan könen. Kvinnor upplever klimatförändringarnas konsekvenser på ett annat sätt, eftersom de är mer sårbara och av olika skäl utsätts för större risker och problem, som omfattar allt från ojämlik tillgång till resurser, utbildning, arbetsmöjligheter och markrättigheter till sociala och kulturella normer, stereotyper och kvinnors olika intersektionella erfarenheter. Alla klimatåtgärder måste innehålla ett jämställdhetsperspektiv och ett intersektionellt perspektiv. Kvinnors rättigheter måste stärkas för att minska klimatförändringarnas konsekvenser för kvinnor. Det måste skapas möjligheter för att underlätta för kvinnor att spela en viktigare roll i diskussioner och beslut om klimatförändringarna i egenskap av ledare, yrkesverksamma och tekniska förändringsagenter.

| AD. | Kvinnor på landsbygden står inför många utmaningar, bland annat sämre levnadsstandard, mer begränsade sysselsättningsmöjligheter, relativ isolering från marknaderna, begränsad tillgång till infrastruktur, inbegripet landsbygdsinfrastruktur, offentliga tjänster och hälso- och sjukvård, tillgång till utbildning (inbegripet sexualundervisning) och information om utbildningsmöjligheter, och är underrepresenterade i beslutsfattande forum. Kvinnor är benägna att utföra osynligt arbete inom jordbruken på grund av avsaknaden av formell status för medhjälpande makar som gör att de får problem att få sitt arbete erkänt av de nationella systemen. |
| --- | --- |

AD.

Kvinnor på landsbygden står inför många utmaningar, bland annat sämre levnadsstandard, mer begränsade sysselsättningsmöjligheter, relativ isolering från marknaderna, begränsad tillgång till infrastruktur, inbegripet landsbygdsinfrastruktur, offentliga tjänster och hälso- och sjukvård, tillgång till utbildning (inbegripet sexualundervisning) och information om utbildningsmöjligheter, och är underrepresenterade i beslutsfattande forum. Kvinnor är benägna att utföra osynligt arbete inom jordbruken på grund av avsaknaden av formell status för medhjälpande makar som gör att de får problem att få sitt arbete erkänt av de nationella systemen.

| AE. | I EU lever 46 miljoner kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. Denna siffra utgör nästan 60 procent av den totala befolkningen med funktionsnedsättning. De flesta funktionsnedsättningarna är åldersrelaterade. |
| --- | --- |

AE.

I EU lever 46 miljoner kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. Denna siffra utgör nästan 60 procent av den totala befolkningen med funktionsnedsättning. De flesta funktionsnedsättningarna är åldersrelaterade.

| AF. | Över hälften av alla kvinnor i arbetsför ålder med funktionsnedsättning är ekonomiskt inaktiva. Allvarlig materiell fattigdom hos kvinnor med funktionsnedsättning är högre än hos kvinnor utan funktionsnedsättning i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

AF.

Över hälften av alla kvinnor i arbetsför ålder med funktionsnedsättning är ekonomiskt inaktiva. Allvarlig materiell fattigdom hos kvinnor med funktionsnedsättning är högre än hos kvinnor utan funktionsnedsättning i alla medlemsstater.

| AG. | Jämställdhetsindexet för 2019 visar att den bristande jämställdheten inom den digitala sektorn består och att det krävs ett könsperspektiv och en könsspecifik konsekvensbedömning i all politik som rör den digitala omvandlingen. Det är oerhört viktigt att överbrygga den digitala könsklyftan med bättre tillgång till teknik och internet för flickor och kvinnor. Kvinnor är en outnyttjad resurs inom framväxande områden, såsom digital teknik, AI och IKT, eftersom kvinnor utgör endast 16 procent av de åtta miljoner som arbetar inom IKT-sektorn i Europa. Andelen män som arbetar i den digitala sektorn är tre gånger större än andelen kvinnor. Att hjälpa fram fler kvinnor inom den digitala sektorn eller andra sektorer i framtiden är ytterst viktigt för att bekämpa löne- och pensionsklyftan mellan kvinnor och män och garantera kvinnors ekonomiska oberoende samt för att skapa nya sysselsättningsmöjligheter, även för grupper som normalt är utestängda från arbetsmarknaden. I detta avseende är det viktigt att kvinnors deltagande i digitalt entreprenörskap, naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt utbildning och arbete inom IKT uppmuntras. Genom att integrera fler kvinnor på den digitala arbetsmarknaden skulle den europeiska ekonomin kunna få en BNP-ökning på 16 miljarder euro. Bristande jämställdhet och diskriminering återkommer inom såväl utformning som inmatning och användning av artificiell intelligens (AI). Ofullständiga dataset och snedvridning kan skada hela resonemanget i ett AI-system och äventyra jämställdheten i samhället. |
| --- | --- |

AG.

Jämställdhetsindexet för 2019 visar att den bristande jämställdheten inom den digitala sektorn består och att det krävs ett könsperspektiv och en könsspecifik konsekvensbedömning i all politik som rör den digitala omvandlingen. Det är oerhört viktigt att överbrygga den digitala könsklyftan med bättre tillgång till teknik och internet för flickor och kvinnor. Kvinnor är en outnyttjad resurs inom framväxande områden, såsom digital teknik, AI och IKT, eftersom kvinnor utgör endast 16 procent av de åtta miljoner som arbetar inom IKT-sektorn i Europa. Andelen män som arbetar i den digitala sektorn är tre gånger större än andelen kvinnor. Att hjälpa fram fler kvinnor inom den digitala sektorn eller andra sektorer i framtiden är ytterst viktigt för att bekämpa löne- och pensionsklyftan mellan kvinnor och män och garantera kvinnors ekonomiska oberoende samt för att skapa nya sysselsättningsmöjligheter, även för grupper som normalt är utestängda från arbetsmarknaden. I detta avseende är det viktigt att kvinnors deltagande i digitalt entreprenörskap, naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt utbildning och arbete inom IKT uppmuntras. Genom att integrera fler kvinnor på den digitala arbetsmarknaden skulle den europeiska ekonomin kunna få en BNP-ökning på 16 miljarder euro. Bristande jämställdhet och diskriminering återkommer inom såväl utformning som inmatning och användning av artificiell intelligens (AI). Ofullständiga dataset och snedvridning kan skada hela resonemanget i ett AI-system och äventyra jämställdheten i samhället.

| AH. | Det är ytterst viktigt att samla in könsuppdelade data för att synliggöra skillnader och skapa riktad politik och för en jämställdhetsinriktad syn i alla aktuella frågor, bland annat könsrelaterat våld, funktionsnedsättningar, cancer och sällsynta eller kroniska sjukdomar, klimatförändringarnas konsekvenser, digitala färdigheter samt naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Könsspecifika data saknas fortfarande inom olika områden av EU:s och medlemsstaternas politik. |
| --- | --- |

AH.

Det är ytterst viktigt att samla in könsuppdelade data för att synliggöra skillnader och skapa riktad politik och för en jämställdhetsinriktad syn i alla aktuella frågor, bland annat könsrelaterat våld, funktionsnedsättningar, cancer och sällsynta eller kroniska sjukdomar, klimatförändringarnas konsekvenser, digitala färdigheter samt naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Könsspecifika data saknas fortfarande inom olika områden av EU:s och medlemsstaternas politik.

| AI. | Kvinnor är oproportionerligt underrepresenterade i nyhets- och informationsmedier. Den ojämlika framställningen av kvinnor och män i medier befäster stereotyper som påverkar hur man ser på kvinnor och män. |
| --- | --- |

AI.

Kvinnor är oproportionerligt underrepresenterade i nyhets- och informationsmedier. Den ojämlika framställningen av kvinnor och män i medier befäster stereotyper som påverkar hur man ser på kvinnor och män.

| AJ. | Jämställdhetsintegrering, jämställdhetsbudgetering och könsspecifik konsekvensbedömning är viktiga verktyg för att uppnå jämställdhet inom alla EU:s politikområden. Jämställdhet behandlas inom EU-politiken genom olika fonder och instrument, och det är mycket viktigt att optimala synergieffekter mellan dessa möjliggörs. Det är särskilt viktigt att det vidtas socioekonomiska åtgärder i efterdyningarna av covid-19-hälsokrisen, bland inom ramen för EU:s återhämtningsplan. |
| --- | --- |

AJ.

Jämställdhetsintegrering, jämställdhetsbudgetering och könsspecifik konsekvensbedömning är viktiga verktyg för att uppnå jämställdhet inom alla EU:s politikområden. Jämställdhet behandlas inom EU-politiken genom olika fonder och instrument, och det är mycket viktigt att optimala synergieffekter mellan dessa möjliggörs. Det är särskilt viktigt att det vidtas socioekonomiska åtgärder i efterdyningarna av covid-19-hälsokrisen, bland inom ramen för EU:s återhämtningsplan.

| AK. | Jämställdhetsstrategin för 2020–2025 och stärkt politik för jämställdhet på EU-nivå är avgörande för att säkerställa att effekterna av covid-19-krisen inte ökar klyftan mellan könen och att krisåtgärderna bidrar till att minska diskrimineringen av kvinnor. |
| --- | --- |

AK.

Jämställdhetsstrategin för 2020–2025 och stärkt politik för jämställdhet på EU-nivå är avgörande för att säkerställa att effekterna av covid-19-krisen inte ökar klyftan mellan könen och att krisåtgärderna bidrar till att minska diskrimineringen av kvinnor.

| AL. | Covid-19-krisen har även fått följder för sexarbetare, som löper en ökad risk för förlorad inkomst och fattigdom, och som fortsatt saknar ram och möjlighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

AL.

Covid-19-krisen har även fått följder för sexarbetare, som löper en ökad risk för förlorad inkomst och fattigdom, och som fortsatt saknar ram och möjlighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter.

| AM. | Det är viktigt med enade åtgärder för uppåtgående konvergens och harmonisering av kvinnors rättigheter i Europa genom en stark pakt mellan medlemsstaterna, där man delar och förbinder sig till den mest ambitiösa lagstiftning och bästa praxis som för närvarande är i kraft i EU. |
| --- | --- |

AM.

Det är viktigt med enade åtgärder för uppåtgående konvergens och harmonisering av kvinnors rättigheter i Europa genom en stark pakt mellan medlemsstaterna, där man delar och förbinder sig till den mest ambitiösa lagstiftning och bästa praxis som för närvarande är i kraft i EU.

| AN. | Det finns en kommissionsledamot som enbart ansvarar för jämlikhet och Europaparlamentet har ett utskott som särskilt ägnar sig åt kvinnors rättigheter och jämställdhet, men det finns ingen specifik rådskonstellation för jämställdhet, och de ministrar och statssekreterare som ansvarar för jämställdhet har inget dedikerat diskussionsforum. |
| --- | --- |

AN.

Det finns en kommissionsledamot som enbart ansvarar för jämlikhet och Europaparlamentet har ett utskott som särskilt ägnar sig åt kvinnors rättigheter och jämställdhet, men det finns ingen specifik rådskonstellation för jämställdhet, och de ministrar och statssekreterare som ansvarar för jämställdhet har inget dedikerat diskussionsforum.

Allmänna anmärkningar

| 1. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av kommissionens meddelande En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025, som lades fram i tid under den nya kommissionens första 100 dagar, som ett starkt tecken på politiskt engagemang för EU:s jämställdhetspolitik och som en kraftfull, tydlig och ambitiös politisk ram för att ytterligare förverkliga kvinnors rättigheter och jämställdhet samt motverka angrepp mot dem. Parlamentet stöder kommissionens mål att skapa ett EU som är fritt från diskriminering och strukturell ojämlikhet, för alla människor i all sin mångfald. Parlamentet understryker betydelsen av den dubbelmetod som man valt, bestående av målinriktade åtgärder, och åtagandet att konsekvent genomföra jämställdhetsintegrering och intersektionalitet som tvärgående principer, och välkomnar den starka kopplingen mellan arbetsrelaterade frågor och avskaffandet av stereotyper, könsfördomar och könsdiskriminering samt efterlyser strikta övervakningsmekanismer för att regelbundet mäta och utvärdera framgångarna för strategin och dess åtgärder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar dock behovet av ett möjlighetsbaserat synsätt i jämställdhetsstrategin. Parlamentet uppmanar kommissionen att ha lika möjligheter för kvinnor som utgångspunkt för att ge strategin ytterligare genomslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet ser positivt på att jämställdhet prioriteras av den nya kommissionen och dess ordförande samt att det har utnämnts en särskild kommissionsledamot med ansvar för jämlikhet, och ser fram emot den årliga jämställdhetsrapporten som ett användbart verktyg för att utvärdera framstegen och upptäcka befintliga klyftor samt behoven av jämställdhetsintegrering i den politiska ramen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet av flera kompletterande EU-initiativ, såsom EU:s handikappstrategi med bindande åtgärder för perioden efter 2020, hbti plus-strategin och EU-ramverket om strategier för jämlikhet för och integration av romer efter 2020, och efterlyser en strategisk ram för att sammanlänka dem, och ett intersektionellt förhållningssätt i alla dessa strategier. Parlamentet betonar vikten av att övervaka de situationer som behandlas och flexibelt anpassa jämställdhetsstrategin och andra relevanta strategier till resultaten, liksom till de kommande utmaningarna, genom att använda nuvarande politik eller föreslå nya verktyg, vilket den senaste covid-19-krisen har visat. Parlamentet upprepar behovet av att intensifiera de specifika åtgärderna för icke-diskriminering och jämställdhet och skydd av kvinnor som är föremål för strukturell ojämlikhet, och påminner kommissionen om att det krävs ytterligare insatser i denna riktning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att strategin fortfarande är vag i fråga om tidsaspekten för flera, mycket välkomna, åtgärder och att den varken fastställer några konkreta jämställdhetsmål som ska uppnås senast 2025 eller tydliga övervakningsverktyg. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fastställa en konkret färdplan med tidsramar, mål, en årlig översyn och övervakningsmekanism, tydliga och mätbara framgångsindikatorer och ytterligare riktade åtgärder. Parlamentet begär dessutom att riktlinjer ska läggas fram, liksom en färdplan för hur den intersektionella metoden och jämställdhetsintegrering, inbegripet jämställdhetsbudgetering, ska genomföras på ett effektivt sätt i EU:s beslutsfattande, och att särskilda verktyg (såsom indikatorer, mål och övervakningsverktyg) ska utvecklas, samt att tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser ska anslås så att de kan tillämpas i all EU-politik. Parlamentet efterlyser tydliga tidsramar för utveckling av den tillkännagivna ramen för samarbete mellan plattformar på internet, EU-strategin för utrotande av människohandel, strategin för jämställdhet inom den audiovisuella industrin (som ingår i delprogrammet Media) och den EU-omfattande kommunikationskampanjen för att motverka könsstereotyper. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att respektera åtagandena i arbetsprogrammet för 2020 i alla översyner och att lägga fram ett förslag till bindande åtgärder för insyn i lönesättningen, en EU-strategi för brottsoffers rättigheter och en ny EU-strategi för utrotande av människohandel. Parlamentet beklagar att förslaget om bindande åtgärder för insyn i lönesättningen inte infördes 2020 som planerat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att anta och genomföra antidiskrimineringsdirektivet samt att garantera att diskriminering på flera grunder och olika former av intersektionell diskriminering undanröjs i alla EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om behovet att bekämpa diskriminering på flera grunder, särskilt av sårbara grupper såsom kvinnor med funktionsnedsättning, svarta kvinnor, migrantkvinnor, kvinnor som tillhör etniska minoriteter, romska kvinnor, äldre kvinnor, ensamstående mödrar, hbtqi plus-personer och hemlösa kvinnor, och betonar vikten av att säkerställa att de gynnas av målen och åtgärderna i EU-strategin för jämställdhet 2020–2025. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa uttryckliga riktlinjer för genomförandet av den intersektionella ramen, där man bör prioritera deltagande av grupper som drabbas av samverkande former av diskriminering i bedömningen av de olika effekterna av politik och åtgärder, för att kunna skräddarsy åtgärderna på varje område, vilka måste grundas på principen om icke-diskriminering. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i enlighet med strategins syften systematiskt införliva ett könsperspektiv i alla stadier av reaktioner på covid-19-krisen och främja kvinnors delaktighet på alla nivåer i beslutsprocessen. Parlamentet understryker att det skulle sända en felaktig signal att senarelägga vissa delar av den nya strategin, och uppmanar därför eftertryckligen kommissionen att fortsätta sitt arbete med den nya strategin enligt planen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till kvinnors behov i utformningen och fördelningen av den finansiering som avtalats inom ramen för EU:s återhämtningsplan ”Next Generation EU”. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa en tillförlitlig och lämplig insamling och analys av könsuppdelade data som underlag för beslutsprocesser genom att säkra och utöka finansieringen samt kapaciteten hos EIGE. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att regelbundet utbyta bästa praxis och åta sig att sträva efter uppåtgående konvergens och harmonisering av kvinnors rättigheter i Europa genom att i sin respektive lagstiftning införa de mest ambitiösa nationella åtgärder och metoder som för närvarande är i kraft i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet begär även att EIGE:s jämställdhetsindex ska införlivas i kommissionens övervakningsförfarande, att det ska tas fram en indikator för pensionsklyftan mellan kvinnor och män, i enlighet med parlamentets rekommendation i sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (35), som ska övervakas inom ramen för strategin för jämställdhet, vilken samlar alla ojämlikheter som kvinnor upplever under sitt liv. Parlamentet begär vidare att andra indikatorer för löne- och omsorgsgap, den digitala könsklyftan osv. ska beaktas. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet att införa en konstellation för jämställdhet som samlar ministrar och statssekreterare med ansvar för jämställdhet i ett särskilt forum för att åstadkomma gemensamma och konkreta åtgärder som syftar till att hitta lösningar på utmaningarna på området för kvinnors rättigheter och jämställdhet samt säkerställa att jämställdhetsfrågor diskuteras på högsta politiska nivå. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bilda en formell rådskonstellation för jämställdhet för att ge de ministrar och statssekreterare som ansvarar för jämställdhetsfrågor ett särskilt forum för diskussioner och för att underlätta jämställdhetsintegrering i all EU-politik, inbegripet sysselsättnings- och socialpolitiken. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att jämställdhetsstrategin för 2020–2025 saknar hänvisningar till skydd för kvinnor och flickor som riskerar social utestängning, fattigdom och hemlöshet. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin kommande handlingsplan för integration och inkludering beakta dessa frågor, i syfte att förhindra att dessa kvinnor utestängs från den sociala och ekonomiska politiken och fattigdomscykeln därmed fördjupas ytterligare. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet att anta rådets slutsatser för att godkänna strategin för jämställdhet och fastställa konkreta åtgärder för att genomföra den. |
| --- | --- |

16.

Utrotande av våld mot kvinnor och könsrelaterat våld

| 17. | Europaparlamentet stöder kommissionens åtagande att bekämpa könsrelaterat våld, stödja och skydda brottsoffren och säkerställa att förövarna ställs till svars för sina brott. Parlamentet stöder kommissionens plan att fortsätta att verka för en EU-omfattande ratificering av Istanbulkonventionen. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av särskilda åtgärder för att ta itu med de befintliga skillnaderna i lagstiftning, politik och tjänster mellan medlemsstaterna och ökningen under covid-19-pandemin av våld i hemmet och könsrelaterat våld. Parlamentet uppmärksammar dock det faktum att flera försök att övertyga motvilliga medlemsstater har misslyckats och att Ungerns regering nyligen beslutade att inte ratificera konventionen alls. Parlamentet välkomnar därför varmt kommissionens avsikt att under 2021 föreslå åtgärder för att uppnå Istanbulkonventionens mål i händelse av att EU:s anslutning fortfarande blockeras. Parlamentet begär att det genast inleds förberedande insatser för att införa ytterligare rättsligt bindande åtgärder och ett EU-ramdirektiv för att förebygga och motverka alla former av könsrelaterat våld, som bland annat behandlar frågor såsom kvinnlig könsstympning, tvångsaborter, tvångssterilisering och tvångsäktenskap, och att det ska omfatta sexuellt utnyttjande, människohandel, nätvåld, publicering av hämndporr och hatpropaganda på nätet mot kvinnor samt ha ett stark intersektionellt förhållningssätt. Parlamentet är positivt till initiativet att utvidga brottsområdena till att omfatta specifika former av könsrelaterat våld i enlighet med artikel 83.1 i EUF-fördraget. Parlamentet påminner om att dessa nya lagstiftningsåtgärder bör komplettera ratificeringen av Istanbulkonventionen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar planen att lägga fram ytterligare en rekommendation och eventuell lagstiftning om förebyggande av skadliga sedvänjor och att lansera ett EU-nätverk för förebyggande av både könsrelaterat våld och våld i hemmet. Parlamentet begär att definitionerna och målen i Istanbulkonventionen ska tillämpas och att kvinnorättsorganisationer och civilsamhällesorganisationer ska involveras kontinuerligt. Parlamentet kräver att det läggs fram lämpliga uppföljningsåtgärder, samtliga med respekt för principen om icke-diskriminering. Parlamentet betonar vikten av de lokala och regionala myndigheternas delaktighet i denna process – när så är lämpligt utifrån medlemsstatens struktur. Parlamentet understryker betydelsen av utbildning, inbegripet pojkars och mäns utbildning, och efterlyser insatser mot könsstereotyper i detta avseende. Parlamentet vill att ordentligt skydd av kvinnor som fallit offer för våld i hemmet säkerställs och efterlyser ökade statliga medel och effektiva åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker behovet av att samla in uppdelade data för alla former av könsrelaterat våld. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet av en ny EU-omfattande undersökning om förekomsten av och dynamiken bakom alla former av våld mot kvinnor. Parlamentet betonar behovet av utförliga och jämförbara könsuppdelade data på EU-nivå och harmonisering av system för datainsamling mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att skydda minderåriga kvinnor som tillhör en minoritet eller som har hälsoproblem eller en funktionsnedsättning och som är potentiella offer och måltavlor för olika former av våld. Parlamentet stöder kommissionens plan att presentera och finansiera åtgärder för att motverka övergrepp, utnyttjande och våld som dessa särskilt sårbara kategorier kan utsättas för. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att slå vakt om inkluderande jämlikhet för kvinnor och flickor med funktionssättning på alla områden i livet samt att trygga deras sexuella och reproduktiva rättigheter, att ge dem skydd mot våld i nära relationer och våld utfört av omsorgs- och stödtjänstpersonal och att i detta syfte införa informations- och kapacitetsuppbyggnadsprogram som riktar sig till personal inom hälso- och sjukvård, social- och omsorgstjänster, utbildning och arbetsförmedling, brottsbekämpande myndigheter och rättsväsendet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar omfattningen och konsekvenserna av våld och trakasserier på arbetsplatsen och behovet av konkreta åtgärder på EU-nivå för att ta itu med dessa problem och bekämpa mobbning och sexuella trakasserier. Parlamentet påpekar att anhörigvårdare, hushållsanställda och jordbruksanställda, bland andra, i synnerhet saknar skydd och synlighet, och uppmanar medlemsstaterna att anta ILO:s konvention nr 189, i syfte att stärka rättigheterna för arbetstagare, särskilt kvinnor, i den informella ekonomin, och att säkerställa att klagomålsmekanismer är oberoende, konfidentiella och tillgängliga för alla kvinnor utan diskriminering samt att särskilda åtgärder vidtas för att skydda de klagande mot repressalier från arbetsgivaren och upprepad viktimisering. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att i egenskap av arbetsgivare anta en ny genomgripande ram med en uppsättning av förebyggande och reaktiva åtgärder mot trakasserier på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet beklagar bristen på hänvisningar till jämställdhetsaspekten i diskussionen kring människohandel för arbetskraftsexploatering, vilket är särskilt påtagligt i fallet med hushållsanställda på grund av de begränsade möjligheterna att utföra inspektioner och övervaka arbetsverksamheten. Parlamentet påminner om sin resolution av den 28 april 2016 om kvinnliga hushållsanställda och omsorgsgivare i privata hushåll inom EU, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att verka för utredningar på detta område, för att förbättra mekanismerna för identifiering och skydd av offren, och att involvera icke-statliga organisationer, fackföreningar, myndigheter och allmänheten i arbetet med att uppdaga sådana situationer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet är djupt oroat över karaktären på, omfattningen av och allvarsgraden hos våldet och trakasserierna i arbetslivet och följderna av alla former av våld mot kvinnor och flickor i arbetssituationer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang ILO:s nyligen antagna konvention nr 190 om våld och trakasserier i arbetslivet, och uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål ratificera och genomföra den. Parlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna att införa effektiva och bindande åtgärder för att definiera och förbjuda våld och trakasserier inom arbetslivet, inklusive faktisk tillgång till jämställdhetsanpassade, trygga och effektiva anmälnings- och tvistlösningsmekanismer, utbildning och informationskampanjer, stödtjänster och korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att kvinnliga arbetstagare som utsätts för könsrelaterat våld bör ha rätt till reducerade eller ändrade arbetstider och förflyttning till en annan arbetsplats. Parlamentet menar att könsrelaterat våld bör inkluderas i bedömningarna av arbetsplatsrisker. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet fördömer kampanjen mot Istanbulkonventionen som är inriktad på våld mot kvinnor och den avsiktliga kampanjen för att misskreditera den. Parlamentet oroar sig över att den norm om nolltolerans för våld mot kvinnor och könsrelaterat våld, om vilken det råder en stark internationell samsyn, avvisats. Parlamentet påpekar att detta innebär ett ifrågasättande av själva kärnan i mänskliga rättigheter såsom jämställdhet, självbestämmande och människovärde. Parlamentet betonar den nyckelroll som civilsamhällesorganisationer spelar för att bekämpa könsrelaterat våld och stödja offren, och uppmanar därför eftertryckligen kommissionen att tillhandahålla tillräcklig finansiering till organisationer som arbetar för sådana mål. Parlamentet välkomnar åtagandet inom ramen för den nya strategin för brottsoffers rättigheter att ta itu med de särskilda behoven hos kvinnor och flickor som utsatts för våld, särskilt i syfte att säkerställa offrens rättigheter, skydd och ersättning. Parlamentet uppmanar rådet att omgående slutföra EU:s ratificering och fulla genomförande av Istanbulkonventionen och att förespråka att alla medlemsstater ratificerar den. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar behovet av att erkänna och bekämpa alla former av våld och trakasserier inom utbildningssystem, skolor, universitet, praktikprogram, program för yrkesmässig utveckling och övriga program, inom hela sektorn. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar de särskilda åtgärder som föreslagits för att komma till rätta med nätvåld som i oproportionerlig grad drabbar kvinnor och flickor (inbegripet trakasserier på nätet, nätmobbning och sexistisk hatpropaganda), i synnerhet aktivister, kvinnliga politiker och andra offentliga personer som är synliga i den offentliga debatten. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang tillkännagivandet av att detta fenomen kommer att tas upp i rättsakten om digitala tjänster och att man planerar att arbeta med techplattformarna och IKT-sektorn inom en ny samarbetsram, för att sektorn ska ta sig an problemet genom adekvata tekniska åtgärder, exempelvis förebyggande teknik och mekanismer för motåtgärder vid skadligt innehåll. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och EU att anta ytterligare åtgärder, inklusive bindande lagstiftningsåtgärder, för att bekämpa dessa former av våld inom ramen för ett direktiv om förebyggande och bekämpning av alla former av våld mot kvinnor, och vill att medlemsstaterna ska få stöd i utvecklingen av utbildningsverktyg för de berörda myndigheterna i alla skeden, från förebyggande och skydd till åtal, såsom polisen och rättsväsendet, tillsammans med informations- och kommunikationssektorn, samtidigt som de grundläggande rättigheterna på internet skyddas. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet ser med oro på att det inte finns något uttryckligt förbud mot diskriminering på grund av könsidentitet och könsuttryck i EU-rätten. Parlamentet konstaterar att hbtqi plus-personer fortfarande utsätts för diskriminering, trakasserier och utestängning från arbetsmarknaden. Parlamentet påminner om sina resolutioner av den 14 februari 2019 om framtiden för handlingsplanen för hbti-personer (36) respektive den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer (37). Parlamentet välkomnar antagandet av den första hbti plus-strategin någonsin, och uppmanar kommissionen att följa upp sin handlingsplan för hbti-personer 2016–2019 med specifika åtgärder för att motverka diskriminering på arbetsplatsen på grund av sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck eller könsegenskaper. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar den nyligen antagna EU-strategin för brottsoffers rättigheter (2020–2025), som är den första i sitt slag och som kommer att behandla de särskilda behoven hos offer för könsrelaterat våld, i synnerhet ett särskilt angreppssätt mot psykiskt våld mot kvinnor och konsekvenserna för deras psykiska hälsa på lång sikt. Parlamentet betonar behovet av att åtgärda de nuvarande luckorna i EU-lagstiftningen och uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram ett förslag till översyn av direktivet om brottsoffers rättigheter med hänsyn till internationella bestämmelser om våld mot kvinnor, exempelvis Istanbulkonventionen, i syfte att stärka lagstiftningen om brottsoffers rättigheter, skydd och ersättning. Parlamentet betonar att alla brottsoffer måste ges faktisk tillgång till rättslig prövning genom genomförande av direktivet för brottsoffers rättigheter, som fortfarande brister i vissa medlemsstater. Parlamentet efterlyser fortsatt främjande av brottsoffers rättigheter även genom befintliga instrument såsom europeiska skyddsordern. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet vill rikta kommissionens och medlemsstaternas uppmärksamhet mot den ytterst dramatiska situationen för föräldralösa barn som utsätts för könsrelaterat våld eller tvingas leva i en miljö som präglas av våld i hemmet, och kräver att de tar denna situation i beaktande vid hantering av problemet med våld i hemmet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att lägga fram den efterlängtade EU-strategin för utrotande av människohandel och understryker behovet av ett tydligt erkännande av den könsspecifika prägeln på människohandel och sexuellt utnyttjande, eftersom kvinnor och flickor är de som drabbas hårdast. Parlamentet slår fast att sexuellt utnyttjande för surrogatmoderskap och reproduktiva ändamål eller ändamål såsom tvångsäktenskap, prostitution och pornografi, är oacceptabelt och en kränkning av människans värdighet och de mänskliga rättigheterna. Parlamentet begär därför att man i strategin noga undersöker situationen för prostituerade kvinnor, med särskilt fokus på kopplingen mellan prostitution och handel med kvinnor och minderåriga, i EU och globalt, liksom den alltmer omfattande användningen av internet i exploateringssyfte. Parlamentet framhåller den viktiga roll och det arbete som EU:s samordnare för kampen mot människohandel har, och uppmanar eftertryckligen kommissionen att utan vidare dröjsmål utse den nya samordnaren, för att noga övervaka medlemsstaternas genomförande av direktivet mot människohandel. Parlamentet insisterar på betydelsen av att inkludera åtgärder och strategier för att minska efterfrågan. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser kraftfullare åtgärder vad gäller lagstiftning om sexualbrott, och understryker att sex alltid måste vara frivilligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera rekommendationer till alla medlemsstater om att ändra definitionen av våldtäkt i sin nationella lagstiftning, så att den bygger på avsaknad av samtycke. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar den EU-omfattande kommunikationskampanjen för att bekämpa könsstereotyper samt våldsförebyggande åtgärder med inriktning på män, pojkar och manlighet. Parlamentet efterlyser tydligare åtgärder för att komma åt destruktiva manliga normer, eftersom könsstereotyper är en grundorsak till bristande jämställdhet och påverkar alla delar av samhället. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet efterlyser mer uppmärksamhet och stöd till barnhem och fosterhem för våldsoffer, som har fått stänga sina portar eller vars inhysningskapacitet har begränsats drastiskt under covid-19-pandemin, vilket har lett till att kvinnor eller unga flickor och barn riskerar att behöva sitta i karantän i samma hem som sina förövare. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker att våld mot kvinnor ofta är den huvudsakliga anledningen till att kvinnor blir hemlösa. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga våld mot kvinnor som leder till att kvinnor blir eller förblir hemlösa under längre tid. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet av en rekommendation om förebyggande av skadliga sedvänjor, vid sidan av eventuell lagstiftning, för att bekämpa könsstympning, tvångssterilisering, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap samt så kallat hedersvåld, som särskilt skadar barn och unga flickor. |
| --- | --- |

37.

Kvinnor och ekonomin

| 38. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att vidareutveckla och förbättra insamling av könsuppdelade data (38), statistisk, forskning och analys samt stöd till och åtgärder för att bygga upp kapaciteten inom institutioner och organisationer i det civila samhället för insamling och analys av data, särskilt när det gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och på områden såsom informell sysselsättning, företagande, tillgång till finansiering och hälso- och sjukvård, oavlönat arbete, fattigdom och de sociala trygghetssystemens inverkan. Dessutom uppmanar parlamentet eftertryckligen EIGE och alla andra relevanta EU-institutioner och EU-byråer att utarbeta och införa nya indikatorer för till exempel fattigdom bland förvärvsarbetande, tidsfattigdom, luckor i tidsanvändningen, värdet på omsorgsarbete (avlönat och/eller oavlönat) och utnyttjandegraden bland kvinnor respektive män, inklusive avseende direktivet om balans mellan arbete och privatliv. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda dessa data för att effektivt genomföra könsspecifika konsekvensbedömningar av sin politik och sina program liksom av övriga EU-byråers och EU-institutioners politik och program. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet stöder översynen av Barcelonamålen och uppmaningen till medlemsstaterna att säkerställa adekvata investeringar i omsorgstjänster och långvarig vård och omsorg, inbegripet med tillgängliga EU-medel, samt att säkerställa prismässigt överkomlig och tillgänglig barnomsorg av god kvalitet, inbegripet förskoleverksamhet, för att ge i synnerhet unga mödrar möjlighet att arbeta och/eller studera, och påminner i detta sammanhang om princip 11 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Parlamentet efterlyser ekonomiskt stöd till och utbyte av bästa praxis mellan de medlemsstater som ännu inte har uppnått målen. Parlamentet välkomnar dessutom utvecklingen av vägledning för medlemsstaterna om hur de ska ta itu med negativa ekonomiska incitament i samband med sociala, ekonomiska och skattemässiga strategier. Parlamentet framhåller målet att kvinnor och män ska ha lika försörjnings- och omsorgsansvar, och att detta mål måste stå i centrum för dessa insatser, och välkomnar i detta sammanhang direktivet om balans mellan arbete och privatliv som ett första steg. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en särskild ”vård- och omsorgsgiv för Europa” som innebär att man tar ett helhetsgrepp i fråga om alla slags behov och tjänster inom vård och omsorg, och fastställer miniminormer och kvalitetsriktlinjer för vård och omsorg under hela livscykeln, inklusive för barn, äldre och personer med långvariga behov. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in uppdelade data om tillhandahållandet av vård- och omsorgstjänster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt och fullt ut införliva och genomföra direktivet om balans mellan arbete och privatliv för att säkerställa en rimlig fördelning mellan arbete och familjeliv, och att gå längre än direktivets miniminormer genom att införa åtgärder såsom fullt betald ledighet och främjande av mäns likvärdiga roll som omsorgsgivare för att bekämpa könsstereotyper vid bland annat uttag av pappa- och/eller mammaledighet, erkännande av anhörigvårdarnas roll genom säkerställande av deras tillgång till social trygghet och deras rätt till pensionsrättigheter, stöd till tjänster som är anpassade efter de särskilda utmaningarna för och behoven hos föräldrar och/eller familjemedlemmar som tar hand om personer med funktionsnedsättning, kroniskt sjuka eller äldre personer, och flexibla arbetsformer som inte är till skada för eller sker på bekostnad av löneutvecklingen, tillgången till sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter och bidrag, och som respekterar arbetstagares rätt att vara nedkopplade. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att årligen noggrant och systematiskt övervaka medlemsstaternas genomförande av direktivet om balans mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet efterfrågar prismässigt överkomlig barnomsorg och långvarig vård och omsorg av god kvalitet som gör det möjligt särskilt för kvinnor att återvända till arbetslivet, och som underlättar ett förenande av privatliv och arbetsliv. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar att man behöver inrätta ett nät av daghems- och förskoleverksamhet. Parlamentet påpekar att detta är ett brett socialt ansvar och bör vara en allmän offentlig tjänst som faktiskt finns tillgänglig för alla barn och familjer som vill använda sig av det. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på grundval av utbyte av bästa praxis införa ”omsorgspoäng” som gynnar både kvinnor och män, så att en person som gör avbrott i yrkeskarriären för att ägna sig åt informell vård av familjemedlemmar eller utnyttjar formella möjligheter till omsorgsledighet, exempelvis mammaledighet, pappaledighet och föräldraledighet, ska bli kompenserad och kunna tillgodogöra sig dessa poäng i beräkningen av pensionsrättigheter på ett rättvist sätt. Parlamentet anser att sådana poäng bör tilldelas under en kort och fastställd tidsperiod, för att inte ytterligare förankra stereotyper och ojämlikheter. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att vidta särskilda åtgärder för att bekämpa risken för fattigdom bland äldre och pensionärer samt höja pensionerna och öka de sociala förmånerna. Parlamentet anser att inkomstskillnaderna mellan manliga och kvinnliga pensionärer måste överbryggas, vilket kräver höjda pensioner och upprätthållande och förstärkning av offentliga, allmänna och solidaritetsbaserade system för social trygghet, för att säkerställa att de är omfördelningsbara och ger en rättvis och anständig inkomst efter ett helt arbetsliv, och garantera hållbarheten i de offentliga systemen för social trygghet genom att skapa arbetstillfällen med rättigheter och höja lönerna. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, parlamentet och rådet att noggrant undersöka kvinnors behov och deltagande på arbetsmarknaden samt horisontell och vertikal arbetsmarknadssegregering i samband med utformningen av program inom nästa fleråriga budgetram och EU:s återhämtningsplan Next Generation EU. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att vidta åtgärder för att skydda familjen, bland annat genom att tillhandahålla adekvat barnomsorg till ett överkomligt pris, eftersom detta kommer att bidra positivt till kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och förbättra deras pensionsutsikter. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att övervaka att direktivet om balans mellan arbete och privatliv införlivas korrekt i nationell lagstiftning senast 2022 och se till att det genomförs till fullo. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in data om tillhandahållandet av olika former av omsorg (barnomsorg, äldreomsorg, omsorg om personer med funktionsnedsättning eller personer med behov av långvarig vård) för att bidra till en studie om omsorgsklyftan som ska fungera som underlag för ett initiativ till en europeisk omsorgsstrategi. Parlamentet noterar att denna strategi, med respekt för medlemsstaternas behörigheter i enlighet med fördragen, ska syfta till att förbättra samarbetet och samordningen kring alla åtgärder som kan vara till gagn för anhörigvårdare i EU och för de personer som de drar omsorg om. Parlamentet betonar att samarbete på europeisk nivå i kombination med en effektiv användning av EU-medel kan bidra till utvecklingen av tillgängliga omsorgstjänster av god kvalitet till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att aktivera den ”allmänna undantagsklausulen” och uppmanar medlemsstaterna att investera i offentliga tjänster, inbegripet kostnadsfri barnomsorg och hälso- och sjukvård, i syfte att skapa nya högkvalitativa arbetstillfällen och mildra krisens samhällsekonomiska effekter. Parlamentet anser att åtstramningsåtgärder har långsiktiga negativa konsekvenser, särskilt för kvinnor, och att de därför inte bör vidtas efter covid-19-krisen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att SURE beaktar kvinnors inkomstförluster. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar att man behöver öka investeringar i tjänster avsevärt, särskilt hälso- och sjukvårds-, utbildnings- och kollektivtrafiktjänster, för att tillgodose befolkningens behov och bidra till kvinnors oberoende, jämlikhet och frigörelse. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att lägga fram bindande åtgärder för insyn i lönesättningen, vilket kan vara ett användbart verktyg för att upptäcka klyftor och diskriminering inom samma sektor och överbrygga löneklyftan mellan könen. Parlamentet beklagar dock att offentliggörandet av detta förslag har försenats, och uppmanar kommissionen att lägga fram förslaget så snart som möjligt. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det behövs ett omfattande samarbete med, och full inkludering av, arbetsmarknadens parter och alla berörda aktörer i linje med nationell praxis och nationella traditioner. Parlamentet påpekar dock att frågan om lika lön för lika eller likvärdigt arbete mellan män och kvinnor inom olika yrkessektorer fortfarande måste behandlas så att den omfattar skillnader i lön för likvärdigt arbete på den könssegregerade arbetsmarknaden, med lägre löner inom vissa sektorer som främst sysselsätter kvinnor, såsom vård och omsorg, detaljhandel, försäljning och utbildning, jämfört med t.ex. tillverkningssektorn eller tekniska yrken, som anställer fler män. Parlamentet rekommenderar starkt inkluderingen av principen om lika lön för kvinnor och män för likvärdigt arbete, som skulle kunna definieras på följande sätt: ”Arbete ska anses likvärdigt om det utförda arbetet, baserat på en jämförelse mellan två grupper av arbetstagare som inte har bildats på ett godtyckligt sätt, är jämförbart med beaktande av sådana faktorer som arbetsförhållandena, den grad av ansvar som arbetstagarna har och de fysiska eller psykiska krav som arbetet kräver”. Parlamentet påpekar att könsneutrala verktyg för arbetsvärdering och klassificeringskriterier behöver utvecklas för detta ändamål. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens utvärdering av den befintliga ramen för lika lön för lika arbete eller likvärdigt arbete, inledandet av ett samrådsförfarande om hur man kan öka jämställdheten i arbetslivet, den kommande rapporten om pensionernas tillräcklighet och övervägandet av att tilldela pensionspoäng i tjänstepensionssystemen för omsorgsrelaterade avbrott i arbetslivet. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under det kommande året lägga fram en översyn av direktiv 2006/54/EG i enlighet med den senaste utvärderingen av hur EU:s lagar om lika lön fungerar och genomförs, samt i enlighet med Europeiska unionens domstols rättspraxis. Parlamentet anser att en sådan översyn bör innehålla en definition av ”likvärdigt arbete” inom alla yrkessektorer, som införlivar könsperspektivet, samt en hänvisning till diskriminering på flera grunder och ytterligare åtgärder för att säkerställa direktivets verkställbarhet. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 30 januari 2020 om lönegapet mellan kvinnor och män. Parlamentet efterlyser en omedelbar översyn av åtgärdsplanen och en ambitiös ny åtgärdsplan för överbryggande av lönegapet mellan kvinnor och män före utgången av 2020, som bör fastställa tydliga mål för medlemsstaternas minskning av lönegapet under de kommande fem åren och se till att sådana mål beaktas i de landspecifika rekommendationerna. Parlamentet betonar i synnerhet behovet av att integrera ett intersektionellt perspektiv i den nya åtgärdsplanen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att involvera arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället i arbetet med att utarbeta nya strategier för att överbrygga lönegapet mellan kvinnor och män och förbättra och vidareutveckla statistik, forskning och analys, för att bättre kunna mäta och övervaka framstegen i arbetet med att minska lönegapet mellan kvinnor och män, varvid särskild uppmärksamhet måste ägnas åt grupper som utsätts för diskriminering på flera grunder och intersektionella former av diskriminering. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmärksamma de faktorer som leder till pensionsklyftan och stödja medlemsstaterna i deras åtgärder för att minska den genom att fastställa en indikator för pensionsklyftan mellan kvinnor och män för att bedöma de ackumulerade jämställdhetsbrister som kvinnor upplever under hela livets gång. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet noterar att skattepolitiken har olika konsekvenser för olika typer av hushåll. Parlamentet betonar att individuell beskattning kan vara avgörande för att uppnå skatterättvisa för kvinnor. Parlamentet understryker att vissa beskattningsformer inverkar negativt på kvinnors sysselsättningsgrad och ekonomiska oberoende, och konstaterar att skattepolitiken bör optimeras så att kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i högre grad uppmuntras ekonomiskt. Parlamentet uppmärksammar de potentiella negativa konsekvenser som sambeskattning kan få för pensionsklyftan mellan kvinnor och män. Parlamentet betonar att skattesystemen bör frångå antagandet att hushållen lägger ihop och delar sina inkomster rättvist. Parlamentet understryker den inverkan som fattigdom i kombination med menstruation har på många europeiska kvinnor till följd av dyra intimhygienprodukter och höga skatter på dessa produkter i flera medlemsstater, och uppmanar därför med eftertryck medlemsstaterna att vidta åtgärder mot denna indirekta skattediskriminering och fattigdom i kombination med menstruation. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet påminner om att finansierings- och skattepolitiken har en stark jämställdhetsaspekt. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att jämställdhetsintegrera hela den fleråriga budgetramen, i synnerhet avseende Europeiska socialfonden+ (ESF+), i syfte att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, balans mellan arbete och privatliv och kvinnligt företagande, men beklagar bristen på jämställdhetsbudgetering i den nya fleråriga budgetramen och i strukturfonderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare främja och förbättra användningen av jämställdhetsbudgetering, och uppmanar medlemsstaterna att integrera könsperspektivet i skattepolitiken, inklusive jämställdhetsrevisioner av finanspolitiken, för att undanröja skattebaserad könsdiskriminering. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet påminner på nytt om att det bör läggas större fokus på jämställdhet i de olika faserna av den europeiska planeringsterminen, och begär att det ska införas en jämställdhetspelare och ett övergripande jämställdhetsmål i den strategi som ska efterträda Europa 2020-strategin. Parlamentet yrkar på att man ska införliva tydliga jämställdhetsindikatorer och ta fram statistiska metoder och analyser för att övervaka framstegen för jämställdhet ur med ett intersektionellt perspektiv i de landsspecifika utmaningar som fastställs på den sociala resultattavlan. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet understryker att 70 procent av världens arbetskraft inom hälso- och sjukvård och socialt arbete är kvinnor, som ofta får minimilöner och arbetar under otrygga arbetsförhållanden, och efterlyser en höjning av löner och förbättrade arbetsvillkor inom starkt kvinnodominerade sektorer såsom vård och omsorg, hälso- och sjukvård och detaljhandel, samt ett avskaffande av löne- och pensionsklyftan och arbetsmarknadssegregeringen. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samråd med arbetsmarknadens parter ta fram könsmedvetna arbetsmiljöriktlinjer, med särskild inriktning på yrkeskategorier i främsta ledet, för att skydda arbetstagarna inom dessa yrken vid framtida utbrott. Parlamentet understryker att förändrade arbetsvillkor, till exempel distansarbete, som erbjuder möjligheter till mer flexibla arbetsformer och en bättre balans mellan arbete och privatliv, också kan påverka möjligheten att koppla ned samt intensifiera arbetsbördan, vilket drabbar kvinnor mycket mer än män på grund av deras övervägande eller traditionella roll som huvudansvariga för hem och familj. Därför uppmanar parlamentet kommissionen att lägga fram ett könsmedvetet lagstiftningsförslag om rätten att koppla ned, samt ett direktiv om psykisk hälsa på arbetsplatsen som syftar till att erkänna ångest, depression och utbrändhet som yrkessjukdomar, och att inrätta mekanismer för förebyggande och för återintegrering av drabbade arbetstagare i arbetskraften. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över direktiv 92/85/EEG, för att säkerställa att kvinnor överallt i Europa på lika villkor som män kan dra nytta av den fria rörligheten för arbetstagare (39). |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna behöver lägga fram evidensbaserade, välutformade arbetsmarknadspolitiska strategier och reformer som de facto förbättrar kvinnornas arbetsvillkor och skapar fler arbetstillfällen av god kvalitet. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en europeisk strategi för socialt skydd, i syfte att behandla frågan om arbetstagarnas fria rörlighet och, i synnerhet, feminiseringen av fattigdomen, med särskild tonvikt på hushåll med ensamstående mödrar. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet understryker att lika möjligheter och ett större deltagande av kvinnor på arbetsmarknaden kan öka sysselsättningen, det ekonomiska välståndet och konkurrenskraften i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa mål om att minska otrygga anställningar och ofrivilligt deltidsarbete för att förbättra situationen för kvinnor på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa en särskild strategi för ensamstående mödrar, eftersom de är särskilt utsatta ekonomiskt i och med att de ofta tjänar mindre än män och är mer benägna att lämna arbetsmarknaden när de blir föräldrar. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta sammanhang stärka genomförandet av befintliga lagstiftningsverktyg för gränsöverskridande inkassering av underhåll, och öka allmänhetens medvetenhet om att dessa finns. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att föra ett nära samarbete med medlemsstaterna för att kartlägga praktiska problem kopplade till inkassering av underhåll i gränsöverskridande situationer och utveckla verktyg för ett effektivt verkställande av betalningsskyldigheter. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet konstaterar att andelen kvinnor på arbetsmarknaden är lägre än andelen män. Parlamentet framhåller att man behöver sänka inkomstskatten för att uppmuntra till deltagande på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att vidta ytterligare åtgärder i kampen mot diskriminering av kvinnor på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet påminner om att arbetslivet fortfarande är ojämlikt i fråga om inkomst, karriärmöjligheter, kvinnodominerade sektorer, tillgång till socialt skydd och utbildning. Parlamentet påminner om att alla dessa dimensioner måste åtgärdas för att jämställdhet ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa lika stor delaktighet och lika möjligheter på arbetsmarknaden för kvinnor och män, och att ta itu med feminiseringen av fattigdomen i alla dess former, inbegripet fattigdom bland äldre, särskilt genom att ta hänsyn till könsaspekten i tillgången och åtkomsten till adekvata pensionsrättigheter för att undanröja pensionsklyftan mellan kvinnor och män, och genom att förbättra arbetsvillkoren inom kvinnodominerade sektorer och yrken, exempelvis hotell och restaurang-, turism-, lokalvårds- och omsorgssektorn. Parlamentet framhåller vikten av att ta itu med den kulturella undervärderingen av yrken som domineras av kvinnor, samt behovet att bekämpa sådana stereotyper och överrepresentationen av kvinnor inom atypiska anställningsformer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa likabehandling av migrantkvinnor (även genom en översyn av systemet för att erkänna yrkeskvalifikationer) och andra särskilt utsatta kvinnogrupper. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka andelen arbetstagare som omfattas av kollektiva förhandlingar på sektorsnivå och att stärka arbetsmarknadsparternas deltagande i de politiska beslutsprocesserna, för att främja stabil sysselsättning av god kvalitet. Parlamentet betonar behovet av strategier för att uppmuntra och stödja initiativ till kvinnligt företagande. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet konstaterar att den växande gigekonomin får konsekvenser för arbetstagare med lägre facklig organisationsgrad, som löper risk för otrygga anställningar på grund av exempelvis oregelbundna arbetstider och inkomster, brist på avtalsenliga anställningsrättigheter, osäkerhet i fråga om social trygghet och pensioner eller bristfällig tillgång till karriärutveckling och omskolning. Parlamentet är oroat över att den osäkerhet och otrygghet som är förknippad med gigekonomin och som förvärras av de begränsningar som har införts i den rådande krisen inverkar särskilt negativt på kvinnor, som fortfarande axlar omsorgsbördan på en starkt könsuppdelad arbetsmarknad, framför allt de som drabbas av diskriminering på flera grunder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra socialskyddsåtgärder som är riktade till kvinnor som frilansar eller är anställda i gigekonomin. Kommissionen uppmanas att noga övervaka genomförandet av direktiv 2010/41/EU. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att anta en handlingsplan för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Parlamentet understryker behovet av jämställdhetsintegrering utifrån ett intersektionellt förhållningssätt i enlighet med principerna 2 och 3 i pelaren. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet betonar att lönegapet mellan kvinnor och män inom mediesektorn är stort, och att kvinnliga journalister oftare än män utsätts för trakasserier, våld, sexism och diskriminering. Parlamentet påminner om det andra kapitlet i den europeiska pelaren för sociala rättigheter om rättvisa arbetsvillkor. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att värna rätten till rättvisa och säkra arbetsvillkor för alla arbetstagare inom mediesektorn. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att säkerställa att migrant- och flyktingkvinnor har tillgång till hälso- och sjukvård, sysselsättning, livsmedel och informationstjänster, och att begränsa skyddsrisker, särskilt våld mellan män och kvinnor och människohandel med kvinnor. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att vidta beslutsamma åtgärder för att bestraffa företag som inte följer arbetslagstiftningen och diskriminerar mellan kvinnor och män. Parlamentet anser dessutom att ett villkor för att företag ska beviljas EU-medel bör vara att de tillämpar höga arbetsstandarder och inte diskriminerar kvinnor. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att organisera en kampanj för att främja fler kvinnor på befattningar med ekonomiskt beslutsfattande genom att lyfta fram de ekonomiska och samhälleliga fördelarna med detta, och utbyta bästa praxis såsom offentliga index över företags jämställdhetsresultat. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fortsätta att arbeta med medlemsstaterna liksom med det nuvarande och det inkommande rådsordförandeskapet för att så snabbt som möjligt bryta dödläget i rådet och anta det föreslagna direktivet om kvinnor i styrelser, och att utveckla en strategi tillsammans med medlemsstaterna för en meningsfull representation av alla kvinnor med olika bakgrunder i beslutsfattande roller, bland annat inom alla EU-institutioner. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet påminner om att den kvinnliga underrepresentationen i det offentliga och politiska livet hindrar demokratiska institutioner och processer från att fungera korrekt. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att uppmuntra och stödja åtgärder för att underlätta ett jämlikt deltagande av kvinnor och män i beslutsprocesser på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta åtgärder för att motverka glastaksfenomenet, exempelvis omfattande föräldraledighet, tillgång till högkvalitativ barnomsorg till ett överkomligt pris och avskaffande av alla former av direkt och indirekt diskriminering i samband med befordringar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet välkomnar stödet för en jämn könsfördelning i valda organ såsom Europaparlamentet. Parlamentet begär att bindande åtgärder, såsom kvoter, ska införas, och betonar att parlamentet måste fungera som en förebild i detta avseende. Parlamentet välkomnar dessutom kommissionens tillkännagivande av att den avser att föregå med gott exempel vad gäller ledningspositioner, och efterlyser strategier för att garantera en meningsfull representation av kvinnor från olika bakgrunder i beslutsfattande positioner inom kommissionen. Parlamentet noterar de ansträngningar som redan gjorts för att uppnå detta i den nuvarande kommissionens sammansättning, och betonar att samma ambition behövs för parlamentet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa bindande kvoter i sina valsystem för att säkerställa en rättvis representation av kvinnor och män i både Europaparlamentet och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att försöka få fler kvinnor att rösta och ställa upp som kandidater i 2024 års val till Europaparlamentet. Parlamentet betonar i detta sammanhang att vallagstiftningen behöver ändras så att det blir möjligt att tillfälligt ersätta en ledamot av Europaparlamentet som utnyttjar sin rätt till mamma-, pappa- eller föräldraledighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över vallagstiftningen i detta syfte och uppmanar rådet att godkänna denna ändring. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet kräver att kvinnor också ska kunna förverkliga sina liv på landsbygden och i avlägsna områden. Parlamentet påpekar att nödvändig infrastruktur måste finnas tillgänglig, att nya verksamhetsområden måste inrättas, att återgången till arbetslivet måste underlättas och att deltagandet av en stor mängd olika samarbetspartner måste uppmuntras för att stödja, uppmuntra, underlätta och främja tillträdet till arbetsmarknaden för dessa kvinnor, säkerställa lika möjligheter och förbättra den sociala sammanhållningen i byar. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet framhåller kvinnornas aktiva och avgörande roll inom landsbygdsekonomier, och beklagar att det fortfarande finns avsevärda könsskillnader inom sysselsättningen i jordbruket och beträffande tillgången till socialt skydd, utbildning, mammaledighet och ålderspension. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att stödja projekt som riktar sig särskilt till kvinnor och som avser att skapa innovativ jordbruksverksamhet på landsbygden och i avfolkade områden för att stärka kvinnornas ställning på jordbruksmarknaden, som kan vara en källa till nya arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att kartlägga finansieringsmöjligheter inom den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare i syfte att förbättra kvinnornas tillgång till mark och deras arbetsvillkor på landsbygden, särskilt för säsongsarbetare. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att lägga fram konkreta åtgärder och specifika ekonomiska medel för att motverka feminiseringen av fattigdom och osäkra anställningar, med särskild tonvikt på de kvinnor som utsätts för diskriminering på flera grunder. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar än en gång kommissionen och medlemsstaterna att beakta parlamentets resolution av den 28 april 2016 om kvinnliga hushållsanställda och omsorgsgivare i privata hushåll inom EU. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att dels införa en ram för en professionalisering av hushålls- och omsorgsarbete i privata hushåll, så att de berörda yrkena och kvalifikationerna erkänns och standardiseras och yrkesmässig utveckling möjliggörs, dels uppmuntra medlemsstaterna att inrätta system för professionalisering, utbildning, fortlöpande kompetensutveckling och erkännande av kvinnliga hushålls- och omsorgsarbetares kvalifikationer, samt att inrätta offentliga arbetsförmedlingar för att stärka denna professionalisering. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och utveckla strategier inom sektorn för scenkonst som respekterar värdet av lika möjligheter och jämställdhet i all verksamhet, med tonvikt på att inskränka de negativa effekterna av seglivade olikheter och bristande jämställdhet, exempelvis könsklyftan i musikbranschen, som i runda tal sysselsätter 70 procent män och 30 procent kvinnor inom alla regioner och i Europa, i vilken kvinnor utgör 20 procent eller mindre av alla registrerade kompositörer och låtskrivare och i genomsnitt tjänar 30 procent mindre än de män som arbetar inom samma bransch, komponerar endast 2,3 procent av alla klassiska verk som framförs vid konserter och äger endast 15 procent av skivbolagen. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet är bekymrat över den begränsade sociala rörligheten, som är ett hinder för kvinnors arbetskraftsrörlighet. Parlamentet betonar att möjligheterna till arbetskraftsrörlighet måste förbättras inom EU. |
| --- | --- |

85.

En digital politik för jämställdhet

| 86. | Europaparlamentet beklagar att kvinnor är underrepresenterade inom den digitala ekonomin samt i sektorerna för AI, IKT och naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik vad gäller utbildning och arbete, och påpekar att det finns en risk för att detta förstärker och reproducerar stereotyper och könsdiskriminering i planeringen av AI-program och andra program. Parlamentet framhåller digitaliseringens möjliga fördelar och möjligheter, men också dess potentiella utmaningar för kvinnor och flickor, och uppmanar med kraft kommissionen att se till att det antas konkreta åtgärder för jämställdhetsintegrering i genomförandet av strategin för den inre marknaden och den digitala agendan, så att man i god tid och i förväg kan förebygga de eventuella negativa konsekvenser som digitaliseringen kan ha för kvinnor och flickor, och säkerställa en tydlig koppling mellan åtaganden om att sätta stopp för stereotyper och omfattande åtgärder för att säkerställa kvinnors oberoende i utformningen av den digitala arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta åtgärder för att omvandla teknik och AI till verktyg i kampen för att avskaffa könsstereotyper och ge flickor och kvinnor möjlighet att utbilda sig och arbeta på områdena naturvetenskap, teknik, ingenjörskonst och matematik samt IKT. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med horisontell och vertikal segregering i arbetslivet och diskriminerande metoder vid beslut som rör rekrytering och befordran, bland annat genom strategier som främjar integrering av kvinnor från marginaliserade grupper på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet begär att man ytterligare ska bryta ned strukturen av traditionella könsnormer och könsspecifika yrkes- och verksamhetsklassificeringar, så att man kan få bukt med ihängande fördomar och könsstereotyper, och betonar i detta sammanhang hur viktigt det är att öka medvetenheten hos alla som är involverade i studie- och yrkesval. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet understryker vikten av tillgång till samt utveckling av digitala färdigheter för äldre kvinnor, kvinnor på landsbygden samt kvinnor och flickor som är missgynnade och som har begränsad tillgång till ny teknik, så att de kan fortsätta att leva ett aktivt liv och lättare hålla kontakt med vänner och anhöriga. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att använda Horisont Europa till att skapa insikter och lösningar för att ta itu med den potentiella könsdiskrimineringen inom AI. Parlamentet begär dock att all tänkbar finansiering ska användas till att stödja projekt som uppmuntrar flickor och kvinnor att förbättra sina digitala färdigheter och som gör dem bekanta med naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet påpekar att det, i tider som dessa med den pågående covid-19-pandemin, blir allt viktigare med distansarbete, och att möjligheterna till sådant arbete dessutom ökar. Parlamentet uppmanar kommissionen att i strategin beakta distansarbete som en viktig faktor för att uppnå balans mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

91.

Integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all EU-politik och finansiering av jämställdhetsstrategier

| 92. | Europaparlamentet betonar att jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering är viktiga verktyg för att bedöma effekterna av olika politiska åtgärder och budgetutnyttjande på män och kvinnor och för att rikta dem mot män och kvinnor, och att de bör användas i hela beslutsprocessen och i alla budgetåtgärder. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet upprepar hur viktigt det är med jämställdhetsintegrering för att på ett systematiskt sätt uppnå jämställdhet. Parlamentet välkomnar därför kommissionens nyinrättade arbetsgrupp för jämställdhetsfrågor, och begär att denna arbetsgrupp ska få tillräcklig träning och tillräckliga resurser, och att den regelbundet ska rapportera om sitt arbete till utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män. Parlamentet understryker hur viktigt det är med transparens och medverkan av kvinnorättsorganisationer och organisationer i det civila samhället från olika bakgrunder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att införa bestämmelser som ålägger generaldirektoraten att ta hänsyn till synpunkter från arbetsgruppen, och att utforma utbildning för all personal och förfaranden för att övervaka och bedöma integrering i enlighet med dess uppdrag. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, parlamentet och rådet att skapa ett tematiskt delprogram för kvinnor på landsbygden med hjälp av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu). Parlamentet betonar att detta delprogram bör syfta till att uppmuntra till kvinnors sysselsättning och kvinnligt företagande genom att ta vara på möjligheter kopplade till landsbygdsturism och utveckling av s.k. digitala byar, för att förbättra kvinnliga jordbrukares tillgång till mark, krediter, finansiella instrument, färdigheter och prestationer genom utbildning och rådgivningstjänster, ökat deltagande i lokala aktionsgrupper och utveckling av lokala partnerskap inom ramen för gemenskapsinitiativet för landsbygdens utveckling. Parlamentet begär i detta hänseende att EU-medel ska öronmärkas för bättre livs- och arbetsvillkor på landsbygden, bland annat bättre tillgång till tjänster och utveckling av infrastruktur, med särskild inriktning på tillgång till bredbandsinternet, stöd till företagarinitiativ och tillgång till kredit, för att därigenom stärka kvinnors ställning i landsbygdsområden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta bästa praxis om medhjälpande makars yrkesställning inom jordbrukssektorn, och därigenom behandla kvinnors socialförsäkringsrättigheter, såsom mammaledighet och pensionsrättigheter, och begär att kommissionen ska utarbeta vägledning i detta hänseende. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja kvinnligt företagande och tillgång till lån och finansiering med eget kapital genom EU-program och EU-medel, och välkomnar dess avsikt att införa nya åtgärder för att främja kvinnoledda uppstartsföretag och innovativa små och medelstora företag under 2020, och att stärka jämställdheten inom ramen för Horisont Europa. Parlamentet betonar att kravet på jämställdhetsplaner från de sökande är ett viktigt verktyg för att göra framsteg på detta område. Parlamentet framhåller behovet av att öka medvetenheten om befintliga och framtida EU-finansieringsmöjligheter för kvinnor och flickor som är egenföretagare, och att göra kvinnliga ledare synligare i syfte att införa starkare förebilder och bryta med befintliga stereotyper. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet understryker att insatserna i samband med covid-19-epidemin bör användas för att inrätta ytterligare budgetmedel som medlemsstaterna kan utnyttja för att stödja våldsoffer. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet är djupt oroat över att den europeiska gröna given och initiativ i samband med den innehåller vare sig ett jämställdhetsperspektiv eller en hänvisning till jämställdhet. Parlamentet efterlyser med eftertryck en integrering av ett jämställdhetsperspektiv i EU:s miljö- och klimatpolitik, såsom den gröna given, och betonar att dessa politikområden ska baseras på konsekvensbedömningar ur ett jämställdhetsperspektiv för att säkerställa att de tar itu med befintliga jämställdhetsbrister och andra former av social utestängning. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka det ekonomiska och institutionella stödet för att främja klimatåtgärder som präglas av rättvisa och jämställdhet och fastställa kraftfulla politiska åtgärder för att främja ett jämlikt deltagande av kvinnor i beslutsfattande organ och i nationell och lokal klimatpolitik, vilket är avgörande för att en långsiktig klimaträttvisa ska kunna uppnås, och att erkänna kvinnors och flickors roll som drivkrafter för förändring och stödja dem i denna roll. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en färdplan för att uppfylla åtagandena i den förnyade handlingsplanen för jämställdhet som man enades om vid COP25, och att inrätta en permanent europeisk kontaktpunkt för frågor om jämställdhet och klimatförändringar, med adekvata budgetresurser, som ska genomföra och övervaka klimatåtgärder som karaktäriseras av jämställdhet i EU och globalt. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet betonar behovet av att öka de resurser som finns tillgängliga för EU-program för främjande av jämställdhet och kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att införa jämställdhetsbudgetering som en integrerad del av budgetförfarandet i alla dess stadier och budgetposter, och att inkludera oberoende budgetposter för riktade åtgärder. Parlamentet understryker att varje ny åtgärd, mekanism eller strategi bör genomgå en könsspecifik konsekvensbedömning. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och rådet att investera i omsorgsekonomin och att anta en särskild ”Vårdgiv för Europa”, som ett komplement till den europeiska gröna given. Parlamentet välkomnar att jämställdhetsintegrering för första gången någonsin kommer att vara en övergripande prioritering i den fleråriga budgetramen, och att detta kommer att åtföljas av en grundlig konsekvensbedömning ur ett jämställdhetsperspektiv och övervakning av programmen. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utgå ifrån ett jämställdhets- och livscykelperspektiv i utformningen av EU:s kommande politik och strategier, vilket kommer att bidra till att stärka kvinnors ekonomiska oberoende och minska jämställdhetsbristerna på detta område på lång sikt. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att se till att kvinnor kan dra nytta av de möjligheter som skapas av den gröna omställningen. Parlamentet understryker att jämställdhet bör integreras i sysselsättningsstrategier med anknytning till hållbarhet och en rättvis omställning i syfte att bedriva en politik som möjliggör verklig balans mellan arbete och privatliv, och som garanterar lika lön, en anständig inkomst, personlig utveckling och ett fullgott socialt skydd. Parlamentet kräver att projekt som finansieras inom ramen för miljöprogram och tillgång till investeringar för klimatåtgärder bör integrera ett könsperspektiv. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka jämställdheten och stärka kvinnors ställning i idrott i stort, med tanke på idrottens kraftfulla och obestridliga roll när det gäller att hjälpa kvinnor och flickor att bryta med könsstereotyper, bygga upp sitt självförtroende och stärka sina ledarskapsfärdigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att tillhandahålla effektiva plattformar för att främja kvinnliga förebilder och ledare med en internationell, nationell och lokal räckvidd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja och utveckla strategier för att bekämpa könsrelaterade löneskillnader och skillnader i prispengar samt alla former av våld mot kvinnor och flickor inom idrott, och att säkerställa ökad bevakning av kvinnor i idrottsmedier och i beslutsfattande roller. Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa idrott i den planerade kampanjen mot könsstereotyper. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar EU att inta ett intersektionellt förhållningssätt och ett jämställdhetsperspektiv i sin hantering av covid-19-krisen, och att avsätta betydande medel från instrumentet för återhämtning och resiliens till jämställdhetsåtgärder, särskilt i kvinnodominerade sektorer, och till främjandet av kvinnors rättigheter. Parlamentet begär att finansieringen ska baseras på en mätbar princip för jämställdhetsintegrering som bidrar till att garantera en rättvis, adekvat och konsekvent fördelning av medel. Parlamentet efterfrågar dessutom en särskild covid-19-jämställdhetsfond som ska stödja kampen mot befintliga jämställdhetsbrister. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet insisterar på att man i högre grad måste införliva ett könsperspektiv i den kommande strategin för lika möjligheter för personer med funktionsnedsättning 2021, med vederbörlig uppmärksamhet ägnat åt ett större tillträde till arbetsmarknaden genom riktade åtgärder och insatser. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 29 november 2018 om situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (40). Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att lägga fram ett konsoliderat förslag inom ramen för EU:s handikappstrategi för perioden efter 2020 som inbegriper framtagandet av positiva åtgärder för kvinnor med funktionsnedsättning, i syfte att säkerställa att de till fullo och på ett effektivt sätt kan delta på arbetsmarknaden, och att undanröja den diskriminering och de fördomar som de utsätts för, bland annat genom åtgärder för att främja sysselsättning, utbildning, arbetsförmedling, lika karriärmöjligheter, lika lön, tillgänglighet till och rimlig utrustning på arbetsplatsen samt vidareutbildning, med beaktande av deras digitala integration och behovet att skapa balans mellan arbete och privatliv. Parlamentet begär också att åtgärder avseende löne-, pensions- och omsorgsskillnaderna mellan könen ska utformas så att de uttryckligen tillgodoser behoven hos föräldrar till och omsorgsgivare för barn med funktionsnedsättning, särskilt kvinnor och ensamstående föräldrar. Parlamentet noterar att det behövs dels en rättighetsgaranti för personer med funktionsnedsättning, med specifika åtgärder som tillgodoser behoven hos kvinnor med funktionsnedsättning, dels en förstärkning av ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att framför allt nå ut till de mest utsatta kvinnorna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att alla relevanta åtgärder i strategin är utformade så att ingen kvinna lämnas utanför. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet uppmärksammar bristen på könsperspektiv på arbetsmiljöområdet. Parlamentet betonar att jämställdhetsintegrering bör ingå som en integrerad del i utvecklingen av strategier för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och förebyggande strategier inom alla sektorer, bland annat i kommissionens förestående översyn av den strategiska ramen för arbetsmiljö efter 2020. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att betrakta som yrkessjukdomar och arbetsrelaterade sjukdomar sådana sjukdomar som hittills inte har erkänts vara arbetsanknutna och som framför allt förekommer i kvinnodominerade yrken, samt sjukdomar som påverkar särskilt kvinnor, att integrera jämställdhet i frågor som berör hälsa och säkerhet i mansdominerade yrken, där många brister kvarstår, bland annat i fråga om installationer för sanitet, arbetsutrustning och personliga skyddskläder, att säkerställa gravida kvinnors och nyblivna och/eller ammande mammors skydd och säkerhet på arbetsplatsen och åtgärder för deras återkomst till arbetslivet efter mammaledigheten, samt att utvärdera arbetsrisker inom kvinnodominerande sektorer, också i hemmet, i samband med hushålls- och omsorgsarbete i privata hushåll. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, mot bakgrund av de bevisade fördelarna med bröstmjölk för nyfödda, främja amning, särskilt av för tidigt födda barn. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja strategier som ökar användningen av bröstmjölk, såväl modersmjölk som donerad mjölk, för för tidigt födda barn, och att främja gränsöverskridande användning av mjölkbanker för att se till att kvinnor i gränsregioner kan utnyttja detta stöd vid behov. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet begär med eftertryck att det i alla allmänna jämställdhetsinitiativ som främjas inom EU ska tas hänsyn till personer med funktionsnedsättning. Parlamentet kräver att personer med funktionsnedsättning som är under förmyndarskap eller på annat sätt har begränsad rättskapacitet och som är offer för könsrelaterat våld ska garanteras skydd, och kräver i detta syfte faktisk tillgång till rättslig prövning för denna grupp, och utbildning och kapacitetsuppbyggnad för yrkesverksamma inom de särskilda tjänster som är inblandade i processen (såsom yrkesverksamma inom straffrättssystemet eller hälso- och sjukvårdspersonal). Parlamentet begär med eftertryck att ett tillgängligt och fördomsfritt utbildningssystem ska inrättas, som gör det möjligt för flickor och kvinnor med funktionsnedsättning att välja studie- och arbetsområde utifrån sina egna önskemål och talanger, utan att begränsas av bristande tillgänglighet, fördomar och stereotyper. Parlamentet stöder deltagandet av kvinnor med funktionsnedsättning som förebilder för förändring i jämställdhets- och kvinnorättsrörelser. Parlamentet kräver att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, inbegripet de som vårdas på institution, ska inkluderas i alla planer för förebyggande av bröstcancer och livmoderhalscancer i medlemsstaterna, och att denna grupp inkluderas i alla program för bekämpning av hiv/aids och andra program för att utrota sexuellt överförbara sjukdomar. Parlamentet kräver att alla indikatorer och insamlade data om jämställdhetsfrågor ska delas upp efter ålder, funktionsnedsättning och kön. |
| --- | --- |

109.

Motverkande av bakslag mot jämställdheten

| 110. | Europaparlamentet upprepar behovet av ett regelbundet utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna, kommissionen och viktiga aktörer (inbegripet hälso- och sjukvårdspersonal, tillsynsorgan och organisationer i det civila samhället) avseende jämställdhetsaspekter på hälso- och sjukvårdsområdet, inbegripet riktlinjer för en omfattande sexual- och samlevnadsundervisning, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt könsmedvetna åtgärder i samband med epidemier. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder och ge mer stöd för att garantera sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter under genomförandet av den nuvarande jämställdhetsstrategin, och att inkludera sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU:s nästa hälsostrategi. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna i deras arbete med att stärka sina hälso- och sjukvårdssystem, tillhandahålla en högkvalitativ och allmän tillgång till all hälso- och sjukvård, och att minska skillnaderna i tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, mellan och inom medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar i detta avseende medlemsstaterna att garantera säker, snabb och fullständig tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och nödvändiga hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med ojämlikheterna på hälsoområdet i EU:s kommande hälsostrategi, som bör fokusera på tillgång till förebyggande hälso- och sjukvård i alla skeden av livet, hälsa och säkerhet för kvinnor på arbetsplatsen, och ett särskilt fokus på jämställdhet i den europeiska planen för cancerbekämpning. Parlamentet understryker än en gång vikten av könsspecifika läkemedel och könsspecifik forskning, och betonar därför att investeringar i skillnaderna mellan kvinnor och män när det gäller deras hälsa bör stödjas genom Horisont Europa, så att hälso- och sjukvårdssystemen kan tillgodose kvinnors och mäns olika behov på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja forskning om icke-hormonella preventivmedel för kvinnor, för att ge dem fler alternativ, och att stödja forskning om preventivmedel för män, i syfte att skapa jämställdhet i tillgången till och användningen av preventivmedel, samt ett delat ansvar. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet begär stöd till kvinnorättsförsvarare och kvinnorättsorganisationer i EU och runt om i världen, inklusive organisationer som arbetar med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och hbti plus-frågor, genom ökat och öronmärkt ekonomiskt stöd i nästa fleråriga budgetram. Parlamentet understryker även deras ekonomiska svårigheter till följd av den rådande krisen och efterlyser större medel för en tillräcklig finansiering av deras fortsatta arbete. Parlamentet är djupt oroat över bakslaget mot kvinnors hävdvunna rättigheter och jämställdhet i vissa medlemsstater, och särskilt över försöken att ytterligare kriminalisera abort och undergräva ungdomars tillgång till omfattande sexualundervisning i Polen, och över den antagna reform som angriper transsexuella och intersexuella personers rättigheter i Ungern. Parlamentet efterlyser en kontinuerlig övervakning av läget för kvinnors rättigheter och jämställdhet, inklusive desinformation och bakåtsträvande initiativ i alla medlemsstater, och ett larmsystem för att belysa bakslag. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja studier som analyserar kopplingen mellan antidemokratiska rörelser och attacker och desinformationskampanjer på kvinnors rättigheter, jämställdhet och demokrati, och uppmanar kommissionen att analysera de bakomliggande orsakerna till dessa fenomen och stärka sina insatser för att motverka dem genom att ta fram faktakontroller, motbudskap och upplysningskampanjer. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en global kampanj mot de allt fler angreppen mot människorättsförsvarare, och att se till att människorättsförsvarare friges, med särskilt fokus på kvinnorättsförsvarare. Parlamentet efterlyser ett omedelbart införande i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare av en bilaga som syftar till att erkänna och utveckla ytterligare strategier och verktyg för att bättre och mer effektivt bemöta och förebygga den specifika situation, de hot och de riskfaktorer som kvinnliga människorättsförsvarare utsätts för. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att skydda kvinnor som är särskilt utsatta för diskriminering på flera grunder genom att erkänna de intersektionella former av diskriminering som kvinnor utsätts för på grund av kön, etnicitet, nationalitet, ålder, funktionsnedsättning, social status, sexuell läggning och könsidentitet samt migrationsstatus, och se till att de åtgärder som genomförs tar hänsyn till och tillgodoser dessa gruppers särskilda behov. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 12 februari 2019 om behovet av en förstärkt strategisk EU-ram för nationella strategier för integrering av romer efter 2020 (41), där det konstateras att det i de flesta medlemsstater inte har noterats någon förbättring när det gäller tillgång till arbete, att bostadssituationen fortfarande är mycket svår, att endast små framsteg har gjorts när det gäller fattigdom, och att det finns ett behov av ett starkt jämställdhetsperspektiv i EU-ramen. Parlamentet är oroat över förekomsten av hatpropaganda mot romer i samband med covid-19-pandemin, och de extra begränsningar som vissa medlemsstater har infört för att sätta romska befolkningsgrupper i karantän, vilket kan få negativa konsekvenser för de mest sårbara grupperna bland romerna, till exempel flickor, unga kvinnor, äldre kvinnor, personer med funktionsnedsättning och hbtqi plus-personer. Parlamentet välkomnar antagandet av EU:s strategiska ram för jämlikhet för och integrering av romer, som gör det möjligt att analysera covid-19-krisens konsekvenser för romerna och vidta åtgärder för att förhindra ett bakslag mot dem. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en konkret ram för sexarbetares rättigheter och skydd under och efter en kris. Parlamentet insisterar vidare på hur viktigt det är att inkludera åtgärder och strategier som tar itu med diskriminering av sexarbetare i tillgången till finansiering, bostäder, hälso- och sjukvård, utbildning och andra tjänster. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet understryker att audiovisuella och tryckta medier är en av de sektorer som har avsevärd kulturell, social och ekonomisk betydelse, och som både återspeglar och formar samhället och kulturen. Parlamentet beklagar att kvinnor är kraftigt underrepresenterade i viktiga kreativa poster i denna sektor, inbegripet i filmindustrin i hela Europa och runtom i världen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med könsstereotyper i medierna och främja ett jämställt innehåll. Parlamentet betonar vikten av att främja mediekompetens och erbjuda alla berörda parter initiativ till könsmedveten medieutbildning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta lagstiftning som förbjuder sexistisk reklam i medierna och främjar utbildning och praktiska kurser om att motverka stereotypa könsroller i skolor för journalistik, kommunikation, medier och reklam. Parlamentet uppmanar kommissionen att bidra till utbytet av bästa praxis avseende bekämpning av sexistisk reklam. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla och genomföra strategier för att avhjälpa ihållande jämställdhetsbrister i hela den audiovisuella sektorn, i syfte att skapa möjligheter och förbättra för kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

118.

Jämställdhet genom yttre förbindelser

| 119. | I linje med artikel 8 i EUF-fördraget, som fastslår att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem, efterlyser Europaparlamentet samstämmighet mellan och ömsesidig förstärkning av EU:s interna och externa politik när det gäller principerna om diskriminering på flera grunder, jämställdhetsintegrering och jämställdhet, insatser för att motverka såväl könsstereotyper och normer som skadliga sedvänjor och diskriminerande lagar, och främjande av kvinnors möjligheter att på lika villkor kunna åtnjuta alla mänskliga rättigheter, genom yttre förbindelser. Parlamentet framhåller i detta sammanhang särskilt EU:s handelspolitik, utvecklingssamarbete och människorättspolitik. Parlamentet betonar den primära roll som kvinnors egenmakt har för ett effektivt genomförande av utvecklingspolitiken. Parlamentet påminner om vikten av utbildning för stärkandet av kvinnors och flickors ställning i både EU och partnerländerna. Parlamentet understryker att utbildning inte bara är en rättighet utan också ett mycket viktigt verktyg för att bekämpa tidiga äktenskap, tvångsäktenskap och tonårsgraviditeter. Parlamentet insisterar på att EU:s utrikespolitik måste hjälpa till att få flickor att gå kvar i skolan och fortsätta sin utbildning i partnerländerna som en prioriterad fråga. Parlamentet välkomnar det förnyade åtagandet för kvinnors och flickors rättigheter och hänvisningen till målen för hållbar utveckling, och i synnerhet till mål 5, som en central ram för jämställdhetsstrategin. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i partnerskap med medlemsstaterna övervaka och arbeta för ett fullständigt genomförande av handlingsplanen från Peking, ICPD-handlingsprogrammet och resultaten från konferenserna för en översyn av dessa, samt av alla mål för hållbar utveckling, däribland målen 3.7 och 5.6, både inom och utanför EU, med hjälp av indikatorer i enlighet med FN:s ram för globala indikatorer för målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet välkomnar den nya tredje handlingsplanen för jämställdhet som ett nyckelinstrument för att främja jämställdhet och stärka kvinnors och flickors ställning i yttre förbindelser. Parlamentet betonar att detta dokument måste åtföljas av tydliga, mätbara och tidsbundna indikatorer, inbegripet en fördelning av roller och ansvar till de olika aktörerna. Parlamentet välkomnar att man i den nya handlingsplanen bibehåller målet om att 85 procent av alla nya program ska bidra till jämställdhet. Parlamentet beklagar att det nya målet om att 20 procent av programmen ska ha jämställdhet som huvudsakligt mål inte fastställdes. Parlamentet begär att det nya instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete ska prioritera jämställdhet och kvinnors rättigheter i alla geografiska och tematiska program i enlighet med detta. Parlamentet välkomnar förändringen i den institutionella kulturen i kommissionens avdelningar och Europeiska utrikestjänsten så att de mer effektivt kan uppfylla EU:s åtaganden i fråga om kvinnors rättigheter och jämställdhet. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stärka EU:s roll som katalysator för jämställdhet runtom i världen. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en djupare förståelse för migrerande och asylsökande kvinnors och flickors särskilda behov när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård, utbildningsstöd och ekonomisk säkerhet, för att undvika risken att de utnyttjas och säkerställa att deras rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen måste ta itu med den särskilda situationen avseende skydd av kvinnor mot könsrelaterat våld i anläggningar för mottagning av migranter och asylsökande, och efterlyser en infrastruktur som är anpassad till kvinnor och flickor, och adekvat utbildning för personal vid dessa anläggningar, när så behövs. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet välkomnar värdegrunden för EU:s handelspolitik, där det säkerställs ett högt skydd för arbetstagarrättigheter och miljömässiga rättigheter samt respekt för grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, inbegripet jämställdhet. Parlamentet påminner om att EU:s alla handels- och investeringsavtal måste genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och inkludera ett ambitiöst och verkställbart kapitel om handel och hållbar utveckling. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att för första gången se till att ett särskilt kapitel om handel och jämställdhet införs i det moderniserade associeringsavtalet med Chile, som bygger på befintliga internationella exempel. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet upprepar sitt fortsatta stöd för det arbete som kommissionen har gjort på detta område. |
| --- | --- |

126.

o

o o

| 127. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

127.

---

(1)  Rådets direktiv 79/7/EEG av den 19 december 1978 om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet (EGT L 6, 10.1.1979, s. 24).

(2)  Rådets direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (EGT L 359, 19.12.1986, s. 56).

(3)  Rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (EGT L 348, 28.11.1992, s. 1).

(4)  Rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (EUT L 373, 21.12.2004, s. 37).

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (EUT L 204, 26.7.2006, s. 23).

(6)  Rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv 96/34/EG (EUT L 68, 18.3.2010, s. 13).

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (EUT L 180, 15.7.2010, s. 1).

(8)  EUT L 188, 12.7.2019, s. 79.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2020)0039.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2020)0025.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2019)0111.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2019)0080.

(13)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 19.

(14)  Antagna texter, P8_TA(2019)0014.

(15)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 9.

(16)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 6.

(17)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 60.

(18)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 49.

(19)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 99.

(20)  EUT L 69, 8.3.2014, s. 112.

(21)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 93.

(22)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 89.

(23)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 78.

(24)  EUT C 11, 12.1.2018, s. 35.

(25)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 14.

(26)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 80.

(27)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(28)  EUT C 458, 19.12.2018, s. 34.

(29)  EUT C 66, 21.2.2018, s. 44.

(30)  EUT C 407, 4.11.2016, s. 2.

(31)  FRA:s undersökning 2014, den mest heltäckande på detta område på EU-nivå, baserad på data från 28 medlemsstater.

(32)  Kommissionens meddelande En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152).

(33)  Europaparlamentets resolution av den 30 januari 2020 om lönegapet mellan kvinnor och män (Antagna texter, P9_TA(2020)0025).

(34)  https://www.eurofound.europa.eu/sv/news/news-articles/gender-employment-gap-costs-europe-eu370-billion-per-year.

(35)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 60.

(36)  Antagna texter, P8_TA(2019)0129.

(37)  Antagna texter, P8_TA(2019)0101.

(38)  Se parlamentets resolution av den 30 januari 2020 om lönegapet mellan kvinnor och män.

(39)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/54/EU av den 16 april 2014 om åtgärder som underlättar utövandet av arbetstagares rättigheter i samband med fri rörlighet för arbetstagare, EUT L 128, 30.4.2014, s. 8.

(40)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 164.

(41)  Antagna texter, P8_TA(2019)0075.

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/232 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/232

---

P9_TA(2021)0026

Överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (2019/2168(INI))

(2021/C 456/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av deklarationen och handlingsprogrammet från Peking, som antogs under den fjärde internationella kvinnokonferensen 1995, framför allt området ”Kvinnor och medier”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen och handlingsprogrammet från Peking, som antogs under den fjärde internationella kvinnokonferensen 1995, framför allt området ”Kvinnor och medier”,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention (nr 190) om våld och trakasserier och dess rekommendation (nr 206) om våld och trakasserier, båda från 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention (nr 190) om våld och trakasserier och dess rekommendation (nr 206) om våld och trakasserier, båda från 2019,

| — | med beaktande av slutdokumentet av den 16 december 2015 från högnivåmötet i FN:s generalförsamling om den övergripande översynen av genomförandet av resultatet från världstoppmötet om informationssamhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdokumentet av den 16 december 2015 från högnivåmötet i FN:s generalförsamling om den övergripande översynen av genomförandet av resultatet från världstoppmötet om informationssamhället,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192) av den 6 maj 2015 och halvtidsöversynen av dess genomförande, med titeln En ansluten digital inre marknad för alla (COM(2017)0228), av den 10 maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192) av den 6 maj 2015 och halvtidsöversynen av dess genomförande, med titeln En ansluten digital inre marknad för alla (COM(2017)0228), av den 10 maj 2017,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt dess principer 1, 2, 3 och 20, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt dess principer 1, 2, 3 och 20,

| — | med beaktande av pelarna II (”Skapa goda förutsättningar för att digitala nät och tjänster ska blomstra”) och III (”Maximera tillväxtpotentialen för vår europeiska digitala ekonomi”) i kommissionens strategi för den digitala inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pelarna II (”Skapa goda förutsättningar för att digitala nät och tjänster ska blomstra”) och III (”Maximera tillväxtpotentialen för vår europeiska digitala ekonomi”) i kommissionens strategi för den digitala inre marknaden,

| — | med beaktande av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020),

| — | med beaktande av kommissionens studier ICT for work: Digital skills in the workplace och Women in the Digital Age, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studier ICT for work: Digital skills in the workplace och Women in the Digital Age,

| — | med beaktade av kommissionens meddelande En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152) av den 5 mars 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152) av den 5 mars 2020,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europeisk kompetensagenda för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274) av den 1 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europeisk kompetensagenda för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274) av den 1 juli 2020,

| — | med beaktande av kommissionens rapport Women active in the ICT sector av den 1 oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport Women active in the ICT sector av den 1 oktober 2013,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) studie Gender and digital agenda av den 26 januari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) studie Gender and digital agenda av den 26 januari 2017,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 30 maj 2016 om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 6 december 2018 om jämställdhet, ungdom och digitalisering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 6 december 2018 om jämställdhet, ungdom och digitalisering,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2019 om jämställda ekonomier i EU: vägen framåt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2019 om jämställda ekonomier i EU: vägen framåt,

| — | med beaktande av yttrandet The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won från Rådgivande kommittén för lika möjligheter för kvinnor och män, av den 19 december 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won från Rådgivande kommittén för lika möjligheter för kvinnor och män, av den 19 december 2018,

| — | med beaktande av åtagandeförklaringen om Women in digital (WID), som 27 EU-ministrar och företrädare för medlemsstaterna plus Norge undertecknade under 2019. |
| --- | --- |

—

med beaktande av åtagandeförklaringen om Women in digital (WID), som 27 EU-ministrar och företrädare för medlemsstaterna plus Norge undertecknade under 2019.

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om den digitala agendan för tillväxt, rörlighet och sysselsättning: dags att lägga in en högre växel (3), och, i synnerhet, den breda koalitionen för digitala arbetstillfällen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om den digitala agendan för tillväxt, rörlighet och sysselsättning: dags att lägga in en högre växel (3), och, i synnerhet, den breda koalitionen för digitala arbetstillfällen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om jämställdhet mellan kvinnor och män och ökat inflytande för kvinnor i den digitala tidsåldern (5),

| — | med beaktande av 2019 års världstoppmöte om informationssamhället, på temat informations- och kommunikationsteknik för uppnåendet av målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2019 års världstoppmöte om informationssamhället, på temat informations- och kommunikationsteknik för uppnåendet av målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av 2020 års världstoppmöte om informationssamhället, på temat främjande av digital omställning och globala partnerskap: WSIS handlingslinjer för uppnåendet av målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2020 års världstoppmöte om informationssamhället, på temat främjande av digital omställning och globala partnerskap: WSIS handlingslinjer för uppnåendet av målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (O-000004/2018 – B8-0010/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (O-000004/2018 – B8-0010/2018),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (6),

| — | med beaktande av sitt interparlamentariska utskottssammanträde på Internationella kvinnodagen 2048 om kvinnors och flickors egenmakt i medier och IKT, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt interparlamentariska utskottssammanträde på Internationella kvinnodagen 2048 om kvinnors och flickors egenmakt i medier och IKT,

| — | med beaktande av djupanalysen Empowering women on the Internet, som parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik offentliggjorde den 30 oktober 2015 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av djupanalysen Empowering women on the Internet, som parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik offentliggjorde den 30 oktober 2015 (7),

| — | med beaktande av studien The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls, som parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik offentliggjorde den 15 februari 2018 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls, som parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik offentliggjorde den 15 februari 2018 (8),

| — | med beaktande av studien Cyber violence and hate speech online against women, som parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik offentliggjorde den 16 augusti 2018 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Cyber violence and hate speech online against women, som parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik offentliggjorde den 16 augusti 2018 (9),

| — | med beaktande av studien Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality, som parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik offentliggjorde den 15 april 2020 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality, som parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik offentliggjorde den 15 april 2020 (10),

| — | med beaktande av studien Violence against women: an EU-wide survey från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, offentliggjord 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Violence against women: an EU-wide survey från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, offentliggjord 2014,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286) av den 19 juni 2012 och halvtidsrapporten av den 17 oktober 2014 om dess genomförande (SWD(2014)0318), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286) av den 19 juni 2012 och halvtidsrapporten av den 17 oktober 2014 om dess genomförande (SWD(2014)0318),

| — | med beaktande av resultattavlan för Women in Digital (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultattavlan för Women in Digital (12),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0232/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0232/2020), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 8 i EUF-fördraget ska unionen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. En förutsättning för jämställdhet är att flickor och unga kvinnor får lika tillgång till teknik och digital utbildning och kan vara trygga på nätet. Mål 5 för hållbar utveckling avser jämställdhet och kvinnors egenmakt, vilket inbegriper användning av teknik och internet. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 8 i EUF-fördraget ska unionen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. En förutsättning för jämställdhet är att flickor och unga kvinnor får lika tillgång till teknik och digital utbildning och kan vara trygga på nätet. Mål 5 för hållbar utveckling avser jämställdhet och kvinnors egenmakt, vilket inbegriper användning av teknik och internet.

| B. | Digitaliseringen har förändrat de flesta aspekter av våra liv i grunden på sätt som skapar oräkneliga möjligheter men också medför nya utmaningar. Covid-19-krisen och dess efterdyningar kommer sannolikt att leda till permanenta förändringar av levnadssättet i Europa, där digitaliseringen spelar en viktig roll. Digitaliseringens inverkan på kvinnornas sysselsättningsmöjligheter och distansarbetets konsekvenser måste undersökas och utvärderas. Kombinationen av distansarbete, privatliv och omsorgsansvar innebär ytterligare påfrestningar, varför kvinnornas känslomässiga, mentala och sociala börda ökat. Pandemin har medfört att arbetsmarknaden nu börjat svara mot den utmaning som en omfattande digital omställning innebär. |
| --- | --- |

B.

Digitaliseringen har förändrat de flesta aspekter av våra liv i grunden på sätt som skapar oräkneliga möjligheter men också medför nya utmaningar. Covid-19-krisen och dess efterdyningar kommer sannolikt att leda till permanenta förändringar av levnadssättet i Europa, där digitaliseringen spelar en viktig roll. Digitaliseringens inverkan på kvinnornas sysselsättningsmöjligheter och distansarbetets konsekvenser måste undersökas och utvärderas. Kombinationen av distansarbete, privatliv och omsorgsansvar innebär ytterligare påfrestningar, varför kvinnornas känslomässiga, mentala och sociala börda ökat. Pandemin har medfört att arbetsmarknaden nu börjat svara mot den utmaning som en omfattande digital omställning innebär.

| C. | Könsstereotyper utgör ett allvarligt hinder för jämställdheten och ökar klyftan mellan könen, vilket bidrar till könssegregering inom utbildningen och sysselsättningen, något som i sin tur ytterligare ökar klyftan mellan könen i den digitala sektorn och hämmar kvinnornas fulla delaktighet som användare, innovatörer och upphovspersoner. Vanligt förekommande stereotyper associerar hög intellektuell kapacitet med män oftare än med kvinnor, och dessa stereotyper anammas av, och påverkar intressena hos, barn så unga som 6 år, särskilt flickor. |
| --- | --- |

C.

Könsstereotyper utgör ett allvarligt hinder för jämställdheten och ökar klyftan mellan könen, vilket bidrar till könssegregering inom utbildningen och sysselsättningen, något som i sin tur ytterligare ökar klyftan mellan könen i den digitala sektorn och hämmar kvinnornas fulla delaktighet som användare, innovatörer och upphovspersoner. Vanligt förekommande stereotyper associerar hög intellektuell kapacitet med män oftare än med kvinnor, och dessa stereotyper anammas av, och påverkar intressena hos, barn så unga som 6 år, särskilt flickor.

| D. | Jämställdhetsindexet för 2019 visar på fortsatt bristande jämställdhet i den digitala sektorn. |
| --- | --- |

D.

Jämställdhetsindexet för 2019 visar på fortsatt bristande jämställdhet i den digitala sektorn.

| E. | Enligt Eurostatuppgifter från 2018 studerade 1,3 miljoner personer informations- och kommunikationsteknik (IKT) i EU men bara en liten minoritet av dem var flickor eller kvinnor, enbart 17 % av alla IKT-studerande i EU. |
| --- | --- |

E.

Enligt Eurostatuppgifter från 2018 studerade 1,3 miljoner personer informations- och kommunikationsteknik (IKT) i EU men bara en liten minoritet av dem var flickor eller kvinnor, enbart 17 % av alla IKT-studerande i EU.

| F. | Bland pojkarna i åldersgruppen 15–16 år känner sig 73 % bekväma med att använda digital utrustning som de inte är särskilt bekanta med, jämfört med 63 % av flickorna i samma åldersgrupp (13), trots att flickor har tillräcklig kompetens för att göra bättre ifrån sig än pojkar när det gäller digitala kunskaper. |
| --- | --- |

F.

Bland pojkarna i åldersgruppen 15–16 år känner sig 73 % bekväma med att använda digital utrustning som de inte är särskilt bekanta med, jämfört med 63 % av flickorna i samma åldersgrupp (13), trots att flickor har tillräcklig kompetens för att göra bättre ifrån sig än pojkar när det gäller digitala kunskaper.

| G. | Könsstereotyper påverkar i hög grad ämnesvalet. Mycket få tonårsflickor i EU-medlemsstaterna (färre än 3 %) anger att de skulle vilja arbeta i IKT-branschen när de är 30 år (14). Lärare och föräldrar kan förstärka könsstereotyper genom att avskräcka flickor från att söka sig till IKT-branschen. Om man undanröjer könsspecifika förväntningar kring olika yrken och främjar kvinnliga förebilder inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, matematik och IKT så kan det uppmuntra fler flickor att studera IKT. |
| --- | --- |

G.

Könsstereotyper påverkar i hög grad ämnesvalet. Mycket få tonårsflickor i EU-medlemsstaterna (färre än 3 %) anger att de skulle vilja arbeta i IKT-branschen när de är 30 år (14). Lärare och föräldrar kan förstärka könsstereotyper genom att avskräcka flickor från att söka sig till IKT-branschen. Om man undanröjer könsspecifika förväntningar kring olika yrken och främjar kvinnliga förebilder inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, matematik och IKT så kan det uppmuntra fler flickor att studera IKT.

| H. | Kvinnorna i IKT-branschen tjänar 19 % mindre än männen. Könslönegapet har en direkt inverkan på pensionsgapet (15). Lönenivåerna för kvinnor och män måste vara förenliga med principen om rättvisa och jämställdhet. |
| --- | --- |

H.

Kvinnorna i IKT-branschen tjänar 19 % mindre än männen. Könslönegapet har en direkt inverkan på pensionsgapet (15). Lönenivåerna för kvinnor och män måste vara förenliga med principen om rättvisa och jämställdhet.

| I. | Runt om i världen använder kvinnorna som befolkningsgrupp internet mindre ofta än män, vare sig det handlar om att installera mjukvara eller om att använda sig av internetradio eller internet-tv, internetbank eller e-handelstjänster. |
| --- | --- |

I.

Runt om i världen använder kvinnorna som befolkningsgrupp internet mindre ofta än män, vare sig det handlar om att installera mjukvara eller om att använda sig av internetradio eller internet-tv, internetbank eller e-handelstjänster.

| J. | Under de senaste par åren har allt fler kvinnor börjat arbeta inom it-säkerhet, men antalet är ändå anmärkningsvärt lågt, då mindre än 20 % av dem som arbetar med it-säkerhet i Europa är kvinnor. |
| --- | --- |

J.

Under de senaste par åren har allt fler kvinnor börjat arbeta inom it-säkerhet, men antalet är ändå anmärkningsvärt lågt, då mindre än 20 % av dem som arbetar med it-säkerhet i Europa är kvinnor.

| K. | I framtiden förväntas mer än 90 % av alla arbetstillfällen kräva någon grad av e-färdigheter och digital kompetens. |
| --- | --- |

K.

I framtiden förväntas mer än 90 % av alla arbetstillfällen kräva någon grad av e-färdigheter och digital kompetens.

| L. | På grund av olika hinder som exempelvis stereotyper och mansdominerade arbetsplatser behöver kvinnor oftare kämpa för att finna sig till rätta i IKT-branschen. Det förekommer avsevärd vertikal och horisontell segregering i IKT-sektorn, och kvinnor är ofta överkvalificerade för de tjänster som de innehar. Bara en liten minoritet av kvinnorna innehar ledande befattningar i mjukvaruindustrin. |
| --- | --- |

L.

På grund av olika hinder som exempelvis stereotyper och mansdominerade arbetsplatser behöver kvinnor oftare kämpa för att finna sig till rätta i IKT-branschen. Det förekommer avsevärd vertikal och horisontell segregering i IKT-sektorn, och kvinnor är ofta överkvalificerade för de tjänster som de innehar. Bara en liten minoritet av kvinnorna innehar ledande befattningar i mjukvaruindustrin.

| M. | Användning och skapande av programvara håller på att bli nyckeltillgångar i den digitala omställningen. Den sneda könsfördelningen bland mjukvaruutveckare och programvaruingenjörer är oroande för kvinnors deltagande i sektorn och risken för medveten och omedveten könsdiskriminering inom AI-program, datorspel, leksaker och andra tillämpningar. |
| --- | --- |

M.

Användning och skapande av programvara håller på att bli nyckeltillgångar i den digitala omställningen. Den sneda könsfördelningen bland mjukvaruutveckare och programvaruingenjörer är oroande för kvinnors deltagande i sektorn och risken för medveten och omedveten könsdiskriminering inom AI-program, datorspel, leksaker och andra tillämpningar.

| N. | Den undersökning som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) gjort avseende våld mot kvinnor visar att 14 % av alla kvinnor har upplevt nättrakasserier sedan de var 15 år (16). Det finns många rapporterade fall av sexuella trakasserier vid utbildningsanstalter för naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, inbegripet skolor, universitet och arbetsplatser, vilket ytterligare utestänger kvinnor från denna sektor. Många kvinnor har utsatts för nya former av sexuella och psykiska nättrakasserier under covid-19-perioden, bland annat zoombombning, stalkning och hot. Det finns ett akut behov av åtgärder mot dessa nya former av sexuella och psykiska trakasserier. Objektifiering, hypersexualisering och utyttjande av kvinnor på nätet, särskilt via internetporr, har förödande konsekvenser för sexualiteten och jämställdheten i allmänhet. |
| --- | --- |

N.

Den undersökning som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) gjort avseende våld mot kvinnor visar att 14 % av alla kvinnor har upplevt nättrakasserier sedan de var 15 år (16). Det finns många rapporterade fall av sexuella trakasserier vid utbildningsanstalter för naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, inbegripet skolor, universitet och arbetsplatser, vilket ytterligare utestänger kvinnor från denna sektor. Många kvinnor har utsatts för nya former av sexuella och psykiska nättrakasserier under covid-19-perioden, bland annat zoombombning, stalkning och hot. Det finns ett akut behov av åtgärder mot dessa nya former av sexuella och psykiska trakasserier. Objektifiering, hypersexualisering och utyttjande av kvinnor på nätet, särskilt via internetporr, har förödande konsekvenser för sexualiteten och jämställdheten i allmänhet.

| O. | IKT är en sektor med liten andel kvinnliga anställda. Många kvinnor hoppar av sina universitets- och högskoleutbildningar på området och ger upp sina akademiska möjligheter och karriärer i IKT-branschen (fenomenet brukar kallas för ”leaky pipeline” på engelska), framför allt på grund av bristfälliga möjligheter till balans mellan arbete och privatliv, organisatoriska begränsningar och en mansdominerad miljö. Den årliga produktivitetsförlusten för den europeiska ekonomin till följd av att kvinnor lämnar sina digitala jobb och slutar förvärvsarbeta uppgår till 16,1 miljarder EUR (17). |
| --- | --- |

O.

IKT är en sektor med liten andel kvinnliga anställda. Många kvinnor hoppar av sina universitets- och högskoleutbildningar på området och ger upp sina akademiska möjligheter och karriärer i IKT-branschen (fenomenet brukar kallas för ”leaky pipeline” på engelska), framför allt på grund av bristfälliga möjligheter till balans mellan arbete och privatliv, organisatoriska begränsningar och en mansdominerad miljö. Den årliga produktivitetsförlusten för den europeiska ekonomin till följd av att kvinnor lämnar sina digitala jobb och slutar förvärvsarbeta uppgår till 16,1 miljarder EUR (17).

| P. | I it-sektorn har antalet kvinnliga styrelseledamöter ökat betydligt, men det är också denna sektor som har högst andel styrelser bestående av enbart män. |
| --- | --- |

P.

I it-sektorn har antalet kvinnliga styrelseledamöter ökat betydligt, men det är också denna sektor som har högst andel styrelser bestående av enbart män.

| Q. | Digital kompetens innebär kapaciteten att tillgodogöra sig, bearbeta och kommunicera digital information och påverkas av personens sociokulturella och ekonomiska bakgrund. Kvinnor ägnar mer tid än män åt obetalt omsorgs- och hushållsarbete. Detta begränsar deras fritid, den tid de kan ägna åt förvärvsarbete eller åt att tillägna sig digital kompetens och internetkunskaper. Åtgärder för att öka medvetenheten, utmana könsstereotyper och könsnormer och uppnå en jämnare ansvarsfördelning för det obetalda arbetet med att ta hand om barn och sköta hushållsuppgifter skulle möjliggöra ett ökat deltagande av kvinnorna på (den digitala) arbetsmarknaden och inom utbildningar samt göra det möjligt för kvinnor att stärka sin digitala kompetens. |
| --- | --- |

Q.

Digital kompetens innebär kapaciteten att tillgodogöra sig, bearbeta och kommunicera digital information och påverkas av personens sociokulturella och ekonomiska bakgrund. Kvinnor ägnar mer tid än män åt obetalt omsorgs- och hushållsarbete. Detta begränsar deras fritid, den tid de kan ägna åt förvärvsarbete eller åt att tillägna sig digital kompetens och internetkunskaper. Åtgärder för att öka medvetenheten, utmana könsstereotyper och könsnormer och uppnå en jämnare ansvarsfördelning för det obetalda arbetet med att ta hand om barn och sköta hushållsuppgifter skulle möjliggöra ett ökat deltagande av kvinnorna på (den digitala) arbetsmarknaden och inom utbildningar samt göra det möjligt för kvinnor att stärka sin digitala kompetens.

| R. | Endast en marginell andel av alla riskkapitalister, affärsänglar och investerare är kvinnor. Eftersom flickor och kvinnor tenderar att i mindre utsträckning än pojkar och män studera IKT-relaterade och naturvetenskapliga, tekniska, ingenjörsvetenskapliga och matematiska ämnen, ända från grundskolan upp i gymnasiet och universitet är det markant färre kvinnor som arbetar inom dessa områden och som bildar eller äger privata företag eller startup-företag inom dem. Den lägre andelen kvinnor som verkar inom tekniksektorn har en direkt inverkan på all samhällsutveckling och innebär att innovationen snedvrids, vilket påverkar alla former av innovation och all ny teknik som släpps ut till konsumenterna. |
| --- | --- |

R.

Endast en marginell andel av alla riskkapitalister, affärsänglar och investerare är kvinnor. Eftersom flickor och kvinnor tenderar att i mindre utsträckning än pojkar och män studera IKT-relaterade och naturvetenskapliga, tekniska, ingenjörsvetenskapliga och matematiska ämnen, ända från grundskolan upp i gymnasiet och universitet är det markant färre kvinnor som arbetar inom dessa områden och som bildar eller äger privata företag eller startup-företag inom dem. Den lägre andelen kvinnor som verkar inom tekniksektorn har en direkt inverkan på all samhällsutveckling och innebär att innovationen snedvrids, vilket påverkar alla former av innovation och all ny teknik som släpps ut till konsumenterna.

| S. | Tendensen är att antalet kvinnor som påbörjar en IKT-relaterad högre utbildning minskat jämfört med 2011. Av EU:s 8 miljoner IKT-specialister är 17 % kvinnor. Om fler kvinnor skulle börja arbeta inom den digitala sektorn skulle denna kunna dra enorm nytta av den outnyttjade talangreserv av kompetenser och varierade infallsvinklar, vilket i sin tur skulle kunna medföra ett BNP-tillskott på 16 miljarder euro för den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

S.

Tendensen är att antalet kvinnor som påbörjar en IKT-relaterad högre utbildning minskat jämfört med 2011. Av EU:s 8 miljoner IKT-specialister är 17 % kvinnor. Om fler kvinnor skulle börja arbeta inom den digitala sektorn skulle denna kunna dra enorm nytta av den outnyttjade talangreserv av kompetenser och varierade infallsvinklar, vilket i sin tur skulle kunna medföra ett BNP-tillskott på 16 miljarder euro för den europeiska ekonomin.

| T. | Enligt Världsekonomiskt forums globala jämställdhetsrapport från 2018 utgörs arbetskraften inom AI runt om i världen till 22 % av kvinnor och 78 % av män, vilket innebär att det fortfarande finns en könsklyfta på 72 %. Under 2019 gick 92 US-dollar av varje 100 US-dollar som investerades i europeiska techbolag till uteslutande manliga team (18). |
| --- | --- |

T.

Enligt Världsekonomiskt forums globala jämställdhetsrapport från 2018 utgörs arbetskraften inom AI runt om i världen till 22 % av kvinnor och 78 % av män, vilket innebär att det fortfarande finns en könsklyfta på 72 %. Under 2019 gick 92 US-dollar av varje 100 US-dollar som investerades i europeiska techbolag till uteslutande manliga team (18).

| U. | Digital inkludering innebär att alla personer och samhällen kan tillgå och använda IKT. Brist på tillgång, överkomliga priser och utbildning samt könsrelaterade förväntningar och sociokulturella normer, lägre deltagandenivåer i utbildningar inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, matematik och IKT, begränsad användning av digitala verktyg och lägre deltagande på sociala plattformar på grund av nätvåld mot flickor och kvinnor är faktorer som utestänger flickor och kvinnor från digital inkludering. Könsrelaterad digital inkludering måste vara en dimension i alla EU:s initiativ och investeringar kopplade till IKT och digitalisering. |
| --- | --- |

U.

Digital inkludering innebär att alla personer och samhällen kan tillgå och använda IKT. Brist på tillgång, överkomliga priser och utbildning samt könsrelaterade förväntningar och sociokulturella normer, lägre deltagandenivåer i utbildningar inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, matematik och IKT, begränsad användning av digitala verktyg och lägre deltagande på sociala plattformar på grund av nätvåld mot flickor och kvinnor är faktorer som utestänger flickor och kvinnor från digital inkludering. Könsrelaterad digital inkludering måste vara en dimension i alla EU:s initiativ och investeringar kopplade till IKT och digitalisering.

| V. | Digital ekonomisk inkludering innebär digital åtkomst till och användning av formella finansiella tjänster som är behovsanpassade och levereras på ett ansvarsfullt sätt till en överkomlig kostnad. Lagar och normer som kan begränsa kvinnors rätt att förvärvsarbeta, ha kontroll över tillgångar, etablera och tillgå finansiering för att expandera formella verksamheter och fatta sina egna ekonomiska beslut är de främsta skälen till kvinnornas ekonomiska utanförskap. Cirka en miljard kvinnor har fortfarande inte tillgång till formella finansiella tjänster på grund av avsaknad av id-handlingar, mobiltelefon och digitala kunskaper och brist på ekonomiska färdigheter samt till följd av inadekvata produkter. Bättre tillgång till och användning av ansvarsfulla finansiella tjänster kan bidra till att kvinnor får ökat ekonomiskt inflytande och ekonomiskt oberoende. |
| --- | --- |

V.

Digital ekonomisk inkludering innebär digital åtkomst till och användning av formella finansiella tjänster som är behovsanpassade och levereras på ett ansvarsfullt sätt till en överkomlig kostnad. Lagar och normer som kan begränsa kvinnors rätt att förvärvsarbeta, ha kontroll över tillgångar, etablera och tillgå finansiering för att expandera formella verksamheter och fatta sina egna ekonomiska beslut är de främsta skälen till kvinnornas ekonomiska utanförskap. Cirka en miljard kvinnor har fortfarande inte tillgång till formella finansiella tjänster på grund av avsaknad av id-handlingar, mobiltelefon och digitala kunskaper och brist på ekonomiska färdigheter samt till följd av inadekvata produkter. Bättre tillgång till och användning av ansvarsfulla finansiella tjänster kan bidra till att kvinnor får ökat ekonomiskt inflytande och ekonomiskt oberoende.

| W. | Kvinnornas förmåga att tillgå och använda digital teknik påverkas av många faktorer, bland annat investeringar, bestämmelser och konkurrens. Kvinnor och flickor i på landsbygden och i svåråtkomliga regioner möter svårigheter och hinder när det gäller tillgången till internet och digital teknik och infrastruktur, vilket gör att de inte till fullo kan tillgodogöra sig den moderna teknikens digitala potential. Kvinnor och flickor på landsbygden arbetar huvudsakligen inom jordbruket, särskilt i utvecklingsländer, och deras arbete är ofta obetalt och otryggt, vilket gör att många av dem lever i teknikfattiga miljöer och har svårt att tillgå digital teknik. |
| --- | --- |

W.

Kvinnornas förmåga att tillgå och använda digital teknik påverkas av många faktorer, bland annat investeringar, bestämmelser och konkurrens. Kvinnor och flickor i på landsbygden och i svåråtkomliga regioner möter svårigheter och hinder när det gäller tillgången till internet och digital teknik och infrastruktur, vilket gör att de inte till fullo kan tillgodogöra sig den moderna teknikens digitala potential. Kvinnor och flickor på landsbygden arbetar huvudsakligen inom jordbruket, särskilt i utvecklingsländer, och deras arbete är ofta obetalt och otryggt, vilket gör att många av dem lever i teknikfattiga miljöer och har svårt att tillgå digital teknik.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samordna sina åtgärder för främjande av den digitala omställningen med unionens jämställdhetsmål. Parlamentet betonar att ingen får lämnas efter i den digitala omställningen. Parlamentet välkomnar det åtagande att öka kvinnornas deltagande i den digitala ekonomin och samhället som kommissionen gör i jämställdhetsstrategin för 2020–2025. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att vidta åtgärder mot den stora könsklyftan i IKT-sektorn inom ramen för den digitala agendan, den europeiska digitala strategin och alla andra strategier och initiativ för kompetens och utbildning i digitalisering, med konkreta åtgärder som är specifikt inriktade på att öka kvinnors och flickors deltagande i sektorn. Parlamentet framhåller att ett ökat kvinnligt deltagande i den digitala sektorn i stor utsträckning kan bidra till att motverka bristande jämställdhet, stereotyper och diskriminering och till att förbättra kvinnornas tillträde till arbetsmarknaden och deras arbetsvillkor samt minska löneklyftan mellan könen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla adekvat finansiering till program som syftar till att locka fler flickor och kvinnor att studera och arbeta inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt att inrätta entreprenörskapsprogram som bistår med finansiering till kvinnor och flickor som startar techprojekt eller nya företag, att utveckla strategier som syftar till att öka flickors och kvinnors digitala inkludering, och ekonomiska inkludering, på områden med kopplingar till vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, matematik och AI och till forsknings- och innovationssektorn och att anta ett förhållningssätt på flera nivåer i syfte att undanröja könsklyftan på alla utbildnings- och sysselsättningsnivåer i den digitala sektorn. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till lika möjligheter för kvinnor och män och den digitala könsklyftan vid förhandlingarna om program inom ramen för nästa fleråriga budgetram och medel och lån inom ramen för återhämtningsplanen samt att öka medvetenheten bland kvinnor om dessa mekanismer. Parlamentet betonar att jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering med mätbara indikatorer bör ingå bland strategierna för IKT-utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att sörja för jämställdhetsintegrering i rättsakten om digitala tjänster samt i alla framtida förslag på det digitala området. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa ett fullt genomförande av åtagandeförklaringen om Women in Digital. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av medlemsstaternas nationella sektorsöverskridande planer om Women in Digital. |
| --- | --- |

3.

Utbildning

| 4. | Europaparlamentet betonar vikten av jämställdhetsintegrering i den digitala utbildningen på alla nivåer, inbegripet utbildning efter skolan samt informell och icke-formell utbildning, även för pedagoger. Parlamentet efterlyser specifika strategier för olika åldersgrupper. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna samt utvecklare, företag och universitet att vidta åtgärder mot könsklyftan i IKT-sektorn och att tillsammans försöka hitta lösningar och utbyta bästa praxis i fråga om bättre inkludering av flickor i ämnen som är relevanta för digital utbildning redan från ung ålder. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utforma, stödja och genomföra de åtgärder som FN och dess organ stöder. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att grundligt behandla frågan om det låga antalet kvinnor som studerar och arbetar i IKT-sektorn samt att sörja för ett starkt könsperspektiv i programmet Digitala Europa och den uppdaterade handlingsplanen för digital utbildning. Parlamentet uppmanar alla utbildningsanstalter att inkludera en jämställdhetskomponent i alla kursplaner, allt utbildningsmaterial och alla undervisningsmetoder på områdena naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, matematik och IKT redan från ung ålder, i syfte att uppmuntra flickor att börja, och även fortsätta, att studera matematik, kodning, IKT-kurser och naturvetenskapliga ämnen i skolan. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med utbildningsinstitutioner och organisationer i civilsamhället utvärdera och omforma formaten för IKT-utbildningar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller vikten av att kvinnor och flickor är med och skapar sin egen framtid inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och av att IKT blir en integrerad bild av skolgången i förskolan och grundskolans lägre stadier, så att skadliga könsrollsstereotypa föreställningar om för flickor och pojkar undanröjs. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta jämställdhetsperspektivet vid utformningen av politiska strategier för digital utbildning i syfte att göra både manliga och kvinnliga studenter rustade inför framtida utmaningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta mentorssystem med kvinnliga förebilder inom IKT på alla utbildningsnivåer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja informationskampanjer som riktar sig mot både studenter och deras föräldrar, med avsikten att bekämpa könsstereotyper inom skolprojekt och jobb. Parlamentet framhåller vikten av att ge kvinnor erkännande för deras arbete, så att flickor inte ser enbart manliga namn i vetenskapsböckerna, utan får kvinnliga förebilder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja livslångt lärande i syfte att göra det lättare för kvinnor att byta yrkesbana och börja arbeta inom IKT-relaterade tjänster, liksom utbildningar och program för att främja flickors och kvinnors e-kompetens, kompetenshöjning och omskolning. Parlamentet understryker att rådets rekommendation om yrkesutbildning och fortbildning samt den uppdaterade kompetensagendan för Europa måste innehålla ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta strategier och åtgärder för att komma till rätta med det faktum att så många kvinnor slutar arbeta i IKT-sektorn. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet begär att jämställdhet ska göras till en konsekvent och strukturell del av EU:s framtida ungdomsstrategi och ungdomspolitik. |
| --- | --- |

11.

Sysselsättning och entreprenörskap

| 12. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att till fullo införliva och genomföra direktivet om balans mellan arbete och privatliv, och uppmanar kommissionen att effektivt övervaka det för att säkerställa att båda föräldrarna kan nyttja betald pappaledighet, föräldraledighet och ledighet för vård av anhörig. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att överväga IKT som ett sätt att främja balans mellan arbete och privatliv och att observera trender när det gäller digitaliseringen av arbetslivet, bland annat i den digitala sektorn, i syfte att vid behov justera sina befintliga åtgärder för balans mellan arbete och privatliv och främja och stärka sina system för en jämställd fördelning av omsorgsansvaret. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och medlemsstaterna att införa strategier för att komma till rätta med situationen för egenföretagare, framför allt kvinnliga företagare inom IKT-sektorn och den digitala sektorn, och deras behov av tillgång till sociala skyddssystem, mammaledighet och barnomsorg. Parlamentet påpekar att distansarbete gör det möjligt för kvinnor att arbeta hemifrån och kan medföra bättre möjligheter till balans mellan arbete och privatliv. Parlamentet konstaterar dock att det måste övervakas och regleras på vederbörligt sätt av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att könslönegapet påverkar kvinnornas sociala trygghetsförmåner negativt, liksom pensionsgapet, inklusive i den digitala sektorn. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att lägga fram bindande åtgärder för insyn i lönesättningen före slutet av 2020 och samtidigt vederbörligen beakta de unika omständigheterna för Europas små och medelstora företag och den mängd olika arbetsmarknadsmodeller som finns i EU, i syfte att på ett effektivt sätt motverka löne- och pensionsgapet mellan könen och fattigdom bland äldre. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja jämställdhet inom företagen i IKT-sektorn och sammanhängande sektorer, liksom i den digitala ekonomin, samt att anta övergripande strategier för att minska könsklyftan i den digitala ekonomin med hjälp av riktade åtgärder, inbegripet EU-medel för att finansiera kvinnoledda projekt i den digitala sektorn och främja ett minsta antal kvinnliga forskare i IKT-projekt, fortbildningskurser för personalavdelningar om ”omedveten könsdiskriminering” för att främja en jämn könsfördelning vid rekryteringar, utformning av priser och incitamentsprogram för företag och organisationer som aktivt tillämpar en könsneutral policy kopplad till mätbara mål, åtgärder för jämställdhetsintegrering i företagsstrategier för produktionen, utformningen och marknadsföringen av IKT-produkter, årliga rapporter från IKT-företag om mångfald om könslönegapet, rutiner för offentlig upphandling av och/eller riktlinjer för inköp av IKT-tjänster från tjänsteleverantörer som har en jämn könsfördelning i företaget och bolagsstyrelsen, åtgärder för att underlätta spridning av EU-medel till företag som beaktar kriterier för en jämn könsfördelning och för att uppmuntra genomförandet av jämställdhetsplaner och jämställdhetsprotokoll för att förbättra och övervaka företagens resultat i fråga om kvinnligt deltagande, inbegripet på ledningsnivå, samt mentorsprogram. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en uttömmande bedömning av de orsaker och faktorer som gör att många kvinnor hoppar av från yrkesliv i den digitala sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att analysera hur bristen på balans mellan arbete och privatliv påverkar kvinnors möjligheter att delta i den fortbildning som de behöver för att ha den uppdaterade kompetens som krävs inom IKT-sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta mekanismer och program för att integrera kvinnor och flickor i initiativ för allmän och yrkesrelaterad utbildning och arbete i den digitala sektorn, oavsett deras migrationsstatus. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja kvinnors företagande och engagemang i innovationen samt att öka finansieringsmöjligheterna för kvinnliga företagare och kvinnoledda digitala startup-företag, förbättra tillgången till befintliga medel, så att de får lika möjligheter att konkurrera på den digitala inre marknaden, och uppmuntra en jämnare könsfördelning i finansieringsinstitutioner. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att öka finansieringen till forskning om könsrelaterade frågor inom IKT. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att det är oerhört viktigt med fler kvinnliga förebilder och ett ökat antal kvinnor i ledande befattningar i IKT-sektorn. Parlamentet uppmanar manliga förebilder att tala om jämställdhet i den digitala ekonomin. Parlamentet understryker att IKT-företag måste införa personalrutiner som främjar mångfald, exempelvis en jämn könsfördelning på mellanchefsnivå och högre ledningsnivå samt i företagens styrelser. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att uppmuntra antagandet av förslaget från 2012 till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag (direktivet om kvinnor i styrelser), och riktar en kraftfull uppmaning till rådet att bryta dödläget kring detta direktiv och att anta det. |
| --- | --- |

18.

Kultur- och mediesektorn samt den audiovisuella sektorn

| 19. | Europaparlamentet betonar den inverkan som kultursektorn, mediesektorn och den audiovisuella sektorn har på uppkomsten och förstärkandet av könsstereotyper och vidmakthållandet av normativa och kulturella hinder, som återspeglas genom det språkbruk och de bilder som sprids. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar den audiovisuella sektorn och mediesektorn att i ökad utsträckning skildra kvinnor som arbetar inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, matematik och IKT samt den mångfald och de möjligheter som finns där. Parlamentet uppmanar mediebranschen att inkludera kvinnor i diskussionspaneler, nyhetsartiklar och andra miljöer där folkopinionen och det offentliga samtalet om teknikfrågor formas. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om vikten av att i algoritmer, AI-tillämpningar, dataspel och leksaker undanröja medveten och omedveten könsdiskriminering som vidmakthåller skadliga könsstereotyper och leder till ett lägre deltagande från kvinnornas sida på det digitala området samt inom AI och IKT. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att åtgärda den snedvridning inom innovationen som uppstår på grund av att de som utformar och utvecklar tjänster, programvara och användartillämpningar huvudsakligen är män, samtidigt som de flesta användarna är kvinnor. |
| --- | --- |

21.

Kvinnors medborgerliga, politiska och ekonomiska egenmakt

| 22. | Europaparlamentet framhåller att IKT avsevärt kan öka kvinnors förmåga att delta i val, offentliga samråd, undersökningar och debatter samt att organisera sig och kämpa för kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta jämställdhetsaspekten vid utformningen av e-förvaltningsinitiativ. Parlamentet poängterar hur effektivt det är att använda internet för kampanjer och forum och för att ge kvinnliga förebilder ökad synlighet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på ett konstruktivt sätt samarbeta med och stödja digitala civilsamhällesorganisationer och att uppmuntra sådana organisationer att engagera sig i förvaltningen av internet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna även att vid utformningen och genomförandet av offentlig teknikpolitik upprätthålla ett nära samarbete med och engagera kvinnor och kvinnoorganisationer i det civila samhället i syfte att på ett bättre sätt beakta och åtgärda de problem som kvinnor och flickor har i sitt vardagsliv samt att främja kvinnornas ekonomiska och digitala inkludering |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och kommissionen att anordna kampanjer för ökad medvetenhet, utbildning och jämställdhetsintegrering för att belysa vikten av IKT-kunskaper för kvinnornas ekonomiska egenmakt. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att kvinnor behöver uppmuntras att spela en mer central roll inom utformning, utveckling, skapande och underhåll av smarta städer eller smarta byar. |
| --- | --- |

25.

Uppgiftsinsamling

| 26. | Europaparlamentet välkomnar skapandet av resultattavlan för Women in digital som en integrerad del av indexet för digital ekonomi och digitalt samhälle (Desi) samt de fyra nya indikatorer som Europeiska jämställdhetsinstitutet föreslagit i sin rapport Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation från 2018. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, samt plattformar och företag, att samla in köns- och åldersuppdelade uppgifter om IKT-användningen samt att föreslå initiativ, inklusive forskning, för att förstå och komma till rätta med de underliggande orsakerna till det digitala könsgapet. Parlamentet riktar en kraftfull uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att samla in och använda befintliga könsuppdelade uppgifter för att främja ytterligare forskning om samspelet mellan de olika faktorer som hämmar kvinnors och flickors digitala inkludering. Parlamentet understryker att harmoniserad uppgiftsinsamling underlättar jämförelser och utbyte mellan medlemsstaterna av uppgifter och exempel på bästa praxis. |
| --- | --- |

27.

Bekämpning av könsrelaterat våld: nätvåld

| 28. | Europaparlamentet ser med stor oro på ökningen av digitala brott och hot, mobbning, doxing, trakasserier och våld mot kvinnor i den digitala världen. Parlamentet framhåller vikten av digitala kunskaper och mediekompetens, it-hygien och it-säkerhet. Parlamentet efterlyser medel och kampanjer för att öka medvetenheten om hur man skyddar sina konton och sin kommunikation för att skydda sig på nätet, och ge kvinnor kunskaper om detta, och om respektfull social kommunikation på internet, i syfte att varna kvinnor för personer som kan komma att trakassera eller angripa dem samt informera dem om hur de kan söka hjälp om de utsätts för något. Parlamentet anser att sådana kampanjer bör syfta till att bekämpa könsrelaterat våld och könsstereotyper, lära män hur man beter sig mot kvinnor på nätet och trygga kvinnornas fortsatta yttrandefrihet och meningsfulla delaktighet i det offentliga samtalet. Parlamentet anser dessutom att företagen och utvecklarna bör vidta åtgärder mot könsrelaterat nätvåld och övergrepp på nätet som sker via deras infrastruktur, med hjälp av effektiva rapporterings- och avstängningsmekanismer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta rapporteringskanaler och stödja framtagandet av fortbildningar för polisen, rättsväsendet och IKT-sektorn i syfte att sätta de brottsbekämpande myndigheterna i stånd att på ett effektivt sätt utreda och lagföra fientliga angripare och stödja dem som utsatts för trakasserier och våld på nätet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner, byråer och organ samt medlemsstaterna och deras brottsbekämpande myndigheter att samarbeta och vidta konkreta åtgärder för att samordna sina insatser för att bekämpa användningen av IKT för brottsliga ändamål, bland annat sexuella trakasserier och människohandel för sexuella ändamål som sker på nätet, samt att samla in könsuppdelade uppgifter om könsrelaterat nätvåld. Parlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande av en undersökning om könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla tillräcklig finansiering för utvecklingen av AI-lösningar som förhindrar och bekämpar nätvåld, sexuella trakasserier på nätet, utnyttjande av kvinnor och flickor och trakasserier på arbetsplatsen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sin straffrätt för att definiera, erkänna och kriminalisera nya former av digitalt våld samt att ratificera ILO:s konvention från 2019 om våld och trakasserier, som bland annat gäller för arbetsrelaterad kommunikation. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att det är oerhört viktigt för jämställdheten att det skapas heltäckande åldersanpassad sexual- och relationsundervisning som inbegriper bekämpning av nätvåld och sexuella trakasserier på nätet och av objektifiering, hypersexualisering och sexuellt utnyttjande av kvinnor på nätet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta strategier och åtgärder för att motverka förekomsten av sexuella trakasserier vid utbildningsanstalter och skolor där det bedrivs utbildning inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt i IKT-sektorn. Parlamentet uppmanar arbetsgivarna att anta personalåtgärder mot både gamla och nya former av nättrakasserier, med obligatoriska fortbildningskurser och nödnummer för utsatta personer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare rättsligt bindande åtgärder och ett direktiv för att förebygga och bekämpa könsrelaterat vård, inklusive nätvåld, som ofta riktas mot kvinnor som exempelvis offentliga personer, politiker och aktivister, och hatpropaganda på nätet mot kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att det kommande förslaget till rättsakt om digitala tjänster och den nya samarbetsramen för internetplattformar behandlar dessa plattformars ansvar för hatpropaganda som sprids av användarna och annat skadligt, trakasserande och sexistiskt innehåll, i syfte att skydda kvinnors säkerhet på nätet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram harmoniserade rättsliga definitioner av nätvåld och en ny uppförandekod för onlineplattformar avseende bekämpning av könsrelaterat nätvåld. |
| --- | --- |

31.

Framväxande områden

| 32. | Europaparlamentet uppmanar de nationella offentliga förvaltningarna och EU-institutionerna att samarbeta med den privata sektorn för att skapa Europaomfattande förebildskampanjer som uppmuntrar yngre förvärvsarbetande kvinnor att söka sig till yrken inom nätsäkerhet, vilket skulle minska kunskapsklyftan avsevärt, främja ekonomin och förbättra den övergripande resiliensen inom nätsäkerhetsbranschen inom Europa. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet framhåller behovet av ytterligare lagstiftning för att säkerställa att AI respekterar principerna och värdena i fråga om jämställdhet och icke-diskriminering i enlighet med artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att det behövs en djupare förstående, genom en jämställdhetslins, av framväxande områden som exempelvis algoritmiskt beslutsfattande, blockkedjeteknik, kryptovalutor och dataövervakning samt att det måste utarbetas strategier för att hantera dem. |
| --- | --- |

34.

Jämställdhet inom utvecklingspolitiken

| 35. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över risken att den digitala klyftan mellan könen ökar ytterligare i utvecklingsländer och utvecklingsregioner under den pågående krisen. Parlamentet framhåller vikten av att främja kvinnors och flickors digitala kompetens samt digital tillgänglighet och överkomligt prissatt digital teknik som instrument för att uppnå jämställdhet i utvecklingsstrategierna. Parlamentet understryker att man måste kanalisera utvecklingsmedel till främjandet av digital utbildning för flickor och kvinnor samt stödja kvinnoledda projekt i den digitala sektorn, särskilt sådana som har en samhällspåverkan. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att personer med funktionsnedsättning, etniska grupper och minoritetsgrupper, kvinnor från olika socioekonomiska bakgrunder, äldre kvinnor, kvinnor på landsbygden och kvinnliga flyktingar och migranter kan ha svårt att tillgå digitala tjänster och relaterad infrastruktur. Parlamentet betonar vikten av att det inom alla initiativ för jämställdhetsintegrering finns ett intersektionellt förhållningssätt till hur man ska öka kvinnors tillgång till och användning av digitala tjänster och utbildning och sysselsättning inom den digitala ekonomin och det digitala samhället. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder mot det digitala utanförskapet bland alla utsatta grupper i samhället och att göra IKT-utbildning tillgänglig för dessa genom att anpassa undervisningsmetoder och tidscheman med beaktande av de olika faktorer som påverkar kvinnors tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 75.

(2)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 18.

(3)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 120.

(4)  EUT C 349, 17.10.2017, s. 56.

(5)  EUT C 66, 21.2.2018, s. 44.

(6)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 28.

(7)  Djupanalys – Empowering women on the Internet, Europaparlamentet, generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning C – Medborgarnas rättigheter och konstitutionella frågor, 30 oktober 2015.

(8)  Studie – The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls, Europaparlamentet, generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning C – Medborgarnas rättigheter och konstitutionella frågor, 15 februari 2018.

(9)  Studie – Cyber violence and hate speech online against women, Europaparlamentet, generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning C – Medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, 16 augusti 2018.

(10)  Studie – Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality, Europaparlamentet, generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning C – Medborgarnas rättigheter och konstitutionella frågor, 15 april 2020.

(11)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(12)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-digital-scoreboard.

(13)  EIGE indikator 6. Källa: EIGE:s faktablad Gender equality and digitalisation in the European Union, offentliggjort den 11 oktober 2018.

(14)  EIGE:s faktablad Gender equality and digitalisation in the European Union, offentliggjort den 11 oktober 2018.

(15)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-ict

(16)  Undersökning från FRA – https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604979/IPOL_STU(2018)604979_EN.pdf.

(17)  Kommissionens studie Women in the Digital Age (2018).

(18)  https://2019.stateofeuropeantech.com/chapter/diversity-inclusion/article/state-di-european-tech/.

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/242 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/242

---

P9_TA(2021)0027

Ingripandena mot den demokratiska oppositionen i Hongkong

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om ingripandena mot den demokratiska oppositionen i Hongkong (2021/2505(RSP))

(2021/C 456/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 19 juni 2020 om Kinas nationella säkerhetslag för Hongkong och om nödvändigheten av att EU försvarar Hongkongs höga grad av autonomi (1), av den 18 juli 2019 om situationen i Hongkong (2), av den 24 november 2016 om fallet Gui Minhai, den fängslade förläggaren i Kina (3), av den 4 februari 2016 om fallet med de försvunna bokförläggarna i Hongkong (4) och av den 17 december 2020 (5), särskilt med beaktande av betydelsen av att skapa verkningsfull europeisk lagstiftning om företags tillbörliga aktsamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 19 juni 2020 om Kinas nationella säkerhetslag för Hongkong och om nödvändigheten av att EU försvarar Hongkongs höga grad av autonomi (1), av den 18 juli 2019 om situationen i Hongkong (2), av den 24 november 2016 om fallet Gui Minhai, den fängslade förläggaren i Kina (3), av den 4 februari 2016 om fallet med de försvunna bokförläggarna i Hongkong (4) och av den 17 december 2020 (5), särskilt med beaktande av betydelsen av att skapa verkningsfull europeisk lagstiftning om företags tillbörliga aktsamhet,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina, särskilt resolutionerna av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och Kina (6) och av den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina, särskilt resolutionerna av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och Kina (6) och av den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (7),

| — | med beaktande av sina tidigare rekommendationer om Hongkong, särskilt av den 13 december 2017 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Hongkong – 20 år efter överlämnandet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare rekommendationer om Hongkong, särskilt av den 13 december 2017 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Hongkong – 20 år efter överlämnandet (8),

| — | med beaktande av den höga representantens uttalande på EU:s vägnar av den 7 januari 2021 om massgripanden av personer som deltog i det prodemokratiska primärvalet i Hongkong i juli 2020, talespersonens uttalande av den 29 december 2020 om rättegången mot tio Hongkongbor, den höga representantens uttalande på EU:s vägnar av den 12 november 2020 om uteslutningen av ledamöter i Hongkongs lagstiftande församling, talespersonens uttalande av den 2 november 2020 om gripandet av flera demokrativänliga lagstiftare och före detta lagstiftare, talespersonens uttalande av den 24 september 2020 om gripandet av Joshua Wong och andra demokrativänliga aktivister, talespersonens uttalande av den 10 augusti 2020 om den senaste tidens angrepp och tillslag enligt den nationella säkerhetslagen i Hongkong, den höga representantens uttalande på EU:s vägnar av den 3 augusti 2020 om uppskjutandet av valet till det lagstiftande rådet i Hongkong samt den höga representantens uttalande på EU:s vägnar av den 1 juli 2020 om Kinas nationella folkkongress antagande av en nationell säkerhetslag för Hongkong, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den höga representantens uttalande på EU:s vägnar av den 7 januari 2021 om massgripanden av personer som deltog i det prodemokratiska primärvalet i Hongkong i juli 2020, talespersonens uttalande av den 29 december 2020 om rättegången mot tio Hongkongbor, den höga representantens uttalande på EU:s vägnar av den 12 november 2020 om uteslutningen av ledamöter i Hongkongs lagstiftande församling, talespersonens uttalande av den 2 november 2020 om gripandet av flera demokrativänliga lagstiftare och före detta lagstiftare, talespersonens uttalande av den 24 september 2020 om gripandet av Joshua Wong och andra demokrativänliga aktivister, talespersonens uttalande av den 10 augusti 2020 om den senaste tidens angrepp och tillslag enligt den nationella säkerhetslagen i Hongkong, den höga representantens uttalande på EU:s vägnar av den 3 augusti 2020 om uppskjutandet av valet till det lagstiftande rådet i Hongkong samt den höga representantens uttalande på EU:s vägnar av den 1 juli 2020 om Kinas nationella folkkongress antagande av en nationell säkerhetslag för Hongkong,

| — | med beaktande av talmanskonferensens pressmeddelande av den 6 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens pressmeddelande av den 6 juli 2020,

| — | med beaktande av den kinesiska nationella folkkongressens ständiga kommittés antagande den 30 juni 2020 av den nationella säkerhetslagen i Hongkong, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kinesiska nationella folkkongressens ständiga kommittés antagande den 30 juni 2020 av den nationella säkerhetslagen i Hongkong,

| — | med beaktande av G7-utrikesministrarnas uttalande av den 17 juni 2020 om Hongkong, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G7-utrikesministrarnas uttalande av den 17 juni 2020 om Hongkong,

| — | med beaktande av den särskilda administrativa regionen Hongkongs grundlag, som antogs den 4 april 1990 och trädde i kraft den 1 juli 1997, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda administrativa regionen Hongkongs grundlag, som antogs den 4 april 1990 och trädde i kraft den 1 juli 1997,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 19 december 1984 från Förenade kungarikets regering och Folkrepubliken Kinas regering om Hongkong-frågan, även kallad den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 19 december 1984 från Förenade kungarikets regering och Folkrepubliken Kinas regering om Hongkong-frågan, även kallad den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen,

| — | med beaktande av den trettonde årliga strukturerade dialogen, som ägde rum i Hongkong den 28 november 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den trettonde årliga strukturerade dialogen, som ägde rum i Hongkong den 28 november 2019,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 mars 2019 från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten med titeln EU och Kina – En strategisk hållning (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 mars 2019 från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten med titeln EU och Kina – En strategisk hållning (JOIN(2019)0005),

| — | med beaktande av EU:s politik för ”ett enat Kina”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s politik för ”ett enat Kina”,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 5 januari 2021 grep polisen i Hongkong 53 företrädare för den demokratiska oppositionen och aktivister anklagade för omstörtande verksamhet enligt den nationella säkerhetslagen för Hongkong. Bland de gripna återfanns organisatörer och kandidater från det demokratiska primärvalet i juli förra året inför valet till det lagstiftade rådet i den särskilda administrativa regionen Hongkong, tidigare ledamöter av det lagstiftande rådet, ledamöter av distriktsfullmäktige och en amerikansk advokat inblandad i den demokrativänliga rörelsen. Enligt Hongkongpolisens instruktioner frös banker också 1,6 miljoner Hongkongdollar kopplade till de 53 personerna. Alla utom tre har under tiden släppts mot borgen i väntan på vidare utredning. |
| --- | --- |

A.

Den 5 januari 2021 grep polisen i Hongkong 53 företrädare för den demokratiska oppositionen och aktivister anklagade för omstörtande verksamhet enligt den nationella säkerhetslagen för Hongkong. Bland de gripna återfanns organisatörer och kandidater från det demokratiska primärvalet i juli förra året inför valet till det lagstiftade rådet i den särskilda administrativa regionen Hongkong, tidigare ledamöter av det lagstiftande rådet, ledamöter av distriktsfullmäktige och en amerikansk advokat inblandad i den demokrativänliga rörelsen. Enligt Hongkongpolisens instruktioner frös banker också 1,6 miljoner Hongkongdollar kopplade till de 53 personerna. Alla utom tre har under tiden släppts mot borgen i väntan på vidare utredning.

| B. | Detta var det senaste i en lång rad gripanden av företrädare och aktivister inom den demokratiska oppositionen och andra åtgärder som syftar till att undergräva de demokratiska institutionerna i Hongkong sedan den nationella säkerhetslagen trädde i kraft den 1 juli 2020. 93 oppositionsföreträdare har gripits i kraft av lagen sedan den infördes. Den 1 september 2020 hävdade FN:s människorättsexperter att lagen ”både väcker allvarliga farhågor om lagenligheten och innebär otillbörliga begränsningar i yttrande- och mötesfriheten”. |
| --- | --- |

B.

Detta var det senaste i en lång rad gripanden av företrädare och aktivister inom den demokratiska oppositionen och andra åtgärder som syftar till att undergräva de demokratiska institutionerna i Hongkong sedan den nationella säkerhetslagen trädde i kraft den 1 juli 2020. 93 oppositionsföreträdare har gripits i kraft av lagen sedan den infördes. Den 1 september 2020 hävdade FN:s människorättsexperter att lagen ”både väcker allvarliga farhågor om lagenligheten och innebär otillbörliga begränsningar i yttrande- och mötesfriheten”.

| C. | Hongkongs säkerhetsminister har meddelat att de gripna misstänktes för att försöka lamslå regeringen genom sina planer på att använda sina demokratiska rättigheter och vinna en majoritet av platserna i den lagstiftande församlingen. |
| --- | --- |

C.

Hongkongs säkerhetsminister har meddelat att de gripna misstänktes för att försöka lamslå regeringen genom sina planer på att använda sina demokratiska rättigheter och vinna en majoritet av platserna i den lagstiftande församlingen.

| D. | Flera demokrativänliga företrädare har med politiska motiv diskvalificerats som folkvalda på grundval av Nationella folkkongressens resolution av den 10 november 2020 om att göra patriotism till ett rättsligt krav för lagstiftare, vilket fick till följd att nästa alla oppositionsmedlemmar avgick från det lagstiftade rådet. Hongkongs tidigare oberoende rättsväsen angrips alltmer av det kinesiska kommunistpartiet och den statskontrollerade pressen. |
| --- | --- |

D.

Flera demokrativänliga företrädare har med politiska motiv diskvalificerats som folkvalda på grundval av Nationella folkkongressens resolution av den 10 november 2020 om att göra patriotism till ett rättsligt krav för lagstiftare, vilket fick till följd att nästa alla oppositionsmedlemmar avgick från det lagstiftade rådet. Hongkongs tidigare oberoende rättsväsen angrips alltmer av det kinesiska kommunistpartiet och den statskontrollerade pressen.

| E. | Den 15 januari 2021 blockerade Hong Kong Broadband Network en demokrativänlig webbplats på begäran av Hongkongmyndigheterna i kraft av den nationella säkerhetslagen. Detta första fall av internetcensur enligt den nationella säkerhetslagen väcker farhågor om att myndigheterna i Hongkong planerar att använda lagen för att ytterligare kringskära yttrandefriheten och informationen på nätet. Detta skulle få skadliga konsekvenser för både de medborgerliga friheterna och demokratin. |
| --- | --- |

E.

Den 15 januari 2021 blockerade Hong Kong Broadband Network en demokrativänlig webbplats på begäran av Hongkongmyndigheterna i kraft av den nationella säkerhetslagen. Detta första fall av internetcensur enligt den nationella säkerhetslagen väcker farhågor om att myndigheterna i Hongkong planerar att använda lagen för att ytterligare kringskära yttrandefriheten och informationen på nätet. Detta skulle få skadliga konsekvenser för både de medborgerliga friheterna och demokratin.

| F. | Hongkongs regering beslutade att skjuta upp valet till det lagstiftande rådet, som skulle ha hållits den 6 september 2020, med ett år – ett tydligt försök att hämma oppositionen, som för första gången hade en reell chans att få majoritet. Omedelbart efter att den nationella säkerhetslagen hade trätt i kraft meddelade Hongkongs ledare Carrie Lam att primärvalet var ogiltigt och kunde stå i strid med säkerhetslagen. |
| --- | --- |

F.

Hongkongs regering beslutade att skjuta upp valet till det lagstiftande rådet, som skulle ha hållits den 6 september 2020, med ett år – ett tydligt försök att hämma oppositionen, som för första gången hade en reell chans att få majoritet. Omedelbart efter att den nationella säkerhetslagen hade trätt i kraft meddelade Hongkongs ledare Carrie Lam att primärvalet var ogiltigt och kunde stå i strid med säkerhetslagen.

| G. | Den 23 augusti 2020 grep de kinesiska myndigheterna tolv Hongkongaktivister som påstods ha försökt fly från Hongkong med båt. Tio av de tolv aktivisterna dömdes till fängelse i mellan sju månader och tre år, anklagade för att olagligen ha tagit sig över gränsen, i en rättegång som inte respekterade de tilltalades rätt till ett korrekt förfarande. En av aktivisterna, den 19-årige studenten Kok Tsz-Lun, har dubbelt medborgarskap i Kina och Portugal och är därför EU-medborgare. De tilltalade hölls kvar i isoleringscell och ställdes inför rätta i Shenzhen. De nekades även möjlighet att välja ombud. |
| --- | --- |

G.

Den 23 augusti 2020 grep de kinesiska myndigheterna tolv Hongkongaktivister som påstods ha försökt fly från Hongkong med båt. Tio av de tolv aktivisterna dömdes till fängelse i mellan sju månader och tre år, anklagade för att olagligen ha tagit sig över gränsen, i en rättegång som inte respekterade de tilltalades rätt till ett korrekt förfarande. En av aktivisterna, den 19-årige studenten Kok Tsz-Lun, har dubbelt medborgarskap i Kina och Portugal och är därför EU-medborgare. De tilltalade hölls kvar i isoleringscell och ställdes inför rätta i Shenzhen. De nekades även möjlighet att välja ombud.

| H. | Frihetsberövandet och rättegången i Shenzhen stred mot principerna om en rättvis rättegång och ett korrekt förfarande. Den 15 januari 2021 fick den kinesiske människorättsadvokaten Lu Siwei sin advokatlicens indragen av justitiedepartementet i Sichuanprovinsen för att han företrätt en av de tolv aktivisterna. Människorättsadvokaten Ren Quanniu var kallad till förhör i justitiedepartementet i Henanprovinsen den 19 januari 2021 sedan han invänt mot dess beslut att inleda ett förfarande i syfte att dra in hans licens av samma anledning. Båda advokaterna riskerar att få licensen indragen efter att ha försökt företräda Hongkongaktivister som stoppades av de kinesiska myndigheterna medan de försökte fly till Taiwan med båt. Tio diplomater, bland annat en del som företräder EU-medlemsstater, förbjöds att sitta med som observatörer vid förhöret av Lu Siwei i Chengdu den 13 januari 2021. |
| --- | --- |

H.

Frihetsberövandet och rättegången i Shenzhen stred mot principerna om en rättvis rättegång och ett korrekt förfarande. Den 15 januari 2021 fick den kinesiske människorättsadvokaten Lu Siwei sin advokatlicens indragen av justitiedepartementet i Sichuanprovinsen för att han företrätt en av de tolv aktivisterna. Människorättsadvokaten Ren Quanniu var kallad till förhör i justitiedepartementet i Henanprovinsen den 19 januari 2021 sedan han invänt mot dess beslut att inleda ett förfarande i syfte att dra in hans licens av samma anledning. Båda advokaterna riskerar att få licensen indragen efter att ha försökt företräda Hongkongaktivister som stoppades av de kinesiska myndigheterna medan de försökte fly till Taiwan med båt. Tio diplomater, bland annat en del som företräder EU-medlemsstater, förbjöds att sitta med som observatörer vid förhöret av Lu Siwei i Chengdu den 13 januari 2021.

| I. | Den 10 augusti 2020 greps Jimmy Lay, mediemogul och grundare av den demokrativänliga tidningen Apple Daily, anklagad för att ha brutit mot den nationella säkerhetslagen. |
| --- | --- |

I.

Den 10 augusti 2020 greps Jimmy Lay, mediemogul och grundare av den demokrativänliga tidningen Apple Daily, anklagad för att ha brutit mot den nationella säkerhetslagen.

| J. | Den nationella säkerhetslagen strider klart mot den gemensamma kinesisk-brittiska förklaringen från 1984 och grundlagen för den särskilda administrativa regionen Hongkong från 1990, som garanterar självstyre och oberoende för den verkställande, lagstiftande och dömande makten samt grundläggande fri- och rättigheter såsom yttrandefrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet och pressfrihet i 50 år efter överlämnandet av överhögheten. Den nationella säkerhetslagen hindrar även Hongkong från att efterleva sina internationella skyldigheter på människorättsområdet, bland annat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vars tillämpning i Hongkong snart ska ses över. |
| --- | --- |

J.

Den nationella säkerhetslagen strider klart mot den gemensamma kinesisk-brittiska förklaringen från 1984 och grundlagen för den särskilda administrativa regionen Hongkong från 1990, som garanterar självstyre och oberoende för den verkställande, lagstiftande och dömande makten samt grundläggande fri- och rättigheter såsom yttrandefrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet och pressfrihet i 50 år efter överlämnandet av överhögheten. Den nationella säkerhetslagen hindrar även Hongkong från att efterleva sina internationella skyldigheter på människorättsområdet, bland annat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vars tillämpning i Hongkong snart ska ses över.

| K. | Human Rights Watch skriver i sin årliga rapport att Kina befinner sig mitt i den mörkaste perioden för de mänskliga rättigheterna sedan massakern på Himmelska fridens torg. |
| --- | --- |

K.

Human Rights Watch skriver i sin årliga rapport att Kina befinner sig mitt i den mörkaste perioden för de mänskliga rättigheterna sedan massakern på Himmelska fridens torg.

| L. | EU hyser fortsatt stora betänkligheter mot Folkrepubliken Kinas nationella säkerhetslag för Hongkong. Detta är en känslig fråga med långtgående konsekvenser för Hongkong och dess folk, för EU-medborgare och utländska medborgare, för europeiska och internationella civilsamhällesorganisationer samt för företagens förtroende för Hongkong. Den nationella säkerhetslagen ökar riskerna för EU-medborgare i Hongkong. |
| --- | --- |

L.

EU hyser fortsatt stora betänkligheter mot Folkrepubliken Kinas nationella säkerhetslag för Hongkong. Detta är en känslig fråga med långtgående konsekvenser för Hongkong och dess folk, för EU-medborgare och utländska medborgare, för europeiska och internationella civilsamhällesorganisationer samt för företagens förtroende för Hongkong. Den nationella säkerhetslagen ökar riskerna för EU-medborgare i Hongkong.

| M. | EU har alltid gett starkt stöd till principen om ”ett land, två system” och bevarandet av Hongkongs omfattande självstyre i överensstämmelse med grundlagen och internationella åtaganden. Under rådande omständigheter är dessa principer på väg att bli oåterkalleligt kullkastade. |
| --- | --- |

M.

EU har alltid gett starkt stöd till principen om ”ett land, två system” och bevarandet av Hongkongs omfattande självstyre i överensstämmelse med grundlagen och internationella åtaganden. Under rådande omständigheter är dessa principer på väg att bli oåterkalleligt kullkastade.

| N. | I december 2020 enades EU och Kina i princip om ett övergripande investeringsavtal. |
| --- | --- |

N.

I december 2020 enades EU och Kina i princip om ett övergripande investeringsavtal.

| 1. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart och villkorslöst frigivande av dem som gripits i Hongkong under de två första veckorna 2021, och av alla dem som gripits tidigare för anklagelser enligt den nationella säkerhetslagen, och kräver att alla anklagelser mot dem dras tillbaka. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att respektera rättsstatsprincipen i Hongkong, mänskliga rättigheter, demokratiska principer och ett omfattande självstyre enligt principen ”ett land, två system”, såsom den fastställs i Hongkongs grundlag och i linje med inhemska och internationella skyldigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart och villkorslöst frigivande av de Hongkongaktivister som frihetsberövades den 23 augusti 2020 medan de enligt uppgift försökte fly med båt, och kräver att alla anklagelser mot dem dras tillbaka. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, via EU:s delegation i Kina, att fortsätta att ge vederbörligt stöd till Kok Tsz-Lun, som har både kinesiskt och portugisiskt medborgarskap och därför är EU-medborgare och som också var en av de tio personer som dömdes i Shenzhen. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att omedelbart ge tillbaka licenserna till deras försvarare, människorättsadvokaterna Lu Siwei och Ren Quanniu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart och villkorslöst frigivande av alla fredliga Hongkongdemonstranter som gripits de senaste åren, bland andra Joshua Wong, Ivan Lam och Agnes Chow, och kräver att alla anklagelser mot dem ska dras tillbaka. Parlamentet efterlyser en oberoende, opartisk, effektiv och snabb utredning av Hongkongpolisens våldsanvändning mot demonstranter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Hongkong att omedelbart sluta använda den nationella säkerhetslagen för att undertrycka yttrande-, mötes- och föreningsfriheten. Parlamentet framhåller betydelsen av att i nästa steg förhindra diskvalificering av ledamöter av distriktsfullmäktige samt ändringar i vallagen som ytterligare skulle begränsa utrymmet för det demokrativänliga lägret i strid med de rättsliga garantierna i Hongkongs grundlag och med internationella skyldigheter och normer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet kräver ett fullständigt tillbakadragande av lagen med namnet ”Nationella folkkongressens beslut om upprättande och genomförande av den särskilda administrativa regionen Hongkongs rättssystem och genomförandemekanismer för bevarande av den nationella säkerheten”, vilken skadar Hongkongs internationella status genom att urholka dess självstyre och demokrati, rättssystemets oberoende och respekten för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker att Hongkongs befolkning bör åtnjuta de friheter och det omfattande självstyre som garanteras av såväl grundlagen som den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Hongkong är part i. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att införandet av den nationella säkerhetslagen är ett brott mot Folkrepubliken Kinas åtaganden och skyldigheter enligt folkrätten, nämligen den gemensamma kinesisk-brittiska förklaringen, hindrar upprättandet av ett tillitsfullt förhållande mellan Kina och EU och undergräver framtida samarbete. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker oro över det kinesiska kommunistpartiets och den statskontrollerade kinesiska pressens tilltagande angrepp mot Hongkongs rättsväsen, som syftar till att direkt ifrågasätta rättsväsendets oberoende. Parlamentet är bekymrat över att den nationella säkerhetslagen i nästa steg kan åberopas än mer för att undergräva rättsväsendets oberoende i Hongkong, då chefsministern ges behörighet att utse domare för lagföring i nationella säkerhetsmål och då de tilltalade kan komma att utlämnas till Fastlandskina och dömas i kinesiska domstolar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar varmt den brittiska regeringens beslut att öppna en väg till medborgarskap för mer än en miljon Hongkongbor som har pass som medborgare i ett brittiskt utomeuropeiskt territorium (BNO-pass). Parlamentet fördömer Kinas hot om att dra tillbaka erkännandet av sådana pass som giltiga resehandlingar och är bekymrat över de senaste uppgifterna om att Kina överväger att stänga ute personer med BNO-pass från offentliga ämbeten i Hongkong eller till och med förvägra dem rätten att rösta i val i Hongkong. Parlamentet uppmanar rådet, utrikestjänsten och kommissionen att förbättra samordningen för att få till stånd ett framgångsrikt och effektivt genomförande av åtgärdspaketet för Hongkong från juli 2020. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att tillhandahålla en bedömning av dessa åtgärder med större insyn, bland annat det brådskande behovet av ett ”livbåtssystem” för Hongkongmedborgare vid fortsatt försämring av situationen för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft all diplomatisk personal från EU och Europa att göra allt som står i deras makt för att skydda och stödja de fredliga aktivisterna i Hongkong, bland annat genom att närvara vid rättegångar, ansöka om fängelsebesök och konsekvent och resolut vända sig till de lokala myndigheterna under full tillämpning av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och annan relevant EU-politik, bland annat handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över rapporterna om att myndigheterna i Hongkong överväger att lagföra de danska lagstiftarna Uffe Elbæk och Katarina Ammitzbøll för att de hjälpt Hongkongaktivisten Ted Hui att gå i exil i Storbritannien. Parlamentet anser att de föreslagna åtalen mot de danska lagstiftarna är olagliga och felaktiga, och uttrycker stark oro över det kinesiska kommunistpartiets beslutsamhet att tysta avvikande Hongkongröster i hela den demokratiska världen genom extraterritoriell tillämpning av den nationella säkerhetslagen. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att frige orättmätigt frihetsberövade EU-medborgare, såsom den irländske medborgaren Richard O’Halloran. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att göra en riskbedömning av hur Hongkongs nationella säkerhetslag kan påverka europeiska medborgare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är alltjämt ytterst bestört över det fortsatta frihetsberövandet av den svenske förläggaren Gui Minhai och kräver ett kraftfullt och fast ingripande av EU och medlemsstaterna på högsta nivå för att säkerställa hans frigivning. Parlamentet kräver att Kok Tsz-Lun, medborgare i både Hongkong och Portugal, ska friges och att han ska få möjlighet att träffa personal från Portugals konsulat och välja ombud själv. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar beslutet från EU:s medlemsstater och andra internationella partner om att upphäva utlämningsavtal med Hongkong. Parlamentet framhåller vikten av att fortsätta att observera rättegångar och fortsätta att bedöma och förbereda reaktioner på de möjliga konsekvenserna av den nationella säkerhetslagen utanför Hongkong. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att upphäva sina utlämningsavtal med Folkrepubliken Kina för att förhindra att exempelvis uigurer, Hongkongmedborgare, tibetaner eller kinesiska dissidenter i Europa utlämnas för att ställas inför rätta i en politisk rättegång i Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet fördömer Europabaserade bankers roll när de hjälper de kinesiska myndigheterna att tillämpa den nationella säkerhetslagen genom att frysa tillgångar och bankkonton tillhörande demokrativändliga före detta lagstiftare och religiösa ledare. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om att Hongkong har åtnjutit öppen internettillgång men är bekymrat över att den nationella säkerhetslagen ger polisen befogenhet att beordra internetleverantörer att blockera webbplatser. Parlamentet uttrycker stark oro över uttalandena nyligen av internetleverantören Hong Kong Broadband Network om att man har för avsikt att avvisa webbplatser som kan uppmuntra till ”olagliga handlingar” baserat på den nationella säkerhetslagen, och över den påtagliga risken att Hongkong därigenom kan komma att återintegreras i den kinesiska brandväggen. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Hongkong att omedelbart dra tillbaka alla order om stängningar som redan har utfärdats och att återupprätta full internettillgång. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att intensifiera sina diskussioner om och sin bedömning av åtgärdspaketet för Hongkong och att skyndsamt överväga att införa riktade åtgärder mot personer i Hongkong och Kina, bland annat Carrie Lam, Teresa Yeuk-wah Cheng, Xia Baolong, Xiaoming Zhang, Luo Huining, Zheng Yanxiong, Ping-kien Tang, Wai-Chung Lo och Ka-chiu Lee, inom ramen för EU:s globala sanktionssystem för mänskliga rättigheter och att därvidlag, under 2021, beakta nödvändigheten av att återupprätta medborgerliga och politiska rättigheter och efterlevnaden av villkoret att företrädare för den demokratiska oppositionen ska friges och tillåtas delta i det kommande valet i full överensstämmelse med grundlagen i den särskilda administrativa regionen Hongkong. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att beslutet om ett politiskt ingående av det övergripande investeringsavtalet mellan EU och Kina inte speglade parlamentets krav från tidigare resolutioner om Hongkong om att investeringsförhandlingarna skulle användas som hävstång för att bevara Hongkongs omfattande självstyre samt dess grundläggande rättigheter och friheter. Parlamentet beklagar att EU genom att rusa in i detta avtal utan att vidta några konkreta åtgärder mot de pågående allvarliga människorättskränkningarna, exempelvis i Hongkong, Xinjiang-provinsen och Tibet, riskerar att försvaga sin trovärdighet som global människorättsaktör. Parlamentet kommer att granska avtalet omsorgsfullt, bland annat dess bestämmelser om arbetstagarrättigheter, och erinrar kommissionen om att parlamentet kommer att beakta människorättssituationen i Kina, inklusive Hongkong, när det ombeds att godkänna investeringsavtalet eller framtida handelsöverenskommelser med Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU och alla dess medlemsstater att handla enat och beslutsamt för att få till stånd ett oberoende FN-övervakningsorgan för Kina genom att proaktivt utvidga koalitionerna med likasinnade länder via ett möte om Kina inom ramen för ”Arriaformeln” i FN:s säkerhetsråd, genom att uppmana FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att inleda en utredning inom människorättsrådet om övergreppen och genom att uppmana FN:s generalsekreterare att utse ett särskilt sändebud för Kina. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och de medlemsstater som är medlemmar i FN:s råd för mänskliga rättigheter att öka ansträngningarna för att offentligt ta upp oron över Kinas rättighetskränkningar, exempelvis genom att ta initiativ till en extra session om människorättssituationen i Kina, inklusive Hongkong, under rådets 2021-cykel, och understryker att Kinas medlemskap i rådet medför ett krav på att landet förbinder sig till högre säkerhetsstandarder i fråga om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU att verka för att FN:s generalsekreterare eller FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter utser ett särskilt FN-sändebud eller en särskild rapportör för situationen i Hongkong för att på så vis ansluta sig till initiativet från ordförandena för de brittiska, kanadensiska, australiska och nyzeeländska utrikesutskotten. Parlamentet uppmanar rådet och vice ordföranden/den höga representanten att samarbeta med världssamfundet för att inrätta en internationell kontaktgrupp för Hongkong. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar världssamfundet att infria sina löften att hjälpa Hongkongs befolkning och vidta brådskande åtgärder utan motstycke för att ställa Kina till svars för dessa kränkningar av folkrätten. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU och medlemsstaterna att överväga att ta ett fall till Internationella domstolen på grund av att Kinas beslut att införa den nationella säkerhetslagen i Hongkong och den efterföljande tillämpningen strider mot den gemensamma kinesisk-brittiska förklaringen och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar den nyinrättade bilaterala dialogen om Kina mellan EU och USA, som inleddes den 23 oktober 2020. Parlamentet manar till förstärkt samordning med internationella partner, däribland den kommande amerikanska administrationen, i alla aspekter av förbindelserna med Folkrepubliken Kina och Hongkong. Parlamentet insisterar på att mänskliga rättigheter, med särskilt fokus på situationen i Hongkong, blir ett framträdande inslag på dagordningen för den kommande dialogen mellan EU och USA. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att Folkrepubliken Kinas politik att överge principen om ”ett land, två system” i hög grad lett till avståndstagande från folket i Taiwan, och betonar sin vilja att samarbeta med internationella partner för att hjälpa till att säkra demokratin i Taiwan. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Folkrepubliken Kinas regering och parlament samt den särskilda administrativa regionen Hongkongs chefsminister och lagstiftande församling. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0174.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2019)0004.

(3)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 78.

(4)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 46.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0375.

(6)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 103.

(7)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 92.

(8)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 156.

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/247 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/247

---

P9_TA(2021)0028

Människorättssituationen i Turkiet, särskilt fallet med Selahattin Demirtas och andra samvetsfångar

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om människorättssituationen i Turkiet, särskilt fallet med Selahattin Demirtas och andra samvetsfångar (2021/2506(RSP))

(2021/C 456/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Turkiet, särskilt resolutionerna av den 8 februari 2018 om den nuvarande människorättssituationen i Turkiet (1), av den 13 mars 2019 om kommissionens rapport för 2018 om Turkiet (2) och av den 19 september 2019 om situationen i Turkiet, särskilt avsättandet av valda borgmästare (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Turkiet, särskilt resolutionerna av den 8 februari 2018 om den nuvarande människorättssituationen i Turkiet (1), av den 13 mars 2019 om kommissionens rapport för 2018 om Turkiet (2) och av den 19 september 2019 om situationen i Turkiet, särskilt avsättandet av valda borgmästare (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020 om EU:s utvidgningspolitik (COM(2020)0660) och den åtföljande rapporten för 2020 om Turkiet (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020 om EU:s utvidgningspolitik (COM(2020)0660) och den åtföljande rapporten för 2020 om Turkiet (SWD(2020)0355),

| — | med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet av den 3 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet av den 3 oktober 2005,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/1998 (4) om EU:s globala ordning för sanktioner avseende de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/1998 (4) om EU:s globala ordning för sanktioner avseende de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 och 11 december 2020 samt av andra relevanta slutsatser avseende Turkiet från rådet och Europeiska rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 och 11 december 2020 samt av andra relevanta slutsatser avseende Turkiet från rådet och Europeiska rådet,

| — | med beaktande av domen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (stora avdelningen) av den 22 december 2020 i målet Demirtas mot Turkiet (14305/17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (stora avdelningen) av den 22 december 2020 i målet Demirtas mot Turkiet (14305/17),

| — | med beaktande av domen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna av den 20 november 2018 i målet Demirtas mot Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna av den 20 november 2018 i målet Demirtas mot Turkiet,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Turkiet är ett kandidatland för EU och sedan länge medlem i Europarådet. Som medlem i Europarådet är Turkiet part i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och bundet av Europadomstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

A.

Turkiet är ett kandidatland för EU och sedan länge medlem i Europarådet. Som medlem i Europarådet är Turkiet part i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och bundet av Europadomstolens rättspraxis.

| B. | Sedan mitten av september 2020 har den turkiska polisen genomfört storskaliga gryningsräder i hela Turkiet, under vilka tiotals politiker, politiska aktivister, advokater och andra civilsamhälleliga aktörer har gripits på grund av ”terrorismrelaterade” anklagelser. Den 31 december 2020 trädde den nya lagen om förhindrande av finansiering av spridning av massförstörelsevapen i kraft i Turkiet, med endast sex av dess artiklar, inklusive medel och bestämmelser för att bekämpa finansiering av terrorism, och resten gav det turkiska inrikesministeriet och presidenten omfattande befogenheter att begränsa icke-statliga organisationers, företagspartnerskaps, oberoende gruppers och sammanslutningars verksamhet och att minska deras roll. |
| --- | --- |

B.

Sedan mitten av september 2020 har den turkiska polisen genomfört storskaliga gryningsräder i hela Turkiet, under vilka tiotals politiker, politiska aktivister, advokater och andra civilsamhälleliga aktörer har gripits på grund av ”terrorismrelaterade” anklagelser. Den 31 december 2020 trädde den nya lagen om förhindrande av finansiering av spridning av massförstörelsevapen i kraft i Turkiet, med endast sex av dess artiklar, inklusive medel och bestämmelser för att bekämpa finansiering av terrorism, och resten gav det turkiska inrikesministeriet och presidenten omfattande befogenheter att begränsa icke-statliga organisationers, företagspartnerskaps, oberoende gruppers och sammanslutningars verksamhet och att minska deras roll.

| C. | Selahattin Demirtas, före detta ledamot av det turkiska parlamentet mellan 2007 och 2018, tidigare medordförande för det turkiska folkpartiet (HDP) och presidentkandidat under valen 2014 och 2018 (som fick 9,76 % och 8,32 % av rösterna), har frihetsberövats i mer än fyra år på grund av ogrundade anklagelser och trots två domar från Europadomstolen enligt vilka han skulle friges. |
| --- | --- |

C.

Selahattin Demirtas, före detta ledamot av det turkiska parlamentet mellan 2007 och 2018, tidigare medordförande för det turkiska folkpartiet (HDP) och presidentkandidat under valen 2014 och 2018 (som fick 9,76 % och 8,32 % av rösterna), har frihetsberövats i mer än fyra år på grund av ogrundade anklagelser och trots två domar från Europadomstolen enligt vilka han skulle friges.

| D. | Demirtas frihetsberövades ursprungligen den 4 november 2016 med åtta andra demokratiskt valda parlamentsledamöter från HDP, däribland den tidigare HDP-medordföranden Figen Yuksekdag, och åtalades för ”medlemskap i en terroristorganisation” som sprider terroristpropaganda, och många andra brott, vilket var början på den turkiska regeringens pågående angrepp mot partiet och en del av ett bredare mönster av politiskt motiverade åtal och frihetsberövanden. Trots att 65 borgmästare i hela landet vann i lokala val 2019 sitter bara sex HDP-borgmästare kvar i dag, medan resten av dem har entledigats från sitt ämbete eller fängslats och ersatts av statligt utsedda förvaltare. |
| --- | --- |

D.

Demirtas frihetsberövades ursprungligen den 4 november 2016 med åtta andra demokratiskt valda parlamentsledamöter från HDP, däribland den tidigare HDP-medordföranden Figen Yuksekdag, och åtalades för ”medlemskap i en terroristorganisation” som sprider terroristpropaganda, och många andra brott, vilket var början på den turkiska regeringens pågående angrepp mot partiet och en del av ett bredare mönster av politiskt motiverade åtal och frihetsberövanden. Trots att 65 borgmästare i hela landet vann i lokala val 2019 sitter bara sex HDP-borgmästare kvar i dag, medan resten av dem har entledigats från sitt ämbete eller fängslats och ersatts av statligt utsedda förvaltare.

| E. | Den 20 september 2019, samma dag som Demirtas skulle ha släppts i enlighet med ett beslut av Istanbuls 26:e domstol, hänvisade Ankaras chefsåklagare till en gammal och vilande utredning som skäl för att på nytt frihetsberöva Demirtas och Yuksekdag. Demirtas sitter därför fortfarande frihetsberövad före rättegång i samband med en utredning av protesterna i oktober 2014 mot IS belägring av Kobane och för att ha kritiserat den turkiska regeringens passivitet och tystnad inför en nära förestående massaker, som blev våldsam och krävde dussintals liv. |
| --- | --- |

E.

Den 20 september 2019, samma dag som Demirtas skulle ha släppts i enlighet med ett beslut av Istanbuls 26:e domstol, hänvisade Ankaras chefsåklagare till en gammal och vilande utredning som skäl för att på nytt frihetsberöva Demirtas och Yuksekdag. Demirtas sitter därför fortfarande frihetsberövad före rättegång i samband med en utredning av protesterna i oktober 2014 mot IS belägring av Kobane och för att ha kritiserat den turkiska regeringens passivitet och tystnad inför en nära förestående massaker, som blev våldsam och krävde dussintals liv.

| F. | Den 22 december 2020 beslutade Europadomstolen (stora kammaren) att den turkiska regeringen, genom att först frihetsberöva Demirtas och sedan förlänga hans frihetsberövande i över fyra år, hade arbetat för att hindra honom att utöva sin politiska verksamhet, frånta väljarna sin valda företrädare och ”hämma mångfalden och begränsa den politiska debatten: själva kärnan i begreppet demokratiskt samhälle” och därmed hade brutit mot artikel 18 i Europakonventionen. I det slutliga avgörandet drogs slutsatsen att det inte fanns tillräckliga skäl för fortsatt frihetsberövande och beordrades återigen Demirtas omedelbara frigivning. Enligt Europadomstolen har Turkiet även kränkt yttrandefriheten (artikel 10 i Europakonventionen), rätten till frihet och säkerhet (artiklarna 5.1 och 5.3 i Europakonventionen), och rätten att välja och bli vald (artikel 3.1 i Europakonventionen). Europadomstolen fann ingen tydlig koppling mellan Demirtas tal och terroristbrott. |
| --- | --- |

F.

Den 22 december 2020 beslutade Europadomstolen (stora kammaren) att den turkiska regeringen, genom att först frihetsberöva Demirtas och sedan förlänga hans frihetsberövande i över fyra år, hade arbetat för att hindra honom att utöva sin politiska verksamhet, frånta väljarna sin valda företrädare och ”hämma mångfalden och begränsa den politiska debatten: själva kärnan i begreppet demokratiskt samhälle” och därmed hade brutit mot artikel 18 i Europakonventionen. I det slutliga avgörandet drogs slutsatsen att det inte fanns tillräckliga skäl för fortsatt frihetsberövande och beordrades återigen Demirtas omedelbara frigivning. Enligt Europadomstolen har Turkiet även kränkt yttrandefriheten (artikel 10 i Europakonventionen), rätten till frihet och säkerhet (artiklarna 5.1 och 5.3 i Europakonventionen), och rätten att välja och bli vald (artikel 3.1 i Europakonventionen). Europadomstolen fann ingen tydlig koppling mellan Demirtas tal och terroristbrott.

| G. | Den 7 januari 2021 godkände en turkisk brottmålsdomstol åtalspunkterna mot 108 åtalade, däribland HDP:s tidigare medordförande Demirtas och Yuksekdag, som en del av en undersökning av de dödliga terrorincidenterna 2014, vilket undanröjde kraven från Europadomstolen på Demirtas frigivning och krävde 38 strängare livstidsdomar för de åtalade, varav 27 är frihetsberövade. |
| --- | --- |

G.

Den 7 januari 2021 godkände en turkisk brottmålsdomstol åtalspunkterna mot 108 åtalade, däribland HDP:s tidigare medordförande Demirtas och Yuksekdag, som en del av en undersökning av de dödliga terrorincidenterna 2014, vilket undanröjde kraven från Europadomstolen på Demirtas frigivning och krävde 38 strängare livstidsdomar för de åtalade, varav 27 är frihetsberövade.

| H. | Trots domen från Turkiets författningsdomstol av den 9 juni 2020 att Demirtas långa häktning strider mot hans konstitutionella rättigheter, sitter han fortfarande frihetsberövad i ett fängelse av typen Edirne F med hög säkerhet. Han är endast en av de många personer som fängslats olagligt i Turkiet till följd av politiskt motiverade anklagelser. |
| --- | --- |

H.

Trots domen från Turkiets författningsdomstol av den 9 juni 2020 att Demirtas långa häktning strider mot hans konstitutionella rättigheter, sitter han fortfarande frihetsberövad i ett fängelse av typen Edirne F med hög säkerhet. Han är endast en av de många personer som fängslats olagligt i Turkiet till följd av politiskt motiverade anklagelser.

| I. | De återkommande politiska uttalanden som gjorts på högsta nivå av turkiska regeringstjänstemän och ledare för den styrande koalitionen om fallet Demirtas och de nära tidsmässiga kopplingarna mellan de politiska uttalandena och rättsväsendets uppenbart olagliga agerande ger ännu fler bevis på de politiska motiven bakom fallet och undergräver allvarligt det turkiska rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

I.

De återkommande politiska uttalanden som gjorts på högsta nivå av turkiska regeringstjänstemän och ledare för den styrande koalitionen om fallet Demirtas och de nära tidsmässiga kopplingarna mellan de politiska uttalandena och rättsväsendets uppenbart olagliga agerande ger ännu fler bevis på de politiska motiven bakom fallet och undergräver allvarligt det turkiska rättsväsendets oberoende.

| J. | I ett annat fall, den 10 december 2019, slog Europadomstolen fast att frihetsberövandet före rättegång av en framträdande person i det civila samhället Osman Kavala bröt mot Europakonventionen och att de turkiska myndigheterna var tvungna att omedelbart frige Kavala. Trots Europadomstolens dom den 9 oktober 2020 förlängde Istanbuldomstolen Kavala frihetsberövandet på grund av spioneri och försök att störta den konstitutionella ordningen under protesterna i Geziparken 2013. Turkiet har fortsatt att agera i strid med Europakonventionen genom att inte frige Kavala efter frihetsberövandet, trots uppmaningarna från Europarådets ministerkommitté. |
| --- | --- |

J.

I ett annat fall, den 10 december 2019, slog Europadomstolen fast att frihetsberövandet före rättegång av en framträdande person i det civila samhället Osman Kavala bröt mot Europakonventionen och att de turkiska myndigheterna var tvungna att omedelbart frige Kavala. Trots Europadomstolens dom den 9 oktober 2020 förlängde Istanbuldomstolen Kavala frihetsberövandet på grund av spioneri och försök att störta den konstitutionella ordningen under protesterna i Geziparken 2013. Turkiet har fortsatt att agera i strid med Europakonventionen genom att inte frige Kavala efter frihetsberövandet, trots uppmaningarna från Europarådets ministerkommitté.

| 1. | Europaparlamentet begär att Demirtas omedelbart och ovillkorligt ska friges från häktningen i enlighet med Europadomstolens dom från 2018, vilken bekräftades av dess stora kammare den 22 december 2020, och att alla anklagelser mot honom och Yuksekdag, tidigare medordförande för oppositionspartiet HDP och övriga fängslade medlemmar av partiet, ska läggas ned. Parlamentet betonar att de turkiska myndigheterna måste låta dem utöva sina demokratiska mandat oberoende och fria från hot och hinder. Parlamentet upprepar sitt stöd till alla dem som fortsätter att arbeta för att få ett slut på dessa och andra fall av uppenbar orättvisa och för att återföra Turkiet på vägen mot en fullvärdig demokrati. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner de turkiska myndigheterna om att deras underlåtenhet att frige Demirtas utgör en direkt kränkning av Europakonventionen och landets nationella lagstiftning, en omotiverad förlängning av kränkningen av Demirtas rättigheter och ett flagrant brott mot Turkiets skyldighet att genomföra Europadomstolens domar. Parlamentet insisterar på att Europadomstolens dom innebär att de turkiska myndigheterna omedelbart måste frige honom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att Europadomstolen bedömde att det långvariga och olagliga frihetsberövandet av Demirtas före rättegången var politiskt motiverat. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över de oegentligheter och politiska uttalanden som gjorts i samband med detta fall, vilket tyder på att den turkiska regeringen ingrep i rättsliga angelägenheter i samband med det långvariga frihetsberövandet av Demirtas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Europarådets ministerkommitté att vid sitt nästa möte den 21 mars 2021 snarast se över Turkiets vägran att verkställa Europadomstolens dom i målet Demirtas mot Turkiet, att anta en förklaring i frågan och att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att Turkiets regering genomför denna dom utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet är fullt övertygat om att det tyska ordförandeskapet i Europarådets ministerkommitté kommer att vidta alla lämpliga och nödvändiga åtgärder för att säkerställa genomförandet av den stora kammarens avgörande i Demirtasmålet. Parlamentet uppmanar EU:s delegation till Europarådet att fördubbla sina insatser för att se till att Europadomstolens domar om Turkiet verkställs. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet fördömer de turkiska myndigheternas behandling av Demirtas, som kränker hans rättigheter enligt Europakonventionen, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, Turkiets nationella lagstiftning och hans mänskliga värdighet enligt artikel 17 i Republiken Turkiets konstitution. Parlamentet anser att den olagliga förlängningen av Demirtas frihetsberövande i mer än fyra år är ett grymt och politiskt motiverat straff som orsakar irreparabel personlig och politisk skada för honom, hans familj och hans parti. Parlamentet uppmanar Turkiet att avstå från ytterligare hot mot honom och att garantera hans mänskliga rättigheter i enlighet med den turkiska konstitutionen och europeisk och internationell rätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att ta upp fallet med Demirtas och alla andra fall av människorättsförsvarare, advokater, journalister, politiker och akademiker som är föremål för godtyckliga frihetsberövanden med sina turkiska samtalspartner och att ge diplomatiskt och politiskt stöd till dem. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka användningen av nödbidrag till människorättsförsvarare och att se till att EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare genomförs fullt ut av EU:s delegation och medlemsstaternas diplomatiska representationer i Turkiet. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska unionens delegation i Turkiet att fortsätta att noga övervaka fallet med Demirtas och andra fångar, bland annat genom att närvara vid deras rättegångar, och att fortsätta att ta upp situationen med de turkiska myndigheterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är djupt oroat över det turkiska rättsväsendets åsidosättande av Europadomstolens domar och de lägre domstolsinstansernas i allt högre grad bristande efterlevnad av författningsdomstolens utslag. Parlamentet uppmanar Turkiet att säkerställa full efterlevnad av bestämmelserna i Europakonventionen och Europadomstolens beslut. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att fullt ut samarbeta med Europarådet för att stärka rättsstatsprincipen, minoriteters rättigheter, demokratin och de grundläggande rättigheterna. Parlamentet förväntar sig att Europadomstolen kommer att kunna påskynda sina beslut i många fall som rör situationen i Turkiet. Parlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen att se till att alla individer har den grundläggande rätten till ett korrekt rättsförfarande och att deras fall undersöks av ett fullständigt oberoende och fungerande rättsväsen, i enlighet med internationella normer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är djupt oroat över de ständiga attacker och påtryckningar som riktas mot oppositionspartierna, särskilt de turkiska myndigheternas fortsatta specifika och politiskt motiverade riktade angrepp mot HDP och dess ungdomsorganisationer, vilket undergräver ett välfungerande demokratiskt system, och uppmanar de turkiska myndigheterna att omedelbart upphöra med sina repressalier mot dem. Parlamentet uttrycker särskild oro över den pågående debatten om nedstängningen av HDP och upphävandet av immuniteten för nio parlamentsledamöter från HDP, som bäggedera beror på samma Kobane-protester i oktober 2014, för vilka Demirtas är frihetsberövad. Parlamentet betonar fallet med Cihan Erdal, medlem av ungdomsgrenen av det turkiska gröna/vänsterpartiet, som frihetsberövades den 25 september 2020 och åtalades den 7 januari 2021 tillsammans med över 100 åtalade, däribland Selahattin Demirtas, som en del av det så kallade Kobane-målet. Parlamentet är allvarligt oroat över de fortsatta politiska och rättsliga trakasserierna mot Canan Kaftancıoğlu, provinsordförande för det republikanska folkpartiet i Istanbul, som i september 2019 dömdes till nästan tio års fängelse i ett politiskt motiverat mål, för vilket ett beslut av högsta domstolen ännu inte har avkunnats, och åtalades i december 2020 i ett nytt mål för vilket hon riskerar en dom på ytterligare tio år. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över det krympande utrymmet för det civila samhället och den pågående försämringen av de grundläggande fri- och rättigheterna och rättsstatsprincipen i Turkiet. Parlamentet framhåller särskilt oron över Turkiets fortsatta tillbakagång när det gäller rättsväsendets oberoende. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att sätta stopp för de rättsliga trakasserierna av människorättsförsvarare, akademiker, journalister, andliga ledare, advokater samt homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella, vars grundläggande rättigheter har kränkts, särskilt efter det misslyckade kuppförsöket. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att omedelbart frige den framstående civilsamhällesaktivisten Osman Kavala i enlighet med Europadomstolens dom från maj 2020 och efter upprepade uppmaningar och resolutioner från Europarådets ministerkommitté. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att man nyligen har antagit EU:s globala ordning för sanktioner avseende de mänskliga rättigheterna, en mekanism för att övervaka och införa sanktioner till följd av allvarliga människorättskränkningar, såsom i Turkiet, mot individer, enheter och organ som deltar i eller har anknytning till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är djupt oroat över situationen för mediefriheten i Turkiet. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att omedelbart reagera och agera på alla varningar som utfärdats med avseende på Turkiet i Europarådets plattform och att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att garantera rättvis tillgång till rättslig prövning och att avsluta politiskt motiverade rättegångar mot journalister och yrkesverksamma inom medierna, såsom i fallet med journalisten Melis Alphan, som nyligen anklagades för att ha spridit terroristpropaganda och riskerar upp till sju år och sex månader i fängelse. Parlamentet uttrycker stor oro över att turkiska myndigheter övervakar plattformar för sociala medier och stänger konton på sociala medier. Parlamentet ser detta som ytterligare restriktion av yttrandefriheten och ett verktyg för att trycka ner civilsamhället. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar Turkiets avsikt att inleda ett nytt kapitel i sina förbindelser med EU, landets beslutsamhet att genomföra reformer och dess fulla engagemang för anslutningsprocessen, såsom president Erdogan och andra högt uppsatta regeringstjänstemän gav uttryck för den 9 januari 2021. Parlamentet anser att respekt för och tillämpning av Europadomstolens avgöranden skulle vara ett viktigt steg för att bekräfta trovärdigheten för sådana uttalanden med hjälp av fakta. Parlamentet upprepar att EU är berett för en ny start. Parlamentet understryker dock att bättre och djupare förbindelser är helt beroende av bland annat påtagliga förbättringar när det gäller respekten för demokratiska principer, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i Turkiet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, det tyska ordförandeskapet i Europarådets ministerkommitté samt till Turkiets president, regering och parlament, och begär att denna resolution ska översättas till turkiska. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT C 463, 21.12.2018, s. 56.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2019)0200.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2019)0017.

(4)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/251 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/251

---

P9_TA(2021)0029

Människorättssituationen i Vietnam, särskilt fallet med människorättsjournalisterna Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy och Le Huu Minh Tuan

Europaparlamentets resolution av den 21 januari 2021 om människorättssituationen i Vietnam, särskilt fallet med människorättsjournalisterna Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy och Le Huu Minh Tuan (2021/2507(RSP))

(2021/C 456/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 15 november 2018 om Vietnam, särskilt situationen för politiska fångar (1), av den 14 december 2017 om yttrandefriheten i Vietnam, särskilt fallet Nguyen Van Hoa (2), och av den 9 juni 2016 om Vietnam (3), särskilt yttrandefriheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 15 november 2018 om Vietnam, särskilt situationen för politiska fångar (1), av den 14 december 2017 om yttrandefriheten i Vietnam, särskilt fallet Nguyen Van Hoa (2), och av den 9 juni 2016 om Vietnam (3), särskilt yttrandefriheten,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 12 februari 2020 om utkastet till rådets beslut om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Socialistiska republiken Vietnam (4) och om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 12 februari 2020 om utkastet till rådets beslut om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Socialistiska republiken Vietnam (4) och om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av avtalet om investeringsskydd mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan (5),

| — | med beaktande av ramavtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan, som undertecknades den 27 juni 2012 och trädde i kraft i oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan, som undertecknades den 27 juni 2012 och trädde i kraft i oktober 2016,

| — | med beaktande av frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam, |
| --- | --- |

—

med beaktande av frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam,

| — | med beaktande av den tionde människorättsdialogen mellan EU och Vietnam av den 19 februari 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tionde människorättsdialogen mellan EU och Vietnam av den 19 februari 2020,

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 6 januari 2021 om domarna mot de tre journalisterna (Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy och Le Huu Minh Tuan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 6 januari 2021 om domarna mot de tre journalisterna (Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy och Le Huu Minh Tuan),

| — | med beaktande av meddelandet från Europeiska unionens delegation i Vietnam om beslutet från appellationsdomstolen i Ho Chi Minh City från januari 2021 om att godkänna det långa fängelsestraff som meddelats medlemmarna i Hiên Pháp-gruppen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från Europeiska unionens delegation i Vietnam om beslutet från appellationsdomstolen i Ho Chi Minh City från januari 2021 om att godkänna det långa fängelsestraff som meddelats medlemmarna i Hiên Pháp-gruppen,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 14 januari 2021 från FN:s särskilda rapportörer Viet Nam: Arrests send chilling message before key Party meeting, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 14 januari 2021 från FN:s särskilda rapportörer Viet Nam: Arrests send chilling message before key Party meeting,

| — | med beaktande av pressmeddelandet av den 8 januari 2021 om Vietnam från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och uttalandet av den 3 juni 2020 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter Asia: Bachelet alarmed by clampdown on freedom of expression during COVID-19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressmeddelandet av den 8 januari 2021 om Vietnam från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och uttalandet av den 3 juni 2020 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter Asia: Bachelet alarmed by clampdown on freedom of expression during COVID-19,

| — | med beaktande av de gemensamma skrivelserna med olika påståenden från FN:s särskilda förfaranden av den 17 september 2020 om de tre journalisterna och av den 22 januari 2020 om två personer, bland annat journalisten Pham Chi Dung, och den vietnamesiska regeringens svar av den 28 december 2020 och den 18 mars 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma skrivelserna med olika påståenden från FN:s särskilda förfaranden av den 17 september 2020 om de tre journalisterna och av den 22 januari 2020 om två personer, bland annat journalisten Pham Chi Dung, och den vietnamesiska regeringens svar av den 28 december 2020 och den 18 mars 2020,

| — | med beaktande av den tredje återkommande rapporten om Vietnam (CCPR/C/VNM/3) av den 11 och 12 mars 2019 och de avslutande iakttagelserna om denna rapport från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna av den 29 augusti 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tredje återkommande rapporten om Vietnam (CCPR/C/VNM/3) av den 11 och 12 mars 2019 och de avslutande iakttagelserna om denna rapport från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna av den 29 augusti 2019,

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter från 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter från 2011,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Vietnam anslöt sig till 1982, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Vietnam anslöt sig till 1982,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 5 januari 2021 dömdes människorättsförsvararna och journalisterna Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy och Le Huu Minh Tuan, medlemmar i Vietnams sammanslutning för oberoende journalister (IJAVN) till långa fängelsestraff på 15, 11 respektive 11 år av folkdomstolen i Ho Chi Minh City för att bland annat ha anklagats för att ”utarbeta, förvara och sprida information, material och föremål i syfte att motarbeta staten”. Deras respektive rapportering handlar om misskötsel och korruption från regeringens sida, de vietnamesiska myndigheternas behandling av människorättsförsvarare och den prodemokratiska rörelsen i Vietnam. |
| --- | --- |

A.

Den 5 januari 2021 dömdes människorättsförsvararna och journalisterna Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy och Le Huu Minh Tuan, medlemmar i Vietnams sammanslutning för oberoende journalister (IJAVN) till långa fängelsestraff på 15, 11 respektive 11 år av folkdomstolen i Ho Chi Minh City för att bland annat ha anklagats för att ”utarbeta, förvara och sprida information, material och föremål i syfte att motarbeta staten”. Deras respektive rapportering handlar om misskötsel och korruption från regeringens sida, de vietnamesiska myndigheternas behandling av människorättsförsvarare och den prodemokratiska rörelsen i Vietnam.

| B. | De vietnamesiska myndigheterna fortsätter att fängsla, frihetsberöva, trakassera och bedriva skrämseltaktik mot människorättsförsvarare, journalister, bloggare, människorättsadvokater, aktivister från cilvilsamhället och fackföreningsmedlemmar i landet. Människorättsförsvarare döms till långa fängelsestraff för sitt människorättsarbete och för att de utövat sin grundläggande rätt till yttrandefrihet, både på och utanför internet. Vietnam är för närvarande det land i Sydostasien som frihetsberövat flest antal politiska fångar, bland annat 170 samvetsfångar, av vilka 69 frihetsberövats enbart på grund av sin aktivitet på sociala medier. De flesta politiska fångar frihetsberövas enligt vagt formulerade bestämmelser om nationell säkerhet som strider mot den vietnamesiska författningen och internationella människorättsfördrag såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Vietnam är part i. |
| --- | --- |

B.

De vietnamesiska myndigheterna fortsätter att fängsla, frihetsberöva, trakassera och bedriva skrämseltaktik mot människorättsförsvarare, journalister, bloggare, människorättsadvokater, aktivister från cilvilsamhället och fackföreningsmedlemmar i landet. Människorättsförsvarare döms till långa fängelsestraff för sitt människorättsarbete och för att de utövat sin grundläggande rätt till yttrandefrihet, både på och utanför internet. Vietnam är för närvarande det land i Sydostasien som frihetsberövat flest antal politiska fångar, bland annat 170 samvetsfångar, av vilka 69 frihetsberövats enbart på grund av sin aktivitet på sociala medier. De flesta politiska fångar frihetsberövas enligt vagt formulerade bestämmelser om nationell säkerhet som strider mot den vietnamesiska författningen och internationella människorättsfördrag såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Vietnam är part i.

| C. | Politiska aktivister och människorättsaktivister upplever hårda villkor som frihetsberövade, bland annat att de förvägras medicinsk vård, juridisk rådgivning eller kontakter med anhöriga och de utsätts ofta för våld, tortyr eller andra former av misshandel. Deras ofta snabba rättegångar lever inte upp till de grundläggande standarderna för domstolarnas opartiskhet, rättvisa och oberoende. Erkännanden framtvingas ofta under tvång och visas på tv. |
| --- | --- |

C.

Politiska aktivister och människorättsaktivister upplever hårda villkor som frihetsberövade, bland annat att de förvägras medicinsk vård, juridisk rådgivning eller kontakter med anhöriga och de utsätts ofta för våld, tortyr eller andra former av misshandel. Deras ofta snabba rättegångar lever inte upp till de grundläggande standarderna för domstolarnas opartiskhet, rättvisa och oberoende. Erkännanden framtvingas ofta under tvång och visas på tv.

| D. | Pham Chi Dung, en oberoende journalist som kämpar för miljön, demokrati, mediefrihet, politisk pluralism, rättsstatsprincipen och utveckling av civilsamhället, har varit godtyckligt frihetsberövad sedan november 2019, anklagad för att ”samarbeta med utländska medier för att lämna ut snedvriden information”. Dessa anklagelser väcktes efter att han sänt ett videomeddelande till parlamentsledamöterna och uppmanat dem att skjuta upp ratificeringen av frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam till dess att framsteg gjorts i fråga om de mänskliga rättigheterna i landet. Pham Chi Dung hade tidigare hållits fängslad i sex månader 2012 på samma grunder. |
| --- | --- |

D.

Pham Chi Dung, en oberoende journalist som kämpar för miljön, demokrati, mediefrihet, politisk pluralism, rättsstatsprincipen och utveckling av civilsamhället, har varit godtyckligt frihetsberövad sedan november 2019, anklagad för att ”samarbeta med utländska medier för att lämna ut snedvriden information”. Dessa anklagelser väcktes efter att han sänt ett videomeddelande till parlamentsledamöterna och uppmanat dem att skjuta upp ratificeringen av frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam till dess att framsteg gjorts i fråga om de mänskliga rättigheterna i landet. Pham Chi Dung hade tidigare hållits fängslad i sex månader 2012 på samma grunder.

| E. | Strax efter Pham Chi Dungs gripande stängdes IJAVN:s webbplats ned av myndigheterna. Ngyuen Tuong Thuy greps i sin lägenhet i Hanoi den 23 maj 2020 och Le Huu Minh Tuan greps den 12 juni 2020. Alla de tre människorättsförsvararna hade utsatts för trakasserier och hot från de vietnamesiska myndigheternas sida innan de godtyckligt arresterades och dömdes. |
| --- | --- |

E.

Strax efter Pham Chi Dungs gripande stängdes IJAVN:s webbplats ned av myndigheterna. Ngyuen Tuong Thuy greps i sin lägenhet i Hanoi den 23 maj 2020 och Le Huu Minh Tuan greps den 12 juni 2020. Alla de tre människorättsförsvararna hade utsatts för trakasserier och hot från de vietnamesiska myndigheternas sida innan de godtyckligt arresterades och dömdes.

| F. | Enligt rapporter från det civila samhället sitter nästan 80 % av samvetsfångarna i Vietnam fängslade för sin aktivitet på sociala medier. Minst två globala sociala medieplattformar har i betydande omfattning ökat sin efterlevnad av Vietnams begränsningar av yttrandefriheten och censurlagar, bland annat genom censur av fredlig kritik av staten, ökad geoblockering och avlägsnande av ”propaganda mot partiet och staten”, i strid med universella normer såsom FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och deras egna uppförandekoder. |
| --- | --- |

F.

Enligt rapporter från det civila samhället sitter nästan 80 % av samvetsfångarna i Vietnam fängslade för sin aktivitet på sociala medier. Minst två globala sociala medieplattformar har i betydande omfattning ökat sin efterlevnad av Vietnams begränsningar av yttrandefriheten och censurlagar, bland annat genom censur av fredlig kritik av staten, ökad geoblockering och avlägsnande av ”propaganda mot partiet och staten”, i strid med universella normer såsom FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och deras egna uppförandekoder.

| G. | Vietnam rankas på 175:e plats av 180 länder i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex för 2020. Nästan alla medieföretag i Vietnam ägs och kontrolleras av staten, och det finns censur, även av utländska programföretag och publikationer. Vietnams regering fortsätter att förbjuda oberoende eller privatägda medieföretag att bedriva verksamhet och utövar en sträng kontroll över radio- och tv-stationer och tryckta publikationer. I april 2016 antog nationalförsamlingen en medielag som kraftigt begränsade pressfriheten i Vietnam. |
| --- | --- |

G.

Vietnam rankas på 175:e plats av 180 länder i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex för 2020. Nästan alla medieföretag i Vietnam ägs och kontrolleras av staten, och det finns censur, även av utländska programföretag och publikationer. Vietnams regering fortsätter att förbjuda oberoende eller privatägda medieföretag att bedriva verksamhet och utövar en sträng kontroll över radio- och tv-stationer och tryckta publikationer. I april 2016 antog nationalförsamlingen en medielag som kraftigt begränsade pressfriheten i Vietnam.

| H. | Den 12 juni 2018 antog Vietnams nationalförsamling en lag om it-säkerhet för att skärpa kontrollen över internet, så att internetleverantörer åläggs radera innehåll som anses ”hota” nationell säkerhet. Denna lag inför långtgående begränsningar av yttrandefriheten på internet och syftar till att kraftigt begränsa rätten till integritet. |
| --- | --- |

H.

Den 12 juni 2018 antog Vietnams nationalförsamling en lag om it-säkerhet för att skärpa kontrollen över internet, så att internetleverantörer åläggs radera innehåll som anses ”hota” nationell säkerhet. Denna lag inför långtgående begränsningar av yttrandefriheten på internet och syftar till att kraftigt begränsa rätten till integritet.

| I. | Rätten till yttrandefrihet garanteras genom Vietnams konstitution, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra internationella konventioner som Vietnam har undertecknat, däribland den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Inom ramen för FN:s allmänna återkommande utvärdering godtog Vietnam rekommendationer om att garantera åsikts- och yttrandefrihet och häva restriktionerna på detta område. |
| --- | --- |

I.

Rätten till yttrandefrihet garanteras genom Vietnams konstitution, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra internationella konventioner som Vietnam har undertecknat, däribland den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Inom ramen för FN:s allmänna återkommande utvärdering godtog Vietnam rekommendationer om att garantera åsikts- och yttrandefrihet och häva restriktionerna på detta område.

| J. | Den 1 januari 2018 trädde i Vietnam för första gången en lag om trosföreställningar och religion i kraft, med en skyldighet för alla religiösa grupper i landet att registrera sig hos myndigheterna och underrätta dem om sin verksamhet. Myndigheterna kan avvisa eller hindra registreringsansökningar och förbjuda religiös verksamhet som de godtyckligt anser strider mot ”nationens intresse”, ”allmän ordning” eller ”nationens enhet”. |
| --- | --- |

J.

Den 1 januari 2018 trädde i Vietnam för första gången en lag om trosföreställningar och religion i kraft, med en skyldighet för alla religiösa grupper i landet att registrera sig hos myndigheterna och underrätta dem om sin verksamhet. Myndigheterna kan avvisa eller hindra registreringsansökningar och förbjuda religiös verksamhet som de godtyckligt anser strider mot ”nationens intresse”, ”allmän ordning” eller ”nationens enhet”.

| K. | I Vietnams strafflag ingår repressiva stadganden som missbrukas för att tysta ned, gripa, frihetsberöva eller döma människorättsförsvarare, oliktänkande, advokater, fackföreningar, religiösa grupper och icke-statliga organisationer eller kringskära deras verksamhet, framför allt om de uttalar sig kritiskt om Vietnams regering. |
| --- | --- |

K.

I Vietnams strafflag ingår repressiva stadganden som missbrukas för att tysta ned, gripa, frihetsberöva eller döma människorättsförsvarare, oliktänkande, advokater, fackföreningar, religiösa grupper och icke-statliga organisationer eller kringskära deras verksamhet, framför allt om de uttalar sig kritiskt om Vietnams regering.

| L. | Dödsstraffet används fortfarande i landet, men antalet avrättningar är okänt, eftersom de vietnamesiska myndigheterna betecknat statistiken över dödsstraffet som en statshemlighet. |
| --- | --- |

L.

Dödsstraffet används fortfarande i landet, men antalet avrättningar är okänt, eftersom de vietnamesiska myndigheterna betecknat statistiken över dödsstraffet som en statshemlighet.

| M. | Förbindelserna mellan EU och Vietnam grundar sig på partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam, där mänskliga rättigheter är en väsentlig del, och som föreskriver ett upphävande av bilaterala samarbetsinstrument, inbegripet bilaterala handelsförmåner, i händelse av allvarliga och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

M.

Förbindelserna mellan EU och Vietnam grundar sig på partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam, där mänskliga rättigheter är en väsentlig del, och som föreskriver ett upphävande av bilaterala samarbetsinstrument, inbegripet bilaterala handelsförmåner, i händelse av allvarliga och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| N. | Enligt partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam, särskilt artiklarna 1, 2 och 35, har Vietnam åtagit sig att samarbeta med Europeiska unionen för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. Detta samarbete inbegriper genomförandet av internationella människorättsinstrument, såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Vietnam är part i. Det finns en tydlig koppling mellan partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam och frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam, där båda parter åtog sig att fullgöra sina skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter. Klausulen om väsentliga delar i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam möjliggör lämpliga åtgärder i händelse av allvarliga och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

N.

Enligt partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam, särskilt artiklarna 1, 2 och 35, har Vietnam åtagit sig att samarbeta med Europeiska unionen för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. Detta samarbete inbegriper genomförandet av internationella människorättsinstrument, såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Vietnam är part i. Det finns en tydlig koppling mellan partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam och frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam, där båda parter åtog sig att fullgöra sina skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter. Klausulen om väsentliga delar i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam möjliggör lämpliga åtgärder i händelse av allvarliga och systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| O. | Den andra gemensamma kommittén inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam, som sammanträdde online den 15 december 2020, granskade förslag till samarbete på människorättsområdet, bland annat genomförandet av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och godtog rekommendationerna i den allmänna återkommande utvärderingen. |
| --- | --- |

O.

Den andra gemensamma kommittén inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam, som sammanträdde online den 15 december 2020, granskade förslag till samarbete på människorättsområdet, bland annat genomförandet av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och godtog rekommendationerna i den allmänna återkommande utvärderingen.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy och Le Huu Minh Tuan och alla andra journalister, människorätts- och miljöförsvarare, fackföreningsmedlemmar och samvetsfångar som frihetsberövats och dömts enbart för att ha utövat sin rätt till yttrandefrihet, och att dra tillbaka alla anklagelser mot dem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är bestört över och fördömer de upptrappade tillslagen mot avvikande åsikter och de ökande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Vietnam, inbegripet domar, politiska hot, övervakning, trakasserier, orättvisa rättegångar och påtvingad exil och angrepp mot politiska aktivister, journalister, bloggare, dissidenter och människorättsförsvarare för att de utövat sin yttrandefrihet, vilket är uppenbara brott mot Vietnams internationella skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att omedelbart upphöra med andra former av trakasserier, inbegripet rättsliga trakasserier och hot mot journalister, människorätts- och miljöförsvarare, aktivister och alla personer som deltar i ett fredligt utövande av sin rätt till yttrandefrihet och andra mänskliga rättigheter, både på och utanför internet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de överfulla och ohälsosamma förhållandena i vietnamesiska fängelser, som ökar risken för infektion med covid-19 och andra sjukdomar. Parlamentet upprepar uppmaningen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att omedelbart frige alla som frihetsberövats utan tillräcklig rättslig grund, även politiska fångar och de som frihetsberövats för att ha uttryckt avvikande åsikter. Parlamentet insisterar på att de vietnamesiska myndigheterna, i avvaktan på att de friges, under alla omständigheter måste säkerställa fysisk säkerhet och psykiskt välbefinnande för alla fångar, inklusive Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy och Le Huu Minh Tuan, och se till att behandlingen av alla andra politiska fångar och frihetsberövade överensstämmer med internationella normer. Parlamentet betonar att rätten till tillgång till advokater, sjukvårdspersonal och familjemedlemmar är ett viktigt skydd mot tortyr och misshandel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att upphöra med censuren av oberoende nyheter och medier som produceras av både inhemska och internationella nyhetsbyråer, däribland IJAVN, att upphöra med begränsningarna av informationskällor online och internetanvändning samt att tillhandahålla ett säkert utrymme och en gynnsam miljö för journalister, medborgarjournalister, bloggare och andra som uttrycker sig på internet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de globala sociala medienätverkens rapporterade deltagande i de vietnamesiska myndigheternas försök att begränsa yttrandefriheten, och uppmanar med kraft globala plattformar för sociala medier att inte vara delaktiga i den pågående censuren i Vietnam. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Vietnams regering att upphäva alla begränsningar av religionsfriheten och sätta stopp för trakasserierna mot religiösa samfund. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar den vietnamesiska regeringen att se över bestämmelserna i Vietnams strafflag, särskilt artiklarna 117, 118 och 331, som på ett otillbörligt sätt begränsar rätten till yttrandefrihet, friheten att delta i fredliga sammankomster och föreningsfriheten, och att ändra lagen om it-säkerhet och dekreten 15/2020/ND-CP om administrativa överträdelser av bestämmelserna om posttjänster, telekommunikation, radiofrekvenser, informationsteknik och elektroniska transaktioner och 72/2013/ND-CP om förvaltning, tillhandahållande och användning av internettjänster och informationsinnehåll online, i syfte att åstadkomma en överensstämmelse med internationella människorättsnormer. Parlamentet betonar särskilt att en reform av strafflagen också är nödvändig för att säkerställa ett effektivt genomförande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner nr 98 och 87, som Vietnam har åtagit sig att ratificera. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Vietnam att påskynda ratificeringen av ILO:s konvention nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och att se till att den snabbt träder i kraft samt att tillhandahålla en trovärdig färdplan för genomförandet av ILO:s konvention nr 105 om avskaffande av tvångsarbete och konvention nr 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten. Parlamentet uppmanar Vietnams myndigheter att erkänna oberoende fackföreningar och att skydda alla arbetstagare, särskilt kvinnor och barn, mot diskriminering, sexuella trakasserier, kränkningar av den lagliga övertidströskeln och överträdelser av säkerhets- och hälsoskyldigheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att stödja genomförandet av FN:s vägledande principer, och uppmanar företag som är baserade i eller verksamma inom EU att följa såväl FN:s vägledande principer som internationell rätt och människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att införa ett omedelbart moratorium för tillämpningen av dödsstraffet, som ett steg mot ett avskaffande. Parlamentet efterlyser en översyn av alla dödsdomar för att säkerställa att rättegångarna följt internationella normer, och begär att Vietnam ansluter sig till det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som syftar till att avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att respekten för de mänskliga rättigheterna utgör en viktig grundval för de bilaterala förbindelserna mellan Vietnam och EU och är en väsentlig del av partnerskaps- och samarbetsavtalet respektive frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar förstärkningen av partnerskaps- och människorättsdialogen mellan EU och Vietnam, särskilt inrättandet av Europaparlamentets gemensamma parlamentariska övervakningsgrupp, som tillsammans med Vietnams nationalförsamling ska övervaka genomförandet av frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam och avtalet om investeringsskydd, vilket skulle kunna underlätta dialogen på andra områden än handeln. Parlamentet påminner om vikten av människorättsdialogen som ett nyckelinstrument att användas på ett effektivt sätt för att stödja och uppmuntra Vietnam att genomföra nödvändiga reformer. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att stärka människorättsdialogen med Vietnam på högsta nivå. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar den institutionella och rättsliga kopplingen mellan frihandelsavtalet och partnerskaps- och samarbetsavtalet, som säkerställer att de mänskliga rättigheterna står i centrum för förbindelserna mellan EU och Vietnam. Parlamentet uppmanar parterna att utnyttja avtalen för att förbättra människorättssituationen i Vietnam, och understryker vikten av en konstruktiv och verksam människorättsdialog mellan EU och Vietnam. Mot bakgrund av omfattningen av de pågående människorättskränkningarna påminner parlamentet regeringen i Vietnam om att partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam, som är kopplat till frihandelsavtalet, gör det möjligt att vidta lämpliga åtgärder vid allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, det vill säga en tuffare hållning mot den vietnamesiska regeringen. Parlamentet välkomnar möjligheten att ta upp människorättsfrågor vid den gemensamma parlamentariska övervakningsgruppens möten om frihandelsavtalet med det vietnamesiska parlamentet, och välkomnar att ett första sådant möte ägde rum i december 2000. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att skyndsamt utföra en övergripande konsekvensbedömning avseende de mänskliga rättigheterna i fråga om vad frihandelsavtalet skulle kunna innebära för de mänskliga rättigheterna, vilket är vad parlamentet begärde i sin resolution om ratificeringen av avtalet. Parlamentet efterlyser en handlingsplan som på ett effektivt sätt bemöter Vietnams upptrappade förtryck och landets underlåtenhet att infria sina människorättsförpliktelser, och uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att regelbundet rapportera till parlamentet om genomförandet av denna handlingsplan. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU och Vietnam att inrätta en oberoende övervakningsmekanism för mänskliga rättigheter och en oberoende klagomålsmekanism som ger berörda medborgare och lokala aktörer tillgång till effektiva rättsmedel. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att de inhemska rådgivande grupperna för frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam ännu inte är operativa, och upprepar sin begäran om en bred och balanserad representation av oberoende, fria och mångfaldspräglade organisationer från det civila samhället i dessa grupper, inbegripet oberoende vietnamesiska organisationer från arbetsrätts- och miljöområdena och människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att avstå från all otillbörlig inblandning i detta organs sammansättning och funktionssätt, liksom från hotelser eller vedergällningar mot dess utvalda ledamöter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt Vietnam att utfärda en stående inbjudan till FN:s särskilda förfaranden att besöka Vietnam, i synnerhet den särskilda rapportören om åsikts- och yttrandefrihet och den särskilda rapportören om människorättsförsvarare, och ge dem fritt och obehindrat tillträde till alla parter som de vill samråda med. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, utrikestjänsten och kommissionen att stödja journalister, grupper i det civila samhället och personer som försvarar de mänskliga rättigheterna i Vietnam på ett aktivt sätt, bland annat genom att kräva att journalister, människorättsförsvarare och samvetsfångar ska friges i alla kontakter som de har med de vietnamesiska myndigheterna. EU:s delegation i Hanoi uppmanas kraftfullt att ge allt lämpligt stöd åt de frihetsberövade människorättsförsvararna, bland annat genom att ordna med fängelsebesök, övervakning av rättegångar och rättsligt bistånd. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation att ta upp de fall som nämns i denna resolution och som också tagits upp av FN:s organ och sakkunniga, däribland, bland många andra, Tran Huynh Duy Thuc, Ho Duc Hoa, Tran Anh Kim, Le Thanh Tung, Phan Kim Khanh, Tran Hoang Phuc, Hoang Duc Binh, Bui Van Trung, Truong Minh Duc, Nguyen Trung Ton, Pham Van Troi, Nguyen Bac Truyen, Le Dinh Luong, Nguyen Van Tuc, Nguyen Trung Truc, Pham Van Diep, Nguyen Nang Tinh, Tran Duc Thach, Pham Doan Trang, Can Thi Theu, Trinh Ba Phuong, Trinh Ba Tu, Dinh Thi Thu Thuy, Nguyen Thi Ngoc Hanh, Ngo Van Dung, Le Quy Loc och Ho Dinh Cuong. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt rådet (utrikes frågor) att diskutera människorättssituationen i Vietnam. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, helst före Vietnams kommunistiska partis 13:e nationella kongress, att med kraft uttrycka sin oro över den förvärrade människorättssituationen i Vietnam. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att intensifiera sina internationella insatser för att i FN:s råd för mänskliga rättigheter främja ett gemensamt initiativ med likasinnade partner, särskilt med den nya amerikanska regeringen, i syfte att arbeta för konkreta förbättringar av de mänskliga rättigheterna i Vietnam. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att arbeta för ett effektivt kontrollsystem för export, försäljning, uppdatering och underhåll av alla former av säkerhetsutrustning, vapen och varor med dubbla användningsområden, inbegripet internetövervakningsteknik, så att detta inte används för internt förtryck av stater där situationen för de mänskliga rättigheterna väcker oro, inklusive Vietnam. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, generalsekreteraren för Sydostasiatiska nationers förbund, Vietnams regering och nationalförsamling samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 66.

(2)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 73.

(3)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 122.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0027.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0029.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdagen den 19 januari 2021

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/256 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/256

---

P9_TA(2021)0001

Överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen (Bonnavtalet): utvidgning av dess materiella och geografiska tillämpningsområde ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 januari 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående av ändringarna av överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen (Bonnavtalet) vad gäller utvidgning av det avtalets tillämpningsområde och Konungariket Spaniens anslutning till det avtalet (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE))

(Godkännande)

(2021/C 456/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11487/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11487/2020),

| — | med beaktande av utkastet till beslut av de fördragsslutande parterna i överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen om en utvidgning av överenskommelsens tillämpningsområde för ett samarbete om övervakning när det gäller kraven i bilaga VI till Marpol-konventionen (11490/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till beslut av de fördragsslutande parterna i överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen om en utvidgning av överenskommelsens tillämpningsområde för ett samarbete om övervakning när det gäller kraven i bilaga VI till Marpol-konventionen (11490/2020),

| — | med beaktande av utkastet till beslut av de fördragsslutande parterna i överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen om Konungariket Spaniens anslutning till avtalet (11493/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till beslut av de fördragsslutande parterna i överenskommelsen om samarbete vid bekämpning av förorening av Nordsjön genom olja och andra skadliga ämnen om Konungariket Spaniens anslutning till avtalet (11493/2020),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192.1, artikel 196.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0351/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192.1, artikel 196.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0351/2020),

| — | med beaktande av artiklarna 105.1, 105.4 och 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 105.1, 105.4 och 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0268/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0268/2020).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att ändringarna av avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och de avtalsslutande parternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/257 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/257

---

P9_TA(2021)0002

Undantag för vissa referensvärden för tredjelandsvalutor och fastställande av ersättningsreferensvärden för vissa referensvärden som ska upphöra ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 januari 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1011 vad gäller undantag för vissa referensvärden för tredjelandsvalutor och fastställande av ersättningsreferensvärden för vissa referensvärden som ska upphöra (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 456/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0337), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0337),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0209/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0209/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 18 september 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 18 september 2020 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 29 oktober 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 29 oktober 2020 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 december 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 december 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0227/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0227/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 366, 30.10.2020, s. 4.

(2)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 35.

---

P9_TC1-COD(2020)0154

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 januari 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2016/1011 vad gäller undantag för vissa referensvärden för avistaväxelkurser för tredjelandsvalutor och fastställande av ersättningar för vissa referensvärden som ska upphöra och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/168.)

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/258 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/258

---

P9_TA(2021)0003

Instrument för tekniskt stöd ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 januari 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 456/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0409), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0409),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 175.3 och 197.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0148/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 175.3 och 197.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0148/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 juli 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 juli 2020 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 14 oktober 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 14 oktober 2020 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 december 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 december 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0173/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0173/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 132.

(2)  EUT C 440, 18.12.2020, s. 160.

---

P9_TC1-COD(2020)0103

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 januari 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/240)

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/259 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/259

---

P9_TA(2021)0004

Utövande av unionens rättigheter vid tillämpning och genomdrivande av internationella handelsregler ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 januari 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 654/2014 om utövande av unionens rättigheter vid tillämpning och genomdrivande av internationella handelsregler (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 456/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0623), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2019)0623),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0197/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0197/2019),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrande 2/15 från Europeiska unionens domstol (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande 2/15 från Europeiska unionens domstol (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om krisen avseende WTO:s överprövningsorgan (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om krisen avseende WTO:s överprövningsorgan (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 4 november 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 4 november 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0133/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0133/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ECLI:EU:C:2017:376.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2019)0083.

---

P9_TC1-COD(2019)0273

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 januari 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) nr 654/2014 om utövande av unionens rättigheter vid tillämpning och genomdrivande av internationella handelsregler

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/167.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensam förklaring från kommissionen, rådet och Europaparlamentet om ett instrument som avskräcker från och motverkar tredjeländers tvångsåtgärder

Kommissionen noterar parlamentets och medlemsstaternas oro vad gäller vissa tredjeländers praxis att försöka tvinga unionen och/eller dess medlemsstater att vidta eller dra tillbaka vissa åtgärder. Kommissionen instämmer i att detta slags praxis ger anledning till betydande oro. Kommissionen bekräftar att den har för avsikt att ytterligare undersöka ett möjligt instrument, som kan antas i syfte att avskräcka tredjeländer från att vidta tvångsåtgärder eller kompensera för sådana åtgärder och som gör det möjligt att snabbt anta motåtgärder till följd av sådana åtgärder. Kommissionen har för avsikt att fortsätta med sin bedömning och på grundval av denna, och med hänsyn tagen till alla relevanta omständigheter, kommer den att anta ett lagförslag om en mekanism som avskräcker från och kompenserar för detta slags tvångsåtgärder på ett sätt som är förenligt med internationell rätt. Såsom tillkännagivits i avsiktsförklaringen av den 16 september 2020 från kommissionens ordförande till parlamentets talman och rådets tjänstgörande ordförande kommer kommissionen under alla omständigheter att anta förslaget senast i slutet av 2021, eller tidigare om så är nödvändigt till följd av tvångsåtgärder vidtagna av tredjeländer.

Rådet och Europaparlamentet noterar kommissionens avsikt att lämna ett förslag till ett instrument som avskräcker från och motverkar tredjeländers tvångsåtgärder. Båda institutionerna är fast beslutna att fullgöra sin institutionella uppgift som medlagstiftare och att behandla förslaget i god tid, med hänsyn tagen till unionens skyldigheter enligt folkrätten och WTO-rätten samt till relevant utveckling i den internationella handeln.

Gemensam förklaring från Europaparlamentet, rådet och kommissionen

Unionen står fast vid sitt engagemang för en multilateral strategi för tvistlösning, regelbaserad handel och internationellt samarbete för att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling. Unionen kommer att samarbeta i alla insatser för att få till stånd en reform av WTO:s tvistlösningsmekanism som garanterar att WTO:s överprövningsorgan kan fungera ändamålsenligt.

Uttalanden från kommissionen

1.   Kommissionens förklaring om efterlevnad av internationell rätt

När unionen inleder en tvist mot en annan medlem i Världshandelsorganisationen (WTO) inom ramen för överenskommelsen om regler och förfaranden för tvistlösning (nedan kallad överenskommelsen) kommer kommissionen att vidta alla rimliga åtgärder för att så snart som möjligt få den medlemmen att gå med på att ett skiljeförfarande i enlighet med artikel 25 i överenskommelsen används som ett interimistiskt överklagandeförfarande, vilket ska ha de viktigaste funktionerna i ett överklagande vid överprövningsorganet (interimsarrangemang för skiljedom), så länge överprövningsorganet inte till fullo återupptagit sina uppgifter i enlighet med artikel 17 i överenskommelsen.

När kommissionen antar en genomförandeakt i enlighet med artikel 3aa i förordningen ska den agera i överensstämmelse med kraven i den internationella rätten om motåtgärder, såsom kodifierat i FN:s folkrättskommission i dess bestämmelser om staters ansvar för folkrättsstridiga handlingar.

Innan kommissionen antar en genomförandeakt i enlighet med artikel 3aa ska den uppmana den berörda WTO-medlemmen att genomföra WTO-panelens avgöranden och rekommendationer, underrätta WTO-medlemmen om att unionen har för avsikt att vidta motåtgärder och på nytt uppge att den är öppen för att förhandla om en ömsesidigt godtagbar lösning i överensstämmelse med kraven i överenskommelsen.

Om kommissionen redan antagit en genomförandeakt i enlighet med artikel 3aa kommer den att avbryta tillämpningen av denna akt om överprövningsorganet återupptar sina uppgifter i enlighet med artikel 17 i det berörda fallet eller om ett interimistiskt överklagandeförfarande inleds, under förutsättning att förfarandet genomförs med ärligt uppsåt.

2.   Uttalande från kommissionen

Kommissionen välkomnar antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 654/2014.

Kommissionen erinrar om det uttalande den gjorde i samband med antagandet av den ursprungliga förordningen, bland annat att sådana genomförandeakter som kommissionen har befogenhet att anta bör utformas på grundval av objektiva kriterier och vara föremål för kontroll av medlemsstaterna. Vid utövandet av denna befogenhet har kommissionen för avsikt att agera i enlighet med det uttalande den gjorde i samband med antagandet av den ursprungliga förordningen samt det här uttalandet.

Vid utarbetandet av utkast till genomförandeakter som påverkar handeln med tjänster eller handelsrelaterade aspekter av immateriella rättigheter erinrar kommissionen om sina skyldigheter enligt artikel 9.1 a och bekräftar att den kommer att genomföra grundliga förhandssamråd i syfte att garantera att alla relevanta intressen och konsekvenser kommer till dess kännedom, kan delas med medlemsstaterna och beaktas vid ett eventuellt antagande av åtgärder. Vid dessa samråd kommer kommissionen att inhämta, och förväntar sig att ta emot, synpunkter från privata aktörer som berörs av eventuella handelspolitiska åtgärder som antas av unionen på dessa områden. På samma sätt kommer kommissionen även att inhämta, och förväntar sig också att ta emot, synpunkter från myndigheter som kan komma att genomföra eller påverkas av eventuella handelspolitiska åtgärder som unionen antar.

När det gäller åtgärder inom områdena handel med tjänster och handelsrelaterade aspekter av immateriella rättigheter kommer i synnerhet synpunkter som lämnas av de av medlemsstaternas myndigheter som utformar och genomför lagstiftning som reglerar de berörda områdena att beaktas vid utarbetandet av utkast till genomförandeakter, bland annat deras synpunkter på hur eventuella handelspolitiska åtgärder skulle komma att fungera ihop med unionslagstiftningen och nationell lagstiftning. Även andra aktörer som påverkas av sådana handelspolitiska åtgärder kommer att ges tillfälle att lämna rekommendationer och framhålla problem vad gäller valet av och utformningen på de åtgärder som ska antas. Dessa synpunkter kommer att delas med medlemsstaterna när det gäller åtgärder som antas i enlighet med artikel 8 i förordningen. De regelbundna översyner som företas av sådana åtgärder under deras giltighetstid eller efter deras avslutande ska även ta hänsyn till de synpunkter som lämnas av medlemsstaternas myndigheter och privata aktörer rörande åtgärdernas genomförande i syfte att göra det möjligt att företa anpassningar om det skulle uppstå några problem.

Slutligen bekräftar kommissionen att den fäster stor vikt vid att se till att denna förordning fungerar som ett ändamålsenligt verktyg för att säkra genomdrivandet av unionens rättigheter enligt internationella handelsavtal, bland annat på områdena handel med tjänster och handelsrelaterade aspekter av immateriella rättigheter. Följaktligen måste de åtgärder som väljs på dessa områden även säkerställa ett ändamålsenligt genomdrivande i överensstämmelse med unionens rättigheter så att de förmår de berörda tredjeländerna att följa reglerna och är förenliga med de tillämpliga internationella reglerna för den typ av genomdrivandeåtgärder som är tillåtna.

Förklaring från kommissionen

Vid antagandet av 2014 års förordning förpliktigade sig kommissionen att säkerställa ändamålsenlig kommunikation och utbyte av åsikter med Europaparlamentet och rådet vad gäller handelstvister som kan leda till att åtgärder antas i enlighet med förordningen och vad gäller genomdrivandeåtgärder generellt. Med beaktande av det övergripande målet om ett ändamålsenligt och effektivt genomdrivande av unionens rättigheter enligt unionens internationella handelsavtal kommer kommissionen att fortsätta att främja och effektivisera sina kontakter med Europaparlamentet och rådet till ömsesidig nytta.

Kommissionen förbinder sig i synnerhet att, som ett led i sitt förstärkta genomdrivandesystem, undersöka påstådda fall av brott mot unionens internationella handelsavtal som tas upp av parlamentet, dess ledamöter eller utskott, eller av rådet på villkor att en sådan begäran åtföljs av styrkande bevisning. Kommissionen kommer att hålla parlamentet och rådet underrättade om resultaten av sitt förstärkta genomdrivandearbete.

Vid genomförandet av införandet av det förstärkta genomdrivandesystemet kommer kommissionen att fästa lika stor vikt vid påstådda brott mot bestämmelserna handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal som vid påstådda brott mot marknadstillträdessystemen. Behandlingen av påstådda brott mot bestämmelserna om handel och hållbarhet kommer att integreras till fullo i systemet. Kommissionen kommer att prioritera de fall som är särskilt allvarliga med hänsyn till verkningarna för arbetstagarna eller miljön i ett handelssammanhang och som är relevanta för hela systemet och rättsligt välgrundade.

Kommissionen kommer att fortsätta att delta fullt ut särskilda sammanträden med de ansvariga parlamentsutskotten i syfte att utbyta åsikter om handelstvister och genomdrivandeåtgärder, bland annat vad gäller verkningarna för unionens företag. I detta sammanhang kommer kommissionen att fortsätta med sin rapportering genom att regelbundet tillhandahålla en lägesrapport om alla pågående tvister och utan dröjsmål lämna information om viktig händelseutveckling i samband med tvister, varvid denna information samtidigt ska delas med medlemsstaterna. Denna rapportering och informationsdelning kommer att ske genom de ansvariga kommittéerna och utskotten i rådet och parlamentet.

Kommissionen kommer samtidigt även att hålla Europaparlamentet och rådet regelbundet underrättade om sådan internationell utveckling som kan leda till situationer som medför att åtgärder behöver antas i enlighet med förordningen.

Slutligen bekräftar kommissionen sitt åtagande enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 att till parlamentet och rådet skyndsamt överlämna de utkast till genomförandeakter som den förelägger medlemsstaternas kommitté samt de slutgiltiga utkasten till genomförandeakter efter kommitténs yttrande. Detta ska administreras via kommittéregistret.

---

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/263 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/263

---

P9_TA(2021)0005

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: tillämpningsdatumet för ändringarna av vissa detaljerade produktionsregler för ekologiska produkter

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 4 december 2020 om ändring av delegerad förordning (EU) 2020/427 vad gäller tillämpningsdatumet för ändringarna av vissa detaljerade produktionsregler för ekologiska produkter i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA))

(2021/C 456/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2020)08462), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2020)08462),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 17 december 2020, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 17 december 2020, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 14 januari 2021 från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 14 januari 2021 från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (1), särskilt artiklarna 12.2 e, 14.2 c och 15.2 a och d, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (1), särskilt artiklarna 12.2 e, 14.2 c och 15.2 a och d,

| — | med beaktande av artikel 111.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 111.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, och av följande skäl:

| A. | På grund av den pågående covid-19-pandemin och de omfattande åtgärder för att begränsa rörelsefriheten som den medför har alla medlemsstater och jordbrukare i alla medlemsstater drabbats av betydande svårigheter. |
| --- | --- |

A.

På grund av den pågående covid-19-pandemin och de omfattande åtgärder för att begränsa rörelsefriheten som den medför har alla medlemsstater och jordbrukare i alla medlemsstater drabbats av betydande svårigheter.

| B. | Tillämpningsdatumet för förordning (EU) 2018/848 fastställdes ursprungligen till den 1 januari 2021 men ändrades nyligen genom förordning (EU) 2020/1693 till den1 januari 2022. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsdatumet för förordning (EU) 2018/848 fastställdes ursprungligen till den 1 januari 2021 men ändrades nyligen genom förordning (EU) 2020/1693 till den1 januari 2022.

| C. | Den delegerade förordningen syftar till att anpassa tillämpningsdatumet för kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/427 (2) till det ändrade tillämpningsdatumet för förordning (EU) 2018/848. |
| --- | --- |

C.

Den delegerade förordningen syftar till att anpassa tillämpningsdatumet för kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/427 (2) till det ändrade tillämpningsdatumet för förordning (EU) 2018/848.

| D. | För att undvika förvirring och säkerställa rättssäkerhet för den ekologiska sektorn är det ytterst viktigt att påskynda ikraftträdandet av den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

D.

För att undvika förvirring och säkerställa rättssäkerhet för den ekologiska sektorn är det ytterst viktigt att påskynda ikraftträdandet av den delegerade förordningen.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte har några invändningar mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 1.

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/427 av den 13 januari 2020 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 vad gäller vissa detaljerade produktionsregler för ekologiska produkter (EUT L 87, 23.3.2020, s. 1)

---

Torsdagen den 21 januari 2021

| 10.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/264 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/264

---

P9_TA(2021)0015

Fead: särskilda åtgärder för att hantera covid-19-krisen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 januari 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller införandet av särskilda åtgärder för att hantera covid-19-krisen (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 456/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0223), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0223),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 175.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0151/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 175.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0151/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 juni 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 juni 2020 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 december 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 december 2020 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0174/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0174/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 311, 18.9.2020, s. 82.

---

P9_TC1-COD(2020)0105

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 januari 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller införandet av särskilda åtgärder för att hantera krisen i samband med covid-19-utbrottet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/177.)

---