# Europeiska unionens C 464/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 464 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången17 november 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 464

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången17 november 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2021/C 464/01 | Rådets rekommendation av den 16 november 2021 om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och om fastställande av mer exakta mål samt om upphävande av rekommendationen av den 15 oktober 2018 | 1 |
| 2021/C 464/02 | Rådets rekommendation av den 16 november 2021 med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) | 10 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2021/C 464/01

Rådets rekommendation av den 16 november 2021 om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och om fastställande av mer exakta mål samt om upphävande av rekommendationen av den 15 oktober 2018

1

2021/C 464/02

Rådets rekommendation av den 16 november 2021 med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco)

10

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 464/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10460 – DMK / NIESKY / UELZENA / MILCHTROCKNUNG SÜDHANNOVER) (
  1
  ) | 15 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 464/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10460 – DMK / NIESKY / UELZENA / MILCHTROCKNUNG SÜDHANNOVER) (
  1
  )

1

15

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 464/04 | Eurons växelkurs — 16 november 2021 | 16 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2021/C 464/04

Eurons växelkurs — 16 november 2021

16

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 464/05 | Ansökningsomgång 2022 – EAC/A10/2021 – Europeiska solidaritetskåren | 17 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 464/06 | Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko | 19 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 464/07 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 17.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 | 30 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2021/C 464/05

Ansökningsomgång 2022 – EAC/A10/2021 – Europeiska solidaritetskåren

17

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2021/C 464/06

Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko

19

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2021/C 464/07

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 17.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89

30

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 17.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 464/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 464/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 16 november 2021

om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och om fastställande av mer exakta mål samt om upphävande av rekommendationen av den 15 oktober 2018

(2021/C 464/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 46.6,

med beaktande av protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbete som inrättas genom artikel 42 i fördraget om Europeiska unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater (1),

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 4.2 b i beslut (Gusp) 2017/2315 föreskrivs att rådet ska anta beslut och rekommendationer om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtaganden som anges i bilagan till det beslutet under de två på varandra följande inledande etapperna (åren 2018–2020 och 2021–2025) och ange, i början av varje etapp, de mer exakta målen för fullgörandet av de mer bindande åtagandena. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 4.2 b i beslut (Gusp) 2017/2315 föreskrivs att rådet ska anta beslut och rekommendationer om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtaganden som anges i bilagan till det beslutet under de två på varandra följande inledande etapperna (åren 2018–2020 och 2021–2025) och ange, i början av varje etapp, de mer exakta målen för fullgörandet av de mer bindande åtagandena.

| (2) | Den 15 oktober 2018 antog rådet en rekommendation (rekommendationen av den 15 oktober 2018) om ordningsföljden för fullgörandet av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och om fastställande av mer exakta mål (2) för etapperna 2018–2020 och 2021–2025.
  I enlighet med punkterna 4 och 27 i rekommendationen av den 15 oktober 2018 bör rådet anta en andra uppsättning mer exakta mål för etappen 2021–2025. Såsom anges i rådets slutsatser av den 20 november 2020 om den strategiska översynen av Pesco 2020 bör rådet se över den rekommendationen i början av nästa etapp 2021 i syfte att fastställa mål och konkreta resultat för Pescos nästa etapp 2021–2025 i enlighet med den strategiska översynsprocessen. |
| --- | --- |

(2)

Den 15 oktober 2018 antog rådet en rekommendation (rekommendationen av den 15 oktober 2018) om ordningsföljden för fullgörandet av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och om fastställande av mer exakta mål (2) för etapperna 2018–2020 och 2021–2025.

I enlighet med punkterna 4 och 27 i rekommendationen av den 15 oktober 2018 bör rådet anta en andra uppsättning mer exakta mål för etappen 2021–2025. Såsom anges i rådets slutsatser av den 20 november 2020 om den strategiska översynen av Pesco 2020 bör rådet se över den rekommendationen i början av nästa etapp 2021 i syfte att fastställa mål och konkreta resultat för Pescos nästa etapp 2021–2025 i enlighet med den strategiska översynsprocessen.

| (3) | Mot bakgrund av slutsatserna av den 20 november 2020 bör resultaten och rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten användas som underlag för målen och de konkreta resultaten för Pescos nästa etapp (2021–2025). |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av slutsatserna av den 20 november 2020 bör resultaten och rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten användas som underlag för målen och de konkreta resultaten för Pescos nästa etapp (2021–2025).

| (4) | I enlighet med rådets beslut (Gusp) 2020/1639 (3) får en tredjestat undantagsvis bjudas in att delta i ett Pesco-projekt, och ge projektet ett betydande mervärde samt bidra till att stärka Pesco och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och uppfylla mer bindande åtaganden. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med rådets beslut (Gusp) 2020/1639 (3) får en tredjestat undantagsvis bjudas in att delta i ett Pesco-projekt, och ge projektet ett betydande mervärde samt bidra till att stärka Pesco och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och uppfylla mer bindande åtaganden.

| (5) | Rådet bör därför anta ytterligare en rekommendation och upphäva rekommendationen av den 15 oktober 2018. |
| --- | --- |

(5)

Rådet bör därför anta ytterligare en rekommendation och upphäva rekommendationen av den 15 oktober 2018.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

I.   Syfte och tillämpningsområde

| 1. | Mot bakgrund av rådets slutsatser av den 20 november 2020 om den strategiska översynen av Pesco kommer det övergripande målet för den andra inledande etappen fram till 2025 att vara att fullgöra de mer bindande åtaganden som de deltagande medlemsstaterna har gjort gentemot varandra, inbegripet genom att, i linje med underrättelsen om Pesco (4), verka för ett sammanhållet heltäckande styrkepaket som bidrar till uppfyllandet av EU:s ambitionsnivå. Ett sådant sammanhållet heltäckande styrkepaket bör vidareutvecklas av medlemsstaterna inom ramen för den strategiska kompassen. (5) |
| --- | --- |

1.

Mot bakgrund av rådets slutsatser av den 20 november 2020 om den strategiska översynen av Pesco kommer det övergripande målet för den andra inledande etappen fram till 2025 att vara att fullgöra de mer bindande åtaganden som de deltagande medlemsstaterna har gjort gentemot varandra, inbegripet genom att, i linje med underrättelsen om Pesco (4), verka för ett sammanhållet heltäckande styrkepaket som bidrar till uppfyllandet av EU:s ambitionsnivå. Ett sådant sammanhållet heltäckande styrkepaket bör vidareutvecklas av medlemsstaterna inom ramen för den strategiska kompassen. (5)

| 2. | Syftet med denna rekommendation är att säkerställa ett gemensamt tillvägagångssätt och möjliggöra för de deltagande medlemsstaterna att fullgöra de mer bindande åtaganden som anges i bilagan till beslut (Gusp) 2017/2315. Den ska underlätta den årliga bedömningsprocess som föreskrivs i artikel 6 i det beslutet, på grundval av en komplett uppsättning relevanta uppgifter, inbegripet färdplaner. I syfte att hjälpa de deltagande medlemsstaterna att planera fullgörandet av de mer bindande åtagandena och underlätta bedömningen av framstegen med Pesco i rapporten från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) omfattar denna rekommendation etappmål och milstolpar, och därmed sammanhängande framstegsindikatorer, inbegripet för operativa åtaganden i syfte att inom ramen för medlemsstaternas resurser och förmåga med en skälig andel bidra till motsvarande styrkebidrag för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. Dessa uppgifter bör tillhandahållas årligen av de deltagande medlemsstaterna i deras nationella genomförandeplaner, som ska ses över och, vid behov, uppdateras i enlighet med artikel 3.2 i det beslutet. Säkerhetsbestämmelserna i rådets beslut 2013/488/EU (6) bör även tillämpas på de nationella genomförandeplanerna och andra relevanta dokument, baserat på den information de innehåller. De deltagande medlemsstaterna bör med stöd av Pescos sekretariat säkerställa öppenhet bland samtliga deltagande medlemsstater och ytterligare utveckla samstämmighet och enhetlighet med avseende på den information som krävs och tillhandahålls inom ramen för Pesco och andra försvarsrelaterade initiativ, inbegripet den samordnade årliga försvarsöversikten. Samstämmigheten mellan olika försvarsrelaterade initiativ bör utvecklas och stärkas ytterligare, bland annat vad gäller medlemsstaternas rapportering, i syfte att lätta den administrativa bördan och förbättra kvaliteten på de nationella genomförandeplanerna. I detta arbete bör de lärdomar som dragits i slutet av den första inledande etappen av Pesco (2018–2020) beaktas, särskilt genom den relaterade strategiska översynsprocessen. |
| --- | --- |

2.

Syftet med denna rekommendation är att säkerställa ett gemensamt tillvägagångssätt och möjliggöra för de deltagande medlemsstaterna att fullgöra de mer bindande åtaganden som anges i bilagan till beslut (Gusp) 2017/2315. Den ska underlätta den årliga bedömningsprocess som föreskrivs i artikel 6 i det beslutet, på grundval av en komplett uppsättning relevanta uppgifter, inbegripet färdplaner. I syfte att hjälpa de deltagande medlemsstaterna att planera fullgörandet av de mer bindande åtagandena och underlätta bedömningen av framstegen med Pesco i rapporten från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) omfattar denna rekommendation etappmål och milstolpar, och därmed sammanhängande framstegsindikatorer, inbegripet för operativa åtaganden i syfte att inom ramen för medlemsstaternas resurser och förmåga med en skälig andel bidra till motsvarande styrkebidrag för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. Dessa uppgifter bör tillhandahållas årligen av de deltagande medlemsstaterna i deras nationella genomförandeplaner, som ska ses över och, vid behov, uppdateras i enlighet med artikel 3.2 i det beslutet. Säkerhetsbestämmelserna i rådets beslut 2013/488/EU (6) bör även tillämpas på de nationella genomförandeplanerna och andra relevanta dokument, baserat på den information de innehåller. De deltagande medlemsstaterna bör med stöd av Pescos sekretariat säkerställa öppenhet bland samtliga deltagande medlemsstater och ytterligare utveckla samstämmighet och enhetlighet med avseende på den information som krävs och tillhandahålls inom ramen för Pesco och andra försvarsrelaterade initiativ, inbegripet den samordnade årliga försvarsöversikten. Samstämmigheten mellan olika försvarsrelaterade initiativ bör utvecklas och stärkas ytterligare, bland annat vad gäller medlemsstaternas rapportering, i syfte att lätta den administrativa bördan och förbättra kvaliteten på de nationella genomförandeplanerna. I detta arbete bör de lärdomar som dragits i slutet av den första inledande etappen av Pesco (2018–2020) beaktas, särskilt genom den relaterade strategiska översynsprocessen.

| 3. | I enlighet med de åtaganden som anges i bilagan till beslut (Gusp) 2017/2315, och utan att ändra dessa eller införa nya åtaganden, ger denna rekommendation vägledning om ordningsföljden för fullgörande av dessa åtaganden för etappen 2021–2025 och fastställer mer exakta mål för varje åtagande samt betonar att de deltagande medlemsstaterna bör genomföra dessa åtaganden snarast, särskilt de åtaganden som skulle ha fullgjorts senast 2020. |
| --- | --- |

3.

I enlighet med de åtaganden som anges i bilagan till beslut (Gusp) 2017/2315, och utan att ändra dessa eller införa nya åtaganden, ger denna rekommendation vägledning om ordningsföljden för fullgörande av dessa åtaganden för etappen 2021–2025 och fastställer mer exakta mål för varje åtagande samt betonar att de deltagande medlemsstaterna bör genomföra dessa åtaganden snarast, särskilt de åtaganden som skulle ha fullgjorts senast 2020.

| 4. | De mer exakta mål som avses i avsnitt II, som i tillämpliga fall även omfattar framstegsindikatorer för särskilda åtaganden, kommer att göra det möjligt för de deltagande medlemsstaterna att på ett strukturerat och transparent sätt planera för fullgörandet av de mer bindande åtagandena och att tillhandahålla detaljerade och bedömningsbara uppgifter om de framsteg som gjorts i fråga om fullgörandet av varje åtagande i deras nationella genomförandeplaner. Det bör säkerställas att de deltagande medlemsstaterna, i enlighet med den strategiska översynen av Pesco, håller regelbundna diskussioner sinsemellan i rådets berörda förberedande organ, särskilt om de områden där insatserna måste upprätthållas eller förbättras. |
| --- | --- |

4.

De mer exakta mål som avses i avsnitt II, som i tillämpliga fall även omfattar framstegsindikatorer för särskilda åtaganden, kommer att göra det möjligt för de deltagande medlemsstaterna att på ett strukturerat och transparent sätt planera för fullgörandet av de mer bindande åtagandena och att tillhandahålla detaljerade och bedömningsbara uppgifter om de framsteg som gjorts i fråga om fullgörandet av varje åtagande i deras nationella genomförandeplaner. Det bör säkerställas att de deltagande medlemsstaterna, i enlighet med den strategiska översynen av Pesco, håller regelbundna diskussioner sinsemellan i rådets berörda förberedande organ, särskilt om de områden där insatserna måste upprätthållas eller förbättras.

| 5. | Syftet är att anpassa de befintliga mer exakta målen på grundval av de lärdomar som dragits av den första inledande etappen i syfte att hjälpa de deltagande medlemsstaterna att bättre uppnå de konkreta målen och underlätta genomförandet vad gäller fullgörandet av de mer bindande åtagandena så snart som möjligt och senast i slutet av 2025. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de områden där det behövs förbättring, även på projektnivå i enlighet med slutsatserna om den strategiska översynen av Pesco och för att säkerställa kontinuerliga framsteg efter de två på varandra följande inledande etapperna (åren 2018–2020 och 2021–2025). I slutet av de två på varandra följande inledande etapperna 2025 kommer rådet att dels genomföra en strategisk översynsprocess för att bedöma varje deltagande medlemsstats fullgörande av de mer bindande åtaganden för Pesco som anges i beslut (Gusp) 2017/1315, dels uppdatera och om så är nödvändigt förbättra dessa åtaganden mot bakgrund av det som uppnåtts genom Pesco, så att åtagandena återspeglar unionens föränderliga säkerhetsmiljö och operativa behov samt medlemsstaternas och unionens förmågeutvecklingsprioriteringar. I början av 2026, efter den strategiska översynsprocess som angetts ovan, bör rådet i det sammanhanget anta en tredje uppsättning mer exakta mål, uppdaterade och om så är nödvändigt förbättrade, och därvid beakta artikel 4.2 c i beslut (Gusp) 2017/2315. |
| --- | --- |

5.

Syftet är att anpassa de befintliga mer exakta målen på grundval av de lärdomar som dragits av den första inledande etappen i syfte att hjälpa de deltagande medlemsstaterna att bättre uppnå de konkreta målen och underlätta genomförandet vad gäller fullgörandet av de mer bindande åtagandena så snart som möjligt och senast i slutet av 2025. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de områden där det behövs förbättring, även på projektnivå i enlighet med slutsatserna om den strategiska översynen av Pesco och för att säkerställa kontinuerliga framsteg efter de två på varandra följande inledande etapperna (åren 2018–2020 och 2021–2025). I slutet av de två på varandra följande inledande etapperna 2025 kommer rådet att dels genomföra en strategisk översynsprocess för att bedöma varje deltagande medlemsstats fullgörande av de mer bindande åtaganden för Pesco som anges i beslut (Gusp) 2017/1315, dels uppdatera och om så är nödvändigt förbättra dessa åtaganden mot bakgrund av det som uppnåtts genom Pesco, så att åtagandena återspeglar unionens föränderliga säkerhetsmiljö och operativa behov samt medlemsstaternas och unionens förmågeutvecklingsprioriteringar. I början av 2026, efter den strategiska översynsprocess som angetts ovan, bör rådet i det sammanhanget anta en tredje uppsättning mer exakta mål, uppdaterade och om så är nödvändigt förbättrade, och därvid beakta artikel 4.2 c i beslut (Gusp) 2017/2315.

II.   Ordningsföljd för fullgörande av åtagandena genom fastställande av mer exakta mål

Åtagandena 1–5

| 6. | Åtagande 1: De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner ange exakta finansiella uppgifter om utvecklingen av de sammanlagda försvarsutgifterna i reala termer (7) jämfört med det föregående året, inklusive i absoluta tal, och därigenom visa en plan för en regelbunden ökning av utgifterna. I det avseendet bör de deltagande medlemsstaterna i sina nationella genomförandeplaner även ange de utgiftsprognoser som de har enats om på nationell nivå för kommande år. De deltagande medlemsstater som även är medlemmar i Nato och som har utgifter som motsvarar eller överstiger Natos tillämpliga riktlinje för försvarsutgifter bör ge en indikation på om de planerar att bibehålla eller ändra denna nivå av försvarsutgifter. Inom ramen för deras nationella genomförandeplaner kommer arbetet i riktning mot eller bibehållandet eller överskridandet av Natos nuvarande tillämpliga riktlinje för försvarsutgifter (8) att anses visa på en positiv utveckling när det gäller fullgörandet av detta mer bindande åtagande. Med utgångspunkt i den information som anges i de nationella genomförandeplanerna kommer den höga representantens årliga rapport även att ge en detaljerad översyn över utvecklingen av de deltagande medlemsstaternas försvarsutgifter i enlighet med artikel 6.3 i beslut (Gusp) 2017/2315. |
| --- | --- |

6.

Åtagande 1: De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner ange exakta finansiella uppgifter om utvecklingen av de sammanlagda försvarsutgifterna i reala termer (7) jämfört med det föregående året, inklusive i absoluta tal, och därigenom visa en plan för en regelbunden ökning av utgifterna. I det avseendet bör de deltagande medlemsstaterna i sina nationella genomförandeplaner även ange de utgiftsprognoser som de har enats om på nationell nivå för kommande år. De deltagande medlemsstater som även är medlemmar i Nato och som har utgifter som motsvarar eller överstiger Natos tillämpliga riktlinje för försvarsutgifter bör ge en indikation på om de planerar att bibehålla eller ändra denna nivå av försvarsutgifter. Inom ramen för deras nationella genomförandeplaner kommer arbetet i riktning mot eller bibehållandet eller överskridandet av Natos nuvarande tillämpliga riktlinje för försvarsutgifter (8) att anses visa på en positiv utveckling när det gäller fullgörandet av detta mer bindande åtagande. Med utgångspunkt i den information som anges i de nationella genomförandeplanerna kommer den höga representantens årliga rapport även att ge en detaljerad översyn över utvecklingen av de deltagande medlemsstaternas försvarsutgifter i enlighet med artikel 6.3 i beslut (Gusp) 2017/2315.

| 7. | Åtagande 2: Var och en av de deltagande medlemsstaterna bör ange exakta finansiella uppgifter i sina nationella genomförandeplaner om hur de har för avsikt att bidra till det gemensamma riktmärket (9) på 20 % för försvarsinvesteringar. Dessa uppgifter bör ge en prognos om ökningen jämfört med det föregående året, i reala termer, som procentandel av den sammanlagda försvarsbudgeten. De siffror som tillhandahålls bör omfatta investeringar för försvarsupphandling och forskning och utveckling (FoU). De deltagande medlemsstater vars utgifter redan uppgår till eller överstiger (det gemensamma) riktmärkets nivå bör ge en indikation på om de planerar att bibehålla eller ändra dessa utgiftsnivåer. |
| --- | --- |

7.

Åtagande 2: Var och en av de deltagande medlemsstaterna bör ange exakta finansiella uppgifter i sina nationella genomförandeplaner om hur de har för avsikt att bidra till det gemensamma riktmärket (9) på 20 % för försvarsinvesteringar. Dessa uppgifter bör ge en prognos om ökningen jämfört med det föregående året, i reala termer, som procentandel av den sammanlagda försvarsbudgeten. De siffror som tillhandahålls bör omfatta investeringar för försvarsupphandling och forskning och utveckling (FoU). De deltagande medlemsstater vars utgifter redan uppgår till eller överstiger (det gemensamma) riktmärkets nivå bör ge en indikation på om de planerar att bibehålla eller ändra dessa utgiftsnivåer.

| 8. | Åtagande 3: De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner tillhandahålla detaljerade uppgifter om hur och genom vilka metoder de strävar efter att öka antalet gemensamma och samverkansinriktade strategiska försvarsförmågeprojekt, samt deras storlek och inverkan, även med angivelse av budgetsiffror och de särskilda projekt som får eller har fått ekonomiskt bistånd från unionen. I detta sammanhang bör var och en av de deltagande medlemsstaterna tillhandahålla exakta finansiella uppgifter om hur de planerar att bidra till uppnåendet i reala termer av det gemensamma riktmärket för materielupphandling inom det europeiska samarbetet – 35 % av de sammanlagda utgifterna för materiel – och det gemensamma riktmärket för det europeiska samarbetet inom forskning och teknisk utveckling (FoTU) på försvarsområdet – 20 % av de sammanlagda försvarsutgifterna inom FoTU. De deltagande medlemsstater vars utgifter redan uppgår till dessa nivåer bör ge en indikation om de planerar att bibehålla eller ändra dessa utgiftsnivåer. |
| --- | --- |

8.

Åtagande 3: De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner tillhandahålla detaljerade uppgifter om hur och genom vilka metoder de strävar efter att öka antalet gemensamma och samverkansinriktade strategiska försvarsförmågeprojekt, samt deras storlek och inverkan, även med angivelse av budgetsiffror och de särskilda projekt som får eller har fått ekonomiskt bistånd från unionen. I detta sammanhang bör var och en av de deltagande medlemsstaterna tillhandahålla exakta finansiella uppgifter om hur de planerar att bidra till uppnåendet i reala termer av det gemensamma riktmärket för materielupphandling inom det europeiska samarbetet – 35 % av de sammanlagda utgifterna för materiel – och det gemensamma riktmärket för det europeiska samarbetet inom forskning och teknisk utveckling (FoTU) på försvarsområdet – 20 % av de sammanlagda försvarsutgifterna inom FoTU. De deltagande medlemsstater vars utgifter redan uppgår till dessa nivåer bör ge en indikation om de planerar att bibehålla eller ändra dessa utgiftsnivåer.

| 9. | Åtagande 4: I syfte att underlätta övervakningen av de faktiska årliga framstegen bör var och en av de deltagande medlemsstaterna tydligt i sina nationella genomförandeplaner ange exakta finansiella uppgifter om hur de kommer att bidra i syfte att närma sig 2 % av de sammanlagda försvarsutgifterna (gemensamt riktmärke) som en andel av de sammanlagda försvarsutgifterna för FoTU på försvarsområdet, inklusive utgiftsprognoser. |
| --- | --- |

9.

Åtagande 4: I syfte att underlätta övervakningen av de faktiska årliga framstegen bör var och en av de deltagande medlemsstaterna tydligt i sina nationella genomförandeplaner ange exakta finansiella uppgifter om hur de kommer att bidra i syfte att närma sig 2 % av de sammanlagda försvarsutgifterna (gemensamt riktmärke) som en andel av de sammanlagda försvarsutgifterna för FoTU på försvarsområdet, inklusive utgiftsprognoser.

| 10. | Åtagande 5: De deltagande medlemsstaterna uppmanas att varje år utnyttja sina nationella genomförandeplaner för att dela med sig av sina erfarenheter när det gäller att planera och bidra till fullgörandet av åtagandena 1–4 mot bakgrund av de mer exakta mål som anges ovan. I slutet av 2025 kommer en översyn att göras av dessa åtaganden på grundval av de uppgifter om utgifter som anges i de nationella genomförandeplanerna, i syfte att vid behov anpassa indikatorerna och målen för åtagandena, inför rådets godkännande. |
| --- | --- |

10.

Åtagande 5: De deltagande medlemsstaterna uppmanas att varje år utnyttja sina nationella genomförandeplaner för att dela med sig av sina erfarenheter när det gäller att planera och bidra till fullgörandet av åtagandena 1–4 mot bakgrund av de mer exakta mål som anges ovan. I slutet av 2025 kommer en översyn att göras av dessa åtaganden på grundval av de uppgifter om utgifter som anges i de nationella genomförandeplanerna, i syfte att vid behov anpassa indikatorerna och målen för åtagandena, inför rådets godkännande.

Åtagandena 6–11

| 11. | Åtagande 6: Senast 2025 kommer de deltagande medlemsstaterna att ha gjort framsteg när det gäller att systematiskt överväga och på bästa sätt utnyttja unionens verktyg och initiativ för förmågeutveckling, såsom förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten, för att skapa underlag för och uppnå större samstämmighet i beslutsfattandet, fastställandet av prioriteringar och försvarsplaneringen på nationell nivå, vilket säkerställer samstämmighet i resultaten med respektive Natoprocesser, i fall då kraven överlappar varandra, samtidigt som de båda organisationernas skilda karaktär och respektive ansvarsområden och medlemskap erkänns. För medlemsstaternas del skulle detta innebära att de lyfter fram sin väsentliga roll i förmågeutvecklingen inom unionen, inbegripet genom att ange vilka områden de föredrar för utvecklingen av samverkansinriktad försvarsförmågeverksamhet inom unionen med hänvisning till resultaten och rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten. De deltagande medlemsstaterna bör för detta ändamål ange i sina nationella genomförandeplaner hur de genomför unionens prioriteringar för förmågeutveckling i förmågeutvecklingsplanen, inbegripet genom fastställande av nationella prioriteringar, och redogöra för sina planer och mål för de respektive prioriteringar som ska uppnås under de kommande åren. |
| --- | --- |

11.

Åtagande 6: Senast 2025 kommer de deltagande medlemsstaterna att ha gjort framsteg när det gäller att systematiskt överväga och på bästa sätt utnyttja unionens verktyg och initiativ för förmågeutveckling, såsom förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten, för att skapa underlag för och uppnå större samstämmighet i beslutsfattandet, fastställandet av prioriteringar och försvarsplaneringen på nationell nivå, vilket säkerställer samstämmighet i resultaten med respektive Natoprocesser, i fall då kraven överlappar varandra, samtidigt som de båda organisationernas skilda karaktär och respektive ansvarsområden och medlemskap erkänns. För medlemsstaternas del skulle detta innebära att de lyfter fram sin väsentliga roll i förmågeutvecklingen inom unionen, inbegripet genom att ange vilka områden de föredrar för utvecklingen av samverkansinriktad försvarsförmågeverksamhet inom unionen med hänvisning till resultaten och rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten. De deltagande medlemsstaterna bör för detta ändamål ange i sina nationella genomförandeplaner hur de genomför unionens prioriteringar för förmågeutveckling i förmågeutvecklingsplanen, inbegripet genom fastställande av nationella prioriteringar, och redogöra för sina planer och mål för de respektive prioriteringar som ska uppnås under de kommande åren.

| 12. | Åtagande 7: Varje deltagande medlemsstat bör årligen i sina nationella genomförandeplaner ange hur de bäst har använt unionens tillgängliga verktyg och processer och hur de planerar att gå vidare i denna strävan. I detta ingår att stödja processen för den samordnade årliga försvarsöversikten, bland annat genom tillhandahållande av all relevant information som begärts, bilaterala dialoger inom den samordnade årliga försvarsöversikten och utbyte av de nationella försvarsöversynerna, när så är möjligt. De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner ta med information om hur de har genomfört och/eller planerar att använda de genomförbara rekommendationerna i rapporterna från den samordnade årliga försvarsöversikten. |
| --- | --- |

12.

Åtagande 7: Varje deltagande medlemsstat bör årligen i sina nationella genomförandeplaner ange hur de bäst har använt unionens tillgängliga verktyg och processer och hur de planerar att gå vidare i denna strävan. I detta ingår att stödja processen för den samordnade årliga försvarsöversikten, bland annat genom tillhandahållande av all relevant information som begärts, bilaterala dialoger inom den samordnade årliga försvarsöversikten och utbyte av de nationella försvarsöversynerna, när så är möjligt. De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner ta med information om hur de har genomfört och/eller planerar att använda de genomförbara rekommendationerna i rapporterna från den samordnade årliga försvarsöversikten.

| 13. | Åtagande 8: På årsbasis kommer de deltagande medlemsstaterna att på bästa möjliga sätt utnyttja Europeiska försvarsfonden till stöd för sina samverkansinriktade förmågeutvecklingsprojekt. De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner ange för vilka av EU:s prioriteringar för förmågeutveckling, som godkänts inom ramen för fokusområdena för förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten, ekonomiskt stöd från EU har tagits emot eller skulle kunna ansökas om i framtiden och, i möjligaste mån, ange hur stor andel av de nationella försvarsinvesteringarna som de har avsatt eller planerar att avsätta till dessa samverkansinriktade projekt. De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner ange användbarheten och mervärdet av EU-finansieringen av de nationella insatserna för försvarsförmågeutveckling. Före utgången av 2025 bör de deltagande medlemsstaterna dessutom ange sin avsikt att säkerställa uppföljning av resultaten av såväl den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning (2017–2019), det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet (2019–2020) som Europeiska försvarsfonden för samverkansinriktade projekt med ett fastställt EU-mervärde. |
| --- | --- |

13.

Åtagande 8: På årsbasis kommer de deltagande medlemsstaterna att på bästa möjliga sätt utnyttja Europeiska försvarsfonden till stöd för sina samverkansinriktade förmågeutvecklingsprojekt. De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner ange för vilka av EU:s prioriteringar för förmågeutveckling, som godkänts inom ramen för fokusområdena för förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten, ekonomiskt stöd från EU har tagits emot eller skulle kunna ansökas om i framtiden och, i möjligaste mån, ange hur stor andel av de nationella försvarsinvesteringarna som de har avsatt eller planerar att avsätta till dessa samverkansinriktade projekt. De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner ange användbarheten och mervärdet av EU-finansieringen av de nationella insatserna för försvarsförmågeutveckling. Före utgången av 2025 bör de deltagande medlemsstaterna dessutom ange sin avsikt att säkerställa uppföljning av resultaten av såväl den förberedande åtgärden för försvarsrelaterad forskning (2017–2019), det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet (2019–2020) som Europeiska försvarsfonden för samverkansinriktade projekt med ett fastställt EU-mervärde.

| 14. | Åtagande 9: De deltagande medlemsstaterna bör upprätta en förteckning över relevanta pågående samverkansinriktade förmågeutvecklingsprojekt i enlighet med förmågeutvecklingsplanen i Pesco samt inom andra ramar och ange planerad start för och planerat slutförande av harmoniseringen av kraven. Den planerade starten för harmoniseringen av förmågekraven bör också anges för planerade och avsedda projekt. Detta bör göras för de kommande åren, med särskilt fokus på att åtgärda de förmågebrister som identifierats genom förmågeutvecklingsplanen och med beaktande av den samordnade årliga försvarsöversikten. |
| --- | --- |

14.

Åtagande 9: De deltagande medlemsstaterna bör upprätta en förteckning över relevanta pågående samverkansinriktade förmågeutvecklingsprojekt i enlighet med förmågeutvecklingsplanen i Pesco samt inom andra ramar och ange planerad start för och planerat slutförande av harmoniseringen av kraven. Den planerade starten för harmoniseringen av förmågekraven bör också anges för planerade och avsedda projekt. Detta bör göras för de kommande åren, med särskilt fokus på att åtgärda de förmågebrister som identifierats genom förmågeutvecklingsplanen och med beaktande av den samordnade årliga försvarsöversikten.

| 15. | Åtagande 10: De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner kartlägga de förmågor och anläggningar som de har planerat att göra tillgängliga och tillhandahålla för att användas gemensamt av andra deltagande medlemsstater, med konkreta exempel som utbildning, övningar, militärbaser och logistiskt stöd, med uppgift om vilka av dessa som är tillgängliga när det gäller insatser. I de nationella genomförandeplanerna skulle de deltagande medlemsstaterna också kunna kartlägga vilka förmågor, inklusive infrastruktur, som tillhandahålls av andra deltagande medlemsstater, som skulle kunna utgöra en grund för samarbete. I de nationella genomförandeplanerna bör det anges hur ett sådant samarbete skulle kunna optimera de tillgängliga resurserna och förbättra deras övergripande effektivitet, inbegripet genom att lämna information om potentiella besparingar, om sådan information finns tillgänglig. De deltagande medlemsstaterna bör använda samarbetsdatabasen (Codaba), särskilt för att underlätta informationsutbytet om deras relevanta försvarsplaner och försvarsintressen i detta avseende. De deltagande medlemsstaterna bör regelbundet lämna uppgifter till databasen och rapportera om detta i sina nationella genomförandeplaner. |
| --- | --- |

15.

Åtagande 10: De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner kartlägga de förmågor och anläggningar som de har planerat att göra tillgängliga och tillhandahålla för att användas gemensamt av andra deltagande medlemsstater, med konkreta exempel som utbildning, övningar, militärbaser och logistiskt stöd, med uppgift om vilka av dessa som är tillgängliga när det gäller insatser. I de nationella genomförandeplanerna skulle de deltagande medlemsstaterna också kunna kartlägga vilka förmågor, inklusive infrastruktur, som tillhandahålls av andra deltagande medlemsstater, som skulle kunna utgöra en grund för samarbete. I de nationella genomförandeplanerna bör det anges hur ett sådant samarbete skulle kunna optimera de tillgängliga resurserna och förbättra deras övergripande effektivitet, inbegripet genom att lämna information om potentiella besparingar, om sådan information finns tillgänglig. De deltagande medlemsstaterna bör använda samarbetsdatabasen (Codaba), särskilt för att underlätta informationsutbytet om deras relevanta försvarsplaner och försvarsintressen i detta avseende. De deltagande medlemsstaterna bör regelbundet lämna uppgifter till databasen och rapportera om detta i sina nationella genomförandeplaner.

| 16. | Åtagande 11: De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner redogöra för hur de kommer att utöka samarbetet om it-försvar, inklusive genom befintliga initiativ eller nya samarbetsverksamheter. De bör i sina nationella genomförandeplaner ange hur de planerar att bibehålla eller, senast 2025, ytterligare öka sitt deltagande i multinationella cyberövningar och sitt samarbete inom ramen för EDA och Europeiska säkerhets- och försvarsakademin (Esfa). De deltagande medlemsstaterna bör senast 2025 dessutom ange hur de avser att upprätta regelbundet samarbete med andra deltagande medlemsstater om it-försvar och därtill relaterad verksamhet, såsom informationsutbyte, utbildning och operativt stöd, men även förmågeutveckling. Information från de nationella genomförandeplanerna om de deltagande medlemsstaternas samarbete om it-försvar och deras bidrag till it-försvar och därtill relaterad verksamhet, inbegripet förmågeutveckling, kommer att ingå i den höga representantens årsrapport om läget i fråga om genomförandet av Pesco som en bilaga. |
| --- | --- |

16.

Åtagande 11: De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner redogöra för hur de kommer att utöka samarbetet om it-försvar, inklusive genom befintliga initiativ eller nya samarbetsverksamheter. De bör i sina nationella genomförandeplaner ange hur de planerar att bibehålla eller, senast 2025, ytterligare öka sitt deltagande i multinationella cyberövningar och sitt samarbete inom ramen för EDA och Europeiska säkerhets- och försvarsakademin (Esfa). De deltagande medlemsstaterna bör senast 2025 dessutom ange hur de avser att upprätta regelbundet samarbete med andra deltagande medlemsstater om it-försvar och därtill relaterad verksamhet, såsom informationsutbyte, utbildning och operativt stöd, men även förmågeutveckling. Information från de nationella genomförandeplanerna om de deltagande medlemsstaternas samarbete om it-försvar och deras bidrag till it-försvar och därtill relaterad verksamhet, inbegripet förmågeutveckling, kommer att ingå i den höga representantens årsrapport om läget i fråga om genomförandet av Pesco som en bilaga.

Åtagandena 12–14

| 17. | Åtagande 12: Senast 2025 bör de deltagande medlemsstaterna göra följande:






  a) | Delåtagande 12.1:






  — | Bidra till EU:s styrkekatalog med alla nationella förmågor som kan sättas in och som motsvarar kraven i EU:s senaste behovskatalog för ett sammanhållet heltäckande styrkepaket för EU i linje med underrättelsen om Pesco (10), som bygger på det EU-styrkepaket som fastställs i framstegskatalogen (11). I enlighet med principen om en enda uppsättning av styrkor bör de deltagande medlemsstaternas bidrag vara i linje med instruktionerna för förmågemålsprocessen och bör omfatta alla resurser som kan sättas in (inbegripet högkvarter och förmågor som kan användas för att stödja uppdrag och insatser). De deltagande medlemsstaterna bör rapportera dessa bidrag i sina nationella genomförandeplaner. |
| --- | --- | --- | --- |

17.

Åtagande 12: Senast 2025 bör de deltagande medlemsstaterna göra följande:

a)

Delåtagande 12.1:

—

Bidra till EU:s styrkekatalog med alla nationella förmågor som kan sättas in och som motsvarar kraven i EU:s senaste behovskatalog för ett sammanhållet heltäckande styrkepaket för EU i linje med underrättelsen om Pesco (10), som bygger på det EU-styrkepaket som fastställs i framstegskatalogen (11). I enlighet med principen om en enda uppsättning av styrkor bör de deltagande medlemsstaternas bidrag vara i linje med instruktionerna för förmågemålsprocessen och bör omfatta alla resurser som kan sättas in (inbegripet högkvarter och förmågor som kan användas för att stödja uppdrag och insatser). De deltagande medlemsstaterna bör rapportera dessa bidrag i sina nationella genomförandeplaner.

| — | Inrikta sig på den framtida tillgången på förmågor som behövs för fullgörandet av förmågemålen med hög påverkansgrad, och därmed optimera de planerade bidragen till EU:s styrkekatalog på kort och medellång sikt. Tonvikt bör läggas vid fullgörandet av alla kortsiktiga förmågemål med hög påverkansgrad. Deras planeringsinsatser kommer att mätas genom förmågemålsprocessen. De deltagande medlemsstaterna bör rapportera dessa planeringsinsatser i sina nationella genomförandeplaner. |
| --- | --- |

—

Inrikta sig på den framtida tillgången på förmågor som behövs för fullgörandet av förmågemålen med hög påverkansgrad, och därmed optimera de planerade bidragen till EU:s styrkekatalog på kort och medellång sikt. Tonvikt bör läggas vid fullgörandet av alla kortsiktiga förmågemål med hög påverkansgrad. Deras planeringsinsatser kommer att mätas genom förmågemålsprocessen. De deltagande medlemsstaterna bör rapportera dessa planeringsinsatser i sina nationella genomförandeplaner.

| b) | Delåtagande 12.2: I enlighet med EU:s militära koncept för snabbinsatser komplettera databasen för snabbinsatser för att göra den till ett användbart verktyg för militär planering och därmed bidra till att EU:s ambitionsnivå uppfylls. Genom att medverka till databasen för snabbinsatser, och utan att det påverkar tillämpningen av några konstitutionella krav när det gäller beslut om insättande, signalerar de deltagande medlemsstaterna sitt potentiella bidrag i form av tillgängliga enheter, förmågor och relevant stödinfrastruktur som snabbt kan sättas in eller användas i militära GSFP-uppdrag eller GSFP-insatser för att stödja EU:s ambitionsnivå. I detta syfte bör varje deltagande medlemsstat i databasen för snabbinsatser uppdatera förteckningen över sina tillgängliga militära enheter och förmågor inför den årliga konferensen för samordning av militära snabbinsatser. Detta inbegriper uppdatering eller komplettering av databaser avseende land, hav och luft och angivande av beredskapsnivån för förmågor och styrkor i förekommande fall. Utan att det påverkar kraven på klassificering bör denna del av databasen för snabbinsatser vara tillgänglig för de deltagande medlemsstaterna för att det ska bli lättare att kunna göra en första bedömning av möjligheten att inleda ett militärt GSFP-uppdrag eller en militär GSFP-insats. I detta avseende skulle en scenariobaserad prognos om enheter och förmågor som bygger på en behovsanalys på grundval av illustrativa scenarier göra det möjligt för de deltagande medlemsstaterna att bidra till databasen för snabbinsatser på ett mer korrekt sätt. De deltagande medlemsstaterna bör ta upp sina bidrag till denna databas i sina nationella genomförandeplaner. |
| --- | --- |

b)

Delåtagande 12.2: I enlighet med EU:s militära koncept för snabbinsatser komplettera databasen för snabbinsatser för att göra den till ett användbart verktyg för militär planering och därmed bidra till att EU:s ambitionsnivå uppfylls. Genom att medverka till databasen för snabbinsatser, och utan att det påverkar tillämpningen av några konstitutionella krav när det gäller beslut om insättande, signalerar de deltagande medlemsstaterna sitt potentiella bidrag i form av tillgängliga enheter, förmågor och relevant stödinfrastruktur som snabbt kan sättas in eller användas i militära GSFP-uppdrag eller GSFP-insatser för att stödja EU:s ambitionsnivå. I detta syfte bör varje deltagande medlemsstat i databasen för snabbinsatser uppdatera förteckningen över sina tillgängliga militära enheter och förmågor inför den årliga konferensen för samordning av militära snabbinsatser. Detta inbegriper uppdatering eller komplettering av databaser avseende land, hav och luft och angivande av beredskapsnivån för förmågor och styrkor i förekommande fall. Utan att det påverkar kraven på klassificering bör denna del av databasen för snabbinsatser vara tillgänglig för de deltagande medlemsstaterna för att det ska bli lättare att kunna göra en första bedömning av möjligheten att inleda ett militärt GSFP-uppdrag eller en militär GSFP-insats. I detta avseende skulle en scenariobaserad prognos om enheter och förmågor som bygger på en behovsanalys på grundval av illustrativa scenarier göra det möjligt för de deltagande medlemsstaterna att bidra till databasen för snabbinsatser på ett mer korrekt sätt. De deltagande medlemsstaterna bör ta upp sina bidrag till denna databas i sina nationella genomförandeplaner.

| c) | Delåtagande 12.3: Bedöma huruvida påskyndad politisk uppslutning på nationell nivå är genomförbar, med samtidig respekt för sina konstitutionella krav, bland annat genom en eventuell översyn, om detta inte redan har gjorts, av sitt nationella beslutsförfarande i syfte att skapa förbättringar. I tillämpliga fall bör även beslutsförfaranden inom ramen för snabbinsatser genom övningar av Polex-typ och relevanta resultat tas upp i de nationella genomförandeplanerna. |
| --- | --- |

c)

Delåtagande 12.3: Bedöma huruvida påskyndad politisk uppslutning på nationell nivå är genomförbar, med samtidig respekt för sina konstitutionella krav, bland annat genom en eventuell översyn, om detta inte redan har gjorts, av sitt nationella beslutsförfarande i syfte att skapa förbättringar. I tillämpliga fall bör även beslutsförfaranden inom ramen för snabbinsatser genom övningar av Polex-typ och relevanta resultat tas upp i de nationella genomförandeplanerna.

| d) | Delåtagande 12.4:






  — | Efter resurser och förmåga ha tillhandahållit väsentligt stöd till militära GSFP-uppdrag och GSFP-insatser i syfte att uppfylla förteckningarna över krav och därmed följa den överenskomna ambitionsnivån för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. I detta syfte ska de deltagande medlemsstaterna tillhandahålla en skälig andel till styrkebidrag vars parametrar bör fastställas av de deltagande medlemsstaterna så snart som möjligt och senast sommaren 2022. |
| --- | --- | --- |

d)

Delåtagande 12.4:

—

Efter resurser och förmåga ha tillhandahållit väsentligt stöd till militära GSFP-uppdrag och GSFP-insatser i syfte att uppfylla förteckningarna över krav och därmed följa den överenskomna ambitionsnivån för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. I detta syfte ska de deltagande medlemsstaterna tillhandahålla en skälig andel till styrkebidrag vars parametrar bör fastställas av de deltagande medlemsstaterna så snart som möjligt och senast sommaren 2022.

| — | Dessa bidrag till de militära GSFP-uppdragen och GSFP-insatserna, som återges i en tabell, kommer att tas med i den höga representantens årsrapport om genomförandet av Pesco som en bilaga och bör lyftas fram på ett positivt sätt. Deltagande medlemsstater bör i sina nationella genomförandeplaner årligen rapportera sina bidrag till uppfyllandet av förteckningarna över krav för de militära GSFP- insatserna och GSFP- uppdragen, i syfte att bibehålla eller öka dessa bidrag och på så sätt tillhandahålla en skälig andel till styrkebidrag för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. |
| --- | --- |

—

Dessa bidrag till de militära GSFP-uppdragen och GSFP-insatserna, som återges i en tabell, kommer att tas med i den höga representantens årsrapport om genomförandet av Pesco som en bilaga och bör lyftas fram på ett positivt sätt. Deltagande medlemsstater bör i sina nationella genomförandeplaner årligen rapportera sina bidrag till uppfyllandet av förteckningarna över krav för de militära GSFP- insatserna och GSFP- uppdragen, i syfte att bibehålla eller öka dessa bidrag och på så sätt tillhandahålla en skälig andel till styrkebidrag för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser.

| — | Inom denna process kan deltagande medlemsstater också hänvisa till sina nationella och internationella åtaganden som bidrar till europeisk och internationell fred och säkerhet. |
| --- | --- |

—

Inom denna process kan deltagande medlemsstater också hänvisa till sina nationella och internationella åtaganden som bidrar till europeisk och internationell fred och säkerhet.

| — | Dessa inslag bör öka insynen i de deltagande medlemsstaternas insatser, så att betydande bidrag kan erkännas. De bör också användas för att uppmuntra och stödja medlemsstaterna att öka sina bidrag, inom ramen för sina resurser och sin förmåga, till GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. I detta syfte skulle rekommendationer tillhandahållas, och genomförandet av dessa rekommendationer skulle regelbundet ses över, även på politisk nivå. |
| --- | --- |

—

Dessa inslag bör öka insynen i de deltagande medlemsstaternas insatser, så att betydande bidrag kan erkännas. De bör också användas för att uppmuntra och stödja medlemsstaterna att öka sina bidrag, inom ramen för sina resurser och sin förmåga, till GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. I detta syfte skulle rekommendationer tillhandahållas, och genomförandet av dessa rekommendationer skulle regelbundet ses över, även på politisk nivå.

| e) | Delåtagande 12.5: Bekräfta sina betydande och återkommande bidrag till EU:s stridsgrupper, i princip minst fyra år i förväg, och förbereda och utbilda de styrkor och förmågor de bidrar med i enlighet med stridsgruppskonceptet och EU:s vägledning för förberedelser för stridsgrupper. För det ändamålet bör de deltagande medlemsstaterna så snart som möjligt bidra till att fylla tjänstgöringslistan för EU:s stridsgrupper och låta sina bidrag avspeglas i sina nationella genomförandeplaner. Varje deltagande medlemsstats bidrag till tjänstgöringslistan för EU:s stridsgrupper för en femårsperiod kommer att tas med i den höga representantens årsrapport om genomförandet av Pesco som en bilaga. |
| --- | --- |

e)

Delåtagande 12.5: Bekräfta sina betydande och återkommande bidrag till EU:s stridsgrupper, i princip minst fyra år i förväg, och förbereda och utbilda de styrkor och förmågor de bidrar med i enlighet med stridsgruppskonceptet och EU:s vägledning för förberedelser för stridsgrupper. För det ändamålet bör de deltagande medlemsstaterna så snart som möjligt bidra till att fylla tjänstgöringslistan för EU:s stridsgrupper och låta sina bidrag avspeglas i sina nationella genomförandeplaner. Varje deltagande medlemsstats bidrag till tjänstgöringslistan för EU:s stridsgrupper för en femårsperiod kommer att tas med i den höga representantens årsrapport om genomförandet av Pesco som en bilaga.

| f) | Delåtagande 12.6: På ett konkret sätt ha bidragit till genomförandet av EU:s handlingsplan om militär rörlighet och Pesco-projekten på detta område, med förbehåll för nationell suveränitet, nationellt beslutsfattande och nationella lagar och andra författningar, bland annat genom att på nationell nivå arbeta vidare med de fyra åtgärder som man enades om i rådets slutsatser av den 25 juni 2018 om säkerhet och försvar. För det ändamålet bör de deltagande medlemsstaterna i enlighet med punkt 18 i de slutsatserna utveckla nationella planer för genomförande av militär rörlighet, bevilja tillståndet till förflyttning över gränserna och det diplomatiska godkännandet inom fem arbetsdagar samt överväga att förkorta denna period ytterligare för enheter för snabba insatser, inrätta ett starkt sammankopplat nätverk av nationella kontaktpunkter, inbegripet mandatet för dessa och öva militär rörlighet vid nationella och multinationella övningar, så snart som möjligt men senast 2024. Deltagande medlemsstater som ännu inte har utvecklat nationella planer för genomförande av militär rörlighet bör omedelbart göra det och tillhandahålla dessa nationella bidrag via den gemensamma arbetsplattformen och låta dem avspeglas i sina nationella genomförandeplaner. De deltagande medlemsstaternas insatser i detta avseende bör ingå i den höga representantens årsrapport om genomförandet av Pesco som en bilaga. |
| --- | --- |

f)

Delåtagande 12.6: På ett konkret sätt ha bidragit till genomförandet av EU:s handlingsplan om militär rörlighet och Pesco-projekten på detta område, med förbehåll för nationell suveränitet, nationellt beslutsfattande och nationella lagar och andra författningar, bland annat genom att på nationell nivå arbeta vidare med de fyra åtgärder som man enades om i rådets slutsatser av den 25 juni 2018 om säkerhet och försvar. För det ändamålet bör de deltagande medlemsstaterna i enlighet med punkt 18 i de slutsatserna utveckla nationella planer för genomförande av militär rörlighet, bevilja tillståndet till förflyttning över gränserna och det diplomatiska godkännandet inom fem arbetsdagar samt överväga att förkorta denna period ytterligare för enheter för snabba insatser, inrätta ett starkt sammankopplat nätverk av nationella kontaktpunkter, inbegripet mandatet för dessa och öva militär rörlighet vid nationella och multinationella övningar, så snart som möjligt men senast 2024. Deltagande medlemsstater som ännu inte har utvecklat nationella planer för genomförande av militär rörlighet bör omedelbart göra det och tillhandahålla dessa nationella bidrag via den gemensamma arbetsplattformen och låta dem avspeglas i sina nationella genomförandeplaner. De deltagande medlemsstaternas insatser i detta avseende bör ingå i den höga representantens årsrapport om genomförandet av Pesco som en bilaga.

| 18. | Åtagande 13: När det gäller styrkors interoperabilitet bör de deltagande medlemsstaterna göra följande:






  a) | Delåtagande 13.1:






  — | Använda EU:s vägledning för förberedelser för stridsgrupper, inbegripet de gemensamma utvärderings- och valideringskriterierna för stridsgruppsstyrkepaketet, vilka överensstämmer med Nato-standarder, samtidigt som den nationella certifieringen bibehålls. De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner ange hur de utbildar och certifierar sina styrkor, till exempel genom att utveckla ett EU-övningsprogram för stridsgrupper för förberedelsefasen och genom att genomföra en slutlig Livex-övning som en del av paketet för certifiering av stridsgrupper. |
| --- | --- | --- | --- |

18.

Åtagande 13: När det gäller styrkors interoperabilitet bör de deltagande medlemsstaterna göra följande:

a)

Delåtagande 13.1:

—

Använda EU:s vägledning för förberedelser för stridsgrupper, inbegripet de gemensamma utvärderings- och valideringskriterierna för stridsgruppsstyrkepaketet, vilka överensstämmer med Nato-standarder, samtidigt som den nationella certifieringen bibehålls. De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner ange hur de utbildar och certifierar sina styrkor, till exempel genom att utveckla ett EU-övningsprogram för stridsgrupper för förberedelsefasen och genom att genomföra en slutlig Livex-övning som en del av paketet för certifiering av stridsgrupper.

| — | I sina nationella genomförandeplaner ange hur de avser att genomföra gemensamma tekniska standarder och driftsstandarder som ska användas av alla de deltagande medlemsstaternas styrkor, samtidigt som behovet av att säkerställa interoperabilitet och samstämmighet mellan unionen och Nato och behovet av att ha de nödvändiga förutsättningarna för maximal interoperabilitet erkänns, så att alla deltagande medlemsstater kan fullgöra sina åtaganden. |
| --- | --- |

—

I sina nationella genomförandeplaner ange hur de avser att genomföra gemensamma tekniska standarder och driftsstandarder som ska användas av alla de deltagande medlemsstaternas styrkor, samtidigt som behovet av att säkerställa interoperabilitet och samstämmighet mellan unionen och Nato och behovet av att ha de nödvändiga förutsättningarna för maximal interoperabilitet erkänns, så att alla deltagande medlemsstater kan fullgöra sina åtaganden.

| b) | Delåtagande 13.2: I sina nationella genomförandeplaner ange sitt aktuella deltagande, eller sina ansträngningar för att delta, och sin avsikt att där så är möjligt förbättra deltagandet och bidraget till europeiska multinationella strukturer, särskilt de som är tillgängliga för unionen. De deltagande medlemsstaternas bidrag till europeiska multinationella strukturer kommer att tas med i den höga representantens årsrapport om genomförandet av Pesco som en bilaga. |
| --- | --- |

b)

Delåtagande 13.2: I sina nationella genomförandeplaner ange sitt aktuella deltagande, eller sina ansträngningar för att delta, och sin avsikt att där så är möjligt förbättra deltagandet och bidraget till europeiska multinationella strukturer, särskilt de som är tillgängliga för unionen. De deltagande medlemsstaternas bidrag till europeiska multinationella strukturer kommer att tas med i den höga representantens årsrapport om genomförandet av Pesco som en bilaga.

| 19. | Åtagande 14:






  — | I enlighet med artikel 75.1 om översynen av rådets beslut (Gusp) 2021/509 (12) om inrättande av en europeisk fredsfacilitet bör de deltagande medlemsstaterna åta sig att överväga, fastställa och uppmuntras till att föreslå alternativ och möjligheter för utvecklingen av en ambitiös ansats när det gäller gemensam finansiering av militära GSFP-insatser och GSFP-uppdrag, som går utöver vad som fastställs som gemensam kostnad i enlighet med beslut (Gusp) 2021/509. I detta avseende uppmanas de deltagande medlemsstaterna att bedöma de kostnader för vilka berättigande till särskild finansiering har begärts under året på ad hoc-basis och/eller kostnader som kan föreslås ur ett nationellt perspektiv, som att de likaledes potentiellt berättigar till gemensam finansiering. I enlighet med översynsklausulen i beslut (Gusp) 2021/509, antingen vid de planerade översynerna av det beslutet vart tredje år, eller på begäran av en medlemsstat, uppmanas deltagande medlemsstater att gemensamt och vederbörligen överväga dessa förslag inom kommittén för den europeiska fredsfaciliteten så att de kan ligga till grund för diskussionen i rådet om eventuella ändringar av förteckningen över gemensamma kostnader. |
| --- | --- | --- |

19.

Åtagande 14:

—

I enlighet med artikel 75.1 om översynen av rådets beslut (Gusp) 2021/509 (12) om inrättande av en europeisk fredsfacilitet bör de deltagande medlemsstaterna åta sig att överväga, fastställa och uppmuntras till att föreslå alternativ och möjligheter för utvecklingen av en ambitiös ansats när det gäller gemensam finansiering av militära GSFP-insatser och GSFP-uppdrag, som går utöver vad som fastställs som gemensam kostnad i enlighet med beslut (Gusp) 2021/509. I detta avseende uppmanas de deltagande medlemsstaterna att bedöma de kostnader för vilka berättigande till särskild finansiering har begärts under året på ad hoc-basis och/eller kostnader som kan föreslås ur ett nationellt perspektiv, som att de likaledes potentiellt berättigar till gemensam finansiering. I enlighet med översynsklausulen i beslut (Gusp) 2021/509, antingen vid de planerade översynerna av det beslutet vart tredje år, eller på begäran av en medlemsstat, uppmanas deltagande medlemsstater att gemensamt och vederbörligen överväga dessa förslag inom kommittén för den europeiska fredsfaciliteten så att de kan ligga till grund för diskussionen i rådet om eventuella ändringar av förteckningen över gemensamma kostnader.

| — | Vidare uppmanas de deltagande medlemsstaterna även att i sina förslag även inkludera möjliga andra sätt att bidra till finansieringen av kostnaderna för de militära GSFP-insatserna och GSFP-uppdragen. De deltagande medlemsstaterna uppmanas att i sina nationella genomförandeplaner inkludera sina iakttagelser avseende båda aspekterna. |
| --- | --- |

—

Vidare uppmanas de deltagande medlemsstaterna även att i sina förslag även inkludera möjliga andra sätt att bidra till finansieringen av kostnaderna för de militära GSFP-insatserna och GSFP-uppdragen. De deltagande medlemsstaterna uppmanas att i sina nationella genomförandeplaner inkludera sina iakttagelser avseende båda aspekterna.

| — | Dessutom skulle en mer systematisk användning av befintliga ekonomiska incitament (t.ex. momsbefrielse för ad hoc-projekt inom EDA) till stöd för försvarssamarbete, inbegripet för militära GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, kunna undersökas. |
| --- | --- |

—

Dessutom skulle en mer systematisk användning av befintliga ekonomiska incitament (t.ex. momsbefrielse för ad hoc-projekt inom EDA) till stöd för försvarssamarbete, inbegripet för militära GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, kunna undersökas.

Åtaganden 15–17

| 20. | Åtagande 15: Senast 2025 bör de deltagande medlemsstaterna ha ökat antalet och omfattningen av sina förmågeutvecklingsprojekt och ha gjort framsteg med genomförandet av projekten, vilka bidrar till att fylla de luckor i förmåga som har konstaterats i förmågeutvecklingsplanen (inklusive förmågemål med hög påverkansgrad) och som beskrivs i unionens förmågeutvecklingsprioriteringar, inbegripet i relaterade strategiska sammanhangsfall och genom användning av den samordnade årliga försvarsöversiktens resultat och rekommendationer, inbegripet de möjligheter till samverkan som identifierats, särskilt fokusområdena. I detta sammanhang krävs det att de deltagande medlemsstaterna ägnar ytterligare uppmärksamhet åt samarbete inom följande områden: motverkande av hybridhot, klimatförändringar, energitrygghet, sjöfartsskydd, rymdrelaterade aspekter och ny och disruptiv teknik, inbegripet artificiell intelligens. De deltagande medlemsstaterna bör tillhandahålla sina planer för de kommande åren genom att i finansiella termer beskriva antalet och den uppskattade omfattningen av sina samverkansinriktade projekt samt tillhandahålla information om sina nationella projekt för att åtgärda förmågebrister som identifierats i förmågeutvecklingsplanen. De deltagande medlemsstaterna bör också ge en bedömning av hur viktiga dessa projekt är för att uppnå förbättrad strategisk autonomi i unionen och en mer integrerad, hållbar, innovativ och konkurrenskraftig europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas, som förblir öppen för samarbete. När det gäller de verksamheter som har en industriell eller teknisk dimension bör de deltagande medlemsstaterna ange vilken typ av europeisk industrisektor eller teknik som de avser att stärka. |
| --- | --- |

20.

Åtagande 15: Senast 2025 bör de deltagande medlemsstaterna ha ökat antalet och omfattningen av sina förmågeutvecklingsprojekt och ha gjort framsteg med genomförandet av projekten, vilka bidrar till att fylla de luckor i förmåga som har konstaterats i förmågeutvecklingsplanen (inklusive förmågemål med hög påverkansgrad) och som beskrivs i unionens förmågeutvecklingsprioriteringar, inbegripet i relaterade strategiska sammanhangsfall och genom användning av den samordnade årliga försvarsöversiktens resultat och rekommendationer, inbegripet de möjligheter till samverkan som identifierats, särskilt fokusområdena. I detta sammanhang krävs det att de deltagande medlemsstaterna ägnar ytterligare uppmärksamhet åt samarbete inom följande områden: motverkande av hybridhot, klimatförändringar, energitrygghet, sjöfartsskydd, rymdrelaterade aspekter och ny och disruptiv teknik, inbegripet artificiell intelligens. De deltagande medlemsstaterna bör tillhandahålla sina planer för de kommande åren genom att i finansiella termer beskriva antalet och den uppskattade omfattningen av sina samverkansinriktade projekt samt tillhandahålla information om sina nationella projekt för att åtgärda förmågebrister som identifierats i förmågeutvecklingsplanen. De deltagande medlemsstaterna bör också ge en bedömning av hur viktiga dessa projekt är för att uppnå förbättrad strategisk autonomi i unionen och en mer integrerad, hållbar, innovativ och konkurrenskraftig europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas, som förblir öppen för samarbete. När det gäller de verksamheter som har en industriell eller teknisk dimension bör de deltagande medlemsstaterna ange vilken typ av europeisk industrisektor eller teknik som de avser att stärka.

| 21. | Åtagande 16: De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner återspegla lämpliga beslut som har fattats och åtgärder som har vidtagits på nationell nivå för att ytterligare prioritera en samverkansinriktad europeisk ansats i samband med framtida projekt som syftar till att fylla de luckor i förmåga som har konstaterats på nationell nivå. En aktiv användning av Codaba samt de möjligheter till samverkan som föreslås i den samordnade årliga försvarsöversikten och särskilt fokusområdena, skulle kunna underlätta fullgörandet av detta åtagande. De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner upprätta en förteckning över samverkansinriktade projekt och multinationella verksamheter med vilka de avser att åtgärda de brister som konstaterats på nationell nivå samt ange hur de avser att öka användningen av samverkansinriktade ansatser i detta avseende. |
| --- | --- |

21.

Åtagande 16: De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner återspegla lämpliga beslut som har fattats och åtgärder som har vidtagits på nationell nivå för att ytterligare prioritera en samverkansinriktad europeisk ansats i samband med framtida projekt som syftar till att fylla de luckor i förmåga som har konstaterats på nationell nivå. En aktiv användning av Codaba samt de möjligheter till samverkan som föreslås i den samordnade årliga försvarsöversikten och särskilt fokusområdena, skulle kunna underlätta fullgörandet av detta åtagande. De deltagande medlemsstaterna bör i sina nationella genomförandeplaner upprätta en förteckning över samverkansinriktade projekt och multinationella verksamheter med vilka de avser att åtgärda de brister som konstaterats på nationell nivå samt ange hur de avser att öka användningen av samverkansinriktade ansatser i detta avseende.

| 22. | Åtagande 17: Eftersom alla deltagande medlemsstater bidrar till ett eller flera Pesco-projekt bör de nationella genomförandeplanerna innehålla uppgifter om deras totala bidrag i resurser och expertis över tid till Pesco-projekt och om hur dessa projekt har strategisk inverkan på förhållandena när det gäller unionens och de deltagande medlemsstaternas försvarsförmåga. Detta skulle också kunna avspegla den roll som de deltagande medlemsstaterna avser att ha inom förmågeutvecklingen i ett europeiskt sammanhang. |
| --- | --- |

22.

Åtagande 17: Eftersom alla deltagande medlemsstater bidrar till ett eller flera Pesco-projekt bör de nationella genomförandeplanerna innehålla uppgifter om deras totala bidrag i resurser och expertis över tid till Pesco-projekt och om hur dessa projekt har strategisk inverkan på förhållandena när det gäller unionens och de deltagande medlemsstaternas försvarsförmåga. Detta skulle också kunna avspegla den roll som de deltagande medlemsstaterna avser att ha inom förmågeutvecklingen i ett europeiskt sammanhang.

Åtagandena 18–20

| 23. | Åtagande 18: Under Pescos hela etapp 2021–2025 bör de deltagande medlemsstaterna säkerställa att de utnyttjar EDA på bästa sätt som europeiskt forum för gemensam förmågeutveckling. De deltagande medlemsstaterna bör i det syftet i sina nationella genomförandeplaner ange vilka projekt de deltar i samt den därmed sammanhängande finansiella volym som kanaliseras via EDA, med siffrorna för 2020 som referensvärde och ett treårsperspektiv som minimistandard för varje uppdatering av de nationella genomförandeplanerna, och med angivande av den planerade verksamheten för de påföljande åren, inklusive förmågeområden och typ av verksamhet som planeras, i enlighet med nationell lagstiftning. De deltagande medlemsstaterna uppmanas att i sina nationella genomförandeplaner ange på vilket sätt och under vilka omständigheter de överväger att som samverkansinriktad programledningsorganisation i första hand använda Organisationen för gemensamt försvarsmaterielsamarbete (Occar) samt, om så är lämpligt, lämna information om de beslut som har fattats i samband med valet av en annan multinationell programledningsorganisation, samtidigt som Occar har övervägts som ett alternativ. Detta påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG (13). |
| --- | --- |

23.

Åtagande 18: Under Pescos hela etapp 2021–2025 bör de deltagande medlemsstaterna säkerställa att de utnyttjar EDA på bästa sätt som europeiskt forum för gemensam förmågeutveckling. De deltagande medlemsstaterna bör i det syftet i sina nationella genomförandeplaner ange vilka projekt de deltar i samt den därmed sammanhängande finansiella volym som kanaliseras via EDA, med siffrorna för 2020 som referensvärde och ett treårsperspektiv som minimistandard för varje uppdatering av de nationella genomförandeplanerna, och med angivande av den planerade verksamheten för de påföljande åren, inklusive förmågeområden och typ av verksamhet som planeras, i enlighet med nationell lagstiftning. De deltagande medlemsstaterna uppmanas att i sina nationella genomförandeplaner ange på vilket sätt och under vilka omständigheter de överväger att som samverkansinriktad programledningsorganisation i första hand använda Organisationen för gemensamt försvarsmaterielsamarbete (Occar) samt, om så är lämpligt, lämna information om de beslut som har fattats i samband med valet av en annan multinationell programledningsorganisation, samtidigt som Occar har övervägts som ett alternativ. Detta påverkar inte tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG (13).

| 24. | Åtagande 19: Under Pescos hela etapp 2021–2025 bör de deltagande medlemsstaterna visa att deras samverkansinriktade förmågeprojekt, inbegripet Pesco-projekt, bidrar till att främja konkurrenskraft, effektivitet och innovation inom försvarsindustrin i hela unionen genom att stödja och möjliggöra det gränsöverskridande samarbetet, inbegripet för små och medelstora företag, och stärka och förbättra försörjningstryggheten i fråga om försvarsprodukter och försvarsteknik. I enlighet med uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 26 februari 2021 skulle de deltagande medlemsstaterna också sträva efter att gynna forskning, teknisk utveckling och innovation och att minska Europas strategiska beroendeförhållanden inom kritisk teknik och viktiga värdekedjor, utan att det påverkar nationella beslutsförfaranden.






  a) | I de nationella genomförandeplanerna bör det anges närmare hur en lämplig industripolitik, om en sådan finns, styr utvecklingen av samverkansinriktade förmågeutvecklingsprojekt för att undvika onödiga överlappningar, varvid det bör anges vilka områden av industrin som stärks och de områden inom vilka överlappningar har förhindrats. |
| --- | --- | --- |

24.

Åtagande 19: Under Pescos hela etapp 2021–2025 bör de deltagande medlemsstaterna visa att deras samverkansinriktade förmågeprojekt, inbegripet Pesco-projekt, bidrar till att främja konkurrenskraft, effektivitet och innovation inom försvarsindustrin i hela unionen genom att stödja och möjliggöra det gränsöverskridande samarbetet, inbegripet för små och medelstora företag, och stärka och förbättra försörjningstryggheten i fråga om försvarsprodukter och försvarsteknik. I enlighet med uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 26 februari 2021 skulle de deltagande medlemsstaterna också sträva efter att gynna forskning, teknisk utveckling och innovation och att minska Europas strategiska beroendeförhållanden inom kritisk teknik och viktiga värdekedjor, utan att det påverkar nationella beslutsförfaranden.

a)

I de nationella genomförandeplanerna bör det anges närmare hur en lämplig industripolitik, om en sådan finns, styr utvecklingen av samverkansinriktade förmågeutvecklingsprojekt för att undvika onödiga överlappningar, varvid det bör anges vilka områden av industrin som stärks och de områden inom vilka överlappningar har förhindrats.

| b) | De deltagande medlemsstaterna kommer att rapportera om vilka samarbetsprogram som mottar samfinansiering från unionen genom det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och/eller Europeiska försvarsfonden i enlighet med åtagandena 3 och 8. |
| --- | --- |

b)

De deltagande medlemsstaterna kommer att rapportera om vilka samarbetsprogram som mottar samfinansiering från unionen genom det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och/eller Europeiska försvarsfonden i enlighet med åtagandena 3 och 8.

| 25. | Åtagande 20:






  a) | Under Pescos hela etapp 2021–2025 bör de deltagande medlemsstaterna visa att deras samarbetsprogram gagnar enheter som genererar ett mervärde på unionens territorium (t.ex. aspekter som rör genererade resultat och immateriella rättigheter, tekniska förbättringar samt skapande av marknadsmöjligheter). I enlighet med artikel 7.5 i beslut (Gusp) 2020/1639 bör det i de nationella genomförandeplanerna, där så är lämpligt, anges vilka relevanta enheter som omfattas av samarbetsprogram samt hur detta inverkar på den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. |
| --- | --- | --- |

25.

Åtagande 20:

a)

Under Pescos hela etapp 2021–2025 bör de deltagande medlemsstaterna visa att deras samarbetsprogram gagnar enheter som genererar ett mervärde på unionens territorium (t.ex. aspekter som rör genererade resultat och immateriella rättigheter, tekniska förbättringar samt skapande av marknadsmöjligheter). I enlighet med artikel 7.5 i beslut (Gusp) 2020/1639 bör det i de nationella genomförandeplanerna, där så är lämpligt, anges vilka relevanta enheter som omfattas av samarbetsprogram samt hur detta inverkar på den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen.

| b) | De deltagande medlemsstaterna kommer, i enlighet med direktiv 2009/81/EG, att visa att de anskaffningsstrategier som de har genomfört 2021–2025 inverkar positivt på den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. Detta kan göras genom en förteckning över försvarsinvesteringens absoluta volym och den relativa andel som anslagits för lösningar som har utvecklats och framställts inom unionen. I synnerhet bör de nationella genomförandeplanerna innehålla information om förmåge- och teknikområden i enlighet med vad som överenskommits i förmågeutvecklingsplanen samt om anskaffningsstrategi när det gäller förmågeprojekt med en industriell dimension. |
| --- | --- |

b)

De deltagande medlemsstaterna kommer, i enlighet med direktiv 2009/81/EG, att visa att de anskaffningsstrategier som de har genomfört 2021–2025 inverkar positivt på den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. Detta kan göras genom en förteckning över försvarsinvesteringens absoluta volym och den relativa andel som anslagits för lösningar som har utvecklats och framställts inom unionen. I synnerhet bör de nationella genomförandeplanerna innehålla information om förmåge- och teknikområden i enlighet med vad som överenskommits i förmågeutvecklingsplanen samt om anskaffningsstrategi när det gäller förmågeprojekt med en industriell dimension.

III.   Det fortsatta arbetet

| 26. | Efter antagandet av denna rekommendation kommer de deltagande medlemsstaterna att se över och uppdatera sina nationella genomförandeplaner i enlighet därmed samt, senast den 10 mars 2022, och därefter årligen senast samma dag, överlämna dem till Pescos sekretariat, i enlighet med artikel 3.2 i beslut (Gusp) 2017/2315, inför den bedömningsprocess som föreskrivs i artikel 6.3 i det beslutet. Vartannat år bör de nationella genomförandeplanerna åtföljas av ett politiskt uttalande på hög nivå i vilket de deltagande medlemsstaterna kan redogöra för de viktigaste resultat som uppnåtts och ange specifika nationella prioriteringar och dela med sig av sina erfarenheter när det gäller att planera och bidra till fullgörandet av samtliga mer bindande åtaganden. För att säkerställa politisk drivkraft bör de deltagande medlemsstaterna och den höga representanten även fortsättningsvis föra regelbundna politiska diskussioner på hög nivå. |
| --- | --- |

26.

Efter antagandet av denna rekommendation kommer de deltagande medlemsstaterna att se över och uppdatera sina nationella genomförandeplaner i enlighet därmed samt, senast den 10 mars 2022, och därefter årligen senast samma dag, överlämna dem till Pescos sekretariat, i enlighet med artikel 3.2 i beslut (Gusp) 2017/2315, inför den bedömningsprocess som föreskrivs i artikel 6.3 i det beslutet. Vartannat år bör de nationella genomförandeplanerna åtföljas av ett politiskt uttalande på hög nivå i vilket de deltagande medlemsstaterna kan redogöra för de viktigaste resultat som uppnåtts och ange specifika nationella prioriteringar och dela med sig av sina erfarenheter när det gäller att planera och bidra till fullgörandet av samtliga mer bindande åtaganden. För att säkerställa politisk drivkraft bör de deltagande medlemsstaterna och den höga representanten även fortsättningsvis föra regelbundna politiska diskussioner på hög nivå.

| 27. | Med beaktande av underrättelsen om Pesco, som även hänvisar till den särskilda karaktären hos vissa medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik, och med hänsyn tagen till resultatet av den strategiska kompassen, kommer de deltagande medlemsstaterna, mot bakgrund av den strategiska översynsprocess som ska genomföras senast vid utgången av 2025, att bedöma fullgörandet av samtliga åtaganden inom ramen för Pesco samt diskutera och besluta om nya åtaganden, i syfte att inleda en ny etapp mot en europeisk säkerhets- och försvarsmässig integration. I linje med resultatet av den strategiska översynsprocessen bör rådet i början av 2026 anta en tredje uppsättning mer exakta mål, uppdaterade och om så är nödvändigt förbättrade, och därvid ta hänsyn till artikel 4.2 c i beslut (Gusp) 2017/2315. |
| --- | --- |

27.

Med beaktande av underrättelsen om Pesco, som även hänvisar till den särskilda karaktären hos vissa medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik, och med hänsyn tagen till resultatet av den strategiska kompassen, kommer de deltagande medlemsstaterna, mot bakgrund av den strategiska översynsprocess som ska genomföras senast vid utgången av 2025, att bedöma fullgörandet av samtliga åtaganden inom ramen för Pesco samt diskutera och besluta om nya åtaganden, i syfte att inleda en ny etapp mot en europeisk säkerhets- och försvarsmässig integration. I linje med resultatet av den strategiska översynsprocessen bör rådet i början av 2026 anta en tredje uppsättning mer exakta mål, uppdaterade och om så är nödvändigt förbättrade, och därvid ta hänsyn till artikel 4.2 c i beslut (Gusp) 2017/2315.

| 28. | Den höga representanten bör från och med 2022 beakta denna rekommendation i årsrapporten om Pesco, som kommer att stödja bedömningen av varje deltagande medlemsstats fullgörande av de mer bindande åtagandena. |
| --- | --- |

28.

Den höga representanten bör från och med 2022 beakta denna rekommendation i årsrapporten om Pesco, som kommer att stödja bedömningen av varje deltagande medlemsstats fullgörande av de mer bindande åtagandena.

| 29. | Rekommendationen av den 15 oktober 2018 upphör att gälla. |
| --- | --- |

29.

Rekommendationen av den 15 oktober 2018 upphör att gälla.

Utfärdad i Bryssel den 16 november 2021.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  EUT L 331, 14.12.2017, s. 57.

1

(2)  EUT C 374, 16.10.2018, s 1.

2

(3)  Rådets beslut (Gusp) 2020/1639 av den 5 november 2020 om fastställande av de generella villkor enligt vilka tredjestater i undantagsfall skulle kunna bjudas in att delta i enskilda Pesco-projekt (EUT L 371, 6.11.2020, s. 3).

3

(4)  Särskilt bilaga I – Principer för det permanenta strukturerade samarbetet.

4

(5)  Såsom anges i rådets slutsatser om säkerhet och försvar av den 17 juni 2020: ”med utgångspunkt i hotanalysen och andra möjliga tematiska bidrag kommer den strategiska kompassen att fastställa politiska riktlinjer och specifika mål och syften”.

5

(6)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

6

(7)  I enlighet med Europeiska försvarsbyråns (EDA) förteckning över definitioner av försvarsuppgifter (EDA201807105).

7

(8)  Natos nuvarande tillämpliga riktlinje för försvarsutgifter på 2 % av BNP är endast tillämplig på de deltagande medlemsstater som också är medlemmar i Nato, och den utgör inte något överenskommet mål för Pesco.

8

(9)  I november 2007 godkände EDA:s styrelse fyra gemensamma riktmärken för investeringar: 20 % av de sammanlagda försvarsutgifterna för materielupphandling (inklusive FoU/FoTU), 35 % av de sammanlagda utgifterna för materiel vid materielupphandling inom det europeiska samarbetet, 2 % av de sammanlagda försvarsutgifterna för forskning och teknisk utveckling (FoTU) på försvarsområdet, och 20 % av de sammanlagda utgifterna för FoTU på försvarsområdet för europeiskt samarbete inom FoTU på försvarsområdet.

9

(10)  Särskilt bilaga I – Principer för det permanenta strukturerade samarbetet.

10

(11)  Syftet med förmågemålsprocessen, särskilt styrkekatalogen, är att få full insikt i de potentiellt tillgängliga styrkorna för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser och därtill hörande förmågor, utan att det påverkar eller är kopplat till styrkebidragsprocesser för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser.

11

(12)  Rådets beslut (Gusp) 2021/509 av den 22 mars 2021 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet och om upphävande av beslut (Gusp) 2015/528 (EUT L 102, 24.3.2021, s. 14).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG av den 13 juli 2009 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG (EUT L 216, 20.8.2009, s. 76).

13

---

| 17.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 464/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 464/10

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 16 november 2021

med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco)

(2021/C 464/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 46.6,

med beaktande av protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbete som inrättas genom artikel 42 i fördraget om Europeiska unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater (1),

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4.2 d i beslut (Gusp) 2017/2315 ska rådet anta beslut och rekommendationer om bedömning av de deltagande medlemsstaternas bidrag till fullgörandet av överenskomna åtaganden i enlighet med den mekanism som beskrivs i artikel 6 i det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4.2 d i beslut (Gusp) 2017/2315 ska rådet anta beslut och rekommendationer om bedömning av de deltagande medlemsstaternas bidrag till fullgörandet av överenskomna åtaganden i enlighet med den mekanism som beskrivs i artikel 6 i det beslutet.

| (2) | Enligt artikel 6.3 i beslut (Gusp) 2017/2315 ska rådet på grundval av den årsrapport om det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) som läggs fram av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) en gång om året pröva huruvida de deltagande medlemsstaterna fortfarande fullgör de mer bindande åtaganden som avses i artikel 3 i det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 6.3 i beslut (Gusp) 2017/2315 ska rådet på grundval av den årsrapport om det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) som läggs fram av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) en gång om året pröva huruvida de deltagande medlemsstaterna fortfarande fullgör de mer bindande åtaganden som avses i artikel 3 i det beslutet.

| (3) | I tillägg 1 till bilagan till rådets slutsatser av den 20 november 2020 om den strategiska översynen av Pesco 2020 föreskrivs att den höga representanten kommer att lägga fram årsrapporten om genomförandet av Pesco senast i juli varje år, så att rådet senast i november det året kan anta sin rekommendation med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden som gjorts inom ramen för Pesco. I punkt 16 i rådets rekommendation av den 6 mars 2018 om en färdplan för genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet (2) föreskrivs att Europeiska unionens militära kommitté bör ge kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik råd i militära angelägenheter och rekommendationer så att den kan utarbeta rådets bedömning av huruvida de deltagande medlemsstaterna fortfarande fullgör de mer bindande åtagandena. |
| --- | --- |

(3)

I tillägg 1 till bilagan till rådets slutsatser av den 20 november 2020 om den strategiska översynen av Pesco 2020 föreskrivs att den höga representanten kommer att lägga fram årsrapporten om genomförandet av Pesco senast i juli varje år, så att rådet senast i november det året kan anta sin rekommendation med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden som gjorts inom ramen för Pesco. I punkt 16 i rådets rekommendation av den 6 mars 2018 om en färdplan för genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet (2) föreskrivs att Europeiska unionens militära kommitté bör ge kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik råd i militära angelägenheter och rekommendationer så att den kan utarbeta rådets bedömning av huruvida de deltagande medlemsstaterna fortfarande fullgör de mer bindande åtagandena.

| (4) | Enligt punkt 26 i rådets rekommendation av den 15 oktober 2018 om ordningsföljden för fullgörandet av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för permanent strukturerat samarbete (Pesco) och om fastställande av mer exakta mål (3) bör den höga representanten beakta den rekommendationen i årsrapporten om Pesco, som kommer att ligga till grund för bedömningen av varje deltagande medlemsstats fullgörande av de mer bindande åtagandena. |
| --- | --- |

(4)

Enligt punkt 26 i rådets rekommendation av den 15 oktober 2018 om ordningsföljden för fullgörandet av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för permanent strukturerat samarbete (Pesco) och om fastställande av mer exakta mål (3) bör den höga representanten beakta den rekommendationen i årsrapporten om Pesco, som kommer att ligga till grund för bedömningen av varje deltagande medlemsstats fullgörande av de mer bindande åtagandena.

| (5) | Den 7 juli 2021 lade den höga representanten för rådet fram sin årsrapport om läget i fråga om genomförandet av Pesco (årsrapporten), inklusive varje deltagande medlemsstats fullgörande av sina åtaganden, i enlighet med respektive nationell genomförandeplan som har setts över och uppdaterats. |
| --- | --- |

(5)

Den 7 juli 2021 lade den höga representanten för rådet fram sin årsrapport om läget i fråga om genomförandet av Pesco (årsrapporten), inklusive varje deltagande medlemsstats fullgörande av sina åtaganden, i enlighet med respektive nationell genomförandeplan som har setts över och uppdaterats.

| (6) | På grundval av detta bör rådet därför anta en rekommendation med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra åtaganden som gjorts inom ramen för Pesco. |
| --- | --- |

(6)

På grundval av detta bör rådet därför anta en rekommendation med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra åtaganden som gjorts inom ramen för Pesco.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

I.   Syfte och tillämpningsområde

| 1. | Syftet med denna rekommendation är att bedöma de deltagande medlemsstaternas bidrag till fullgörandet av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för Pesco, på grundval av årsrapporten och i enlighet med de nationella genomförandeplaner som de deltagande medlemsstaterna har lagt fram 2021. |
| --- | --- |

1.

Syftet med denna rekommendation är att bedöma de deltagande medlemsstaternas bidrag till fullgörandet av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för Pesco, på grundval av årsrapporten och i enlighet med de nationella genomförandeplaner som de deltagande medlemsstaterna har lagt fram 2021.

II.   Iakttagelser och bedömning

| 2. | Årsrapporten utgör en stabil grund för bedömningen av läget i fråga om genomförandet av Pesco, inklusive varje deltagande medlemsstats fullgörande av sina åtaganden i enlighet med respektive nationell genomförandeplan. |
| --- | --- |

2.

Årsrapporten utgör en stabil grund för bedömningen av läget i fråga om genomförandet av Pesco, inklusive varje deltagande medlemsstats fullgörande av sina åtaganden i enlighet med respektive nationell genomförandeplan.

| 3. | Genom att ta itu med Europas nuvarande och framtida behov på säkerhets- och försvarsområdet, särskilt genom sina nuvarande och framtida insatser för att fullgöra sina mer bindande åtaganden, bidrar de deltagande medlemsstaterna till att förbättra unionens förmåga att agera som säkerhetsgarant och öka dess strategiska oberoende, och de stärker dess förmåga att samarbeta med partner och skydda sina medborgare. |
| --- | --- |

3.

Genom att ta itu med Europas nuvarande och framtida behov på säkerhets- och försvarsområdet, särskilt genom sina nuvarande och framtida insatser för att fullgöra sina mer bindande åtaganden, bidrar de deltagande medlemsstaterna till att förbättra unionens förmåga att agera som säkerhetsgarant och öka dess strategiska oberoende, och de stärker dess förmåga att samarbeta med partner och skydda sina medborgare.

| 4. | Rådet inser att de deltagande medlemsstaterna avsevärt måste förbättra fullgörandet av alla mer bindande åtaganden senast 2025 och understryker vidare att de deltagande medlemsstaterna






  a) | fortsatte att öka sina försvarsutgifter under den första inledande Pesco-etappen (2018–2020) och angav att de planerar ytterligare ökningar under perioden 2021–2025, trots den konjunkturnedgång som orsakats av covid-19-krisen. I syfte att stärka de deltagande medlemsstaternas förmågor och därmed öka unionens handlingsförmåga bör den positiva trenden upprätthållas i framtiden, inbegripet genom att resurser avsätts för projekt för gemensam utveckling av försvarsförmågor, där en särskild insats krävs inom forskning och teknik, så att de mål som fastställts för den andra inledande Pesco-etappen kan uppnås och det europeiska förmågelandskapets övergripande samstämmighet ökas, |
| --- | --- | --- |

4.

Rådet inser att de deltagande medlemsstaterna avsevärt måste förbättra fullgörandet av alla mer bindande åtaganden senast 2025 och understryker vidare att de deltagande medlemsstaterna

a)

fortsatte att öka sina försvarsutgifter under den första inledande Pesco-etappen (2018–2020) och angav att de planerar ytterligare ökningar under perioden 2021–2025, trots den konjunkturnedgång som orsakats av covid-19-krisen. I syfte att stärka de deltagande medlemsstaternas förmågor och därmed öka unionens handlingsförmåga bör den positiva trenden upprätthållas i framtiden, inbegripet genom att resurser avsätts för projekt för gemensam utveckling av försvarsförmågor, där en särskild insats krävs inom forskning och teknik, så att de mål som fastställts för den andra inledande Pesco-etappen kan uppnås och det europeiska förmågelandskapets övergripande samstämmighet ökas,

| b) | har gjort blygsamma framsteg när det gäller användningen av unionens verktyg och processer för förmågeplanering och förmågeutveckling i den nationella kontexten, och de uppmanas att öka sina satsningar på en mer systematisk och aktiv användning av dessa verktyg och processer för att komma till rätta med förmågebristerna på ett samarbetsinriktat sätt. I detta avseende kommer ett fullständigt genomförande av de överenskomna rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten från 2020 om försvarsutgifter, försvarsplanering och försvarssamarbete att vara avgörande för att gemensamt förbereda en ny planeringshorisont efter mitten av 2020-talet för ökat samarbete vad gäller förmågeutveckling, |
| --- | --- |

b)

har gjort blygsamma framsteg när det gäller användningen av unionens verktyg och processer för förmågeplanering och förmågeutveckling i den nationella kontexten, och de uppmanas att öka sina satsningar på en mer systematisk och aktiv användning av dessa verktyg och processer för att komma till rätta med förmågebristerna på ett samarbetsinriktat sätt. I detta avseende kommer ett fullständigt genomförande av de överenskomna rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten från 2020 om försvarsutgifter, försvarsplanering och försvarssamarbete att vara avgörande för att gemensamt förbereda en ny planeringshorisont efter mitten av 2020-talet för ökat samarbete vad gäller förmågeutveckling,

| c) | bör fortsätta sina satsningar på att utarbeta ett sammanhållet heltäckande styrkepaket för unionen senast 2025, i linje med underrättelsen om Pesco, som bidrar till uppnåendet av unionens ambitionsnivå, |
| --- | --- |

c)

bör fortsätta sina satsningar på att utarbeta ett sammanhållet heltäckande styrkepaket för unionen senast 2025, i linje med underrättelsen om Pesco, som bidrar till uppnåendet av unionens ambitionsnivå,

| d) | avsevärt bör öka sina satsningar på att fullgöra de operativa åtagandena, särskilt åtagande 12, eftersom det anses vara av avgörande betydelse för att förbättra relevansen i och effekterna av unionens yttre åtgärder, särskilt med avseende på dess operativa dimension. Fullgörandet av åtagande 12 stärker unionens förmåga att närhelst det är möjligt agera som säkerhetsgarant tillsammans med partner och vid behov på egen hand; stora brister, som återspeglas i förmågemålen med hög påverkansgrad, påverkar även fortsättningsvis tillgängligheten, insatsförmågan och interoperabiliteten hos de deltagande medlemsstaternas styrkor som krävs för att uppnå unionens ambitionsnivå. Det finns dessutom utrymme för deltagande medlemsstater att öka sina bidrag inte enbart till pågående uppdrag och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) utan även till tjänstgöringslistan för EU:s stridsgrupper och databaser för snabbinsatser. I detta sammanhang, i linje med rådets rekommendation av den 15 november 2021 om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och om fastställande av mer exakta mål samt om upphävande av rekommendationen av den 15 oktober 2018 (4), bör de deltagande medlemsstaterna vidare diskutera och fastställa framstegsindikatorer i syfte att tillhandahålla en skälig andel till motsvarande styrkegeneration för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, inom ramen för medlemsstaternas resurser och förmåga, och för att öka transparensen dem emellan. I enlighet med principen om en enda uppsättning av styrkor (5) bör de deltagande medlemsstaternas bidrag till styrkekatalogen vara i linje med instruktionerna för förmågemålsprocessen och bör omfatta alla resurser som kan sättas in (inbegripet högkvarter och förmågor som kan användas för att stödja uppdrag och insatser), |
| --- | --- |

d)

avsevärt bör öka sina satsningar på att fullgöra de operativa åtagandena, särskilt åtagande 12, eftersom det anses vara av avgörande betydelse för att förbättra relevansen i och effekterna av unionens yttre åtgärder, särskilt med avseende på dess operativa dimension. Fullgörandet av åtagande 12 stärker unionens förmåga att närhelst det är möjligt agera som säkerhetsgarant tillsammans med partner och vid behov på egen hand; stora brister, som återspeglas i förmågemålen med hög påverkansgrad, påverkar även fortsättningsvis tillgängligheten, insatsförmågan och interoperabiliteten hos de deltagande medlemsstaternas styrkor som krävs för att uppnå unionens ambitionsnivå. Det finns dessutom utrymme för deltagande medlemsstater att öka sina bidrag inte enbart till pågående uppdrag och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) utan även till tjänstgöringslistan för EU:s stridsgrupper och databaser för snabbinsatser. I detta sammanhang, i linje med rådets rekommendation av den 15 november 2021 om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och om fastställande av mer exakta mål samt om upphävande av rekommendationen av den 15 oktober 2018 (4), bör de deltagande medlemsstaterna vidare diskutera och fastställa framstegsindikatorer i syfte att tillhandahålla en skälig andel till motsvarande styrkegeneration för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, inom ramen för medlemsstaternas resurser och förmåga, och för att öka transparensen dem emellan. I enlighet med principen om en enda uppsättning av styrkor (5) bör de deltagande medlemsstaternas bidrag till styrkekatalogen vara i linje med instruktionerna för förmågemålsprocessen och bör omfatta alla resurser som kan sättas in (inbegripet högkvarter och förmågor som kan användas för att stödja uppdrag och insatser),

| e) | har gjort framsteg när det gäller att uppfylla åtagandet att bidra till att avhjälpa de förmågebrister som konstaterats inom ramen för förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten, inbegripet en bedömning av genomförandet av förmågemål med hög påverkansgrad, men i majoriteten av fallen alltjämt inte har gett några indikationer på om och hur de som en prioriterad fråga överväger att använda det europeiska samverkansinriktade arbetssättet för att täppa till nationella förmågebrister. På samma sätt råder det alltjämt ingen samsyn mellan dem om effekterna av förmågeprojekt som syftar till att öka EU:s strategiska oberoende och stärka den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. Satsningarna på att genomföra rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten från 2020 och vidareutveckla de identifierade samarbetsmöjligheterna, särskilt för att utarbeta färdplaner för genomförandet av de sex föreslagna fokusområdena, bör bidra till att förbättra denna samsyn. Rådet erinrade om att samstämmigheten i resultaten mellan å ena sidan förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten och, å andra sidan, respektive Natoprocesser, såsom Natos försvarsplaneringsprocess, säkerställts och kommer att säkerställas även i fortsättningen i fall då kraven överlappar varandra, samtidigt som de båda organisationernas skilda karaktär och respektive ansvarsområden och medlemskap erkänns, |
| --- | --- |

e)

har gjort framsteg när det gäller att uppfylla åtagandet att bidra till att avhjälpa de förmågebrister som konstaterats inom ramen för förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten, inbegripet en bedömning av genomförandet av förmågemål med hög påverkansgrad, men i majoriteten av fallen alltjämt inte har gett några indikationer på om och hur de som en prioriterad fråga överväger att använda det europeiska samverkansinriktade arbetssättet för att täppa till nationella förmågebrister. På samma sätt råder det alltjämt ingen samsyn mellan dem om effekterna av förmågeprojekt som syftar till att öka EU:s strategiska oberoende och stärka den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. Satsningarna på att genomföra rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten från 2020 och vidareutveckla de identifierade samarbetsmöjligheterna, särskilt för att utarbeta färdplaner för genomförandet av de sex föreslagna fokusområdena, bör bidra till att förbättra denna samsyn. Rådet erinrade om att samstämmigheten i resultaten mellan å ena sidan förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten och, å andra sidan, respektive Natoprocesser, såsom Natos försvarsplaneringsprocess, säkerställts och kommer att säkerställas även i fortsättningen i fall då kraven överlappar varandra, samtidigt som de båda organisationernas skilda karaktär och respektive ansvarsområden och medlemskap erkänns,

| f) | fortfarande behöver ytterligare förbättra tillhandahållandet av information om de mer bindande åtagandena och de relevanta mer exakta målen gällande sin industripolitik och sina upphandlingsstrategier De bör öka satsningarna på att gå längre än den nuvarande nivån när det gäller åtagandena, genom att tillhandahålla planer med tydliga indikationer på att de projekt som härrör från deras industripolitik och anskaffningsstrategier bidrar till att göra den europeiska försvarsindustrin mer konkurrenskraftig och har en positiv inverkan på den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen, inbegripet genom att främja gränsöverskridande deltagande från små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag i hela unionen. |
| --- | --- |

f)

fortfarande behöver ytterligare förbättra tillhandahållandet av information om de mer bindande åtagandena och de relevanta mer exakta målen gällande sin industripolitik och sina upphandlingsstrategier De bör öka satsningarna på att gå längre än den nuvarande nivån när det gäller åtagandena, genom att tillhandahålla planer med tydliga indikationer på att de projekt som härrör från deras industripolitik och anskaffningsstrategier bidrar till att göra den europeiska försvarsindustrin mer konkurrenskraftig och har en positiv inverkan på den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen, inbegripet genom att främja gränsöverskridande deltagande från små och medelstora företag och medelstora börsnoterade företag i hela unionen.

| 5. | När det gäller de enskilda nationella genomförandeplanerna uppmanas varje deltagande medlemsstat att beakta de resultat och rekommendationer som presenteras i årsrapporten vid det fortsatta genomförandet av Pesco och att i enlighet därmed se över sitt bidrag till fullgörandet av de mer bindande åtagandena under den andra inledande Pesco-etappen. |
| --- | --- |

5.

När det gäller de enskilda nationella genomförandeplanerna uppmanas varje deltagande medlemsstat att beakta de resultat och rekommendationer som presenteras i årsrapporten vid det fortsatta genomförandet av Pesco och att i enlighet därmed se över sitt bidrag till fullgörandet av de mer bindande åtagandena under den andra inledande Pesco-etappen.

III.   Nationella genomförandeplaner

| 6. | Överlag har de deltagande medlemsstaterna sedan slutet av 2020 förbättrat kvaliteten på den information som lämnas i de årliga uppdateringarna av de nationella genomförandeplanerna. Trots denna positiva trend rekommenderas de deltagande medlemsstaterna att för alla åtagandeområden tillhandahålla mer välunderbyggda indikationer och meningsfulla uttalanden, med särskild tonvikt på utformning av särskilda framåtblickande planer för hur de avser att bidra till uppfyllandet av mer bindande åtaganden och mer exakta mål, bland annat genom utnyttjande av resultaten och rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten från 2020. Det framåtblickande perspektivet kommer att göra det möjligt för de deltagande medlemsstaterna att bättre samordna sina satsningar och söka efter samarbetsmöjligheter. |
| --- | --- |

6.

Överlag har de deltagande medlemsstaterna sedan slutet av 2020 förbättrat kvaliteten på den information som lämnas i de årliga uppdateringarna av de nationella genomförandeplanerna. Trots denna positiva trend rekommenderas de deltagande medlemsstaterna att för alla åtagandeområden tillhandahålla mer välunderbyggda indikationer och meningsfulla uttalanden, med särskild tonvikt på utformning av särskilda framåtblickande planer för hur de avser att bidra till uppfyllandet av mer bindande åtaganden och mer exakta mål, bland annat genom utnyttjande av resultaten och rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten från 2020. Det framåtblickande perspektivet kommer att göra det möjligt för de deltagande medlemsstaterna att bättre samordna sina satsningar och söka efter samarbetsmöjligheter.

| 7. | De deltagande medlemsstaterna uppmanas också att fortsätta att samarbeta med Pescos sekretariat i bilaterala dialoger som syftar till att uppnå, upprätthålla eller till och med ytterligare förbättra en positiv utveckling när det gäller att uppnå de mer bindande åtagandena. Pesco-sekretariatet kommer att utarbeta ett reviderat informationsdokument som underlag för nationella genomförandeplaner baserat på den nya uppsättningen mer exakta mål för den andra inledande Pesco-etappen, vilket skulle kunna inbegripa en tidsram för de deltagande medlemsstaterna för att nå de överenskomna riktmärkena. |
| --- | --- |

7.

De deltagande medlemsstaterna uppmanas också att fortsätta att samarbeta med Pescos sekretariat i bilaterala dialoger som syftar till att uppnå, upprätthålla eller till och med ytterligare förbättra en positiv utveckling när det gäller att uppnå de mer bindande åtagandena. Pesco-sekretariatet kommer att utarbeta ett reviderat informationsdokument som underlag för nationella genomförandeplaner baserat på den nya uppsättningen mer exakta mål för den andra inledande Pesco-etappen, vilket skulle kunna inbegripa en tidsram för de deltagande medlemsstaterna för att nå de överenskomna riktmärkena.

| 8. | De deltagande medlemsstaterna uppmanas att använda den digitala plattform som utvecklats av Europeiska försvarsbyrån (EDA) för Pescos räkning för inlämning av sina nationella genomförandeplaner, vilket kommer att göra det möjligt för dem att använda de uppgifter som de redan har tillhandahållit, till exempel inom ramen för Pesco, den samordnade årliga försvarsöversikten och andra relevanta försvarsinitiativ från unionen, och som kommer att minska den administrativa bördan för de deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

De deltagande medlemsstaterna uppmanas att använda den digitala plattform som utvecklats av Europeiska försvarsbyrån (EDA) för Pescos räkning för inlämning av sina nationella genomförandeplaner, vilket kommer att göra det möjligt för dem att använda de uppgifter som de redan har tillhandahållit, till exempel inom ramen för Pesco, den samordnade årliga försvarsöversikten och andra relevanta försvarsinitiativ från unionen, och som kommer att minska den administrativa bördan för de deltagande medlemsstaterna.

| 9. | De deltagande medlemsstaterna uppmanas att gå längre än den nuvarande nivån när det gäller åtaganden som rör försvarssektorns industriella dimension genom att tillhandahålla planer med tydliga indikationer på att de projekt som härrör från deras industripolitik och anskaffningsstrategier bidrar till att göra den europeiska försvarsindustrin mer konkurrenskraftig och har en positiv inverkan på den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. |
| --- | --- |

9.

De deltagande medlemsstaterna uppmanas att gå längre än den nuvarande nivån när det gäller åtaganden som rör försvarssektorns industriella dimension genom att tillhandahålla planer med tydliga indikationer på att de projekt som härrör från deras industripolitik och anskaffningsstrategier bidrar till att göra den europeiska försvarsindustrin mer konkurrenskraftig och har en positiv inverkan på den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen.

| 10. | De deltagande medlemsstaterna uppmanas starkt att, inom ramen för sina resurser och sin förmåga, öka sina bidrag till Pescos operativa aspekter, medan brister identifieras med särskild inriktning på tillgången till strategiskt utplacerbara styrkor för genomförandet av unionens ambitionsnivå, på förteckningarna över krav för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, på databaser för snabbinsatser och på tjänstgöringslistan för EU:s stridsgrupper. |
| --- | --- |

10.

De deltagande medlemsstaterna uppmanas starkt att, inom ramen för sina resurser och sin förmåga, öka sina bidrag till Pescos operativa aspekter, medan brister identifieras med särskild inriktning på tillgången till strategiskt utplacerbara styrkor för genomförandet av unionens ambitionsnivå, på förteckningarna över krav för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, på databaser för snabbinsatser och på tjänstgöringslistan för EU:s stridsgrupper.

| 11. | Eftersom ett framgångsrikt fullgörande av Pescos mer bindande åtaganden kräver en kollektiv och en individuell insats från alla deltagande medlemsstater, och för att säkerställa nödvändig politisk drivkraft, bör de deltagande medlemsstaterna 2022 samt vartannat år därefter komplettera sina nationella genomförandeplaner med ett politiskt uttalande på hög nivå i vilket de redogör för de viktigaste resultaten och anger specifika nationella prioriteringar (särskilt stöd till genomförandet av EU:s prioriteringar för förmågeutveckling och resultat och rekommendationer i den samordnade årliga försvarsöversikten) och bidrag till fullgörandet av de mer bindande åtagandena. |
| --- | --- |

11.

Eftersom ett framgångsrikt fullgörande av Pescos mer bindande åtaganden kräver en kollektiv och en individuell insats från alla deltagande medlemsstater, och för att säkerställa nödvändig politisk drivkraft, bör de deltagande medlemsstaterna 2022 samt vartannat år därefter komplettera sina nationella genomförandeplaner med ett politiskt uttalande på hög nivå i vilket de redogör för de viktigaste resultaten och anger specifika nationella prioriteringar (särskilt stöd till genomförandet av EU:s prioriteringar för förmågeutveckling och resultat och rekommendationer i den samordnade årliga försvarsöversikten) och bidrag till fullgörandet av de mer bindande åtagandena.

IV.   Pesco-projekt

| 12. | De 46 Pesco-projekten bidrar till uppfyllandet av de 20 mer bindande åtagandena. 32 av dessa projekt kan kopplas till de samarbetsmöjligheter, inbegripet de fokusområden som identifierats av den samordnade årliga försvarsöversikten. Dessutom rör 24 av projekten direkt de förmågemål med hög påverkansgrad som mildrar kritiska brister i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, medan 18 av dem gör det indirekt. |
| --- | --- |

12.

De 46 Pesco-projekten bidrar till uppfyllandet av de 20 mer bindande åtagandena. 32 av dessa projekt kan kopplas till de samarbetsmöjligheter, inbegripet de fokusområden som identifierats av den samordnade årliga försvarsöversikten. Dessutom rör 24 av projekten direkt de förmågemål med hög påverkansgrad som mildrar kritiska brister i GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, medan 18 av dem gör det indirekt.

| 13. | Medan ett betydande antal Pesco-projekt förväntas ge konkreta resultat senast i slutet av 2025, i linje med rådets slutsatser av den 20 november 2020 om den strategiska översynen av Pesco 2020, anger lägesrapporten om Pesco-projekten till rådet av den 2 juni 2021 att vissa av dem kan ha svårt att uppnå de förväntade resultaten vid den tidpunkten. Pescos synlighet och trovärdighet kommer att avgöras genom ett framgångsrikt genomförande av samtliga pågående Pesco-projekt och genom att konkreta resultat och erforderliga förmågor uppnås i tid. |
| --- | --- |

13.

Medan ett betydande antal Pesco-projekt förväntas ge konkreta resultat senast i slutet av 2025, i linje med rådets slutsatser av den 20 november 2020 om den strategiska översynen av Pesco 2020, anger lägesrapporten om Pesco-projekten till rådet av den 2 juni 2021 att vissa av dem kan ha svårt att uppnå de förväntade resultaten vid den tidpunkten. Pescos synlighet och trovärdighet kommer att avgöras genom ett framgångsrikt genomförande av samtliga pågående Pesco-projekt och genom att konkreta resultat och erforderliga förmågor uppnås i tid.

| 14. | Därför understryker rådet att de deltagande medlemsstaterna bör anstränga sig för att nå konkreta resultat som planerat, särskilt för de projekt från den första och andra omgången som fortfarande befinner sig på idéstadiet och de projekt som står inför stora begränsningar i samband med ytterligare förfining av mål, omfattning och resultat. Detta är en indikation på att dessa projekt kräver noggrann granskning gällande hur de bör drivas vidare eller huruvida några av dem bör grupperas eller slås samman för att öka deras genomslagskraft och effektivitet, spara resurser, öka synergierna och undvika onödigt dubbelarbete. Om projektmedlemmar konstaterar att de förväntade resultaten inte kan uppnås bör sådana projekt antingen återupplivas eller avslutas så att man säkerställer att alla Pesco-projekt är relevanta, effektiva och trovärdiga. |
| --- | --- |

14.

Därför understryker rådet att de deltagande medlemsstaterna bör anstränga sig för att nå konkreta resultat som planerat, särskilt för de projekt från den första och andra omgången som fortfarande befinner sig på idéstadiet och de projekt som står inför stora begränsningar i samband med ytterligare förfining av mål, omfattning och resultat. Detta är en indikation på att dessa projekt kräver noggrann granskning gällande hur de bör drivas vidare eller huruvida några av dem bör grupperas eller slås samman för att öka deras genomslagskraft och effektivitet, spara resurser, öka synergierna och undvika onödigt dubbelarbete. Om projektmedlemmar konstaterar att de förväntade resultaten inte kan uppnås bör sådana projekt antingen återupplivas eller avslutas så att man säkerställer att alla Pesco-projekt är relevanta, effektiva och trovärdiga.

| 15. | Rådet rekommenderar att projektsamordnaren eller projektsamordnarna informerar Pesco-sekretariatet och de övriga deltagande medlemsstaterna oftare om läget för deras Pesco-projekt, i syfte att öka transparensen och Pesco-sekretariatets förmåga att spela en större roll när det gäller att ge råd till de deltagande medlemsstaterna. I detta sammanhang bör Pesco-sekretariatets resurser ökas ytterligare. |
| --- | --- |

15.

Rådet rekommenderar att projektsamordnaren eller projektsamordnarna informerar Pesco-sekretariatet och de övriga deltagande medlemsstaterna oftare om läget för deras Pesco-projekt, i syfte att öka transparensen och Pesco-sekretariatets förmåga att spela en större roll när det gäller att ge råd till de deltagande medlemsstaterna. I detta sammanhang bör Pesco-sekretariatets resurser ökas ytterligare.

| 16. | Rådet uppmanar de deltagande medlemsstaterna att prioritera en europeisk samarbetsstrategi för att åtgärda kapacitetsbrister och på bästa sätt utnyttja EDA liksom europeiska forumet för gemensam förmågeutveckling i linje med det överenskomna åtagandet inom ramen för Pesco, inbegripet EDA:s stöd för att färdigställa projektförslag inom ramen för Pesco och eventuellt stöd till genomförandet av Pesco-projekt. |
| --- | --- |

16.

Rådet uppmanar de deltagande medlemsstaterna att prioritera en europeisk samarbetsstrategi för att åtgärda kapacitetsbrister och på bästa sätt utnyttja EDA liksom europeiska forumet för gemensam förmågeutveckling i linje med det överenskomna åtagandet inom ramen för Pesco, inbegripet EDA:s stöd för att färdigställa projektförslag inom ramen för Pesco och eventuellt stöd till genomförandet av Pesco-projekt.

| 17. | De deltagande medlemsstaterna kan uppmana Pesco-sekretariatet att föreslå idéer till potentiella nya Pesco-projekt som hittills inte tagits upp av dem inom ramen för Pesco, med beaktande av resultat och rekommendationer från den samordnade årliga försvarsöversikten samt EU:s prioriteringar för förmågeutveckling med ursprung i förmågeutvecklingsplanen, inbegripet förmågemålen med hög påverkansgrad. |
| --- | --- |

17.

De deltagande medlemsstaterna kan uppmana Pesco-sekretariatet att föreslå idéer till potentiella nya Pesco-projekt som hittills inte tagits upp av dem inom ramen för Pesco, med beaktande av resultat och rekommendationer från den samordnade årliga försvarsöversikten samt EU:s prioriteringar för förmågeutveckling med ursprung i förmågeutvecklingsplanen, inbegripet förmågemålen med hög påverkansgrad.

| 18. | I syfte att identifiera och generera framtida Pesco-projektförslag uppmanar rådet de deltagande medlemsstaterna att stärka användningen av unionens verktyg för planering och förmågeutveckling samt resultaten och rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten för att ytterligare finslipa projektförslag, särskilt när det gäller fokusområden och fastställda samarbetsmöjligheter, även på det operativa området. Rådet uppmanar de deltagande medlemsstaterna att fortsätta att lämna in Pesco-projektförslag, och särskilt avseende projekt med en mer operativ inriktning och kortsiktiga effekter på grundval av redan befintliga förmågor samt projekt som bidrar till att åtgärda de strategiska förmågebrister och behov som har identifieras inom förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten. |
| --- | --- |

18.

I syfte att identifiera och generera framtida Pesco-projektförslag uppmanar rådet de deltagande medlemsstaterna att stärka användningen av unionens verktyg för planering och förmågeutveckling samt resultaten och rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten för att ytterligare finslipa projektförslag, särskilt när det gäller fokusområden och fastställda samarbetsmöjligheter, även på det operativa området. Rådet uppmanar de deltagande medlemsstaterna att fortsätta att lämna in Pesco-projektförslag, och särskilt avseende projekt med en mer operativ inriktning och kortsiktiga effekter på grundval av redan befintliga förmågor samt projekt som bidrar till att åtgärda de strategiska förmågebrister och behov som har identifieras inom förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten.

V.   Det fortsatta arbetet

| 19. | Rådets rekommendation, som anger mer exakta mål för vart och ett av de mer bindande åtagandena för den andra inledande Pesco-etappen 2021–2025, bör antas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

19.

Rådets rekommendation, som anger mer exakta mål för vart och ett av de mer bindande åtagandena för den andra inledande Pesco-etappen 2021–2025, bör antas så snart som möjligt.

| 20. | Efter godkännandet av den rekommendationen kommer Pesco-sekretariatet att tillhandahålla ett reviderat informationsdokument som underlag för nationella genomförandeplaner baserat på den nya uppsättningen mer exakta mål för den andra inledande Pesco-etappen, vilket skulle kunna inbegripa en tidsram för de deltagande medlemsstaterna för att nå de överenskomna riktmärkena. |
| --- | --- |

20.

Efter godkännandet av den rekommendationen kommer Pesco-sekretariatet att tillhandahålla ett reviderat informationsdokument som underlag för nationella genomförandeplaner baserat på den nya uppsättningen mer exakta mål för den andra inledande Pesco-etappen, vilket skulle kunna inbegripa en tidsram för de deltagande medlemsstaterna för att nå de överenskomna riktmärkena.

| 21. | De deltagande medlemsstaterna uppmanas att se över sina nationella genomförandeplaner i syfte att uppdatera dem vid behov och att lägga fram sina uppdaterade nationella genomförandeplaner för Pesco-sekretariatet (inklusive genom EDA:s digitala plattform) senast den 10 mars 2022. Nästa uppdatering av de nationella genomförandeplanerna bör åtföljas av ett politiskt uttalande på hög nivå i vilket de deltagande medlemsstaterna bör redogöra för sina viktigaste resultat och ange specifika nationella prioriteringar och bidrag. |
| --- | --- |

21.

De deltagande medlemsstaterna uppmanas att se över sina nationella genomförandeplaner i syfte att uppdatera dem vid behov och att lägga fram sina uppdaterade nationella genomförandeplaner för Pesco-sekretariatet (inklusive genom EDA:s digitala plattform) senast den 10 mars 2022. Nästa uppdatering av de nationella genomförandeplanerna bör åtföljas av ett politiskt uttalande på hög nivå i vilket de deltagande medlemsstaterna bör redogöra för sina viktigaste resultat och ange specifika nationella prioriteringar och bidrag.

| 22. | Rådet erinrade om att Pesco-sekretariatet och de deltagande medlemsstaterna, i linje med den strategiska översynen av Pesco 2020, bör fortsätta att arbeta med incitament för att förbättra fullgörandet av åtagandena, särskilt där framstegen av den höga representanten bedömts och av rådet framhållits vara otillräckliga, nämligen när det gäller de operativa åtagandena och åtagandena som rör det europeiska samverkansinriktade arbetssättet. För att säkerställa politisk drivkraft och ett stärkt politiskt egenansvar bör de deltagande medlemsstaterna och den höga representanten även fortsättningsvis föra regelbundna politiska diskussioner på hög nivå. |
| --- | --- |

22.

Rådet erinrade om att Pesco-sekretariatet och de deltagande medlemsstaterna, i linje med den strategiska översynen av Pesco 2020, bör fortsätta att arbeta med incitament för att förbättra fullgörandet av åtagandena, särskilt där framstegen av den höga representanten bedömts och av rådet framhållits vara otillräckliga, nämligen när det gäller de operativa åtagandena och åtagandena som rör det europeiska samverkansinriktade arbetssättet. För att säkerställa politisk drivkraft och ett stärkt politiskt egenansvar bör de deltagande medlemsstaterna och den höga representanten även fortsättningsvis föra regelbundna politiska diskussioner på hög nivå.

| 23. | De deltagande medlemsstaterna uppmanas att fortsätta att samarbeta med Pescos sekretariat i bilaterala dialoger som syftar till att uppnå, upprätthålla eller till och med ytterligare förbättra en positiv utveckling när det gäller att uppnå de mer bindande åtagandena. Pesco-sekretariatet skulle lämna rekommendationer som är skräddarsydda för varje deltagande medlemsstat för diskussion under dessa dialoger. I detta avseende bör Pesco-sekretariatet stärkas ytterligare. |
| --- | --- |

23.

De deltagande medlemsstaterna uppmanas att fortsätta att samarbeta med Pescos sekretariat i bilaterala dialoger som syftar till att uppnå, upprätthålla eller till och med ytterligare förbättra en positiv utveckling när det gäller att uppnå de mer bindande åtagandena. Pesco-sekretariatet skulle lämna rekommendationer som är skräddarsydda för varje deltagande medlemsstat för diskussion under dessa dialoger. I detta avseende bör Pesco-sekretariatet stärkas ytterligare.

| 24. | Rådet erinrar om att de deltagande medlemsstaterna, med hänsyn tagen till resultatet av den strategiska kompassen, mot bakgrund av processen för den strategiska översyn av Pesco som ska genomföras före utgången av den andra inledande Pesco-etappen 2025 och såsom anges i underrättelsen om Pesco, som även hänvisar till säkerhets- och försvarspolitikens särskilda karaktär i vissa medlemsstater, kommer att bedöma fullgörandet av alla åtaganden inom ramen för Pesco samt diskutera och besluta om nya åtaganden, i syfte att inleda en ny etapp mot en europeisk säkerhets- och försvarsmässig integration. |
| --- | --- |

24.

Rådet erinrar om att de deltagande medlemsstaterna, med hänsyn tagen till resultatet av den strategiska kompassen, mot bakgrund av processen för den strategiska översyn av Pesco som ska genomföras före utgången av den andra inledande Pesco-etappen 2025 och såsom anges i underrättelsen om Pesco, som även hänvisar till säkerhets- och försvarspolitikens särskilda karaktär i vissa medlemsstater, kommer att bedöma fullgörandet av alla åtaganden inom ramen för Pesco samt diskutera och besluta om nya åtaganden, i syfte att inleda en ny etapp mot en europeisk säkerhets- och försvarsmässig integration.

Utfärdad i Bryssel den 16 november 2021.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  EUT L 331, 14.12.2017, s. 57.

1

(2)  EUT C 88, 8.3.2018, s. 1.

2

(3)  EUT C 374, 16.10.2018, s. 1.

3

(4)  EUT C 463, 16.11.2021. s. 1.

4

(5)  Dessa styrkor kan användas av de deltagande medlemsstaterna inom EU-ramen, för nationella behov, samt i olika sammanhang som FN och Nato.

5

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 17.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 464/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 464/15

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10460 – DMK / NIESKY / UELZENA / MILCHTROCKNUNG SÜDHANNOVER)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 464/03)

Kommissionen beslutade den 4 november 2021 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på tyska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10460. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32021M10460. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 17.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 464/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 464/16

---

Eurons växelkurs (1)

16 november 2021

(2021/C 464/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1368 |
| JPY | japansk yen | 129,89 |
| DKK | dansk krona | 7,4367 |
| GBP | pund sterling | 0,84533 |
| SEK | svensk krona | 10,0293 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0528 |
| ISK | isländsk krona | 150,40 |
| NOK | norsk krona | 9,8863 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,227 |
| HUF | ungersk forint | 366,35 |
| PLN | polsk zloty | 4,6545 |
| RON | rumänsk leu | 4,9493 |
| TRY | turkisk lira | 11,6020 |
| AUD | australisk dollar | 1,5490 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4248 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,8544 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6186 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5393 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 343,00 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,3177 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,2627 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5099 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 182,27 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7359 |
| PHP | filippinsk peso | 57,225 |
| RUB | rysk rubel | 83,1933 |
| THB | thailändsk baht | 37,153 |
| BRL | brasiliansk real | 6,1838 |
| MXN | mexikansk peso | 23,4423 |
| INR | indisk rupie | 84,5404 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1368

JPY

japansk yen

129,89

DKK

dansk krona

7,4367

GBP

pund sterling

0,84533

SEK

svensk krona

10,0293

CHF

schweizisk franc

1,0528

ISK

isländsk krona

150,40

NOK

norsk krona

9,8863

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,227

HUF

ungersk forint

366,35

PLN

polsk zloty

4,6545

RON

rumänsk leu

4,9493

TRY

turkisk lira

11,6020

AUD

australisk dollar

1,5490

CAD

kanadensisk dollar

1,4248

HKD

Hongkongdollar

8,8544

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6186

SGD

singaporiansk dollar

1,5393

KRW

sydkoreansk won

1 343,00

ZAR

sydafrikansk rand

17,3177

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,2627

HRK

kroatisk kuna

7,5099

IDR

indonesisk rupiah

16 182,27

MYR

malaysisk ringgit

4,7359

PHP

filippinsk peso

57,225

RUB

rysk rubel

83,1933

THB

thailändsk baht

37,153

BRL

brasiliansk real

6,1838

MXN

mexikansk peso

23,4423

INR

indisk rupie

84,5404

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 17.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 464/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 464/17

---

Ansökningsomgång 2022 – EAC/A10/2021

Europeiska solidaritetskåren

(2021/C 464/05)

1.   Inledning och mål

Denna inbjudan att lämna förslag grundar sig på Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/888 av den 20 maj 2021 om inrättande av Europeiska solidaritetskåren och på den europeiska solidaritetskårens årliga arbetsprogram för 2022 (C (2021) 7860). Programmet för Europeiska solidaritetskåren omfattar perioden 2021–2027. Programmets allmänna och särskilda mål anges i artikel 3 i förordningen.

2.   Insatser

Denna ansökningsomgång gäller följande insatser inom programmet för Europeiska solidaritetskåren:

| — | Volontärprojekt |
| --- | --- |

—

Volontärprojekt

| — | Volontärgrupper på högprioriterade områden |
| --- | --- |

—

Volontärgrupper på högprioriterade områden

| — | Solidaritetsprojekt |
| --- | --- |

—

Solidaritetsprojekt

| — | Kvalitetsmärket för frivilliginsatser för solidaritet |
| --- | --- |

—

Kvalitetsmärket för frivilliginsatser för solidaritet

| — | Kvalitetsmärket för frivilligarbete inom humanitärt bistånd |
| --- | --- |

—

Kvalitetsmärket för frivilligarbete inom humanitärt bistånd

| — | Volontärarbete inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd |
| --- | --- |

—

Volontärarbete inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd

3.   Stödberättigande

Alla offentliga eller privata enheter, oavsett om de är ideella eller vinstdrivande, lokala, regionala, nationella eller internationella kan ansöka om finansiering inom ramen för den Europeiska solidaritetskåren. Dessutom kan grupper av unga som är registrerade i Europeiska solidaritetskårens portal ansöka om finansiering för solidaritetsprojekt.

Följande länder (1) får delta fullt ut i alla Solidaritetskårens insatser:

| — | EU:s 27 medlemsstater och utomeuropeiska länder och territorier. |
| --- | --- |

—

EU:s 27 medlemsstater och utomeuropeiska länder och territorier.

| — | Tredjeländer som är associerade till programmet.






  — | Efta-/EES- länderna: Island och Liechtenstein. |
| --- | --- | --- |

—

Tredjeländer som är associerade till programmet.

—

Efta-/EES- länderna: Island och Liechtenstein.

| — | EU:s kandidatländer (2): Republiken Turkiet, Republiken Nordmakedonien. |
| --- | --- |

—

EU:s kandidatländer (2): Republiken Turkiet, Republiken Nordmakedonien.

Dessutom är vissa programområden öppna för rättsliga enheter från tredjeländer som inte är associerade till programmet.

Närmare uppgifter om villkor för deltagande finns i Europeiska solidaritetskårens handledning för 2022.

4.   Budget och projektens löptid

Denna ansökningsomgång har en öronmärkt budget på uppskattningsvis 138 800 000 euro.

Den sammanlagda budgeten som öronmärkts för denna ansökningsomgång samt dess fördelning är preliminär och beroende av att 2022 års arbetsprogram för Europeiska solidaritetskåren antas, och den kan ändras om det årliga arbetsprogrammet för Europeiska solidaritetskåren ändras. Potentiella sökande ombes att regelbundet titta på de årliga arbetsprogrammen för Europeiska solidaritetskåren och ändringarna i dessa på https://europa.eu/youth/solidarity/organisations/reference-documents-resources

Bidragen och projektens löptid varierar beroende på sådana faktorer som projektets typ och vilken typ av sökande som är stödberättigade.

5.   Sista ansökningsdag

Alla tidsfrister löper ut kl. 12.00, centraleuropeisk tid.

| Volontärprojekt | den 23 februari 2022 |
| --- | --- |
| (extra omgång)
  den 4 oktober 2022 |
| Solidaritetsprojekt | den 23 februari 2022 |
| (extra omgång)
  den 4 maj 2022 |
| den 4 oktober 2022 |

Volontärprojekt

den 23 februari 2022

(extra omgång)

den 4 oktober 2022

Solidaritetsprojekt

den 23 februari 2022

(extra omgång)

den 4 maj 2022

den 4 oktober 2022

Alla tidsfrister löper ut kl. 17.00, centraleuropeisk tid.

| Volontärgrupper på högprioriterade områden | den 6 april 2022 |
| --- | --- |
| Volontärarbete inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd | den 3 maj 2022 |

Volontärgrupper på högprioriterade områden

den 6 april 2022

Volontärarbete inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd

den 3 maj 2022

Ansökningar om kvalitetsmärken kan skickas in fortlöpande.

Närmare information om hur du lämnar in en ansökan finns i Europeiska solidaritetskårens handledning för 2022.

6.   Ytterligare information

Utförliga uppgifter om denna ansökningsomgång, inklusive prioriteringarna, finns i Europeiska solidaritetskårens handledning för 2022 på följande adress: https://europa.eu/youth/solidarity/organisations/calls-for-proposals

Europeiska solidaritetskårens handledning för 2022 utgör en del av denna ansökningsomgång och villkoren för deltagande och finansiering i handledningen gäller fullt ut för denna ansökningsomgång.

---

(1)  Rättsliga enheter och personer som är lagligen bosatta i dessa länder.

(2)  Med förbehåll för att bilaterala associeringsavtal undertecknas.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 17.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 464/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 464/19

---

Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko

(2021/C 464/06)

Europeiska kommissionen (kommissionen) har tagit emot ett klagomål enligt artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), i vilket det görs gällande att import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Marocko dumpas och därmed vållar unionsindustrin skada (2).

1.   Klagomål

Klagomålet ingavs den 4 oktober 2021 av Association of European Wheel Manufacturers (klaganden). Klagomålet ingavs för unionsindustrins räkning avseende vissa aluminiumhjul i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen.

En icke-konfidentiell version av klagomålet och av analysen som visar i vilken grad det finns stöd för klagomålet bland unionsproducenterna finns att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av. I avsnitt 5.6 i detta tillkännagivande ges information om hur tillgång fås till dessa ärendehandlingar.

2.   Undersökt produkt

Den produkt som är föremål för denna undersökning är aluminiumhjul till motorfordon enligt KN-nummer 8701–8705, med eller utan tillbehör och med eller utan däck (den undersökta produkten).

Alla berörda parter som önskar lämna uppgifter om produktdefinitionen måste göra detta inom tio dagar efter det att detta tillkännagivande offentliggjorts (3).

3.   Påstående om dumpning

Den produkt som enligt klagomålet dumpas är den undersökta produkten med ursprung i Marocko (det berörda landet), som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 8708 70 10 och 8708 70 50 (Taric-nummer: 8708701015, 8708701050, 8708705015 och 8708705050). Dessa KN-nummer och Taric-nummer nämns endast upplysningsvis. Omfattningen av denna undersökning är begränsad till definitionen av den undersökta produkten i avsnitt 2.

I avsaknad av tillförlitliga uppgifter om de inhemska priserna i det berörda landet grundas påståendet om dumpning på en jämförelse mellan ett konstruerat normalvärde (dvs. tillverkningskostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst) och exportpriset (fritt fabrik) på den undersökta produkten när den säljs på export till unionen.

De dumpningsmarginaler som beräknats på grundval av denna jämförelse är betydande för det berörda landet.

4.   Påstående om skada och orsakssamband

Klaganden har lagt fram bevisning till stöd för att importen av den undersökta produkten från det berörda landet har ökat totalt sett, både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel, och i en betydande takt, vilket talar för att en väsentligt ökad import är sannolik.

Dessutom påstås det i klagomålet att importen till unionen sker till priser som, utöver andra negativa konsekvenser, redan inverkat negativt på unionsindustrins försäljningspriser, försäljningsvolymer, marknadsandel och lönsamhetsnivå.

Vidare lägger klaganden fram bevisning för att det finns tillräckligt med fritt tillgänglig kapacitet i Marocko som talar för att en väsentligt ökad import är sannolik.

Det påstås också att inflödet av dumpad import sannolikt kommer att öka avsevärt på grund av de beställningar som redan förlorats till Marocko, vilket kommer att påverka de ekonomiska indikatorerna för unionsindustrin under 2021 och under efterföljande år.

5.   Förfarande

Kommissionen har efter att ha informerat medlemsstaterna slagit fast att klagomålet har ingetts av unionsindustrin eller för dess räkning och att bevisningen är tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleds. Kommissionen inleder därför en undersökning enligt artikel 5 i grundförordningen.

Syftet med undersökningen är att fastställa huruvida den undersökta produkten med ursprung i det berörda landet dumpas och huruvida den dumpade importen har vållat eller hotar att vålla unionsindustrin skada.

Om så visar sig vara fallet kommer man att undersöka huruvida det ligger i unionens intresse, eller inte, att införa åtgärder enligt artikel 21 i grundförordningen.

Kommissionen vill också göra parterna uppmärksamma på tillkännagivandet om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (4), som kan vara tillämpligt på detta förfarande.

5.1.   
  Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningen av dumpning och skada omfattar perioden från och med den 1 oktober 2020 till och med den 30 september 2021(undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden).

5.2.   
  Synpunkter på klagomålet och inledandet av undersökningen

Alla berörda parter som önskar lämna synpunkter på klagomålet (inbegripet frågor som rör skada och orsakssamband) eller andra aspekter rörande inledandet av undersökningen (inklusive i vilken grad det finns stöd för klagomålet) ska lämna dessa inom 37 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

En begäran om att bli hörd rörande inledandet av undersökningen ska lämnas in inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts.

5.3.   
  Förfarande för fastställande av dumpning

Exporterande tillverkare (5) av den undersökta produkten från det berörda landet uppmanas att delta i kommissionens undersökning.

5.3.1.   Undersökning av exporterande tillverkare

5.3.1.1.   Förfarande för att välja ut vilka exporterande tillverkare som ska undersökas i det berörda landet

a)   Stickprovsförfarande

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i det berörda landet kan vara berörda av förfarandet och för att det ska vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, kan kommissionen komma att besluta att göra ett urval genom att endast låta ett begränsat antal exporterande tillverkare ingå i undersökningen (s.k. stickprovsförfarande). Stickprovsförfarandet kommer att genomföras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval ombeds alla exporterande tillverkare, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att lämna uppgifter om sitt/sina företag till kommissionen inom sju dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts. Uppgifterna ska lämnas via TRON.tdi på följande adress: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/AD686_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. Information om åtkomst till Tron finns i avsnitten 5.6 och 5.8.

För att kommissionen ska få de uppgifter den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland de exporterande tillverkarna har den även kontaktat myndigheterna i det berörda landet och kan komma att kontakta kända intresseorganisationer för exporterande tillverkare.

Om det blir nödvändigt med ett stickprovsförfarande kan urvalet av exporterande tillverkare komma att baseras på den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Kommissionen kommer, vid behov genom det berörda landets myndigheter, att underrätta alla kända exporterande producenter, myndigheterna i det berörda landet och intresseorganisationer för exporterande producenter om vilka företag som valts ut att ingå i urvalet.

När kommissionen mottagit de uppgifter som är nödvändiga för att den ska kunna göra ett urval av exporterande tillverkare kommer den att underrätta berörda parter om huruvida de valts ut till att ingå i urvalet eller inte. De exporterande tillverkare som ingår i urvalet ska, om inget annat anges, lämna in ett besvarat frågeformulär inom 30 dagar efter det att de har underrättats om urvalet.

Kommissionen kommer att göra en notering i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av rörande urvalets sammansättning. Eventuella synpunkter på urvalet måste ha inkommit inom tre dagar efter underrättelsen om urvalet.

Ett exemplar av frågeformuläret för exporterande tillverkare finns att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

Frågeformuläret kommer även att göras tillgängligt för alla kända intresseorganisationer för exporterande tillverkare och för myndigheterna i det landet.

Utan att det påverkar den eventuella tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen ska exporterande tillverkare som samtyckt till att ingå i urvalet, men som inte har valts ut, anses vara samarbetsvilliga (samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet). Utan att det påverkar tillämpningen av avsnitt 5.3.1.1b gäller att importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet inte får åläggas en antidumpningstull som överstiger den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts för de exporterande tillverkare som ingår i urvalet (6).

b)   Individuell dumpningsmarginal för exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet

De samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet kan i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen begära att kommissionen fastställer individuella dumpningsmarginaler för dem. Exporterande tillverkare som vill ansöka om en individuell dumpningsmarginal måste fylla i ett frågeformulär och, om inget annat anges, lämna in det korrekt ifyllt inom 30 dagar efter det att berörda parter underrättats om urvalet. Ett exemplar av frågeformuläret för exporterande tillverkare finns att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563. Kommissionen kommer att undersöka om de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet kan beviljas en individuell tull i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen.

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet som begär en individuell dumpningsmarginal bör emellertid vara medvetna om att kommissionen ändå kan komma att besluta att inte fastställa någon sådan för dem, t.ex. om antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i urvalet är så stort att en individuell undersökning skulle bli orimligt betungande och förhindra att undersökningen avslutas i tid.

5.3.2.   Undersökning av icke-närstående importörer (7) (8)

Icke-närstående importörer som importerar den undersökta produkten från det berörda landet till unionen uppmanas att delta i denna undersökning.

Eftersom ett stort antal icke-närstående importörer kan vara berörda av förfarandet och för att det ska vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, kan kommissionen komma att besluta att göra ett urval genom att endast låta ett begränsat antal icke-närstående importörer ingå i undersökningen (s.k. stickprovsförfarande). Stickprovsförfarandet kommer att genomföras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval ombeds alla icke-närstående importörer, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att lämna de uppgifter om sitt eller sina företag som anges i bilagan till detta tillkännagivande till kommissionen inom sju dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts.

För att kommissionen ska få de uppgifter den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland de icke-närstående importörerna kan den även komma att kontakta alla kända intresseorganisationer för importörer.

Om det blir nödvändigt med ett stickprovsförfarande kan urvalet av importörer komma att baseras på den största representativa försäljningsvolym av den undersökta produkten i unionen som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande.

När kommissionen mottagit de uppgifter som är nödvändiga för att den ska kunna göra ett urval kommer den att underrätta berörda parter om sitt beslut vad gäller urvalet av importörer. Kommissionen kommer även att göra en notering i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av rörande urvalets sammansättning. Eventuella synpunkter på urvalet måste ha inkommit inom tre dagar efter underrättelsen om urvalet.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för sin undersökning kommer den att sända frågeformulär till de icke-närstående importörer som ingår i urvalet. Dessa parter ska, om inget annat anges, lämna in ett besvarat frågeformulär inom 30 dagar efter det att de har underrättats om urvalet.

Ett exemplar av frågeformuläret för importörer finns att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats:https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

5.4.   
  Förfarande för fastställande av skada eller risk för skada och undersökning av unionstillverkare

Fastställandet av skada grundas på faktisk bevisning och inbegriper en objektiv granskning av den dumpade importens volym, dess inverkan på priserna på unionsmarknaden och dess inverkan på unionsindustrin. För att kommissionen ska kunna fastställa om unionsindustrin har lidit skada eller om det finns en risk för att den kommer att lida skada uppmanas unionstillverkarna av den undersökta produkten att delta i kommissionens undersökning.

Eftersom ett stort antal unionsproducenter berörs av förfarandet, och för att det ska vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, har kommissionen beslutat att göra ett urval genom att endast låta ett begränsat antal unionsproducenter ingå i undersökningen (s.k. stickprovsförfarande). Stickprovsförfarandet kommer att genomföras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

Kommissionen har gjort ett preliminärt urval av unionsproducenter. Närmare uppgifter finns i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av. Berörda parter uppmanas härmed att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Dessutom ska övriga unionsproducenter, eller företrädare som agerar på deras vägnar, som anser att det finns skäl för att de bör ingå i urvalet kontakta kommissionen inom sju dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts. Alla synpunkter på det preliminära urvalet ska, om inget annat anges, lämnas inom sju dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts.

Kommissionen kommer att underrätta alla kända producenter och/eller intresseorganisationer för unionsproducenter om vilka företag som slutligen valts ut att ingå i urvalet.

De unionsproducenter som ingår i urvalet ska, om inget annat anges, lämna in ett besvarat frågeformulär inom 30 dagar efter det att de har underrättats om urvalet.

Ett exemplar av frågeformuläret för unionstillverkare finns att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563.

5.5.   
  Förfarande för bedömning av unionens intresse

Om dumpning och därav vållad skada konstateras kommer det att fattas ett beslut i enlighet med artikel 21 i grundförordningen om huruvida införandet av antidumpningsåtgärder inte skulle strida mot unionens intresse. Unionstillverkare, importörer och deras intresseorganisationer, användare och deras intresseorganisationer, fackföreningar samt konsumentorganisationer uppmanas att lämna uppgifter till kommissionen om huruvida ett införande av antidumpningsåtgärder skulle strida mot unionens intresse. Konsumentorganisationer som vill delta i undersökningen måste kunna visa att det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den undersökta produkten.

Uppgifter rörande bedömningen av unionens intresse måste, om inget annat anges, lämnas inom 37 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts. Dessa uppgifter kan lämnas antingen i valfritt format eller i ett frågeformulär utarbetat av kommissionen. Ett exemplar av frågeformulären, inklusive frågeformuläret för användare av den undersökta produkten, finns att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2563 De uppgifter som lämnas enligt artikel 21 i grundförordningen kommer endast att beaktas om de vid inlämnandet åtföljs av styrkande handlingar.

5.6.   
  Berörda parter

Berörda parter, såsom exporterande tillverkare, unionsproducenter, importörer och deras intresseorganisationer, användare och deras intresseorganisationer, fackföreningar och konsumentorganisationer, som vill delta i undersökningen måste först kunna visa att det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den undersökta produkten.

Exporterande tillverkare, unionsproducenter, importörer och intresseorganisationer som lämnat uppgifter i enlighet med de förfaranden som anges i avsnitten 5.3, 5.4 och 5.5 kommer att anses vara berörda parter om det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den undersökta produkten.

Andra parter kommer att kunna delta i undersökningen som berörda parter först från och med det att de gett sig till känna och endast under förutsättning att det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den undersökta produkten. Att anses som en berörd part påverkar inte tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen.

De ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av finns att tillgå via Tron.tdi på följande adress: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Följ anvisningarna på den sidan för att få tillgång (9).

5.7.   
  Möjlighet att bli hörd av kommissionens utredande avdelningar

Alla berörda parter kan begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar.

Begäran ska göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd samt en sammanfattning av de frågor den berörda parten önskar ta upp vid hörandet. Hörandet kommer endast att behandla de frågor som den berörda parten skriftligen angett på förhand.

Följande tidsramar gäller för höranden:

| — | Om hörandet ska äga rum innan tidsfristen för införandet av provisoriska åtgärder löper ut ska begäran göras inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts. Hörandet ska normalt sett äga rum inom 60 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts. |
| --- | --- |

—

Om hörandet ska äga rum innan tidsfristen för införandet av provisoriska åtgärder löper ut ska begäran göras inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts. Hörandet ska normalt sett äga rum inom 60 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts.

| — | Efter skedet med de provisoriska undersökningsresultaten ska en begäran göras inom fem dagar räknat från dagen för utlämnande av de provisoriska undersökningsresultaten eller informationsdokumentet. Hörandet ska normalt sett äga rum inom 15 dagar efter dagen för utlämnandet eller för utfärdandet av informationsdokumentet. |
| --- | --- |

—

Efter skedet med de provisoriska undersökningsresultaten ska en begäran göras inom fem dagar räknat från dagen för utlämnande av de provisoriska undersökningsresultaten eller informationsdokumentet. Hörandet ska normalt sett äga rum inom 15 dagar efter dagen för utlämnandet eller för utfärdandet av informationsdokumentet.

| — | I skedet med de slutgiltiga undersökningsresultaten ska begäran göras inom tre dagar efter dagen för det slutliga utlämnandet. Hörandet ska normalt sett äga rum inom den tidsfrist som fastställts för att lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet. Om det förekommer ett ytterligare slutligt utlämnande ska en begäran göras omedelbart efter mottagandet av detta ytterligare slutliga utlämnande. Hörandet ska normalt sett äga rum inom tidsfristen för att lämna synpunkter på detta utlämnande. |
| --- | --- |

—

I skedet med de slutgiltiga undersökningsresultaten ska begäran göras inom tre dagar efter dagen för det slutliga utlämnandet. Hörandet ska normalt sett äga rum inom den tidsfrist som fastställts för att lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet. Om det förekommer ett ytterligare slutligt utlämnande ska en begäran göras omedelbart efter mottagandet av detta ytterligare slutliga utlämnande. Hörandet ska normalt sett äga rum inom tidsfristen för att lämna synpunkter på detta utlämnande.

De angivna tidsfristerna påverkar inte kommissionens avdelningars rätt att bevilja höranden utanför tidsfristerna i de fall detta är motiverat eller kommissionens rätt att neka ett hörande i de fall detta är motiverat. Om kommissionen nekar en begäran om hörande ska den berörda parten underrättas om skälen till detta.

Höranden ska i princip inte användas till att lägga fram faktiska uppgifter som ännu inte förts till ärendehandlingarna. Berörda parter kan emellertid med hänsyn till god förvaltningspraxis och för att kommissionens avdelningar ska kunna göra framsteg i sin undersökning åläggas att lämna nya faktiska uppgifter efter ett hörande.

5.8.   
  Anvisningar för inlämnande av skriftliga inlagor och besvarade frågeformulär samt korrespondens

Uppgifter som lämnas in till kommissionen inom ramen för en undersökning avseende handelspolitiska skyddsåtgärder ska inte vara upphovsrättsskyddade. Innan berörda parter lämnar uppgifter och/eller data som omfattas av tredje parts upphovsrätt till kommissionen måste de begära särskilt tillstånd från upphovsrättsinnehavaren som uttryckligen tillåter a) kommissionen att använda dessa uppgifter och/eller dessa data för detta handelspolitiska skyddsförfarande, och att b) dessa uppgifter och/eller dessa data lämnas till de parter som berörs av undersökningen i en form som gör att de kan utöva sin rätt till försvar.

Alla skriftliga inlagor, inklusive sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, besvarade frågeformulär och korrespondens från de berörda parterna och för vilka de berörda parterna begär konfidentiell behandling ska vara märkta ”Sensitive” (10). Parter som lämnar uppgifter inom ramen för denna undersökning uppmanas att ange skälen till att de begär konfidentiell behandling.

Berörda parter som lämnar uppgifter märkta ”Sensitive” ska i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen även lämna en icke-konfidentiell sammanfattning av dessa uppgifter, vilken ska märkas ”For inspection by interested parties”. Sammanfattningarna ska vara tillräckligt detaljerade för att det ska vara möjligt att bilda sig en rimlig uppfattning om det väsentliga innehållet i de konfidentiella uppgifterna.

Om en part som lämnar konfidentiella uppgifter inte kan visa att begäran om konfidentiell behandling är välgrundad eller inte lämnar in en icke-konfidentiell sammanfattning i begärt format och av begärd kvalitet kan kommissionen komma att lämna uppgifterna utan beaktande om det inte med hjälp av lämpliga källor på ett tillfredsställande sätt kan visas att uppgifterna är riktiga.

Berörda parter uppmanas att skicka alla inlagor och framställningar, även skannade fullmakter och intyganden, via Tron.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Genom att använda Tron.tdi eller e-post godkänner de berörda parterna de regler som gäller för elektroniska inlagor i dokumentet ”KORRESPONDENS MED EUROPEISKA KOMMISSIONEN I ÄRENDEN SOM RÖR HANDELSPOLITISKA SKYDDSÅTGÄRDER” som finns på webbplatsen för GD Handel: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. De berörda parterna måste uppge namn, adress, telefonnummer och giltig e-postadress (fungerande officiell företagsadress) och se till att e-posten läses varje dag. När kommissionen fått dessa kontaktuppgifter kommer all korrespondens att ske uteslutande via Tron.tdi eller e-post, såvida de berörda parterna inte uttryckligen ber att få alla dokument från kommissionen på annat sätt eller dokumentens art gör att rekommenderad post krävs. I det ovannämnda dokumentet finns närmare bestämmelser och information om korrespondens med kommissionen, inklusive de principer som gäller inlagor via Tron.tdi och e-post.

Kommissionens kontaktuppgifter:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

E-post: TRADE-AD686-ARW-DUMPING@ec.europa.eu

TRADE-AD686-ARW-INJURY@ec.europa.eu

6.   Tidsplan för undersökningen

I enlighet med artikel 6.9 i grundförordningen ska undersökningen normalt sett avslutas inom 13 månader och under alla omständigheter inom 14 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts. I enlighet med artikel 7.1 i grundförordningen kan provisoriska åtgärder normalt sett införas senast sju månader, och under alla omständigheter senast åtta månader, efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts.

I enlighet med artikel 19a i grundförordningen ska kommissionen lämna information om planerat införande av provisoriska tullar fyra veckor innan provisoriska tullar införs. Berörda parter ska ha tre arbetsdagar på sig för att skriftligen lämna synpunkter på beräkningarnas riktighet.

När kommissionens avsikt är att inte införa provisoriska tullar utan att fortsätta undersökningen ska berörda parter fyra veckor före utgången av den tidsfrist för införandet av provisoriska tullar som anges i artikel 7.1 i grundförordningen genom ett informationsdokument underrättas om att tullar inte kommer att införas.

Berörda parter ska, om inget annat anges, ha 15 arbetsdagar på sig för att skriftligen lämna synpunkter på de provisoriska undersökningsresultaten eller informationsdokumentet och tio dagar på sig för att skriftligen lämna synpunkter på slutgiltiga undersökningsresultaten. I tillämpliga fall kommer ytterligare slutliga utlämnanden att specificera tidsfristen för berörda parter att skriftligen lämna synpunkter.

7.   Inlämnande av uppgifter

Berörda parter kan som regel endast lämna uppgifter inom de tidsfrister som anges i avsnitten 5 och 6 i detta tillkännagivande. För inlämnandet av eventuella andra uppgifter som inte omfattas av dessa avsnitt gäller följande tidsramar:

| — | Om inte annat anges ska alla uppgifter för skedet med de provisoriska undersökningsresultaten lämnas in inom 70 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts. |
| --- | --- |

—

Om inte annat anges ska alla uppgifter för skedet med de provisoriska undersökningsresultaten lämnas in inom 70 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts.

| — | Om inte annat anges ska berörda parter inte lämna nya faktiska uppgifter efter det att tidsfristen för att lämna synpunkter på utlämnandet av de provisoriska undersökningsresultaten eller informationsdokumentet i skedet med de provisoriska undersökningsresultaten löpt ut. Efter denna tidsfrist får berörda parter endast lämna in nya faktiska uppgifter under förutsättning att de kan visa att sådana nya faktiska uppgifter är nödvändiga för att motbevisa påståenden som framförts av andra berörda parter samt förutsatt att dessa nya faktiska uppgifter kan kontrolleras inom den tid som står till förfogande för att undersökningen ska kunna avslutas i tid. |
| --- | --- |

—

Om inte annat anges ska berörda parter inte lämna nya faktiska uppgifter efter det att tidsfristen för att lämna synpunkter på utlämnandet av de provisoriska undersökningsresultaten eller informationsdokumentet i skedet med de provisoriska undersökningsresultaten löpt ut. Efter denna tidsfrist får berörda parter endast lämna in nya faktiska uppgifter under förutsättning att de kan visa att sådana nya faktiska uppgifter är nödvändiga för att motbevisa påståenden som framförts av andra berörda parter samt förutsatt att dessa nya faktiska uppgifter kan kontrolleras inom den tid som står till förfogande för att undersökningen ska kunna avslutas i tid.

| — | För att undersökningen ska kunna slutföras inom de fastställda tidsfristerna kommer kommissionen inte att beakta inlagor från berörda parter som lämnas efter utgången av tidsfristen för att lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet eller, i tillämpliga fall, efter utgången av tidsfristen för att lämna synpunkter på det ytterligare slutliga utlämnandet. |
| --- | --- |

—

För att undersökningen ska kunna slutföras inom de fastställda tidsfristerna kommer kommissionen inte att beakta inlagor från berörda parter som lämnas efter utgången av tidsfristen för att lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet eller, i tillämpliga fall, efter utgången av tidsfristen för att lämna synpunkter på det ytterligare slutliga utlämnandet.

8.   Möjlighet att lämna synpunkter på andra parters inlagor

För att garantera berörda parters rätt till försvar bör dessa ha möjlighet att lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats av andra berörda parter. De får endast yttra sig om frågor som tagits upp i andra berörda parters inlagor och kan inte ta upp några nya frågor.

När det gäller sådana synpunkter gäller följande tidsfrister:

| — | Synpunkter på de uppgifter som lämnats av andra berörda parter innan tidsfristen för införandet av provisoriska åtgärder löper ut ska, om inget annat anges, lämnas senast den 75:e dagen efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts. |
| --- | --- |

—

Synpunkter på de uppgifter som lämnats av andra berörda parter innan tidsfristen för införandet av provisoriska åtgärder löper ut ska, om inget annat anges, lämnas senast den 75:e dagen efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts.

| — | Synpunkter på de uppgifter som lämnats av andra berörda parter till följd av utlämnande av de provisoriska undersökningsresultaten eller informationsdokumentet ska, om inget annat anges, lämnas inom sju dagar efter det att tidsfristen för att lämna synpunkter på de provisoriska undersökningsresultaten eller informationsdokumentet löpt ut. |
| --- | --- |

—

Synpunkter på de uppgifter som lämnats av andra berörda parter till följd av utlämnande av de provisoriska undersökningsresultaten eller informationsdokumentet ska, om inget annat anges, lämnas inom sju dagar efter det att tidsfristen för att lämna synpunkter på de provisoriska undersökningsresultaten eller informationsdokumentet löpt ut.

| — | Synpunkter på de uppgifter som lämnats av andra berörda parter till följd av det slutliga utlämnandet ska, om inget annat anges, lämnas inom tre dagar efter det att tidsfristen för att lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet löpt ut. Om det förekommer ett ytterligare slutligt utlämnande ska synpunkter på de uppgifter som lämnats av andra berörda parter till följd av detta utlämnande, om inget annat anges, lämnas inom en dag efter det att tidsfristen för att lämna synpunkter på detta utlämnande löpt ut. |
| --- | --- |

—

Synpunkter på de uppgifter som lämnats av andra berörda parter till följd av det slutliga utlämnandet ska, om inget annat anges, lämnas inom tre dagar efter det att tidsfristen för att lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet löpt ut. Om det förekommer ett ytterligare slutligt utlämnande ska synpunkter på de uppgifter som lämnats av andra berörda parter till följd av detta utlämnande, om inget annat anges, lämnas inom en dag efter det att tidsfristen för att lämna synpunkter på detta utlämnande löpt ut.

De angivna tidsfristerna påverkar inte kommissionens rätt att begära ytterligare uppgifter från berörda parter i de fall detta är motiverat.

9.   Förlängning av de tidsfrister som anges i detta tillkännagivande

Det är möjligt att begära förlängning av de tidsfrister som anges i detta tillkännagivande endast under särskilda omständigheter och en sådan begäran kommer endast att beviljas om den är välmotiverad och välgrundad.

En eventuell förlängning av tidsfristen för att besvara frågeformulär ska normalt sett vara begränsad till tre dagar och ska i regel inte överskrida sju dagar.

Vad gäller tidsfristerna för inlämnande av andra uppgifter som anges i detta tillkännagivande ska förlängningar av dessa vara begränsade till tre dagar, såvida det inte kan påvisas att det föreligger särskilda omständigheter.

10.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom tidsfristerna eller i betydande utsträckning hindrar undersökningen, kan enligt artikel 18 i grundförordningen [provisoriska eller slutgiltiga], positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det konstateras att en berörd part har tillhandahållit oriktiga eller vilseledande uppgifter, får dessa lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter kan användas i stället.

Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och avgörandena därför i enlighet med artikel 18 i grundförordningen träffas på grundval av tillgängliga uppgifter, kan resultatet utfalla mindre gynnsamt för den berörda parten än om denna hade samarbetat.

Underlåtenhet att lämna svar i datoriserad form ska inte anses utgöra bristande samarbete, under förutsättning att den berörda parten kan visa att det skulle vara orimligt betungande eller medföra orimliga extrakostnader att lämna svar på det sätt som begärts. Den berörda parten bör i sådana fall omedelbart kontakta kommissionen.

11.   Förhörsombud

De berörda parterna kan begära att förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ingriper. Förhörsombudet behandlar ansökningar om tillgång till ärendehandlingar, tvister rörande konfidentiell behandling av dokument, ansökningar om förlängning av tidsfrister och alla andra ansökningar rörande berörda parters eller tredje parters rätt till försvar som kan uppkomma under förfarandets gång.

Förhörsombudet kan anordna ett hörande och agera som medlare mellan den eller de berörda parterna och kommissionens avdelningar för att säkra att de berörda parterna har möjlighet att till fullo utöva sin rätt till försvar. En begäran om att bli hörd av förhörsombudet ska göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. Förhörsombudet kommer att pröva skälen för begäran. Dessa höranden bör endast anordnas om frågan inte lösts med kommissionens avdelningar i vederbörlig ordning.

Berörda parter uppmanas att iaktta de tidsfrister som anges i avsnitt 5.7 i detta tillkännagivande även vad gäller ingripanden från förhörsombudets sida, inbegripet höranden. Varje begäran måste lämnas i god tid och så snart som möjligt för att förfarandet ska kunna genomföras på ett korrekt sätt. I detta syfte ska berörda parter begära att förhörsombudet ingriper så snart som möjligt efter det att den händelse som motiverar ett ingripande inträffat. Förhörsombudet kommer att undersöka orsakerna till den sena begäran, vilken typ av frågor som tas upp och vilken inverkan dessa frågor har på rätten till försvar, med vederbörlig hänsyn tagen till nödvändigheten av att säkerställa en god förvaltning och av att kunna slutföra undersökning i tid.

Närmare uppgifter och kontaktuppgifter finns på förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (11).

Ett meddelande om skydd av personuppgifter för att informera alla personer om behandlingen av personuppgifter inom ramen för kommissionens handelspolitiska verksamhet finns på GD Handels webbplats: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2)  Med den allmänna termen ”skada” avses både väsentlig skada, risk för väsentlig skada eller avsevärd försening av etablerandet av en industri i enlighet med artikel 3.1 i grundförordningen.

(3)  Hänvisningar till offentliggörandet av detta tillkännagivande avser offentliggörandet av detta tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning.

(4)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

(5)  En exporterande tillverkare är ett företag i det berörda landet som tillverkar den undersökta produkten och exporterar den till unionsmarknaden, antingen direkt eller via en tredje part, inklusive närstående företag som ägnar sig åt tillverkning, inhemsk försäljning eller export av den undersökta produkten.

(6)  I enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen ska kommissionen bortse från varje noll- och minimimarginal och från marginaler som fastställts under de omständigheter som avses i artikel 18.

(7)  Detta avsnitt omfattar endast importörer som inte är närstående till exporterande tillverkare. Importörer som är närstående till exporterande tillverkare ska fylla i bilaga I till frågeformuläret för dessa exporterande tillverkare. I enlighet med artikel 127 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen ska två personer anses vara närstående endast om a) de tillhör ledningen eller är styrelseledamöter i den andra personens företag, b) de är juridiskt erkända kompanjoner i någon affärsverksamhet, c) de är arbetsgivare och anställd, d) en tredje part äger, kontrollerar eller innehar direkt eller indirekt minst 5 % av utestående röstberättigande aktier eller andelar hos båda personerna, e) en av dem kontrollerar direkt eller indirekt den andra, f) båda två kontrolleras direkt eller indirekt av en tredje person, g) de tillsammans kontrollerar direkt eller indirekt en tredje person, eller h) de är medlemmar av samma familj (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558). Personer ska anses tillhöra samma familj endast om de står i något av följande förhållanden till varandra: i) man och hustru, ii) förälder och barn, iii) syskon (hel- eller halvsyskon), iv) far- eller morförälder och barnbarn, v) farbror/morbror eller faster/moster och syskonbarn, vi) svärförälder och svärson eller svärdotter, vii) svåger och svägerska. I enlighet med artikel 5.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen avses med person en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning av personer som enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning tillerkänns rättskapacitet utan att vara juridisk person (EUT L 269, 10.10.2013, s.1).

(8)  De uppgifter som lämnas av icke-närstående importörer får även användas för andra delar av denna undersökning än de som avser fastställande av dumpning.

(9)  Vid tekniska problem, kontakta Trade Service Desk per E-post: trade-service-desk@ec.europa.eu eller Tfn +32 22979797.

(10)  Ett dokument märkt ”Sensitive” är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i allmänna tull- och handelsavtalet Gatt 1994 (antidumpningsavtalet). Det är även skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

---

BILAGA

| ☐ | Version ”Sensitive” |
| --- | --- |
| ☐ | Version ”For inspection by interested parties” |
| (Kryssa för det alternativ som gäller) |

☐

Version ”Sensitive”

☐

Version ”For inspection by interested parties”

(Kryssa för det alternativ som gäller)

ANTIDUMPNINGSFÖRFARANDE BETRÄFFANDE IMPORT AV VISSA ALUMINIUMHJUL MED URSPRUNG I MAROCKO

UPPGIFTER FÖR URVALET AV ICKE-NÄRSTÅENDE IMPORTÖRER

Detta formulär är avsett att hjälpa icke-närstående importörer att lämna de uppgifter för stickprovsförfarandet som avses i punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande.

Både versionen märkt ”Sensitive” (version med konfidentiella uppgifter) och versionen märkt ”For inspection by interested parties” (version som berörda parter kan begära att få ta del av) ska lämnas in till kommissionen i enlighet med tillkännagivandet om inledande.

1.   NAMN OCH KONTAKTUPPGIFTER

Fyll i följande uppgifter om företaget:

| Företagets namn | |
| --- | --- |
| Adress | |
| Kontaktperson | |
| E-postadress | |
| Telefon | |

Företagets namn

Adress

Kontaktperson

E-postadress

Telefon

2.   OMSÄTTNING OCH FÖRSÄLJNINGSVOLYM

Uppge företagets totala omsättning i euro samt värde i euro och volym i antal enheter och ton för importen till unionen och för återförsäljningen på unionsmarknaden efter import från Marocko under undersökningsperioden av den undersökta produkten enligt definitionen i tillkännagivandet om inledande.

| | Volym i antal enheter | Volym i antal ton | Värde i euro (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Företagets totala omsättning i euro | | | |
| Import till unionen av den undersökta produkten från Marocko | | | |
| Import till unionen av den undersökta produkten (alla ursprung) | | | |
| Återförsäljning av den undersökta produkten på unionsmarknaden efter import från Marocko | | | |

Volym i antal enheter

Volym i antal ton

Värde i euro (EUR)

Företagets totala omsättning i euro

Import till unionen av den undersökta produkten från Marocko

Import till unionen av den undersökta produkten (alla ursprung)

Återförsäljning av den undersökta produkten på unionsmarknaden efter import från Marocko

3.   FÖRETAGETS OCH DE NÄRSTÅENDE FÖRETAGENS VERKSAMHET (1)

Redogör för den verksamhet som bedrivs av företaget och alla närstående företag (ange namn och i vilket förhållande de står till företaget) som ägnar sig åt tillverkning och/eller försäljning (på export och/eller på hemmamarknaden) av den undersökta produkten. Det kan till exempel röra sig om inköp av, tillverkning på entreprenad av, bearbetning av eller handel med den undersökta produkten.

| Företagets namn och adress | Verksamhet | Typ av förhållande |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Företagets namn och adress

Verksamhet

Typ av förhållande

4.   ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

Lämna övriga relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

5.   INTYGANDE

Genom att lämna ovanstående uppgifter samtycker företaget till att eventuellt ingå i urvalet. Om företaget väljs ut för att ingå i urvalet innebär detta att det måste besvara ett frågeformulär och tillåta att svaren kontrolleras på plats. Om företaget uppger att det inte samtycker till att ingå i urvalet anses det inte ha samarbetat i undersökningen. Kommissionen kommer att grunda sina avgöranden beträffande icke-samarbetsvilliga importörer på tillgängliga uppgifter, vilket kan leda till att resultatet blir mindre gynnsamt för företaget än om det hade samarbetat.

Underskrift av bemyndigad tjänsteman:

Bemyndigad tjänstemans namn och befattning:

Datum:

---

(1)  I enlighet med artikel 127 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen ska två personer anses vara närstående endast om a) de tillhör ledningen eller är styrelseledamöter i den andra personens företag, b) de är juridiskt erkända kompanjoner i någon affärsverksamhet, c) de är arbetsgivare och anställd, d) en tredje part äger, kontrollerar eller innehar direkt eller indirekt minst 5 % av utestående röstberättigande aktier eller andelar hos båda personerna, e) en av dem kontrollerar direkt eller indirekt den andra, f) båda två kontrolleras direkt eller indirekt av en tredje person, g) de tillsammans kontrollerar direkt eller indirekt en tredje person, eller h) de är medlemmar av samma familj (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558). Personer ska anses tillhöra samma familj endast om de står i något av följande förhållanden till varandra: i) man och hustru, ii) förälder och barn, iii) syskon (hel- eller halvsyskon), iv) far- eller morförälder och barnbarn, v) farbror/morbror eller faster/moster och syskonbarn, vi) svärförälder och svärson eller svärdotter, vii) svåger och svägerska. I enlighet med artikel 5.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen avses med person en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning av personer som enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning tillerkänns rättskapacitet utan att vara juridisk person (EUT L 269, 10.10.2013, s.1).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 17.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 464/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 464/30

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 17.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89

(2021/C 464/07)

Genom detta offentliggörande ges rätt att göra invändningar i enlighet med artikel 27 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 (1).

HUVUDKRAVEN I KRAVSPECIFIKATIONEN

”HOMOKHÁTI ŐSZIBARACK PÁLINKA”

EU-nr: PGI-HU-02471 – 25 maj 2018

1.   Namn

”Homokháti őszibarack pálinka”

2.   Kategori av spritdryck

Fruktsprit (kategori 9 i förordning (EG) nr 110/2008)

3.   Beskrivning av spritdrycken

3.1.   Fysikaliska, kemiska, och/eller organoleptiska egenskaper

Fysikalisk-kemiska egenskaper

| Cyanvätesyrahalt | högst 5 gram per hektoliter alkohol (100 volymprocent) |
| --- | --- |
| Total halt av flyktiga ämnen | minst 250 gram per hektoliter alkohol (100 volymprocent) |
| Kopparhalt | högst 7 milligram per kilogram slutlig produkt |

Cyanvätesyrahalt

högst 5 gram per hektoliter alkohol (100 volymprocent)

Total halt av flyktiga ämnen

minst 250 gram per hektoliter alkohol (100 volymprocent)

Kopparhalt

högst 7 milligram per kilogram slutlig produkt

Organoleptiska egenskaper

Färg: klar, färglös.

Doft: en fin, diskret doft som påminner om fruktigheten hos mogen persika, med subtila inslag av citrus, ibland med en lätt doft av mandelmassa.

Smak: friska citrustoner med en distinkt, medelfyllig, robust struktur som åtföljs av en smak av mogen persika och en diskret syrlighet, och en lång mjuk men ändå tydlig eftersmak.

3.2.   Särskilda egenskaper (jämfört med spritdrycker i samma kategori)

”Homokháti őszibarack pálinka” har en karakteristisk doft och smak tack vare de persikor som odlas i regionen Homokhátság: Den har en subtil, välluktande doft av citrus som påminner om fruktigheten hos mogen persika. Citrustonerna framträder även tydligt i smaken, som är svagt sötaktig med en mjuk eftersmak.

4.   Geografiskt område

”Homokháti őszibarack pálinka” framställs inom de administrativa gränserna för följande kommuner: Mórahalom, Ásotthalom, Domaszék, Zákányszék, Ruzsa, Öttömös, Pusztamérges, Üllés, Bordány, Forráskút, Zsombó, Szatymaz, Kelebia och Balotaszállás.

För ”Homokháti őszibarack pálinka” får mäskning, jäsning, destillering och vila endast ske i kommersiella pálinkabrännerier inom detta geografiska område.

5.   Framställningsmetod för spritdrycken

Huvudstegen i framställningen av pálinka:

| a) | Urval och godkännande av frukten |
| --- | --- |

a)

Urval och godkännande av frukten

| b) | Mäskning och jäsning |
| --- | --- |

b)

Mäskning och jäsning

| c) | Destillering |
| --- | --- |

c)

Destillering

| d) | Vila |
| --- | --- |

d)

Vila

| e) | Behandling och produktion av pálinka |
| --- | --- |

e)

Behandling och produktion av pálinka

a.)   Urval och godkännande av frukten

Grundingrediensen i pálinka är fullmogen frukt av god eller utmärkt kvalitet som odlas inom det geografiska området. Det kvantitativa godkännandet av frukten bygger på vikt.

I samband med godkännandet utförs kvalitetskontroller baserade på en organoleptisk bedömning (mogen – från mogen till övermogen – frisk, ren, fri från främmande ämnen – jord, löv, kvistar, stenar, metall eller annat material – och från mögelangrepp eller röta) av prover.

b.)   Mäskning och jäsning

Fruktens kärnor måste avlägsnas med hjälp av en urkärnare.

Under jäsningen är det viktigt att temperaturen ställs in exakt (på mellan 16 och 23 °C) för att uppnå ett optimalt pH-värde (2,8–3,2) och för att kontrollera socker- och alkoholhalt.

Sockerhalten måste ha reducerats till under 5 brixgrader i slutet av jäsningen.

Pálinka bör inte sötas under framställningsprocessen, inte ens för att runda av den slutliga smaken.

c.)   Destillering

”Homokháti őszibarack pálinka” kan framställas genom tvåstegsdestillation med hjälp av ett traditionellt destilleringssystem med enkelpanna, vilket säkerställer att rätt kvalitet uppnås. Destillation med enkelpanna är en teknik för fraktionerad destillation med hjälp av en panna med en maxkapacitet på 1 000 liter.

d.)   Vila

”Homokháti őszibarack pálinka” ska vila tills den får en välbalanserad sammansättning.

Om utomhustemperaturen överstiger 25 °C måste luften i lagringsutrymmet kylas med hjälp av luftkonditionering eller göras fuktigare med hjälp av vattensprej minst en gång i veckan.

e.)   Behandling och produktion av pálinka

I enlighet med de mycket strikta reglerna om buteljerade produkter (± 0.3 % V/V) måste alkoholhalten i pálinka som vilat anpassas till den nivå som är lämplig för konsumtion genom tillsats av dricksvatten av god kvalitet. Vattnet får vara destillerat, avmineraliserat, avjoniserat eller avhärdat.

Pálinka som vilat får kylas ner och filtreras. Om så krävs får även ytterligare behandling utföras med lämpliga processhjälpmedel för att förädla produkten och avlägsna eventuella tungmetaller. Pálinkan kan därefter tappas på flaska.

När en lämplig alkoholhalt har erhållits kan pálinkan tappas upp på rengjorda flaskor, som därefter försluts med täta skruvkapsyler i aluminium, eller med skruvkorkar eller korkar som uppfyller kriterierna för livsmedelsförpackningar. Flaskorna får vara tillverkade av glas eller keramik.

6.   Samband med den geografiska miljön eller det geografiska ursprunget

6.1.   Uppgifter om det geografiska området eller ursprunget som är relevanta för sambandet

De uppgifter om det geografiska området eller ursprunget som är relevanta för sambandet bygger på fyra grundpelare:

| a) | Jordmånen och den unika markstrukturen i Homokhátság. |
| --- | --- |

a)

Jordmånen och den unika markstrukturen i Homokhátság.

| b) | Det särskilda mikroklimatet i Homokhátság. |
| --- | --- |

b)

Det särskilda mikroklimatet i Homokhátság.

| c) | De persikosorter som odlas i Homokhátság. |
| --- | --- |

c)

De persikosorter som odlas i Homokhátság.

| d) | Mänskliga faktorer. |
| --- | --- |

d)

Mänskliga faktorer.

a)   Jordmånen och den unika markstrukturen i Homokhátság

Det berörda geografiska området består av mark med annan jordmån än svartjord i Södra slättområdets sandrygg (Homokhátság), som ligger på platåområdet mellan floderna Donau och Tisza och sträcker sig mot sydväst från staden Szeged i distriktet Csongrád.

Sandjorden i regionen Homokhátság är mycket väl lämpad för trädgårds- och fruktodling eftersom den är väldränerad och snabbt värms upp. De sandiga humusjordarna består huvudsakligen av kvartskristall. Sandjordarna har typiskt ett lågt (högst 5 %) kolloidinnehåll, vilket gör att de torkar snabbt. Sandjordarna har även en hög halt av glimmer som förser växterna med näringsämnen (kalium, bor, järn och zink).

b)   Det särskilda mikroklimatet i Homokhátság

Regionen Homokhátság har ett utpräglat kontinentalklimat, med märkbart varma och torra somrar. Temperaturerna varierar markant mellan olika tider på dygnet under mognadsperioden. Regionen har högst antal soltimmar i landet (mer än 2 600 timmar).

c)   Persikosorter som odlas i Homokhátság

”Homokháti őszibarack pálinka” måste framställas av persikosorter som har sitt ursprung i det område som definieras i punkt 4. Alla dessa sorter har sitt ursprung i vildpersikan, vars frö används för sådd och på vars planta grenar av förädlade sorter sedan ympas. Genom kombinationen av dessa sorter säkerställer man att de unika smakerna hos de persikor som odlas i Homokhát-regionen återspeglas i egenskaperna hos den pálinka som framställs av dessa persikor – egenskaper som friska citrustoner, en svag sötma och mjuk eftersmak.

d)   Mänskliga faktorer

”Homokháti őszibarack pálinka” framställs traditionellt i det geografiska området genom destillation med enkelpanna. Kunskaperna om den traditionella framställningstekniken förs vidare från generation till generation. Destillation med enkelpanna är en traditionell process genom vilken smakerna och dofterna framträder på ett karakteristiskt sätt i pálinkan. Eftersom destillationen är en av hörnstenarna i framställningen av pálinka från persikor är det människors kunnande som ger slutprodukten – ”Homokháti őszibarack pálinka” – dess unika smakegenskaper från de persikor som odlas i det geografiska området. Det krävs särskilda kunskaper för att framställa pálinkan, framför allt eftersom pálinka sällan framställs av persikor.

6.2.   Särskilda egenskaper som kan hänföras till det geografiska området

Sambandet mellan ”Homokháti őszibarack pálinka” och det geografiska området grundar sig främst på produktens kvalitet.

Det stora antalet soltimmar gör att persikorna kan bli fullmogna, och den stora temperaturvariationen mellan olika tider på dygnet gör persikorna söta och saftiga. Tack vare den sandiga, glimmerhaltiga jordmånen får persikorna en lätt och frisk citruston, och glimret, som är rikt på spårelement, ger persikorna en hög torrsubstanshalt. På grund av dessa faktorer har de persikor som odlas i Homokhátság höga värden när det gäller innehåll, en rik smak och doft och en mjuk eftersmak.

Genom tekniken med destillation med enkelpanna framhävs på ett typiskt sätt aromen av mogen persika i ”Homokháti őszibarack pálinka”: pálinkan kännetecknas av en robust, distinkt och något syrlig smak, och av en subtil, välluktande och diskret doft.

Tack vare de rika aromerna av persikor med ursprung i Homokhátság och den destillationsteknik som används har ”Homokháti őszibarack pálinka” en hög halt av flyktiga ämnen och en karakteristisk, medelfyllig smak. De rika aromerna ger pálinkan en lång men ändå mjuk eftersmak.

7.   Europeiska unionens eller nationella/regionala bestämmelser

| — | Lag XI från 1997 om skydd av varumärken och geografiska beteckningar |
| --- | --- |

—

Lag XI från 1997 om skydd av varumärken och geografiska beteckningar

| — | Lag LXXIII från 2008 om pálinka, pálinka av druvrester och det nationella pálinkarådet |
| --- | --- |

—

Lag LXXIII från 2008 om pálinka, pálinka av druvrester och det nationella pálinkarådet

| — | Regeringsdekret nr 158/2009 av den 30 juli 2009 om detaljerade regler för skydd av jordbruksprodukters och livsmedels geografiska beteckningar och om kontroll av produkterna |
| --- | --- |

—

Regeringsdekret nr 158/2009 av den 30 juli 2009 om detaljerade regler för skydd av jordbruksprodukters och livsmedels geografiska beteckningar och om kontroll av produkterna

| — | Regeringsdekret nr 22/2012 av den 29 februari 2012 om den nationella byrån för en säker livsmedelskedja |
| --- | --- |

—

Regeringsdekret nr 22/2012 av den 29 februari 2012 om den nationella byrån för en säker livsmedelskedja

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89 |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 av den 15 januari 2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker, samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1576/89

| — | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 716/2013 av den 25 juli 2013 om tillämpningsbestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker |
| --- | --- |

—

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 716/2013 av den 25 juli 2013 om tillämpningsbestämmelser för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker

8.   Sökande

Namn: Kerekes Pálinka – enskild näringsidkare Pál Kerekes

Adress: Szegfű János u. 5–7, 6787 Zákányszék, Ungern

E-post: kerekespal@vipmail.hu, lkerekes01@gmail.com

Tfn +36 705756684, +36 304091041

9.   Tillägg till den geografiska beteckningen

–

10.   Särskilda märkningsregler

Utöver de delar som anges i lagstiftningen omfattar beteckningen också följande:

| — | ”földrajzi árujelző” [geografisk beteckning] (skilt från namnet). |
| --- | --- |

—

”földrajzi árujelző” [geografisk beteckning] (skilt från namnet).

---

(1)  EGT L 130, 17.5.2019, s. 1.

---