# Službeni list C 374/16.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 374 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.16 rujna 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 374

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.16 rujna 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 562. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 7.7.2021.–8.7.2021. |
| 2021/C 374/01 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Intermodalni prijevoz i multimodalna logistika – osiguravanje komplementarnosti raznih načina prijevoza ozelenjivanjem prometa (samoinicijativno mišljenje) | 1 |
| 2021/C 374/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Iskorištavanje gospodarskih i socijalnih prilika koje donosi digitalizacija i poboljšanje digitalne transformacije gospodarstva, posebno MSP-ova, s naglaskom na podacima i antropocentričnoj umjetnoj inteligenciji (Razmatračko mišljenje) | 6 |
| 2021/C 374/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Unapređivanje uključive, sigurne i pouzdane digitalizacije za sve (Razmatračko mišljenje) | 11 |
| 2021/C 374/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Obrazovanje odraslih (razmatračko mišljenje na zahtjev slovenskog predsjedništva) | 16 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

562. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 7.7.2021.–8.7.2021.

2021/C 374/01

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Intermodalni prijevoz i multimodalna logistika – osiguravanje komplementarnosti raznih načina prijevoza ozelenjivanjem prometa (samoinicijativno mišljenje)

1

2021/C 374/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Iskorištavanje gospodarskih i socijalnih prilika koje donosi digitalizacija i poboljšanje digitalne transformacije gospodarstva, posebno MSP-ova, s naglaskom na podacima i antropocentričnoj umjetnoj inteligenciji (Razmatračko mišljenje)

6

2021/C 374/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Unapređivanje uključive, sigurne i pouzdane digitalizacije za sve (Razmatračko mišljenje)

11

2021/C 374/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Obrazovanje odraslih (razmatračko mišljenje na zahtjev slovenskog predsjedništva)

16

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 562. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 7.7.2021.–8.7.2021. |
| 2021/C 374/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće (COM(2021) 118 final) | 22 |
| 2021/C 374/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o roamingu u javnim pokretnim komunikacijskim mrežama u Uniji (preinaka) (COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD)) | 28 |
| 2021/C 374/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o novoj strategiji financiranja instrumenta NextGenerationEU (COM(2021) 250 final) | 33 |
| 2021/C 374/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava (COM(2021) 102 final) | 38 |
| 2021/C 374/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030. (COM(2021) 101 final) | 50 |
| 2021/C 374/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu preporuke Vijeća o uspostavi europskog jamstva za djecu (COM(2021) 137 final) i o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija EU-a o pravima djeteta (COM(2021) 142 final) | 58 |
| 2021/C 374/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za sinergiju civilne, obrambene i svemirske industrije (COM(2021) 70 final) | 66 |
| 2021/C 374/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika (COM(2021) 66 final) | 73 |
| 2021/C 374/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – Nova agenda za Sredozemlje(JOIN(2021) 2 final) | 79 |
| 2021/C 374/14 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Stvaranje Europe otporne na klimatske promjene – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (COM(2021) 82 final) | 84 |

III   Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

562. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 7.7.2021.–8.7.2021.

2021/C 374/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće (COM(2021) 118 final)

(COM(2021) 118 final)

22

2021/C 374/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o roamingu u javnim pokretnim komunikacijskim mrežama u Uniji (preinaka) (COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD))

(COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD))

28

2021/C 374/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o novoj strategiji financiranja instrumenta NextGenerationEU (COM(2021) 250 final)

(COM(2021) 250 final)

33

2021/C 374/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava (COM(2021) 102 final)

(COM(2021) 102 final)

38

2021/C 374/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030. (COM(2021) 101 final)

(COM(2021) 101 final)

50

2021/C 374/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu preporuke Vijeća o uspostavi europskog jamstva za djecu (COM(2021) 137 final) i o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija EU-a o pravima djeteta (COM(2021) 142 final)

(COM(2021) 137 final)

(COM(2021) 142 final)

58

2021/C 374/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za sinergiju civilne, obrambene i svemirske industrije (COM(2021) 70 final)

(COM(2021) 70 final)

66

2021/C 374/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika (COM(2021) 66 final)

(COM(2021) 66 final)

73

2021/C 374/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – Nova agenda za Sredozemlje(JOIN(2021) 2 final)

(JOIN(2021) 2 final)

79

2021/C 374/14

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Stvaranje Europe otporne na klimatske promjene – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (COM(2021) 82 final)

(COM(2021) 82 final)

84

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

562. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 7.7.2021.–8.7.2021.

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/1

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Intermodalni prijevoz i multimodalna logistika – osiguravanje komplementarnosti raznih načina prijevoza ozelenjivanjem prometa”

(samoinicijativno mišljenje)

(2021/C 374/01)

Izvjestitelj:
  Stefan BACK

| Odluka Plenarne skupštine: | 25.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 24.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 230/0/6 |

Odluka Plenarne skupštine:

25.3.2021.

Pravna osnova:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

24.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

230/0/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Dugoročno održivo rješenje za razvoj učinkovitog i održivog multimodalnog prijevoza i logistike može se postići samo rješavanjem problema koji multimodalni prijevoz čine skupljim, sporijim i manje pouzdanim od drugih vrsta prijevoza, osobito unimodalnog cestovnog prijevoza. To se ne može ostvariti putem promidžbe ulaganja ili uz pomoć regulatorne potpore. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Takav bi pristup bio i resursno učinkovit s regulatornog aspekta jer ne bi bio potreban nikakav namjenski regulatorni okvir. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | U cilju unapređenja multimodalnog prometa EGSO uz tehničke inovacije i rješavanje problema u pogledu konkurentnosti preporučuje i potpunu internalizaciju vanjskih troškova za sve vrste prijevoza kako bi se postigli jednaki uvjeti za sve. EGSO poziva na poduzimanje ozbiljnih mjera za zaštitu i/ili ponovno pokretanje europskog sustava za prijevoz pojedinačnih vagona, povezivanje strateške infrastrukture (npr. luka) sa željezničkim rješenjima, ulaganje u industrijske sporedne kolosijeke i uključivanje velikih logističkih poduzeća u modalno preusmjeravanje njihovih tokova. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Radi osiguravanja poštenog tržišnog natjecanja među raznim vrstama prijevoza, EGSO preporučuje društveno uzorno ponašanje u svim vrstama prijevoza kako bi se osigurale visokokvalitetne usluge prijevoza, visokokvalitetna radna mjesta i dobri socijalni uvjeti u cilju postizanja jednakih uvjeta za sve sudionike na tržištu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Osim dodatnih troškova zbog prekrcaja i dodatnih transakcijskih troškova, trenutačne probleme povezane s multimodalnim prijevozom čine nedostaci kao što su dugo trajanje isporuke, složenost te veći rizik i manja pouzdanost, zbog čega multimodalnost još nije istinski zaživjela. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Stoga su potrebne mjere kako bi multimodalni prijevoz tereta postao konkurentan sam po sebi te kako bi se ostvarili učinkoviti i neometani tokovi multimodalnog prijevoza tereta uz jednake troškove kao i kod unimodalnog prijevoza. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Isto tako, potrebno je bolje prilagoditi željeznicu kontekstu otvorenog tržišta i ispraviti probleme prouzročene nedostatkom točnosti, pouzdanosti, predvidljivosti i fleksibilnosti koji imaju negativan učinak na multimodalna rješenja koja uključuju željeznicu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kad je riječ o prijevozu unutarnjim plovnim putovima, čini se da su potrebna poboljšanja u pogledu prekograničnog prometnog kapaciteta. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Odgovarajuća terminalna infrastruktura ključna je za uspješnu intermodalnost. U pogledu resursne učinkovitosti bilo bi korisno i da se države članice dogovore oko suradnje u planiranju terminalne infrastrukture u pograničnim regijama. Udaljenost između terminala trebalo bi prilagoditi potražnji, gustoći mreže i drugim lokalnim okolnostima. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kad je riječ o javnom dugu, EGSO preporučuje da se nakon krize uzrokovane pandemijom COVID-a 19 javna ulaganja u intermodalnu infrastrukturu izuzmu iz odredbi Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Za funkcionalnu multimodalnost važno je da propisi o, primjerice, rukovanju opasnom robom među različitim vrstama prometa budu usklađeni te da druga regulatorna i praktična pitanja koja mogu izazvati poteškoće u točkama povezivanja različitih vrsta prijevoza ili u prometu među državama članicama budu riješena. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Brojni problemi koji otežavaju intermodalni prijevoz mogli bi se riješiti pametnim digitalnim rješenjima kao što su mogućnosti praćenja i određivanja položaja te druga digitalna rješenja kojima se olakšava djelotvorno upravljanje tokovima multimodalnog prijevoza. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Uredbom (EU) 2020/1056 Europskog parlamenta i Vijeća (1) o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta olakšat će se razmjena regulatornih informacija između operatora i nadležnih tijela putem digitalnih platformi od kolovoza 2024. i poboljšat će se tijek intermodalnog prijevoza. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO poziva Europsku komisiju da tijekom pripreme predstojeće revizije regulatornog okvira za intermodalni prijevoz razmotri prethodno navedene prijedloge i omogući multimodalnom prijevozu da u potpunosti odigra svoju ulogu u prometnom sustavu bez posebnih mjera potpore. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Kontekst

| 2.1. | U Komunikaciji Europske komisije o strategiji za održivu i pametnu mobilnost (COM(2020) 789) ističe se da je radi podupiranja ozelenjivanja prijevoza tereta u Europi postojeći okvir za intermodalni prijevoz potrebno uvelike modernizirati te preobraziti u djelotvoran alat. Posebno su istaknute potreba za revizijom postojećeg regulatornog okvira, uključujući Direktivu o kombiniranom prijevozu (Direktiva Vijeća 92/106/EEZ (2) u daljnjem tekstu „Direktiva”), i mogućnost uvođenja gospodarskih poticaja za aktivnosti prijevoza i infrastrukturu. Poticaji bi se trebali temeljiti na praćenju emisija. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U središtu strategije za održivu i pametnu mobilnost smanjenje je emisija stakleničkih plinova za 90 % do 2050. Multimodalni prijevoz ima važnu ulogu u strategiji čiji je cilj osigurati ekološki optimiziranu interakciju načina prijevoza, uključujući smanjenje dominacije cestovnog prijevoza tereta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U strategiji za održivu i pametnu mobilnost ističe se i važnost multimodalne logistike, među ostalim u gradskim područjima, naglašava se potreba za učinkovitim planiranjem kako bi se izbjegle vožnje bez tereta te se upućuje na potrebu za uključivanjem pitanja tereta u planiranje gradske mobilnosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | U strategiji za održivu i pametnu mobilnost također se ukazuje na problem pomanjkanja infrastrukture za prekrcaj, uključujući kopnene multimodalne terminale, i na potrebu za poboljšanjem tehnologija prekrcaja, uključujući multimodalnu razmjenu podataka i pametne sustave upravljanja prometom u svim vrstama prijevoza. Komisija namjerava osigurati financijska sredstva i usmjeravati politike, među ostalim za istraživanja i inovacije, radi rješavanja tih pitanja. U tom bi pogledu za željeznicu mogla biti korisna i pravila o državnim potporama. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | U Akcijskom planu priloženom strategiji za održivu i pametnu mobilnost Komisija izražava namjeru da 2022. revidira regulatorni okvir za intermodalni prijevoz, uključujući Direktivu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | U prijedlogu iz 2017. (COM(2017) 648) Komisija je predložila izmjene Direktive istaknuvši potrebu za boljom koordinacijom država članica u pogledu izgradnje intermodalnih terminala i za raznim administrativnim pojednostavnjenjima, ali i potrebu za promotivnim pristupom koji uključuje posebna pravila za pristup tržištu, posebno u pogledu cestovne dionice prijevoza. Tijekom zakonodavnog postupka u prijedlog su unesene znatne promjene zbog čega ga je Komisija odlučila povući. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Međutim, izmjenama Uredbe (EZ) 2009/1072 Europskog parlamenta i Vijeća (3) Uredbom EU 2020/1055 Europskog parlamenta i Vijeća (4) državama članicama pružena je mogućnost odstupanja od posebnih pravila za pristup tržištu cestovne dionice prijevoza i primjene uobičajenih pravila o kabotaži. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Dugoročno održivo rješenje za razvoj učinkovitog i održivog multimodalnog prijevoza i logistike može se postići samo rješavanjem problema koji multimodalni prijevoz čine skupljim, sporijim i manje pouzdanim od drugih vrsta prijevoza, osobito unimodalnog cestovnog prijevoza. To se ne može ostvariti putem promidžbe ulaganja ili uz pomoć regulatorne potpore. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Takvim bi se pristupom omogućilo i ukidanje složenih pravila kojima se definira kombinirani ili multimodalni prijevoz i osigurava da operatori imaju pravo na financijsku potporu i posebna pravila za pristup tržištu. Stoga bi i s regulatornog aspekta bio resursno učinkovit. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U cilju unapređenja multimodalnog prometa EGSO uz tehničke inovacije i rješavanje pitanja konkurentnosti preporučuje i potpunu internalizaciju vanjskih troškova za sve vrste prijevoza kako bi se postigli jednaki uvjeti za sve. EGSO poziva na poduzimanje ozbiljnih mjera za zaštitu i/ili ponovno pokretanje europskog sustava za prijevoz pojedinačnih vagona, povezivanje strateške infrastrukture (npr. luka) sa željezničkim rješenjima, ulaganje u industrijske sporedne kolosijeke i uključivanje velikih logističkih poduzeća u modalno preusmjeravanje njihovih tokova. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Radi osiguravanja poštenog tržišnog natjecanja među raznim vrstama prijevoza, EGSO preporučuje društveno uzorno ponašanje u svim vrstama prijevoza kako bi se osigurale visokokvalitetne usluge prijevoza, visokokvalitetna radna mjesta i dobri socijalni uvjeti u cilju postizanja jednakih uvjeta za sve sudionike na tržištu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO naglašava da su kvalificirani i motivirani radnici te dobri uvjeti rada važni preduvjeti za uspješan razvoj multimodalnog prometa. EGSO traži reviziju pravila o upućivanju kako bi se u obzir uzela situacija vrlo mobilnog željezničkog osoblja. Nadalje, EGSO preporučuje uvođenje jednostavnih, jasnih i provjerljivih propisa i odgovarajućeg sustava praćenja usklađenosti kako bi se osigurali pravedni radni uvjeti (osposobljavanje, radno vrijeme i vrijeme odmora, razina poznavanja jezika, plaće, zdravlje i sigurnost na radu, moderni sanitarni objekti, odgovarajući smještaj za noćenje itd.) za sve radnike u prometnom sektoru, u cilju osiguravanja zaštite zdravlja i poštenog tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Osim dodatnih troškova zbog prekrcaja i dodatnih transakcijskih troškova, probleme povezane s multimodalnim prijevozom čine nedostaci kao što su dugo trajanje isporuke, složenost, veći rizik i manja pouzdanost, zbog čega multimodalnost još nije istinski zaživjela. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | U novoj studiji (5) prikazana je znatna razlika u troškovima između unimodalnih (isključivo cestovnih) i intermodalnih rješenja. Dodatni troškovi proizlaze iz dodatnog rada koji iziskuje organiziranje multimodalnog prijevoza (50 – 100 EUR po pošiljci), duljeg trajanja provoza (od četiri do 120 sati) uz prosjek od 25 sati, zbog čega nastaju dodatni troškovi od 75 do 100 EUR po pošiljci, kao i iz neusklađenih postupaka dokumentiranja, zbog čega nastaju gubici od 5 do 150 EUR po pošiljci. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | U studiji se ipak zaključuje da bi se financijska isplativost mogla postići na dugim relacijama, a kao pragovi se navode 595 km za kombinaciju željezničkog i cestovnog prometa, 266 km za kombinaciju prometa na unutarnjim plovnim putovima i cestovnog prometa te 736 km za kombinaciju pomorskog prometa na kraćim relacijama i cestovnog prometa (u što nisu uračunate mjere potpore). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | U studiji se naročito izražava žaljenje zbog čestog nepostojanja opreme za praćenje i određivanje položaja te činjenice da se ne mogu koristiti dokumenti u elektroničkom obliku. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Procjena učinka zakonodavnog prijedloga iz 2017. koja se odnosi na Direktivu pokazuje ukupni dodatni trošak rješenjâ intermodalnog prijevoza od gotovo 60 %, koji uglavnom nastaje zbog provedbe, kašnjenja, transakcijskih troškova itd. (6). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Stoga je očigledno da je potrebno poduzeti mjere kako bi multimodalni prijevoz tereta postao konkurentan sam po sebi te da je potrebno riješiti navedene probleme radi postizanja učinkovitih i neometanih tokova multimodalnog prijevoza tereta uz jednake troškove kao i kod unimodalnog prijevoza. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | S tim u vezi također se može istaknuti da željeznicu treba bolje prilagoditi kontekstu otvorenog tržišta i ispraviti probleme prouzročene nedostatkom točnosti, pouzdanosti, predvidljivosti i fleksibilnosti koji očigledno imaju negativan učinak na multimodalna rješenja koja uključuju željeznicu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kad je riječ o prijevozu unutarnjim plovnim putovima, čini se da su potrebna poboljšanja u pogledu prekograničnog prometnog kapaciteta. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Dodatne probleme čine zastoji izazvani nedostatkom kapaciteta na multimodalnim terminalima i logističkim čvorištima. U radnom dokumentu službi Komisije koji je priložen strategiji za održivu i pametnu mobilnost (7) procjenjuje se da su udaljenosti između terminala koje su veće od 300 km, što je na primjer slučaj u Finskoj i dijelovima Švedske, prevelike jer ograničavaju mogućnost kratkih cestovnih dionica od oko 150 km. Imajući na umu ključnu važnost odgovarajućeg kapaciteta terminala, osobito uzduž koridora osnovne mreže TEN-T, ipak se mora uzeti u obzir da udaljenost između terminala mora biti povezana i s obujmom prijevoza u regiji i s razlikama u gustoći mreže u raznim dijelovima Europe. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Koordinacija između susjednih država članica u pogledu planiranja terminala u pograničnim regijama s druge je strane ključna kao pitanje resursne učinkovitosti. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | U tom kontekstu valja napomenuti da je u novoj studiji (8), u kojoj se analiziraju učinci ograničenja kabotaže na cestovne dionice kombiniranog prijevoza, zaključeno da je primjena „kombinirane kabotaže” prilično učestala zbog problema s dostupnošću i fleksibilnošću vozača i razlika u razini troškova te da stoga ograničenja te vrste kabotaže mogu imati određene neposredne negativne posljedice za uključene strane, uključujući povratak na unimodalni cestovni prijevoz i smanjenje usluga željezničkog teretnog prometa, dok upravitelji terminala smatraju da bi poboljšana produktivnost i usluge terminala dugoročno kompenzirale moguća povećanja troškova prijevoza. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Treba voditi računa i o tome da propisi o, primjerice, rukovanju opasnom robom među različitim vrstama prometa budu usklađeni te da druga praktična i regulatorna pitanja koja mogu izazvati poteškoće u točkama povezanosti između različitih vrsta prijevoza ili u prometu među državama članicama budu riješena. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Brojni prethodno navedeni problemi mogu se riješiti pametnim digitalnim rješenjima. Kao primjer mogu poslužiti mogućnosti praćenja i određivanja položaja te druga digitalna rješenja kojima se olakšava djelotvorno upravljanje tokovima multimodalnog prijevoza. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Uredbom (EU) 2020/1056 o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta olakšat će se razmjena regulatornih informacija između operatora i nadležnih tijela putem digitalnih platformi od kolovoza 2024. i barem djelomice riješiti spomenuto pitanje standardne dokumentacije i elektroničke razmjene dokumenata. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Stoga se čini da postoje mogućnosti za rješavanje većine prethodno navedenih problema koji koče procvat multimodalnog prijevoza tereta. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Međutim, da bi se to postiglo, potrebno je osigurati odgovarajuću terminalnu infrastrukturu. U pogledu resursne učinkovitosti bilo bi korisno i da se države članice dogovore oko suradnje u planiranju terminalne infrastrukture u pograničnim regijama. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Kad je riječ o javnom dugu, EGSO preporučuje da se nakon krize uzrokovane pandemijom COVID-a 19 javna ulaganja u multimodalnu infrastrukturu izuzmu iz odredbi Pakta o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Kao što je već istaknuto, potrebna je veća usmjerenost na tržište, osobito kad je riječ o željeznici i terminalima unutarnjih plovnih putova. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Ako se prethodno navedeni problemi riješe na odgovarajući način, multimodalni će prijevoz moći u potpunosti odigrati svoju ulogu u prometnom sustavu bez posebnih mjera potpore. |
| --- | --- |

3.24.

Bruxelles, 7. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Uredba (EU) 2020/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta (SL L 249, 31.7.2020., str. 33.).

1

(2)  Direktiva Vijeća 92/106/EEZ od 7. prosinca 1992. o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog prijevoza robe između država članica (SL L 368, 17.12.1992., str. 38.).

2

(3)  Uredba (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta (SL L 300, 14.11.2009., str. 72.).

3

(4)  Uredba (EU) 2020/1055 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o izmjeni uredaba (EZ) br. 1071/2009, (EZ) br. 1072/2009 i (EU) br. 1024/2012 radi njihova prilagođavanja razvoju u sektoru cestovnog prometa (SL L 249, 31.7.2020., str. 17.).

4

(5)  TRL (2017.), Gathering additional data on EU combined transport (Prikupljanje dodatnih podataka o kombiniranom prijevozu u EU-u), završno izvješće.

5

Gathering additional data on EU combined transport

(6)  Radni dokument službi Komisije, Impact Assessment (Procjena učinka) (SWD(2017) 362).

6

Impact Assessment

(7)  SWD(2020) 331.

7

(8)  Mobility Package 1 – Data gathering and analysis of the impacts of cabotage restrictions on combined transport road legs (Paket za mobilnost 1 – Prikupljanje podataka i analiza utjecaja ograničenja u vezi s kabotažom na cestovne dionice kombiniranog prijevoza), TRT Transporti e Territorio SRL.

8

Mobility Package 1 – Data gathering and analysis of the impacts of cabotage restrictions on combined transport road legs

, TRT Transporti e Territorio SRL.

---

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/6

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Iskorištavanje gospodarskih i socijalnih prilika koje donosi digitalizacija i poboljšanje digitalne transformacije gospodarstva, posebno MSP-ova, s naglaskom na podacima i antropocentričnoj umjetnoj inteligenciji”

(Razmatračko mišljenje)

(2021/C 374/02)

| Izvjestiteljica: | Antje GERSTEIN |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Antje GERSTEIN

| Zahtjev za savjetovanje: | slovensko predsjedništvo, 19.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 15.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 217/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

slovensko predsjedništvo, 19.3.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

15.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

217/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Iako smo u trenutačnoj pandemiji naučili da će rad na daljinu, kućni ured i fleksibilni radni uvjeti barem do određenog stupnja i dalje biti „novo normalno”, moramo razumjeti i to da će digitalni poslovni modeli sve više oblikovati naš svijet rada. Ti modeli trebaju biti osmišljeni tako da budu usmjereni na ljude i vrijednosti. U širem društvenom smislu, izazov se odnosi na osiguravanje digitalne uključenosti posebno ranjivih skupina. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Predviđa se da će uspostava jedinstvenog digitalnog tržišta u EU-u pridonijeti gospodarskim rezultatima EU-a s 415 milijardi eura godišnje. Iako digitalna transformacija poduzećima u EU-u donosi značajne prilike, mnoga poduzeća ne suočavaju se samo s velikim stupnjem pravne nesigurnosti u svojim prekograničnim aktivnostima već im prijeti i značajan rizik od zaostajanja zbog nemogućnosti pristupa ili nedostatka investicijskih sredstava, ali i nedostatka vještina, što se u načelu pojavljuje kod mnogih MSP-ova i posebice utječe na mikropoduzeća. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Jedan od ključeva uspješnosti europskog jedinstvenog digitalnog tržišta bit će otvorenost tehnologiji pri regulaciji novih digitalnih poslovnih modela i aplikacija kao što je umjetna inteligencija (UI) i pristup financiranju inovacija kako bi MSP-ovi mogli iskoristiti prednosti takvih novih digitalnih aplikacija. EGSO je proveo studiju o UI-ju u MSP-ovima koja može pružiti korisne uvide (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO predvodi raspravu o UI-ju otkada je donio svoje prvo mišljenje o UI-ju u 2017. te je tijekom posljednjih nekoliko godina objavio niz mišljenja o toj temi. EGSO je trenutačno u fazi izrade nacrta službenog mišljenja o prijedlogu Akta o umjetnoj inteligenciji Europske komisije („prijedlog Akta o UI-ju”). To će mišljenje biti predstavljeno na plenarnoj sjednici EGSO-a u rujnu i, među ostalim, posebno će biti usmjereno na definiciju umjetne inteligencije jer je to važan element prijedloga Akta o UI-ju. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Uvod

| 2.1. | S obzirom na predviđene prioritete predsjedništva, predstojeće slovensko predsjedništvo Vijeća EU-a izradilo je prijedloge za koje je dopisom od 18. ožujka 2021. od Odbora zatražilo razmatračka mišljenja. Tim područjima politike EU-a predsjedništvo pridaje posebnu važnost. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ovo je mišljenje stoga odgovor na zahtjev slovenskog predsjedništva Vijeća EU-a za pripremu razmatračkog mišljenja o gospodarskim i socijalnim prilikama koje nudi digitalizacija. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U ovom je razmatračkom mišljenju sažeto nekoliko tema povezanih s digitalizacijom koje su obuhvaćene nedavnim ili aktualnim mišljenjima EGSO-a. Daje se odgovor na četiri pitanja koja je predsjedništvo postavilo o Aktu o upravljanju podacima, Aktu o digitalnim uslugama i Aktu o umjetnoj inteligenciji. Sve ostale relevantne informacije o tim temama mogu se naći u odgovarajućim mišljenjima EGSO-a (2). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 došlo je do izražaja i digitalno zaostajanje EU-a i njegov ogroman potencijal. Sada, više nego ikad, moramo shvatiti da EU treba snažno jedinstveno digitalno tržište. To podrazumijeva jačanje njegovih kapaciteta u područjima poput računalstva u oblaku, mreže 5G i sigurne upotrebe podataka. Kako bi se držao korak s globalnim igračima SAD-om i Kinom, potrebno je ulagati u jaku digitalnu Europu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Predviđa se da će koristi od uspostave jedinstvenog digitalnog tržišta u EU-u pridonijeti gospodarskim rezultatima EU-a s 415 milijardi eura godišnje. Predvidljivo održavanje, digitalne platforme i kvantno računalstvo samo su tri primjera načina na koji će digitalne tehnologije značajno utjecati na digitalizaciju europskog gospodarstva. Iako digitalna transformacija poduzećima u EU-u donosi značajne prilike, mnoga poduzeća ne suočavaju se samo s velikim stupnjem pravne nesigurnosti u svojim prekograničnim aktivnostima već im prijeti i značajan rizik od zaostajanja zbog nemogućnosti pristupa ili nedostatka investicijskih sredstava, ali i nedostatka vještina, što se u načelu pojavljuje kod mnogih MSP-ova i posebice utječe na mikropoduzeća. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Iako smo u trenutačnoj pandemiji naučili da će rad na daljinu, kućni ured i fleksibilni radni uvjeti barem do određenog stupnja i dalje biti „novo normalno”, moramo razumjeti i to da će digitalni poslovni modeli sve više oblikovati naš svijet rada. Ti modeli trebaju biti osmišljeni tako da budu usmjereni na ljude i vrijednosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | U gospodarstvu nakon pandemije moramo osigurati da mala i srednja poduzeća u određenim posebno snažno pogođenim sektorima (uslužni sektori kao što su maloprodaja i turizam) ne izgube uporište jer su potrebe za ulaganjima previsoke (a uštede se potroše nakon više od godinu dana pandemije). Tim je poduzećima potrebna posebna potpora za digitalnu transformaciju i daljnji razvoj poslovnih modela i ona mora biti uključena u nacionalne programe oporavka povezane s fondom za oporavak EU-a. Europska komisija treba preuzeti koordinacijsku ulogu kako bi se izbjegla fragmentacija između različitih europskih fondova i uskladile aktivnosti i projekti u tom konkretnom području (digitalna transformacija za MSP-ove). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Politički okvir mora biti primjeren kako bi se osiguralo da MSP-ovi mogu iskoristiti mogućnosti koje pruža digitalizacija. Propisi bi se trebali razmotriti samo u slučajevima kada se jasno može predvidjeti neželjeni razvoj događaja. Za razvoj inovacija i novih poslovnih modela potrebna je određena sloboda. Pretjerano ishitreni ili strogi europski propisi stavljaju europska poduzeća, posebice MSP-ove, u nepovoljan položaj u odnosu na korporacije u ostatku svijeta koje posluju na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Međutim, u određenim granama, posebno u uslužnom sektoru (tj. maloprodaji, turizmu, ugostiteljstvu), postoji hitna potreba za regulatornim okvirom koji pomaže u suzbijanju dezinformacija u digitalnom prostoru i omogućava djelovanje, primjerice protiv lažnih recenzija koje mogu biti izuzetno štetne za poduzeća. EGSO je tu problematiku, koja je posebno zastupljena na digitalnim platformama, razradio u svom najnovijem mišljenju o Aktu o digitalnim uslugama (ADU) (3). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Brzi razvoj tehnologije i digitalna transformacija gospodarstva podrazumijevaju i određene rizike koje moramo imati na umu kako bismo u potpunosti iskoristili njihov potencijal. Stoga je nužno osigurati da se uz tehnološki napredak i digitalizaciju osiguraju i mehanizmi za suzbijanje digitalne isključenosti posebno ranjivih skupina. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO predvodi raspravu o UI-ju otkada je donio svoje prvo mišljenje o UI-ju u 2017. (4) te je tijekom posljednjih nekoliko godina objavio niz mišljenja o toj temi (5). EGSO zagovara pristup ljudske kontrole nad upravljanjem UI-jem, gdje ljudi i dalje upravljaju umjetnom inteligencijom u tehničkom smislu i zadržavaju sposobnost odlučivanja hoće li je, kada i kako koristiti u našem društvu u cjelini. EGSO je pozdravio europsku strategiju za umjetnu inteligenciju objavljenu 2018., Komisijinu Komunikaciju o etičkim smjernicama za pouzdanu umjetnu inteligenciju i njezino potvrđivanje sedam zahtjeva za pouzdanu umjetnu inteligenciju. Nadalje, EGSO je, među ostalim, skrenuo pozornost na utjecaj UI-ja na radna mjesta, važnost pronalaženja prave ravnoteže između propisa, samoregulacije i etičkih smjernica te utjecaja UI-ja na potrošače. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO je trenutačno u fazi izrade nacrta službenog mišljenja o prijedlogu Akta o umjetnoj inteligenciji Europske komisije („prijedlog Akta o UI-ju”) (6) i to će mišljenje biti predstavljeno na plenarnoj sjednici EGSO-a u rujnu. EGSO zasad ne može iznijeti svoje formalno stajalište o Aktu o UI-ju, ali može ponuditi neka razmišljanja o konkretnom pitanju koje je slovensko predsjedništvo postavilo o definiciji UI-ja iz prijedloga Akta o UI-ju. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kad je riječ o radnom mjestu, mora se zajamčiti dostojan rad za sve zaposlenike kao osnovno načelo u doba digitalizacije. U poduzećima, zaposlenici i njihovi predstavnici moraju biti uključeni u ranoj fazi uvođenja umjetne inteligencije (UI-ja) koja izravno utječe na zaposlenike i biti uključeni u određivanje načina na koji će se taj UI koristiti. Zaposlenici moraju planirano i na vrijeme biti osposobljeni za nova radna mjesta u digitalnom svijetu rada. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Predsjedništvo smatra da je umjetna inteligencija najvažniji aspekt digitalizacije. Ostala posebno važna pitanja odnose se na integraciju naprednih tehnologija u društvo i prelazak na gigabitno društvo. S novim tehnologijama kao što su UI i podatkovno gospodarstvo, EU se može brzo oporaviti od krize i postati vodeće svjetsko digitalno društvo. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Predsjedništvo je od EGSO-a zatražilo odgovor na četiri konkretna pitanja:






  — | Akt o upravljanju podacima uvodi nove poslovne modele kao što su pružatelji usluga dijeljenja podataka, koji će poticati upotrebu podataka. Kakvo je stajalište EGSO-a o gospodarskim učincima takvih usluga? |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

Akt o upravljanju podacima uvodi nove poslovne modele kao što su pružatelji usluga dijeljenja podataka, koji će poticati upotrebu podataka. Kakvo je stajalište EGSO-a o gospodarskim učincima takvih usluga?

| — | Aktom o upravljanju podacima uvedene su organizacije za podatkovni altruizam, što će olakšati ponovnu upotrebu podataka koje su na raspolaganje stavile fizičke i pravne osobe. To će isto tako omogućiti pružanje novih usluga, uključujući prikupljanje podataka koje proizvode fizičke osobe za ciljeve od općeg interesa. Kakvo je stajalište EGSO-a u tom pogledu? |
| --- | --- |

—

Aktom o upravljanju podacima uvedene su organizacije za podatkovni altruizam, što će olakšati ponovnu upotrebu podataka koje su na raspolaganje stavile fizičke i pravne osobe. To će isto tako omogućiti pružanje novih usluga, uključujući prikupljanje podataka koje proizvode fizičke osobe za ciljeve od općeg interesa. Kakvo je stajalište EGSO-a u tom pogledu?

| — | Kakvo je stajalište EGSO-a o prijedlogu odgovarajuće definicije umjetne inteligencije (uključene u Akt o umjetnoj inteligenciji usvojen u travnju 2021.)? |
| --- | --- |

—

Kakvo je stajalište EGSO-a o prijedlogu odgovarajuće definicije umjetne inteligencije (uključene u Akt o umjetnoj inteligenciji usvojen u travnju 2021.)?

| — | Kakvo je stajalište EGSO-a o Aktu o digitalnim uslugama? |
| --- | --- |

—

Kakvo je stajalište EGSO-a o Aktu o digitalnim uslugama?

| 4.3. | Akt o upravljanju podacima uvodi nove poslovne modele kao što su pružatelji usluga dijeljenja podataka, koji će poticati upotrebu podataka. Kakvo je stajalište EGSO-a o gospodarskim učincima takvih usluga? (7) |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | EGSO smatra da je Akt o upravljanju podacima primjeren i potreban s obzirom na to da su obrada, pohrana i dijeljenje digitalnih podataka sve važniji kako za gospodarstvo, tako i iz socijalnih i građanskih razloga jer se na pojedince, uprave i poduzeća primjenjuje složen i međusobno povezan regulatorni okvir. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EGSO razmatra priznavanje korisnosti modela suradnje za uspostavljanje upravljanja podacima i njihove razmjene i kao vrlo korisnog alata za neutralno zajedničko upravljanje podacima. Stoga potiče Komisiju i države članice da podrže MSP-ove u poduzimanju inicijativa za razvoj organizacija uzajamne pomoći za upravljanje podacima i njihovu razmjenu. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Zadruge i druge strukture temeljene na suradnji čine se posebno prikladnima za upravljanje posredovanjem, razmjenom ili dijeljenjem podataka među građanima (radnicima, potrošačima, poduzetnicima) i poduzećima. Posebice zadruge omogućuju preklapanje interesa ispitanika i vlasnika podataka u upravljanju podacima, pri čemu je potonji u vlasništvu samih ispitanika, pa bi se njima moglo osigurati zajedničko participativno upravljanje građana, poduzeća i poduzetnika koji bi mogli imati dvostruku ulogu kako posrednika tako i korisnika i primatelja podataka. Tim bi se mehanizmom moglo poduprijeti ozračje povjerenja i otvorenosti koje se čini nužnim uvjetom za dobro upravljanje podacima na jedinstvenom digitalnom tržištu EU-a. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.4. | Aktom o upravljanju podacima uvedene su organizacije za podatkovni altruizam, što će olakšati ponovnu upotrebu podataka koje su na raspolaganje stavile fizičke i pravne osobe. To će isto tako omogućiti pružanje novih usluga, uključujući prikupljanje podataka koje proizvode fizičke osobe za ciljeve od općeg interesa. Kakvo je stajalište EGSO-a u tom pogledu (8)? |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | EGSO pozdravlja prijedlog za donošenje propisa za organizacije koje se bave „altruističkim upravljanjem podacima” te podupire to što se prijedlogom propisa određuje da takve organizacije moraju u pravnom smislu biti neprofitni subjekti koji nastoje ostvariti ciljeve od općeg interesa i, prije svega, biti neovisne i autonomne, osobito u odnosu na druge organizacije koje upravljaju podacima u komercijalnom cilju ili cilju ostvarenja profita. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2 | Tim se značajkama, zajedno s uspostavom posebnog javnog registra organizacija za podatkovni altruizam, na odgovarajući način rješava potreba za transparentnošću i zaštitom prava i interesa građana i poduzeća koji su karakteristični za altruističku razmjenu podataka. To dovodi do jačanja razine povjerenja svih dionika. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.5. | Kakvo je stajalište EGSO-a o prijedlogu odgovarajuće definicije umjetne inteligencije (uključene u Akt o umjetnoj inteligenciji usvojen u travnju 2021.)? |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | EGSO pozdravlja jasnu poruku Europske komisije u njezinu nedavnom zakonodavnom prijedlogu za umjetnu inteligenciju da europski pristup UI-ju počiva na temeljnim pravima i europskim vrijednostima. Mnoge preporuke koje je EGSO iznosio posljednjih nekoliko godina preuzete su u tom prijedlogu. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | EGSO trenutačno radi na zasebnom mišljenju kao odgovoru na prijedlog, u kojem će se posebno usmjeriti na definiciju UI-ja kako je navedena u prijedlogu jer je ona važan element prijedloga Akta o UI-ju. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Kao prvo, EGSO naglašava da je UI u biti i dalje osporavan pojam jer ne postoji općeprihvaćena definicija. Jedan otežavajući čimbenik jest taj što se pravne definicije razlikuju od isključivo znanstvenih definicija jer bi trebale udovoljavati brojnim zahtjevima, uključujući inkluzivnost, preciznost, sveobuhvatnost, izvedivost i trajnost, od kojih su neki pravno obvezujući, a neki se smatraju dobrom regulatornom praksom. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | S jedne strane, prijedlogom Akta o UI-ju ne uzima se u obzir samo tehnologija već i njezina namjena i način upotrebe. S druge strane, on sadržava posebnu definiciju UI-ja, uključujući popis tehnika UI-ja koje su obuhvaćene područjem primjene propisa. Čini se da prijedlog Akta o UI-ju kao takav ovisi o dvije misli. Pitanje hoće li taj pomalo ambivalentni pristup biti primjeren za odgovarajuće suočavanje s posebnim izazovima UI-ja i poticanje njegovih mogućnosti detaljnije će biti razmotreno u predstojećem mišljenju EGSO-a o prijedlogu Akta o UI-ju. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.6. | Kakvo je stajalište EGSO-a o Aktu o digitalnim uslugama? (9) |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | EGSO pozdravlja prijedlog o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga u vrijeme pojave novih i inovativnih digitalnih usluga informacijskog društva koje mijenjaju svakodnevni život građana EU-a te oblikuju i mijenjaju načine na koje oni komuniciraju, povezuju se, funkcioniraju kao potrošači i posluju. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EGSO podržava nastojanja Komisije da spriječi rascjepkanost unutarnjeg tržišta uzrokovanu pojavom sve većeg broja nacionalnih pravila i propisa i poziva na to da se jasno istakne iscrpna narav Akta o digitalnim uslugama. To je prilika za uspostavu globalnih standarda za digitalna tržišta koji Europu mogu uvesti u to novo doba, osiguravajući visoku razinu sigurnosti i zaštite potrošača na internetu. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | EGSO poziva Komisiju i države članice da odrede razumne rokove za pokretanje rasprave i uključivog javnog savjetovanja, kao i za provedbu uredbe i strategije. Sudjelovanje socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u tom procesu od temeljne je važnosti kako bi se postigli jednaki uvjeti za sve aktere. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | EGSO pozdravlja veću transparentnost sustava za preporučivanje i oglašavanja, što osigurava da potrošači dobivaju samo oglase koje žele. |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | EGSO ukazuje na brojne nedostatke načela zemlje podrijetla i poziva na pomno razmatranje alternativnih metoda, primjerice načela zemlje odredišta, naročito u poreznim, radnim i potrošačkim pitanjima, osim ako se na razini EU-a ne uvedu stroži propisi, kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje i najviša moguća razina zaštite potrošača. |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.6.6. | EGSO poziva na razvoj odgovarajućeg okvira kako bi se poduzećima omogućilo da zajamče pravednost, pouzdanost i sigurnost svojih sustava umjetne inteligencije, vodeći pritom računa o najvećoj mogućoj razini zaštite potrošača i radnika. |
| --- | --- |

4.6.6.

| 4.6.7. | Izuzeće od odgovornosti za smještaj na poslužitelju trebalo bi se prestati primjenjivati samo kada je riječ o sadržaju koji je očito nezakonit ili je njegova nezakonitost utvrđena odlukom suda. EGSO preporučuje da se uspostavi sustav pozitivne odgovornosti za internetska tržišta koji bi se primjenjivao u određenim okolnostima. |
| --- | --- |

4.6.7.

| 4.6.8. | EGSO skreće pozornost na zahtjevnu zadaću postizanja odgovarajuće koordinacije između svih relevantnih instrumenata i inicijativa u kontekstu šireg regulatornog pristupa ekonomiji platformi. Potreban je odgovarajući pregled mogućih načina za integraciju tih različitih perspektiva koje utječu na Akt o digitalnim uslugama. |
| --- | --- |

4.6.8.

| 4.6.9. | EGSO smatra da su oporezivanje (10), upravljanje podacima, radni status, uvjeti rada i zaštita potrošača važni čimbenici za (ponekad nepošteno) tržišno natjecanje u digitalnom gospodarstvu i da zaslužuju posebnu pozornost. |
| --- | --- |

4.6.9.

Bruxelles, 7. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Studija „Poticanje upotrebe umjetne inteligencije u europskim mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima”.

1

(2)  Akt o upravljanju podacima (SL C 286, 16.7.2021., str. 38.); Akt o digitalnim uslugama (SL C 286, 16.7.2021., str. 70.); Akt o umjetnoj inteligenciji.

2

(3)  Akt o digitalnim uslugama.

3

(4)  SL C 288, 31.8.2017., str. 1.

4

(5)  SL C 440, 6.12.2018., str. 1.; SL C 440, 6.12.2018., str. 51.; SL C 240, 16.7.2019., str. 51.; SL C 47, 11.2.2020., str. 64.; SL C 364, 28.10.2020., str. 87.

5

(6)  Akt o umjetnoj inteligenciji

6

(7)  Akt o upravljanju podacima.

7

(8)  Akt o upravljanju podacima.

8

(9)  Akt o digitalnim uslugama.

9

(10)  SL C 367, 10.10.2018., str. 73.

10

---

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/11

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Unapređivanje uključive, sigurne i pouzdane digitalizacije za sve”

(Razmatračko mišljenje)

(2021/C 374/03)

| Izvjestitelj: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Violeta JELIĆ |

Izvjestitelj:

Philip VON BROCKDORFF

Suizvjestiteljica:

Violeta JELIĆ

| Zahtjev za savjetovanje: | slovensko predsjedništvo, 19.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 15.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 221/0/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

slovensko predsjedništvo, 19.3.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

15.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

221/0/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO preporučuje brzo donošenje uključive politike EU-a o digitalnoj upravi, na temelju akcijskog plana EU-a za e-upravu 2016.–2020., Izjave iz Tallinna o e-upravi, Berlinske deklaracije o digitalnom društvu te digitalnog upravljanja zasnovanog na vrijednostima (1). U zaključcima Vijeća uviđa se da javne uprave imaju dodatnu odgovornost osigurati da se prema građanima postupa jednako i da imaju ista prava pristupa digitalnoj upravi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO preporučuje da vlade, u cilju postizanja uključivosti, donesu sveobuhvatne strategije kojima se podupiru mjere i propisi koji su primjereni i razmjerni kako bi se osigurala interoperabilnost, kvaliteta, usmjerenost na čovjeka, transparentnost, sigurnost i dostupnost digitalnih javnih usluga i proizvoda te optimalan pristup zdravstvenoj skrbi, obrazovanju te ekonomskim i kulturnim mogućnostima. Nacionalne, regionalne i lokalne vlasti moraju što prije digitalizirati i ubrzati uvođenje nove digitalne infrastrukture, uključujući 5G mrežu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO napominje da su za postizanje uključivosti potrebna golema ulaganja od strane vlada. Osim toga, za pretpostaviti je da će u planovima država članica za oporavak i otpornost uključivost imati istaknuto mjesto u okviru planirane digitalne transformacije, za što će se iskorištavati (istini za volju ograničena) sredstva Fonda EU-a za pravednu tranziciju u okviru instrumenta Next Generation EU, programa Digitalna Europa te europskih strukturnih i investicijskih fondova (osobito Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Europskog socijalnog fonda plus (ESF+)). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO prepoznaje da digitalizacija može predstavljati i mogućnosti i prijetnje za poduzeća. Odatle proizlazi potreba da vlade osiguraju odgovarajuću financijsku potporu za poduzeća svih veličina, a posebice za MSP-ove, među ostalim kroz fondove EU-a. To će im pomoći da se uspješno prilagode tranziciji. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO isto tako preporučuje da se uvođenje radnih praksi poput rada na daljinu provodi uzimajući u cijelosti u obzir ravnotežu između poslovnog i privatnog života. Socijalni dijalog, podupiranje MSP-ova i poduzeća socijalne ekonomije te poštovanje prava radnika, uključujući kolektivno pregovaranje, iznimno su važni za osiguravanje neometane tranzicije. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO preporučuje da države članice bliže surađuju na razvoju i provjeri digitalnih rješenja kako bi se uspostavila mreža za razmjenu primjera dobre prakse. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO usto preporučuje da u preispitivanju vladinih politika i mjera diljem EU-a sudjeluju relevantni dionici, predlaganjem djelotvornih mjera koje se temelje na socijalnoj pravdi. Te bi mjere trebale uključivati politike i financijska sredstva čiji je cilj olakšavanje digitalne transformacije. EGSO isto tako ističe potrebu za znatnim povećanjem stope upisa u obrazovne programe povezane s područjima STEM-a u predstojećim godinama. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO preporučuje jačanje Akta o digitalnim uslugama i Akta o digitalnim tržištima, kao preduvjeta za digitalnu transformaciju koja je pouzdana i kojom se potrošačima daje mogućnost odabira na istinski otvorenom i konkurentnom tržištu. U skladu s Aktom o digitalnim uslugama, odgovornosti i obveze platformi trebale bi biti jasnije i bolje provedive u odnosu na trenutačne prijedloge. U skladu s Aktom o digitalnim tržištima, trebalo bi zabraniti prijevare putem sučelja (eng. dark patterns) i ostale vrste arhitekturnih rješenja koja nisu neutralna, a kojima se na prikriven način utječe na ponašanje potrošača. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Konačno, EGSO prepoznaje da digitalizacija i ozelenjivanje gospodarstava EU-a te osobito ciljevi postizanja ugljične neutralnosti EU-a idu ruku pod ruku. Prelazak na „digitalno i zeleno” jest od presudne važnosti, ali EGSO ponovno ističe da bi jednakost i socijalni dijalog uvijek trebali biti vodeća načela pri uvođenju digitalnih i zelenih tehnologija. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Europska društva prelaze na internet. Pandemija uzrokovana bolešću COVID-19 ubrzala je potrebu da se društvo digitalizira, s obzirom na to da su tijekom zabrane kretanja digitalni kanali bili jedini kanali dostupni građanima i poduzećima. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mnogi vlasnici poduzeća prepoznaju činjenicu da je potrebno gravitirati prema digitalnom svijetu kako bi se osigurala dugotrajna uspješnost njihovih poduzeća. Jednako tako, radnici i javnost moraju shvatiti što podrazumijeva digitalizacija te kako ona utječe na njihov radni i svakodnevni život kao članova poslovnih organizacija ili subjekata javnog sektora, odnosno jednostavno kao članova zajednice. Kao što je utvrđeno u novoj strategiji za potrošače, europski potrošači trebali bi biti u središtu digitalnih tranzicija, uz osiguravanje odgovarajuće zaštite i osnaživanja potrošača u procesu promjene. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kad je riječ o javnim upravama širom EU-a, brza digitalizacija je neizbježna i može se omogućiti jedino javnim ulaganjem u digitalnu infrastrukturu. Javna tijela na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini moraju se razviti u fleksibilne, otporne i inovativne organizacije, iskorištavajući pogodnosti digitalne transformacije i tehnologija u nastajanju te naprednih mogućnosti za pružanje građanima i poduzećima uključivih, neprekinutih, praktičnih, transparentnih, sigurnih i pouzdanih digitalnih usluga usmjerenih na čovjeka. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Javne uprave, poduzeća, radnici i opća javnost moraju se prilagoditi (dok im se pruža potpora i, prema potrebi, analogna rješenja kao alternativa) svijetu usmjerenom na tehnologiju, u kojem živimo, te je važno razumjeti razliku između digitaliziranja, digitalizacije i digitalne transformacije. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Digitaliziranje se odnosi na digitalnu verziju fizičkih ili analognih elemenata i ima važnu ulogu u kontekstu poduzeća i uprava te broja radnih sati. Postupkom digitaliziranja pokreće se niz događaja kojima se drastično optimizira tijek rada svih poduzeća i uprava, što rezultira automatiziranim procesima poslovanja i upravljanja. To predstavlja izazov i za radnike i za javne službenike. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Premda većina poduzeća i uprava u svojim svakodnevnim procesima koristi osnovne metode digitaliziranja, za njegovu učinkovitu primjenu može se napraviti mnogo više. Ovdje izazov predstavlja izgradnja povjerenja među radnicima, javnim službenicima i općom javnosti, koje je potrebno za njihovu uspješnu prilagodbu novim, digitaliziranim procesima i tijeku rada. Na radnom mjestu, ta tranzicija iziskuje socijalni dijalog te poštovanje kolektivnog pregovaranja. Tranzicija može snažno utjecati na živote radnika, što uzrokuje potrebu za pružanjem informacija i održavanjem savjetovanja u ranoj fazi procesa. Jednako tako, javnost mora biti informirana o neplaniranim posljedicama transformacije. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Premda digitaliziranje po svemu sudeći povećava učinkovitost u poduzećima i upravama (potencijalne su koristi uvijek bile precijenjene), ono uzima i određeni danak, kao u slučaju kada radnici ili javni službenici postanu višak ili kada se javnost, posebice starije osobe ili osobe s invaliditetom, ne uspije dovoljno brzo prilagoditi digitaliziranju ili se uopće ne prilagodi. Zato je važno digitalizaciju učiniti dostupnom svima, bez obzira na dob, spol, socioekonomski status i invaliditet. Slično tome, MSP-ovi se mogu naći u nepovoljnom položaju ako ne mogu održati korak s digitaliziranjem u svojem sektoru, osobito ako takvi procesi podrazumijevaju visoke početne troškove. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Drugi pojam koji poduzeća, radnici i opća javnost trebaju razumjeti jest digitalizacija. Ona obuhvaća široki raspon elemenata. Digitalizacija pomaže transformirati način rada poduzeća putem primjene digitalnih tehnologija. To utječe na poslovne modele, komunikacijske tokove unutar i izvan predmetnih poduzeća te na cijeli lanac vrijednosti. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Digitalizacija otvara nove mogućnosti za poduzeća stvaranjem izvora prihoda koji se temelje na digitalnim tehnologijama te koji nisu bili dostupni ranije. Od integracije društvenih medija do mogućnosti da se klijentima ponude podatkovne usluge zasnovane na pretplati, korištenje prilagođenih poslovnih aplikacija može biti ključ za inovacije, rast i širenje poduzeća u budućnosti. Nove digitalne tehnologije, osobito one označene kraticom SMACIT (društvene, mobilne i analitičke tehnologije te tehnologije računalstva u oblaku i interneta stvari) predstavljaju veliku mogućnost za MSP-ove jer kad je riječ o velikim i starim organizacijama te tehnologije istodobno predstavljaju i mogućnosti i egzistencijalne prijetnje. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Godine istraživanja o ishodima digitalnih transformacija pokazale su da je stopa uspješnosti tih nastojanja postojano niska: manje od 30 posto planiranih ishoda. Rezultati nedavnog istraživanja koje je institut McKinsey proveo na uzorku od 263 ispitanika pokazuju da je samo 16 posto ispitanika izjavilo da se zahvaljujući digitalnim transformacijama njihovih organizacija poboljšala učinkovitost. S tim izazovima suočavaju se i „pametne industrije” kao što su visoke tehnologije, mediji i komunikacije, među kojima stopa uspješnih ishoda ne prelazi 26 posto. S druge strane, u organizacijama s manje od 100 zaposlenika, 2,7 puta je vjerojatnije da će se ispitanici pohvaliti uspješnijom digitalnom transformacijom nego što je to slučaj u velikim organizacijama s više od 50 000 zaposlenika. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Međutim, bez obzira na veličinu, poduzeća čije se poslovanje još uvijek temelji na tradicionalnijim procesima riskiraju gubitak konkurentnosti, dok a priori pretpostavka da sva poduzeća mogu uspješno postići digitalizaciju nije točna. Isto se odnosi na radnike, osobito one koji rade u tradicionalnim djelatnostima. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Osim što pomaže pri smanjenju ugljičnog otiska, prelazak na digitalizaciju može pomoći u povećanju poslovne učinkovitosti i otvoriti nove mogućnosti za stvaranje prihoda. Može isto tako poduprijeti povećanje mobilnosti na tržištu rada, povećati produktivnost i fleksibilnost na radnom mjestu i omogućiti integraciju poslovnog i privatnog života ako radnici rade na daljinu, od kuće, kao tijekom pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Međutim, stvarnost može biti puno drugačija i moraju se postavljati pitanja o tome jesu li digitalizacija i osobito rad na daljinu doveli do veće ravnoteže poslovnog i privatnog života. Iako mnogi radnici daju prednost radu na daljinu, on se često provodio neplanski i utječe na uvjete rada, osobito u slučaju zaposlenih majki i radnika s neadekvatnim digitalnim vještinama. Stoga je legitimno postaviti pitanje je li digitalizacija zamaglila granicu između privatnog i poslovnog života. Iako digitalizacija može povećati učinkovitost radnika i poduzeća, posljedice za obiteljski život, a možda i zdravlje, mogu biti sasvim druga priča. Alati umjetne inteligencije, koji su se žurno primjenjivali tijekom pandemije, imali su tendenciju da povećaju stres te zdravstvene i sigurnosne rizike među radnicima. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Tu je i rastuća tendencija da se pojedinci ne „isključuju” iz digitalnih radnih procesa. Budući da rad na daljinu postaje norma u poduzećima i javnim uslugama, od ključne je važnosti da se to odvija u kontekstu socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja. Pravo na isključenje isto tako mora biti priznato kroz instrument koji se primjenjuje u cijelom EU-u. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Posljednji aspekt digitalizacije ne utječe samo na vlasnike poduzeća već i na društvo u cjelini. U posljednja tri desetljeća, a osobito u posljednjih deset godina, zabilježena je dramatična promjena u smjeru primjene digitalnih tehnologija u svim društvenim okruženjima i ljudskim aktivnostima. To je u suštini dovelo do pojave takozvanih „digitalnih kupaca”, uz sve veći broj ljudi koji se oslanjaju na digitalizaciju u praktično svim aspektima svojeg života. Digitalizacija polako postaje osnova za način na koji se organizacije svih oblika i veličina povezuju s kupcima, ali bilo bi krivo pretpostaviti da sve osobe, bez obzira na dob, mogu održati korak s novim digitalnim kretanjima. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | To nas vodi do razlike između digitalizacije i digitalne transformacije. Potonje se odnosi na preobrazbu poslovnih i društvenih aktivnosti u elemente digitalnog svijeta, kao što smo na nebrojene načine iskusili tijekom pandemije uz, primjerice, povećanje rada na daljinu. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Posebne napomene

| 3.1. | Tekuća digitalizacija našeg društva i gospodarstva i dalje će se povećavati i produbljivati, no premda digitalizacija obećava daljnje društvene i gospodarske pogodnosti, postoje i bojazni u pogledu njezina učinka raslojavanja društva te pitanja posjeduje li zaista sve veći broj ljudi digitalne vještine. U teoriji se čini da transformativne tehnologije potiču socijalnu uključenost i ne povećavaju razlike između digitalno vještih i nevještih, no situacija na terenu opet može biti nešto drugačija. Mnogi se ljudi jednostavno ne uspijevaju prilagoditi brzom tempu digitalne transformacije. To se posebice odnosi na starije ljude, osobe s invaliditetom i one koji žive u ruralnim i udaljenim regijama. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Budući da je digitalizacija za sve potrebna kako bi se povećala učinkovitost i produktivnost te ubrzao socioekonomski razvoj u svijetu nakon pandemije, digitalna transformacija mora biti provedena na ispravan način. Pod tim mislimo da politika o digitalnoj transformaciji, i za javni i za privatni sektor, mora biti uključiva te pod svaku cijenu izbjegavati isključivanje skupina unutar društva kao što su starije osobe, osobe u nepovoljnom socioekonomskom položaju, osobe s invaliditetom i stanovnike ruralnih područja. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kako bi se postigla uključivost, vlade moraju donijeti sveobuhvatne strategije i pomoćne mjere za osiguravanje interoperabilnosti, kvalitete, usmjerenosti na čovjeka, transparentnosti, sigurnosti i dostupnosti digitalnih javnih usluga i proizvoda, kao i optimalnog pristupa zdravstvenoj skrbi, obrazovanju te ekonomskim i kulturnim mogućnostima. U tom kontekstu, javne uprave mogu upotrebljavati digitalne alate kako bi građane uključile u stvaranje digitalnih javnih usluga i osigurale da se takvim uslugama zadovoljavaju potrebe i preferencije građana koji ih koriste. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ostvarivanje uključivosti prije svega iziskuje golema ulaganja od strane vlada, a za pretpostaviti je da će u planovima država članica za oporavak i otpornost uključivost imati istaknuto mjesto u okviru planirane digitalne transformacije, za što će se iskorištavati sredstva Fonda EU-a za pravednu tranziciju u okviru instrumenta Next Generation EU, programa Digitalna Europa te europskih strukturnih i investicijskih fondova (osobito EFRR-a i ESF+). Međutim, u slučaju Fonda za pravednu tranziciju, postoje rezerve o njegovoj primjerenosti u pogledu suočavanja s izazovima digitalizacije i klimatskih promjena (2). Nacionalne, regionalne i lokalne vlasti usto moraju digitalizirati i ubrzati uvođenje nove digitalne infrastrukture, uključujući 5G mrežu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Val digitalne transformacije bez premca je u pogledu brzine, opsega i razmjera. Nije realistično očekivati da će se sva poduzeća, MSP-ovi i poduzeća socijalne ekonomije brzo i uspješno prilagoditi tom dosad neviđenom valu promjene. Osim ako se poduzećima ne osigura vrijeme za prilagodbu i podrška s pomoću relevantnih mjera, transformacija može proizvesti onoliko gubitnika koliko i dobitnika. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Takve bi mjere trebale uključiti osiguravanje infrastrukture za poduzeća kojom se podupire njihova digitalna transformacija te pratećeg zakonodavnog okvira koji je razmjeran i prikladan svrsi. Relevantna je i potreba da države članice blisko surađuju na razvoju i provjeri digitalnih rješenja kako bi se uspostavila mreža za razmjenu primjera dobre prakse. Druge mjere mogu uključivati porezne olakšice kako bi se dodatno poduprlo ulaganje poduzeća u digitalnu transformaciju njihova poslovanja i radnih procesa. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tržišta na kojima potrošači mogu imati povjerenja, ne biti podvrgnuti manipulacijama te donositi odluke u istinski otvorenom i konkurentnom okruženju predstavljaju preduvjet za pouzdanu digitalizaciju. To često nije slučaj ako pogledamo koliko su neka tržišta koncentrirana (društveni mediji, aplikacije za komunikaciju, pretraživanje, operativni sustavi itd.) i koliko se često krše prava potrošača. EGSO je u svojem mišljenju o novoj strategiji za potrošače (INT/922 (3)) istaknuo da pravila o zaštiti potrošača isto tako treba prilagoditi digitaliziranom svijetu. Zbog novih izazova do kojih dolazi zbog tehnologija u nastajanju poput umjetne inteligencije, interneta stvari i robotike, potrebno je ojačati trenutačnu zaštitu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Daljnji preduvjet za postizanje željenih ciljeva digitalne transformacije jest priprema poduzeća svih veličina, uključujući poduzeća socijalne ekonomije, za digitalnu transformaciju. To uključuje potporu iz prihvatljivih izvora financiranja i programe osposobljavanja za vlasnike malih poduzeća i njihovo osoblje kako bi se upoznali s najnovijim tehnologijama i mogućnostima koje iz njih proizlaze. Drugo, o svim aspektima uvođenja tih korjenitih promjena mora se komunicirati na svim razinama na radnom mjestu. Treće, potrebno je podići svijest o potrebi za uvođenjem novih načina rada, ponašanja i komuniciranja u skladu s dosad nezabilježenim promjenama u organizacijskoj kulturi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Digitalna transformacija dovela je do znatnog rasta potražnje za digitalnim vještinama u gotovo svim sektorima, od proizvodnje do financijskih usluga i šire, a ta će se potražnja u doglednoj budućnosti dodatno povećavati. Stoga je nužno da uprave i poduzeća nastave ulagati u obrazovanje i osposobljavanje za sve, uključujući strukovno obrazovanje, kako bi se osiguralo da se digitalna transformacija odvija neometano i uz angažman kvalificiranih osoba, što će pojedincima i poduzećima omogućiti da iskoriste pogodnosti te tranzicije. To bi trebalo obuhvaćati i edukaciju o sudjelovanju u digitalnim platformama. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | S obzirom na to da se digitalna transformacija ubrzava, taj bi proces trebao biti popraćen znatnim porastom stope upisa u obrazovne programe povezane s područjima STEM-a u predstojećim godinama. Razvoj vještina u područjima STEM-a potreban je kako bi se poduprla transformacija, premostile razlike među spolovima i stvorila nova generacija inovatora. Obrazovanje u područjima STEM-a pomoći će u jačanju gospodarstva i stvaranja radnih mjesta. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Digitalna transformacija dovela je do povećanog intenziteta rada i nesigurnosti radnih mjesta, stvarajući ozbiljne izazove u pogledu zaštite, zastupanja i poštenog tretmana radnika. U Deklaraciji Međunarodne organizacije rada (ILO) povodom njezine stote obljetnice o budućnosti rada donesenoj 2019. predlaže se pristup novim tehnologijama u svijetu rada usmjeren na čovjeka. Međutim, izazov se sastoji u pitanju kako to pretvoriti u djelotvorne politike, propise i mjere kojima se štite radnici i omogućuje primjereno zastupanje. Iz tog se razloga smatra da u cijelom EU-u postoji potreba za revizijom politika (i vrlo vjerojatno zakonodavstva koje je razmjerno i prikladno svrsi) i mjera, ne samo radi usklađivanja politike nego i radi uključivanja relevantnih dionika u izradu politike zasnovane na temeljnom cilju ostvarivanja socijalne pravde. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Naposljetku, ni u jednoj raspravi o digitalizaciji za sve ne može se ignorirati njezina povezanost s ozelenjivanjem gospodarstava EU-a i njegovih ciljeva u pogledu ugljične neutralnosti, kao ni naglasak koji se u planovima za oporavak i otpornost stavlja na inicijative kojima se podupire ostvarenje tih ciljeva. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | „Digitalno i zeleno” trebali bi ne samo ići ruku pod ruku već su ključni za promicanje inovacija u cijelom EU-u. Kao primjer mogu se navesti tehnologije lanca blokova za optimizaciju lanca opskrbe i povećanje učinkovitosti, što će pomoći u smanjenju potrošnje resursa uz istodobno praćenje komponenata, proizvoda i materijala, doprinoseći na taj način kružnom gospodarstvu. Osim toga, digitalne tehnologije mogu pomoći neutralizirati ili smanjiti emisije koje predstavljaju tehnički izazov ili su skupe. Prelazak na „digitalno i zeleno” jest od presudne važnosti, no kao što je istaknuto u ovom mišljenju, pravednost u društvu uvijek bi trebala biti vodeće načelo u njegovoj provedbi. Drugim riječima, pogodnosti digitalne transformacije pri, na primjer, primjeni najnovijih tehnologija koje se upotrebljavaju za pružanje pametnih, neprekinutih i nenametljivih usluga u područjima energije, sigurnosti, mobilnosti, zdravlja i zajednice te koje mogu pomoći pri postizanju ugljične neutralnosti, trebale bi biti dostupne svima. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Uviđamo da to nije lako ostvarivo, ali upravo je to razlog zbog kojeg bi planovi za provedbu digitalizacije, koji su povezani s ozelenjivanjem gospodarstava EU-a, trebali obuhvaćati višedionički postupak savjetovanja i analizu, na temelju socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja, s naglaskom na srednjoročnim i dugoročnim ciljevima koji donose istinski pozitivne promjene u životima Europljana. |
| --- | --- |

3.14.

Bruxelles, 7. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  To je u skladu sa Zaključcima Vijeća o oblikovanju digitalne budućnosti Europe (9. lipnja 2020.), u kojima Vijeće „poziva Komisiju da predloži pojačanu politiku EU-a o digitalnoj upravi, imajući na umu e-uključenost svih građana i privatnih dionika, kako bi se osigurala koordinacija i potpora digitalnoj transformaciji javnih uprava u svim državama članicama EU-a, uključujući interoperabilnost i zajedničke norme za sigurne i prekogranične tokove podataka i usluge javnog sektora”.

1

(2)  https://www.epsu.org/article/proposed-transition-fund-really-just

2

(3)  SL C 286, 16.7.2021., str. 45.

3

---

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/16

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Obrazovanje odraslih”

(razmatračko mišljenje na zahtjev slovenskog predsjedništva)

(2021/C 374/04)

| Izvjestiteljica: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Zahtjev slovenskog predsjedništva Vijeća | dopis od 19.03.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Predsjedništva | 23.3.2021. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 21.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 8.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 233/3/5 |

Zahtjev slovenskog predsjedništva Vijeća

dopis od 19.03.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Predsjedništva

23.3.2021.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

21.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

8.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

233/3/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja povećanu usredotočenost na obrazovanje odraslih, osposobljavanje i razvoj vještina, što se iznova naglašava u nedavnim inicijativama Europske komisije, uglavnom u Programu vještina za Europu. EGSO poziva na hitno osmišljavanje i provedbu ciljanih mjera politika, popraćenih poticajima za potporu državama članicama, kao što je već istaknuto u mišljenju EGSO-a o temi „Obrazovni sustavi kao podrška u sprječavanju neusklađenosti vještina: Što treba promijeniti?” (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO ističe da brz izum i širenje novih tehnologija moraju biti popraćeni djelotvornim usavršavanjem i prekvalifikacijom. EGSO ističe da je učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 na europsko društvo i gospodarstvo dodatno naglasio važnost djelotvornih politika obrazovanja i osposobljavanja te visokokvalitetnih radnih mjesta u podupiranju održivog i pravednog socijalnog i gospodarskog oporavka i otpornosti, što je ključno kako bi se Europi pomoglo da prevlada posljedice pandemije. Ulaganje u obrazovanje odraslih i razvoj vještina može imati ključnu ulogu u gospodarskom oporavku i ostvarivanju socijalne Europe. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO preporučuje da Europska komisija i države članice unaprijede politike obrazovanja odraslih zauzimanjem holističkog pristupa i poboljšanjem njegove dostupnosti, kvalitete i uključivosti, poštujući pritom nacionalne nadležnosti i načelo supsidijarnosti. EGSO poziva na opsežno poboljšanje politika obrazovanja odraslih, uzimajući u obzir djelotvorne strategije za ispunjavanje novih zahtjeva u pogledu vještina koji su prilagođeni lokalnim potrebama. EGSO naglašava važnost poboljšanja pedagogije i andragogije u obrazovanju odraslih s pomoću kvalitetnog početnog obrazovanja, kontinuiranog profesionalnog razvoja, poboljšanih i pravednih radnih uvjeta te poticajnog radnog okruženja za predavače u sektoru obrazovanja odraslih. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO naglašava da je obrazovanje odraslih ključno kako bi im se pomoglo da poboljšaju i steknu građanske vještine te preuzmu aktivnu ulogu u društvu. Cjeloživotno učenje trebalo bi postati način života za sve kako bi se prevladale razlike i nejednakosti u društvu te postati sastavni dio zaposlenja. U tom je smislu više nego važno koristiti i razumjeti pojam „vještine” u širem smislu kad je riječ o radnom mjestu, pri čemu društveni i privatni život treba percipirati kao dio sveobuhvatnog procesa razvoja vještina. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO naglašava važnost obrazovanja odraslih i žali što institucije EU-a i nekoliko država članica to ne smatraju političkim prioritetom, iako je obrazovanje odraslih ključno za iskorištavanje punog potencijala zapošljavanja i socijalne uključenosti te za omogućivanje odraslim osobama da aktivno sudjeluju na tržištu rada i u demokratskom životu. EGSO preporučuje državama članicama da ojačaju politiku, upravljanje i financiranje obrazovanja odraslih u skladu s načelima četiriju stupova obrazovanja Unesco-a (2): učiti znati, učiti raditi, učiti živjeti zajedno i učiti biti. Kako bi se proveo cilj održivog razvoja br. 4, potrebno je pružiti istinsku potporu civilnom društvu kako bi se izgradilo partnerstvo u pogledu omogućivanja obrazovanja odraslih u informalnom i neformalnom okruženju te kako bi se osiguralo djelotvorno informiranje građana. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO predlaže da Europska komisija i države članice za svaku državu članicu zasebno postave ostvarive dugoročne ciljeve i da uspostave sustav kontinuiranog praćenja za sudjelovanje u obrazovanju odraslih te visokokvalitetno i pristupačno cjeloživotno učenje, uključujući osposobljavanje zaposlenika, uzimajući u obzir regionalne razlike. Tim sustavom trebalo bi se nastojati osigurati da svi steknu znanje, vještine, kompetencije i stavove koji su Europi potrebni za stvaranje pravednog, povezanog, održivog, digitalnog i otpornog društva. Također je važno poboljšati informacije o istraživanju i vještinama na sektorskoj i nacionalnoj razini u pogledu potreba za vještinama i predviđanja vještina kako bi se ažuriralo obrazovanje odraslih koji su suočeni s tranzicijom i poboljšali podaci o ulaganjima država članica u obrazovanje odraslih te kako bi se osiguralo učestalo praćenje i prikupljanje podataka o obrazovnim tečajevima i osposobljavanju koje pohađaju zaposlenici. Socijalni partneri i civilno društvo trebali bi se aktivno uključiti u poboljšanje nacionalnih informacija o vještinama, uključujući analizu, projekcije i predviđanje potrebnih vještina. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Države članice moraju poboljšati provedbu Preporuke Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (3) kako bi osigurale da sve niskokvalificirane odrasle osobe razviju osnovne vještine i da budu usmjerene i motivirane za sudjelovanje u osposobljavanju kako bi poboljšale vlastiti život i zapošljivost. Kako bi se osiguralo da 80 % odraslih osoba posjeduje osnovne digitalne vještine, EGSO poziva Europsku komisiju i države članice da odraslima besplatno pruže potporu u stjecanju minimalnih osnovnih digitalnih vještina kako bi se podržalo njihovo stjecanje vještina za rad i svakodnevni život. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO ističe da je svim odraslim osobama, neovisno o njihovim kvalifikacijama i socioekonomskom položaju, potrebna potpora za pristup kvalitetnom i uključivom cjeloživotnom obrazovanju te za priznavanje njihovih vještina i kompetencija. Javne službe za zapošljavanje trebale bi povećati i olakšati bolji pristup pravednom i besplatnom usmjeravanju i savjetovanju te osigurati da svi odrasli budu informirani o mogućnostima cjeloživotnog obrazovanja te da radnici budu upoznati s tim kako će se radna mjesta mijenjati i koje su vještine potrebne za nova radna mjesta i zadaće. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO traži od Europske komisije i država članica da u suradnji sa socijalnim partnerima pokrenu informativne kampanje i kampanje za podizanje svijesti usmjerene na odrasle osobe i radnike na koje utječe digitalna i zelena tranzicija kako bi se toj radnoj snazi pomoglo da stekne potrebne vještine. Europska komisija trebala bi organizirati godišnja događanja po uzoru na Europski tjedan vještina stečenih u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju kako bi se odrasle osobe informiralo i motiviralo kada je riječ o obrazovanju i dodatnom obrazovanju odraslih te doprinijelo nacionalnim politikama. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO naglašava važnost supsidijarnosti u pogledu politika obrazovanja odraslih kako bi se zajamčilo poštovanje uloge nacionalnih i sektorskih socijalnih partnera u utvrđivanju potrebnih vještina i upravljanju nacionalnim sustavima kad je riječ o financiranju i osiguravanju pristupa obrazovanju odraslih i osposobljavanju zaposlenika. EGSO napominje da bi se provedbom europskog stupa socijalnih prava trebalo zajamčiti da sva poduzeća imaju pravo i mogućnost uspostaviti strategije za vještine za potrebe inovacija i poduprijeti pravednu tranziciju za radnike i kvalitetno naukovanje za mlade i odrasle osobe u kontekstu zelene i digitalne tranzicije. U Smjernicama za zapošljavanje Europskog vijeća (4) (2020.) jasno se razlikuju osiguravanje prava na osposobljavanje i pružanje pojedinačnih računa za učenje kao jedan od mogućih instrumenata, čime se zemljama omogućuje da odluče kako će osigurati ta prava. Pojedinačni računi za učenje instrumenti su koji bi mogli osigurati pravo na osposobljavanje. U skladu s kolektivnim ugovorima i nacionalnim zakonodavstvom sve odrasle osobe i radnici trebali bi imati pravo pristupa kvalitetnom osposobljavanju zaposlenika, plaćenom dopustu za obrazovanje, kvalifikacijama, priznavanju informalnog i neformalnog učenja te kvalitetnom i fleksibilnom usmjeravanju i savjetovanju. Države članice EU-a moraju uspostaviti financijske mehanizme i instrumente kojim će se odraslim osobama, osobito radnicima, olakšati pristup učenju i osposobljavanju uz uključenost socijalnih partnera. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO podsjeća države članice da osiguraju da svi odrasli, osobito oni u nepovoljnom socioekonomskom položaju, imaju jednak pristup cjeloživotnom učenju koje će koristiti njihovim interesima u privatnom ili poslovnom razvoju. Ciljanu potporu treba pružiti mladima koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih, migrantima i izbjeglicama, skupinama u nepovoljnom položaju i ranjivim skupinama, kao i starijim osobama radi osiguravanja aktivnog i zdravog starenja. EGSO poziva Europsku komisiju da osigura da se naglasak nove strategije EU-a o pravima osoba s invaliditetom na obrazovanje proširi na učenike svih dobnih skupina i da se usredotoči na to da obrazovanje odraslih bude pristupačno i besplatno svim učenicima s invaliditetom i poteškoćama u učenju u fizički pristupačnim okruženjima te da osigura osposobljavanje nastavnika o tome kako prilagoditi svoju nastavu te kako i učenje na internetu učiniti pristupačnim. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO naglašava da je demokratsko upravljanje ključno za sustave obrazovanja i osposobljavanja, uključujući djelotvoran socijalni dijalog i konstruktivno savjetovanje s organizacijama civilnog društva, kako bi se potaknuo razvoj vještina kod svih odraslih osoba, osobito radnika i nezaposlenih ljudi, uz istodobno ostvarenje ciljeva EU-a u pogledu sudjelovanja u obrazovanju odraslih kako su definirani u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava, Preporuci Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) i Deklaraciji iz Osnabrücka te kako bi se doprinijelo predstojećoj Rezoluciji Vijeća o programu obrazovanja odraslih. EGSO ističe da su socijalni dijalog i interakcija između sindikata i poslodavaca ključni za povećanje pristupa obrazovanju odraslih za sve, promicanje fleksibilnosti i usmjeravanja, usklađivanje osposobljavanja s potrebama tržišta rada, osiguravanje kvalitete osposobljavanja i financiranja osposobljavanja. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO naglašava da sve odrasle osobe, osobito radnici, moraju imati bolji pristup ažuriranim informacijama o postupcima priznavanja i vrednovanja. To se može postići djelotvornom provedbom Preporuke Vijeća od 20. prosinca 2012. o priznavanju neformalnog i informalnog učenja (5) i osiguravanjem da sustavi priznavanja dobiju dostatna javna financijska sredstva u svakoj zemlji EU-a. Ako se zajamči priznavanje osposobljavanja, poslodavci i sindikati mogu poduprijeti povećanje razine kvalifikacije radnika te doprinijeti razvoju njihovih karijera i pravednoj tranziciji na tržištu rada. Uključenost socijalnih partnera u upravljanje obrazovanjem odraslih, osposobljavanje zaposlenika i sustave plaćenog dopusta u svrhu obrazovanja od ključne je važnosti, uključujući promicanje zajedničkog djelovanja socijalnih partnera. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO ističe da su usavršavanje i prekvalifikacija neizmjerno važni u pružanju potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji industrija te ih se mora smatrati socijalnom i gospodarskom odgovornošću kako bi se osiguralo uključivo osposobljavanje za kvalitetna radna mjesta te pravedna tranzicija za sve. Potrebne su industrijske strategije usmjerene na budućnost, uključujući djelotvorne politike u području vještina, kako bi se poduprlo usavršavanje i prekvalifikacija radne snage. One mogu doprinijeti osiguravanju pravednog i socijalno pravičnog prijelaza na klimatski neutralno gospodarstvo uravnoteženjem tržišta rada kojim se doprinosi uključivoj digitalizaciji i visokokvalitetnim radnim mjestima. Poduzećima je potrebna učinkovita potpora za jačanje i financiranje njihovih strategija za usavršavanje i prekvalifikaciju vlastite radne snage radi poticanja inovacija. Istodobno bi trebalo poštovati opći gospodarski i socijalni interes. U kolektivnim ugovorima trebao bi se utvrditi pristup različitim vrstama plaćenog dopusta radi obrazovanja za privatne i poslovne potrebe radnika. EGSO podsjeća države članice EU-a da pristup radnika plaćenom dopustu za obrazovanje što prije usklade s Konvencijom ILO-a br. 140 o dopustu za plaćeno obrazovanje s pomoću nacionalnih mjera i kolektivnih ugovora te da se uz potporu socijalnih partnera pobrinu da se doista primjenjuje. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO zagovara održivo nacionalno financiranje obrazovanja odraslih, dopunjeno djelotvornim korištenjem fondova EU-a, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, u cilju podupiranja gospodarskog razvoja i otpornog društva u kontekstu digitalne i zelene tranzicije gospodarstva osiguravanjem kvalitetnog i uključivog obrazovanja za sve odrasle osobe, uključujući nezaposlene i ostale osobe koje nisu na tržištu rada, uz pridavanje posebne pozornosti osiguravanju dostupnosti i pristupačnosti osposobljavanja za sve radnike. To iziskuje jasnu predanost na europskoj i nacionalnoj razini kako bi se odgovarajući dio dostupnih sredstava namijenio za promicanje razvoja sustavnih i koordiniranih sustava obrazovanja odraslih kao ključnog dijela nacionalnih planova. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO naglašava važnost osiguravanja kvalitete, relevantnosti, djelotvornosti i uključivosti u obrazovanju i osposobljavanju odraslih. EGSO predlaže da se države članice potaknu da osiguraju da se u svim obrazovnim programima i programima osposobljavanja zaposlenika jasno definiraju ishodi učenja i ključne kompetencije, pri čemu bi Europska komisija trebala nastaviti raditi na provedbi Preporuke Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (6) i podupiranju zajedničkog djelovanja socijalnih partnera. Važno je poboljšati sustave obrazovanja odraslih za osiguranje kvalitete i dodatno razviti mrežu Europske komisije EQAVET koja bi se primjenjivala na obrazovanje odraslih, kontinuirano strukovno obrazovanje i osposobljavanje, naukovanje i osposobljavanje zaposlenika. Pritom bi trebalo uzeti u obzir prenošenje potreba gospodarstva, poslodavaca i radnika u programe i kurikulume obrazovanja odraslih. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EGSO potiče države članice da u najvećoj mogućoj mjeri uključe poduzeća i sindikate u izradu strategija za razvoj vještina radi digitalne i zelene tranzicije industrija. EGSO predlaže da se politike u području okoliša povežu s politikama u području obrazovanja te da se uspostave nacionalne strategije za zelene vještine i kompetencije kako bi svaka odrasla osoba postala svjesna klimatskih promjena, okolišne odgovornosti i održivog razvoja kao dijela cjeloživotnog učenja imenovanjem nacionalnih koordinatora. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EGSO poziva Europsku komisiju i države članice da pojačaju politike obrazovanja odraslih kako bi kvalitetno i uključivo obrazovanje odraslih usmjereno na životne vještine postalo pravo svih odraslih osoba i kako bi se dosegnuo i povećao cilj od 60 % sudjelovanja u obrazovanju odraslih osoba godišnje rješavanjem pitanja neusklađenosti vještina te unaprjeđenjem upravljanja i financiranja obrazovanja odraslih, uključujući osposobljavanje zaposlenika. EGSO poziva Europsku komisiju da ponovno uspostavi otvorene metode koordinacije između relevantnih ministarstava koja se bave obrazovanjem odraslih u državama članicama EU-a, socijalnih partnera i civilnog društva kao dio radne skupine te da osigura nastavak plodonosnog rada prethodnih radnih skupina za obrazovanje odraslih. EGSO također poziva na pokretanje platforme za nacionalne koordinatore obrazovanja odraslih, socijalne partnere i dionike, koja se razlikuje od elektroničke platforme za obrazovanje odraslih u Europi (EPALE) (7) te na redovito zasjedanje tih različitih aktera kao mreže. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Kontekst

| 2.1. | Kriza prouzročena COVID-om 19, demografske promjene, digitalizacija tržišta rada i dekarbonizacija gospodarstva potiču goleme promjene u području radnih mjesta i zadaća. Čak i prije pandemije predviđalo se da bi se u dva od pet radnih mjesta određene zadaće promijenile i da bi se 14 % radnih mjesta promijenilo zbog digitalizacije (Cedefop). Do 2030. moglo bi se otvoriti do 20 milijuna radnih mjesta diljem svijeta zahvaljujući zelenoj tranziciji industrija (OECD). Za otprilike 128 milijuna odraslih osoba (8) (46,1 % odraslog stanovništva Europe) postoji potreba za usavršavanjem i prekvalifikacijom. Zbog učinka digitalizacije, robotizacije, novih gospodarskih modela kao što su industrija 4.0 te kružnog gospodarstva i ekonomije dijeljenja na nove zahtjeve u pogledu vještina potrebno je usklađeno djelovanje kako bi se potaknulo dodatno obrazovanje odraslih u Europi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Čelnici zemalja EU-a sastali su se na Socijalnom samitu u Portu 7. svibnja 2021. kako bi učvrstili europski stup socijalnih prava. Cilj je mjera predloženih u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava: otvoriti „brojnija i bolja radna mjesta”, promicati „kvalifikacije i jednakost” te poboljšati „socijalnu zaštitu i uključenost”. Čelnici su postavili ciljeve za 2030., npr. najmanje 60 % odraslih osoba trebalo bi sudjelovati u obrazovanju odraslih svake godine, a 80 % odraslih trebalo bi imati barem osnovne digitalne vještine. Ti su ciljevi povezani s prvim načelom europskog stupa socijalnih prava u kojem se navodi da „svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno ući na tržište rada”, kao i pravima iz četvrtog načela, uključujući potporu pri osposobljavanju i prekvalifikaciji, a posebice pristupu mladih kontinuiranom obrazovanju, naukovanju i pripravništvu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Provedba nedavnih inicijativa (9) Europske komisije za politike u pogledu cjeloživotnog učenja, usavršavanja i prekvalifikacije mora pomoći u ispunjavanju ciljeva europskog stupa socijalnih prava za obrazovanje odraslih putem djelotvornog socijalnog dijaloga sa socijalnim partnerima i savjetovanjem s civilnim društvom. U skladu s Preporukom Komisije (EU) 2021/402 (10), sustavi obrazovanja odraslih moraju se dopuniti uspostavom djelotvornih sustava cjeloživotnog usmjeravanja te savjetodavnim aktivnostima i aktivnostima podizanja svijesti uključivanjem ranjivih skupina i uvođenjem djelotvornih sustava priznavanja neformalnog i informalnog učenja za sve. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Pojačano demokratsko upravljanje na europskoj i nacionalnoj razini te iskorištavanje potencijala socijalnih partnera za utvrđivanje potreba za vještinama i doprinos poboljšanju uključenosti na tržište rada ključni su za izradu i provedbu pristupačnijih i kvalitetnijih sustava obrazovanja odraslih u cilju poboljšanja životnih i socijalnih vještina za sve odrasle osobe, uključujući informiranje o održivom razvoju, odgovornosti za okoliš, demokratskom građanstvu, toleranciji i europskim vrijednostima. Važno je učvrstiti politike obrazovanja odraslih u širem smislu i uzeti u obzir djelotvorne strategije za ispunjavanje zahtjeva za novim vještinama. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Djelotvoran socijalni dijalog sa socijalnim partnerima i savjetovanje s civilnim društvom ključni su za uspješno osmišljavanje i provedbu politika obrazovanja odraslih. Socijalni partneri imaju presudnu ulogu u definiranju potrebnih vještina i ažuriranju profila kvalifikacija jer se poduzeća i radnici svakodnevno susreću s razvojem radnih mjesta i zadaća. Poduzeća i radnici moraju se u potpunosti uključiti u uspostavu strategija za razvoj vještina za digitalnu i zelenu tranziciju industrija. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Osiguravanje veće dostupnosti sustava obrazovanja odraslih svima iziskuje snažne nacionalne strategije i dodatnu suradnju na politikama među zemljama EU-a, posebno među ministarstvima, socijalnim partnerima u obrazovanju i relevantnim dionicima civilnog društva. Važno je povezati politike EU-a te nacionalne, regionalne i lokalne politike kako bi se ostvario djelotvoran pristup obrazovanju odraslih i osposobljavanju zaposlenika te povezati različita područja politika kako bi se socijalnim politikama te politikama u području okoliša, digitalizacije i financijskim politikama moglo poboljšati obrazovanje odraslih. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ambiciozni cilj sudjelovanja u obrazovanju odraslih koji je postavljen u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava može se ostvariti ako inicijativa EU-a koja je podržana u Preporuci Vijeća potakne vlade da osiguraju bolji pristup i dostatno financiranje obrazovanja odraslih i osposobljavanja zaposlenika putem različitih financijskih instrumenata. EGSO upućuje na svoje mišljenje „Održivo financiranje cjeloživotnog učenja i razvoja vještina u kontekstu nedostatka kvalificirane radne snage” (11) te ističe da su održivo javno ulaganje u obrazovanje odraslih te djelotvorno privatno ulaganje u osposobljavanje zaposlenika preduvjeti za uspjeh mjera politika za socijalnu i gospodarsku uključenost učenika svih dobnih skupina i pružanje podrške poduzećima. Stoga se Plan za oporavak, program NextGenerationEU i drugi fondovi EU-a (npr. ESF+, fondovi za pravednu tranziciju) moraju upotrebljavati na djelotvoran i dosljedan način radi pružanja podrške politikama obrazovanja i osposobljavanja u vezi s europskim semestrom. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO primjećuje (12) važnost poboljšanja vještina, kompetencija i stavova svih ljudi u Europi u pogledu okoliša i zadovoljavanja potreba za vještinama. Države članice EU-a moraju povezati politike u području okoliša s politikama u području obrazovanja i uspostaviti nacionalne strategije za zelene vještine i kompetencije kako bi svaka odrasla osoba bila svjesna klimatskih promjena, odgovornosti za okoliš i održivog razvoja kao dijela cjeloživotnog učenja i kako bi se osiguralo da radnici imaju i zelene vještine i kompetencije koje su potrebne za pravednu tranziciju industrija. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Potpora za osposobljavanje treba biti dostupna onima kojima je najpotrebnija, kao što su niskokvalificirani i netipični radnici. Osposobljavanje zaposlenika i osposobljavanje izvan poduzeća ali koje poduzeća financiraju moraju podupirati razvoj vještina kako bi se ispunile potrebe poduzeća i radnika. Kako bi se svim radnicima, neovisno o njihovoj razini vještina i ugovornoj situaciji, zajamčio pristup usavršavanju i prekvalifikaciji, ugovore na razini sektora, države i poduzeća treba sastaviti tako da se u njima utvrđuju potrebe za osposobljavanjem i odredbe o osposobljavanju. Moraju se sklopiti kolektivni ugovori kako bi se osiguralo da radnici kroz različite poticaje imaju pristup obrazovanju odraslih i plaćenom dopustu u svrhu obrazovanja. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO upućuje na Rezoluciju Vijeća o obnovljenom Europskom programu za obrazovanje odraslih (13) i naglašava da države članice moraju uložiti više napora u poboljšanje kvalitete poučavanja u sektoru obrazovanja odraslih poboljšanjem početnog obrazovanja i kontinuiranog profesionalnog razvoja uz angažman nastavnika olakšavanjem mobilnosti nastavnika, predavača i drugog osoblja u području obrazovanja odraslih i osiguravanjem dobrih radnih uvjeta i poticajnog radnog okruženja za osoblje u obrazovanju odraslih. Potreban je djelotvoran socijalni dijalog s njihovim sindikatima kako bi se mogli složiti oko mjera u cilju poboljšanja privlačnosti struke i poboljšanja u području zapošljavanja i zadržavanja radnika. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Uspostava europske platforme za razmjenu digitalnih materijala i tečajeva u okviru Akcijskog plana za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021.–2027. i europskih standarda za mikrokvalifikacije može biti korisna za poboljšanje pristupa tečajevima u okviru obrazovanja odraslih i povjerenja u njih. Učenicima su potrebne sveobuhvatne informacije o tome mogu li nakon tečaja steći cjelovite kvalifikacije, djelomične kvalifikacije ili mikrokvalifikacije, tko potvrđuje i osigurava kvalitetu tih tečajeva, jesu li i na koji način oni priznati te kako mogu doprinijeti stjecanju cjelovite kvalifikacije. |
| --- | --- |

3.8.

Bruxelles, 8. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 228, 5.7.2019., str. 16.

1

(2)  https://en.unesco.org/themes/education/research-foresight/revisiting-learning.

2

(3)  SL C 484, 24.12.2016., str. 1.

3

(4)  Smjernice za zapošljavanje.

4

(5)  SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

5

(6)  SL C 189, 4.6.2018., str. 1., https://ec.europa.eu/education/education-in-the-eu/council-recommendation-on-key-competences-for-lifelong-learning_hr

6

(7)  https://epale.ec.europa.eu/hr.

7

(8)  Cedefop: Empowering adults through upskilling and reskilling pathways. Volume 1: adult population with potential for upskilling and reskilling. (Osnaživanje odraslih s pomoću načina za usavršavanje i prekvalifikaciju. Prvi svezak: odraslo stanovništvo s potencijalom za usavršavanje i prekvalifikaciju), veljača 2020.

8

Empowering adults through upskilling and reskilling pathways. Volume 1: adult population with potential for upskilling and reskilling

(9)  Te su inicijative Komunikacija Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost, Preporuka Vijeća od 24. studenoga 2020. o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (SL C 417, 2.12.2020., str. 1.), Komunikacija Potpora za zapošljavanje mladih: lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju, Prijedlog preporuke Vijeća o lakšem prelasku u svijet rada – jačanju Garancije za mlade, i Akcijski plan za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021.–2027.

9

(10)  Preporuka Komisije (EU) 2021/402 оd 4. ožujka 2021. o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE) (SL L 80, 8.3.2021., str. 1.).

10

(11)  SL C 232, 14.7.2020., str. 8.

11

(12)  SL C 56, 16.2.2021., str. 1.

12

(13)  SL C 372, 20.12.2011., str. 1.

13

---

III Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

562. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 7.7.2021.–8.7.2021.

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/22

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće

(COM(2021) 118 final)

(2021/C 374/05)

| Izvjestitelj: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 21.4.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 15.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 207/0/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 21.4.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

15.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

207/0/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Plan Europske komisije za Digitalni kompas za 2030. stiže u ključnom trenutku za Uniju i za cijeli svijet. EGSO pozdravlja inicijativu i cilj da se digitalne tehnologije upotrebljavaju za poboljšanje života građana, stvaranje novih radnih mjesta i olakšavanje napretka te jačanje europske konkurentnosti. Pandemija je naglasila važnost i mogućnosti digitalnog razvoja, istaknula potrebu za prilagodbama i promijenila način našeg druženja i rada. EU mora na pravi način odgovoriti na te izazove. Kako bi se namjere pretvorile u rezultate bitno je imati strategiju, plan s utvrđenim ciljevima i način mjerenja napretka. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da digitalne inovacije moraju uvijek štititi temeljna prava i osigurati svima zdravlje, sigurnost i privatnost (zaštita osobnih podataka). Ključno je da građani doživljavaju razvoj i rast kao pozitivan utjecaj na kvalitetu svog života. Učinci novih tehnologija koje podržavaju naš svakodnevni život moraju biti pozitivni i pravedno raspoređeni kako bi uistinu koristili društvu, a pravo na zdravlje uvijek mora prevladati i imati svoje mjesto među temeljnim pravima digitalnog građanstva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da treba vratiti povjerenje javnosti i poboljšati kibersigurnost i kiberotpornost primjenom „integrirane sigurnosti” u cijelom digitalnom lancu vrijednosti, ljudima omogućiti bolji izbor i kontrolu nad njihovim podacima („etika podataka”) te uspostaviti odgovornost posrednika u borbi protiv ilegalnih i štetnih sadržaja. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Internetska dostupnost svih ključnih europskih i nacionalnih javnih usluga opravdan je cilj. Ipak, EGSO upozorava da nitko ne smije biti zapostavljen te da je ključno podržati one koji ne mogu odmah ostvariti koristi od postupka digitalizacije. Još uvijek postoji značajna skupina građana kojima nedostaju znanje i vještine, pa čak i potreban hardver i softver, da bi mogli ostvariti koristi od tih mogućnosti. EGSO poziva Komisiju da pruži potporu onima koji su u postupku tranzicije. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO ističe ogroman rizik od nepovoljnog položaja u pogledu učenja do kojeg može doći zbog neuravnoteženih ulaganja. Valja imati na umu učinke digitalnog siromaštva na sve, od djece do starijih ljudi, te je stoga usredotočenost na stvarne rizike prioritet. Potrebno je istodobno ulagati u infrastrukturu i u osposobljavanje radi smanjenja razlika. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO naglašava potrebu da se ljudima pomogne u usavršavanju i prekvalifikaciji. To bi se trebalo postići stvaranjem jednakih mogućnosti jačanjem javno-privatnih partnerstava za usavršavanje i prekvalifikaciju (i trenutne radne snage i odraslih učenika), promičući stav cjeloživotnog učenja za sve. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra da je potrebno modernizirati obrazovanje za digitalno društvo. Nužno je potaknuti digitalizaciju obrazovnih sustava prilagodbom obrazovnih sadržaja digitalnom dobu te stvoriti javno-privatne ekosustave za primjenu novih otvorenih i dostupnih metodologija obrazovanja kako bi se svima pružile iste mogućnosti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Digitalni razvoj uključuje rizike kao što su prijevare, kršenje privatnosti i nedostatak transparentnosti, koji bi mogli ugroziti ciljeve postavljene u dokumentu. EGSO smatra da se moraju stvoriti uvjeti za sprečavanje tih rizika i za reguliranje odgovornosti na razini EU-a. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO naglašava da treba razmotriti strategije za suočavanje s gubitkom radnih mjesta do kojeg bi moglo doći zbog tehnologije. Kao što je navedeno u prethodnim mišljenjima, prepoznato je da će umjetna inteligencija i robotika zamijeniti i transformirati radna mjesta, neka ukinuti, a druga stvoriti. U svakom slučaju, EU mora osigurati da svi radnici, bilo zaposlenici, samozaposleni ili lažni samozaposleni, imaju pristup socijalnoj zaštiti u skladu s europskim skupom socijalnih prava. Socijalni dijalog o tim pitanjima treba promicati na svim razinama, a usklađivanje obveza i prava s trenutnim digitalnim gospodarstvom koje se temelji na platformama mora biti prioritet. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO smatra da, kako bi se digitalnom tranzicijom moglo upravljati na uključiv i društveno odgovoran način i nositi se s gubitkom radnih mjesta, posebno u razdoblju nakon bolesti COVID-19, jedan od prioriteta mora biti europski fond, koji bi uglavnom bio podržan oporezivanjem najvećih tehnoloških poduzeća, s ciljem da se odgovarajućim osposobljavanjem, usavršavanjem i prekvalifikacijom pomogne radnicima koji zbog digitalizacije gospodarstva ostaju bez radnog odnosa i posla. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO poziva i na koordiniranu politiku koja će na djelotvoran način uzeti u obzir početnu poziciju Europe i odgovoriti i na tehnološke i na društvene promjene koje smo vidjeli posljednjih nekoliko godina i koje su se ubrzale zbog pandemije. Od najveće je važnosti industrijska strategija, uključujući politiku tržišnog natjecanja i sektorsku regulaciju, osobito u pogledu sigurne povezivosti. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Opće napomene

| 2.1. | EGSO podržava plan Europske komisije za Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće, kao dio šireg akcijskog plana za poticanje europskog gospodarstva i socijalnog oporavka. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ukazala je na visok stupanj ovisnosti o vanjskoj tehnologiji i postupcima obrade podataka, na što treba učinkovito i brzo odgovoriti. Potrebno je bolje iskoristiti europske prednosti u tim područjima i više uključiti europske građane. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO naglašava da nijedan građanin ne smije biti zapostavljen. Digitalna nepismenost u Europi i dalje je visoka (prema podacima Komisije iznosi 35 %), a nedostatak pristupa digitalnim resursima mora se ublažiti. Međutim, u gospodarskim i administrativnim odnosima treba zajamčiti ljudski kontakt. Važno je i osigurati da blagodati digitalizacije ne uživa samo nekolicina. Digitalno desetljeće mora biti na korist svima. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Potrebno je podržati napore europskih poduzeća, posebno MSP-ova, u pogledu digitalizacije i potaknuti ih na nadmetanje na globalnoj razini. U slučaju kada EU posjeduje ili financira računalne resurse, kao što su računala s kvantnim ubrzanjem, pristup im mora biti pravedno raspodijeljen na temelju objektivnih kriterija. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Međutim, ambicije i javni novac sami po sebi neće donijeti željene rezultate. Potrebna nam je i koordinirana politika koja se na djelotvoran način uzima u obzir početnu poziciju Europe te odgovara i na tehnološke i na društvene promjene koje smo vidjeli posljednjih nekoliko godina i koje su se ubrzale zbog pandemije. Od najveće je važnosti industrijska strategija, uključujući politiku tržišnog natjecanja i sektorsku regulaciju, osobito u pogledu sigurne povezivosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EGSO pozdravlja viziju razvoja ekosustava digitalnog obrazovanja i inovacija te naglašava da je za postizanje tog cilja potrebno iskoristiti vrhunske europske znanstvene i akademske institucije. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Potrebno je pojačati postojeću javnu i privatnu suradnju te stvoriti više sinergija kako bi se osigurao novi digitalni plan utemeljen na modelu upravljanja koji uključuje socijalne, ekološke i gospodarske aspekte, kako bi se postigla dugoročna održiva, poštena i uključiva digitalna tranzicija. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EGSO naglašava da treba razmotriti strategije za suočavanje s gubitkom radnih mjesta do kojeg bi moglo doći zbog tehnologije. Kao što je navedeno u prethodnim mišljenjima (1), prepoznato je da će umjetna inteligencija i robotika zamijeniti i transformirati radna mjesta, neka ukinuti, a druga stvoriti. U svakom slučaju, EU mora osigurati da svi radnici, bilo zaposlenici, samozaposleni ili lažni samozaposleni, imaju pristup socijalnoj zaštiti u skladu s europskim skupom socijalnih prava. Potrebno je promicati socijalni dijalog o tim pitanjima na svim razinama. Potrebno je donijeti i uskladiti mjere za potporu otpuštenim ljudima, a one bi se mogle financirati iz poreza EU-a za poduzeća koja ostvaruju najveću dobit u digitalnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ne smije se zanemariti uloga rizičnog kapitala, tržišta dionica i općenito privatnih ulaganja. Tehnološki razvoj u Europi predvodit će privatna poduzeća, a EU će se moći natjecati na globalnoj razini samo ako i dalje bude poticao ta ulaganja. Sve se to mora odvijati uzimajući u obzir socijalne standarde. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ambiciozni ciljevi povezivosti trebali bi ići ruku pod ruku s predanim radom na uspostavi povoljnijeg regulatornog okvira koji podržava privatna ulaganja u mrežnu infrastrukturu. Bit će od ključne važnosti uskladiti industrijsku strategiju EU-a i viziju europskog vodstva u području digitalne povezanosti s politikom tržišnog natjecanja i regulatornom praksom za sektor telekomunikacija. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | U planu za digitalno desetljeće utvrđuju se planovi za razvoj europske „vlastite infrastrukture i kapaciteta u oblaku” kako bi se spriječilo preseljenje podataka proizvedenih u Europi u inozemstvo, kamo trenutno odlazi više od 90 % europskih podataka. Europa ne smije biti naivna i mora nastaviti svoju borbu za neovisnost i zadržavanje podataka svojih građana, posebno osjetljivih podataka, unutar svojih granica. U tom pogledu, cilj iz plana za digitalno desetljeće da se postigne 10 000 iznimno sigurnih i klimatski neutralnih rubnih čvorova podataka i čvorova u oblaku korak je u pravom smjeru. Potrebno je ubrzati projekt GAIA X, koji mora brzo postati operativan. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EGSO podupire ideju promicanja europskog tehnološkog sektora kako bi se smanjila ovisnost o američkim i kineskim tehnološkim divovima i nadoknadio zaostatak u područjima kao što su uvođenje 5G tehnologije, izrada čipova i obrada podataka, ali se protivi pristupu protekcionističkog podatkovnog gospodarstva u Europi. Potrebno je promicati međunarodno partnerstvo i suradnju. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Kako bi se postigli ti ciljevi, do 2030. treba zaposliti 20 milijuna tehnoloških stručnjaka u relevantnim područjima rada (usporedbe radi, danas ih ima 7,8 milijuna). Od 7,8 milijuna radnika u području IKT-a 2019. godine samo 18 % bile su žene. Raznolikost u digitalnim sektorima od ključne je važnosti i pomoći će u oblikovanju vizije svijeta i njegovih izazova, posebno u pogledu smanjenja rizika od pristranosti. Potrebno je pomno pratiti cilj postizanja uravnoteženijeg rodnog sastava te poticati dostupnost STEM disciplina za žene. Socijalni dijalog treba promicati na svim razinama (na razini poduzeća i sektora te na nacionalnoj razini) jer on može pridonijeti tom cilju. U državama članicama treba promicati učinkovite kampanje, počevši od osnovne škole, kako bi se potaknulo djevojčice na odabir znanstvenih i tehnoloških disciplina. Digitalni jaz veliki je izazov. U mnogim ruralnim područjima još nije dostupna ni 3G tehnologija. Europa i države članice trebale bi davati poticaje za povećanje ulaganja u ruralna područja kako bi se osiguralo da nijedan građanin ne bude zapostavljen. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Ta bi ulaganja mogla promicati teritorijalnu koheziju i regionalni razvoj, a ljudima bi mogla omogućiti ispunjeniji život izvan velikih urbanih središta, ako to žele („pametna sela” spomenuta u Komunikaciji). Rad na daljinu mora se razvijati kroz socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje na svim razinama kako bi se zaštitilo zdravlje i dobrobit radnika. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | EGSO potiče Europsku komisiju da uspostavi poticaje za preseljenje ljudi izvan velikih urbanih područja, kojima bi se promicao gospodarski i socijalni razvoj ruralnih područja. To se može ostvariti samo ako se uspostavi odgovarajuća infrastruktura, posebno u području telekomunikacija i prometa. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Postoje veliki ekološki izazovi s kojima se treba suočiti u sljedećem desetljeću, a sve mjere poduzete u tom kontekstu trebaju uzeti u obzir i okolišni aspekt. Štoviše, Digitalni kompas trebalo bi upotrebljavati kao dodatni alat za pomoć u ispunjavanju ciljeva europskog zelenog plana i smanjenju učinaka na okoliš. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Isto tako, digitalne tehnologije moraju biti transparentne, uključive, nediskriminirajuće, poštene i nepristrane. To je još važnije s obzirom na to da javne usluge postaju sve digitalnije. Prema podacima Komisije, 65 % europskih građana posjeduje osnovne digitalne vještine, a cilj je to povećati na 80 % do 2030. Pitanje uključivanja i podupiranja preostalih 20 % (oko 90 milijuna građana u EU-u) ključno je za smanjenje siromaštva i isključenosti. Ti su građani obično među najsiromašnijima i najstarijima te žive u ruralnim područjima. Oni bi mogli postati još ranjiviji u doticaju s javnim i privatnim uslugama, koje postaju sve digitaliziranije. EGSO naglašava da se u gospodarskim i administrativnim odnosima mora zajamčiti ljudski kontakt. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EGSO u potpunosti podržava cilj da sve ključne europske javne usluge budu dostupne putem interneta, a i medicinska dokumentacija europskih građana morat će biti potpuno digitalna jer se očekuje da će 80 % građana upotrebljavati digitalni identitet. Međutim, i to će zahtijevati koordinirane napore i političku volju svih država članica. EGSO poziva na uključivanje organizacija civilnog društva kako bi se postigao taj cilj. Osnovni digitalni mehanizmi za javne usluge u načelu bi trebali biti besplatni. U svakom slučaju, digitalizacija javnih usluga ne smije dovesti do većih financijskih prepreka za korisnike. |
| --- | --- |

2.18.

3.   Posebne napomene

| 3.1. | Povećana digitalizacija života zahtijeva posebnu pažnju u pogledu kibersigurnosti i osjetljivosti na prijevare te je bitno obrazovati građane u tom pogledu. Propisi o nosivoj tehnologiji od posebne su važnosti i na njih treba obratiti posebnu pozornost. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Europski zakoni koji se odnose na digitalno gospodarstvo brzo se razvijaju. Građani i poduzeća moraju biti upoznati sa svojim pravima i dužnostima u digitalnom području. Treba kontinuirano nastojati konsolidirati zakonodavne inicijative i olakšati građanima i poduzećima razumijevanje i primjenu zakona. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO pozdravlja redovito praćenje ciljeva i sustav upravljanja koji su predloženi u Komunikaciji, a za ostvarenje vizije utvrđene u njoj ključni su višedržavni projekti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO predlaže izradu studija slučaja o određenim sektorima u državama članicama i zemljama koje nisu članice EU-a kako bi se usvojile ili promicale najbolje prakse na europskoj razini. Potrebno je promicati regulatorna sigurna testna okruženja koja pružaju siguran prostor za testiranje novih poslovnih modela i ideja. U ambicioznom digitalnom gospodarstvu moraju se uspostaviti agilna i permisivna ispitna područja. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Stanovništvo s digitalnim vještinama i visokokvalificirani digitalni stručnjaci

| 4.1. | EGSO podržava cilj da se u području IKT-a zaposli 20 milijuna stručnjaka, uz podjednaki udio žena i muškaraca (2) (polazno stanje 2019.: 7,8 milijuna). To će, naravno, zahtijevati ulaganje u odgovarajuće obrazovne sustave koji mogu podržati taj cilj. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Digitalizacija usluga u području slobodnih zanimanja, koje su usko povezane s javnim interesima kao što su zdravlje, sigurnost, zakonodavstvo i životni standard ima veliki utjecaj na društvo i zahtijeva nove stručne i etičke pristupe (3). Njezin uspjeh ovisi i o visokokvalificiranim stručnjacima i o digitalnim vještinama i razumijevanju korisnika, pacijenata, klijenata i potrošača. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO naglašava sve veću potrebu za usavršavanjem i prekvalifikacijom ljudi, čime se promiče cjeloživotno učenje za sve. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pandemija je potaknula učenje na daljinu. Istodobno je postalo jasno da to podrazumijeva visoki rizik od zaostatka u učenju za djecu iz nižih društvenih slojeva. U ostvarenju akcijskog plana Digitalni ciljevi do 2030. potrebno je posebnu pažnju posvetiti digitalnom siromaštvu. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Globalna uloga EU-a u digitalnom desetljeću i jednaki uvjeti za mala i srednja poduzeća

| 5.1. | U pogledu MSP-ova, naravno da je neophodno različitim pristupima podržati njihove napore u području digitalizacije, ali važno je i naglasiti ulogu MSP-ova kao pokretača inovacija u digitalnim tehnologijama. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Razvoj softvera brzorastući je podsektor u digitalnom procesu. Potpora inovativnim MSP-ovima zaslužuje posebnu pozornost. EGSO podržava financijske mehanizme koji mogu osigurati odgovarajuću potporu MSP-ovima kako bi se zajamčila nesmetana tranzicija. Istodobno je potrebno osigurati kontinuitet, što znači da se omogućava ažuriranje programa tako da korisnici ne moraju stalno ulagati u nove programe. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Sva poduzeća, bilo da su to mala i srednja poduzeća, novoosnovana ili proširena poduzeća, trebaju kapital. Ciljevi navedeni u dokumentu ističu hitnost postizanja unije tržišta kapitala, koja uzima u obzir tržišna rješenja i smanjuje oslanjanje na bankovno financiranje i potpore u obliku predujma, čime se potiče prijenos ušteđevina između različitih država članica u potrazi za najboljim povratom, te potrebu za ukidanjem preferencijalnog poreznog tretmana u korist duga. Inovativna poduzeća trebaju kapital i porezni sustav koji poduzetnike neće pretjerano kažnjavati graničnim poreznim stopama na kapitalnu dobit. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Rizici i zaštitne mjere

| 6.1. | Potreba za sigurnošću, predvidljivošću te fizičkim i mentalnim zdravljem također mora biti prioritet u tom programu. Važno je podići razinu osviještenosti ljudi o sigurnosti i tehnologiji za poboljšanje kvalitete života i radnih mjesta. EGSO stoga smatra da bi Europska komisija trebala iskoristiti priliku koju joj nude planirane godišnje aktivnosti praćenja percepcije europskih građana o poštovanju njihovih prava i vrijednosti i osigurati da njihovo pravo na zdravlje bude zaštićeno na odgovarajući način. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EGSO istodobno preporučuje da Europska unija tu novu industrijsku revoluciju poprati posebnom strategijom praćenja cjelokupnog elektromagnetskog onečišćenja prouzrokovanog raznim trenutačno dostupnim tehnologijama. Time bi se omogućilo praćenje elektromagnetskih utjecaja diljem Europe s ciljem sastavljanja posebne dokumentacije o toj temi kako bi se osiguralo zdravstveno stanje stanovništva jednom kad se uspostavi europska elektronička zdravstvena evidencija i usporedba podataka postane moguća. Praćenje bi trebale provoditi sve države članice, a dobiveni podaci trebali bi se prikupljati u jedinstvenoj europskoj bazi podataka. Treba razviti europsku politiku usmjerenu na jačanje povjerenja građana u to područje. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Digitalne tehnologije trebale bi biti na usluzi europskim građanima, prema kojima se nikada ne bi trebalo ponašati kao prema stvarima ili pukim izvorima podataka. Potrebno je uzeti u obzir postojeće etičke i tehničke smjernice, kao što su „Etičke smjernice za pouzdanu umjetnu inteligenciju” Stručne skupine na visokoj razini za umjetnu inteligenciju. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EGSO preporučuje da se, s obzirom na rizike koje predstavlja obrada podataka, poduzmu mjere kako bi se osiguralo da se ne pohranjuje više podataka nego što je poduzeću stvarno potrebno i da se podaci ne pohranjuju duže nego što je potrebno. Istodobno, inovacije utemeljene na podacima ključni su čimbenik za konkurentnost u digitalnom okruženju, a vlasti bi se trebale zalagati za međusektorski regulatorni okvir za razmjenu podataka kako bi se omogućila razmjena podataka usmjerena na korisnike. Primjenjivi okvir mora promicati pristup podacima i usredotočiti se na interoperabilnost. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Udio od 20 % Mehanizma za oporavak i otpornost namijenjen je digitalnoj povezanosti, a 37 % zelenoj tranziciji. To zahtijeva ambicioznu i koherentnu viziju europske telekomunikacijske industrije i zalaganje za povoljniji regulatorni okvir koji podržava privatna ulaganja u mrežnu infrastrukturu, kao i razvoj suverenih integriranih telekomunikacijskih usluga s tehnologijom u oblaku, rubnom i podatkovnom tehnologijom te tehnologijom umjetne inteligencije. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EGSO smatra da digitalna tranzicija mora biti usklađena s prijelazom na zelenije gospodarstvo te uzimati u obzir utjecaj na okoliš. Iskorištavanje resursa (uključujući ograničene resurse) i s time povezana potrošnja energije moraju biti razumni. Na europskoj bi se razini trebala zahtijevati transparentnost ugljičnog otiska usluga u oblaku kako bi bilo koja organizacija mogla izračunati svoj digitalni ugljični otisak i razviti planove za njegovo smanjenje. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EGSO naglašava da treba ići ukorak s brzim razvojem tehnologije i poslovnih modela i nastojati popuniti sve regulatorne praznine, posebno one koje mogu naštetiti potrošačima i najugroženijim građanima. |
| --- | --- |

6.7.

Bruxelles, 7. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 1.

1

(2)  Pokazatelj Indeksa gospodarske i društvene digitalizacije „2b1”. Trenutačno je udio žena među zaposlenim stručnjacima u području IKT-a samo 18 %.

2

(3)  SL C 286, 16.7.2021., str. 8.

3

---

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/28

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o roamingu u javnim pokretnim komunikacijskim mrežama u Uniji (preinaka)

(COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD))

(2021/C 374/06)

| Izvjestitelj: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Christophe LEFÈVRE

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 24.3.2021.
  Vijeće Europske unije, 11.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 15.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 204/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 24.3.2021.

Vijeće Europske unije, 11.3.2021.

Pravna osnova:

članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

15.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

204/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) napominje da Komisijin prijedlog istodobno uključuje:






  — | uvođenje infrastrukture namijenjene uklanjanju „bijelih” područja i širokopojasnoj povezivosti te uvođenje tehnologija nove generacije (5G); |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

uvođenje infrastrukture namijenjene uklanjanju „bijelih” područja i širokopojasnoj povezivosti te uvođenje tehnologija nove generacije (5G);

| — | cilj postizanja visoke razine zaštite potrošača i održavanja tržišnog natjecanja među operatorima mobilnih mreža; |
| --- | --- |

—

cilj postizanja visoke razine zaštite potrošača i održavanja tržišnog natjecanja među operatorima mobilnih mreža;

| — | stvaranje „Europe spremne za digitalno doba” kako bi se spriječila ponovna pojava prepreka jedinstvenom tržištu. |
| --- | --- |

—

stvaranje „Europe spremne za digitalno doba” kako bi se spriječila ponovna pojava prepreka jedinstvenom tržištu.

| 1.2. | Odbor napominje da će se prijedlogom povećati transparentnost maloprodajnog tržišta jer će se, osobito u okviru ugovornih uvjeta, morati navoditi sljedeće informacije:






  — | kvaliteta usluga koje se mogu upotrebljavati u roamingu u EU-u; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

kvaliteta usluga koje se mogu upotrebljavati u roamingu u EU-u;

| — | obavijest o uslugama s posebnom tarifom, vrsti usluga za koje se mogu naplaćivati više naknade i sličnim informacijama u „SMS poruci dobrodošlice”, koja se šalje pri ulasku u novu zemlju; |
| --- | --- |

—

obavijest o uslugama s posebnom tarifom, vrsti usluga za koje se mogu naplaćivati više naknade i sličnim informacijama u „SMS poruci dobrodošlice”, koja se šalje pri ulasku u novu zemlju;

| — | različiti načini pristupa hitnim službama u roamingu. |
| --- | --- |

—

različiti načini pristupa hitnim službama u roamingu.

Općenitije, tim će se prijedlogom povećati razina zaštite potrošača.

| 1.3. | Iako je jedna studija pokazala da postoji smanjena dostupnost lokalne mreže koja se upotrebljava u roamingu, cilj je prijedloga da se usluge roaminga („u roamingu kao kod kuće”) pružaju pod istim uvjetima koji vrijede za domaću uporabu takvih usluga, uz neograničen pristup najnovijim generacijama i tehnologijama mreže dostupnima u roamingu. U slučaju nedostatne kvalitete predmetne lokalne infrastrukture, EGSO preporučuje povećanje ulaganja u tu infrastrukturu, osobito radi poboljšanja pokrivenosti „bijelih” područja, ali i uvođenje minimalnih kriterija koje operatori moraju postupno ispunjavati kako bi se potrošačima omogućilo da u potpunosti iskoriste te usluge. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pozdravlja se i smanjenje maksimalnih cijena (pricecaps) koje posjećene mreže mogu naplaćivati gostujućim operatorima, no iznos smanjenja nije dovoljan s obzirom na razlike između naplaćenih cijena i stvarnih troškova roaminga na posjećenoj mreži. Zbog toga dolazi do povećanja troškova osnovne pretplate za potrošače i slabljenja konkurentnosti virtualnih operatora pokretnih mreža (mobile virtual network operator – MVNO) koji moraju kupiti usluge roaminga od primarnih operatora mobilnih mreža. Posebno se potrošnja podataka povećava velikom brzinom. Kako bi se izbjegli negativni učinci povećanja za virtualne operatore pokretnih mreža i male operatore pokretnih mreža, veleprodajne maksimalne cijene moraju se smanjivati proporcionalno s povećanjem potrošnje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO bi trebao izraziti potporu najpoželjnijoj opciji iz prijedloga, odnosno „Opciji 3. – održivom i istinskom ‚roamingu kao kod kuće’ (Roam-Like-At-Home, RLAH) (najpoželjnija opcija)” i nastojati osigurati smanjenje maksimalnih cijena veće od onoga navedenog u prijedlogu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Iako se prijedlogom uredbe poboljšava transparentnost posebnih tarifa jer se izrađuju numeracijski rasponi za usluge s posebnom tarifom uspostavom centralizirane baze podataka EU-a koja je dostupna operatorima, Odbor preporučuje da ta baza uključuje mogućnost prekida usluge u slučajevima kada se ona uspostavi na prijevaran način (ping-call) uz obavještavanje pravosudnih ili policijskih tijela te da se predvide pravna sredstva namijenjena operatorima u slučaju takvih usluga. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Iako se u Uredbi navodi pojam „pravedne uporabe” kako bi se opisala uporaba roaminga, Odbor izražava žaljenje jer se u njoj ne navode nikakva ograničenja niti se utvrđuju pravila politike za pravednu uporabu u pogledu neograničenih tarifnih planova ni cijene međunarodnih poziva, neovisno o tome je li korisnik u roamingu ili ne. Odbor predlaže uklanjanje izraza „uz uvjet pravedne uporabe” jer nije razjašnjeno njegovo područje primjene te ga operatori trenutačno upotrebljavaju kako bi znatno ograničili uporabu paušalnih paketa u roamingu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kad je riječ o upozorenjima o potrošnji koja se šalju kada se približi ograničenje koje je postavio potrošač ili operator, Odbor preporučuje da se uvede obveza za operatora da ponovno pošalje upozorenje potrošaču svaki put kada se ponovno potroši količina iz prvog upozorenja, posebno tijekom istog poziva ili iste sesije uporabe podataka. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Odbor posvećuje posebnu pažnju situacijama uporabe mobilnih uređaja na prekograničnim područjima, odnosno područjima zemalja koje nisu članice Europske unije i preporučuje:






  — | da se od operatora koji posluju na području Europske unije izričito zatraži da se iste cijene RLAH-a primjenjive u EU-u primjenjuju i u roamingu u tim zemljama ili susjednim zemljopisnim područjima; |
| --- | --- | --- |

1.9.

—

da se od operatora koji posluju na području Europske unije izričito zatraži da se iste cijene RLAH-a primjenjive u EU-u primjenjuju i u roamingu u tim zemljama ili susjednim zemljopisnim područjima;

| — | da se u svrhu proširenja RLAH-a primjenjivog u EU-u zaključe međunarodni sporazumi sa zemljama koje graniče s državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

—

da se u svrhu proširenja RLAH-a primjenjivog u EU-u zaključe međunarodni sporazumi sa zemljama koje graniče s državama članicama EU-a.

| 1.10. | Odbor napominje da je dio studija i savjetovanja za reviziju te uredbe EU-a proveden prije krize koju je izazvao COVID-19. Zbog te je krize došlo do drastičnih ograničenja putovanja unutar Europe te široke uporabe alata za rad ili emitiranje sveučilišnih kolegija na daljinu, posebno za studente programa Erasmus+. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Odbor ističe da u Europskoj uniji i dalje postoje brojna područja u kojima nije moguć pristup širokopojasnoj mreži na razini lokalne petlje i posebno napominje brzinu koja nije dovoljna da bi se zadovoljila vrlo visoka potražnja uslijed tih videokonferencija, koje iziskuju potrošnju velike količine podataka, neovisno o tome radi li se o roamingu ili ne. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Odbor preporučuje da se znatno poboljšaju i strategija pokrivenosti područja širokopojasnom optičkom mrežom i kapaciteti isporuke širokopojasnog interneta, i u okviru lokalnih petlji i mobilnih mreža. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO preporučuje donošenje uredbe EU-a prema kojoj bi Europska unija činila jedinstvenu cjenovnu zonu na jedinstvenom tržištu, kojom bi se omogućili pozivi i uporaba podataka po „lokalnoj” tarifi prema svim korisnicima mobilnih i fiksnih usluga koji imaju telefonsku pretplatu u Europi, s istim brzinama i pristupom infrastrukturi bez obzira na zemlju odlaznog ili dolaznog poziva. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Odbor je zabrinut zbog predložene izmjene metodologije za preispitivanje maksimalnih veleprodajnih naknada putem delegiranog akta i preporučuje sveobuhvatnu zakonodavnu reviziju u pogledu društvenih aspekata razvoja roaminga. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Sažetak prijedloga Komisije

| 2.1. | Cilj prijedloga jest produljiti razdoblje primjene Uredbe (EU) br. 531/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1), koja prestaje važiti 30. lipnja 2022. Prijedlogom se predviđa prilagodba maksimalnih veleprodajnih naknada kako bi se osigurala održivost pružanja maloprodajnih usluga roaminga po domaćim cijenama. Njime se isto tako uvode nove mjere kojima se povećava transparentnost i osigurava stvarni roaming po domaćim uvjetima u pogledu kvalitete usluge i pristupa hitnim uslugama u roamingu. Budući da je Uredba (EU) br. 531/2012 nekoliko puta izmijenjena, svrha je ovog prijedloga preinačiti Uredbu kako bi se poboljšala jasnoća i zamijenilo više akata o izmjenama koje sadržava. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cilj je glavnih predloženih izmjena osigurati da operatori mogu na održiv način pružati roaming po domaćim uvjetima i ostvarivati povrat troškova na veleprodajnoj razini. Predlaže se da se maksimalne veleprodajne naknade za roaming za odlazne pozive, SMS poruke i podatke na razini EU-a utvrde na razinama nižima od onih koje vrijede do 30. lipnja 2022. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Osim smanjenja primjenjivih maksimalnih veleprodajnih naknada, prijedlog uključuje izmjene kojima se nastoji osigurati stvarni roaming po domaćim uvjetima za krajnje korisnike, olakšati inovacije i pristup mrežama te istodobno uspostaviti regulatorni okvir za potrošače i operatore otporan na buduće promjene. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ukratko, prijedlogom se pridonosi stvaranju „Europe spremne za digitalno doba” i ambiciji da se digitalna tranzicija maksimalno iskoristi kako bi ljudi imali više mogućnosti za povezivanje i komunikaciju te kako bi se olakšale profesionalne i komercijalne aktivnosti na jedinstvenom tržištu. Njegov je cilj osigurati da se prepreke jedinstvenom tržištu koje su uklonjene ukidanjem maloprodajnih dodatnih naknada za roaming neće ponovno uvesti. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Pravna osnova

| 3.1. | Pravna je osnova ovog prijedloga članak 114. u okviru redovnog zakonodavnog postupka u cilju uspostave ili boljeg funkcioniranja unutarnjeg tržišta (članak 26. UFEU-a). |
| --- | --- |

3.1.

4.   Opće napomene

| 4.1. | Odbor pozdravlja ovaj prijedlog uredbe EU-a i smatra neophodnim da se njime potrošačima konačno osigura pružanje iste razine usluga u inozemstvu kao na domaćem tržištu, uz istu razinu zaštite potrošača. Međutim, operatori bi trebali imati mogućnost pregovaranja o svojim veleprodajnim ugovorima o roamingu u skladu sa svojim komercijalnim potrebama. Predmetnom uredbom mogućnost sklapanja veleprodajnih sporazuma o pristupu ipak se ne bi trebala ograničiti samo na one operatore koji imaju najnaprednije mreže. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Odbor napominje da Komisijin prijedlog istodobno uključuje:






  — | uvođenje infrastrukture namijenjene uklanjanju „bijelih” područja i širokopojasnoj povezivosti te uvođenje tehnologija nove generacije (5G); |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

uvođenje infrastrukture namijenjene uklanjanju „bijelih” područja i širokopojasnoj povezivosti te uvođenje tehnologija nove generacije (5G);

| — | cilj postizanja visoke razine zaštite potrošača i održavanja tržišnog natjecanja među operatorima mobilnih mreža; |
| --- | --- |

—

cilj postizanja visoke razine zaštite potrošača i održavanja tržišnog natjecanja među operatorima mobilnih mreža;

| — | stvaranje „Europe spremne za digitalno doba” kako bi se spriječila ponovna pojava prepreka jedinstvenom tržištu. |
| --- | --- |

—

stvaranje „Europe spremne za digitalno doba” kako bi se spriječila ponovna pojava prepreka jedinstvenom tržištu.

| 4.3. | Odbor napominje da je Komisija provodila procjene učinka od 2018., uključujući javno savjetovanje u trajanju od 12 tjedana u 2020., na temu 1) maloprodajnih usluga roaminga (pojašnjenja i mjere povezane s kvalitetom usluga, uslugama s posebnom tarifom i komunikacijama prema hitnim službama u slučaju roaminga); 2) pružanja veleprodajnih usluga roaminga; 3) administrativnog opterećenja povezanog s Uredbom (EU) br. 531/2012 i učinka mogućih mjera pojednostavnjenja. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO napominje da će se prijedlogom povećati transparentnost maloprodajnog tržišta jer će se, osobito u okviru ugovornih uvjeta, morati navoditi sljedeće informacije:






  — | kvaliteta usluga koje se mogu upotrebljavati u roamingu u EU-u; |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

kvaliteta usluga koje se mogu upotrebljavati u roamingu u EU-u;

| — | obavijest o uslugama s posebnom tarifom, vrsti usluga za koje se mogu naplaćivati više naknade i sličnim informacijama u „SMS poruci dobrodošlice”, koja se šalje pri ulasku u novu zemlju; |
| --- | --- |

—

obavijest o uslugama s posebnom tarifom, vrsti usluga za koje se mogu naplaćivati više naknade i sličnim informacijama u „SMS poruci dobrodošlice”, koja se šalje pri ulasku u novu zemlju;

| — | različiti načini pristupa hitnim službama u roamingu u „SMS poruci dobrodošlice”. |
| --- | --- |

—

različiti načini pristupa hitnim službama u roamingu u „SMS poruci dobrodošlice”.

| 4.5. | Studija Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (ORECE/BEREC) iz 2019. ukazala je na smanjenu dostupnost usluga u roamingu iako postoji strategija za tehnička poboljšanja na čitavom teritoriju. Cilj je prijedloga da se usluge roaminga pružaju pod istim uvjetima i s istom kvalitetom usluge koja vrijedi za domaću uporabu takvih usluga te da operatori mobilnih mreža mogu osigurati pristup svim dostupnim generacijama i tehnologijama mreže. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Predložene su mjere stoga neophodne kako bi se osiguralo ispunjavanje opravdanih očekivanja potrošača i kako bi se ostvarile prvotne namjere Uredbe o roamingu. U slučaju nedostatne kvalitete predmetne lokalne infrastrukture, EGSO preporučuje povećanje ulaganja u tu infrastrukturu, osobito radi poboljšanja pokrivenosti bijelih područja, ali i uvođenje minimalnih kriterija koje operatori moraju postupno ispunjavati kako bi se potrošačima omogućilo da u potpunosti iskoriste te usluge. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pozdravlja i smanjenje maksimalnih cijena (pricecaps) koje posjećene mreže mogu naplaćivati gostujućim operatorima, no iznos smanjenja nije dovoljan s obzirom na razlike između naplaćenih cijena i stvarnih troškova roaminga na posjećenoj mreži. Zbog toga dolazi do povećanja troškova osnovne pretplate za potrošače i slabljenja konkurentnosti virtualnih operatora pokretne mreže koji moraju kupiti usluge roaminga od primarnih operatora mobilnih mreža. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO bi trebao izraziti svoju potporu najpoželjnijoj opciji iz prijedloga, odnosno „Opciji 3. – održivom i istinskom ‚roamingu kao kod kuće’ (najpoželjnija opcija)”, i nastojati osigurati smanjenje maksimalnih cijena veće od onoga navedenog u prijedlogu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Prijedlogom se povećava razina transparentnosti na veleprodajnoj razini u pogledu numeracijskih raspona za usluge s posebnom tarifom uspostavom centralizirane baze podataka EU-a dostupne operatorima za numeracijske raspone usluga s posebnom tarifom. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Odbor preporučuje da se u prijedlog uključi mogućnost prekida usluge u slučajevima kada se ona uspostavi na prijevaran način (ping-call) uz obavještavanje pravosudnih ili policijskih tijela te da se predvide pravna sredstva namijenjena operatorima u slučaju takvih usluga. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Prijedlogom se korisnicima u roamingu osigurava besplatan pristup hitnim službama poduzimanjem posebnih mjera na veleprodajnoj razini, uključujući besplatan poziv i geolokaciju. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Prijedlogom uredbe namjeravaju se ukloniti nepravilnosti utvrđene u pogledu pristupa mreži u roamingu (kvaliteta veze, smanjeni pristup 3G ili 4G mreži...) u usporedbi s potrošačem koji ima pretplatu u zemlji roaminga, no EGSO napominje da se njime ipak ne uređuju prakse koje on smatra nepravilnima, kao što su:






  — | ograničavanje količine megabajta uključenih u pretplatu u inozemstvu kada se oni upotrebljavaju u roamingu i |
| --- | --- | --- |

4.12.

—

ograničavanje količine megabajta uključenih u pretplatu u inozemstvu kada se oni upotrebljavaju u roamingu i

| — | praksa još uvijek previsokih cijena za potrošače koji nisu u roamingu kada kontaktiraju korisnika mobilne mreže koji je pretplatnik u nekoj drugoj zemlji. |
| --- | --- |

—

praksa još uvijek previsokih cijena za potrošače koji nisu u roamingu kada kontaktiraju korisnika mobilne mreže koji je pretplatnik u nekoj drugoj zemlji.

| 4.13. | Iako se u Uredbi navodi pojam „pravedne uporabe” kako bi se opisala uporaba roaminga, Odbor izražava žaljenje jer se u njoj ne navode nikakva ograničenja niti se utvrđuju pravila politike za pravednu uporabu u pogledu neograničenih tarifnih planova ni cijene međunarodnih poziva, neovisno o tome je li korisnik u roamingu ili ne. Odbor predlaže uklanjanje izraza „uz uvjet pravedne uporabe” jer nije razjašnjeno njegovo područje primjene te ga operatori trenutačno upotrebljavaju kako bi znatno ograničili uporabu paušalnih paketa u roamingu. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Odbor posvećuje posebnu pažnju situacijama uporabe mobilnih uređaja na prekograničnim područjima, odnosno područjima zemalja koje nisu članice Europske unije i preporučuje:






  — | da se od operatora koji posluju na području Europske unije izričito zatraži da se iste cijene RLAH-a primjenjive u EU-u primjenjuju i u roamingu u tim zemljama ili susjednim zemljopisnim područjima; |
| --- | --- | --- |

4.14.

—

da se od operatora koji posluju na području Europske unije izričito zatraži da se iste cijene RLAH-a primjenjive u EU-u primjenjuju i u roamingu u tim zemljama ili susjednim zemljopisnim područjima;

| — | da se u svrhu proširenja RLAH-a primjenjivog u EU-u zaključe međunarodni sporazumi sa zemljama koje graniče s državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

—

da se u svrhu proširenja RLAH-a primjenjivog u EU-u zaključe međunarodni sporazumi sa zemljama koje graniče s državama članicama EU-a.

| 4.15. | Odbor napominje da je dio studija i savjetovanja za reviziju te uredbe EU-a proveden prije krize koju je izazvao COVID-19. Zbog te je krize došlo do drastičnih ograničenja putovanja unutar Europe te široke uporabe alata za rad ili emitiranje sveučilišnih kolegija na daljinu, posebno za studente programa Erasmus+. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Odbor ističe da u Europskoj uniji i dalje postoje brojna područja u kojima nije moguć pristup širokopojasnoj mreži na razini lokalne petlje i posebno napominje brzinu koja nije dovoljna da bi se zadovoljila vrlo visoka potražnja uslijed tih videokonferencija, koje iziskuju potrošnju velike količine podataka, neovisno o tome radi li se o roamingu ili ne. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Odbor preporučuje da se znatno i kvalitativno poboljšaju i strategija pokrivenosti područja širokopojasnom optičkom mrežom i kapaciteti isporuke širokopojasnog interneta, i u okviru lokalnih petlji i mobilnih mreža. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Kad je riječ o upozorenjima o potrošnji koja se šalju kada se približi ograničenje koje je postavio potrošač ili operator, Odbor preporučuje da se uvede obveza za operatora da ponovno pošalje upozorenje potrošaču svaki put kada se ponovno potroši količina iz prvog upozorenja, posebno tijekom istog poziva ili iste sesije uporabe podataka. Ako navedena upozorenja zakažu ili ako ne budu provedena, trebalo bi predvidjeti mehanizme za povrat neopravdanih troškova. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Kad je riječ o centraliziranoj bazi podataka s brojevima za usluge s posebnom tarifom, Odbor preporučuje da se ta baza uspostavi na način da uključuje mogućnost prekida usluge u slučajevima kada se ona uspostavi na prijevaran način (ping-call) uz obavještavanje pravosudnih ili policijskih tijela te da se predvide pravna sredstva namijenjena operatorima u slučaju takvih usluga. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | EGSO preporučuje donošenje uredbe EU-a prema kojoj bi Europska unija u konačnici tvorila istinsko jedinstveno tržište, kojim bi se omogućili pozivi i uporaba podataka po „lokalnoj” tarifi prema svim korisnicima mobilnih i fiksnih usluga koji imaju telefonsku pretplatu u Europi, s istim brzinama i pristupom infrastrukturi bez obzira na zemlju odlaznog ili dolaznog poziva. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Odbor je zabrinut zbog predložene izmjene metode za preispitivanje maksimalnih veleprodajnih naknada putem delegiranog akta. Za to bi trebalo odabrati sveobuhvatnu zakonodavnu reviziju kako bi se u obzir uzeli svi društveni aspekti razvoja roaminga. U tome je važan glas Europskog parlamenta i organiziranog civilnog društva. |
| --- | --- |

4.21.

Bruxelles, 7. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Uredba (EU) br. 531/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o roamingu u javnim pokretnim komunikacijskim mrežama u Uniji (SL L 172, 30.6.2012., str. 10.).

1

---

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/33

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o novoj strategiji financiranja instrumenta NextGenerationEU

(COM(2021) 250 final)

(2021/C 374/07)

| Izvjestiteljica: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Judith VORBACH

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 31.5.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 22.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 8.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 186/0/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 31.5.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

22.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

8.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

186/0/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja činjenicu da su sve države članice na nacionalnoj razini ratificirale Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 (1) (Odluka o vlastitim sredstvima) i da je stoga 1. lipnja 2021. stupila na snagu nova Odluka o vlastitim sredstvima, što je Komisiji omogućilo da počne zaduživati sredstva za instrument oporavka. EGSO poziva sve dionike da brzo poduzmu sljedeće korake kako bi započeo dotok sredstava. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Jačanje povjerenja zahvaljujući instrumentu NextGenerationEU već je pomoglo u stabilizaciji gospodarstava i troškova zaduživanja u Uniji i državama članicama. Financiranjem u okviru instrumenta NextGenerationEU povećat će se iznos sigurne imovine EU-a i poboljšat će se međunarodna uloga eura. EGSO napominje da se strategija financiranja instrumenta NextGenerationEU oslanja na zaduživanje na tržištu kapitala i privatna ulaganja. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Za razliku od izdataka u okviru instrumenta NextGenerationEU, koji su predmet opće rasprave, financiranje se smatra tehničkim pitanjem. Međutim, funkcionalna strategija financiranja ključna je za neometanu provedbu instrumenta NextGenerationEU. Stabilno financiranje, čvrsto upravljanje rizikom, niski troškovi zaduživanja i održivo financiranje u interesu su civilnog društva koje u konačnici snosi tržišne rizike. Zaduživanje i upravljanje dugom moraju se temeljiti na demokratskoj kontroli, legitimitetu i transparentnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Potrebe za financiranjem instrumenta NextGenerationEU iziskuju naprednu strategiju kako bi se zajamčilo da EU može pravodobno ispuniti obveze plaćanja i to pod povoljnim tržišnim uvjetima. EGSO naglašava koliko je važno da Komisija izravno upravlja strategijom financiranja i pozdravlja povećanje njezinih ljudskih resursa u tom području. Međutim, to bi trebalo učiniti na rodno uravnotežen način. Usto bi trebalo razmotriti osnivanje savjetodavnog odbora u kojem bi bili zastupljeni Komisija, Europski parlament, Vijeće, socijalni partneri i organizirano civilno društvo. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO naglašava važnost održavanja visoke kreditne sposobnosti i niskih troškova zaduživanja EU-a kako bi se izbjegli redistributivni učinci od dužnika prema zajmodavcima. Time će se, zajedno s povećanjem stopa gospodarskog rasta, olakšati otplata. Kreditna sposobnost ponajprije će ovisiti o gospodarskoj, političkoj i socijalnoj snazi EU-a, a konsolidiralo bi je produbljivanje EMU-a. U svakom slučaju, krize treba predvidjeti, a pritom bi ESB mogao djelovati kao kupac u krajnjoj nuždi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Općenito, glavni dio nove strategije financiranja posvećen je odnosima s ulagateljima. EGSO pozdravlja odluku o zaduživanju i planove financiranja koji su ponajprije sredstva kojima se osigurava transparentnost za financijska tržišta. Međutim, komunikacija s javnošću i njezinim predstavnicima nikad ne bi smjela ostati u drugom planu. Pohvalno je to što je jedan od preduvjeta za sudjelovanje u mreži primarnih trgovaca, među ostalim, nadzor od strane nadležnog tijela Unije. Budući da je postupanje u skladu s relevantnim pravilima iznimno važno, EGSO podupire moguću uključenost OLAF-a u taj nadzor i pozdravlja činjenicu da i druga javna tijela mogu biti imenovana za provjeru toga da li se članovi mreže primarnih trgovaca pridržavaju pravila utvrđenih u Odluci. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | To veliko sudjelovanje na tržištima kapitala bit će popraćeno širokim rasponom rizika. EGSO podupire uspostavu čvrstih sustava za upravljanje rizikom i otvaranje računa instrumenta NextGenerationEU u ESB-u. Budući da je pouzdano upravljanje rizikom pitanje od javnog interesa, glavni službenik za rizike trebao bi se tijekom izrade politike rizika i usklađenosti na visokoj razini savjetovati s Europskim parlamentom i Vijećem. Naposljetku, EGSO poziva Komisiju da osigura odgovornost, transparentnost i dobro financijsko upravljanje od samog početka zaduživanja u okviru instrumenta NextGenerationEU te upozorava na opasnost od pretjeranog zaduživanja kod ulagatelja izvan EU-a i istodobno se zalaže za uvođenje novih vlastitih resursa. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO općenito pozdravlja pojačani element podjele rizika u okviru instrumenta NextGenerationEU, no istodobno naglašava važnost smanjenja rizika za stabilnost financijskog tržišta i odgovarajuću zaštitu financijskih interesa Unije. Kako bi se na odgovarajući način uzeli u obzir interesi civilnog društva, EGSO pozdravlja planirani „okvir za zelene obveznice instrumenta NextGenerationEU” i predlaže da se razmotri i izdavanje obveznica s društvenim učinkom. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Kontekst mišljenja

| 2.1. | U okviru instrumenta NextGenerationEU u gospodarstvo EU-a uložit će se u obliku bespovratnih sredstava i zajmova do 806 milijardi EUR, odnosno 5 % BDP-a EU-a. Komisija će se u ime EU-a zadužiti za te iznose operacijama financiranja na međunarodnim tržištima kapitala. Instrument NextGenerationEU osmišljen je kao privremeni instrument. Zaduživanje će se provoditi od sredine 2021. do 2026. Tijekom tog razdoblja Komisija će provesti operacije financiranja u iznosu u iznosu od 150 do 200 milijardi EUR godišnje. Sredstva koja prikupi EU otplatit će ili države članice izravno (za zajmove) ili će se otplatiti kroz proračun EU-a (za bespovratnu potporu) i to najkasnije do prosinca 2058. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komunikacija o novoj strategiji financiranja instrumenta NextGenerationEU (2) usvojena je u skladu s člankom 5. stavkom 3. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 kojom se od Komisije zahtijeva uspostava potrebnih aranžmana za upravljanje poslovima zaduživanja te redovito informiranje Europskog parlamenta i Vijeća o svim aspektima njezine strategije upravljanja dugom. Ako Odluku o vlastitim sredstvima odobre sve države članice, Komisija će strategiju financiranja provesti onako kako je navedeno u Komunikaciji i trima odlukama (3). Instrumenti će uključivati obveznice i kratkoročne obveznice EU-a, a tehnike će sadržavati sindicirane transakcije i dražbe. Donosit će se godišnja odluka kojom se utvrđuju maksimalni iznosi zaduživanja i polugodišnji planovi financiranja. Komisija će ojačati svoje strukture i uspostaviti paneuropsku mrežu primarnih trgovaca. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO od samog početka podupire instrument NextGenerationEU i više je puta izrazio svoju podršku (4). U svojem mišljenju „Godišnja strategija održivog rasta 2021.” (5) EGSO potvrđuje da „je instrument NextGenerationEU osmišljen i usvojen u pravom obliku i u pravo vrijeme”. Zbog jačanja povjerenja koje iz njega proizlazi instrument NextGenerationEU već je ostvario pozitivan učinak na gospodarstvo EU-a i smanjio je vjerojatnost izbijanja velike krize u određenim zemljama. Dugoročno se očekuje da će instrument NextGenerationEU znatno povećati output EU-a, što znači da bi u konačnici sve države članice mogle postati neto korisnici (6). EGSO pozdravlja činjenicu da su sve države članice dovršile nacionalnu ratifikaciju Odluke o vlastitim sredstvima i tako omogućile početak zaduživanja te poziva sve dionike da brzo poduzmu sljedeće korake kako bi započeo dotok sredstava. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | S pravom se vodi opsežna rasprava o upotrebi financijskih sredstava iz instrumenta NextGenerationEU i, u manjoj mjeri, o novim vlastitim sredstvima. U usporedbi s tim malo se pozornosti pridaje financiranju instrumenta NextGenerationEU, koje se smatra više tehničkim nego političkim pitanjem. Međutim, zaduživanje za instrument NextGenerationEU u velikoj će mjeri povećati financijske obveze Unije i mora se provesti uz demokratsku kontrolu, legitimitet i transparentnost. EGSO ističe da su stabilno i održivo financiranje, pouzdano upravljanje rizikom i niski troškovi zaduživanja u javnom interesu. Europsko civilno društvo u konačnici će biti odgovorno za nastale dugove, a povećani troškovi zaduživanja predstavljali bi redistribucijske učinke od dužnika prema zajmodavcima. Strategija financiranja koja dobro funkcionira ključna je i za neometanu provedbu instrumenta NextGenerationEU. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO napominje da se predložena strategija oslanja na financiranje putem međunarodnih tržišta kapitala. Nisu uvedeni zaštitni slojevi kapitala jer se nalaze u Europskom stabilizacijskom mehanizmu (ESM) te ne postoje planovi za produljenje roka otplate nakon 2058. Međutim, javno se raspravljalo i o drugim pristupima, kao što su obveznice bez roka dospijeća koje bi zajedno jamčio i izdavao ESB (7). Dugoročno, a pogotovo u slučaju trajnog izdavanja zajedničkih dužničkih instrumenata, treba razmotriti mogućnost da se ESB-u povjeri uloga zajmodavca u krajnjoj nuždi. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Uzimajući u obzir velike potrebe za financiranjem instrumenta NextGenerationEU, njegov složen i potencijalno nesiguran raspored isplata te proračunske omotnice koje nisu točno poznate, za zaduživanje na tržištima potrebna je napredna strategija financiranja. Moraju se predvidjeti kretanja na financijskom tržištu kako bi se zajamčilo da Unija može pravodobno ispuniti obveze plaćanja, a da pritom ne bude prisiljena prikupljati kapital u nepovoljnim tržišnim uvjetima. To iziskuje poznavanje tržišta i fleksibilnost u odlučivanju o tome kad treba izvršiti operacije financiranja i koje tehnike financiranja upotrijebiti da bi se osigurali najniži mogući rizik izvršenja i troškovi financiranja. EGSO naglašava koliko je važno da Komisija izravno upravlja strategijom financiranja, a ne da je eksternalizira. Potrebno je uspostaviti nove operativne kapacitete, a Komisija s pravom pojačava svoje ljudske resurse i kompetencije. EGSO poziva Komisiju da pritom primijeni rodno uravnotežen pristup. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Štoviše, EGSO napominje da je strategija financiranja u okviru instrumenta NextGenerationEU popraćena proširenjem odgovornosti Komisije i pozdravlja obvezu redovitog obavješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća o svim aspektima strategije upravljanja dugom, uz odredbe Međuinstitucijskog sporazuma (8). Godišnja ažuriranja započet će u trećem tromjesečju 2021. S obzirom na velik javni interes u pogledu stabilnog financiranja instrumenta NextGenerationEU, čini se da je to minimalna razina uključenosti. EGSO predlaže da se uspostavi savjetodavni odbor za financiranje za instrument NextGenerationEU. Članovi Odbora za rizik i usklađenost instrumenta NextGenerationEU trebali bi se sastajati svakih pola godine s odabranim predstavnicima nadležnima za pitanja financijskog tržišta iz Europskog parlamenta i Vijeća te iz redova socijalnih partnera i organiziranog civilnog društva. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Zahvaljujući visokom kreditnom rejtingu i stabilnoj perspektivi EU-a Komisija će se moći zaduživati po povoljnim financijskim uvjetima i prenijeti tu korist na države članice. EGSO naglašava važnost zadržavanja niskih troškova zaduživanja tijekom cijelog razdoblja financiranja. Uz očekivano poboljšane stope gospodarskog rasta to će znatno olakšati otplatu. Ponad svega, kreditna sposobnost EU-a ovisit će o njegovoj gospodarskoj, političkoj i socijalnoj snazi te će se konsolidirati produbljivanjem EMU-a. S druge strane, mogle bi je oslabiti centrifugalne sile i trajni sukobi između država članica, dok bi stupanje na snagu jamstava (9) nauštrb nekih država članica moglo dovesti do ozbiljne političke netrpeljivosti (10). Osim toga, treba predvidjeti gospodarske krize ili krize povezane s financijskim tržištem, zdravljem ili bilo čim drugim. Stoga je od presudne važnosti uspostaviti strategiju financiranja na najotpornijim i održivim temeljima, koji bi mogli uključivati i to da ESB djeluje u svojstvu kupca u krajnjoj nuždi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Iako su aktivnosti financiranja instrumenta NextGenerationEU već započele, vrijeme uvođenja novih vlastitih sredstava nije točno određeno. Komisija će sredinom 2021. iznijeti prijedloge za nova vlastita sredstva na temelju mehanizma poreza na ugljik na granici, sustava trgovanja emisijama i digitalnog poreza. Daljnji prijedlozi u 2024. mogli bi obuhvaćati porez na financijske transakcije ili financijski doprinos povezan s korporativnim sektorom. Ako nova vlastita sredstva budu dostupna prije siječnja 2028., upotrijebit će se za raniji početak otplate. EGSO poziva Komisiju da prijedloge predviđene za 2024. iznese ranije i zagovara brzo uvođenje novih vlastitih sredstava. Ako se provedu na odgovarajući način, neće služiti samo kao naknada u slučaju kad se porezi ne mogu djelotvorno provesti na nacionalnoj razini zbog porezne konkurencije, nego će doprinijeti i programu pravedne otplate te pomoći u borbi protiv klimatskih promjena. To bi pomoglo i da se izbjegne potreba za povećanjem nacionalnih doprinosa ili smanjenjem potrošnje iz proračuna EU-a. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zaduživanje za instrument NextGenerationEU u iznosu od otprilike 800 milijardi EUR povećat će iznos sigurne imovine u eurima na oko 2 bilijuna EUR, uključujući instrument SURE (11) i dodatnih 800 milijardi EUR imovine izdane putem ESM-a/ESFS-a i EIB-a prije pandemije. (12) Jačanje europske sigurne imovine koja obuhvaća sva dospijeća do 30 godina osigurat će nove sigurne instrumente za ulaganje, pomoći će bankama da diversificiraju svoje državne obveznice, povećat će privlačnost europodručja i učvrstiti međunarodnu ulogu eura. Osim toga, jačanje povjerenja zahvaljujući instrumentu NextGenerationEU usto će vjerojatno smanjiti troškove zaduživanja vlada i privatnog sektora, naročito u zemljama iz europodručja s velikim razlikama u odnosu na Njemačku. Pozajmljivanje iz instrumenta NextGenerationEU također će biti opcija za države članice u slučaju tržišnih previranja koja utječu na izdavanje državnih obveznica. EGSO pozdravlja jačanje elementa podjele rizika, no ujedno naglašava i važnost smanjenja rizika osiguravanjem čvrstih propisa o financijskom tržištu i usklađenosti nadzora. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO pozdravlja činjenicu da će se u godišnjoj okvirnoj odluci o zaduživanju utvrditi maksimalna ograničenja, primjerice za dugoročno i kratkoročno financiranje, i da će se zaduživanje organizirati na temelju šestomjesečnih planova financiranja koji se temelje na informacijama o predstojećim plaćanjima. Očigledno je da je njihova svrha pružiti transparentnost za tržišta osiguravanjem predvidljivosti izdavanjâ za ulagatelje i olakšavanjem koordinacije s drugim izdavateljima, a ujedno bi trebali služiti i kao temelj za informiranje Europskog parlamenta i Vijeća. EGSO je potpuno svjestan važnosti odnosâ između ulagatelja i izdavatelja, no naglašava da komunikacija s javnosti i njezinim predstavnicima nikad ne bi trebala pasti u drugi plan te da se financijski interesi Unije moraju pažljivo zaštititi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Stalnim planiranjem likvidnosti osigurat će se dovoljna novčana sredstva za sprječavanje manjka likvidnosti, a istodobno izbjeći nepotrebno visoka novčana sredstva. Budući da je apsorpcijska sposobnost tržištâ kapitala ograničena te da bi manjak likvidnosti doveo do remećenja provedbe instrumenta NextGenerationEU, EGSO se zalaže za to da se prednost da čvrstom zaštitnom sloju za rizik, a ne pretjeranom smanjenju troškova i izričito podupire držanje bonitetnih novčanih sredstava na namjenskom računu u ESB-u kako bi se spriječilo da ta novčana sredstva podliježu bilo kakvom riziku druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Članstvo u mreži primarnih trgovaca financijskim institucijama daje pravo da sudjeluju u dražbama i uključuje promicanje tržišne likvidnosti te pružanje nepristranih savjeta i informacija o tržištu Komisiji, a povezano je s obvezama kupnje i izvješćivanja. EGSO pozdravlja činjenicu da podnositelji zahtjeva već moraju biti aktivni članovi mreže primarnih trgovaca EU-a i moraju biti pod nadzorom nadležnog tijela Unije. Primarni trgovci imat će ključnu ulogu u financiranju instrumenta NextGenerationEU, a bilo kakva nepažnja ili zloupotreba mogli bi dovesti do većih troškova zaduživanja. Usto, moraju se uzeti u obzir rizici druge ugovorne strane, kao i tržišna moć i sistemska važnost primarnih trgovaca. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Zbog velike odgovornosti članova mreže primarnih trgovaca, od presudne je važnosti da se oni pridržavaju relevantnih pravila. Nadzor usklađenosti s pravilima utvrđen u Odluci (13) oslanja se u velikoj mjeri na obveze izvješćivanja samih primarnih trgovaca. Osim toga, EGSO podupire moguću uključenost OLAF-a u nadzor te pozdravlja činjenicu da se, osim Komisije, i druga javna tijela mogu imenovati kao treće strane kako bi provodila provjere usklađenosti članova mreže primarnih trgovaca s Odlukom. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Komisija će također osmisliti metodu kojom će se utvrđivati koji će se primarni trgovci uzeti u obzir za sudjelovanje u sindiciranim transakcijama. Oni će se imenovati za svaku transakciju zaduživanja. Osobito aktivni članovi trebali bi moći biti prihvatljivi za odabir na položaj vodećih i pomoćnih upravitelja u sindiciranim transakcijama, i to uz naknadu. Ta bi se skupina trebala uključiti u aktivnosti održavanja tržišta, promicati izdavanja s ulagateljima i pružati dodatne nepristrane savjete i informacije o tržištu Komisiji. EGSO prima na znanje središnju ulogu financijskih institucija u aktivnostima financiranja i skreće pozornost na moguće sukobe interesa, osobito u pogledu savjetodavne uloge. U svakom slučaju, vrlo je poželjno u javnim tijelima osigurati visoku razinu sposobnosti i informiranosti o financijskim tržištima. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | To će veliko sudjelovanje u tržištima kapitala biti popraćeno širokim rasponom rizika koje će u konačnici snositi europsko civilno društvo. EGSO se u potpunosti slaže sa sljedećom izjavom Komisije: „S obzirom na dosad nezabilježen broj operacija i potrebu za naprednom strategijom financiranja, ključno je da se operacije u okviru instrumenta NextGenerationEU odvijaju u čvrstom i neovisnom okviru za upravljanje rizikom i usklađenost.” Doista je potrebno osigurati da se operacije u okviru instrumenta NextGenerationEU odvijaju u skladu s najvišim standardima integriteta, poštenja i dobrog financijskog upravljanja. EGSO podupire uspostavu čvrstih sustava upravljanja i upravljanja rizikom, uključujući uspostavu načela i struktura za osiguravanje pouzdanog i neovisnog nadzora nad svim financijskim operacijama instrumenta NextGenerationEU. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Središnji stup tog sustava bit će glavni službenik za rizike, koji će biti potpuno autonoman tijekom izvršavanja svojih zadaća i odgovarat će, među ostalim, glavnom direktoru Glavne uprave za proračun i članu Kolegija odgovornom za proračun. Bit će odgovoran za razvoj politike rizika i usklađenosti na visokoj razini i jamčit će da operacije u okviru instrumenta NextGenerationEU budu u skladu s njom, pri čemu će imati potporu službenika za praćenje usklađenosti i Odbora za rizik i usklađenost. Zbog važnosti pouzdanog upravljanja rizikom i povezanog javnog interesa, treba razmotriti mogućnost da se tijekom izrade politike rizika i usklađenosti na visokoj razini glavni službenik za rizike mora savjetovati s Europskim parlamentom i Vijećem. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | I dalje su otvorena pitanja u vezi s upravljanjem rizikom na početku aktivnosti zaduživanja, posebno tijekom razdoblja koje prethodi imenovanju glavnog službenika za rizike i tromjesečnog razdoblja planiranog za izradu politike rizika i usklađenosti na visokoj razini. Kako bi se neutralizirala ročna neusklađenost između zajmova i odnosnih instrumenata financiranja, posebno u 2021., Komisija će primijeniti skup instrumenata financijskog tržišta koji uključuju zamjene i eventualno komercijalne zapise, koji su posebno rizični. EGSO poziva Komisiju da od samog početka zaduživanja za instrument NextGenerationEU zajamči odgovornost, transparentnost i dobro financijsko upravljanje. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Očigledno je potreban razrađen i sveobuhvatan računovodstveni sustav za ispravno upravljanje diversificiranom strategijom financiranja. EGSO pozdravlja jačanje Komisijinih administrativnih i računovodstvenih funkcija. Korištenje provjerenog softvera trebala bi biti standardna praksa. EGSO napominje važnu ulogu računovodstvenog službenika Komisije koji je odgovoran za osiguravanje odgovarajućeg računovodstva za sve operacije u okviru instrumenta NextGenerationEU i otvaranje računa za instrument NextGenerationEU u ESB-u. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO uviđa da je jedan od glavnih dijelova nove strategije financiranja razvoj strategije odnosâ s ulagateljima i pratećih alata. Jedan od elemenata bit će bilten o financiranju u EU-u kojim će se Komisiji omogućiti redovita i transparentna komunikacija sa zajednicom ulagatelja. Komisija će aktivno komunicirati i s važnim ulagateljima na globalnoj razini putem sustavnog programa strukturiranih posjeta. Međutim, EGSO upozorava na pretjerano zaduživanje kod ulagatelja izvan EU-a, što bi, osobito u kriznim razdobljima, bilo popraćeno sve većim rizicima kao što je, na primjer, iznenadno zaustavljanje aktivnosti davanja zajmova. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komisija će nastojati prikupiti 30 % financijskih sredstava instrumenta NextGenerationEU putem izdavanja zelenih obveznica, što bi ukupno moglo iznositi 250 milijardi u izdanim zelenim obveznicama, čime bi EU postao jedan od najvećih izdavatelja zelenih obveznica na svijetu i čime bi se učvrstili politika EU-a i njegovo vodstvo na tržištu u području održivog financiranja. EGSO pozdravlja planirani okvir za zelene obveznice instrumenta NextGenerationEU koji se temelji na obvezi država članica da 37 % rashoda koji se financiraju iz Mehanizma za oporavak i otpornost namijene rješavanju pitanja klimatskih promjena. Osim toga, u okviru instrumenta NextGenerationEU trebalo bi povećati izdavanje obveznica s društvenim učinkom koje bi trebale dopuniti iznos od 100 milijardi EUR namijenjen za instrument SURE. Kako bi primile potporu iz Mehanizma za oporavak i otpornost, od država članica zahtijeva se da izrade projekte, među ostalim, u području politika uključivog rasta i socijalne kohezije, što je temelj za razvijanje okvira za izdavanje obveznica s društvenim učinkom. Na taj bi se način u strategiji financiranja interesi civilnog društva mogli potpuno uzeti u obzir. |
| --- | --- |

4.7.

Bruxelles, 8. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.).

1

(2)  COM(2021) 250 final.

2

(3)  C(2021) 2500 final (SL L 131, 16.4.2021., str. 170,), C(2021) 2501 final, C(2021) 2502 final.

3

(4)  SL C 364, 28.10.2020., str. 124.

4

(5)  SL C 155, 30.4.2021., str. 45.

5

(6)  The nonsense of Next Generation EU net balance calculations (Besmislica izračuna neto iznosa u okviru instrumenta NextGenerationEU) (Bruegel).

6

The nonsense of Next Generation EU net balance calculations

(7)  Covid Perpetual Eurobonds: Jointly guaranteed and supported by the ECB (COVID euroobveznice bez roka dospijeća: zajedničko jamstvo i potpora ESB-a).

7

Covid Perpetual Eurobonds: Jointly guaranteed and supported by the ECB

(8)  Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije.

8

(9)  Zbog usvajanja Odluke o vlastitim sredstvima.

9

(10)  Vidjeti članak 9. stavak 5. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053.

10

(11)  Europski instrument za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji.

11

(12)  Klaus Regling, internetski seminar – Deepening EMU and the role of ESM (Produbljivanje EMU-a i uloga ESM-a), 5.5.2021.

12

Deepening EMU and the role of ESM

(13)  C(2021) 2500 final.

13

---

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/38

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava

(COM(2021) 102 final)

(2021/C 374/08)

| Izvjestitelji: | Cristian PIRVULESCU


  Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Izvjestitelji:

Cristian PIRVULESCU

Carlos Manuel TRINDADE

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 26.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 21.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 8.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 160/79/19 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 26.3.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

21.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

8.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

160/79/19

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava (dalje u tekstu: Plan) i njegovu provedbu na razini EU-a i nacionalnoj razini, uzimajući u obzir odgovarajuće nadležnosti, te ga smatra vrlo pravodobnim, posebno s obzirom na to da je pandemija COVID-a 19 poremetila svaki aspekt ljudskog života, pogoršavajući već postojeće socijalne probleme i vršeći znatan pritisak na državne institucije, zajednice, organizacije i poduzeća. EGSO upozorava da pandemija neće uskoro završiti. EU i države članice stoga moraju, u okviru Plana upotrijebiti i razviti odgovarajuću infrastrukturu za srednjoročno i dugoročno rješavanje izazova, imajući na umu da učinkovit civilni i socijalni dijalog te aktivno sudjelovanje socijalnih partnera, kao važan dio konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva, imaju ključnu ulogu u tom pogledu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO pozdravlja politički konsenzus postignut u pogledu Plana tijekom socijalnog samita u Portu izražen u obliku „Obveze iz Porta”. EGSO pozdravlja i Izjavu Vijeća iz Porta, kao što je navedeno u točki 4. Izjave, koju EGSO potpuno podržava: „Njegovom provedbom ojačat će se napredak Unije prema digitalnoj, zelenoj i pravednoj tranziciji te doprinijeti postizanju uzlazne socijalne i gospodarske konvergencije i prevladavanju demografskih izazova. Socijalna dimenzija, socijalni dijalog i aktivna uključenost socijalnih partnera oduvijek su bili u središtu visoko konkurentnog socijalnoga tržišnoga gospodarstva. Naša predanost jedinstvu i solidarnosti također znači osiguravanje jednakih mogućnosti za sve, kao i toga da nitko ne bude zapostavljen”. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO podržava viziju i ciljeve utvrđene u Planu te pozdravlja koncept na kojem se temelji Plan, a to je da će se utvrđivanjem relevantnih i sporazumnih socijalnih ciljeva pridonijeti usmjeravanju politika na postizanje rezultata te da će to predstavljati važan poticaj za reforme i ulaganja u državama članicama. EGSO ističe da bi Akcijski plan trebao biti utemeljen i na konkretnosti i opipljivosti, uz mjere koje su mjerljive i popraćene okvirima za praćenje koje su zajednički dogovorili relevantni dionici te koji obuhvaćaju socijalne, okolišne i gospodarske kriterije (1). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO prepoznaje raznolikost i zajedničku osnovu socijalnih modela diljem EU-a. Oni su dio naše zajedničke povijesti i temelj su zajedničke predanosti europskom socijalnom modelu koji je sastavni dio zajedničkog tržišta i svih politika EU-a. Zemlje s manje stabilnim socijalnim modelima trebalo bi snažno podupirati ulaganjima, učenjem i vrednovanjem. Dobrobit i temeljna prava građana trebali bi se graditi na zajedničkom i koherentnom socijalnom modelu koji je dovoljno fleksibilan da vodi računa o različitim nacionalnim tradicijama i iskustvima, u skladu s vrijednostima, načelima i ciljevima Ugovora, stupa i obnovljenog konsenzusa usmjerenog na budućnost. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO smatra da je jamčenje minimalnih socijalnih standarda za svaku osobu koja živi u EU-u iznimno važno za izgradnju pravednog i uključivog društva. U provedbi socijalnog stupa trebalo bi nastojati postići uravnoteženu kombinaciju zakonodavstva i pravno neobvezujućih mjera. Zakonodavstvo bi trebalo biti u potpunosti usklađeno s Poveljom o temeljnim pravima i načelima bolje regulative te podlijegati temeljitom savjetovanju sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva na razini EU-a i nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kao što je EGSO prethodno naveo, konkurentnost i veća produktivnost utemeljene na vještinama i znanju dobar su recept za održavanje dobrobiti europskih društava. Moramo ojačati dobre strane našeg europskog sustava socijalnog tržišnog gospodarstva i istodobno ukloniti njegove nedostatke te ga tako prilagoditi predstojećim izazovima (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra da bi trebalo utvrditi posebne opće i pojedinačne ciljeve za svih 20 načela stupa. EGSO također poziva države članice da budu ambiciozne u dobrovoljnom postavljanju vlastitih ciljeva kako bi sve države članice zajedno sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva doprinijele postizanju europskih ciljeva. Europska komisija trebala bi pratiti i podupirati kvalitetu i rezultate dijaloga povezanog sa stupom i Planom te obavješćivati o njima. Opće i pojedinačne ciljeve trebalo bi uključiti u mehanizam izvješćivanja predviđen europskim semestrom i nacionalnim planovima reformi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kako bi planirano preispitivanje sredinom provedbenog razdoblja bilo učinkovitije, EGSO predlaže da bi države članice mogle na dobrovoljnoj osnovi utvrđivati prijelazne opće i pojedinačne ciljeve ovog Plana za 2025. radi procjene napretka u prvoj polovini njegove provedbe. Smjernice za korištenje postojećih koordinacijskih mehanizama trebale bi biti prioritet Komisije u odnosu na države članice. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO predlaže da bi se kao europski koordinacijski mehanizam za primjenu Plana trebao koristi okvir europskog semestra. Taj koordinacijski mehanizam mogao bi imati oblik međuinstitucionalnog foruma EU-a o socijalnom stupu, koji bi se redovito održavao radi procjene napretka i pružanja dodatnog poticaja planu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO podupire namjeru da se, kad god je to potrebno, ažurira pregled socijalnih pokazatelja, težeći usklađivanju s Programom UN-a do 2030. i ciljevima održivog razvoja. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO smatra da je europski semestar odgovarajući okvir za praćenje Plana – jednaka pozornost posvećivat će se socijalnim i okolišnim ciljevima, kao i makroekonomskoj stabilnosti i produktivnosti. Pozdravlja tvrdnju iz Plana da nacionalni planovi za oporavak i otpornost predstavljaju jedinstvenu priliku za planiranje i financiranje ulaganja i reformi kojima se podupire socijalni oporavak usmjeren na radna mjesta, uz istodobno prihvaćanje zelene i digitalne tranzicije te provedbu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju u okviru europskog semestra. U Planu se s pravom pozivaju države članice da maksimalno iskoriste europski semestar i iskoriste priliku bez presedana koju Mehanizam za oporavak i otpornost nudi. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO primjećuje da u Planu nije jasno utvrđena potreba za produljenjem trenutačne hitne potpore dok je gospodarstvo više ne bude trebalo, čime se nedovoljno vrednuje potreba za zaštitom radnih mjesta i poduzeća tijekom krize. Iako je instrument za oporavak Next Generation EU instrument za krizne situacije na temelju članka 122. UFEU-a i nastavit će se smatrati jednokratnom mjerom, EGSO primjećuje i da je on bez presedana za odvažno i konstruktivno djelovanje. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO primjećuje da je u Planu prepoznato da su snažne politike za odgovor na pandemiju COVID-a 19 na nacionalnoj razini i razini EU-a uspješne u ograničavanju njezinih posljedica na zapošljavanje i socijalne probleme, podržavajući poduzeća i radnike. Isto tako primjećuje da je pandemija dodatno istaknula postojeće nejednakosti (posebno u pogledu radnika s nižom razinom obrazovanja, žena, mladih, migranata i drugih ranjivih skupina) te da će se kao posljedica toga nezaposlenost i nejednakosti vjerojatno dodatno povećati ako socijalni napredak ne bude povezan s održivim gospodarskim rastom. EGSO se nada da će se Planom pridonijeti preokretanju tog trenda te naglašava potrebu za promicanjem održivih i konkurentnih gospodarstava, utemeljenih na kvalitetnim radnim mjestima i jednakim mogućnostima za sve. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO smatra da se mogu poduzeti veći napori na razini EU-a i država članica u području borbe protiv siromaštva u skladu s prvim ciljem održivog razvoja u okviru Programa UN-a do 2030. Konkretno, EGSO smatra da bi EU trebao postaviti cilj smanjenja udjela djece s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti s 22,8 % 2019. na 10 % do 2030., uz slične dobrovoljne obveze u svim državama članicama. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO predlaže da bi u Plan trebalo uključiti mjere koje bi nastojale riješiti problem dohodovne nejednakosti s obzirom na dobro utvrđeni prioritet socijalne kohezije kao ključan dio europskog socijalnog modela. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO smatra da bi Planom trebalo promicati ne samo opravdani cilj otvaranja radnih mjesta, već i kvalitetu zaposlenja, uključujući borbu protiv nesigurnih radnih mjesta. Trebale bi biti uspostavljene odgovarajuće pravne i administrativne provjere na nacionalnoj razini kako bi se osiguralo da radnici imaju sigurne radne uvjete, primjerenu i predvidljivu plaću te organizirano pravo glasa na radnom mjestu. EGSO je posebno zabrinut zbog uvjeta rada mnogih sezonskih radnika, građana EU-a i građana trećih zemalja koji rade u poljoprivredi, uslužnom sektoru i građevinarstvu te poziva na učinkovitu provedbu Direktive (EU) 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća (3) o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima, čiji je cilj poboljšanje radnih uvjeta promicanjem transparentnijeg i predvidljivijeg zapošljavanja uz istodobno osiguravanje prilagodljivosti tržišta rada. EGSO smatra da bi stopa zaposlenih osoba s rizikom od siromaštva trebala biti znatno smanjena. Cilj iskorjenjivanja siromaštva zaposlenih trebao bi se postići utvrđivanjem minimalnih zajedničkih europskih standarda na razini EU-a. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EGSO pozdravlja namjeru da se tijekom jednog desetljeća smanje razlike između muškaraca i žena u pogledu zapošljavanja i plaća te da se poveća pružanje formalnog ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, iako to povećanje još nije kvantificirano. EGSO u tu svrhu podržava europsko jamstvo za djecu. U svim aspektima gospodarskog i društvenog života trebalo bi težiti rodnoj ravnopravnosti. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EGSO napominje da u Plan nije uključen prijedlog direktive o minimalnoj dohodovnoj sigurnosti, koju smatra nužnom za borbu protiv najozbiljnijih oblika siromaštva. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EGSO podržava to što Komisija potiče Europski parlament i Vijeće da zaključe pregovore o reviziji pravila o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti kako bi se poboljšala mobilnost radnika i pružila odgovarajuća socijalna sigurnost unutar EU-a, bez stvaranja pretjeranih opterećenja za zaposlenike i poduzeća. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EGSO dijeli stajalište Komisije u pogledu potrebe za promicanjem širenja obima kolektivnog pregovaranja te povećanja broja članova i organizacijske gustoće socijalnih partnera. Stoga predlaže da se na nacionalnoj razini i razini EU-a razmotri mogućnost da se utvrde i prate relevantni pokazatelji te da se navedeni ciljevi podupiru namjenskim fondovima za izgradnju kapaciteta i zajedničkim akcijama za postizanje ciljeva plana, uz očuvanje autonomije socijalnih partnera. EGSO podupire prijedlog iz Plana da se pregovaraju daljnji sporazumi na razini EU-a kojima će se pridonijeti uspješnoj preobrazbi europskih tržišta rada, kao i poziv državama članicama da potiču i osiguravaju uvjete za bolje funkcioniranje te učinkovitije kolektivno pregovaranje i socijalni dijalog na svim razinama. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EGSO se slaže sa zaključcima savjetovanja u okviru pripreme plana u kojima je naglašena važnost bolje provedbe, primjene i izvršenja postojećeg radnog i socijalnog prava EU-a. Komisija bi se trebala aktivnije surađivati s državama članicama kako bi se olakšalo pravodobno i kvalitetno prenošenje pravnih instrumenata EU-a i promicala usklađenost. EGSO očekuje da će Komisija pokrenuti postupke zbog povrede prava ako države članice ne ispune svoje obveze temeljene na zakonodavstvu EU-a. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | EGSO naglašava potrebu za usklađivanjem financiranja nacionalnih politika s ciljevima i djelovanjem iz Plana te osiguravanjem toga da nema povratka na pravila iz Pakta o stabilnosti i rastu (PRS) u njihovom izvornom obliku i da bilo koja njihova revidirana verzija u potpunosti olakšava provedbu Plana. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | EGSO poziva na stavljanje većeg naglaska na potencijalni doprinos javne nabave kao instrumenta za ostvarenje ciljeva plana. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Opće napomene

2.1.   Izrada Plana

| 2.1.1. | Od proglašenja europskog stupa socijalnih prava 2017. EGSO poziva na jasan plan djelovanja za njegovu provedbu (4) i stoga pozdravlja Plan. Odbor podržava poziv svim dionicima da se zajednički angažiraju u pogledu provedbe stupa u okviru svojih područja nadležnosti. EGSO ističe da će uz doprinos institucija EU-a uspjeh Plana snažno odrediti i predanost država članica i njihovih socijalnih partnera provedbi svih njegovih načela. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Na Socijalnom samitu u Portu 7. i 8. svibnja na najvišoj političkoj razini preuzeta je obveza provedbe europskog stupa socijalnih prava u okviru socijalne obveze iz Porta. U okviru te obveze pozdravljen je Akcijski plan Europske komisije za provedbu europskog stupa socijalnih prava, a svi relevantni dionici pozvani su da uče iz iskustva stečenog tijekom pandemije i udruže snage. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | EGSO uvažava činjenicu da se u Planu kombinira zakonodavno i nezakonodavno djelovanje s utvrđivanjem zajedničkih ciljeva koje treba postići zajedničkim djelovanjem dionika, posebno socijalnih partnera i civilnog društva, organiziranih na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. EGSO očekuje da zakonodavstvo navedeno u vremenskom rasporedu Plana bude potpuno u skladu s Poveljom o temeljnim pravima i da se podvrgne procjeni učinka te naglašava potrebu za opsežnim savjetovanjima sa socijalnim partnerima i civilnim društvom. Svaka zakonodavna odluka trebala bi se temeljiti na dokazima, uzimajući u obzir stajališta relevantnih dionika. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | EGSO podržava ciljeve utvrđene u Planu te stajalište da će oni pridonijeti usmjeravanju politika na postizanje rezultata i predstavljati važan poticaj za reforme i ulaganja u državama članicama s ciljem postizanja uzlazne konvergencije i dobrobiti. EGSO ističe da bi Plan trebao biti utemeljen i na konkretnosti i opipljivosti, uz mjere koje su mjerljive i popraćene okvirima za praćenje koje su zajednički dogovorili relevantni dionici te koji obuhvaćaju socijalne, okolišne i gospodarske kriterije. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Podržavajući glavne ciljeve EU-a, EGSO odobrava poziv Komisije državama članicama da dobrovoljno utvrde vlastite nacionalne ciljeve. Poziva ih na ambicioznost u utvrđivanju svojih ciljeva tako da sve države članice, zajedno sa svojim socijalnim i građanskim partnerima, pridonose postizanju europskih ciljeva i naglašava da ih bez znatnog koordiniranog napora neće biti moguće postići. Utvrđivanjem triju glavnih prioriteta, koji uključuju otvaranje radnih mjesta, poboljšanje kvalifikacija i socijalnu uključenost, osigurat će se zajednički okvir djelovanja, uključujući provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | EGSO je zadovoljan što je cilj zaposlenosti popraćen obvezama za promicanje uključivog zapošljavanja i smanjenje razlika u zapošljavanju, posebno oslobađanjem potencijala tržišta rada, prepolovljavanjem razlika u zapošljavanju na temelju spola, smanjenjem stope mladih koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja i nisu u sustavu obrazovanja odraslih (NEET) te osiguravanjem toga da nedovoljno zastupljene skupine sudjeluju na tržištu rada maksimalno iskorištavajući svoje sposobnosti. Odbor potiče Komisiju da kvantificira sve te obveze u suradnji s državama članicama i socijalnim partnerima. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | EGSO također pozdravlja u Planu naglasak na obrazovanju, vještinama i cjeloživotnom učenju, uključujući i kontinuirano usavršavanje i prekvalifikaciju, s ciljem poboljšanja zapošljivosti, poticanja inovacija, osiguravanja socijalne pravednosti i uklanjanja nedostatka digitalnih vještina, napominjući da, kao što je Odbor prethodno naveo, pristup kontinuiranom i cjeloživotnom učenju mora biti individualno pravo za sve kako bi se moglo ići ukorak s razvojem u području digitalizacije i umjetne inteligencije, utjecati na napredak i zadržati kontrolu u ljudskim rukama (5). |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | Za učinkovitije preispitivanje sredinom provedbenog razdoblja EGSO predlaže da države članice otvore konstruktivan dijalog sa socijalnim partnerima i postave prijelazne ciljeve do 2025., čime će se omogućiti procjena napretka u prvoj polovini njegove provedbe. |
| --- | --- |

2.1.8.

2.2.   Otvaranje radnih mjesta i budućnost rada

| 2.2.1. | EGSO pozdravlja činjenicu da je u Planu navedeno da su radni uvjeti u EU-u među najboljima u svijetu, istodobno priznajući da novi oblici rada podrazumijevaju izazove kao i mogućnosti. Socijalni partneri, i na europskoj i na nacionalnoj razini, mogu udružiti snage da bi se zajednički radilo na ispunjavanju potreba budućnosti rada, postigla uzlazna konvergencija te osigurala zaštita i sigurnost radnika bez obzira na sektor u kojem rade i zemlju u kojoj žive. Socijalni partneri – i na europskoj i nacionalnoj razini, imaju središnju ulogu u zajedničkim naporima u tom smjeru. U Planu se s pravom napominje da je očuvanje i stvaranje novih kvalitetnih radnih mjesta prioritet EU-a. Kriza uzrokovana pandemijom COVID-a 19 pokazala je da funkcioniranje naših društava ovisi o ključnim radnicima u nizu sektora kao što su promet, uslužne djelatnosti, zdravlje i poljoprivreda. Moramo otvoriti nova radna mjesta u budućnosti na temelju ključnih radnih mjesta današnjice. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | EGSO se slaže sa strateškim pristupom postupnog prijelaza s mjera za krizne situacije na djelovanje kojim se može pridonijeti postizanju cilja zaposlenosti iz Plana. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | EGSO se slaže sa zabrinutošću izraženoj u Planu u pogledu skupina koje su najviše pogođene pandemijom, uključujući žene, mlade, niskokvalificirane i slabo plaćene radnike, privremene i samozaposlene radnike te radnike migrante. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | EGSO smatra da bi trebalo nadzirati raspodjelu sredstava EU-a za prioritete u pogledu resursa koje osigurava Komisija te onih koje dodjeljuju države članice i socijalni partneri. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | EGSO se slaže s pozivom Komisije državama članicama da upotrijebe dostupna sredstva EU-a za promicanje aktivne i učinkovite potpore zapošljavanju. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | EGSO podržava pristup Komisije učincima digitalne tranzicije rada. EGSO podupire autonomni okvirni sporazum socijalnih partnera o digitalizaciji i spreman je surađivati sa socijalnim partnerima na praćenju njegove provedbe. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | EGSO prima na znanje nedavno izvješće OECD-a o izgledima za zapošljavanje u 2020. naslovljeno „Sigurnost radnika i kriza uzrokovana pandemijom COVID-a 19” (6). EGSO prepoznaje važnost dobrobiti zaposlenika na radnom mjestu koja pozitivno pridonosi cjeloukupnoj produktivnosti poduzeća, organizacija i institucija u kojima rade. Osim promicanja zdravlja i sigurnosti radnika, EGSO očekuje mjere poduzete na odgovarajućoj razini u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti kako bi se poboljšalo funkcioniranje tržišta rada i pridonijelo gospodarskom rastu, međunarodnom tržišnom natjecanju i poticalo pristojne radne uvjete. Potrebno je podupirati, a ne ometati kretanja na tržištu rada kako bi se osiguralo da radnici budu zaštićeni i sigurni te da pridonose ukupnoj produktivnosti poduzeća, organizacija i institucija u kojima rade. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | EGSO očekuje da se mjere za promicanje uzlazne konvergencije poduzmu na odgovarajućoj razini u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti radi poboljšanja funkcioniranja tržištâ rada kako bi ona pridonosila gospodarskom rastu i međunarodnom tržišnom natjecanju te promicala pristojne radne uvjete i dobrobit. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | EGSO naglašava da EU mora ostati u potpunosti vjeran načelu da ne mogu postojati radni odnosi bez socijalne zaštite, bez obzira na njihovu prirodu. EGSO smatra sve oblike neprijavljenog rada neprihvatljivima i potiče države članice da djeluju u pogledu njegova suzbijanja. |
| --- | --- |

2.2.9.

| 2.2.10. | EGSO poziva Komisiju i države članice da poduzmu sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da digitalizacija ne uzrokuje nesigurnost i ranjivost, istodobno osiguravajući da se mogućnosti koje pruža digitalizacija u potpunosti iskoriste. |
| --- | --- |

2.2.10.

| 2.2.11. | EGSO bi želio vidjeti jaču vezu između ambicioznog cilja u pogledu vještina, obrazovanja i cjeloživotnog učenja i financijskih sredstava koja su dostupna za njegovo postizanje. EGSO skreće pozornost na činjenicu da su se javni izdaci za obrazovanje u EU-u smanjili s 5 % 2010. na 4,7 % 2019. te naglašava da se opći i pojedinačni ciljevi socijalnog stupa ne mogu ostvariti bez većih javnih ulaganja u obrazovanje. Naglašava i potrebu za javnim i privatnim ulaganjima za potporu osposobljavanju i cjeloživotnom učenju te potiče poslodavce da povećaju mogućnosti zaposlenika za sudjelovanje u obrazovanju i osposobljavanju kroz rad. |
| --- | --- |

2.2.11.

| 2.2.12. | EGSO prepoznaje zabrinutost Komisije zbog zelene i demografske tranzicije te njihovih učinaka na zapošljavanje i vještine. Međutim, Plan bi se dodatno poboljšao da se uvedu posebne obveze i inicijative u tom pogledu, pa bi i Plan i nacionalne dokumente trebalo detaljnije doraditi. |
| --- | --- |

2.2.12.

| 2.2.13. | Pandemija je osobito teško pogodila mlade. Statistički podaci pokazuju da je polovina svih mladih ljudi u EU-u zaposlena privremeno. U pogledu suočavanja s rizicima povezanima s nesvojevoljnim zaposlenjem na određeno vrijeme, postoji izvjestan potencijal za poboljšanje kvalitete zapošljavanja mladih – posebno preispitivanjem Preporuke o pripravništvu – usmjeravanjem na kvalitetu ponuda u okviru Garancije za mlade i nizom planiranih inicijativa o uvjetima rada, primjerice za radnike na platformama. |
| --- | --- |

2.2.13.

| 2.2.14. | Iako Plan sadrži jasne odredbe za jačanje uloge socijalnih partnera (sindikata i poslodavaca) u inicijativama, u njemu se navodi vrlo malo o ulozi organizacija civilnog društva kao što su organizacije mladih, koje imaju ključnu ulogu u zastupanju građana EU-a. |
| --- | --- |

2.2.14.

2.3.   Vještine i jednakost

| 2.3.1. | EGSO dijeli stajalište Komisije da je kvalificirana radna snaga pokretač prosperitetnog zelenog i digitalnog gospodarstva, kojeg pokreću inovativne ideje i proizvodi te tehnološki razvoj. Kao što je navedeno u Planu, sustavi obrazovanja i osposobljavanja imaju ključnu ulogu u postavljanju temelja za cjeloživotno učenje i zapošljivost te mogu pomoći u prevladavanju nedostatka vještina, pod uvjetom da su usmjereni na potrebe tržišta rada. Obrazovanje i vještine trebali bi biti u središtu političkog djelovanja kao potpora otvaranju radnih mjesta. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | EGSO podupire ambiciju u pogledu poboljšanja cjeloživotnog obrazovanja i izražava zabrinutost u pogledu pristupa osnovnim digitalnim vještinama, što kao i Komisija smatra preduvjetom za uključivanje u digitalno transformiranu Europu i sudjelovanje u njoj. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | EGSO žali što ne postoji cilj u pogledu rodne jednakosti u pristupu cjeloživotnom učenju i potiče Komisiju da ga utvrdi. EGSO ukazuje na potrebu za rodno osviještenim pristupom u svim politikama i strategijama EU-a. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | EGSO trenutno radi na sastavljanju posebnog mišljenja o predloženoj direktivi čiji je cilj jačanje primjene načela jednake plaće za jednak rad ili za rad jednake vrijednosti između muškaraca i žena te će iznijeti mišljenje o tekstu. |
| --- | --- |

2.3.4.

2.4.   Socijalna zaštita i uključenost

| 2.4.1. | EGSO smatra da treba nastaviti s daljnjim prijedlozima o socijalnoj zaštiti i socijalnoj uključenosti. Slaže se sa stajalištem iznesenim u Planu da je Europa dom najravnopravnijih društava na svijetu, najviših standarda u pogledu radnih uvjeta i široke socijalne zaštite. Međutim, razine siromaštva u EU-u i dalje su neprihvatljivo visoke te je potrebno uložiti velike napore kako bi se osigurali slični uvjeti u svim zemljama. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Djeca čine 20 % ljudi izloženih riziku od siromaštva u EU-u, što je posebni izvjestitelj UN-a za krajnje siromaštvo i ljudska prava opisao kao „izuzetno velik broj za standarde razvijenih zemalja” (7). EGSO pozdravlja prijedloge Komisije za strategiju EU-a o pravima djeteta i Preporuku o jamstvu za djecu, kao i cilj da se do 2030. pet milijuna djece izbavi iz siromaštva. Ponavlja svoj poziv na „„Plan skrbi za Europu”, osiguravajući pružanje kvalitetnijih usluga za sve tijekom životnog vijeka” (8) i na to da države članice ulažu u osiguravanje visokokvalitetnih, cjenovno pristupačnih, dostupnih i raznolikih usluga skrbi. Smatra da bi iskorjenjivanje siromaštva djece imalo vrlo pozitivne učinke na smanjenje siromaštva mladih i nezaposlenih. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | EGSO vjeruje da bi EU trebao uspostaviti minimalne socijalne standarde, u potpunosti usklađene s Poveljom o temeljnim pravima, te bi ovaj proces trebao podlijegati temeljitom savjetovanju sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva na razini EU-a i nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | EGSO primjećuje da u Plan nije uključen prijedlog direktive već preporuka (9) o minimalnoj dohodovnoj sigurnosti, koju smatra nužnom za borbu protiv najozbiljnijih oblika siromaštva. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | EGSO vjeruje da je potrebno poduzeti znatne korake za jačanje otpornosti sustava socijalne sigurnosti i njihove koordinacije na razini EU-a, uz jamčenje univerzalnog pristupa za zaposlenike, poštujući nacionalne nadležnosti u pogledu pristupa socijalnoj zaštiti. |
| --- | --- |

2.4.5.

| 2.4.6. | Odbor dijeli stajalište Komisije u pogledu toga da su neophodne reforme i ulaganja u zdravstvene sustave kako bi se, među ostalim, poboljšao pristup kvalitetnoj zdravstvenoj zaštiti za sve te smanjile socijalne, teritorijalne i ekonomske nejednakosti u području zdravlja. Međutim, nije dovoljno da Komisija podržava države članice samo pružanjem informacija temeljenih na dokazima i razmjenom najboljih praksi te bi trebalo učiniti mnogo više, uz istodobno poštovanje podjele nadležnosti, na primjer utvrditi opće i pojedinačne ciljeve, pružiti potporu ulaganju u infrastrukturu, osposobiti radnu snagu u zdravstvenom sustavu, osmisliti zajedničke standarde kvalitete i financirati zdravstvena istraživanja. |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | EGSO pozdravlja plan za skupinu stručnjaka na visokoj razini koja će proučavati budućnost socijalne države. Kao predstavnik europskog organiziranog civilnog društva i forum za socijalni i građanski dijalog, jedinstveno je pripremljen za promišljanje o izazovima socijalne države u državama članicama. Odbor se posebno zalaže za usvajanje fiskalnih modela, uzimajući u obzir značajke nacionalnog gospodarstva i promičući održivi rast, koji omogućavaju održavanje razumnih i primjerenih socijalnih naknada, potporu javnim i socijalnim službama te pravednu raspodjelu poreznog opterećenja, uz istodobno promicanje aktivnog uključivanja na tržište rada te digitalne i demografske tranzicije. |
| --- | --- |

2.4.7.

2.5.   Provedba Plana

| 2.5.1. | EGSO dijeli odlučnost koju su šefovi država i vlada izrazili u socijalnoj obvezi iz Porta u pogledu nastavka produbljivanjaprovedbe europskog stupa socijalnih prava na razini EU-a i nacionalnoj razini, uzimajući u obzir odgovarajuće nadležnosti te načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. EGSO naglašava i komplementarnost između socijalne dimenzije, socijalnog dijaloga i aktivnog sudjelovanja socijalnih partnera i visokokonkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | EGSO naglašava potrebu za usklađivanjem financiranja nacionalnih politika s ciljevima i djelovanjem iz Plana. To je još jedan razlog zašto se ne smiju ponovno primjenjivati pravila iz PRS-a. Štoviše, sva eventualna revidirana pravila moraju u potpunosti olakšavati provedbu Plana. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | EGSO očekuje da bi u provedbi Plana trebalo pojednostaviti društveno odgovorne prakse javne nabave koje je utvrdila i promicala Europska komisija. Uz sedam puta veći iznos od kombiniranog iznosa VFO-a i Mehanizma za oporavak i otpornost (procjenjuje se na 2 bilijuna EUR, odnosno 14 % BDP-a godišnje) javna nabava nudi ogroman potencijal kao tržište za poticanje organizacije radnika, zastupljenosti i kolektivnog pregovaranja te održivog kvalitetnog zaposlenja i okolišnih praksi. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | EGSO ponovno potvrđuje važnost integracije različitih područja politike za postizanje socijalnog napretka, pozorno prateći gospodarski oporavak i blagostanje. Moraju se uspostaviti sinergije između postojećih i budućih inicijativa i strategija koje su obuhvaćene različitim načelima socijalnog stupa. Njegovi ciljevi moraju biti postavljeni u središte europskog strateškog okvira za oporavak nakon 2020. i uključeni u njega. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | EGSO poziva države članice da prepoznaju i poboljšaju i trostrani i dvostrani socijalni i građanski dijalog, svaki u skladu sa svojom specifičnom ulogom u provedbi Plana. |
| --- | --- |

2.5.5.

2.6.   Odnos između socijalnog stupa i europskog semestra

| 2.6.1. | EGSO smatra da je europski semestar odgovarajući okvir za praćenje Plana – jednaka pozornost posvećivat će se socijalnim i okolišnim ciljevima, kao i makroekonomskoj stabilnosti i produktivnosti. Pozdravlja tvrdnju iz Plana da nacionalni planovi za oporavak i otpornost predstavljaju jedinstvenu priliku za planiranje i financiranje ulaganja i reformi kojima se podupire socijalni oporavak usmjeren na radna mjesta, uz istodobno prihvaćanje zelene i digitalne tranzicije te provedbu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju u okviru europskog semestra. U Planu se s pravom pozivaju države članice da maksimalno iskoriste europski semestar i iskoriste priliku bez presedana koju Mehanizam za oporavak i otpornost nudi. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | EGSO preporučuje da se u okviru europskog semestra provodi redovita procjena napretka na visokoj razini, uključujući kad je to relevantno na nacionalnoj razini, pomoću pokazatelja osmišljenih u suradnji sa socijalnim partnerima, u kontekstu postavljanja načela stupa i ciljeva održivog razvoja UN-a u središte. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | EGSO smatra da bi Plan trebao biti sredstvo strukturiranja socijalnih politika u EU-u. On mora biti središnji dio obnovljenog gospodarskog i socijalnog upravljanja koje je usmjereno na održiv i uključiv gospodarski oporavak i rast te ima uspostavljene pokazatelje praćenja i postupke za utvrđivanje preporuka za pojedinu zemlju u svim pitanjima u vezi s njime. |
| --- | --- |

2.6.3.

3.   Posebne napomene

| 3.1. | EGSO skreće pozornost na potrebu za prilagodbom europskog statističkog sustava potrebama praćenja ciljeva i pokazatelja utvrđenih u panelu socijalnih pokazatelja. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO se slaže sa stajalištem iz Plana da će se integriranjem i ažuriranjem postojećeg skupa pokazatelja pridonijeti sveobuhvatnijem praćenju napretka na ostvarenju načela stupa i provedbe mjera politike predloženih u Planu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO se slaže s time da je potrebno revidirati koncept radno sposobnog stanovništva i potiče Komisiju da u tom području surađuje s državama članicama, uzimajući u obzir uključivanje politika o starenju i pravima koja su priznata i zaštićena Poveljom o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO primjećuje da je referentni pokazatelj cilja u pogledu strukovnog osposobljavanja iz 2016. jer europski statistički sustav taj pokazatelj utvrđuje tek svakih pet godina. Trebalo bi se provoditi godišnje mjerenje tog pokazatelja kako bi se mogao pravilno pratiti napredak. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO ponavlja svoje stajalište u pogledu rada putem platformi i navodi da se „EU i države članice usmjeravaju prema usklađivanju koncepata kako bi se ostvario dostojanstven rad u ekonomiji platformi” (10). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO poziva Komisiju da u pogledu socijalne sigurnosti primijeni navedeno načelo da bi „oporezivanje [...] trebalo preusmjeriti s rada na druge izvore koji su više usmjereni na poticanje zapošljavanja te usklađeni s klimatskim i okolišnim ciljevima, istodobno štiteći prihode potrebne za primjerenu socijalnu zaštitu”, imajući u vidu da je ključni izazov osiguravanje odgovarajuće zaštite za sve radnike na promjenjivom tržištu rada, uz potpuno poštovanje načela iz prethodne točke 3.2.9 da svi oblici zapošljavanja moraju imati socijalnu zaštitu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO podržava to što Komisija potiče Europski parlament i Vijeće da zaključe pregovore o reviziji pravila o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti kako bi se poboljšala mobilnost radnika i pružila odgovarajuća socijalna sigurnost unutar EU-a, bez stvaranja pretjeranih opterećenja za zaposlenike i poduzeća. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se rezultati najavljenog rada skupine stručnjaka u pogledu ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje uzmu u obzir pri donošenju mjera kojima se znatno jačaju sustavi obrazovanja i osposobljavanja, posebno u pogledu ispunjavanja ciljeva utvrđenih u Planu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO smatra da je područje skrbi jedan od glavnih izazova diljem EU-a. EGSO podržava to da se u Plan uključi inicijativa o dugoročnoj skrbi kojom se osigurava bolji pristup kvalitetnim uslugama za potrebite. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | U pogledu uloge EU-a kao odgovornog globalnog vođe EGSO potvrđuje svoje prethodne preporuke da bi Europska komisija, OECD i Međunarodna organizacija rada (ILO) trebali surađivati sa socijalnim partnerima na svim odgovarajućim razinama, kao i sa organizacijama civilnog društva općenito, s ciljem utvrđivanja odgovarajućih odredbi u pogledu pristojnih radnih uvjeta i potrebne zaštite (11), kao i u pogledu promicanja progresivne, pravedne i održive trgovinske politike (12). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | U tom kontekstu EGSO se nada da bi zajednički rad Komisije, OECD-a i ILO-a mogao dovesti do moguće konvencije ILO-a za platforme. (13) U istom smislu trebalo bi uložiti napore u pogledu uređivanja rada na daljinu. EGSO ističe svoju preporuku da bi „trebalo pokrenuti zajednički proces Europske komisije, Međunarodne organizacije rada (ILO) i OECD-a u cilju sastavljanja konvencije ILO-a o radu na daljinu. EGSO također smatra da bi dostojni uvjeti rada na daljinu trebali biti dio Programa ILO-a za dostojanstven rad, kao i odgovarajućih nacionalnih programa.” (14). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO smatra da bi EU trebao preuzeti i veću odgovornost u pogledu pomaganja svijetu u rješavanju pandemije COVID-a 19. U Planu bi trebalo potvrditi sudjelovanje EU-a u instrumentu COVAX, u skladu s govorom predsjednice Komisije Ursule von der Leyen i njezinom izjavom da Europa mora zajamčiti da je „sigurno cjepivo [...] dostupno ne samo onima koji si ga mogu priuštiti, nego i svima kojima je potrebno” (15). |
| --- | --- |

3.12.

Bruxelles, 8. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Doprinos EGSO-a Socijalnom samitu u Portu (SL C 286, 16.7.2021., str. 6.).

1

(2)  Doprinos EGSO-a Socijalnom samitu u Portu (SL C 286, 16.7.2021., str. 6.), točka 7.

2

(3)  Direktiva (EU) 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji (SL L 186, 11.7.2019., str. 105.).

3

(4)  SL C 81, 2.3.2018., str. 145., SL C 14, 15.1.2020., str. 1.

4

(5)  SL C 14, 15.1.2020., str. 46., točka 1.4.

5

(6)  OECD, Izgledi za zapošljavanje u 2020.: „Sigurnost radnika i kriza uzrokovana pandemijom COVID-a 19”.

6

(7)  Statement by Professor Olivier De Schutter (Izlaganje profesora Oliviera De Schuttera).

7

(8)  SL C 220, 9.6.2021., str. 13.

8

(9)  Kao prije 30 godina – Preporuka Vijeća 92/441/EEZ od 24. lipnja 1992. o zajedničkim kriterijima koji se odnose na dostatne resurse i socijalnu pomoć u sustavima socijalne zaštite (SL L 245, 26.8.1992., str. 46.).

9

(10)  SL C 429, 11.12.2020., str. 173. Zaključak 1.8.

10

(11)  SL C 125, 21.4.2017., str. 10., točka 3.9.

11

(12)  SL C 47, 11.2.2020., str. 38., točka 1.4.

12

(13)  SL C 429, 11.12.2020., str. 173. Zaključak 1.14.

13

(14)  SL C 220, 9.6.2021., str. 1. Zaključak 1.14.

14

(15)  Govor o stanju Unije, 16. rujna 2020..

15

---

PRILOG

Sljedeće je protumišljenje odbijeno tijekom rasprave premda je dobilo barem četvrtinu glasova (pravilo 43. stavak 2. Poslovnika):

1.   
  Zaključci

| 1.1. | EGSO smatra da je akcijski plan za europski stup socijalnih prava („Plan”) korisna smjernica za države članice i Uniju u njihovim naporima usmjerenima na konkurentnost, rast, zapošljavanje, strukturne reforme, produktivna ulaganja i dobrobit građana. EGSO također naglašava da socijalna dimenzija ne postoji bez čvrstog gospodarskog temelja. Konkurentnost i veća produktivnost temeljena na vještinama i znanju preduvjeti su za socijalnu dimenziju Unije. Kretanja na tržištu rada potrebno je podupirati, a ne prekomjerno regulirati ili otežavati. Želi li se Europa nositi s globalnom konkurencijom, rastućom digitalizacijom i novim poslovnim modelima, potrebne su inovacije i fleksibilnost u pogledu zapošljavanja, radnog vremena i mobilnosti radne snage. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO podržava prioritetna područja Plana i dijeli stajalište izneseno u Planu da je Europa dom najravnopravnijih društava na svijetu, najviših standarda u pogledu radnih uvjeta i široke socijalne zaštite s već uspostavljenim sveobuhvatnim okvirom socijalne pravne stečevine. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO podsjeća da se moguća provedba Plana može dogoditi na razini Unije ili na razini država članica, uzimajući u obzir odgovarajuće nadležnosti i načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u čemu ključnu ulogu ima aktivno sudjelovanje socijalnih partnera. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO podsjeća na pravno neobvezujuću prirodu socijalnog stupa i naglašava podjelu nadležnosti između EU-a i država članica, pri čemu je socijalna politika uglavnom u nadležnosti država članica. Ako Unija razmotri predlaganje zakonodavstva u području socijalne politike, sve bi se inicijative trebale temeljiti na činjenicama i dokazima da to zakonodavstvo ispunjava svoju svrhu. Inicijative bi također trebale podlijegati ciljanoj kontroli konkurentnosti kao kontrolna mjera za izbjegavanje prijedloga koji bi ometali poboljšanje konkurentnosti, stvaranje više radnih mjesta te održivi rast. |
| --- | --- |

1.4.

2.   
  Opće napomene

| 2.1. | U članku 3. Ugovora o Europskoj uniji navodi se da unutarnje tržište radi na održivom razvoju Europe koji se temelji na uravnoteženom gospodarskom rastu i stabilnosti cijena, visoko konkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu, s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U članku 153. Ugovora o funkcioniranju Europske unije navodi se da EU samo podupire i dopunjuje aktivnosti država članica u definiranim područjima socijalne politike. Već je uspostavljen sveobuhvatni okvir socijalne pravne stečevine EU-a. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europski parlament, Vijeće i Komisija u Göteborgu 17. studenoga 2017. proglasili su 20 načela europskog stupa socijalnih prava, koji nisu promijenili primarno pravo EU-a. EGSO posebno prima na znanje preambulu europskog stupa socijalnih prava u kojoj se navodi sljedeće: „Na razini Unije Europski stup socijalnih prava ne podrazumijeva proširenje ovlasti i zadaća Unije koje su dodijeljene Ugovorima. Potrebno je provoditi ga u granicama tih ovlasti.” |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Europsko vijeće u svojem je Strateškom programu za razdoblje 2019.–2024. naglasilo da se europski stup socijalnih prava provodi na razini Unije i država članica, uzimajući u obzir odgovarajuće nadležnosti. |
| --- | --- |

2.4.

3.   
  Provedba

| 3.1. | EGSO smatra da Plan pruža korisne smjernice, među ostalim u područjima zapošljavanja, vještina, zdravstva i socijalne zaštite, ali naglašava podjelu nadležnosti između EU-a i država članica, pri čemu je socijalna politika uglavnom u nadležnosti država članica. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO očekuje da će mjere poduzete na odgovarajućoj razini u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti poboljšati funkcioniranje tržištâ rada i socijalnih modela kako bi oni pridonosili gospodarskom rastu, konkurentnosti i socijalnoj dimenziji. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | To podrazumijeva poštovanje različitih socioekonomskih okruženja i raznolikosti nacionalnih sustava, uključujući ulogu i autonomiju socijalnih partnera. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO smatra da se tržišta rada u Europi moraju nastaviti reformirati, ali na različite načine u različitim dijelovima Unije, oslanjajući se na njihove različite modele tržišta rada. U nekim državama članicama to može uključivati mjere povezane s minimalnim plaćama ili postizanjem nižih neizravnih troškova rada. U drugim državama članicama može biti riječ o uvođenju fleksibilnijih oblika zapošljavanja ili prilagodbi sustava socijalne sigurnosti kako bi se potaknulo zapošljavanje, što znači da se prednost mora dati neobvezujućim instrumentima. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Donese li Unija zakonodavstvo u području socijalne politike, sve bi se inicijative trebale temeljiti na činjenicama i dokazima da to zakonodavstvo ispunjava svoju svrhu. Inicijative bi također trebale podlijegati ciljanoj kontroli konkurentnosti kao kontrolna mjera za izbjegavanje prijedloga koji bi ometali poboljšanje konkurentnosti, stvaranje više radnih mjesta te održivi rast. |
| --- | --- |

3.5.

4.   
  Gospodarski temelj, socijalni partneri, zapošljavanje i vještine

| 4.1. | EGSO napominje da socijalna dimenzija ne postoji bez čvrstog gospodarskog temelja. Konkurentnost i veća produktivnost temeljena na vještinama i znanju preduvjeti su za socijalnu dimenziju Unije. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO dijeli stajalište Komisije u pogledu potrebe za podupiranjem širenja obima kolektivnog pregovaranja te promicanja broja članova socijalnih partnera. Socijalni partneri imaju važnu ulogu u stvaranju tržišta rada koja dobro funkcioniraju. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO pozdravlja točku 4. izjave iz Porta o ulozi socijalnih partnera: „Socijalna dimenzija, socijalni dijalog i aktivna uključenost socijalnih partnera oduvijek su bili u središtu visoko konkurentnog socijalnoga tržišnoga gospodarstva.” |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO smatra da se socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje najbolje promiču ako država ili EU nisu uključeni ni u utvrđivanje kriterija za kolektivne ugovore ni u njihovu provedbu te da stranke snose punu odgovornost za njih. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Plan je dobra prilika da se pokaže da države članice i socijalni partneri mogu na odgovarajući način odgovoriti na izazove s kojima se suočavaju tržišta rada nakon pandemije. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO podržava stajalište Plana da „potpora zapošljavanju i radnicima ne može biti uspješna bez potpore poduzećima i poduzetnicima. Aktivna industrija ostaje ključna za buduće blagostanje Europe i za otvaranje novih radnih mjesta.” Međutim, otvaranje novih radnih mjesta ne može se postići novim zakonodavstvom ni drugim obvezama kojima bi se dodatno opteretila poduzeća. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kao što je EGSO naveo, konkurentnost i veća produktivnost utemeljene na vještinama i znanju predstavljaju recept za održavanje dobrobiti europskih društava. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO pozdravlja naglasak u Planu na obrazovanju, vještinama i cjeloživotnom učenju, uključujući kontinuirano usavršavanje i prekvalifikaciju, s ciljem poboljšanja zapošljivosti, poticanja inovacija, osiguravanja socijalne pravednosti i smanjenja razlika u digitalnim vještinama. |
| --- | --- |

4.8.

5.   
  Uloga europskog semestra

| 5.1. | EGSO smatra da bi se mogući nadzor Plana i odgovarajućih nacionalnih reformi trebao odvijati u okviru otvorene metode koordinacije i europskog semestra. Europski semestar trebao bi se koristiti kao referentni okvir za podupiranje napora država članica i socijalnih partnera da reformama poboljšaju učinak nacionalnih politika zapošljavanja i socijalnih politika. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO naglašava da bi se pregled socijalnih pokazatelja predložen u Planu trebao uključiti u europski semestar kako bi se državama članicama dale smjernice tijekom njihovih reformi tržišta rada i socijalne politike. Nadzor rezultata tržišta rada na temelju pokazatelja trebao bi doprinijeti koordiniranim razmjenama politika na razini EU-a, što vodi do pripreme odgovarajućih preporuka za pojedine države u kontekstu postupka europskog semestra. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EGSO smatra da su postojeći koordinacijski mehanizmi država članica i Komisije odgovarajući instrumenti za osiguravanje sudjelovanja svih relevantnih dionika na nacionalnoj razini u provedbi stupa, uključujući njegovu reviziju u sredini programskog razdoblja. Smjernice za korištenje postojećih koordinacijskih mehanizama trebale bi biti prioritet Komisije u odnosu na države članice. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EGSO poziva države članice da maksimalno iskoriste europski semestar i iskoriste priliku bez presedana koju Mehanizam za oporavak i otpornost nudi pri uspostavi ambicioznih nacionalnih planova za oporavak i otpornost. EGSO napominje da je Next Generation EU instrument za krizne situacije na temelju članka 122. UFEU-a i nastavit će se smatrati jednokratnom mjerom. |
| --- | --- |

5.4.

Rezultat glasanja:

| Za: | 93 |
| --- | --- |
| Protiv: | 149 |
| Suzdržani: | 14 |

Za:

93

Protiv:

149

Suzdržani:

14

---

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/50

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030.

(COM(2021) 101 final)

(2021/C 374/09)

| Izvjestitelj: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 26.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| | |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 21.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 233/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 26.3.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

21.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

233/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja novu strategiju EU-a o pravima osoba s invaliditetom u koju su uključeni mnogi prijedlozi Europskog pokreta osoba s invaliditetom i civilnog društva. U toj se strategiji isto tako odražavaju mnogi prijedlozi izneseni u mišljenju EGSO-a iz 2019. (1), s pomoću nje se radi na provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom na razini EU-a i ključna je sastavnica Unije ravnopravnosti. EGSO je, međutim, zabrinut zbog ublažavanja obvezujućih mjera i čvrstog zakonodavstva kojima se strategija provodi, ali priznaje da nova strategija predstavlja jasan pomak u pogledu ambicije u usporedbi sa strategijom za razdoblje 2010.–2020. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Spremnost na uspostavu platforme za pitanja invaliditeta vrlo je obećavajuća, ali u slučaju loše provedbe može i razočarati. Mora postojati transparentnost u pogledu članova, dnevnih redova sastanaka (uz mogućnost dodavanja točaka dnevnog reda) i rezultata. Platforma usto mora osigurati da organizacije osoba s invaliditetom dobiju snažan glas. Vjerujemo da EGSO ima ulogu u ovom procesu te da mora u njemu sudjelovati. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Trebalo bi ojačati povezanost između strategije za osobe s invaliditetom i znatnih ulaganja do kojih će doći u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Trebalo bi isto tako osigurati i maksimizirati povezanost s provedbom i praćenjem akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava, osobito načela 17. stupa socijalnih prava. EGSO se nada jasnijem i snažnijem programu Europske komisije (EK) za promicanje upotrebe nacionalnih mehanizama za oporavak i otpornost s ciljem pružanja pomoći osobama s invaliditetom u oporavku od posljedica pandemije. EK se mora obratiti državama članicama koje nisu bile transparentne u pogledu svojih planova ili nisu slijedile smjernice EK-a kako bi osigurale smisleno savjetovanje s civilnim društvom. EK usto mora biti odlučan u pogledu suprotstavljanja planovima kojima se predlažu ulaganja koja su protivna Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom, poput ulaganja u subjekte institucionalne skrbi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja prijedlog za uspostavu europskog centra za resurse AccessibleEU, iako u ovoj fazi ne udovoljava zahtjevu Odbora o uspostavi Europskog odbora za pristupačnost. EK mora biti jasan i transparentan u pogledu načina na koji planira financirati tu agenciju i osigurati joj osoblje te na koji će osigurati zastupljenost osoba s invaliditetom, koje moraju biti zastupljene interno, kao zaposlenici i stručnjaci, a ne samo izvana, kao savjetodavni akteri. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO snažno podupire vodeću inicijativu o iskaznici EU-a za osobe s invaliditetom te smatra da ta inicijativa ima potencijal za poticanje velike promjene. Međutim, EGSO žali zbog toga što još uvijek ne postoji obveza u pogledu načina osiguravanja da tu inicijativu prepoznaju države članice. Odbor ističe potrebu za uvođenjem iskaznice za osobe s invaliditetom s pomoću uredbe koja će je učiniti izravno primjenjivom i provedivom u cijelom EU-u. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO podupire plan u pogledu vodiča o dobroj izbornoj praksi, planiranog za 2023., koji će se baviti sudjelovanjem osoba s invaliditetom u izbornom procesu. Podupire i rad planiran s državama članicama, Europskom mrežom za suradnju u području izbora i Europskim parlamentom kako bi se osobama s invaliditetom zajamčila politička prava na ravnopravnoj osnovi s drugima. EGSO preporučuje da se taj rezultat ostvari kako bi se osiguralo da nacionalne i lokalne vlasti imaju vremena za usvajanje pristupačnijih praksi prije europskih izbora 2024. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nedostaje konkretnih mjera kojima bi se odgovorilo na potrebe žena i djevojčica s invaliditetom. EGSO poziva da se to ispravi koliko je god to moguće, osiguranjem uvođenja rodne dimenzije u sve mjere koje su već uključene u strategiju. Tome bi trebalo osobito pažljivo pristupiti u pogledu mjera kojima se suzbija nasilje. Usmjerenost na žene trebala bi se proširiti na članove obitelji koji pružaju dugotrajnu i neformalnu skrb članovima obitelji s invaliditetom, s obzirom na to da je vrlo izgledno da će ulogu pružatelja skrbi preuzeti žene. Nakon preispitivanja strategije na sredini razdoblja provedbe, EGSO se nada prijedlogu konkretne vodeće inicijative o ženama s invaliditetom u drugoj polovici razdoblja provedbe strategije. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Mjere povezane s pristupom pravosuđu te s osobama s invaliditetom kao žrtvama nasilja iznimno su važne. EGSO smatra da te mjere, posebno one o osposobljavanju stručnjaka u sustavu pravosuđa i službenika za izvršavanje zakonodavstva, isto tako moraju pružiti smjernice o tome kako osigurati da se osobama s invaliditetom ne uskraćuje pristup pravosuđu zbog nedostatka poslovne sposobnosti ili da ih se ne podvrgava čekanju pri traženju pravde zbog problema s pristupačnosti, nedostatka potpore u donošenju odluka ili nedostatka raspoložive pomoći pri komunikaciji, poput prevođenja na znakovni jezik. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Predložene smjernice o poboljšanjima u pogledu neovisnog življenja i uključivanja u zajednicu jesu stavka kojoj EK mora posvetiti posebnu pažnju. Smjernice se moraju temeljiti na vrlo jasnim definicijama onoga što smatramo institucionalnom skrbi, uslugama koje se pružaju u zajednici i neovisnim življenjem. EGSO preporučuje da EK svoje definicije utemelji na onima koje je uspostavila i dogovorila Europska stručna skupina za prijelaz s institucionalne skrbi na usluge podrške za život u zajednici te na općoj napomeni br. 5 o članku 19. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Predloženi paket za poboljšanje rezultata osoba s invaliditetom na tržištu rada te zalog EK-a da će poboljšati zapošljavanje i uključivanje osoba s invaliditetom u institucije EU-a jasan su odgovor na pozive civilnog društva. Ne može se dovoljno naglasiti koliko je važno usredotočiti se na poticanje kvalitetnog zapošljavanja za osobe s invaliditetom s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19 (2) te je u tom smislu strategija mogla biti odvažnija. EGSO odlučno preporučuje da se započne rad na određivanju pokazatelja za praćenje provedbe tih mjera te da se te mjere nastoje uskladiti s onima za civilnu zaštitu te za zdravlje i sigurnost na radu. Kad je riječ o zapošljavanju u državama članicama, to bi se dijelom moglo postići s pomoću prijedloga EK-a o uključivanju pokazatelja razlike u zaposlenosti osoba s invaliditetom i osoba bez invaliditeta u novom pregledu socijalnih pokazatelja u okviru stupa socijalnih prava te o uvođenju raščlambe podataka u pogledu invaliditeta kod nekih drugih pokazatelja. EGSO naglašava kako cilj nije samo viša stopa zaposlenosti, već i kvalitetna radna mjesta koja osobama s invaliditetom omogućuju da svojim radom poboljšaju svoj socijalni položaj. Stoga predlažemo da taj pregled sadržava pokazatelje kvalitete zapošljavanja osoba s invaliditetom, kao što su oni koji govore o tome jesu li te osobe zaposlene na puno radno vrijeme i putem ugovora o radu na neodređeno vrijeme te jesu li zaposlene na otvorenom tržištu rada. EK će morati zauzeti odlučno stajalište o ciljevima postavljenim za države članice, a kojima se propisuje koliko trebaju smanjiti razliku u zaposlenosti osoba s invaliditetom i osoba bez invaliditeta do 2030. Želimo vidjeti ambiciozne ciljeve čija je namjera doći što je moguće bliže ukidanju svih razlika u zapošljavanju, s naglaskom na zapošljavanju na otvorenom tržištu rada. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | U strategiji se predlažu brojne mjere u pogledu obrazovanja. EGSO ističe da bi mjera o osposobljavanju učitelja za učenike s posebnim potrebama isto tako trebala biti usmjerena na osposobljavanje učitelja u redovnim obrazovnim ustanovama kako bi se moglo ponuditi uključivo učenje u učionici. Države članice moraju se poticati da odgajatelje za učenike s posebnim potrebama dodjeljuju uključivim ustanovama kako bi se djeci s invaliditetom omogućilo dobiju specijaliziranu potporu koju mogu zatrebati, a da istodobno budu dio redovne škole koju pohađaju učenici bez invaliditeta. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Prijedlog za ažuriranje paketa instrumenata za razvojnu suradnju EU-a utemeljenu na pravima koja obuhvaća sva ljudska prava pozitivan je korak. To bi trebalo napraviti uz doprinos nacionalnih i lokalnih organizacija osoba s invaliditetom sa sjedištem u zemljama u kojima se ta ulaganja ostvaruju. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Mjera u pogledu poticanja država članica da provedu Hašku konvenciju o međunarodnoj zaštiti odraslih osoba iz 2000. bila bi u suprotnosti s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom kad je riječ o pitanjima kao što su prisilno liječenje i prinuda. To se mora riješiti uz doprinos organizacija osoba s invaliditetom prije nego što EK poduzme daljnje mjere. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO sa zadovoljstvom primjećuje predanost EK-a da služi kao primjer. Prijedlozi poput onih o pristupačnosti zgrada EK-a moraju se strogo primjenjivati bez odstupanja od rokova za provedbu utvrđenih u strategiji. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Predložena strategija za prikupljanje podataka jedan je od ključnih prijedloga. EGSO naglašava potrebu za osiguravanjem sustavnijeg prikupljanja raščlanjenih podataka, po mogućnosti upotrebom serije pitanja Washingtonske skupine. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Očekuje se da će okvir za praćenje ciljeva i mjera strategije biti spreman do 2021. EGSO te osobito njegova Tematska studijska skupina za prava osoba s invaliditetom spremni su pružiti pomoć EK-u u osmišljavanju tog okvira, zajedno s organizacijama osoba s invaliditetom koje bi trebale u potpunosti i smisleno sudjelovati u tom procesu. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | U strategiji se navodi da bi osobe s invaliditetom trebale biti u potpunosti uključene u konferenciju o budućnosti Europe. EGSO bi želio da EK ispuni tu obvezu uključivanjem osoba s invaliditetom i njihovih predstavničkih organizacija u sva područja konferencije, a ne samo ona koja se odnose na invaliditet. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EGSO poziva EK da se počne pripremati za odabir kandidata ili kandidatkinje EU-a za članstvo u Odboru UN-a za prava osoba s invaliditetom te preporučuje da ta kandidatkinja bude europska žena s invaliditetom. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Vijeće EU-a također ima ključnu ulogu u provedbi strategije. EGSO poziva Vijeće da se pridruži platformi za pitanja invaliditeta i da brzo imenuje koordinatora za osobe s invaliditetom kako je predviđeno u strategiji. Koordinator za osobe s invaliditetom u Vijeću trebao bi služiti kao kontaktna točka za Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, kako je EU-u predloženo u zaključnim napomenama Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom iz 2015. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EGSO poziva i na proaktivnost pokreta osoba s invaliditetom i na ustrajnost kako bi se svakom od mjera iz te strategije ispunilo ono što se njome obećava te na pokazivanje solidarnosti u osiguravanju da te mjere budu od koristi migrantima i izbjeglicama s invaliditetom. Pokretanje strategije za prava osoba s invaliditetom samo je polazišna točka. Strategija neće sama po sebi donijeti stvarnu promjenu za osobe s invaliditetom, već će to učiniti snaga svake od njezinih sastavnica u predstojećem desetljeću. Socijalni partneri i organizacije civilnog društva trebali bi u potpunosti podržati provedbu nove strategije. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Opće napomene

| 2.1. | EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da je strategija EU-a o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030. jasan korak naprijed u usporedbi s prethodnom strategijom. EGSO usto smatra vrlo pohvalnim postupak savjetovanja EK-a te činjenicu da su mnogi od prijedloga koje je EGSO iznio u svojem mišljenju (3) uključeni u konačnu verziju strategije. Time se isto tako ističe jasna sposobnost Odbora da oblikuje rezultate novih politika i inicijativa EU-a. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO pozdravlja činjenicu da se EK obvezao na provedbu sedam vodećih prijedloga s jasnim ciljevima i datumima provedbe. Ta će razina transparentnosti uvelike olakšati rad EGSO-a, civilnog društva i socijalnih partnera na pripremi njihovog doprinosa tim mjerama. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Među vodećim prijedlozima, EGSO vidjeti poseban potencijal u centru za resurse AccessibleEU. Njegov će uspjeh dijelom ovisiti o resursima koje mu dodjeljuje EK, o stručnosti osoblja koje ga vodi i njegovoj mogućnosti da okupi stručnjake koji državama članicama mogu prenijeti znanje koje ima stvarnu vrijednost. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO pozdravlja prijedlog za uvođenje iskaznice za osobe s invaliditetom u cijelom EU-u. Razlika koju će ta iskaznica napraviti u životima osoba s invaliditetom ovisit će o pravima koja će se njome osiguravati nakon njezina uvođenja te o tome jesu li poduzeti koraci kako bi se osigurala njezina primjena u svim državama članicama. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Jedna od prednosti strategije jest način na koji će se njome utjecati na unutarnji rad EK-a te na povezanost s drugim institucijama EU-a. EGSO posebno pozdravlja predanost godišnjoj razmjeni mišljenja između EK-a i EGSO-a. Isto tako smatramo da bi EGSO trebao imati svoje mjesto u okviru nove platforme za pitanja invaliditeta, uz organizacije osoba s invaliditetom. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Strategija se u nekim aspektima čini kao neodlučan korak naprijed. U strategiji se preuzimaju mnogi prijedlozi iz mišljenja EGSO-a (4), ali u potpunosti izostaje predanost novom zakonodavstvu. Od pet mjera kojima se upućuje na čvrsto zakonodavstvo, četiri se odnose na preispitivanje postojećeg zakonodavstva koje je već u tijeku, dok jedna predstavlja prijedlog za istraživanje mogućnosti zakonodavne inicijative „prema potrebi”. U novoj strategiji prednost se daje mehanizmima kao što su smjernice i alati koji, iako mogu unaprijediti prakse u državama članicama, nose puno veći rizik od neusklađenosti bez mogućnosti da se državu članicu izvede pred Sud EU-a. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EK je u strategiji obećao da će određena pitanja riješiti s pomoću drugih strategija i akcijskih planova EU-a, kao što su strategija EU-a o digitalnoj upravi i akcijski plan za socijalnu ekonomiju. EK ne pruža uvijek pojedinosti o tome kako će se točno pitanja osoba s invaliditetom rješavati u okviru tih strategija. Trebalo bi pružiti više pojedinosti o tome na koji točno način EK predlaže da se to učini. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EGSO izražava zabrinutost u pogledu mjere poticanja država članica da provedu Hašku konvenciju o međunarodnoj zaštiti odraslih osoba iz 2000. koja bi bila u suprotnosti s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom kad je riječ o pitanjima kao što su prisilno liječenje i prinuda u medicinskim postupcima. To se mora riješiti uz doprinos organizacija osoba s invaliditetom prije nego što EK poduzme daljnje mjere. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EGSO smatra da strategija ima potencijala za postizanje prave promjene, ali to u potpunosti ovisi o kvaliteti njezine provedbe i ambicioznosti pojedinačnih mjera. Ako EK i države članice ne budu ambiciozne u promicanju mjera kojima se dovodi u pitanje postojeće stanje, strategija bi mogla znatno podbaciti u odnosu na očekivanja više od 100 milijuna osoba s invaliditetom u EU-u. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EGSO poziva pokret osoba s invaliditetom da se proaktivno zalaže za ostvarenje onoga što se u strategiji obećava. Strategija neće sama po sebi donijeti stvarnu promjenu za osobe s invaliditetom, već će to učiniti snaga svake od njezinih sastavnica u predstojećem desetljeću. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Pristupačnost i uživanje prava EU-a

| 3.1. | U drugom i trećem poglavlju strategije obuhvaćene su mjere koje se odnose na pristupačnost i uživanje prava EU-a. Glavne mjere uključuju: |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Vodeću inicijativu za uspostavu centra za resurse pod nazivom AccessibleEU. U okviru te inicijative okupit će se nacionalna tijela odgovorna za primjenu i provedbu pravila u pogledu pristupačnosti i stručnjaci za pristupačnost, razmijenit će se primjeri dobre prakse te razviti alati i standardi za lakšu provedbu prava EU-a. Time se odražava poziv EGSO-a na uspostavu Europskog odbora za pristupačnost. EK mora pojasniti kako će se taj centar financirati i kako će osigurati osoblje te na koji će način doprijeti do stručnjaka za pristupačnost, osoba s iskustvom u pitanjima pristupačnosti i organizacija osoba s invaliditetom. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Uvođenje europske iskaznice za osobe s invaliditetom do kraja 2023. kako bi se priznala u svim državama članicama. EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da je to izravan odgovor na njegov poziv sadržan u mišljenju iz 2019 (5). Uspjeh te inicijative ovisi o opsegu prava koja se dodjeljuju iskaznicom te o tome hoće li je sve države članice provesti u potpunosti. EGSO poziva EK da bude ambiciozan u pogledu iskaznice za osobe s invaliditetom, uzimajući u obzir da će ona biti jedan od ključnih rezultata strategije i referentna vrijednost prema kojoj će mnogi mjeriti uspješnost strategije. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Evaluaciju primjene Direktive o pristupačnosti interneta i procjenu treba li tu direktivu revidirati. Ta je evaluacija mogućnost kako bi se analiziralo odgovara li taj zakonodavni akt svojoj svrsi u javnom sektoru koji je sve više digitalan, osobito nakon 19. EGSO smatra da bi EK trebao ukinuti izuzeće iz područja primjene direktive koje se primjenjuje na određene internetske stranice (npr. škola, dječjih vrtića i jaslica) jer su ta moguća izuzeća mogla imati negativan utjecaj na osobe s invaliditetom koje tim javnim uslugama mogu pristupiti jedino s pomoću digitalnih alata. Isto tako, nadamo se jasnijem objašnjenju u pogledu toga koja će se mjera poduzeti u slučaju država članica koje ne udovoljavaju zahtjevima direktive. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Preispitivanje brojnih zakonodavnih akata, konkretno zakonodavnog okvira koji se odnosi na energetsku učinkovitost zgrada uključujući njegov utjecaj na poboljšanje pristupačnosti kao rezultat zahtjeva u pogledu obnove; regulatornog okvira o pravima putnika; Uredbe (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6) o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže s ciljem jačanja pristupačnosti; te paketa za urbanu mobilnost. EGSO izražava razočaranje činjenicom da EK nije bio ambiciozniji u predlaganju više mjera koje se temelje na čvrstom zakonodavstvu, ali sa zadovoljstvom primjećuje da je njegov poziv na djelovanje u pogledu pristupačnosti izgrađenog okruženja i prijevoza pridonio oblikovanju strategije. EGSO poziva EK da bude ambiciozan u svojim izmjenama te da zagovara odvažne mjere za pristupačnost. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Uspostavu smjernica o dobroj izbornoj praksi kojima se obuhvaća sudjelovanje osoba s invaliditetom u izbornom procesu te rad s državama članicama, Europskom mrežom za suradnju u području izbora i Europskim parlamentom kako bi se osobama s invaliditetom zajamčila politička prava, uključujući pravo kandidiranja na izborima i dobivanja pristupačnih informacija. EK će isto tako nastojati odgovoriti na potrebe građana s invaliditetom izradom priručnika o elektroničkom glasanju i podupirati uključivo demokratsko sudjelovanje. Za EK će biti važno da blisko surađuje s Europskim parlamentom kako bi se osiguralo da sljedeći europski izbori budu pristupačni i da EU vodi primjerom. |
| --- | --- |

3.1.5.

4.   Dostojna kvaliteta života i ravnopravno sudjelovanje

| 4.1. | U četvrtom i petom poglavlju strategije obuhvaćene su mjere koje se odnose na kvalitetu života i ravnopravnost. Glavne mjere uključuju: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Glavnu inicijativu o smjernicama za neovisno življenje za države članice s ciljem unapređenja neovisnog življenja i uključenosti u zajednicu. EGSO to vidjeti kao moguću ključnu inicijativu. Njezina će prednost ovisiti o jasnoj i strogoj definiciji onoga što predstavlja institucionalnu skrb, razloga zbog kojih je treba izbjegavati te onoga što se smatra ulaganjem u usluge koje se pružaju u zajednici i neovisnim življenjem. Smjernice se moraju izraditi uz doprinos osoba s invaliditetom i organizacija koje ih predstavljaju. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Okvir za socijalne usluge kako bi se poboljšalo pružanje usluga osobama s invaliditetom i povećala privlačnost radnih mjesta u tom području. EGSO smatra da taj okvir mora biti usmjeren ne samo na to kako sektor socijalnih usluga učiniti privlačnijim u smislu plaće i uvjeta rada, već i na to da pružatelji usluga prođu odgovarajuće osposobljavanje o tome kako pružiti potporu koja se temelji na odabiru korisnika usluga, zauzima pristup usmjeren na čovjeka i zasniva se na ljudskim pravima. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Novi paket o rezultatima osoba s invaliditetom na tržištu rada. Kao dio tog paketa, EK će isto tako nastojati osigurati strogu primjenu prava obuhvaćenih Direktivom o jednakosti pri zapošljavanju u državama članicama te će 2021. izvijestiti o provedbi Direktive. EK će tijekom 2021. ujedno nadgledati izradu akcijskog plana za socijalnu ekonomiju, uključujući mogućnosti koje se odnose na osobe s invaliditetom i integraciju u otvoreno tržište rada. Osobe s invaliditetom suočavaju se s brojnim preprekama u pristupu zapošljavanju. EGSO smatra da EK mora biti jasan u pogledu toga koje prepreke postoje i koje se moraju hitno riješiti, kao i toga koliko je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala situaciju. Preporučujemo da se prije izrade paketa provede istraživanje ili anketa među osobama s invaliditetom i njihovim organizacijama kako bi ih se upitalo što žele da se učini. EGSO smatra i da bi paket mjera za zapošljavanje trebao biti usmjeren na mogućnost pristupanja kvalitetnom zaposlenju na otvorenom tržištu rada, uključujući u okviru socijalne ekonomije i modela zapošljavanja D-WISE, sprečavajući daljnje isključivanje osoba s invaliditetom te osobito dopirući do žena i mladih osoba s invaliditetom koje traže posao. Cilj ne bi trebao biti samo poboljšanje stopa zaposlenosti, već i omogućavanje osobama s invaliditetom da poboljšaju svoj socijalni status i financijsku dobrobit plaćenim radom. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Studiju o socijalnoj zaštiti i uslugama za osobe s invaliditetom planiranu za 2022., nakon koje će uslijediti smjernice kako bi se državama članicama pomoglo pri provođenju reformi socijalne zaštite usmjerenima na okvire za procjenu invaliditeta. Studija bi se trebala biti usmjerena na socijalne usluge kao temelj za osiguravanje dostojanstvenog života za osobe s invaliditetom te na ulogu obitelji i njegovatelja. U smjernicama bi se stoga trebalo naglasiti da bi usluge trebale moći zadovoljiti individualne potrebe osoba s invaliditetom, pružati se unutar zajednice, a ne u izoliranim okruženjima te biti popraćene odgovarajućim naknadama za invaliditet. Ključno je da se smjernicama o reformama socijalne zaštite riješi pitanje povećanih troškova života za osobe s invaliditetom i potakne države članice da budu fleksibilnije pri omogućavanju osobama da zadrže naknadu za invaliditet bez obzira na njihov vlastiti dohodak ili dohodak njihova supružnika ili partnera. Osobe s invaliditetom trebale bi moći slobodno tražiti posao ili živjeti u zajednici ili braku sa svojim partnerima, a da ne budu novčano kažnjene. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Strategiju osposobljavanja pravosudnih stručnjaka usmjerenu na propise EU-a o invaliditetu, uključujući Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom. To će uključivati izradu studije o postupovnim jamstvima za ranjive odrasle osobe u kaznenim postupcima i procjenu potrebe za zakonodavnim prijedlozima za jačanje potpore i zaštite ranjivih odraslih osoba u skladu sa strategijom o pravima žrtava. EK će isto tako državama članicama pružiti smjernice o pristupu pravosuđu za osobe s invaliditetom u EU-u. Time će se državama članicama pružiti potpora u jačanju sudjelovanja osoba s invaliditetom u pravosudnom sustavu u ulozi stručnjaka. EGSO pozdravlja te prijedloge koji odražavaju preporuke koje je iznio u svojem mišljenju (7). EGSO isto tako sa zadovoljstvom primjećuje da će EK zatražiti od Agencije za temeljna prava da ispita kakva je situacija osoba s invaliditetom koje žive u ustanovama po pitanju nasilja, zlostavljanja i mučenja. Te bi mjere isto tako trebale pružiti smjernice o tome kako osigurati da se osobama s invaliditetom ne uskraćuje njihovo pravo na pristup pravosuđu ili da ih se ne podvrgava čekanju pri traženju pravde zbog problema s pristupačnosti, nedostatka potpore u donošenju odluka ili nedostatka raspoložive pomoći pri komunikaciji, poput prevođenja na znakovni jezik. Trebalo bi prikupiti primjere dobre prakse u pogledu odlučivanja uz potporu, u skladu s člancima 12. i 13. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom. Moglo bi isto tako biti korisno istražiti kako su države članice provele Preporuku Komisije od 27. studenoga 2013. o postupovnim jamstvima za ranjive osobe osumnjičene ili optužene u kaznenom postupku (8). |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Nekoliko mjera u području obrazovanja. Te mjere uključuju potporu državama članicama u osiguravanju potpornih tehnologija i pružanju pristupačnog digitalnog okruženja za učenje i digitalnog sadržaja u skladu s akcijskim planom za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021.–2027. EK usto predlaže skup alata za uključivanje u rani i predškolski odgoj i obrazovanje, s posebnim poglavljem o djeci s teškoćama u razvoju. Naposljetku, EK će državama članicama pomoći da dodatno razviju sustave obrazovanja učitelja i nastavnika kako bi se riješio problem manjka učitelja i nastavnika u obrazovanju učenika s posebnim potrebama i omogućilo svim obrazovnim stručnjacima da rade s raznolikom skupinom djece u okviru uključivog obrazovanja. EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da EK priznaje ulogu koju EU može imati u jačanju uključivog obrazovanja, osobito elektroničkog učenja, s obzirom na to da su se učenici s invaliditetom tijekom pandemije bolesti COVID-19 suočavali s mnogim problemima u pogledu pristupačnosti. EGSO bi međutim želio istaknuti da bi mjera o osposobljavanju učitelja za učenike s posebnim potrebama trebala biti usmjerena na osposobljavanje učitelja u redovnim obrazovnim ustanovama o tome kako ponuditi uključivo učenje u učionici. EK bi trebao promicati redovno uključivo obrazovanje i poticati države članice da odgajatelje za učenike s posebnim potrebama dodjeljuju uključivim obrazovnim ustanovama. Isto tako, trebalo bi ulagati u pružanje profesionalnog usmjeravanja za osobe s invaliditetom u obrazovnim sustavima i unaprijediti to usmjeravanje. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | U područjima uključive umjetnosti i kulture, sporta, slobodnih i rekreativnih aktivnosti uključujući turizam, strategijom će se ojačati sudjelovanje radeći na više frontova, odnosno suradnjom s redovnim sportskim organizacijama i onima koje su specijalizirane za osobe s invaliditetom, pružanjem potpore umjetničkom stvaranju za umjetnike s invaliditetom i upotrebom sredstava EU-a kako bi se lokacije kulturne baštine i umjetnička događanja učinila pristupačnijima za osobe s invaliditetom. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | EGSO izražava žaljenje zbog činjenice da strategiji nedostaje ambicije u donošenju horizontalne direktive o nediskriminaciji, koja posljednjih deset godina stoji blokirana u Vijeću. Nema stvarnih planova za prevladavanje te blokade ili predlaganje alternativa ako Vijeće ne postigne dogovor. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | EGSO se isto tako nada da će se više pozornosti pridavati pitanjima povezanima sa zdravljem. Strategija je usmjerena na plan za borbu protiv raka, koji pozdravljamo, ali je vrlo neodređena kad je riječ o mentalnom zdravlju, dostupnosti informacija povezanih sa zdravljem i pružanjem zdravstvene skrbi osobama s invaliditetom koje još uvijek žive u ustanovama. |
| --- | --- |

4.1.9.

5.   Promicanje prava osoba s invaliditetom u svijetu

| 5.1. | U šestom poglavlju strategije obuhvaćene su mjere koje se odnose na promicanje prava osoba s invaliditetom u svijetu. Glavne mjere uključuju: |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Poboljšanje prikupljanja podataka o osobama s invaliditetom u okviru humanitarne pomoći koju financira EU, primjerice promicanjem upotrebe serije pitanja Washingtonske skupine. To je izvrstan prijedlog kojim se odgovara na ranije zahtjeve EGSO-a. Odbor se nada poboljšanju svih aspekata prikupljanja raščlanjenih podataka, osobito u pogledu osoba koje žive u ustanovama. EU bi isto tako trebao podupirati provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i promicati njezinu ratifikaciju na globalnoj razini. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Ažuriranje paketa instrumenata za razvojnu suradnju EU-a utemeljenu na pravima koja obuhvaća sva ljudska prava, i to tijekom 2021. To bi trebalo napraviti u suradnji s organizacijama osoba s invaliditetom u EU-u, ali i s nacionalnim i lokalnim organizacijama koje sjedište imaju u zemljama u kojima se ta ulaganja ostvaruju. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Osiguravanje sustavne upotrebe pokazatelja za invaliditet Odbora OECD-a za razvojnu pomoć (DAC) kako bi se pratila ulaganja koja uključuju aspekt invaliditeta radi ciljanog praćenja financijskih sredstava EU-a. EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da je prihvaćen prijedlog iznesen u njegovom mišljenju SOC/616 (9). |
| --- | --- |

5.1.3.

6.   Provedba strategije i vođenje primjerom

| 6.1. | U sedmom i osmom poglavlju strategije obuhvaćene su mjere povezane s provedbom strategije te s načinom na koji će EK promijeniti svoju strukturu i način rada kako bi se to postiglo. Glavne mjere uključuju: |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Godišnju razmjenu stajališta s EGSO-om. EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da će njegov angažman u provedbi strategije biti formaliziran i raduje se toj kontinuiranoj i strukturiranoj suradnji. Zadovoljan je i zbog toga što će EK isto tako organizirati redovne sastanke na visokoj razini s Europskim parlamentom, Vijećem i EGSO-om, uključujući organizacije koje predstavljaju osobe s invaliditetom. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Uspostavu platforme za pitanja invaliditeta kako bi se njome zamijenila Skupina na visokoj razini za pitanja invaliditeta. Platforma će podupirati provedbu te strategije i nacionalnih strategija za osobe s invaliditetom. Okupljat će nacionalne kontaktne točke za Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, organizacije osoba s invaliditetom i EK. Pružit će forum za raspravu o UN-ovim procjenama provedbe te Konvencije u državama članicama. EGSO polaže velike nade u tu novu strukturu koja obećava veću otvorenost i transparentnost u odnosu na Skupinu na visokoj razini. |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Obnovljenu strategiju ljudskih resursa kako bi se potaknulo zapošljavanje i razvoj karijere osoblja s invaliditetom, uključujući „Ured za raznolikost i uključivanje” koji će nadzirati razvoj i provedbu mjera kojima se promiče raznolikost i uključivost u cijelom EK-u. EGSO tu mjeru smatra jednom od najperspektivnijih mjera u okviru strategije i nada se da će dovesti do stvarnog porasta zapošljavanja osoba s invaliditetom u institucijama EU-a. EGSO isto tako s radošću primjećuje da će EK ažurirati ciljanu strategiju za komunikaciju i aktivnosti informiranja EPSO-a i osigurati da rukovodstva svih službi Komisije izvješćuju o raznolikosti te o razumnoj prilagodbi za osoblje s invaliditetom. |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Poboljšanje pristupačnosti svih usluga audiovizualnih komunikacija i grafičkog dizajna do 2023. EGSO pozdravlja tu mjeru i poziva EK na suradnju sa stručnjacima za pristupačnost kako bi se osigurala najviša moguća razina pristupačnosti. |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Jamčenje pristupačnosti za sve novozakupljene zgrade EK-a. EK će usto osigurati da objekti u kojima se organiziraju događanja EK-a budu pristupačni i da do 2030. sve zgrade EK-a budu u skladu s europskim standardima pristupačnosti. EGSO poziva EK da to provede bez pogreške. |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Izradu strategije za prikupljanje podataka u skladu s kojom će se usmjeravati države članice i izraditi analiza postojećih izvora podataka i pokazatelja, uključujući administrativne podatke. EGSO ističe potrebu za prikupljanjem raščlanjenih podataka, po mogućnosti uz upotrebu serije pitanja Washingtonske skupine, kako je već naznačeno u strategiji. |
| --- | --- |

6.1.6.

| 6.1.7. | Objavljivanje okvira za praćenje ciljeva i mjera te strategije uz razvoj novih pokazatelja invaliditeta te objavljivanje izvješća o toj strategiji 2024. u kojem će se ocijeniti postojeće stanje te prema potrebi ažurirati njezini ciljevi i mjere. EGSO te osobito njegova Tematska studijska skupina za prava osoba s invaliditetom spremni su pružiti pomoć EK-u u osmišljavanju tog okvira, zajedno s organizacijama osoba s invaliditetom. EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da je utvrđen datum za podnošenje izvješća o provedbi, koji je određen kako bi se EK-u omogućilo da ispravi bilo kakve nedostatke tijekom razdoblja primjene strategije. |
| --- | --- |

6.1.7.

Bruxelles, 7. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 97, 24.3.2020., str. 41.

1

(2)  Invaliditet i integracija u tržište rada: kretanje politika i podrška.

2

(3)  SL C 97, 24.3.2020., str. 41.

3

(4)  SL C 97, 24.3.2020., str. 41.

4

(5)  SL C 97, 24.3.2020., str. 41.; SL C 56, 16.2.2021., str. 36.

5

(6)  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.).

6

(7)  SL C 97, 24.3.2020., str. 41.

7

(8)  SL C 378, 24.12.2013., str. 8.

8

(9)  SL C 97, 24.3.2020., str. 41.

9

---

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/58

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu preporuke Vijeća o uspostavi europskog jamstva za djecu

(COM(2021) 137 final)

i o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija EU-a o pravima djeteta

(COM(2021) 142 final)

(2021/C 374/10)

| Izvjestiteljica: | Kinga JOÓ |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |

Izvjestiteljica:

Kinga JOÓ

Suizvjestiteljica:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 31.5.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Predsjedništva Odbora: | 23.3.2021. |
| Nadležno tijelo: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 21.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 231/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 31.5.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Predsjedništva Odbora:

23.3.2021.

Nadležno tijelo:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

21.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

231/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Nedopustiva činjenica da je svako četvrto dijete u EU-u tijekom odrastanja izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti iziskuje koordiniran europski pristup koji se temelji na snažnoj politici i pravnim okvirima kako bi se obrnuo taj trend i prekinuo međugeneracijski začarani krug nejednakosti. Mora postojati ambiciozan cilj kojim će se nastojati do 2030. izdignuti svu djecu iz siromaštva, a ne samo njih 5 milijuna. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Oblikovanje politika mora uključivati prava djece. Gotovo svako područje politike utječe na djecu, stoga je potreban pristup na razini cijelog društva kako bi se zajamčilo da različite politike (koje se odnose na obitelj, obrazovanje, gospodarstvo, digitalni svijet, okoliš, stanovanje) imaju osnažujuće i dugotrajne pozitivne učinke na zdravlje i dobrobit djece. Potrebno je hitno usvojiti integrirani pristup i horizontalne mjere na razini EU-a te nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se obuhvatila sva važna područja koja i danas i ubuduće mogu utjecati na život djece. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO predlaže da nacionalni akcijski planovi u pogledu jamstva za djecu uključuju skup mjera za dvije ili više generacija kako bi se razvila potpora i za djecu i za njihove roditelje jer se problem ranjivosti djeteta ne može riješiti ako se ne vodi računa i o ranjivosti njegove obitelji. Roditeljima i skrbnicima mora se pružiti potpora kombinacijom aktivnosti: odgovarajućim prihodima, ravnotežom između poslovnog i privatnog života, korištenjem prikladno plaćenog rodiljnog, očinskog i roditeljskog dopusta, dopusta skrbnika, fleksibilnim radnim uvjetima i radnim mjestima prilagođenima obitelji. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ljudska prava i prava djece obvezujuća su za sve države članice, kako je navedeno u članku 2. UEU-a. Potreban je snažniji okvir politike o pravima djece na europskoj razini te na njega pozivaju brojni dionici. Potrebno je savjetovati se s organiziranim civilnim društvom, osobito sa socijalnim službama, organizacijama za djecu, obiteljskim organizacijama te pružateljima usluga formalnog i neformalnog obrazovanja i uključiti ih u izradu nacionalnih akcijskih planova i mehanizama za njihovo praćenje. Djelotvorna provedba dvaju navedenih okvira EU-a može se najbolje poduprijeti ciljanim djelovanjem kako bi se iskorijenilo siromaštvo i promicali zdravlje i dobrobit djece. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Samo 11 zemalja namijenilo je posebna sredstva iz fonda ESF+ za izdizanje djece iz siromaštva, dok su neke druge države članice bile vrlo blizu prosjeku EU-a u pogledu podataka o rizicima od siromaštva među djecom. EGSO preporučuje da sve države članice najmanje 5 % sredstava iz fonda ESF+ namijene tome da izvuku djecu iz siromaštva. Potrebno je i poboljšati prikupljanje kvalitetnih raščlanjenih podataka kako bi se doprinijelo praćenju napretka u iskorjenjivanju siromaštva i socijalne isključenosti djece. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO preporučuje državama članicama da omoguće slobodan pristup ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, školovanju i školskim aktivnostima te zdravstvenoj skrbi ili da te usluge omoguće besplatno. Druga je mogućnost da odgovarajućim novčanim davanjima osiguraju da djeca dobiju te ključne usluge bez dodatnog financijskog opterećivanja obitelji. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO preporučuje da države članice tijekom izrade svojih nacionalnih planova u okviru jamstva za djecu prema potrebi navedu ciljanu dobnu skupinu, imajući na umu da se prava djece primjenjuju na svaku osobu mlađu od 18 godina. To je osobito važno kako bi se zajamčila komplementarnost okvira kao što su jamstvo za djecu i garancija za mlade u najboljem interesu korisnika. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO potiče Komisiju da strategiju o pravima djeteta postavi na horizontalnu koordinacijsku razinu s drugim nedavno odobrenim europskim strategijama kao što su strategije za rodnu ravnopravnost, ravnopravnost LGBTIQ osoba, Roma i za prava osoba s invaliditetom. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Uvod

| 2.1. | Prava djece ljudska su prava svih osoba mlađih od 18 godina. Zaštita prava djece cilj je Europske unije utvrđen u članku 3. stavku 3. UEU-a i članku 24. Povelje EU-a o temeljnim pravima. Vijeće Europe promiče i štiti ljudska prava djece na temelju Europske konvencije o ljudskim pravima i strategije za prava djeteta (2016.–2021.) te drugih relevantnih pravnih standarda. U skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta svaka osoba na svijetu mlađa od 18 godina ima pravo na isti skup građanskih, političkih, gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava, neovisno o njezinu etničkom podrijetlu, rodu, vjeroispovijesti, jeziku, sposobnostima, migracijskom statusu, spolnoj orijentaciji ili bilo kojem drugom statusu. Konvencija o pravima osoba s invaliditetom i ciljevi održivog razvoja Ujedinjenih naroda primjenjuju se i u ovom slučaju. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Godišnji Forum o pravima djeteta pokrenut je 4. lipnja 2007. Ta platforma omogućuje dijalog između institucija EU-a i drugih dionika te svake godine prati djelovanje EU-a u području prava djece. EGSO je 2010. usvojio mišljenje o siromaštvu i dobrobiti djece (1), a 2011. usvojio je mišljenje o Programu EU-a za prava djeteta (2) u kojemu poziva države članice da podupru djecu na svaki mogući način. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisija je 20. veljače 2013. usvojila preporuke za jačanje prava djece, smanjenje siromaštva djece i poboljšanje dobrobiti djece (3). Europski parlament pozvao je 24. studenoga 2015. Komisiju i države članice EU-a da uvedu jamstvo za djecu i programe kojima se nude potpora i mogućnosti za roditelje da izbjegnu socijalnu isključenost i uključe se na tržište rada (4). Parlament, Vijeće i Komisija proglasili su 13. prosinca 2017. europski stup socijalnih prava koji je također usmjeren na „Skrb o djeci i potporu djeci” (5) (načelo 11.). U europskom stupu socijalnih prava proglašava se i pravo na zaštitu od siromaštva i pravo na posebne mjere za poboljšavanje jednakih mogućnosti. Komisija je u okviru daljnjeg postupanja u srpnju 2020. naručila studiju izvedivosti (6), a u kolovozu 2020. pokrenula je javna savjetovanja o jamstvu za djecu i o provedbi strategije EU-a o pravima djeteta. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisija je 24. ožujka 2021. uz potporu Europskog parlamenta (7) usvojila prvu sveobuhvatnu strategiju EU-a o pravima djeteta za razdoblje 2021.–2024., kao i prijedlog preporuke Vijeća o uspostavi europskog jamstva za djecu. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Opće napomene o strategiji EU-a o pravima djeteta i prijedlogu Komisije o europskom jamstvu za djecu

| 3.1. | Strategija EU-a o pravima djeteta okvir je politike koji se temelji na pravima i uključuje prava djece kao međusektorsko pitanje u politike i zakonodavstvo EU-a. Prijedlog preporuke Vijeća o europskom jamstvu za djecu pravno je obvezujući uz jasan skup provedbenih aktivnosti, ciljeva i mjera koje će EU pobliže pratiti. EGSO pozdravlja oba prijedloga te smatra da će njihova provedba poduprijeti napore za promicanje dobrobiti djece i smanjenje siromaštva djece na europskoj i nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Djeca su najranjiviji članovi našeg društva i nisu u položaju da se samostalno suočavaju s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti. Sve vrste nasilja nad djecom široko su rasprostranjene. Pandemija izazvana bolešću COVID-19 dovela je do povećanja određenih vrsta nasilja prema izvješćima policije i drugih osnovnih službi kao što su telefonske linije za pomoć djeci u brojnim državama članicama koje se suočavaju s povećanjem broja slučajeva (8). Prema podacima Eurostata iz 2019. u EU-u je 18 milijuna, odnosno 22,2 % djece odrastalo uz rizik od siromaštva i socijalne isključenosti, a taj će se broj vjerojatno povećati zbog socioekonomskih posljedica pandemije (9). Svako četvrto dijete u EU-u odrasta u obiteljima koje se nalaze u teškim situacijama i potrebna im je potpora da razbiju ciklus međugeneracijskog siromaštva. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Djeca su govorila o pravima i budućnosti kakvu žele u anketi nazvanoj Naša Europa. Naša prava. Naša budućnost (10), koja je doprinijela oblikovanju strategije EU-a o pravima djeteta i jamstva za djecu. Pet organizacija za prava djece ukupno je prikupilo mišljenja više od 10 000 djece. Iz nalaza je bilo jasno da stajališta djece moraju pomoći u oblikovanju gospodarskih, socijalnih, pravnih okvira i prioriteta te okvira i prioriteta politika u EU-u. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | U strategiji EU-a o pravima djeteta zauzima se holistički pristup, a njezin je sveobuhvatni cilj izgraditi bolji život za djecu u EU-u i diljem svijeta u šest važnih područja: i. sudjelovanju djece u političkom i demokratskom životu EU-a, ii. socioekonomskoj uključenosti, obrazovanju i zdravstvu, iii. sprječavanju i zaštiti od svih oblika nasilja i diskriminacije, iv. pravosuđu prilagođenom djeci, v. djeci u digitalnom dobu i vi. globalnoj dimenziji prava djeteta. Prijedlog preporuke Vijeća o uspostavi europskog jamstva za djecu usmjeren je na socioekonomsku uključenost i pristup potrebite djece nizu ključnih usluga: ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, obrazovanju i školskim aktivnostima, pristupu zdravstvenoj skrbi, pristupu zdravoj prehrani i odgovarajućem stanovanju. Njime se doprinosi strategiji EU-a o pravima djeteta s naglaskom na djeci koja žive u EU-u. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | U strategiji se poziva na uključivije i sustavno sudjelovanje djece na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. To će se postići s pomoću nove platforme EU-a za sudjelovanje djece koja će se uspostaviti u partnerstvu s Europskim parlamentom i organizacijama za prava djece kako bi se zajamčila veća uključenost djece u donošenju odluka. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | U strategiji se poziva na odrastanje djece bez nasilja i iskorištavanja. Djeca mogu biti žrtve, svjedoci ili počinitelji nasilja. Prema izvješćima Međunarodne organizacije rada brojna se djeca iskorištavaju na tržištu rada i koriste se za prisilni rad, uključujući seksualno iskorištavanje i prostituciju. Tom se strategijom poziva i na pravosuđe prilagođeno djeci te se ističe da sudski postupci moraju biti prilagođeni njihovoj dobi i potrebama te moraju najprije uzimati u obzir najbolji interes djeteta. Djeci se mora osigurati dostupnost pravosuđa kako bi se doprinijelo potpunom priznavanju i ostvarivanju prava djece uz istodobno održavanje učinkovitosti sudskih postupaka, među ostalim specijaliziranim osposobljavanjem sudskih službenika. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Obiteljsko okruženje ključno je za razvoj djeteta. U svojoj Strategiji za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020.–2025. Komisija ističe da jednaka raspodjela obveza skrbi o djetetu između roditelja ima ključnu ulogu u socijalnoj uključenosti djece. Pandemija bolesti COVID-19 ima nerazmjeran socioekonomski učinak na žene te roditelji moraju više no ikad složno surađivati u najboljem interesu djeteta. Provedba jamstva za djecu i strategije o pravima djeteta mora se povezati s ključnim inicijativama europskog stupa socijalnih prava kao što su prenošenje Direktive EU-a o ravnoteži između poslovnog i privatnog života. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | U EU-u postoji širok spektar modela obitelji, uključujući dugine obitelji s jednim ili više LGBTIQ članova. U skladu sa Strategijom Komisije o ravnopravnosti LGBTIQ osoba za razdoblje 2020.–2025. djeca iz duginih obitelji moraju se zaštititi, posebno u transnacionalnim situacijama kad zbog razlika u obiteljskom pravu među državama članicama može doći do prestanka priznavanja obiteljskih veza pri prelasku unutarnje granice EU-a. U skladu sa Strategijom o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030. djeca s invaliditetom moraju imati jednako pravo na uključenost u zajednicu i jednake mogućnosti kao i ostala djeca. Kako je predviđeno u strateškom okviru EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma za razdoblje 2020.–2030. mora se raditi na socijalnom napretku romske djece. Sprječavanje diskriminacije na temelju spolne orijentacije, rodnog identiteta/izričaja i spolnih obilježja, invaliditeta ili etničkog podrijetla mora se poticati od rane dobi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Prijedlog o jamstvu pruža smjernice i sredstva državama članicama za potporu djeci kojoj je potrebna pomoć s obzirom na snažnu korelaciju socijalne isključenosti djece i nedostatka pristupa ključnim uslugama. U skupinu ranjive djece spadaju: i. djeca beskućnici ili djeca koja žive u vrlo skromnim stambenim uvjetima, ii. djeca s invaliditetom, iii. djeca migrantskog podrijetla, iv. djeca manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla (posebno Romi), v. djeca u sustavu alternativne (posebno institucionalne) skrbi i vi. djeca u teškim obiteljskim situacijama. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Jamstvo je strateški okvir koji usmjerava djelovanje 27 država članica putem nacionalnih akcijskih planova usmjerenih na provedbu jamstva kojima su cilj kućanstva s djecom koja su izložena riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Preporuku mora usvojiti Vijeće EU-a nakon čega će sve države članice imati šest mjeseci za izradu nacionalnih akcijskih planova za jamstvo za djecu. U prijedlogu jamstva naglašava se da, iako je osiguravanje pristupa uslugama važan dio rješavanja pitanja socijalne isključenosti djece, mora se uspostaviti u okviru šireg pristupa i u okviru pogodnom za socijalnu i obiteljsku politiku. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | U strategiji se navode preporuke za djelovanje na razini EU-a i nacionalnoj razini u različitim politikama i programima financiranja koji utječu na zdravlje i dobrobit djece, kao što su financijska sredstva EU-a, migracije, zdravstvena skrb, stanovanje, obrazovanje, gospodarstvo, okoliš i digitalna transformacija. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komisija će povratno izvijestiti o napretku strategije na razini EU-a i nacionalnoj razini na godišnjem Europskom forumu o pravima djeteta. Evaluacija strategije provest će se krajem 2024. uz sudjelovanje djece. Komisija će pratiti napredak jamstva s pomoću kombinacije instrumenata, uključujući europski semestar. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Transparentne podatke o upotrebi sredstava EU-a i nacionalnih sredstava trebalo bi uključiti u nacionalne akcijske planove uz vremenski raspored aktivnosti. Države članice mogu povući financijska sredstva EU-a za potporu svojim aktivnostima, osobito iz fonda ESF+ i instrumenta NextGenerationEU. ESF+ ima poseban cilj relevantan za to pitanje i iz njega se namjenjuju sredstva za borbu protiv siromaštva djece. U skladu s novom uredbom države članice EU-a u kojima je prosjek siromaštva djece viši od prosjeka EU-a iz razdoblja 2017.–2019. (23,4 %) morat će dodijeliti najmanje 5 % svojih financijskih sredstava iz fonda ESF+ za borbu protiv siromaštva djece. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Posebne napomene o strategiji EU-a o pravima djeteta

| 4.1. | Strategija EU-a o pravima djeteta prijeko je potreban okvir Europske unije za zaštitu prava djece i njihovo osnaživanje. Dok odrasli mogu glasovati i imaju pristup pravnim lijekovima i službenim postupcima pritužbe u slučaju kršenja njihovih prava, djeca su često isključena iz takvih mehanizama. Djeca stoga nemaju pravo glasa u postupku oblikovanja politika i njihovi su interesi nevidljivi vladi bez svjesnog i sustavnog napora da ih se zaštiti i promiče. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kako bi bilo što djelotvornije, značajno sudjelovanje djece iziskuje dalekosežne promjene u političkim i institucijskim strukturama, kao i u stavovima, vrijednostima i kulturnim praksama kako bi se djecu prepoznalo kao građane i dionike. Kako bi se poduprlo sudjelovanje djece i kako bi se njihov glas i zahtjevi čuli, potrebno je izgraditi kapacitete i za djecu i za odrasle, među ostalim i neformalnim aktivnostima aktera civilnog društva u školskom okruženju i izvan njega. Konferencija o budućnosti Europe izvrsna je prilika da se sudjelovanje djece provede u djelo, a EGSO će također istražiti načine za postupno uvođenje većeg sudjelovanja djece. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Dijete je pojedinac te član obitelji i zajednice s pravima i obvezama koje dolikuju njegovoj dobi i stupnju razvoja te s pravom na kvalitetan život. Roditelji i skrbnici ključni su za kognitivni, fizički i emocionalni razvoj djeteta. Topao i poticajan odnos djeteta i roditelja (ili bake/djeda) temeljni je element za dobrobit i otpornost djece. Odnosi braće i sestara također imaju ključnu ulogu u razvoju djece. Taj odnos još je važniji za djecu u alternativnoj skrbi te bi stoga braća i sestre trebali moći ostati zajedno osim ako to nije u njihovu najboljem interesu. U politikama se na prvo mjesto mora staviti ulaganje u djecu i njihove obitelji te osigurati pružanje odgovarajuće potpore visoke kvalitete na temelju sustavnog višegeneracijskog pristupa potpori obiteljima u odgajanju djece s pomoću pozitivnih roditeljskih vještina. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Inicijativu kojom se podupiru razvoj i jačanje integriranih sustava za zaštitu djece iznesenih u strategiji trebalo bi dopuniti mjerama za sprječavanje svih oblika nasilja nad djecom. Nasilje koje su djeca pretrpjela ili su mu svjedočila može ostaviti dugotrajne posljedice na fizički, emocionalni i psihološki razvoj djece. Potreban je plan koji uključuje sve razine vlasti od EU-a do općinske vlasti kako bi se spriječilo i riješilo pitanje nasilja nad djecom te se njime mora nastojati zaustaviti izloženost svim vrstama nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja, uključujući fizičko i psihičko nasilje, spolno nasilje, nasilje na internetu, nasilje u obitelji, institucijsko nasilje i nasilje u školi. Trebalo bi riješiti pitanje višestruke ranjivosti, kao što su povećani rizici s kojima su suočene djevojčice, djeca (a osobito djevojčice) s invaliditetom, djeca u ranjivom položaju i kućanstvima sklonima nasilju. U slučaju maloljetnika kao počinitelja nasilja, osim sudskih postupaka prilagođenih djeci, potrebne su i ustanove prilagođene djeci kako bi se olakšala njihova potpuna socijalna reintegracija. Hitne telefonske linije i druge takve usluge koje pružaju nevladine organizacije za potporu djeci i obiteljima trebale bi primati strukturna sredstva kako bi se osigurale održivost i djelotvornost. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Prava djece moraju se riješiti i u ključnim sferama utjecaja koje utječu na dobrobit djece i njihovih obitelji. Donositelji odluka trebali bi sustavno uključivati prava djece kako bi se procijenio učinak inicijative koja može utjecati na djecu i njihova prava. U tom pogledu, kad je riječ o pravima djeteta u odnosu na treće zemlje, važno je, prema potrebi, reagirati brzo i djelotvorno. To je sveobuhvatni pristup utvrđen u strategiji te mora biti u središtu postupka provedbe i evaluacije. Osim toga, tijekom provedbe strategije državama članicama trebalo bi pomoći skupom najboljih praksi koje već postoje u drugim zemljama i koje su polučile dobre rezultate. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Djeca su najmanje odgovorna za klimatske promjene, a snose najveće posljedice njihova učinka. Strategija se odnosi na utjecaj okolišne i klimatske krize na djecu, no trebala bi proširiti svoj opseg te osigurati da politike i zakonodavstvo u području okoliša uzimaju fizičko i psihičko zdravlje djece kao polazišnu točku kako bi se smanjila izloženost djece opasnostima za okoliš. Djeca su osjetljivija i ranjivija na rizike za okoliš od odraslih. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Sljedeći će naraštaj vjerojatno doživjeti potpuno sjedinjenje života na internetu i izvan njega. U strategiji se zauzima sljedeći pristup: uključivanje prava djece u digitalni svijet kako bi postao prilagođen budućnosti. Danas sve veći broj djece upotrebljava digitalne uređaje u sve ranijoj dobi. Potrebna su nam pristupačna digitalna okruženja koja automatski funkcioniraju za svu djecu i snažni propisi za sigurniji internet koji podupire obrazovanje o digitalnom građanstvu. Djeca imaju pravo pristupa informacijama na internetu iz raznih izvora i neizloženosti algoritmima koji samostalno uče ili poslovnim modelima oglašavanja koji vode do nekvalitetnih informacija. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Djeca od rane dobi mogu postati žrtve kiberzlostavljanja, što može izazvati ozbiljne ili čak smrtonosne psihičke zdravstvene probleme. Djeca također postaju žrtve spolnog zlostavljanja na internetu koje nikad nije bilo prisutno u tolikoj mjeri kao tijekom razdoblja ograničavanja kretanja kad se značajno povećala količina materijala povezanih sa spolnim zlostavljanjem djece koja se dijeli na internetu (11). Sprječavanje i suzbijanje bilo kojeg oblika nasilja na internetu od presudne je važnosti za sigurnost djece na internetu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Prava djece, osobito mlađe, trebali bi poštovati svi mediji i oglašivači i djecu bi trebalo zaštititi kao potrošače. To je posebno važno u pogledu zdrave prehrane koja je cjenovno pristupačna i dolazi iz ekološki održivog izvora. U strategiji se predlaže razvoj najboljih praksi i dobrovoljan kodeks ponašanja radi smanjenja oglašavanja proizvoda s visokim udjelom šećera, masti i soli upućenog djeci. Potrebni su usklađeno oblikovanje politika, strože zakonodavne kontrole informacija o proizvodu i informacija o sigurnosti i oglašavanju hrane kojima je cilj ograničiti oglašavanje nezdrave hrane i pića. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Posebni komentari o europskom jamstvu za djecu

| 5.1. | Siromaštvo djece, oskudica, diskriminacija i isključenost neke su od najozbiljnijih prepreka za provedbu prava djece; stoga EGSO pozdravlja naglasak na tim područjima u okviru europskog jamstva za djecu u vezi s ciljem smanjenja siromaštva do 2030. u skladu s europskim stupom socijalnih prava, kojemu je cilj izdignuti najmanje 5 milijuna djece iz siromaštva do 2030. Riječ je o značajnom koraku naprijed, no EGSO potiče svaku državu članicu da u svojim akcijskim planovima za jamstvo za djecu predstavi kvalitativne i kvantitativne ciljeve koji premašuju cilj Europske komisije uzimanjem u obzir učinka bolesti COVID-19. Ti bi akcijski planovi trebali biti povezani s postojećim pravnim dokumentima i dokumentima politika koji su usvojeni u okviru praćenja na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | U studiji o izvedivosti jamstva za djecu istražene su prednosti dvojnog pristupa na temelju kojeg bi sva djeca, uključujući onu kojoj je najpotrebnija pomoć, trebala imati pristup uslugama (12). Ta djeca koja se suočavaju s najvećim preprekama pristupu trebala bi, prema potrebi, primati dodatnu i ciljanu potporu kako bi im se osigurao pristup putem automatskih mehanizama koji sprječavaju svaki oblik stigmatizacije. To bi se trebalo primjenjivati u svim područjima usluga istaknutima u jamstvu za djecu na temelju sveobuhvatnog i višedimenzionalnog pristupa kako bi se zajamčilo da svako dijete ima jednake mogućnosti i početne uvjete za život neovisno o obiteljskom okruženju ili podrijetlu ili individualnim potrebama te kako bi bilo u potpunosti u skladu s prelaskom na kvalitetne usluge skrbi koje se temelje na obitelji i zajednici. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | U svojoj zajedničkoj izjavi iz 2020. o pružanju skrbi o djeci u EU-u socijalni partneri naglašavaju da svako dijete ima pravo na pristup visokokvalitetnom, uključivom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju kako bi imalo dobre početne uvjete za život uzimajući u obzir ciljeve iz Barcelone i njihovu predstojeću reviziju. To ne znači da je to obvezno: roditelji bi trebali moći imati pravo glasa u onome što smatraju da je u najboljem interesu njihova djeteta prije nego što dijete dosegne dob obveznog obrazovanja. Međutim, mora postojati kontinuitet između skrbi koju pružaju obitelji u prvim mjesecima/godinama djetetova života i stručnog ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja koje je prilagođeno pojedinačnim potrebama dok djeca ulaze u obrazovni sustav, a roditelji se vraćaju na tržište rada ili osposobljavanje. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Djeci u starijim dobnim skupinama (konkretno od 15 do 18 godina) potrebno je osigurati dosljednost između jamstva za djecu i garancije za mlade prepoznavanjem potencijalnih preklapanja, jamčenjem jasne raspodjele proračuna i razvojem različitih mjera koje odgovaraju dobi u nacionalnim akcijskim planovima kako bi se pružila potpora djeci i njihovim roditeljima i osigurao neometan prelazak iz obrazovanja na tržište rada. To obuhvaća informacije za djecu o svijetu rada bez stereotipa kako bi ih se pripremilo na stvarnost koja ih očekuje tijekom zaposlenja i poticanje sudjelovanja djece u području prirodnih znanosti, inženjerstva i matematike (STEM), osobito djevojčica, dok se dječake potiče da se bave zanimanjima u području skrbi i nastavničkim zanimanjima. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Nejednakost u pristupu zdravstvenoj skrbi moralno je nepravedna i društveno nepoštena. Protivna je temeljnom pravu pacijenata na najvišu dostupnu razinu zdravstvene skrbi, uključujući psihičko zdravlje; osim toga, nije riječ samo o cijeni ljudskog života, nego je skupa i s aspekta gospodarske održivosti i javnih rashoda. Osim zdravstvenih rizika, primijećeno je da je pad emocionalnog i psihičkog zdravlja djece jedna od posljedica pandemije bolesti COVID-19, pri čemu brojna djeca osjećaju tjeskobu zbog nedostatka informacija i nesigurnosti u pogledu aktualne situacije ili se osjećaju usamljeno i imaju suicidalne misli. Pružanje brze visokokvalitetne medicinske pomoći i potpore u području mentalnog zdravlja od ključne je važnosti u tim situacijama. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | U prosjeku 5,4 % djece školske dobi (6–16 godina) u Europi živi u kućanstvima koja si ne mogu priuštiti računalo ni internetsku vezu. Rješavanje pitanja siromaštva djece i obiteljskog siromaštva u okviru jamstva za djecu znači i rješavanje pitanja digitalnog siromaštva. Pokazatelj teške materijalne oskudice (13) na temelju statistike Zajednice o dohotku i životnim uvjetima (EU-SILC) trebao bi uključivati najmanje jednu varijablu digitalnog siromaštva. Svaki četvrti Europljanin živi u nedovoljno osvijetljenom, zagrijanom ili rashlađenom domu, što svake godine doprinosi smrti 100 000 ljudi. Prema izvješću Europske mreže za socijalnu politiku objavljenom u jesen 2020., energetsko siromaštvo ne pogađa samo kućanstva s niskim dohotkom nego i velik udio kućanstava sa srednjim dohotkom u znatnom broju država članica. Kvaliteta života i životne odluke djece, kao i njihovi zdravstveni uvjeti, ovise o njihovu pristupu energiji. Kad je riječ o socijalnoj i okolišnoj pravdi, pitanje energetskog siromaštva djece trebalo bi rješavati u okviru Jamstva za djecu povezanog s mjerama u okviru načela br. 20 europskog stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Nakon brzog usvajanja preporuke Vijeća nacionalni akcijski planovi za jamstvo za djecu trebali bi biti u skladu s trodijelnim pristupom Preporuke Komisije 2013/112/EU (14)
  o temi „Ulaganje u djecu” (pristup odgovarajućim sredstvima, pristup cjenovno pristupačnim kvalitetnim uslugama i pravo djece na sudjelovanje) i trebali bi se izraditi s pomoću savjetovanja s djecom i njihovim obiteljima te organizacijama civilnog društva, jačanjem nacionalnog, regionalnog i lokalnog građanskog dijaloga. Javne i neprofitne organizacije koje pružaju usluge potpore, kao i socijalni partneri povezani s područjima usluga, trebali bi se uključiti među dionike koji sudjeluju u postupku jamstva za djecu kako bi se osigurali dostojanstveni radni uvjeti i pristup visokokvalitetnim uslugama za djecu. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EGSO pozdravlja prijedlog za imenovanje nacionalnih koordinatora za jamstvo za djecu koji će imati na raspolaganju odgovarajuće resurse i ovlaštenja radi koordinacije i praćenja provedbe preporuke. Učinkovit sustav bit će neophodan za uspostavu međuvladinih koordinacijskih rješenja (na nacionalnoj te regionalnoj i lokalnoj razini) kako bi se razvila, provela i pratila dobrobit djece i kako bi se smanjili siromaštvo i socijalna isključenost djece. Potrebno je zajamčiti da se integrirani pristupi na nacionalnoj razini prenesu u integrirane pristupe na regionalnoj i lokalnoj razini te da djelotvorna rješenja osiguraju sinergiju među njima. Sve relevantne pokazatelje trebalo bi po mogućnosti raščlaniti na lokalnoj razini kako bi se dobila jasnija slika o teritorijalnim razlikama i kako bi se bolje planirala i pratila provedba preporuke. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Pandemija bolesti COVID-19 istaknula je već postojeće izazove i neposredne potrebe brojnih obitelji u teškim situacijama na koje će vjerojatno najviše utjecati dugoročne posljedice pandemije u pogledu gospodarske situacije, obrazovanja, zdravlja i dobrobiti. Povećao se jaz i nedostatak koordinacije između sustava. Pogoršani gospodarski i socijalni uvjeti povećali su rizik od zanemarivanja djece. Zatvaranje obrazovnih ustanova prouzročilo je ozbiljne poteškoće brojnim roditeljima i skrbnicima. Izostajanje je povećalo rizik od napuštanja školovanja djece iz marginaliziranih skupina, a situacija je znatno otežana i djeci s invaliditetom, uključujući djecu s intelektualnim teškoćama. Neophodno je da se u školskom okruženju svakom djetetu zajamče jednake mogućnosti i, prema potrebi, ciljana potpora. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Službe za potporu obitelji imaju ključnu ulogu u pružanju pomoći obiteljima koje se suočavaju s takvom situacijom (15). Potpora obiteljima u njihovoj temeljnoj ulozi uključuje ispravljanje nedostataka u obrazovanju, osposobljavanju, socijalnoj uključenosti, roditeljskim vještinama, psihološkoj dobrobiti, pristupu uslugama, zaposlenju i dohotku, dok također premašuje okvire socijalne politike. Stoga EGSO ponavlja svoj poziv na donošenje „europskog plana o pružanju skrbi”kojim bi se osiguralo pružanje kvalitetnijih usluga svima tijekom cijelog životnog vijeka (16). Zdravlje i dobrobit djece ovise o jedinstvenim obiteljskim politikama 21. stoljeća, pri čemu se prema djeci postupa jednako, neovisno o obiteljskim odnosima. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Socijalni dijalog značajan je za razvoj praktičnih alata kako bi skrb o djeci postala dostupnija i cjenovno pristupačnija, primjerice, stvaranjem zajedničkih fondova na temelju kolektivnih ugovora u cilju potpore projektima za skrb o djeci koji se bave posebnim potrebama zaposlenih roditelja u određenim sektorima, kao što su skrb o djeci s bolestima i invaliditetom i skrb izvan uobičajenog radnog vremena. Stoga je vrlo važno uzeti u obzir zajedničku izjavu socijalnih partnera u kojoj se navodi da nedostatak skrbi o djeci nakon nastave i tijekom praznika u Europi roditeljima s djecom školske dobi predstavlja veliku prepreku za plaćeni rad na puno radno vrijeme. Ključna je suradnja između cjelodnevne skrbi i društveno-kulturne sfere, kao što su sportski klubovi, glazbene škole i kulturne inicijative. Tjelesna aktivnost i kulturno obrazovanje znatno doprinose fizičkom, socijalnom, emocionalnom i kulturnom razvoju djece. |
| --- | --- |

5.11.

Bruxelles, 7. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 44, 11.2.2011., str. 34.

1

(2)  SL C 43, 15.2.2012., str. 34.

2

(3)  SL L 59, 2.3.2013., str. 5.

3

(4)  Rezolucija Parlamenta (2015.) o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece, točka 46.

4

(5)  Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava

5

(6)  Konačno izvješće o studiji izvedivosti jamstva za djecu

6

(7)  Rezolucija Parlamenta (2021.) o pravima djece u pogledu strategije EU-a o pravima djeteta

7

(8)  SZO za Europu, The rise and rise of interpersonal violence – an unintended impact of the COVID-19 response on families (Porast i povećanje međuljudskog nasilja – neželjeni učinak odgovora na COVID-19 na obitelji, 2020.)

8

The rise and rise of interpersonal violence – an unintended impact of the COVID-19 response on families

(9)  Unicef, Supporting Families and Children Beyond COVID-19 – Social protection in high-income countries (Potpora za obitelji i djecu nakon bolesti COVID-19 – Socijalna zaštita u zemljama s visokim dohotkom, 2021.)

9

Supporting Families and Children Beyond COVID-19 – Social protection in high-income countries

(10)  Unicef, Children speak up about the rights and the future they want (Djeca govore o pravima i budućnosti kakvu žele) (2021.)

10

Children speak up about the rights and the future they want

(11)  SL C 10, 11.1.2021., str. 63.

11

(12)  Konačno izvješće o studiji izvedivosti jamstva za djecu.

12

(13)  Taj se pokazatelj zamjenjuje pokazateljem teške materijalne i socijalne oskudice (SMSD).

13

(14)  Preporuka Komisije 2013/112/EU od 20. veljače 2013.: Ulaganje u djecu: prekidanje začaranog kruga djece u nepovoljnom položaju (SL L 59, 2.3.2013., str. 5.)

14

(15)  OECD Looking beyond COVID-19: Strengthening family support services across the OECD (Perspektiva nakon bolesti COVID-19: Jačanje usluga za obiteljsku potporu u OECD-u).

15

OECD Looking beyond COVID-19: Strengthening family support services across the OECD

(16)  SL C 220, 9.6.2021., str. 13.

16

---

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/66

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za sinergiju civilne, obrambene i svemirske industrije

(COM(2021) 70 final)

(2021/C 374/11)

| Izvjestitelj: | Manuel GARCÍA SALGADO |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Jan PIE |

Izvjestitelj:

Manuel GARCÍA SALGADO

Suizvjestitelj:

Jan PIE

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 26.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležno tijelo: | Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI) |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 17.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 8.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 195/0/7 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 26.3.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležno tijelo:

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI)

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

17.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

8.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

195/0/7

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO smatra da inicijativa za promicanje sinergija između instrumenata koje financira EU i olakšavanje uzajamnog obogaćivanja civilne, obrambene i svemirske industrije može ojačati europsku stratešku autonomiju i tehnološku suverenost, poboljšati sigurnost građana, dodatno razviti jedinstveno tržište te potaknuti konkurentnost, gospodarski rast i zapošljavanje. EGSO stoga u potpunosti podržava ciljeve akcijskog plana i poziva na brzu, energičnu i ambicioznu provedbu jedanaest mjera. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prihvaćanje novih digitalnih tehnologija i drugih tehnologija u nastajanju u području obrane i sigurnosti trebalo bi biti ključni prioritet akcijskog plana. Kako bi se to olakšalo, treba osigurati da se u relevantnim civilnim inicijativama od samog početka uzimaju u obzir obrambeni i sigurnosni zahtjevi. Time bi se doprinijelo i optimizaciji opsega i učinkovitosti posebnih instrumenata financiranja u području obrane i sigurnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da se akcijski plan ne bi trebao ograničiti na prepoznavanje postojećih prilika za sinergije. Trebao bi ukazati na način prelaska s ad hoc pristupa na sustavniji pristup kojim se inherentno stvaraju sinergije. EGSO stoga potiče Komisiju da uvede nove oblike integriranog planiranja u sve relevantne programe. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da se pristupom povezivanja vještina, tehnologija i vrijednosnih lanaca može postići veća dosljednost i osigurati strateška upotreba financijskih sredstava EU-a. Stoga poziva Komisiju da u skladu s tim izradi odgovarajuće programe EU-a. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO smatra da je planirani Opservatorij za ključne tehnologije neizostavan element tog pristupa. Kako bi se promicalo uzajamno obogaćivanje civilnog, obrambenog, sigurnosnog i svemirskog sektora, Opservatorij bi posebno trebao razviti zajedničku tehnološku taksonomiju primjenjivu na sve sektore. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da ovaj akcijski plan predstavlja stup industrijske strategije EU-a. U tom je pogledu ključno da se planovi tehnološkog razvoja uspješno pretvore u istinske vodeće industrijske inicijative. Stoga poziva Komisiju da osigura da rad Opservatorija poluči konkretne rezultate. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra da je potpuna uključenost relevantnih dionika, posebno predstavnika industrije te istraživačkih i tehnoloških organizacija, ključna za uspješnu provedbu akcijskog plana. U tom kontekstu EGSO pozdravlja namjeru Komisije da uvede konkretne mjere za potporu novoosnovanim poduzećima, MSP-ovima te istraživačkim i tehnološkim organizacijama u širenju programa i instrumenata EU-a. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Jednako je važno podići razinu javne svijesti o gospodarskim i tehnološkim koristima financiranja EU-a u području obrane i sigurnosti za građane EU-a. Komisija bi u tu svrhu trebala pokrenuti posebne informativne kampanje u kojima bi sudjelovali predstavnici civilnog društva. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da MSP-ovi igraju ključnu ulogu u postupku provedbe akcijskog plana, zbog čega je važno osigurati da imaju pristup svim predviđenim mjerama. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Inovacije iz sektora obrane oduvijek su se prihvaćale i u civilnoj proizvodnji. Danas se nove tehnologije potiču velikim ulaganjima iz komercijalnih sektora, a širenje tehnologija sve se više odvija u suprotnom smjeru, iz civilnog u obrambeni sektor. U tom je kontekstu digitalizacija posebno važna. Akcijski plan ključan je za poticanje integracije novih digitalnih i drugih tehnologija u obrambenom, sigurnosnom i svemirskom ekosustavu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Prioritet bi trebalo dati ciljanom zapošljavanju žena, njihovom napredovanju i očuvanju njihovih radnih mjesta u sektorima obrane i sigurnosti te osiguravanju kvalitetnih i kvalificiranih radnih mjesta za mlade kako bi se potaknula socijalna uključenost i rodna ravnopravnost u ekosustavu u kojem još uvijek dominiraju muškarci. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Zajedno s pravom na jednake mogućnosti i nediskriminaciju, kvalitetno zapošljavanje dio je novog socijalnog ugovora koji će se sklopiti s europskim građanima. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | U ulaganja treba uključiti socijalne čimbenike. Drugim riječima, povrat ulaganja ne treba promatrati samo u gospodarskom smislu, već i u smislu ključnih aspekata kao što su zapošljavanje, otvaranje novih radnih mjesta i kvaliteta zaposlenja. Otvaranje svemirskog prostora MSP-ovima olakšavanjem njihova pristupa fondovima za otpornost, širenjem sinergija u području osposobljavanja, kvalifikacija i mobilnosti radnika iz MSP-ova, jačanjem ekosustavâ duž vrijednosnog lanca, izbjegavanjem udvostručavanja resursa i osiguravanjem suradnje svih zemalja iz EU-a. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Isto tako, uključujući u kontekstu ulaganja od visoke strateške vrijednosti, treba voditi računa o potrebi za evaluacijom i praćenjem u skladu s utvrđenim standardima društveno odgovornog poslovanja poduzeća. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Ti se zahtjevi trebaju primjenjivati na ulaganja na europskoj razini kako bi se osiguralo da nijedan aspekt ulaganja javnog novca ne bude isključen iz tih odredbi. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Kontekst

| 2.1. | Svemirska, obrambena i sigurnosna industrija zajedno s civilnim zrakoplovstvom sačinjavaju visokotehnološki ekosustav od strateške važnosti za Europu. Mnoga poduzeća u tom ekosustavu provode obrambene i civilne aktivnosti i dio su složenih prekograničnih lanaca opskrbe u kojima sudjeluju brojna poduzeća srednje tržišne kapitalizacije te MSP-ovi. Taj ekosustav ima dugu tradiciju stvaranja sinergija među spomenutim sektorima i s drugim sektorima civilne visokotehnološke industrije. Pojava novih tehnologija nudi velik potencijal za buduće sinergije. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Inovacije iz sektora obrane oduvijek su se prihvaćale i u civilnoj proizvodnji. Danas se nove tehnologije potiču velikim ulaganjima iz komercijalnih sektora, a širenje tehnologija sve se više odvija u suprotnom smjeru, iz civilnog u obrambeni sektor. U tom je kontekstu digitalizacija posebno važna. Akcijski plan ključan je za poticanje integracije novih digitalnih i drugih tehnologija u obrambenom, sigurnosnom i svemirskom ekosustavu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO smatra da je Europskoj uniji za oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19 i uspješan nastavak tehnološke revolucije potrebno ponovno promišljanje industrije na temelju naprednih digitalnih tehnologija koje će potaknuti gospodarski rast i stvoriti otporniji model gospodarstva. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tehnološki napredak neprekidan je i dinamičan proces, u kojemu uvijek dolazi do novih otkrića, no teško ih je predvidjeti. Zbog toga je izuzetno važno poticati konvergenciju novih tehnologija s dvojnom namjenom u okviru opsežnih europskih projekata za jačanje inovacija, konkurentnosti i tehnološkog vodstva u strateški važnim sektorima. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | U listopadu 2020. Europsko vijeće primijetilo je da je postizanje strateške autonomije uz očuvanje otvorenog gospodarstva ključni cilj Unije te je pozvalo na razvoj autonomije EU-a u svemirskoj industriji i integriraniju bazu obrambene industrije. Ti se ciljevi nastoje ostvariti brojnim važnim inicijativama EU-a, primjerice Europskim fondom za obranu (1), svemirskim programom (2), programima Digitalna Europa i Obzor Europa, strategijom za sigurnosnu uniju i novom industrijskom strategijom. Akcijski plan za sinergije svojevrsna je poveznica između ovih instrumenata i strategija te EGSO poziva Europsku komisiju da uloži svaki napor u ambicioznu i djelotvornu provedbu predloženih mjera. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Povrat ulaganja ne treba promatrati samo u gospodarskom smislu, već i u smislu ključnih aspekata kao što su zapošljavanje, otvaranje novih radnih mjesta i kvaliteta zaposlenja. EGSO stoga naglašava da su za uspješnu provedbu akcijskog plana važni obrazovanje i vještine. Bez visokokvalificirane radne snage nisu moguće inovacije ni konkurentnost, pa će za prihvaćanje novih tehnologija biti potrebni dodatni napori u pogledu prekvalifikacije i usavršavanja. Inicijative za poticanje tehnoloških sinergija među sektorima trebale bi biti popraćene mjerama za olakšavanje međusektorske mobilnosti zaposlenika. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EGSO smatra da je raznolikost važan pokretač inovacija te poziva Komisiju da iskoristi akcijski plan kao alat za poticanje uključenosti i rodne ravnopravnosti u ovom ekosustavu kojim još uvijek dominiraju muškarci. Kao što pokazuju studije u tom području, raznolikost dovodi do boljeg donošenja odluka. Stoga je prisutnost žena na svim razinama odlučivanja ključna i trebalo bi je poticati politikama u području zapošljavanja, očuvanja radnih mjesta i napredovanja. Osim toga, Odbor poziva na donošenje mjera za borbu protiv vertikalne segregacije i davanje početnog poticaja djevojčicama da ostvare karijeru u tim sektorima, npr. osiguravanjem toga da ih se u ranoj fazi obrazovnog programa zainteresira za sektor znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Opće napomene

| 3.1. | U akcijskom planu Europske komisije posebno se spominju i ističu „sinergije”, koje se razmatraju „u izazovnom međunarodnom okruženju, u kojem EU mora zadržati svoju tehnološku prednost i podupirati industrijsku bazu”. U novom je geopolitičkom kontekstu posebno važno podupirati sektore koji pridonose strateškoj autonomiji i tehnološkoj suverenosti EU-a. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Višegodišnjim financijskim okvirom EU-a za razdoblje 2021. – 2027. (VFO) znatno se povećavaju ulaganja u tehnologije za strateške sektore kao što su obrana, sigurnost, mobilnost, zdravstvo, upravljanje informacijama, kibertehnologija i svemir. Uz EDF prvi put uključuje program EU-a posebno posvećen zajedničkim obrambenim projektima. Relevantni programi VFO-a obuhvaćaju istraživanje, razvoj, demonstracijske aktivnosti, izradu prototipova i uvođenje (nabava inovativnih proizvoda i usluga), koji se međusobno nadopunjuju. Dakle, postoji velik potencijal za sinergije između programa EU-a. Iskorištavanje svih prednosti tih sinergija znatno bi povećalo dodanu vrijednost europskih ulaganja i stoga mora biti glavni prioritet Komisije. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Javna potrošnja na istraživanja i inovacije u Europi i dalje je daleko ispod razine ulaganja SAD-a i Kine. Napredak u području istraživanja i inovacija presudan je za konkurentnost industrije i europsku autonomiju. Stoga se sinergijama između programa EU-a mora optimizirati povrat ulaganja, ali ne i zamijeniti financiranje za istraživanja i inovacije. Države članice moraju pojačati svoje napore, a europska ulaganja ne smiju biti izgovor za smanjenje njihove potrošnje na strateške sektore. Jednako je važno uskladiti programe za istraživanja i inovacije na razini EU-a, primjerice u okviru europskog semestra, i nacionalnih programa radi osiguravanja optimalne upotrebe resursa. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nove digitalne i druge tehnologije potiču se velikim ulaganjima iz komercijalnih sektora. One su usto neophodni pokretači razvoja obrambenih i sigurnosnih kapaciteta. Zbog toga bi prihvaćanje ovih tehnologija u obrani i sigurnosti trebalo biti prioritet akcijskog plana. Time bi se trebalo osigurati da civilni programi poput europskog oblaka, čistog vodika, i Inicijative za europski procesor od samog početka obuhvaćaju obrambene i sigurnosne zahtjeve. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tehnološke sinergije moguće su uglavnom na nižim razinama tehnološke spremnosti te za komponente i podsustave. U digitalnim domenama kao što su umjetna inteligencija, računalstvo visokih performansi i tehnologija lanca blokova mnogi su temeljni modeli i teorije isti za različite sektore. Zajednički rad na istraživanju na tim razinama ubrzao bi razvoj sektorskih rješenja i oslobodio resurse za njihovo uvođenje. Novi partnerski pristup upravljanju između industrije, javnih tijela, socijalnih partnera i drugih dionika trebao bi ekosustavima osigurati pravednu tranziciju u sklopu njihove digitalne i „zelene” transformacije. Prioritet će biti iznalaženje sinergija između ekosustava i sektora koji se suočavaju s najvažnijim izazovima u pogledu postizanja ciljeva otpornosti i održivosti u njihovim trima dimenzijama: okolišnoj, socijalnoj i upravljačkoj. Promicat će se uključivanje MSP-ova u transeuropske, interdisciplinarne i međusektorske klastere, povezujući ključne vrijednosne lance zrakoplovnih i obrambenih ekosustava, posebno s mobilnošću, automobilskom industrijom te prometom i zdravstvom. Tim će klasterima trebati pružiti potporu kako bi se lakše nosili sa šokovima i slabostima ili će ih se diversificirati povezivanjem s novim lokalnim i prekograničnim partnerima u okviru akcijskih planova za uspješnu i održivu konkurentnost. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Sinergijama u fazi istraživanja neće se ukloniti razlike među sektorskim primjenama. Zbog različitih zahtjeva korisnika, tehnologija 5G za obranu neće biti jednaka komercijalnoj, a oblak za borbeni sektor razlikovat će se od komercijalnog, čak i ako su osnovne tehnološke sastavnice slične. Obrambena, sigurnosna i svemirska industrija neophodne su za prilagodbu i integraciju novih tehnologija u sektorska rješenja. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Prema mišljenju EGSO-a, pri provedbi akcijskog plana u obzir se moraju uzeti razlike između obrambenog, sigurnosnog, svemirskog i civilnog tržišta. Budući da poslovni modeli i regulatorni okviri nisu isti, potrebno je uspostaviti ravnotežu između otvorenosti rezultata istraživanja, prava intelektualnog vlasništva, jamstava za visokorizična ulaganja, osiguravanja gospodarske dobiti itd. U tom će pogledu nove tehnologije donijeti i nove izazove, npr. u pogledu normizacije i zaštite podataka. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO smatra da se akcijskim planom moraju obuhvatiti relevantne sigurnosne i obrambene inicijative kojima upravljaju države članice. To može uključivati Strateški kompas, Koordinirano godišnje preispitivanje u području obrane (CARD), Stalnu strukturiranu suradnju (PESCO) i pakt za civilni ZSOP. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO također smatra da je važno uzeti u obzir suradnju EU-a i NATO-a, i posebno osigurati interoperabilnost njihovih sredstava, uključujući u kontekstu šifrirane i sigurne komunikacije. Službe Komisije trebale bi i dalje blisko surađivati s Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD) i Europskom obrambenom agencijom (EDA), čije bi aktivnosti trebale promicati sinergije i razmjenu ideja. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO pozdravlja važnost koja se u akcijskom planu pridaje vodećim projektima. Budući da okupljaju poduzeća svih veličina iz različitih sektora i područja EU-a, takvi projekti potiču prekograničnu suradnju i mogu postati djelotvorni okviri za dosljednu upotrebu alata industrijske politike. Odbor preporučuje da predložene mjere budu popraćene sustavom višedioničkog upravljanja kako bi se osigurala usklađenost različitih mjera i potpuna uključenost svih relevantnih dionika i time zajamčila djelotvornost provedbe europskog stupa socijalnih prava u digitalnoj i klimatskoj tranziciji te osigurao dugoročan i strukturni učinak provedbe mehanizama održive konkurentnosti povezanih s ciklusom europskog semestra. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO poziva Komisiju da dugoročno i kratkoročno provodi akcijski plan: kratkoročnim pristupom trebala bi se promicati razmjena ideja među postojećim inicijativama koje financira EU. Sam akcijski plan sadržava popis niza inicijativa u raznim područjima, od svemira do pomorske sigurnosti, koje u ovom pogledu djeluju obećavajuće. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO također smatra da se akcijski plan ne bi trebao ograničiti na prepoznavanje postojećih prilika za sinergije. Trebao bi ukazati na način prelaska s ad hoc pristupa na sustavniji pristup kojim se inherentno stvaraju sinergije. Akcijski plan sadržava nekoliko elemenata koji mogu tome pridonijeti: međusektorski nadzor tehnologije, planiranje kapaciteta, bliska koordinacija programâ financiranja, planovi tehnološkog razvoja, procjena lanaca vrijednosti itd. Kako bi bile djelotvorne i imale dugoročan strukturni učinak, EGSO preporučuje da predložene mjere budu popraćene novim upravljačkim strukturama i odgovarajućim postupcima planiranja u svim relevantnim programima. Čini se da je to potrebno radi osiguravanja usklađenosti različitih mjera i djelotvornog uključivanja svih relevantnih dionika. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO smatra da je transparentnost jednako važna. Izbor tehnologija, planova i vodećih projekata koji će se poduprijeti trebao bi biti razumljiv i zasnovan na objektivnim kriterijima. U predviđenom dvogodišnjem izvješću o napretku trebalo bi formulirati ključne pokazatelje uspješnosti i uključiti revizije o daljnjoj provedbi projekata (engl. gate review) kako bi se poboljšao postupak i obustavile mjere koje ne stvaraju vrijednost. Pravni i regulatorni aspekti također bi trebali biti dio postupka ocjenjivanja kako bi se utvrdilo hoće li i u kojem dijelu trebati izmijeniti pravnu osnovu i odredbe programâ EU-a kako bi se potaknule i iskoristile sinergije. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | U nastavku slijede mišljenja EGSO-a o pojedinim mjerama. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | MJERA 1.: Komisija će do kraja 2021. predstaviti prijedlog za jačanje ranog prepoznavanja potreba i rješenja za budućnost u području unutarnje sigurnosti i izvršavanja zakonodavstva poticanjem pristupa koji se temelje na sposobnostima u svim sektorima sigurnosti, oslanjajući se na primjere najbolje prakse iz obrambenog i svemirskog sektora. Stajalište je EGSO-a da je ova mjera dobrodošla jer je pristup koji se temelji na sposobnostima ključan za prevladavanje trenutačne rascjepkanosti europskog tržišta u sigurnosnom sektoru te omogućivanje krajnjim korisnicima sigurnosnih usluga da preduhitre postojeće i buduće sigurnosne prijetnje. Predviđeni je postupak planiranja kapaciteta za integrirano upravljanje granicama dobrodošao, ali njegovo se uspostavljanje mora znatno ubrzati kako bi imao utjecaja na povezane programe potrošnje prije završetka aktualnog VFO-a. Za nošenje s raznolikošću krajnjih korisnika sigurnosnih usluga i postizanje određene stabilnosti u postupcima planiranja EGSO preporučuje uspostavu sigurnosnih misija na razini EU-a koje su dovoljno široke da se njima obuhvate raznoliki i promjenjivi zahtjevi u pogledu sposobnosti. Predviđeni pristup trebao bi biti strateške i dugoročne prirode, ali i dovoljno fleksibilan da se njime obuhvate mogući događaji male vjerojatnosti, ali velikog učinka (poput pandemije) i da se reagira na iznenadnu pojavu neočekivanih prijetnji. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | MJERA 2.: Prije kraja 2021. i s obzirom na programe rada za 2022. Komisija će dodatno unaprijediti svoj unutarnji proces radi promicanja sinergija između svemirske, obrambene i povezane civilne industrije poboljšanjem koordinacije programa i instrumenata EU-a te pokretanjem mjera za olakšavanje pristupa financiranju. EGSO tu mjeru smatra jednom od okosnica akcijskog plana. EU bi trebao iskoristiti potencijalne sinergije horizontalno među programima za istraživanja i inovacije (npr. EDF i Obzor Europa) radi poticanja razmjene ideja, ali i vertikalno između programa za istraživanja i inovacije i programa za uvođenje (npr. istraživanja u području sigurnosti i Fond za unutarnju sigurnost) kako bi se potaknulo prihvaćanje rezultata istraživanja na tržištu. Razlike u pravilima i uvjetima za programe mogle bi predstavljati prepreke sinergijama te će zahtijevati pažljivo razmatranje pravnih i tehničkih pitanja kao što su prava intelektualnog vlasništva. Bit će posebno važno uspostaviti nove oblike integriranog programiranja i planiranja unutar Komisije kako bi se osiguralo da se sinergije ne događaju slučajno, već planirano. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | MJERA 3.: Komisija će u drugoj polovini 2021. najaviti ciljane mjere za novoosnovana poduzeća, MSP-ove i organizacije za istraživanja i tehnologiju kako bi ih se senzibiliziralo za programe i instrumente EU-a u okviru kojih se nude mogućnosti financiranja, pruža tehnička potpora i praktično osposobljavanje, pružaju usluge za ubrzavanje poslovanja, predstavljaju inovativna rješenja i olakšava ulazak na tržišta u sektorima obrane, sigurnosti, svemira ili na druga relevantna civilna tržišta. EGSO se slaže da su novoosnovana poduzeća i MSP-ovi ključni pokretači inovacija i da imaju važnu ulogu u sinergijama jer često posluju u različitim sektorima te na granici civilnog i obrambenog sektora. S druge strane, obično nemaju dovoljno kapaciteta za provođenje složenih projekata ni financijsku snagu za samostalno poslovanje na isključivo javnim, visokoreguliranim tržištima s vrlo specifičnim potrebama korisnika. Shodno tome, potrebne su im jake veze s integratorima sustava kako bi uveli inovacije na tržište. Stoga bi akcijskim planom trebalo poduprijeti integraciju novoosnovanih poduzeća i MSP-ova u prekogranične lance opskrbe te razvijati vezu između organizacija za istraživanje i tehnologiju i industrije. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | MJERA 4.: Komisija će izraditi planove tehnološkog razvoja u cilju jačanja inovacija u području ključnih tehnologija za obrambeni, svemirski i s njima povezane civilne sektore i poticanja prekogranične suradnje uz korištenje sinergije svih relevantnih instrumenata EU-a. Ti će se planovi temeljiti na procjenama koje će svake dvije godine izrađivati novi Opservatorij za ključne tehnologije unutar Komisije. Ti planovi mogu dovesti do pokretanja novih vodećih projekata. EGSO u potpunosti podržava uspostavljanje opservatorija i njegovu misiju izrade planova tehnološkog razvoja koji objedinjuju obrambenu, svemirsku i srodnu civilnu industriju. Pozdravlja i namjeru da se u procjenu uključe lanci vrijednosti jer ona utire put prema dosljednoj i kombiniranoj upotrebi alata industrijske politike za promicanje tehnološkog vodstva u strateškim sektorima. Uspjeh ove mjere istodobno ovisi o brojnim čimbenicima. Opservatorij će morati:






  — | razviti jake veze s relevantnim postupcima planiranja kapaciteta; |
| --- | --- | --- |

4.7.4.

—

razviti jake veze s relevantnim postupcima planiranja kapaciteta;

| — | aktivno pratiti svjetske tehnološke trendove te u najranijoj mogućoj fazi prepoznati tehnološki napredak i revolucionarne tehnologije; |
| --- | --- |

—

aktivno pratiti svjetske tehnološke trendove te u najranijoj mogućoj fazi prepoznati tehnološki napredak i revolucionarne tehnologije;

| — | odrediti ciljeve, pravila i kriterije za procjenu tehnologija; |
| --- | --- |

—

odrediti ciljeve, pravila i kriterije za procjenu tehnologija;

| — | razviti zajedničku taksonomiju primjenjivu za sve relevantne sektore kako bi se osiguralo da svemirska, obrambena i sigurnosna industrija „govore istim tehnološkim jezikom”. |
| --- | --- |

—

razviti zajedničku taksonomiju primjenjivu za sve relevantne sektore kako bi se osiguralo da svemirska, obrambena i sigurnosna industrija „govore istim tehnološkim jezikom”.

Naposljetku, mora se osigurati da planovi koje opservatorij izradi ne ostanu samo teoretski dokumenti, već da se doista provedu u obliku radnih i vodećih programa. Kako bi se sve to postiglo, EGSO preporučuje da opservatorij uzme u obzir iskustva stečena iz sličnih postojećih procesa, primjerice zajedničke radne skupine (EDA-ESA-EK) za ključne svemirske tehnologije.

| 4.7.5. | MJERA 5.: Prije kraja 2022. Komisija će, u bliskoj suradnji s drugim ključnim dionicima, predstaviti plan za promicanje upotrebe postojećih i razvoj novih hibridnih civilnih/obrambenih standarda. EGSO smatra da su standardi snažno sredstvo za oblikovanje tržišta. Primjena hibridnih standarda ima smisla kada je prikladna, što bi mogao biti slučaj kod kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih (KBRN) rizika ili sigurnosnog podatkovnog prostora. Međutim, izazov leži u sporosti postupka utvrđivanja tehničkih standarda, koji sve teže drži korak s razvojem novih inovacija. Zahtjevi za standarde trebali bi biti dio poziva objavljenih u okviru programa Obzor Europa kako bi se osiguralo da nove inovacije krajnjim korisnicima budu od koristi. |
| --- | --- |

4.7.5.

| 4.7.6. | MJERA 6.: U prvoj polovini 2022. Komisija će u suradnji s Europskim vijećem za inovacije i drugim dionicima pokrenuti „inkubator za inovacije” u cilju podupiranja novih tehnologija i oblikovanja inovacija s dvojnom namjenom. Komisija će podupirati i prekogranične mreže za obrambene inovacije koje će testirati relevantnost tehnologija iz civilnog sektora i podupirati odgovorne inovacije u vrijednosnim lancima u području obrane. Te mjere imaju za cilj i rješavanje problema postojeće fragmentiranosti okruženja kad je riječ o civilnim i obrambenim inovacijama te problema nedostatka vještina, ali i ostvarivanje ciljeva jednakosti i uključenosti. EGSO smatra da je uspostavljanje inkubatora za inovacije s dvojnom namjenom i mreža za inovacije u području obrane zanimljiva tema koju vrijedi dodatno razmotriti. U tom kontekstu posebnu pozornost treba posvetiti brzom zastarijevanju mnogih komercijalnih tehnologija, što je često glavna prepreka njihovoj primjeni u obrambene svrhe. EGSO poziva Komisiju da aktivno potiče međusektorski prijenos tehnologija s popratnim mjerama administrativne i financijske potpore. Budući da se njome otvaraju nove mogućnosti, EGSO za mjerenje uspjeha ove mjere preporučuje njezino aktivno praćenje i redovitu procjenu. |
| --- | --- |

4.7.6.

| 4.7.7. | MJERA 7.: Nakon lipnja 2021. Komisija će u suradnji s državama članicama osnovati Centar za stručnost u području kibersigurnosti, za koji će potrebne resurse dodijeliti iz relevantnih programa i instrumenata EU-a. Komisija će nastojati ojačati sinergije i unakrsnu primjenu rezultata rada Centra za stručnost u području kibersigurnosti, Europskog razvojnog fonda i svemirskog programa EU-a (spin-ins i spin-offs) u području kibersigurnosti i kiberobrane kako bi se smanjila ranjivost i povećala učinkovitost. EGSO smatra da su aktivnosti obuhvaćene mjerom 7. ključne za europsku suverenost u ključnim tehnološkim područjima. Kibersigurnost i kiberobrana očit su odabir za sinergije sigurnosnog, obrambenog i svemirskog sektora i trebale bi imati visok prioritet. Pritom je posebno važna bliska suradnja javnih tijela i privatnog sektora. |
| --- | --- |

4.7.7.

| 4.7.8. | MJERA 8.: Počevši od prve polovine 2022. Komisija će, u cilju podupiranja revolucionarnih tehnologija, predstaviti inovativne oblike financiranja u cilju poticanja sudjelovanja netradicionalnih aktera, privlačenja novoosnovanih poduzeća i promicanja razmjene ideja u pogledu rješenjâ, oslanjajući se na mogućnosti koje nude programi i instrumenti EU-a, uključujući program Digitalna Europa i Europski razvojni fond. EGSO pozdravlja podupiranje potencijalno revolucionarnih tehnologija kao logičan produžetak tradicionalnijeg pristupa utemeljenog na sposobnostima i predlaže da ga se usko poveže s predviđenim tehnološkim opservatorijem. Za takve aktivnosti podržava i upotrebu Europskog razvojnog fonda i programa Digitalna Europa te na temelju toga preporučuje daljnji razvoj punopravne europske agencije slične agenciji DARPA (3) u srednjoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

4.7.8.

| 4.7.9. | MJERA 9.: EU-ove tehnologije bespilotnih letjelica. Bespilotne letjelice (4) pružaju brojne primjere tehnologija koje se primjenjuju u komercijalnom zrakoplovstvu te u svemirskom, sigurnosnom i obrambenom sektoru. Za tehnologiju bespilotnih letjelica neophodna je razmjena ideja, a uvođenje civilnih i vojnih bespilotnih letjelica u zrakoplovstvo ima i dvojnu namjenu. Stoga EGSO u potpunosti podržava pokretanje vodećeg projekta bespilotnih letjelica kao očigledan izbor i preporučuje da ga se potkrijepi posebnim planom tehnološkog razvoja u kojemu se prioritet daje relevantnim tehnološkim sastavnicama u skladu s njihovom relevantnošću za europsku stratešku autonomiju i tehnološku suverenost. |
| --- | --- |

4.7.9.

| 4.7.10. | MJERA 10.: EU-ov sustav za sigurnu globalnu komunikaciju s pomoću satelitske komunikacijske mreže. EGSO ovaj vodeći projekt smatra izuzetno važnim jer obuhvaća ključne elemente europske autonomije i tehnološke suverenosti. S druge strane, i dalje je nejasno kako će ovaj projekt stvoriti sinergije s obrambenim sektorom ili ostvariti koristi od njih. EGSO vjeruje da su jedna od mogućnosti za dodatne sinergije dodatni kapaciteti korisne nosivosti u toj konstelaciji satelita. To bi moglo uključivati senzore za praćenje u svemiru, čime bi se ostvarile sinergije između dvaju vodećih projekata povezanih sa svemirom. |
| --- | --- |

4.7.10.

| 4.7.11. | MJERA 11.: Upravljanje svemirskim prometom. Upravljanje svemirskim prometom (engl. space traffic management, STM) presudno je za sigurnost svemirske imovine i infrastrukture koja je sve važnija za funkcioniranje suvremenih društava. EGSO stoga podržava pokretanje posebnog vodećeg programa za STM. Istodobno je i zabrinut što je ova inicijativa ograničena na regulatorne i normizacijske aspekte, koji su važni, ali nedovoljni. Komisija bi stoga trebala razmotriti i stvaranje tržišta podataka o praćenju u svemiru (kao što se nastoji učiniti u SAD-u). Kako bi razvila vjerodostojan europski pristup STM-u, Europa bi trebala znatno poboljšati svoje sposobnosti praćenja u svemiru (novi senzori, kapaciteti za analizu i izračune itd.). |
| --- | --- |

4.7.11.

Bruxelles, 8. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Uredba (EU) 2021/697 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi Europskog fonda za obranu i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2018/1092 (SL L 170, 12.5.2021., str. 149.).

1

(2)  Komunikacija o svemirskoj politici (COM(2021) 208 od 21. travnja 2021.).

2

(3)  Agencija za napredne istraživačke projekte u području obrane (DARPA) agencija je za istraživanje i razvoj Ministarstva obrane SAD-a odgovorna za razvoj novih tehnologija.

3

(4)  SL C 129, 11.4.2018., str. 51.

4

---

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/73

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika

(COM(2021) 66 final)

(2021/C 374/12)

| Izvjestitelj: | Timo VUORI |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Christophe QUAREZ |

Izvjestitelj:

Timo VUORI

Suizvjestitelj:

Christophe QUAREZ

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 26.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 16.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 8.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 208/2/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 26.3.2021.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

16.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

8.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

208/2/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja pokretanje nove strategije trgovinske politike EU-a. Povrh globalne pandemije, postoje i prilike i rizici povezani sa svjetskom trgovinom i europskim gospodarstvom. Sada je pravi trenutak za preispitivanje globalnih trgovinskih pravila i trgovinskih pravila EU-a. Kako bi osmislio prave alate, EU će prvo morati analizirati i kvantificirati trgovinske promjene, razlikujući privremene promjene te promjene povezane s pandemijom COVID-19 od stalnih promjena. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO podržava načelo promicanja „otvorene, strateške i održive” trgovinske politike kao načina poboljšanja pristupa tržištu i izjednačavanja uvjeta za sve. U praksi mora poticati održivi rast, konkurentnost, dostojanstven rad i bolji izbor potrošača u Europi. Za pozitivan gospodarski razvoj potrebna je dobra kombinacija vanjskih i unutarnjih politika. Trgovinska politika samo je jedan dio rješenja (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO se slaže da je modernizacija Svjetske trgovinske organizacije (WTO) glavni prioritet s obzirom na njezinu središnju ulogu u stvaranju učinkovite multilateralne matrice za moderan trgovinski program s okolišnim i socijalnim pitanjima. EU stoga mora predvoditi u ambicioznim reformama WTO-a i promicati program za moderan WTO, razbijanjem tabua (tj. socijalnih aspekata trgovine) i održivim rješavanjem sadašnjih i budućih izazova. U tu svrhu EGSO poziva EU i njegove države članice da uspostave stratešku suradnju s ključnim trgovinskim partnerima u pogledu prioritetnih multilateralnih pitanja (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da bi EU trebao promicati bolje multilateralne i bilateralne trgovinske režime i standarde povezane s klimatskim izazovima i socijalnim promjenama, poljoprivredom, borbom protiv korupcije, digitalizacijom, zaštitom okoliša, biološkom raznolikosti, kružnim gospodarstvom i zdravstvenom sigurnosti (3). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO već dugo poziva na to da održivost bude jedan od glavnih elemenata trgovinske politike s obzirom na ključnu ulogu koju trgovina može imati u postizanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Stoga pozdravlja usmjerenost trgovinske politike EU-a na održivost i Pariški sporazum koji postaje osnovni element budućih sporazuma o trgovini i ulaganjima. EGSO ponavlja svoj poziv da se ta ključna značajka proširi i na temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO) (4). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO poziva na ambiciozno jačanje poglavlja o trgovini i održivom razvoju i njihovu stvarnu izvršivost u bilateralnim trgovinskim i investicijskim sporazumima EU-a. Predstojeća revizija trgovine i održivog razvoja sastavni je dio trgovinske strategije EU-a (5). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO u potpunosti podržava jačanje održivosti u globalnim lancima vrijednosti (6). Trgovinskom politikom EU-a mora se podupirati međunarodni rad na izjednačavanju uvjeta u globalnim lancima opskrbe razvojem instrumenata za borbu protiv korupcije i povrede okolišnih, radnih, socijalnih i ljudskih prava. EGSO smatra da EU mora razviti ambiciozno zakonodavstvo za EU, primjerice o dužnoj pažnji u području lanaca opskrbe i održivosti u javnoj nabavi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što se ne spominje ključna uloga civilnog društva u trgovini te naglašava potrebu za jačanjem suradnje s civilnim društvom od oblikovanja do praćenja trgovinskih alata i sporazuma. Poziva na ponovno osnivanje skupine stručnjaka za sporazume o slobodnoj trgovini, kojom je omogućen nejednak i prijeko potreban dubok i redovit angažman u vezi s određenim trgovinskim pitanjima. Također naglašava potrebu za jačanjem unutarnjih savjetodavnih skupina, ključnih institucijskih stupova za praćenje modernih sporazuma o slobodnoj trgovini. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO napominje da EU mora bolje razumjeti važnost globalnih lanaca vrijednosti i njihov utjecaj na poduzeća i građane. Diversifikacija izvora opskrbe kao može biti snažnije sredstvo otpornosti nego njihovo ograničavanje, čemu bi pomogla i uspostava mehanizama praćenja kako bi se izbjegla koncentracija izvora opskrbe na razini poduzeća i u javnoj nabavi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO podržava jačanje otpornosti lanaca vrijednosti, osobito njihovom održivošću. Ekonomija EU-a ovisi o globalnim lancima opskrbe, i to se mora odražavati u „autonomiji EU-a”. Kriza uzrokovana pandemijom COVID-a 19 ukazala je na potrebu za jačanjem autonomije EU-a u kritičnim i strateškim područjima te je važno da EU najprije procijeni svoje slabosti. EGSO podržava rad EU-a na tome da se postigne obveza dužne pažnje u lancima opskrbe kao sredstvu za jačanje njihove otpornosti, čime se poduzećima pomaže u prepoznavanju rizika povezanih sa socijalnim i okolišnim standardima. U tom kontekstu EGSO podržava rad na novom ugovoru UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te konvenciji Međunarodne organizacije rada o dostojanstvenom radu u globalnim lancima opskrbe (7). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO naglašava važnost iskorištavanja širokog raspona sporazuma EU-a o slobodnoj trgovini koji odražavaju vrijednosti EU-a i međunarodne standarde. U slučaju da WTO ne može djelovati ili u potpunosti ostvariti interese EU-a, EU bi u međunarodnoj trgovini trebao računati na te sporazume s vodećim gospodarstvima i gospodarstvima u usponu. Unatoč širokoj mreži više od 60 % vanjske trgovine EU-a i dalje se odvija izvan povlaštenih sporazuma, na temelju općih pravila WTO-a. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO poziva EU da osigura ambiciozne sporazume o slobodnoj trgovini s trgovinskim partnerima, posebno u Aziji i Americi. Pri izgradnji strateških partnerstava sa susjednim zemljama EU-a i zemljama kandidatkinjama, uključujući sredozemne i afričke zemlje, EGSO naglašava stratešku važnost produbljivanja partnerstava, osobito sa SAD-om. Nadalje, EU mora nastaviti poboljšavati trgovinske odnose i uspostaviti ravnopravne uvjete s Azijom i Latinskom Amerikom. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO napominje da EU mora osigurati jednostavniji postupak između pregovora i ratifikacije trgovinskih i investicijskih sporazuma EU-a radi ugleda EU-a kao trgovinskog partnera. Od početka mandata i tijekom pregovora (8), Komisija mora surađivati s Europskim parlamentom i civilnim društvom, posebno putem EGSO-a, kako bi se uzela u obzir i rješavala zabrinutost, te osigurali jednostavniji postupci ratifikacije. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EGSO pozdravlja konkretne mjere za provedbu, unapređenje i osiguravanje djelotvorne provedbe postojećih sporazuma EU-a o slobodnoj trgovini. One su vrijedno sredstvo kojim bi EU mogao podržati protok robe i usluga u globalnim lancima opskrbe i osigurao svoju veću otpornost. Glavni službenik za nadzor provedbe trgovinskih pravila trebao bi povećati dosljednost provedbe i izvršenja sporazuma EU-a i WTO-a, uključujući poglavlja o trgovini i održivom razvoju. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO pozdravlja odlučnost EU-a u jednostranoj obrani vrijednosti i trgovinskih obveza EU-a kad su sve druge mogućnosti iscrpljene. Također bi trebalo uzeti u obzir sve moguće političke i gospodarske posljedice takvih odluka. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO podržava kontinuiranu upotrebu pomoći za trgovinu u EU-u kako bi se zemljama u razvoju pomoglo u provedbi trgovinskih sporazuma i poduprla usklađenost s pravilima i standardima, posebno u vezi s održivim razvojem. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EGSO naglašava potrebu za jamčenjem ravnopravnih uvjeta za poljoprivredni sektor Europske Unije. Europski poljoprivredni proizvodi trebali bi imati bolji pristup tržištu trećih zemalja, a isto tako uvezeni proizvodi iz trećih zemalja moraju ispunjavati europske standarde održivosti i sigurnosti hrane. Sporazumima o slobodnoj trgovini EU-a moraju se poštovati sanitarne i fitosanitarne odredbe EU-a te se mora poštovati načelo predostrožnosti (9). |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EGSO pozdravlja stavljanje posebnog naglaska na mala i srednja poduzeća (MSP-ove) na svim razinama u novoj trgovinskoj politici (10). Ponovno poziva na ulaganje većih napora kako bi se izvijestilo o utjecaju međunarodne trgovine na poduzeća i građane. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Opće napomene

| 2.1. | EGSO pozdravlja zahtjev Komisije za razmjenu stajališta i ideja o tome kako osigurati da nova trgovinska politika EU-a donosi rezultate za poduzeća i građane. Posebno se slaže s hitnošću tog preispitivanja s obzirom na konkretnu ulogu koju trgovina može imati u oporavku od pandemije COVID-a 19. Trgovina je prioritet EGSO-a i zato je uvelike pridonio opsežnim javnim savjetovanjima (11). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Međunarodna trgovina ključna je kako za europsko gospodarstvo tako i za građane. Njome se osigurava više od 35 milijuna radnih mjesta u EU-u, od čega 45 % ovisi o stranim ulaganjima. MSP-ovi čine više od 85 % svih izvoznika iz EU-a. Međunarodna trgovina čini 43 % bruto domaćeg proizvoda EU-a. Jedinstveno tržište EU-a s 450 milijuna potrošača i BDP-om od 25 000 eura po stanovniku čine EU privlačnim i najvećim potrošačkim tržištem na svijetu. EU je svjetski predvodnik u trgovini poljoprivredno-prehrambenim proizvodima i vodeći trgovinski partner za više od 80 zemalja, što u cijelosti čini EU najvećim međunarodnim trgovcem. Gospodarstvo EU-a čvrsto je isprepleteno u ostatak svijeta. |
| --- | --- |

2.2.

Važnost otvorene i uključive međunarodne trgovine za europsko gospodarstvo i ljude

| 2.3. | EGSO podržava nastavak glavne misije EU-a u području trgovinske politike: otvaranje tržišta za europsku robu, usluge, ulaganje i javnu nabavu, uz smanjenje i uklanjanje neopravdanih trgovinskih prepreka u trećim zemljama te osiguravanje ravnopravnih uvjeta s međunarodnim i bilateralnim trgovinskim režimima. Nadalje, EGSO smatra da je ključno da se trgovinskom politikom promiču vrijednosti EU-a i međunarodni standardi, potiče održivi razvoj, suzbijaju klimatske promjene i jača sigurnost. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO izražava zadovoljstvo time što trgovinska strategija odgovara na glavna pitanja nekih dionika i dionica oko kojih su izrazili zabrinutost tijekom javnog savjetovanja. Međutim, u njemu se ne razmatraju načini poboljšanja sudjelovanja civilnog društva u trgovinskoj politici (12). EGSO naglašava potrebu za kontinuiranom suradnjom s civilnim društvom na nacionalnoj razini i razini EU-a, i nakon revizije uspostavljenog dijaloga s civilnim društvom, kako bi se osiguralo da trgovinska politika dodaje vrijednost našem svakodnevnom životu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kriza uzrokovana COVID-om 19 ukazala je na slabosti globalnog trgovinskog sustava i radnika u lancima opskrbe (13) u slučaju zdravstvene krize. Gubitak kontrole nad vrijednosnim lancima i ostvarivanje industrijske ovisnosti EU-a potaknuli su pitanja o povezanosti zdravlja i trgovine. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Posebne napomene

Upotreba „otvorene strateške autonomije” na vješt način

| 3.1. | EGSO podržava ideju otvorene strateške autonomije EU-a. EU mora strateški postupati kako bi uz pomoć svojih modernih trgovinskih i investicijskih politika zadržao otvorenost i očuvao ravnopravne uvjete. Mora promicati otvorenu i poštenu trgovinu utemeljenu na pravilima te zaštititi poduzeća, radnike i potrošače od nepoštenih trgovačkih praksi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Jačanje otpornosti i održivosti strateški je izbor za EU. Potrebno je pronaći pravu ravnotežu između otvorenosti i autonomije europskog gospodarstva. Otpornost će se postići samo pomoću održivosti. |
| --- | --- |

3.2.

Bolje razumijevanje povećanja otpornosti i održivosti vrijednosnih lanaca

| 3.3. | Trgovinska politika EU-a može imati ključnu ulogu u oporavku nakon COVID-a 19 s obzirom na duboku integraciju našeg gospodarstva u globalne vrijednosne lance. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EU mora temeljito procijeniti svoju ovisnost o svijetu i globalnim lancima opskrbe. Uvoz može dovesti do otpornosti diversifikacijom izvora opskrbe (14). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Potrebno je poboljšati koordinaciju i otpornost na multilateralnoj razini, posebno u Ujedinjenim narodima, uključujući Međunarodnu organizaciju rada (ILO), Svjetsku trgovinsku organizaciju (WTO) i Organizaciju za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD). Na primjer, EU mora bolje iskoristiti međunarodne instrumente kao što su Deklaracija Međunarodne organizacije rada o multinacionalnim poduzećima (15) ili novi pokazatelji kvalitete izravnih stranih ulaganja OECD-a o učincima održivog razvoja (16). Mora poduprijeti proširenje Sporazuma WTO-a o farmaceutskim proizvodima uključivanjem većeg broja proizvoda i zemalja. Nadalje, trebalo bi nastaviti liberalizaciju trgovine zdravstvenim tehnologijama i proizvodima. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EU će i dalje ovisiti o uvozu razne robe i usluga, od sirovina do visoke tehnologije. Ključno je osigurati da tržište EU-a ostane otvoreno. U digitalnom gospodarstvu EU mora podupirati „pametnu tehnološku suverenost” u kojoj digitalna trgovina omogućuje neometan protok inovacija i visokotehnoloških proizvoda i usluga pri zaštiti europskih vrijednosti i normi u području privatnosti podataka i kibersigurnosti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EU može podržati vraćanje proizvodnje u Europu stvaranjem boljeg poslovnog okruženja za ulaganja, inovacije i proizvodnju. Diversifikacija lanaca opskrbe može biti važan korak za jačanje otpornosti. Stoga EU mora podupirati poduzeća u njihovim poslovnim odlukama pružanjem čvrstih i pravednih poslovnih uvjeta na temelju bilateralnih sporazuma o slobodnoj trgovini EU-a i jedinstvenog tržišta EU-a. |
| --- | --- |

3.7.

Potreba za reformom WTO-a i globalnim pravilima za održiviju i pravedniju globalizaciju

| 3.8. | EGSO podržava aktivnu ulogu EU-a u oblikovanju globalnih pravila (17). 2021. bi mogla biti prekretnica za upravljanje trgovinom, stoga EGSO podržava predanost EU-a otvorenom multilateralnom trgovinskom sustavu utemeljenom na pravilima s reformiranim WTO-om (18). Dio rasprave o reformama WTO-a odnosi se na to da EU i njegove države članice moraju iskoristiti svoj utjecaj i proaktivno surađivati, stvarajući strateške saveze s partnerima istomišljenicima, kako bi osigurali poštovanje međunarodnih standarda rada, koje je utvrdio i nadzirao ILO. Kao pozitivan primjer i priliku za jačanje tog ambicioznog preoblikovanja, EGSO pozdravlja nedavni prijedlog SAD-a da se u okviru tekućih pregovora WTO-a o subvencijama za ribarstvo počne rješavati globalni problem prisilnog rada na ribarskim plovilima (19). |
| --- | --- |

3.8.

Načini promicanja zelene tranzicije s odgovornim i održivim lancima vrijednosti

| 3.9. | Trgovinska politika EU-a trebala bi biti u skladu s politikom zelenog plana EU-a, uključujući nove zahtjeve u pogledu digitalne, zelene i pravedne tranzicije. Stoga je važno provesti pripreme za nove instrumente kao što je mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika, koji moraju biti u skladu s pravilima WTO-a, djelotvorni u borbi protiv klimatskih promjena i korisni za konkurentnost industrije EU-a (20). EGSO podržava otvaranje dijaloga sa zemljama koje nisu članice EU-a i glavnim trgovinskim partnerima kao što su SAD i Kina (21). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Globalni lanci opskrbe ključni su elementi međunarodne trgovine i gospodarstva. Složeni su, raznoliki i fragmentirani, sa svim mogućnostima i rizicima. EGSO poziva EU da prikupi više podataka o pozitivnim i negativnim učincima globalnih lanaca opskrbe za EU (22). |
| --- | --- |

3.10.

Iskorištavanje regulatornog učinka EU-a

| 3.11. | EU je najveći trgovac uslugama na svijetu. Trgovinskom politikom EU-a može se poduprijeti takvo globalno poslovno okruženje u kojem pružatelji usluga iz EU-a mogu rasti, uvoditi inovacije i biti konkurentni. Digitalna trgovina važna je na globalnoj razini, posebno zbog promjena uzrokovanih COVID-om 19. EU mora težiti brzom i ambicioznom sporazumu WTO-a o digitalnoj trgovini. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Trgovinska politika EU-a trebala bi nadopunjavati mjere poduzete u okviru drugih međunarodnih regulatornih organizacija, kao što je rad OECD-a na gospodarskim i poreznim režimima. Njime bi se trebala podupirati uspostava učinkovitih sustava suradnje između poreznih tijela, tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnih tijela u partnerskim zemljama. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Strategijom EU-a trebala bi se optimizirati mogućnost aktiviranja svih njegovih jednostranih, bilateralnih i multilateralnih instrumenata: obvezujuća priroda poglavljâ o „održivom razvoju” u sporazumima o trgovini i ulaganju, instrumenti trgovinske zaštite, filtriranje stranih ulaganja, borba protiv trgovinskih prepreka, obraćanje tijelu WTO-a za rješavanje sporova ili mehanizmi savjetovanja i rješavanja sporova u bilateralnim trgovinskim sporazumima. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EU-u su potrebni učinkoviti instrumenti za trgovinsku zaštitu: kraća razdoblja za uvođenje privremenih mjera, manje istraživačkog opterećenja za EU industrije te jači instrumenti stranih subvencija. Ako određene prakse znatno štete komercijalnim interesima EU-a, EU bi mogao razmotriti ad hoc alat, izvan okvira Uredbe o ostvarivanju prava, kojim bi se omogućilo prilagođavanje uvjeta za pristup tržištu bez uzajamnih obveza. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Nove partnerske zemlje s kojima EU pregovara o sporazumima o slobodnoj trgovini, kao preduvjet za sklapanje trgovinskog sporazuma, trebale bi dokazati da su u potpunosti usklađene s temeljnim konvencijama Međunarodne organizacije rada. Te konvencije moraju biti ključan element bilo kojeg sporazuma o slobodnoj trgovini. Ako partnerska zemlja nije ratificirala ili pravilno provela te konvencije ili pak nije dokazala jednaku razinu zaštite, EGSO poziva na uspostavu obvezujućeg i provedivog plana za ratifikaciju uz tehničku pomoć Međunarodne organizacije rada. Plan bi također trebao biti dio poglavlja o trgovini i održivom razvoju kako bi se osiguralo pravodobno ispunjavanje tih obveza. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Osim toga, svaki sporazum o slobodnoj trgovini EU-a mora se temeljiti na učinkovitijoj politici evaluacije EU-a, čime se poboljšavaju njegove procjene učinka na gospodarstvo i održivost te ex post evaluacija nakon pet godina (23). Njome se moraju predvidjeti kompenzacijske mjere kako bi se ublažili mogući negativni učinci. Naposljetku, EU mora ojačati i bolje iskoristiti svoje instrumente kako bi osigurao uvjete za pošteno tržišno natjecanje s državama koje nisu članice EU-a. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Javna nabava EU-a trebala bi biti otvorena samo poduzećima iz zemalja koje poštuju temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada i Pariški klimatski sporazum. EU je svoju javnu nabavu otvorio državama koje nisu članice EU-a, od kojih mnoge još nisu uzvratile istom mjerom, što šteti europskim poduzećima. Ključno je dovršiti Uredbu o instrumentu za međunarodnu javnu nabavu kako bi se ojačao položaj EU-a. EU mora promicati najbolje prakse o načinima uključivanja kriterija za zaštitu okoliša i socijalnih kriterija u javnu nabavu (24). |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EU mora i dalje upotrebljavati pomoć za trgovinu u EU-u kako bi se zemljama u razvoju pomoglo u provedbi trgovinskih sporazuma i poduprla usklađenost s pravilima i standardima, posebno u vezi s održivim razvojem. Mora izgraditi pravedan i uspješan gospodarski odnos između EU-a i zemalja u razvoju kako bi se smanjilo siromaštvo i stvorila pristojna radna mjesta. Potrebno je izgraditi snažniju vezu između povlaštenog pristupa i usklađenosti s međunarodnim standardima, kao što su radnička i ljudska prava. |
| --- | --- |

3.18.

Bruxelles, 8. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 364, 28.10.2020., str. 108.; SL C 47, 11.2.2020., str. 38.

1

(2)  SL C 364, 28.10.2020., str. 53.

2

(3)  SL C 364, 28.10.2020., str. 37.

3

(4)  SL C 129, 11.4.2018, str. 27.

4

(5)  Samoinicijativno mišljenje REX/535 koje se odnosi na to trebalo bi biti usvojeno u rujnu 2021.

5

(6)  SL C 429, 11.12.2020, str. 197.

6

(7)  SL C 97, 24.3.2020, str. 9.

7

(8)  Tome posvećeno samoinicijativno mišljenje REX/536 trebalo bi biti usvojeno početkom 2022.

8

(9)  SL C 429, 11.12.2020., str. 66.

9

(10)  SL C 429, 11.12.2020., str. 210.

10

(11)  EESC Follow-up Committee on International Trade contribution to Trade policy review (Odbor za praćenje EGSO-a o doprinosu međunarodne trgovine reviziji trgovinske politike), rujan 2020.

11

(12)  Tome posvećeno samoinicijativno mišljenje REX/536 trebalo bi biti usvojeno početkom 2022.

12

(13)  SL C 429, 11.12.2020., str. 197.

13

(14)  Povremena publikacija ECIPE-a br. 06/2020 Globalization Comes to the Rescue: How Dependency Makes Us More Resilient (Globalizacija pritječe u pomoć: kako nas je ovisnost učinila otpornijima); Kommers Kollegium izvješće Improving Economic Resilience Through Trade (Poboljšanje gospodarske otpornosti trgovinom), 2020.

14

(15)  Tripartite Declaration of Principles concerning Multinational Enterprises and Social Policy (MNE Declaration) (2017) (Tripartitna deklaracija o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku, iz 2017.)

15

(16)  https://www.oecd.org/investment/fdi-qualities-indicators.htm

16

(17)  SL C 364, 28.10.2020., str. 53.

17

(18)  SL C 159, 10.5.2019, str. 15.

18

(19)  The use of Forced Labor on Fishing Vessels (Korištenje prisilnog rada na ribarskim plovilima), Podnesak Sjedinjenih Američkih Država WTO-u, 26. svibnja 2021. https://ustr.gov/sites/default/files/IssueAreas/Trade%20Organizations/WTO/US.Proposal. Forced.Labor.26May2021.final%5B2 %5D.pdf

19

(20)  OJ C 429, 11.12.2020., str. 122.; predstojeće mišljenje NAT/834 o mehanizmu za graničnu prilagodbu emisija ugljika.

20

(21)  SL C 364, 28.10.2020., str. 37.

21

(22)  SL C 429, 11.12.2020., str. 197.

22

(23)  SL C 47, 11.2.2020., str. 38.

23

(24)  SL C 429, 11.12.2020., str. 197.

24

---

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/79

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – Nova agenda za Sredozemlje”

(JOIN(2021) 2 final)

(2021/C 374/13)

| Izvjestiteljica: | Helena DE FELIPE LEHTONEN |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Helena DE FELIPE LEHTONEN

| Zahtjev za savjetovanje: | 26.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Plenarne skupštine: | 23.3.2021. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 16.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 215/1/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

26.3.2021.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Plenarne skupštine:

23.3.2021.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

16.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

215/1/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja činjenicu da se u Komunikaciji iznova potvrđuje predanost vladavini prava, ljudskim i temeljnim pravima, ravnopravnosti, demokraciji i dobrom upravljanju kao temeljima razvoja ravnopravnih, uključivih i stoga prosperitetnih društava te da je osobiti naglasak stavljen na mlade, žene i skupine u nepovoljnom položaju. Istodobno pozdravlja nove socijalne ciljeve samita u Portu koji moraju utjecati na provedbu Zajedničke komunikacije. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO s velikim zadovoljstvom primjećuje predanost EU-a promicanju kulture vladavine prava u bliskoj suradnji s civilnim društvom i poslovnom zajednicom. Organizacije civilnog društva i socijalnih partnera i dalje su ključni partneri u oblikovanju i praćenju suradnje u EU-u. EGSO-ova skupina za temeljna prava i vladavinu prava dobar je primjer jačanja organizacija civilnog društva u državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO srdačno pozdravlja prijedloge za bolju uključenost privatnog sektora u razvoj regije kako bi se nadopunila potrebna javna ulaganja te produbio dijalog između javnog i privatnog sektora u cilju osiguravanja socijalne i gospodarske održivosti, što će dovesti do otvaranja dostojanstvenih radnih mjesta. Taj bi pristup trebalo poticati na regionalnoj euromediteranskoj razini te na nacionalnim i lokalnim razinama. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja odlučnu potporu jačanju suradnje u okviru multilateralnih foruma, u čijem je središtu UN, posebno u području mira i sigurnosti, kako bi se razvila zajednička rješenja i riješila pitanja koja ometaju stabilnost i napredak, unatoč činjenici da nakon 25 godina Barcelonskog procesa isti problemi i dalje muče regiju kad je riječ o miru, sigurnosti i gospodarskom razvoju. Odbor poziva na djelovanje koje se temelji na sinergijama između instrumenata predviđenih Poveljom UN-a i strategijom EU-a za sigurnosnu uniju te smatra da je potrebno znatno povećati napore EU-a u regiji. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO smatra da je važno poboljšati regionalnu, podregionalnu i međuregionalnu suradnju, prije svega putem Unije za Mediteran, Lige arapskih država, Afričke unije, Dijaloga 5 + 5 ili drugih regionalnih aktera i organizacija koje podupiru pragmatične inicijative s višerazinskim upravljanjem temeljene na promjenjivoj geometriji i triangulaciji, čime se promiče suradnja s čitavim afričkim kontinentom te regijama Perzijskog zaljeva i Crvenog mora. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO ističe da naglasak mora biti na uklanjanju temeljnih uzroka migracija u pojedinim partnerskim zemljama. U skladu s ciljevima održivog razvoja ljudima treba osigurati pristojan život, zapošljavanje i mogućnosti u njihovim zemljama kako ne bi migrirali zbog nedostatka životnih prilika. Primjeri toga bili bi bolji pristup obrazovanju ili mjere za otvaranje kvalitetnih radnih mjesta. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO poziva EU da se pobrine za to da se zelena tranzicija ne smatra modelom nametnutim izvana. U tim se nastojanjima preporučuje ulaganje u kampanje informiranja te uključivanje civilnog društva. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO ističe da se u Komunikaciji naglasak stavlja na ključnu ulogu koju socijalni partneri i organizacije civilnog društva – formalne i neformalne – imaju kao glavni akteri u oblikovanju i provedbi javnih politika te kao mehanizmi kontrole poštovanja prava građana i vladavine prava. U tome važnu ulogu imaju sindikati i poslovne organizacije u okviru socijalnog dijaloga. Odbor stoga smatra da je od ključne važnosti da EU na euromediteranskoj razini podupire i promiče djelovanje različitih institucija i mreža organizacija civilnog društva u širokom smislu te riječi kako bi im se omogućio nastavak rada u najboljim mogućim uvjetima. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da rodna ravnopravnost nije samo univerzalno priznato ljudsko pravo, već i da je neophodna za dobrobit, gospodarski rast, blagostanje, dobro upravljanje, mir i sigurnost; moramo poduzeti više, među ostalim uključivanjem rodne dimenzije u sve programe suradnje i ciljane mjere, u skladu s trećim akcijskim planom EU-a za rodnu ravnopravnost. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Opće napomene

| 2.1. | U cilju obnove i jačanja strateškog partnerstva između Europske unije i njezinih partnera iz južnog susjedstva, Visoki predstavnik Unije usvojio je 9. veljače 2021. novu političku izjavu, tj. komunikaciju „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – Nova agenda za Sredozemlje”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cilj namjenskog gospodarskog i investicijskog plana za južno susjedstvo jest osigurati bolju kvalitetu života ljudi u regiji i gospodarski oporavak u kojem nitko neće biti zapostavljen. Plan će, među ostalim, obuhvatiti i zdravstvene učinke pandemije bolesti COVID-19 te ojačati provedbu instrumenta COVAX i održivu javnu infrastrukturu. Poštovanje ljudskih prava i vladavina prava sastavni su dijelovi Komunikacije i ključni za osiguranje povjerenja građana u institucije. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U okviru EU-ovog novog Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, za njegovu će se provedbu u razdoblju od 2021. do 2027. osigurati do sedam milijardi EUR čime bi se u idućem desetljeću u regiji moglo iskoristiti do 30 milijardi EUR privatnih i javnih ulaganja. Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju EU će poticati održivo ulaganje i u okviru Europskog fonda za održivi razvoj plus (EFOR+) korištenjem kapitala za dopunu izravnih subvencija za vanjsku suradnju. EFOR+ poduprijet će se Jamstvom za vanjsko djelovanje u iznosu od 53 400 milijuna EUR, a njime će biti obuhvaćen i zapadni Balkan. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nova je agenda usmjerena na pet područja politike:






  — | ljudski razvoj, dobro upravljanje i vladavinu prava, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

ljudski razvoj, dobro upravljanje i vladavinu prava,

| — | otpornost, blagostanje i digitalnu tranziciju, |
| --- | --- |

—

otpornost, blagostanje i digitalnu tranziciju,

| — | mir i sigurnost, |
| --- | --- |

—

mir i sigurnost,

| — | migracije i mobilnost, |
| --- | --- |

—

migracije i mobilnost,

| — | zelenu tranziciju. |
| --- | --- |

—

zelenu tranziciju.

3.   Kontekst komunikacije „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – Nova agenda za Sredozemlje”

| 3.1. | Dvadeset pet godina nakon Deklaracije iz Barcelone novom, ambicioznom i inovativnom agendom za Sredozemlje predlaže se obnavljanje euromediteranskog partnerstva.






  — | 2004.: uspostava europske politike susjedstva, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

2004.: uspostava europske politike susjedstva,

| — | 2008.: osnivanje Unije za Mediteran kao međuvladine organizacije, |
| --- | --- |

—

2008.: osnivanje Unije za Mediteran kao međuvladine organizacije,

| — | 2015.: preispitivanje europske politike susjedstva kojim stabilizacija i sigurnost postaju glavni ciljevi politike, |
| --- | --- |

—

2015.: preispitivanje europske politike susjedstva kojim stabilizacija i sigurnost postaju glavni ciljevi politike,

| — | 2020.: prijedlog Europske komisije o novom paktu o migracijama i azilu. |
| --- | --- |

—

2020.: prijedlog Europske komisije o novom paktu o migracijama i azilu.

| 3.2. | Radni dokument o investicijskom planu za južno susjedstvo sadrži konkretne prijedloge za inicijative u četiri od pet prioritetnih područja. Investicijski plan treba osmisliti isključivo u suradnji s državama članicama, po mogućnosti zajedničkim programiranjem. U postupak programiranja vrlo je važno uključiti organizacije civilnog društva i socijalne partnere. Isto tako, plan ulaganja mora biti dostupan tim socijalnim akterima. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Ljudski razvoj, dobro upravljanje i vladavina prava

| 4.1. | Vrlo je važno promicati vladavinu prava u partnerskim zemljama. U tome glavnu ulogu imaju društvene organizacije, posebice sindikati, čime se osigurava provedba socijalnih i radničkih prava. U regiji se u skladu s time mora promicati „održiv gospodarski rast” (1). EU može imati ključnu ulogu u poboljšanju poslovnog okruženja kako bi se privatnim poduzećima omogućilo da se ukorijene i razviju, izbjegavajući pri tome birokraciju i olakšavajući osnivanje novih poduzeća. U tom bi pogledu poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća, mogla istinski napredovati i stvarati kvalitetna radna mjesta koja posebno doprinose borbi protiv društvenih uzroka neželjene migracije. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nadalje, dobrim upravljanjem, vladavinom prava i ljudskim pravima, uključujući socijalna i radnička prava, socijalnim dijalogom i jednakim pristupom pravosuđu potiču se mir, uključivo blagostanje i stabilnost. EGSO potiče na to da se, s obzirom na Program održivog razvoja do 2030., veća pažnja posveti pravilima Međunarodne organizacije rada (MOR) (2) i njihovoj učinkovitoj provedbi u partnerskim zemljama. Za poboljšanje suradnje EU-a i partnerskih zemalja ključno je smanjenje birokracije. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Dobar primjer pristupa dobrog upravljanja u regiji jest jasna usmjerenost na pružanje potpore Uniji za Mediteran kao forumu za razmjenu i suradnju. U rujnu 2020. EGSO je obnovio svoj Memorandum o razumijevanju kako bi povećao uključenost gospodarskih i socijalnih aktera iz zemalja Unije za Mediteran radi postizanja ciljeva Pariške deklaracije iz 2008. o aktivnom sudjelovanju civilnog društva. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO potiče suradnju s južnim partnerima na promicanju uspostave zdravih informacijskih okruženja i slobode medija kao mjera za suzbijanje dezinformacija i pogrešnih informacija. Važno je poticati dobro upravljanje kroz učinkovitu, pravednu i transparentnu javnu upravu, odlučniju borbu protiv korupcije i jednak pristup pravosuđu. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Jačanje otpornosti, izgradnja blagostanja i iskorištavanje digitalne tranzicije

| 5.1. | U Komunikaciji se predlaže da se južnim partnerima pomogne tako „da se iskoristi digitalna transformacija i bude konkurent u globalnom digitalnom gospodarstvu”. Posebno bi trebalo promicati vještine radnika, samozaposlenih i poduzetnika da budu spremni za digitalnu transformaciju u svijetu rada (3). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Trgovina i ulaganja pridonose razvoju regije. Odbor pozdravlja potporu integraciji sjevernoafričkih zemalja u kontinentalno područje slobodne trgovine u Africi (AfCFTA). Međutim, potrebno je promicati i regionalno gospodarsko umrežavanje sjevernoafričkih partnerskih zemalja. U skladu s tim trebalo bi poticati uklanjanje necarinskih prepreka trgovini, što je glavna smetna trgovinskoj integraciji u regiji). uzimajući pritom u obzir postojeće gospodarske asimetrije. Na primjer, pregovori EU-a s Tunisom i Marokom o detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine (DCFTA) obustavljeni su jer postojeće asimetrije nisu u dovoljnoj mjeri uzete u obzir (4). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Posebno je istaknuto stvaranje prilika za mlade u okviru programa potpore za zapošljavanje i obrazovanje s naglaskom na poboljšanje pristupa financiranju, prije svega za mala i srednja poduzeća, koja su uvjerljivo najveći poslodavci u regiji, upotrebom novih financijskih instrumenata kao što je poduzetnički kapital. Također je poželjno uspostaviti mehanizme za prijelaz s neformalnog na formalno gospodarstvo koje se temelji na samozapošljavanju i kvalitetnim radnim mjestima. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EGSO smatra da su obrazovanje i strukovno osposobljavanje, uključujući program Erasmus+ na Sredozemlju, prioritet za mlade, te da predstavljaju priliku za zapošljavanje i potiču prelazak iz škole na posao. Digitalna infrastruktura prioritet je u regiji, a učinak digitalizacije na rad na daljinu omogućuje radnicima više autonomije i bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života (5). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Cilj jačanja suradnje u području kibersigurnosti i upotrebe digitalne tehnologije za izvršavanje zakonodavstva „uz potpuno poštovanje ljudskih prava i građanskih sloboda” razlog je za zabrinutost zbog ranijeg nedostatka transparentnosti u pogledu poštovanja ljudskih prava u regiji. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Mir i sigurnost

| 6.1. | Unutarnji sukobi i regionalni sporovi koji bjesne u regiji (Zapadna Sahara, Libija, Izrael/Palestina, Sirija) veliki su izazov. U Komunikaciji se ističe važnost normalizacije odnosa između Izraela i nekih arapskih država za pokretanje novih inicijativa. EGSO smatra da su socijalni dijalog između različitih kultura i civilizacija te uzajamno poštovanje temelj mira, stabilnosti i zajedničkog blagostanja u regiji. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | U borbi protiv ekstremizma, radikalizacije, kiberkriminaliteta i organiziranog kriminala moraju se poštovati ponajprije vladavina prava i ljudska prava. Izvanredno stanje iznimna je mjera tijekom koje se temeljna prava građana moraju i dalje u potpunosti poštovati. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | U Komunikaciji se obećava jačanje policijske i pravosudne suradnje EU-a i zemalja južnog partnerstva u okviru europske politike susjedstva, među ostalim dogovaranjem sporazuma o suradnji između EU-a i pojedinačnih južnih susjeda. S obzirom na dugu povijest suradnje, izjava da će EU „surađivati s južnim partnerima kako bi se osiguralo da njihovi sustavi za izvršavanje zakonodavstva, kao i njihovi pravosudni sustavi zadovoljavaju visoke standarde zaštite podataka i poštuju ljudska prava” predstavlja korak naprijed u smislu zajedničkog pristupa. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Migracije i mobilnost

| 7.1. | Odredbe Komunikacije o upravljanju migracijama otvaraju mogućnost da bi financijska pomoć mogla, barem djelomično, ovisiti o suradnji u ovom području. EGSO podržava činjenicu da će EU aktivno raditi na rješavanju temeljnih uzroka nezakonitih migracija i prisilnog raseljavanja rješavanjem sukoba i prevladavanje društveno-gospodarskih izazova, koje je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala, s pomoću rješenja prilagođenih partnerima na južnom Sredozemlju. Poštovanje ljudskih prava (Ženevska konvencija) temelj je svake suradnje u području migracija. Na nespremnost na suradnju može se odgovoriti jedino „poticajima” (6). |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | U Komunikaciji se predlaže promicanje „partnerstava za privlačenje talenata” navedenih u Novom paktu EU-a o migracijama i azilu. Čini se da je cilj tog novog instrumenta poticati suradnju s trećim zemljama. To bi moglo biti područje za povezivanje strukovnog osposobljavanja, poslovnog umrežavanja, međuregionalnih lanaca vrijednosti i kružne migracije u korist ljudi i gospodarstava s obje strane Sredozemlja. U svakom se slučaju ti planovi moraju uskladiti s potrebom zadržavanja dovoljno kvalificirane radne snage u partnerskim zemljama, što je ključno za njihov održivi gospodarski razvoj. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Zelena tranzicija: otpornost na klimatske promjene, energija i okoliš

| 8.1. | U Komunikaciji se prepoznaje potencijal južnog susjedstva za razvoj obnovljivih izvora energije, posebice solarne energije i energije vjetra, te proizvodnju vodika koja se smatra „novim strateškim prioritetom”. Taj je potencijal jasno povezan s europskim zelenim planom i sve većom integracijom prioriteta održivog razvoja u međunarodnu globalnu suradnju. U tom kontekstu EGSO ističe da je uz (međunarodne) velike projekte vrlo važno podupirati projekte koji imaju izravan socioekonomski učinak na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Europski zeleni plan trebalo bi iskoristiti kako bi se osigurale pogodnosti za poljoprivredu, ključni gospodarski sektor u većini zemalja izvan EU-a, uz inicijative kojima je cilj ponovno otkrivanje i zaštita Sredozemnog mora. Plavo gospodarstvo snažan je alat za upravljanje zajedničkim bogatstvima na Sredozemlju, a EGSO ističe potrebu za razmatranjem ministarske deklaracije Unije za Mediteran o održivom plavom gospodarstvu u zapadnom Sredozemlju. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | EGSO smatra da su zaključci iz prvog izvješća o procjeni stanja u Sredozemlju u pogledu posljedica klimatskih i okolišnih promjena u regiji koje je sastavila Mreža mediteranskih stručnjaka za klimu i promjene u okolišu (MedECC), a financirala Unija za Mediteran, posebno relevantni jer se promiču područja za suradnju obiju obala Sredozemnog mora koje se suočavaju s istim izazovima u smislu održive otpornosti na klimatske promjene kako bi se olakšao prelazak na zeleno, plavo i kružno gospodarstvo u regiji. |
| --- | --- |

8.3.

9.   Rodna ravnopravnost i prava žena, LGBTIQ+ osobe i osobe s invaliditetom na obje strane Sredozemlja

| 9.1. | Ekstremni desničarski nacionalistički pokreti u Europi te konzervativni i islamistički pokreti na južnoj obali koriste se tradicionalnim i religijskim jezikom i u zadnje vrijeme sve češće istupaju protiv rodne ravnopravnosti. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | EGSO pozdravlja inicijativu Unije za Mediteran da se u obliko konkretnih pokazatelja uspostave dobrovoljni mehanizmi za nadzor obveza koje su preuzele vlade u regiji u pogledu standardâ rodne ravnopravnosti u obliku konkretnih pokazatelja. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Pandemija bolesti COVID-19 samo je pogoršala situaciju. Prvo, neliberalne i autokratske vlade iskoristile su priliku da nastave napadati prava žena i LGBTIQ+ osoba. Drugo, razne mjere koje su vlade poduzele u odgovoru na pandemiju pogoršale su uvjete života žena, LGBTIQ+ osoba i osoba s invaliditetom zbog čega je nužno promicati inicijative za zaštitu prava tih skupina te njihovo socioekonomsko, građansko i političko sudjelovanje. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Europska unija trebala bi povećati napore i suradnju na terenu kako bi se osiguralo poštovanje temeljnih prava LGBTIQ+ osoba bez iznimke, jačanje njihova sudjelovanja u javnom životu te izbjegao njihov kazneni progon (7). |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Iako su brojne partnerske zemlje potpisale Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, potrebni su daljnji napori za poboljšanje njihove životne situacije. Stoga bi se Europska unija trebala posebno angažirati na provedbi prava osoba s invaliditetom kako je utvrđeno u Konvenciji UN-a. |
| --- | --- |

9.5.

Bruxelles, 7. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Ciljevi održivog razvoja, Cilj br. 8: Dostojanstven rad i gospodarski rast.

1

(2)  Kako je utvrđeno u temeljnim konvencijama, a posebno u Tripartitnoj deklaraciji Međunarodne organizacije rada o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku (točka 2.2 mišljenja Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Obveza dužne pažnje” (SL C 429, 11.12.2020., str. 136.).

2

(3)  Točke 2.4.1 i 2.4.4 informativnog izvješća Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Digitalizacija i MSP-ovi na Sredozemlju” (REX/519).

3

(4)  Točke 3.2.9 i 4.1.2 mišljenja Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „EU i Afrika: Ostvarivanje ravnopravnog razvojnog partnerstva temeljenog na održivosti i zajedničkim vrijednostima” (SL C 429, 11.12.2020., str. 105.) i točke 4.1 i 6.1 mišljenja Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Vanjska pomoć, ulaganja i trgovina kao instrumenti za smanjenje uzroka gospodarskih migracija, s posebnim naglaskom na Africi” (SL C 97, 24.3.2020., str. 18.).

4

(5)  Točke 2.4.1 i 2.4.7 informativnog izvješća Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Digitalizacija i MSP-ovi na Sredozemlju” (REX/519).

5

(6)  Intervju sa stručnjakom za migracije Geraldom Knausom: https://www.dw.com/de/knaus-eu-migrationspakt-ist-unrealistisch/a-55058035

6

(7)  Točka 1.11 mišljenja Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Unija ravnopravnosti: Strategija za ravnopravnost pripadnika zajednice LGBTIQ 2020. – 2025.” (SL C 286, 16.7.2021., str. 128.).

7

---

| 16.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 374/84

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Stvaranje Europe otporne na klimatske promjene – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama

(COM(2021) 82 final)

(2021/C 374/14)

| Izvjestitelj: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Kęstutis KUPŠYS |

Izvjestitelj:

Dimitris DIMITRIADIS

Suizvjestitelj:

Kęstutis KUPŠYS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 26.3.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 23.6.2021. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.7.2021. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 562 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 229/3/12 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 26.3.2021.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

23.6.2021.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.7.2021.

Plenarno zasjedanje br.:

562

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

229/3/12

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor snažno podupire donošenje strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama kao ključnog koraka prema ostvarenju klimatske neutralnosti i otpornosti na klimatske promjene do 2050., što je jedan od ciljeva europskog zelenog plana. Međutim, Odbor smatra da su predložena područja djelovanja trebala biti ne samo opisana u općim crtama nego i objašnjena na temelju konkretnih primjera. Ljudima treba predstaviti jasniju sliku o tome kako bi promjene mogle izgledati. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | I dalje će postojati opasnost od gospodarske štete i gubitka života zbog sve učestalijih i intenzivnijih ekstremnih vremenskih okolnosti povezanih s klimatskim promjenama. Jednako je velik i rizik od toga da bi i posljedice klimatskih promjena i napori u pogledu prilagodbe klimatskim promjenama mogli pogoršati postojeće nejednakosti. Stoga je prilagodba zasnovana na pravičnosti ključna za zaštitu života, zaposlenja i sredstava za život europskih građana, posebno onih najosjetljivijih, koji su obično teže pogođeni klimatskim promjenama.
  Civilno društvo ima ključnu ulogu u okviru pravedne tranzicije. Naročito je potrebno osigurati uključenost socijalnih partnera kako bi se putem socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja uspješno provele prilagodbe u svijetu rada i zadržali pristojni radni uvjeti. |
| --- | --- |

1.2.

Civilno društvo ima ključnu ulogu u okviru pravedne tranzicije. Naročito je potrebno osigurati uključenost socijalnih partnera kako bi se putem socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja uspješno provele prilagodbe u svijetu rada i zadržali pristojni radni uvjeti.

| 1.3. | Provedba strategije, kao i europskog zelenog plana, trebala bi se temeljiti na sustavnom pristupu kojim se nastoji istodobno ostvariti višestruke ciljeve i promicati instrumente politike i tehnološka rješenja koja se mogu upotrebljavati u raznim sektorima gospodarstva. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Odbor osobito poziva na to da se financiranje podjednako usmjeri na ublažavanje i prilagodbu. Ključno je da se u svim klimatskim politikama na svim razinama kombiniraju strategije ublažavanja i prilagodbe. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO smatra da su za prilagodbu potrebne posebne smjernice, ciljevi i alati za praćenje, mjerila i pokazatelji kako bi se osigurala transparentnost u pogledu dodjele sredstava, predvidjeli i kontrolirali utjecaji klimatskih promjena te kako bi se ocjenjivao napredak prilagodbe klimatskim promjenama, uz izgradnju lokalnih, nacionalnih i regionalnih kapaciteta za upotrebu svih tih alata. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da su prirodna rješenja, biogospodarstvo i prelazak na kružno gospodarstvo ključni za prilagodbu klimatskim promjenama, a da istodobno omogućuju okolišno i društveno održiv oporavak EU-a. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Odbor poziva Komisiju da u budućem radu u području politike prilagodbe nastoji bolje uskladiti politike prilagodbe klimatskim promjenama s klimatskom pravdom. Odbor uviđa da klimatske promjene mogu imati različite društvene, gospodarske, javnozdravstvene i druge negativne posljedice na zajednice te se zalaže za rješavanje problema postojećih nejednakosti dugoročnim strategijama ublažavanja i prilagodbe kako nitko ne bi bio zapostavljen. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kako bi se poduzećima pružila potpora u vlastitoj prilagodbi i nastojanjima da društvu osiguraju rješenja za prilagodbu, EU mora i dalje omogućavati i poticati stvaranje uvjeta za inovacije, ulaganja i trgovinu koji jačaju održivi razvoj. Stoga bi prilagodba klimatskim promjenama i s njome povezani troškovi trebali biti sastavni dio industrijske strategije EU-a. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da su poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo među najizravnije pogođenim sektorima, ali da ujedno mogu pridonijeti rješenjima za prilagodbu, sekvestraciji ugljika i sigurnosti opskrbe hranom. Za potporu tim sektorima potrebni su intenzivna istraživanja i inovacije te nagrade za dokazano stvaranje ponora ugljika. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Prosječni godišnji gospodarski gubici uzrokovani katastrofama povezanima s klimatskim promjenama iznose stotine milijardi dolara. I u Izvješću UN-a o ljudskim žrtvama katastrofa ocrtava se pesimistična slika: „Tijekom posljednjih dvadeset godina zabilježeno je 7 348 katastrofa [...] u kojima je život izgubilo otprilike 1,23 milijuna ljudi [...], a pogođeno je bilo ukupno više od 4 milijarde ljudi (mnogi od njih višekratno). Osim toga, ekonomska šteta uslijed katastrofa po cijelom svijetu iznosila je oko 2,97 bilijuna američkih dolara.” Za financiranje prilagodbe dostupno je nekoliko izvora financijskih sredstava EU-a: proračuni europskog zelenog plana, VFO-a i instrumenta NextGenerationEU. EGSO poziva na to da se bolje razjasne razne mogućnosti i uvedu postupci prilagođeni korisnicima, kako bi se zajamčio pravodoban pristup financiranju u praksi. Osim toga, ukidanjem subvencija za fosilna goriva i provedbom zelenih fiskalnih reformi oslobodila bi se znatna sredstva iz javnih proračuna, uklonile sustavne nedosljednosti i stvorili novi prihodi za financiranje prilagodbe klimatskim promjenama. EGSO kritizira činjenicu da još nije predložen poseban plan za ukidanje subvencija štetnih za okoliš. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO također poziva na donošenje mjera zbog kojih će usmjeravanje ulaganja u industriju fosilnih goriva postati najnepovoljnija strategija za financijske ustanove i koje će stvoriti poticaj za dodjelu privatnih financijskih tokova djelatnostima koje podržavaju ublažavanje i prilagodbu klimatskim promjenama. To je važno za ulaganja unutar EU-a, ali i izvan njega. Kako bi EU postao globalni predvodnik u postavljanju standarda na u području održivog financiranja, Komisija bi trebala postavljati visoke ciljeve i pridržavati se znanstveno utemeljenih načela tehnološke neutralnosti, među ostalim i u pogledu taksonomije EU-a. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | U strategiji se prepoznaje potreba za dodatnim međunarodnim financiranjem prilagodbe klimatskim promjenama, među ostalim iz javnih izvora; međutim, EGSO potiče Komisiju da objasni kako će točno ukloniti prepreke za pristup financiranju najugroženijih zemalja, zajednica i sektora na svjetskoj razini te kako će uključiti prijedloge za integraciju rodne perspektive i rješavanje pitanja nejednakosti na regionalnoj i lokalnoj razini. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EU posebnu pozornost treba posvetiti svim mogućim oblicima međunarodne suradnje, uključujući ulaganja i trgovinska i inovacijska partnerstva, radi jačanja mjera prilagodbe na globalnoj razini, a posebno u zemljama u razvoju. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Odbor općenito Strategiju vidjeti kao temelj za pravno obvezujuću inicijativu kojom se države članice obvezuje na razvoj nacionalnih planova i strategija za prilagodbu klimatskim promjenama. Europski propis o klimi bit će ključan za postizanje obvezujućih politika povezanih s klimom. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Lokalne i regionalne vlasti, kao tijela zadužena za provedbu većine inicijativa za prilagodbu, trebalo bi podupirati dostatnim sredstvima za razvoj kapaciteta u tom području, među ostalim kapaciteta za oblikovanje politike prilagodbe. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Kontekst

| 2.1. | Europska komisija usvojila je 24. veljače 2021. novu strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (1). Novom strategijom utvrđuje se kako se Europska unija može prilagoditi posljedicama klimatskih promjena i postati otporna na klimatske promjene do 2050. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europski gospodarski i socijalni odbor pozdravlja usvajanje strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama s njezinim četirima ciljevima – učiniti europsku prilagodbu pametnijom, bržom i sustavnijom te pojačati međunarodno djelovanje u području prilagodbe klimatskim promjenama – kao ključan korak u važnom postupku oblikovanja politike. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U toj strategiji pametnija prilagodba podrazumijeva „unapređenje znanja i dostupnosti podataka, uz istodobno upravljanje neizvjesnošću kao glavnim obilježjem klimatskih promjena, osiguravanje veće količine kvalitetnih podataka o rizicima i gubicima povezanima s klimom te uspostavu alata Climate-ADAPT kao pouzdane europske platforme znanja za prilagodbu klimatskim promjenama”. Sustavnija prilagodba znači „podupiranje razvoja politika na svim razinama upravljanja, društva i u svim gospodarskim sektorima poboljšanjem strategija i planova prilagodbe, uključivanje otpornosti na klimatske promjene u fiskalnu politiku na makrorazini te promicanje prirodnih rješenja za prilagodbu”. Brža prilagodba u svim područjima podrazumijeva „brže pronalaženje rješenja za prilagodbu i njihovu provedbu u praksi, smanjenje rizika povezanih s klimom i razlika u razinama zaštite klime te osiguravanje dostupnosti i održivosti slatke vode”. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prosječni godišnji gospodarski gubici uzrokovani katastrofama povezanima s klimatskim promjenama iznose stotine milijardi dolara. Izvješća pokazuju (2) da se, ako se održe sadašnje razine emisija, može očekivati da će se dijelovi južne Europe svake dvije godine suočavati s ekstremnim toplinskim valovima i da će se prinos kukuruza ovisnog o navodnjavanju kišom smanjiti za 50 %. Ti različiti učinci mogli bi pridonijeti stvaranju dodatnih razlika u EU-u, a ne konvergenciji. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je kako je iznimno važno razumjeti i integrirati povezanost planova u području okoliša i javnog zdravlja u oblikovanje politika, imajući na umu da borba protiv prijetnji koje ugrožavaju biološku raznolikost može pomoći smanjenju opasnosti od budućih zootonskih bolesti i pandemija te uvažavajući činjenicu da mjere za oporavak nakon pandemije i mjere za prilagodbu klimatskim promjenama imaju isti cilj otpornosti za budućnost (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | U mišljenju EGSO-a o Strategiji nastoje se iz perspektive civilnog društva sagledati njezini ciljevi i mjere na kojima se ona temelji. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO naglašava da se zajednička provedba ciljeva održivog razvoja, europskog zelenog plana, propisa o klimi i klimatskog pakta te razvoj i provedba planova za oporavak i otpornost moraju olakšati s pomoću strategija za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu tim promjenama. EGSO snažno podupire novu strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama Europske komisije koja je usvojena 24. veljače 2021. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO naglašava da je unatoč intenzivnim mjerama za borbu protiv klimatskih promjena neophodna hitna i dugotrajna potreba za prilagodbom. I dalje će postojati opasnost od gospodarske štete i gubitka ljudskih života zbog sve učestalijih i intenzivnijih ekstremnih vremenskih okolnosti povezanih s klimatskim promjenama. Jednako je velik i rizik od toga da bi i posljedice klimatskih promjena i napori u pogledu prilagodbe klimatskim promjenama mogli pogoršati postojeće nejednakosti. Prilagodba će biti ključna za zaštitu ljudskih prava europskih građana u pogledu sigurnosti, dostojanstvenog rada i otpornih sredstava za život. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO dijeli zabrinutost Komisije zbog zdravstvenih rizika koji proizlaze iz klimatskih promjena i posljedičnu potrebu da ih se bolje razumije putem Europske platforme za prilagodbu klimatskim promjenama Climate-ADAPT. Međutim, kao što su istaknuli Svjetska zdravstvena organizacija (4) i Europska agencija za okoliš (5), postoje dokazi o tome da socijalno ugrožene zajednice i ranjive skupine ne trpe iste posljedice onečišćenja i degradacije okoliša kao drugi. Stoga bi, s obzirom na socijalnu dimenziju klimatskih promjena, u politike Unije trebalo uključiti koncept ekološke nejednakosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Odbor napominje da će, ako se poduzmu odgovarajuće mjere, prilagodba imati povoljan učinak za sve jer će doprinijeti izbjegavanju gubitaka zbog klimatskih promjena, ostvarenju gospodarske koristi, povećanju socijalne pravde i poboljšanju sigurnosti u području okoliša. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Provedba nove strategije EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, kao i europskog zelenog plana trebala bi biti sastavni dio sustavnog pristupa kojim se nastoji ostvariti višestruke ciljeve i promicati instrumente politike i tehnološka rješenja koja se mogu upotrebljavati u raznim sektorima gospodarstva. Stoga je potrebna metoda sveobuhvatne sustavne analize i relevantni alati za njezinu provedbu kako bi se osiguralo istodobno ostvarenje višestrukih ciljeva. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO smatra da su potrebne posebne smjernice, ciljevi i alati za praćenje, mjerila i pokazatelji u području prilagodbe koji će pomoći u predviđanju posljedica klimatskih promjena i upravljanju njima te na temelju kojih će se procijeniti napredak prilagodbe klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Odbor napominje da su prirodna rješenja, biogospodarstvo i prelazak na kružno gospodarstvo ključni za prilagodbu klimatskim promjenama te upućuje na svoja prethodna mišljenja o biogospodarstvu (6) i kružnom gospodarstvu (7). Štoviše, održive prakse upravljanja šumama, tlom i vodom služe i za prilagodbu i ublažavanje, osim što su temelj za klimatski otpornu, klimatski neutralnu i održivu proizvodnju hrane i biomase. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO poziva da se financiranje podjednako usmjeri na ublažavanje i prilagodbu. Od ključne je važnosti da sve klimatske politike na svim razinama kombiniraju strategije ublažavanja i prilagodbe, a EGSO poziva na poduzimanje daljnjih koraka kako bi se zajamčilo poštovanje tog načela, s obzirom na to da mjere za ublažavanje klimatskih promjena sprečavaju produbljenje klimatske krize za buduće generacije, a prilagodba štiti sadašnje i buduće generacije od ekstremnih vremenskih prilika uzrokovanih već postojećim klimatskim promjenama. Trebalo bi izmijeniti metodologiju u proračunu EU-a za praćenje klimatskih promjena kako bi se izričito razlikovali rashodi za prilagodbu od rashoda za ublažavanje. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Na primjer, države članice EU-a trebale bi obavijestiti tijela zadužena za pregled nacionalnih energetskih i klimatskih planova o tome da bi se strategijama za prilagodbu i ublažavanje trebala posvetiti jednaka pozornost zbog povećanih klimatskih ambicija EU-a i posljedica bolesti COVID-19. Trebalo bi mobilizirati i podupirati i gradove i općine, po mogućnosti u okviru Sporazuma gradonačelnika, kako bi prilagodbu uključili u svoje planove ublažavanja i stvarali sinergije. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO je uvjeren da je nužan pristup koji uključuje dionike u zajedničko osmišljavanje i razvoj relevantnih načina prilagodbe. Te bi planove trebalo zajedno izrađivati na integriran način uz relevantne metode ublažavanja jer su ublažavanje i prilagodba međusobno povezani i utječu jedno na drugo. Svi relevantni dionici, uključujući mlade ljude, trebali bi biti uključeni u izgradnju kapaciteta i informiranje javnosti u cilju potpore mjerama prilagodbe. Za mlade, a posebno za djecu, od ključne će važnosti biti bolje usklađivanje obrazovnog sustava i potreba za zapošljavanjem u okviru trenutačne „četvrte industrijske revolucije”. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Uzmu li se u obzir gospodarski i okolišni aspekti, ublažavanje mogućih negativnih društvenih posljedica politika prilagodbe ključno je za osiguravanje široke potpore za provedbu strategije. EGSO poziva na uvođenje konkretnih dodatnih mjera za ranjive skupine dionika, s posebnim naglaskom na rodnim, dobnim i manjinskim skupinama. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO napominje da inovacije u području prilagodbe i njezina provedba iziskuju „strpljivo”, dugoročno i strateško financiranje te da država ima značajnu poduzetničku ulogu u osiguravanju tog „strpljenja”. Troškovi povezani s politikama EU-a za dekarbonizaciju morat će se svesti na najmanju moguću mjeru i raspodijeliti među raznim sektorima kako bi se osiguralo da skupine stanovništva s niskim dohotkom i ranjive zajednice ne snose nepravedan dio financijskog opterećenja. Izvješće Mreže UN-a za rješenja za održivi razvoj (SDSN) u Europi (8) pokazuje da je potrebno uvesti odgovarajuće protumjere kako bi se izbjeglo povećanje nejednakosti i osigurala šira potpora prelasku na održivost. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Dostupno je nekoliko fondova EU-a namijenjenih financiranju prilagodbe. EGSO poziva na to da se bolje razjasne različite mogućnosti, kao i postupci prilagođeni korisnicima, kako bi se akterima zajamčio pravodoban pristup financiranju u praksi. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Razvoj i upotrebu financijskih alata za politike prilagodbe (subvencije, zamjene kredita, obveznice za prilagodbu, smanjenje emisija povezanih s krčenjem i degradacijom šuma (REDD) itd.) trebalo bi dodatno intenzivirati. Kako bi se povećala globalna ambicija strategije, od presudne je važnosti razmotriti i poticati upotrebu novih potencijalnih instrumenata, kao što je oprost duga u zamjenu za klimatske mjere, radi osiguravanja financijskih tokova u zemljama u kojima su potrebne hitne mjere. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EGSO također naglašava da je u modele i alate koji se upotrebljavaju za izradu makrofiskalnih politika važno integrirati rizike i velike neizvjesnosti (kad nisu poznate vjerojatnosti događanja) povezane s prirodnim katastrofama prouzročenima klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Uz strategiju bi trebalo priložiti detaljan plan djelovanja njezine provedbe na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te, među ostalim, opisati kako pomoći raznim sektorima gospodarstva i društva da razumiju i suoče se s rizicima klimatskih promjena, uz poseban naglasak na najranjivijim sektorima i zajednicama. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Koordinacija mjera prilagodbe s programima oporavka nakon bolesti COVID-19 ključna je i u fazi pandemije i u razdoblju nakon nje. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Posebne napomene

Mjere na razini EU-a

| 4.1. | EGSO poziva Komisiju da nastoji bolje uskladiti politike prilagodbe klimatskim promjenama s klimatskom pravdom. Pri suočavanju s izazovima klimatskih promjena nitko ne smije biti zapostavljen, a na prvom mjestu moraju biti potrebe najranjivijih osoba, koje su često najslabije pripremljene i uglavnom najmanje odgovorne za trenutačno stanje klime. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Utjecaj klimatskih promjena drukčije će se odraziti na razne zemljopisne regije u Europi. Stoga se u političkim odgovorima i nastojanjima prilagodbe klimatskim promjenama moraju uzeti u obzir te razlike i konkretne značajke raznih regija. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Neophodno je utvrditi lokalne pokazatelje osjetljivosti na temelju kojih će se usmjeravati strategije prilagodbe koje treba osmisliti u tri dimenzije: zemljopisna ili regionalna osjetljivost, sektorska ili gospodarska osjetljivost i socijalna osjetljivost. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Postojeća struktura za projekte prilagodbe često je usmjerena na posljedice klimatskih promjena umjesto na glavne uzroke osjetljivosti. EGSO stoga poziva na visoku razinu integracije i uključivanja planiranja prilagodbe klimatskim promjenama u sve relevantne politike, strategije i mjere EU-a. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Najvažnije je uložiti u jačanje ljudskog kapitala, tj. olakšati stvaranje tehnoloških i društvenih inovacija i pružiti znanje i alate europskim građanima da se na odgovarajući način pripreme za predstojeće klimatske izazove. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti obrazovanju i vještinama podzastupljenih i marginaliziranih osoba. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Također je važno poduzećima osigurati alate i potporu za procjenu posljedica klimatskih promjena i upravljanje njima. Posljedice klimatskih promjena osjetit će se u svim sektorima, bilo izravno bilo neizravno. Stoga bi prilagodba klimatskim promjenama i s njome povezani troškovi trebali biti sastavni dio industrijske politike EU-a te bi ih također trebalo uzimati u obzir u državnim potporama. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo među najizravnije su pogođenim sektorima, ali ujedno mogu pridonijeti rješenjima za prilagodbu, sekvestraciji ugljika i sigurnosti opskrbe hranom. Za potporu tim sektorima potrebni su intenzivna istraživanja i inovacije te nagrade za dokazano stvaranje ponora ugljika. Nadalje, EGSO uviđa da problem promjena u oceanima povezanih s klimom treba hitno početi rješavati s pomoću fleksibilnih, prilagodljivih i brzih odluka o upravljanju ribarstvom kako bi se u Europi osigurala dugoročna održivost proizvodnje bjelančevina životinjskog podrijetla s niskim udjelom ugljika. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Digitalizacija nudi brojne mogućnosti prilagodbe klimatskim promjenama, npr. u području praćenja, izrade modela, proizvodnje i komunikacije te bi je trebalo u potpunosti iskoristiti. Potrebne su i odgovarajuće mjere za osiguravanje otpornosti na klimatske promjene ključne infrastrukture diljem EU-a, kao što su energetske, prometne i digitalne mreže i sustavi. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Prirodna rješenja, koja će EU-u pomoći da se prilagodi novoj klimatskoj stvarnosti i što više smanji potencijalno razarajuće posljedice klimatskih promjena, omogućit će mu da se oporavi na okolišno i društveno održiv način. EGSO poziva na pojačano praćenje kako bi se osigurala istinska uključenost lokalnih zajednica u provedbu i izradu tih rješenja. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Smanjenje ulaganja u fosilna goriva i povećanje ulaganja u mjere prilagodbe klimatskim promjenama trebali bi biti povezani. Odbor stoga smatra da je taksonomija EU-a za održivo financiranje važan instrument koji EU-u omogućuje da postane ambiciozniji u pogledu prilagodbe klimatskim promjenama. Nadalje, prilagodbom ekološkog oporezivanja i preusmjeravanjem oporezivanja s rada na upotrebu prirodnih resursa mogle bi se ukloniti sustavne nedosljednosti, stvoriti novi prihodi za financiranje prilagodbe i ubrzati smanjenje ulaganja u djelatnosti štetne za okoliš. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EGSO prima na znanje prvi skup tehničkih kriterija za utvrđivanje aktivnosti koje znatno doprinose ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama. (9) Poziva na uvođenje znanstveno utemeljenih i tehnološki neutralnih kriterija taksonomije na osnovi kojih će usmjeravanje ulaganja u industriju fosilnih goriva postati najnepovoljnija strategija za financijske ustanove te će se stvoriti poticaj za dodjelu privatnih financijskih tokova djelatnostima koje podržavaju ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Odbor općenito Strategiju vidjeti kao temelj za pravno obvezujuću inicijativu kojom se države članice obvezuje na razvoj nacionalnih planova i strategija za prilagodbu klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

4.12.

Mjere na nacionalnoj i podnacionalnoj razini

| 4.13. | Ponajprije treba prevladati neaktivnost na nacionalnoj razini uz pomoć snažnog političkog vodstva i odgovornosti te aktivne uključenosti civilnog društva. Kako bi se to ostvarilo, potrebno je potaknuti države članice da u utvrđivanju svojih dugoročnih ciljeva politika (do 2050. i nakon nje) glavni prioritet daju općenito europskom zelenom planu, odnosno konkretno pitanjima prilagodbe klimatskim promjenama. Osim toga, kako ne bi došlo do marginalizacije prilagodbe, potrebno je izričito navesti ciljne vrijednosti u pogledu izdataka za prilagodbu, a nužna je i transparentnost. Trebalo bi izmijeniti metodologije u proračunima država članica za praćenje klimatskih promjena kako bi se izričito razlikovali rashodi za prilagodbu od rashoda za ublažavanje. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Odbor smatra da je neophodno da svaki član društva vidjeti i osjeti kako mu mjere prilagodbe pomažu da poboljša vlastite životne uvjete i suoči se s budućim rizicima. Nacionalne strategije prilagodbe stoga moraju uključivati održavanje snažne potpore socijalnoj sigurnosti da bi se moglo nositi s predstojećom tranzicijom. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Kako bi se poboljšala odgovarajuća prilagodba na nacionalnoj razini potreban je snažan naglasak na provedbi suvremenih inovacijskih i poduzetničkih politika usmjerenih na ekološkije i otpornije sustave proizvodnje i politika aktivnog tržišta rada usmjerenih na stvaranje novih radnih mjesta, nove vještine, prekvalifikaciju i osposobljavanje radnika. Tim bi se pristupom radnici trebali aktivno uključiti u osmišljavanje programa izgradnje kapaciteta. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Nova ulaganja u javne usluge i infrastrukturu potrebna su radi osiguravanja klimatski otpornih vodnih, energetskih, prometnih i digitalnih sustava. Odgovarajuće planiranje upotrebe zemljišta također je ključno jer se njime postavljaju temelji za smanjenje osjetljivosti zgrada na vremenske nepogode. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | U okolišnom oporezivanju i drugim gospodarskim mehanizmima za upravljanje okolišem trebalo bi voditi računa o pravednosti, čime bi se poduprli poticaji za ublažavanje klimatskih promjena, osigurali prihodi za potporu naporima za prilagodbu i ublažili regresivni učinci tih politika na nerazmjerno pogođene skupine dionika. Isto vrijedi i za subvencije za fosilna goriva, čijim će se ukidanjem – obećanim u mnogo navrata – osloboditi znatna sredstva u javnim proračunima koja bi se potom mogla upotrijebiti za prilagodbu klimatskim promjenama. EGSO kritizira činjenicu da još nije predložen vremenski okvir za ukidanje subvencija štetnih za okoliš, iako se o njemu raspravlja već više od 30 godina. |
| --- | --- |

4.17.

Međunarodna suradnja i snažnija uloga EU-a na svjetskoj razini

| 4.18. | EGSO potvrđuje potrebu za „jačanjem međunarodnog djelovanja za otpornost na klimatske promjene”, kako to navodi Komisija, s obzirom na to da se slažemo s izjavom Komisije da „naša ambicija u pogledu prilagodbe klimatskim promjenama mora biti usklađena s našim globalnim vodstvom u području ublažavanja klimatskih promjena”. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | EGSO naglašava da, izvan EU-a, posljedice klimatskih promjena najviše osjećaju najslabije razvijene zemlje i male otočne države u razvoju, koje su ionako izloženije gospodarskim šokovima, nejednakostima i zdravstvenoj krizi prouzročenoj bolešću COVID-19. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | U skladu sa strategijom za partnerstvo Afrike i EU-a, EGSO se zalaže za suradnju s najugroženijim zemljama u Africi. Trebalo bi dodatno poduprijeti programe, kao što je Sporazum gradonačelnika za supsaharsku Afriku, kojima se lokalnim i nacionalnim akterima omogućuje suradnja na planovima ublažavanja i prilagodbe. Kao što napominje Komisija, Svjetska banka istaknula je da samo u supsaharskoj Africi klimatske promjene do 2050. mogu izazvati migraciju do 70 milijuna ljudi, sa znatnim društvenim, gospodarskim i okolišnim posljedicama. Format Istočnog partnerstva mogao bi biti još jedna platforma za zajedničko djelovanje. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | U Strategiji se priznaje potreba za dodatnim međunarodnim financiranjem prilagodbe klimatskim promjenama, među ostalim iz javnih izvora, te se navodi cilj da se poveća financiranje prilagodbe putem instrumenata EU-a za vanjsko djelovanje. Međutim, EGSO potiče Komisiju da objasni kako će točno ukloniti prepreke za pristup financiranju najugroženijih zemalja, zajednica i sektora na svjetskoj razini te kako će uključiti prijedloge za integraciju rodne perspektive i rješavanje pitanja nejednakosti. Tu bi za prilagodbu trebalo biti ključno financiranje koje se temelji na bespovratnim sredstvima. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Važno je staviti na raspolaganje potrebna sredstva za istraživanje i prenošenje rezultata istraživanja u praksu. U tom pogledu trebalo bi pridati posebnu pozornost zemljama globalnog juga u kojima se provode brojni obećavajući projekti za suzbijanje posljedica klimatskih promjena. Važno je osigurati neophodnu financijsku i logističku potporu za te projekte. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Da bi se privatno financiranje iskoristilo za klimatska pitanja, treba se usmjeriti na mjere odvraćanja privatnih financijskih ustanova od financiranja štetnih djelatnosti izvan granica EU-a i na preusmjeravanje tih financijskih sredstava na mjere prilagodbe. EU mora aktivno sudjelovati u međunarodnoj suradnji kako bi razvio zajedničku taksonomiju i pojačao svoju ulogu novog subjekta za utvrđivanje standarda za ambicije u pogledu održivog financiranja. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | EGSO smatra da bi EU tijekom pregovora trebao zagovarati snažna stajališta o financiranju prilagodbe kako bi se poduprla izgradnja otpornosti kao odgovor na svjetske krize. EU bi trebao podržati podjednaku raspodjelu financiranja za ublažavanje i za prilagodbu. To se mora učiniti imajući na umu i ovogodišnju konferenciju COP26. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | U akcijskom planu za prilagodbu u okviru novog plana za klimatsku banku Grupe EIB-a mora se posebno razmotriti poticanje ulaganja u prilagodbu u zemljama u razvoju bez pogoršanja slabosti u pogledu duga. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Prilagodba klimatskim promjenama pitanje je i trgovine i izravnih stranih ulaganja. Klimatske promjene utječu na npr. globalne lance opskrbe, pristup stranim sirovinama i logistiku. Unatoč rizicima, klimatske promjene poduzećima EU-a omogućuju da na globalnim tržištima ponude rješenja za prilagodbu. Upravljanje rizicima i iskorištavanje mogućnosti moraju se razmotriti i olakšati u trgovinskoj politici EU-a. Trgovina bi trebala biti i dio partnerstava sa zemljama u razvoju kako bi se poboljšale njihove mogućnosti prilagodbe. |
| --- | --- |

4.26.

| 4.27. | Odbor napominje da je trenutačni globalni politički zamah bez premca. Vodeća uloga Europe je neosporna: europski zeleni plan predstavlja prvu političku obvezu koja sadržava pravu razinu ambicioznosti i usmjerenosti. Sastanak na vrhu o klimatskim promjenama (10) koji je predsjednik Joe Biden organizirao u travnju 2021. bio je iznimno uspješan i predstavlja prekretnicu. Najveća svjetska gospodarstva – Sjedinjene Američke Države, Kina, Europska unija, Japan, Ujedinjena Kraljevina, Indija, Kanada, Koreja i Brazil – konačno se usuglašavaju oko cilja korjenite dekarbonizacije. EGSO priznaje da EU mora iskoristiti taj zamah i pojačati globalne napore za jačanje ambicije ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima u skladu s Pariškim sporazumom. |
| --- | --- |

4.27.

Uloga aktera civilnog društva

| 4.28. | Uspješna provedba prilagodbe nemoguća je bez aktivne potpore aktera civilnog društva. |
| --- | --- |

4.28.

| 4.29. | Stoga bi se načini prilagodbe trebali razvijati zajedno sa svim relevantnim uključenim dionicima: donositeljima odluka, poslodavcima i radnicima, nevladinim organizacijama, financijskim sektorom, znanstvenicima i subjektima koji razvijaju tehnologiju. Civilno bi društvo na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, koja je najvažnija s obzirom na lokalnu narav politika prilagodbe, trebalo biti uključeno u svim fazama planiranja i provedbe. |
| --- | --- |

4.29.

| 4.30. | Na temelju strategije također bi trebalo promicati i pratiti uključenost socijalnih partnera u različitim sektorima na europskoj razini i u svim državama članicama te osigurati snažan dijalog i trijalog, a prema potrebi poticati i kolektivno pregovaranje. |
| --- | --- |

4.30.

| 4.31. | Trebalo bi razviti, utvrditi i upotrebljavati alate za uključenost dionika, uključujući one koji se osmisle u okviru znanosti zajednice. |
| --- | --- |

4.31.

| 4.32. | EGSO napominje da je potrebno namijeniti znatna financijska sredstva za osposobljavanje tih alata za funkcioniranje, što iziskuje znanstvenu izradu alata i ulaganje u izgradnju kapaciteta. |
| --- | --- |

4.32.

| 4.33. | I organizacije civilnog društva igraju važnu ulogu u podizanju svijesti, među ostalim i o temama povezanima s potrošačkim navikama, korištenjem energije i prometa te očuvanjem prirode, kao i u mobiliziranju društva, prenošenju poruka o zaštiti klime građanima i pružanju javnih informacija radi podupiranja odluka o tome što se može učiniti za borbu protiv klimatskih promjena i prilagodbu tim promjenama. |
| --- | --- |

4.33.

| 4.34. | No ono što je najvažnije jest da akteri civilnog društva provode mjere prilagodbe u djelo. Na primjer, brojne mjere prilagodbe već su proveli poslovni akteri koji moraju predviđati promjene, primjerice u vezi s potražnjom proizvoda, uvjetima ulaganja i proizvodnje te prihvatljivošću za osiguranje. Poduzeća također razvijaju i društvu osiguravaju rješenja za prilagodbu. To se mora poduprijeti omogućivanjem i poticanjem uvjeta za inovacije, ulaganja i trgovinu. |
| --- | --- |

4.34.

| 4.35. | Poslodavci i radnici u najboljem su položaju da utvrđuju izazove i rizike koje posljedice klimatskih promjena predstavljaju za njihova radna mjesta, kao što su izloženost visokim temperaturama i prirodnom ultraljubičastom zračenju te druge opasnosti za zdravlje i sigurnost koje proizlaze iz klimatskih promjena. Trebali bi biti uključeni u osmišljavanje i provedbu politika prilagodbe na svim razinama, s posebnim naglaskom na radne uvjete. |
| --- | --- |

4.35.

| 4.36. | Potrošnja materijala, proizvoda i usluga izravno utječe na opseg ekstrakcije prirodnih resursa i razine emisija, s velikim posljedicama za druga ograničenja našeg planeta. Ponašanje potrošača može izravno i neizravno utjecati na emisije i uporabu resursa, a time i na opseg klimatskih promjena. |
| --- | --- |

4.36.

| 4.37. | Međutim, EGSO napominje da aktivno sudjelovanje potrošača nije čarobni štapić, baš kao ni samostalno djelovanje aktera. Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama iziskuju informiranost i predanost svih članova društva uz pomoć vlada i drugih oblikovatelja politika. Glavni pokretači održivog razvoja bit će u prvom redu smjele mjere politika i brza zelena tranzicija i o njima će ovisiti uspjeh mjera za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu tim promjenama. |
| --- | --- |

4.37.

Bruxelles, 7. srpnja 2021.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/hr/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN

1

(2)  https://www.eea.europa.eu//publications/climate-change-impacts-and-vulnerability-2016

2

(3)  https://covid19commission.org/enhancing-global-cooperation

3

(4)  WHO Europa, 2019., Environmental health inequalities resource package (Paket sredstava za suzbijanje nejednakosti u području okoliša), Regionalni ured za Europu, Kopenhagen.

4

Environmental health inequalities resource package

(5)  Izvješće EEA-a br. 21/2019.

5

(6)  SL C 440, 6.12.2018., str. 45.; SL C 240, 16.7.2019., str. 37.; SL C 47, 11.2.2020., str. 58.; SL C 110, 22.3.2019., str. 9.

6

(7)  SL C 264, 20.7.2016., str. 98.; SL C 230, 14.7.2015., str. 99.; SL C 14, 15.1.2020., str. 29.; SL C 367, 10.10.2018., str. 97.; SL C 345, 13.10.2017., str. 102.

7

(8)  https://www.unsdsn.org/the-future-europe-wants-a-green-and-digital-job-based-and-inclusive-recovery-from-covid-19-pandemic

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/hr/TXT/?uri=CELEX:52021DC0188

9

(10)  Predsjednik Sjedinjenih Američkih Država Joe Biden i izaslanik za klimu John Kerry okupili su čelnike zemalja na koje otpada 82 % svjetskih emisija ugljika, 73 % svjetskog stanovništva i 86 % svjetske gospodarske proizvodnje kako bi se obvezali na odvažno djelovanje u području klime. Izvor: https://ourworldindata.org/co2-emissions.

10

---