# Uradni list C 436/28.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 436 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6428. oktober 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 436

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6428. oktober 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 436/01 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zaključni račun Evropske unije za leto 2020 | 1 |
| 2021/C 436/02 | Izjava o zanesljivosti, ki jo Evropsko računsko sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu – poročilo neodvisnega revizorja | 207 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 436/01

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zaključni račun Evropske unije za leto 2020

1

2021/C 436/02

Izjava o zanesljivosti, ki jo Evropsko računsko sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu – poročilo neodvisnega revizorja

207

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 28.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/1

---

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Zaključni račun Evropske unije za leto 2020

(2021/C 436/01)

KAZALO

| PREDGOVOR | 2 |
| --- | --- |

| GLAVNI FINANČNI POUDARKI LETA | 3 |
| --- | --- |

| IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU | 33 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA | 34 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA | 35 |
| --- | --- |

| IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA | 36 |
| --- | --- |

| IZKAZ DENARNIH TOKOV | 37 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 38 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM | 39 |
| --- | --- |

| POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA | 130 |
| --- | --- |

| GLOSAR | 200 |
| --- | --- |

| SEZNAM KRATIC | 204 |
| --- | --- |

PREDGOVOR

Leto 2020 je bilo v vseh pogledih izredno leto. Evropska unija je morala zaradi gospodarskih in političnih izzivov, ki jih je povzročila koronavirusna pandemija, najti rešitve brez primere ter hkrati ukrepati izjemno hitro. Evropska komisija si je na vseh področjih prizadevala reševati življenja in zagotavljati možnosti preživljanja, podpirati nacionalne zdravstvene sisteme in podjetja, da bi podprla okrevanje in odpornost. Uporabili smo vsa razpoložljiva sredstva, da bi državam članicam pomagali usklajevati nacionalne odzive in pomagali tistim, ki jih je kriza najbolj prizadela, in sicer z uporabo instrumentov, kot sta naložbena pobuda v odziv na koronavirus in instrument SURE (podpora za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah). V okviru instrumenta SURE je bil leta 2020 od skupno 100 milijard EUR prizadetim državam članicam že izplačan znesek v višini 39,5 milijarde EUR za odziv na nenadna povečanja javnih odhodkov za ohranjanje delovnih mest. Nadaljnja znatna izplačila so sledila v letu 2021.

Čeprav se je Evropska unija borila proti pandemiji, je kljub temu izpolnila svoje cilje politike, pri čemer se je osredotočila na mlade, delovna mesta, rast in podnebne spremembe. Skoraj polovica odobrenih sredstev je bila namenjena ukrepom za podporo gospodarske rasti in zmanjšanje gospodarskih vrzeli med regijami. Sredstva EU so v okviru programa Obzorje 2020 prispevala 29,7 milijarde EUR za manj razvite regije ter 16,4 milijarde EUR za raziskave in inovacije. Poleg tega je proračun EU za leto 2020 v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja pomagal kmetijstvu in podeželskim območjem s skupnimi obveznostmi v višini 59 milijard EUR. Proračun za leto 2020 je bil zadnji proračun sedanjega večletnega finančnega okvira, pri čemer je izvrševanje proračuna znašalo skupaj 181,7 milijarde EUR v prevzetih obveznostih, kar je pomenilo dodano vrednost za vse Evropejke in Evropejce.

Leto 2020 je bilo tudi leto dogovora o dolgoročnem proračunu EU za obdobje 2021–2027 v višini 1,074 bilijona EUR (v cenah iz leta 2018), čemur je bilo dodano še 750 milijard EUR prek instrumenta NextGenerationEU, začasnega instrumenta za spodbuditev okrevanja ter usmerjanje prehoda na bolj trajnostno in digitalno Evropo.

Veseli me, da vam lahko predstavim zaključni račun Evropske unije za leto 2020. V njem je predstavljen popoln pregled financiranja EU in izvrševanja proračuna EU v prejšnjem letu, vključno s podatki o pogojnih obveznostih, finančnih obveznostih in drugih obveznostih Unije. Konsolidirani zaključni račun Evropske unije je del celovitega svežnja finančnih poročil in poročil o odgovornosti Komisije in bistven del našega visoko razvitega sistema finančne odgovornosti.

Johannes HAHN

Komisar za proračun in človeške vire

GLAVNI FINANČNI POUDARKI LETA

| Cilj analize računovodskih izkazov, ki se pripravi na podlagi načel, opisanih v smernicah priporočene prakse št. 2 „Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza“ Odbora za mednarodne računovodske standarde za javni sektor je pomagati bralcem, da razumejo, kako se operativne, finančne in naložbene dejavnosti EU odražajo v različnih elementih konsolidiranih računovodskih izkazov EU. Informacije, predstavljene v tem oddelku, niso bile revidirane.


  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo. |
| --- |

Cilj analize računovodskih izkazov, ki se pripravi na podlagi načel, opisanih v smernicah priporočene prakse št. 2 „Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza“ Odbora za mednarodne računovodske standarde za javni sektor je pomagati bralcem, da razumejo, kako se operativne, finančne in naložbene dejavnosti EU odražajo v različnih elementih konsolidiranih računovodskih izkazov EU. Informacije, predstavljene v tem oddelku, niso bile revidirane.

Cilj analize računovodskih izkazov, ki se pripravi na podlagi načel, opisanih v smernicah priporočene prakse št. 2 „Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza“ Odbora za mednarodne računovodske standarde za javni sektor je pomagati bralcem, da razumejo, kako se operativne, finančne in naložbene dejavnosti EU odražajo v različnih elementih konsolidiranih računovodskih izkazov EU. Informacije, predstavljene v tem oddelku, niso bile revidirane.

Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

KAZALO

KAZALO

| 1. | KLJUČNI PODATKI ZA LETO 2020 | 4 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | ODZIV NA KORONAVIRUS | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Glavni poudarki odziva EU na koronavirus | 5 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pobude za odziv v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 in instrumenta SURE | 7 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | DOLGOROČNI PRORAČUN EU ZA OBDOBJE 2021–2027 IN INSTRUMENT NEXT GENERATION EU | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | IZSTOP ZDRUŽENEGA KRALJESTVA IZ EVROPSKE UNIJE | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ozadje | 13 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Delež Združenega kraljestva | 14 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Zaključni račun EU: zneski dolgov in terjatev Združenega kraljestva na podlagi sporazuma o izstopu | 14 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNA | 17 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | FINANČNI INSTRUMENTI IN PRORAČUNSKA JAMSTVA | 18 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU | 18 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva | 18 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči | 19 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Proračunske pogojne obveznosti za programe finančne pomoči | 23 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 7. | ANALIZA RAČUNOVODSKIH IZKAZOV | 24 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | PRIHODKI | 24 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | ODHODKI | 25 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | SREDSTVA | 26 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | OBVEZNOSTI | 27 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 8. | POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EU | 28 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR | 29 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST | 30 |
| --- | --- | --- |

8.2.

1.   KLJUČNI PODATKI ZA LETO 2020

Proračun EU v letu 2020 – Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti

Proračun EU v letu 2020 – Izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti

| 181,7  milijarde EUR, izvršenih za izpolnjevanje ciljev politike EU: |
| --- |
| |
| ⇨ | glej Poročila o izvrševanju proračuna in pojasnila, preglednica 4.2 |

181,7  milijarde EUR, izvršenih za izpolnjevanje ciljev politike EU:

181,7  milijarde EUR, izvršenih za izpolnjevanje ciljev politike EU:

Image 1

⇨

glej Poročila o izvrševanju proračuna in pojasnila, preglednica 4.2

4.2

| Odziv EU na koronavirus | | SURE – zneski, dodeljeni v letu 2020 |
| --- | --- | --- |
| Instrument | dogovorjeno


  v mrd. EUR | Država članica | dodeljeno


  v mrd. EUR |
| Next Generation EU | 750 | | Italija | 27,4 |
| SURE* | 100 | Španija | 21,3 |
| Makrofinančna pomoč | 3,0 | Poljska | 11,2 |
| Instrument za nujno pomoč v Uniji | 2,7 | Belgija | 7,8 |
| Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 0,3 | Portugalska | 5,9 |
| Skupaj | 856,0 | Romunija | 4,1 |
| | Grčija | 2,7 |
| Drugo | 9,9 |
| *od tega 39,5  milijarde EUR, izplačanih v letu 2020 | Skupaj sredstva, dodeljena v letu 2020 | 90,3 |
| ⇨ | glj točki 2.2 in 3 |

Odziv EU na koronavirus

Odziv EU na koronavirus

SURE – zneski, dodeljeni v letu 2020

SURE – zneski, dodeljeni v letu 2020

Instrument

Instrument

dogovorjeno

dogovorjeno

v mrd. EUR

v mrd. EUR

Država članica

Država članica

dodeljeno

dodeljeno

v mrd. EUR

v mrd. EUR

Next Generation EU

750

Italija

27,4

SURE*

100

Španija

21,3

Makrofinančna pomoč

3,0

Poljska

11,2

Instrument za nujno pomoč v Uniji

2,7

Belgija

7,8

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

0,3

Portugalska

5,9

Skupaj

Skupaj

856,0

856,0

Romunija

4,1

Grčija

2,7

Drugo

9,9

*od tega 39,5  milijarde EUR, izplačanih v letu 2020

Skupaj sredstva, dodeljena v letu 2020

Skupaj sredstva, dodeljena v letu 2020

90,3

90,3

⇨

glj točki 2.2 in 3

2.2

3

| ⇨ | glej točko 2.2.6 |
| --- | --- |

⇨

glej točko 2.2.6

2.2.6

Konsolidirani računovodski izkazi

Konsolidirani računovodski izkazi

Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo več kot 50 subjektov (vključno z Evropskim parlamentom, Svetom, Komisijo in agencijami EU). Najpomembnejši subjekt je Evropska komisija, ki predstavlja 98 % vseh sredstev v konsolidiranih računovodskih izkazih.

Zaključni račun EU se pripravi v skladu z najvišjimi razpoložljivimi standardi, tj. mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor (MRSJS). Zaključni račun, ki upošteva te standarde, zagotavlja ustrezne, zanesljive, primerljive in razumljive finančne informacije za državljane. Zagotavlja informacije o finančnem stanju (bilanca stanja) EU ter podrobna pojasnila o sredstvih, obveznostih, finančnih obveznostih in drugih obveznostih EU. Kaže tudi, kako se je proračun EU izvrševal med letom.

Zaključni račun EU

| v milijardah EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| SREDSTVA | | |
| Finančna sredstva | 113,1 | 71,2 |
| Predhodno financiranje | 62,7 | 51,4 |
| Terjatve | 74,5 | 24,0 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 16,7 | 19,7 |
| Opredmetena osnovna sredstva in druga sredstva | 13,0 | 12,6 |
| Skupaj | 280,0 | 178,9 |
| OBVEZNOSTI | | |
| Pozaposlitveni prejemki | 116,0 | 97,7 |
| Finančne obveznosti | 95,0 | 54,5 |
| Obveznosti iz poslovanja | 32,4 | 27,2 |
| Vnaprej vračunani stroški | 64,6 | 67,2 |
| Druge obveznosti | 5,4 | 4,8 |
| Skupaj | 313,5 | 251,5 |
| ČISTA SREDSTVA | | |
| Rezerve | 5,1 | 5,0 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic | (38,5 ) | (77,6 ) |
| Skupaj | (33,4 ) | (72,5 ) |
| ⇨ | glej Analiza računovodskih izkazov, točka 7 |

v milijardah EUR

2020

2020

2019

2019

SREDSTVA

SREDSTVA

Finančna sredstva

113,1

71,2

Predhodno financiranje

62,7

51,4

Terjatve

74,5

24,0

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

16,7

19,7

Opredmetena osnovna sredstva in druga sredstva

13,0

12,6

Skupaj

Skupaj

280,0

280,0

178,9

178,9

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

Pozaposlitveni prejemki

116,0

97,7

Finančne obveznosti

95,0

54,5

Obveznosti iz poslovanja

32,4

27,2

Vnaprej vračunani stroški

64,6

67,2

Druge obveznosti

5,4

4,8

Skupaj

Skupaj

313,5

313,5

251,5

251,5

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

Rezerve

5,1

5,0

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

(38,5 )

(77,6 )

Skupaj

Skupaj

(33,4 )

(33,4 )

(72,5 )

(72,5 )

⇨

glej Analiza računovodskih izkazov, točka 7

7

2.   ODZIV NA KORONAVIRUS

2.1.   GLAVNI POUDARKI ODZIVA EU NA KORONAVIRUS

GLAVNI POUDARKI ODZIVA EU NA KORONAVIRUS

Evropska komisija od izbruha pandemije COVID-19 odločno ukrepa, da bi okrepila sektorje javnega zdravja in ublažila socialno-ekonomske posledice v Evropski uniji. Na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 je mobilizirala vsa razpoložljiva sredstva, da bi državam članicam pomagala pri usklajevanju nacionalnih odzivov, ter zagotovila objektivne informacije o širjenju virusa in učinkovitih prizadevanjih za njegovo zajezitev.

Časovnica sprejetih ukrepov (1)

Časovnica sprejetih ukrepov

1

| — | 2. april

  Odziv na koronavirus: Evropska komisija mobilizira vsak euro za zaščito življenj in možnosti za preživljanje |
| --- | --- |
| — | 14. april

  2,7  milijarde EUR iz proračuna EU za podporo zdravstvenemu sektorju |
| — | 16. april

  Predsednica Ursula von der Leyen: „Evropski proračun bo temelj našega okrevanja.“ |
| — | 22. april

  Sveženj finančne pomoči v višini 3 milijard EUR za deset držav, ki se pripravljajo na pristop, in držav sosedstva |
| — | 27. maj

  Čas za Evropo: predstavitev izjemnega načrta okrevanja za Evropo v višini 2,4  bilijona EUR za obnovo in pripravo na naslednjo generacijo |
| — | 4. junij

  Evropska komisija zagotovi 300 milijonov EUR zavezništvu za cepiva |
| — | 21. julij

  Evropski voditelji dosežejo dogovor o načrtu za okrevanje in evropskem dolgoročnem proračunu za obdobje 2021–2027 |
| — | 25. avgust

  Evropska komisija v okviru instrumenta SURE predlaga 87,3  milijarde EUR finančne podpore za 16 držav članic |
| — | 17. september

  Evropska komisija predstavi nadaljnje ukrepe v zvezi z mehanizmom za okrevanje in odpornost v višini 672,5  milijarde EUR |
| — | 22. september

  Evropska komisija pozdravi dokončanje sistema jamstev za instrument SURE, ki zagotavlja sredstva v višini 100 milijard EUR |
| — | 7. oktober

  Evropska komisija bo izdala obveznice EU SURE v višini do 100 milijard EUR v obliki socialnih obveznic |
| — | 27. oktober

  Evropska komisija izplača prve obroke v okviru instrumenta SURE v višini 17 milijard EUR Italiji, Španiji in Poljski |
| — | 10. november

  Evropska komisija pozdravi sporazum o dolgoročnem proračunu EU v višini 1,8  bilijona EUR ter instrument Next Generation EU za pomoč pri gradnji bolj zelene, bolj digitalne in odpornejše Evrope |
| — | 17. november

  Evropska komisija devetim državam članicam izplača 14 milijard EUR v okviru instrumenta SURE |
| — | 1. december

  Evropska komisija izplača 8,5  milijarde EUR v okviru instrumenta SURE petim državam članicam za pomoč pri ohranjanju delovnih mest |
| — | 17. december

  Evropska komisija pozdravlja sprejetje dolgoročnega proračuna EU za obdobje 2021–2027 |

—

2. april

2. april

Odziv na koronavirus: Evropska komisija mobilizira vsak euro za zaščito življenj in možnosti za preživljanje

—

14. april

14. april

2,7  milijarde EUR iz proračuna EU za podporo zdravstvenemu sektorju

—

16. april

16. april

Predsednica Ursula von der Leyen: „Evropski proračun bo temelj našega okrevanja.“

—

22. april

22. april

Sveženj finančne pomoči v višini 3 milijard EUR za deset držav, ki se pripravljajo na pristop, in držav sosedstva

—

27. maj

27. maj

Čas za Evropo: predstavitev izjemnega načrta okrevanja za Evropo v višini 2,4  bilijona EUR za obnovo in pripravo na naslednjo generacijo

—

4. junij

4. junij

Evropska komisija zagotovi 300 milijonov EUR zavezništvu za cepiva

—

21. julij

21. julij

Evropski voditelji dosežejo dogovor o načrtu za okrevanje in evropskem dolgoročnem proračunu za obdobje 2021–2027

—

25. avgust

25. avgust

Evropska komisija v okviru instrumenta SURE predlaga 87,3  milijarde EUR finančne podpore za 16 držav članic

—

17. september

17. september

Evropska komisija predstavi nadaljnje ukrepe v zvezi z mehanizmom za okrevanje in odpornost v višini 672,5  milijarde EUR

—

22. september

22. september

Evropska komisija pozdravi dokončanje sistema jamstev za instrument SURE, ki zagotavlja sredstva v višini 100 milijard EUR

—

7. oktober

7. oktober

Evropska komisija bo izdala obveznice EU SURE v višini do 100 milijard EUR v obliki socialnih obveznic

—

27. oktober

27. oktober

Evropska komisija izplača prve obroke v okviru instrumenta SURE v višini 17 milijard EUR Italiji, Španiji in Poljski

—

10. november

10. november

Evropska komisija pozdravi sporazum o dolgoročnem proračunu EU v višini 1,8  bilijona EUR ter instrument Next Generation EU za pomoč pri gradnji bolj zelene, bolj digitalne in odpornejše Evrope

—

17. november

17. november

Evropska komisija devetim državam članicam izplača 14 milijard EUR v okviru instrumenta SURE

—

1. december

1. december

Evropska komisija izplača 8,5  milijarde EUR v okviru instrumenta SURE petim državam članicam za pomoč pri ohranjanju delovnih mest

—

17. december

17. december

Evropska komisija pozdravlja sprejetje dolgoročnega proračuna EU za obdobje 2021–2027

2.2.   POBUDE ZA ODZIV V OKVIRU VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA ZA OBDOBJE 2014–2020 IN INSTRUMENTA SURE

POBUDE ZA ODZIV V OKVIRU VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA ZA OBDOBJE 2014–2020 IN INSTRUMENTA SURE

Posredovanja Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, namenjena boju proti pandemiji COVID-19, so segala od takojšnjih ukrepov, kot sta financiranje nujnih medicinskih pripomočkov in povečanje zalog medicinskih pripomočkov, do uvajanja večje prožnosti pri koriščenju finančne podpore iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, pa tudi zagotavljanja posojil pod ugodnimi pogoji državam članicam ter partnericam v okviru širitvene in sosedske politike. Skupna neposredna podpora iz proračuna EU je v letu 2020 znašala približno 70 milijard EUR. To zajema obveznosti, ki bi lahko bile preusmerjene v ukrepe, povezane s COVID-19: od tega je bilo 66 milijard EUR zagotovljenih s prerazporeditvijo sredstev in prednostnih nalog znotraj obstoječih programov, 4 milijarde EUR pa s povečanjem proračuna. Ključne pobude so podrobneje pojasnjene v nadaljevanju.

2.2.1.   
  Aktivacija instrumenta za nujno pomoč v Uniji (ESI)

Aktivacija instrumenta za nujno pomoč v Uniji (ESI)

EU je zaradi razsežnosti krize po pandemiji COVID-19 ter obsega in narave potreb, ki zahtevajo podporo iz proračuna EU, ponovno aktivirala instrument ESI za dve leti, da bi se financirali odhodki, potrebni za obravnavo pandemije COVID-19 v obdobju od 1. februarja 2020 do 31. januarja 2022 (glej Uredbo Sveta (EU) 2016/369 (2)). Proračun za leto 2020 je bil za uresničitev tega cilja spremenjen (3). Ob upoštevanju še DEC 13/2020, sprejetega 24. julija 2020, je bilo instrumentu ESI za leto 2020 dodeljenih 2,7 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 2,6 milijarde EUR v odobritvah plačil. Ponovna aktivacija Uniji omogoča, da sprejme ukrepe za preprečevanje in ublažitev resnih posledic v eni ali več državah članicah ter koordinirano obravnava potrebe, povezane s pandemijo COVID-19, in sicer z dopolnjevanjem pomoči, ki se zagotavlja v okviru drugih instrumentov EU. Instrument centralno upravlja Komisija, osredotoča pa se na neposredna javna naročila in nepovratna sredstva, ki jih v nekaterih primerih dopolnjujejo ukrepi, ki se izvajajo prek partnerjev, kot so mednarodne organizacije.

2

3

Komisija je leta 2020 z več farmacevtskimi družbami podpisala sporazume za vnaprejšnji nakup. Sporazumi za vnaprejšnji nakup pomagajo zmanjšati tveganje, povezano z naložbami proizvajalcev v razvoj potencialnih cepiv, ali so namenjeni zagotavljanju dobav, s čimer povečujejo možnosti za hiter razvoj, proizvodnjo in uvedbo varnih in učinkovitih cepiv ter zagotovitev dostopa do njih za državljane in državljanke EU. Komisija se je v imenu držav članic EU pogajala s farmacevtskimi družbami. Tako je doslej dosegla prvi podpis šestih sporazumov, poleg tega pa so se leta 2020 začeli in v letu 2021 še vedno potekajo nadaljnji pripravljalni pogovori še z drugimi proizvajalci cepiv. Prvo cepivo, za katerega je bilo 21. decembra 2020 izdano pogojno dovoljenje za promet, je bilo cepivo družbe BioNTech/Pfizer. Njegova dobava se je začela le nekaj dni pozneje, pravočasno pred začetkom dni cepljenja EU, ki so potekali 27., 28. in 29. decembra 2020. Dovoljenje, ki so ga podprle države članice, je bilo izdano na podlagi pozitivnega znanstvenega priporočila, ki temelji na podrobni oceni Evropske agencije za zdravila glede varnosti, učinkovitosti in kakovosti cepiva.

Komisija je 31. decembra 2020 sklenila pogodbe za 1 965 milijonov odmerkov (od tega 1 305 milijonov fiksnih in 660 milijonov neobveznih).

Image 2

Leta 2021 je Komisija sklenila pogodbe za dodatnih 2 400 milijonov odmerkov (fiksnih ali neobveznih). Vendar bodo te odmerke v celoti plačale zadevne države članice, zato to ne bo vplivalo na proračun EU.

2.2.2.   
  Podpora za raziskave

Podpora za raziskave

EU in njene partnerice so 4. maja 2020 organizirale mednarodno donatorsko konferenco, v okviru katere so bila zbrana sredstva v višini 9,8 milijarde EUR, ki so se jih zavezali zagotoviti donatorji z vsega sveta, da bi pospešili svetovno sodelovanje na področju raziskav koronavirusa. To vključuje tudi zavezo Komisije za zagotovitev 1,4 milijarde EUR, od katerih 1 milijarda EUR prihaja iz programa Obzorje 2020.

EU ima osrednjo vlogo pri podpiranju in usklajevanju raziskav nalezljivih bolezni, za kar je v obdobju 2007–2019 vložila 4,1 milijarde EUR sredstev v okviru sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020, z dodatnimi zavezami za leto 2020 poleg zaveze za zagotovitev 1 milijarde EUR za raziskave koronavirusa. Najnovejši podatki o vseh sredstvih, ki so bila zagotovljena v okviru zavez in že mobilizirana na podlagi programa Obzorje 2020 kot prispevek k donatorskemu maratonu v okviru globalnega odziva na koronavirus, so na voljo na spletu (4).

4

Poleg tega je bil 3. marca 2020 v okviru pobude za inovativna zdravila, ki prejema podporo iz okvirnega programa Evropske komisije za raziskave in inovacije Obzorje 2020, predstavljen poseben pospešen razpis za razvoj terapevtike in diagnostike za boj proti okužbam s koronavirusom, za kar je EU prispevala sredstva v višini 45 milijonov EUR, ki so se naknadno zvišala na 72 milijonov EUR.

Prav tako je Komisija 8. junija 2020 prek pilotnega programa Pospeševalec Evropskega sveta za inovacije (EIC) 36 družbam dodelila skoraj 166 milijonov EUR za boj proti pandemiji COVID-19.

2.2.3.   
  Dodatna okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite (UCPM/rescEU)

Dodatna okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite (UCPM/rescEU)

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite/rescEU kot dopolnilni ukrep k instrumentu ESI je bil okrepljen, da bi se omogočilo ustvarjanje večjih zalog in usklajevanje distribucije ključnih virov po vsej Evropi (glej Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/570 (5), kakor je bil spremenjen z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/414 (6) in Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/452 (7)). Proračun za leto 2020 je bil za ta namen spremenjen, tako da vključuje dodatne 0,4 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 0,2 milijarde EUR v odobritvah plačil.

5

6

7

Okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite/rescEU podpira države članice pri nakupu dela potrebne opreme (vključno s terapevtskimi sredstvi, medicinsko opremo, osebno zaščitno opremo in laboratorijskim materialom), s čimer se je povečala količina in dopolnil ter razširil nabor prednostnih artiklov, nabavljenih v skladu s sporazumom o skupnem javnem naročanju, koordiniranem pristopu, zaradi katerega so države članice v močnem položaju pri pogajanjih z industrijo o razpoložljivosti in ceni medicinskih izdelkov.

Neposredna nepovratna sredstva mehanizma rescEU zagotavljajo 100-odstotno financiranje iz proračuna EU, kar vključuje polno financiranje razvoja teh zmogljivosti in polno financiranje razmestitve opreme. Kupljena oprema se bo hranila v eni ali več držav članic, odločanje pa bo organizirano na ravni EU, kar bo zagotavljalo izredno dobavo opreme, kadar bodo nacionalne zaloge nezadostne. Na voljo bo vsem državam članicam in bo uporabljena v primeru, da države članice nimajo zadostnih zmogljivosti.

2.2.4.   
  Naložbena pobuda v odziv na koronavirus (CRII in CRII+)

Naložbena pobuda v odziv na koronavirus (CRII in CRII+)

Eden od prvih ukrepov, ki jih je EU uvedla, da bi finančno podprla odziv držav članic na krizo, je bila pobuda CRII, ki se izvaja z Uredbo (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta (8) z dne 30. marca 2020. Pobuda je z mobilizacijo neporabljenih sredstev, ki so bila že dodeljena državam članicam EU, prispevala k takojšnjemu povečanju likvidnosti proračunov držav članic in regij ter slednjim pomagala uporabiti sredstva kohezijske politike za financiranje odhodkov za zdravstveno varstvo in sheme skrajšanega delovnega časa ter zagotavljanje podpore v obliki obratnega kapitala za mala in srednja podjetja. Področje uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije je bilo razširjeno tudi na izredne razmere večjih razsežnosti v javnem zdravju, zaradi česar so države članice lahko prejele podporo iz tega sklada za reševanje pandemije COVID-19.

8

Aprila sprejeta pobuda CRII+, ki se izvaja z Uredbo (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta (9), je poenostavila hitrejšo uporabo obstoječih evropskih strukturnih in investicijskih skladov za krizne ukrepe ter omogočila do 100-odstotno povečanje prispevka EU k programom kohezijske politike v zvezi z zahtevki za plačilo, predloženimi med 1. julijem 2020 in 30. junijem 2021.

9

Komisija je decembra objavila rezultate obeh pobud za leto 2020. Od začetka krize je EU mobilizirala znatna sredstva za ublažitev posledic pandemije. Največ razpoložljivih sredstev, in sicer več kot 10 milijard EUR, so prejela mala in srednja podjetja, kar je podjetjem pomagalo preživeti. 3 milijarde EUR je bilo namenjenih državljankam in državljanom, med drugim z izvajanjem socialnih storitev za ranljive skupine in shem zaposlovanja za določen čas. 7 milijard EUR je bilo namenjenih pomoči zdravstvenemu sektorju. Slednji je poleg tega prejel tudi sredstva v višini 10,2 milijarde EUR iz proračuna EU, ki so bila temu področju že dodeljena za obdobje 2014–2020 (pri tem je treba upoštevati določeno prekrivanje med skupinami upravičencev).

2.2.5.   
  Pomoč partnericam v okviru širitvene in sosedske politike ter drugim

Pomoč partnericam v okviru širitvene in sosedske politike ter drugim

EU je do zdaj mobilizirala več kot 38,5 milijarde EUR za boj proti koronavirusu na svetovni ravni. Pristop Ekipe Evropa združuje vire EU, njenih držav članic in finančnih institucij, vključno z Evropsko investicijsko banko in Evropsko banko za obnovo in razvoj, cilj pa je podpirati partnerske države. Izplačana je bila že polovica od 38,5 milijarde EUR sredstev za globalen odziv na pandemijo COVID-19.

Poleg tega je Komisija s partnerskimi finančnimi institucijami sklenila deset sporazumov o finančnih jamstvih v vrednosti 990 milijonov EUR, ki dopolnjujejo Evropski sklad za trajnostni razvoj, tj. finančno vejo načrta za zunanje naložbe. Sporazumi bi morali ustvariti naložbe v višini do 10 milijard EUR za spodbujanje gospodarskega okrevanja in krepitev odpornosti držav sosedstva EU in afriških držav.

Dodatno je bilo dodeljenih 500 milijonov EUR za podporo svetovni pobudi za cepljenje COVAX, katere cilj je zagotoviti milijardo odmerkov cepiv proti COVID-19 za afriške, azijske, karibske in pacifiške države z nizkimi in srednjimi dohodki ter evropske države južnega in vzhodnega sosedstva. Za sodelovanje držav z nizkimi in srednjimi dohodki v zavezi razvitih trgov za pobudo COVAX je Komisija dodelila 100 milijonov EUR, Evropska investicijska banka pa 400 milijonov EUR sredstev, ki jih je zagotovil Evropski sklad za trajnostni razvoj. Evropska unija je 19. februarja 2021 napovedala dodatnih 500 milijonov EUR za instrument COVAX, Evropska komisija pa 100 milijonov EUR humanitarne pomoči za podporo pri izvajanju kampanj za cepljenje v Afriki.

25. maja 2020 sta Evropski parlament in Svet sprejela Sklep (EU) 2020/701 Evropskega parlamenta in Sveta (10) o zagotavljanju makrofinančne pomoči desetim partnericam v okviru širitvene politike in sosedske politike v obliki posojil v višini največ 3 milijarde EUR, da se omogoči kratkoročni politični manevrski prostor za izvajanje ukrepov za ublažitev gospodarskih posledic zaradi pandemije COVID-19. Leta 2020 je bilo sedmim državam (Ukrajini, Jordaniji, Severni Makedoniji, Gruziji, Kosovu (*1), Moldaviji in Črni gori) v prvem obroku izplačanih skupaj 1,0 milijarde EUR. Do junija 2021 je bilo petim državam skupaj izplačano 0,6 milijarde EUR v prvem (Albanija, Tunizija) ali drugem obroku (Severna Makedonija, Kosovo, Črna gora). Poleg tega je bil z Bosno in Hercegovino podpisan memorandum o soglasju.

10

*1

2.2.6.   
  Začasna podpora za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po pandemiji COVID-19

Začasna podpora za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po pandemiji COVID-19

EU je 19. maja 2020 v okviru svežnja nujne pomoči za obvladovanje gospodarskih posledic pandemije COVID-19 sprejela Uredbo Sveta (EU) 2020/672 (11) o vzpostavitvi instrumenta SURE, ki bo delavcem v času krize pomagal obdržati zaposlitev. SURE je začasna shema, ki lahko zagotovi do 100 milijard EUR finančne pomoči (v obliki posojil po ugodnih pogojih) za države članice. Instrument državam članicam omogoča, da od 1. februarja 2020 zaprosijo za finančno pomoč EU za podporo pri financiranju nenadnega in znatnega povečanja javnofinančnih odhodkov, povezanega z nacionalnimi ureditvami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, vključno za samozaposlene osebe, ali z nekaterimi zdravstvenimi ukrepi, zlasti na delovnem mestu kot odziv na krizo. Da bi EU lahko zagotovila finančno pomoč na podlagi instrumenta SURE, je Komisija pooblaščena, da si na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah v imenu EU izposodi sredstva v znesku do 100 milijard EUR. Posojila na podlagi instrumenta SURE so krita s proračunom EU in jamstvi, ki jih zagotavljajo države članice glede na svoj delež v BND EU. Skupni znesek jamstev znaša 25 milijard EUR. Instrument ima omejeno trajanje do 31. decembra 2022.

11

Komisija je do 31. decembra 2020 predlagala skupno 90,3 milijarde EUR finančne podpore za 18 držav članic, kar je Svet že v celoti odobril. Večina tega zneska, tj. 87,3 milijarde EUR, ki je namenjen 16 državam članicam, je bila predlagana že do avgusta 2020, preostali znesek v višini 3 milijard EUR, namenjen Madžarski in Irski, pa je bil predlagan oktobra oziroma novembra 2020:

Image 3

Po prvih treh izdajah obveznic SURE oktobra in novembra 2020 je Komisija izplačala skupno 39,5 milijarde EUR 15 državam članicam EU (Belgija, Ciper, Grčija, Hrvaška, Italija, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija in Španija, glej točko 6.3).

Izvajanje instrumenta SURE se je nadaljevalo tudi v letu 2021. Februarja in marca 2021 je Komisija za Estonijo predlagala 230 milijonov EUR, za Belgijo, Ciper, Grčijo, Latvijo, Litvo in Malto pa še dodatnih 3,7 milijarde EUR, s čimer je skupni znesek v okviru instrumenta SURE povečala na 94,3 milijarde EUR. Ta dodatna zneska je Svet odobril marca in aprila 2021. Po štirih dodatnih izdajah obveznic januarja, marca in maja 2021 je Komisija izplačala nadaljnje 50,1 milijarde EUR, kar pomeni, da je skupna raven izplačil znašala 89,6 milijarde EUR.

Za vse obveznice, izdane v okviru instrumenta SURE, je povpraševanje vlagateljev močno presegalo izdane obveznice, pri večini je bil presežek izražen z dvomestnimi številkami, privabile pa so tudi raznoliko bazo vlagateljev iz EU in mednarodnih vlagateljev. To je privedlo do zelo ugodnih cenovnih pogojev. Obveznice, ki jih EU izda v okviru instrumenta SURE, so upravičene do oznake „socialna obveznica“. Oznaka vlagateljem zagotavlja, da bodo zbrana sredstva namenjena za resnično socialen namen. Zbrana sredstva se upravičenim državam članicam prenesejo v obliki posojil za pomoč pri kritju stroškov, ki so neposredno povezani s financiranjem nacionalnih shem skrajšanega delovnega časa in podobnih ukrepov, sprejetih v odziv na pandemijo.

3.   DOLGOROČNI PRORAČUN EU ZA OBDOBJE 2021–2027 IN INSTRUMENT NEXT GENERATION EU

EU se je leta 2020 na krizo zaradi COVID-19, ki je prizadela Evropo in ves svet, odzvala kot še nikoli doslej. Osrednji del tega odziva je sveženj spodbud v vrednosti 2,018 bilijona EUR v tekočih cenah (1,8 bilijona EUR v cenah iz leta 2018). Vsebuje dolgoročni proračun EU za obdobje 2021–2027 v višini 1,211 bilijona EUR (1,074 bilijona EUR v cenah iz leta 2018), z dodatnimi 807 milijardami EUR (750 milijardami EUR v cenah iz leta 2018) v okviru začasnega instrumenta NextGenerationEU za spodbudo okrevanju (12). Vsa ta sredstva skupaj bodo pomagala popraviti gospodarsko in socialno škodo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, ter usmerjati prehod na sodobno in bolj trajnostno Evropo.

12

Image 4

Več kot 50 % sredstev iz dolgoročnega proračuna in instrumenta Next Generation EU bo namenjenih novim prednostnim nalogam. Denar bo prek programa Obzorje Evropa namenjen raziskavam in inovacijam, prek Sklada za pravični prehod in programa za digitalno Evropo pravičnemu podnebnemu in digitalnemu prehodu, ter prek mehanizma za okrevanje in odpornost, rescEU in Programa EU za zdravje pripravljenosti, okrevanju in odpornosti.

30 % sredstev iz dolgoročnega proračuna in instrumenta Next Generation EU bo porabljenih za boj proti podnebnim spremembam, kar je največji delež do zdaj največjega evropskega proračuna.

20 % sredstev instrumenta za okrevanje Next Generation EU bo vloženih v digitalno preobrazbo. EU bo zaradi teh sredstev več vlagala v superračunalništvo, umetno inteligenco, kibernetsko varnost, napredna digitalna znanja in spretnosti ter široko uporabo digitalnih tehnologij v gospodarstvu in družbi.

V letih 2026 in 2027 bo 10 % letnih izdatkov v okviru dolgoročnega proračuna prispevalo k zaustavitvi in obrnitvi trenda zmanjševanja biotske raznovrstnosti.

INSTRUMENT NEXT GENERATION EU

INSTRUMENT NEXT GENERATION EU

Zneski, pridobljeni in porabljeni v okviru instrumenta Next Generation EU, bodo vključeni v zaključni račun za leto 2021. Prva izdaja obveznic, v okviru katere je bilo z 10-letno obveznico z zapadlostjo leta 2031 zbrano 20 milijard EUR, je potekala 15. junija 2021.

Instrument Next Generation EU s proračunom v višini 806,9 milijarde EUR bo pomagal odpraviti neposredno gospodarsko in socialno škodo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19. Instrument bo po pandemiji COVID-19 pomagal zgraditi Evropo, ki bo bolj zelena, bolj digitalna, odpornejša ter bolje pripravljena na današnje in prihodnje izzive.

Del sredstev, tj. 385,8 milijarde EUR, bo porabljen za posojila Unije posameznim državam članicam, ki bodo ta posojila odplačale. Drugi del, tj. 338,0 milijarde EUR, bo zagotovljen v obliki nepovratnih sredstev ali proračunskih jamstev za podporo naložbam.

Image 5

Osrednja točka instrumenta NextGenerationEU je mehanizem za okrevanje in odpornost, tj. instrument za zagotavljanje nepovratnih sredstev in posojil v podporo reformam in naložbam v državah članicah EU v skupni vrednosti 723,8 milijarde EUR. Sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost se bodo izplačala v skladu z nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost, ki jih v sodelovanju s Komisijo pripravi vsaka država članica, in v skladu z dogovorjenim ključem za dodelitev.

Poleg tega bo instrument NextGenerationEU okrepil več obstoječih programov EU:

| — | program za kohezijo v okviru pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU) za pomoč pri obravnavanju gospodarskih posledic COVID-19 v prvih letih okrevanja, |
| --- | --- |

—

program za kohezijo v okviru pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU) za pomoč pri obravnavanju gospodarskih posledic COVID-19 v prvih letih okrevanja,

| — | Sklad za pravični prehod, da bi prehod na podnebno nevtralnost ustrezal vsem, |
| --- | --- |

—

Sklad za pravični prehod, da bi prehod na podnebno nevtralnost ustrezal vsem,

| — | program za razvoj podeželja za dodatno podporo kmetom, |
| --- | --- |

—

program za razvoj podeželja za dodatno podporo kmetom,

| — | program InvestEU za podporo našim podjetjem pri naložbenih prizadevanjih, |
| --- | --- |

—

program InvestEU za podporo našim podjetjem pri naložbenih prizadevanjih,

| — | rescEU, da bi se lahko mehanizem EU na področju civilne zaščite odzival na izredne razmere velikega obsega, |
| --- | --- |

—

rescEU, da bi se lahko mehanizem EU na področju civilne zaščite odzival na izredne razmere velikega obsega,

| — | program Obzorje Evropa, da bi lahko EU financirala še več odličnosti na področju raziskav. |
| --- | --- |

—

program Obzorje Evropa, da bi lahko EU financirala še več odličnosti na področju raziskav.

Da bi lahko EU financirala instrument NextGenerationEU, bo pridobila posojila na trgih s proračunom EU kot jamstvom. Odplačilo bo potekalo v daljšem časovnem obdobju, in sicer do leta 2058. To bo preprečilo takojšen pritisk na nacionalne finance držav članic in državam EU omogočilo, da svoja prizadevanja osredotočijo na okrevanje.

4.   IZSTOP ZDRUŽENEGA KRALJESTVA IZ EVROPSKE UNIJE

4.1.   OZADJE

OZADJE

Združeno kraljestvo je 31. januarja 2020 izstopilo iz Evropske unije. Pogoji za izstop so opredeljeni v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (13), znanem tudi kot „sporazum o izstopu“. V okviru tega dogovora se je Združeno kraljestvo strinjalo, da bo spoštovalo vse finančne obveznosti, prevzete v času članstva v EU. Sporazum je začel veljati 31. januarja 2020.

13

| — | 31. januar 2020

  Združeno kraljestvo uradno izstopi iz Unije, veljati začne sporazum o izstopu |
| --- | --- |
| — | 1. februar–31. december 2020

  Prehodno obdobje |
| — | 31. marec 2021

  EU poroča Združenemu kraljestvu o finančnih informacijah |
| — | 16. april 2021

  EU sporoči Združenemu kraljestvu zneske, ki jih mora plačati |
| — | 30. junij 2021

  Združeno kraljestvo začne izvajati prva plačila na podlagi sporazuma o izstopu |
| — | 16. september 2021

  EU sporoči Združenemu kraljestvu zneske, ki jih mora plačati |
| — | 31. oktober 2021

  Združeno kraljestvo začne izvajati drugi krog plačil |

—

31. januar 2020

31. januar 2020

Združeno kraljestvo uradno izstopi iz Unije, veljati začne sporazum o izstopu

—

1. februar–31. december 2020

1. februar–31. december 2020

Prehodno obdobje

—

31. marec 2021

31. marec 2021

EU poroča Združenemu kraljestvu o finančnih informacijah

—

16. april 2021

16. april 2021

EU sporoči Združenemu kraljestvu zneske, ki jih mora plačati

—

30. junij 2021

30. junij 2021

Združeno kraljestvo začne izvajati prva plačila na podlagi sporazuma o izstopu

—

16. september 2021

16. september 2021

EU sporoči Združenemu kraljestvu zneske, ki jih mora plačati

—

31. oktober 2021

31. oktober 2021

Združeno kraljestvo začne izvajati drugi krog plačil

Združeno kraljestvo je v prehodnem obdobju še vedno prispevalo v proračun EU in koristilo sredstva iz tega proračuna, kot da bi bilo država članica. Po koncu prehodnega obdobja in v skladu s sporazumom o izstopu bo še naprej prispevalo v proračun EU. Prav tako bo še naprej koristilo sredstva iz programov EU iz obdobja pred letom 2021 in odhodke, kot da bi bilo država članica. Prejelo bo tudi določena opredeljena denarna sredstva, vplačana v proračun EU, ali denarna sredstva, prejeta v proračun EU, ki so povezana z njegovim obdobjem članstva.

S temi obveznostmi se ustvarjajo obveznosti in terjatve za EU, ki jih je treba izračunati in upoštevati v zaključnem računu EU: ti zneski so prvič prikazani v zaključnem računu za leto 2020, saj je to leto izstopa Združenega kraljestva iz EU.

Ta zaključni račun torej vsebuje podrobna pojasnila o prihodnjih prispevkih Združenega kraljestva v proračun EU v skladu z zahtevami iz sporazuma o izstopu ter zneskih, do katerih je upravičeno Združeno kraljestvo. Združeno kraljestvo bo zadevne zneske izplačalo v daljšem časovnem obdobju.

Čisti znesek v celoti upošteva tri načela, na katerih temelji finančni dogovor v sporazumu o izstopu:

| — | zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije nobena država članica ne bi smela plačati več ali prejeti manj, |
| --- | --- |

—

zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije nobena država članica ne bi smela plačati več ali prejeti manj,

| — | Združeno kraljestvo bi moralo plačati svoj del obveznosti, ki jih je prevzelo v času svojega članstva, in |
| --- | --- |

—

Združeno kraljestvo bi moralo plačati svoj del obveznosti, ki jih je prevzelo v času svojega članstva, in

| — | Združeno kraljestvo ne bi smelo plačati več ali prej, kot če bi ostalo država članica. To zlasti pomeni, da bi moralo Združeno kraljestvo plačati na podlagi dejanskih rezultatov proračuna, tj. njegovih rezultatov, prilagojenih glede na izvajanje. |
| --- | --- |

—

Združeno kraljestvo ne bi smelo plačati več ali prej, kot če bi ostalo država članica. To zlasti pomeni, da bi moralo Združeno kraljestvo plačati na podlagi dejanskih rezultatov proračuna, tj. njegovih rezultatov, prilagojenih glede na izvajanje.

V sporazumu o izstopu so tudi podrobno določene metodologije za izračun različnih zneskov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.

4.2.   DELEŽ ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

DELEŽ ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

V skladu s členom 139 sporazuma o izstopu se delež finančnih obveznosti Združenega kraljestva, ki izhaja iz sporazuma o izstopu, izračuna kot razmerje med lastnimi sredstvi, ki jih Združeno kraljestvo da na razpolago v obdobju 2014–2020, in lastnimi sredstvi, ki jih v navedenem obdobju dajo na razpolago vse države članice in Združeno kraljestvo. Vključene so tudi prilagoditve na podlagi pobota saldov DDV in BND za obdobje 2014–2019. Za izračunani delež Združenega kraljestva bodo v letu 2022 izvedene dokončne prilagoditve, predvidene v členu 139 sporazuma o izstopu. Delež Združenega kraljestva za leto 2021 se uporablja za izračune v točkah (a) in (c) člena 136(3) ter v členih 140–147.

Delež Združenega kraljestva, izračunan v skladu s členom 139 sporazuma o izstopu, je 12,358072326018200 %.

4.3.   ZAKLJUČNI RAČUN EU: ZNESKI DOLGOV IN TERJATEV ZDRUŽENEGA KRALJESTVA NA PODLAGI SPORAZUMA O IZSTOPU

ZAKLJUČNI RAČUN EU: ZNESKI DOLGOV IN TERJATEV ZDRUŽENEGA KRALJESTVA NA PODLAGI SPORAZUMA O IZSTOPU

V sporazumu o izstopu so določene plačilne obveznosti med obema pogodbenicama, zlasti na naslednjih področjih:

| — | lastna sredstva (člen 136), |
| --- | --- |

—

lastna sredstva (člen 136),

| — | neporavnane obveznosti (člen 140), |
| --- | --- |

—

neporavnane obveznosti (člen 140),

| — | globe zaradi kršitev pravil konkurence (člen 141), |
| --- | --- |

—

globe zaradi kršitev pravil konkurence (člen 141),

| — | obveznosti Unije (člen 142), |
| --- | --- |

—

obveznosti Unije (člen 142),

| — | pogojne finančne obveznosti in finančni instrumenti (člena 143 in 144), |
| --- | --- |

—

pogojne finančne obveznosti in finančni instrumenti (člena 143 in 144),

| — | neto sredstva Evropske skupnosti za premog in jeklo (člen 145), |
| --- | --- |

—

neto sredstva Evropske skupnosti za premog in jeklo (člen 145),

| — | naložbe EU v Evropski investicijski sklad (člen 146), |
| --- | --- |

—

naložbe EU v Evropski investicijski sklad (člen 146),

| — | pogojne obveznosti v zvezi s pravnimi zadevami (člen 147). |
| --- | --- |

—

pogojne obveznosti v zvezi s pravnimi zadevami (člen 147).

Sporazum o izstopu določa tudi metodologijo v zvezi z vsakoletno obravnavo teh obveznosti: EU bo dvakrat letno Združenemu kraljestvu sporočila neporavnane zneske, Združeno kraljestvo pa jih bo plačevalo vsak mesec. Poročilo se posodobi vsako leto na podlagi trenutnih podatkov.

V spodnji razpredelnici so povzeti zneski, ki jih Združeno kraljestvo dolguje EU, in vsi zneski, ki jih EU dolguje Združenemu kraljestvu, skupen rezultat pa je neto skupna terjatev v korist EU. Vsi izračuni so bili narejeni ob popolnem upoštevanju sporazuma o izstopu. Te obveznosti se nanašajo na pretekle obveznosti, prevzete v času članstva Združenega kraljestva v EU in prehodnem obdobju do 31. decembra 2020, in bodo prenehale veljati takoj, ko bodo plačane ali če se obveznost ne bo uresničila. Plačila bodo izvedena v skladu s postopkom iz člena 148 sporazuma o izstopu.

| v milijardah EUR |
| --- |
| | Člen 140 | Člen 142 | Drugo | 31. 12. 2020 |
| Dolg Združenega kraljestva | 35,0 | 14,3 | 0,3 | 49,6 |
| Dolg do Združenega kraljestva | — | — | (2,1 ) | (2,1 ) |
| Neto terjatve do Združenega kraljestva | 35,0 | 14,3 | (1,8 ) | 47,5 |
| Po ocenah naj bi jih Združeno kraljestvo plačalo po letu 2021 | 28,2 | 14,3 | (1,9 ) | 40,6 |
| Po ocenah naj bi jih Združeno kraljestvo plačalo v letu 2021 | 6,8 | 0,0 | 0,0 | 6,8 |

v milijardah EUR

Člen 140

Člen 142

Drugo

31. 12. 2020

Dolg Združenega kraljestva

Dolg Združenega kraljestva

35,0

35,0

14,3

14,3

0,3

0,3

49,6

49,6

Dolg do Združenega kraljestva

Dolg do Združenega kraljestva

—

—

(2,1 )

(2,1 )

(2,1 )

(2,1 )

Neto terjatve do Združenega kraljestva

Neto terjatve do Združenega kraljestva

35,0

35,0

14,3

14,3

(1,8 )

(1,8 )

47,5

47,5

Po ocenah naj bi jih Združeno kraljestvo plačalo po letu 2021

Po ocenah naj bi jih Združeno kraljestvo plačalo po letu 2021

28,2

28,2

14,3

14,3

(1,9 )

(1,9 )

40,6

40,6

Po ocenah naj bi jih Združeno kraljestvo plačalo v letu 2021

Po ocenah naj bi jih Združeno kraljestvo plačalo v letu 2021

6,8

6,8

0,0

0,0

0,0

0,0

6,8

6,8

Skupni znesek zajema naslednje elemente:

Člen 136: lastna sredstva

Člen 136: lastna sredstva

Člen 136 vsebuje določbe v zvezi z lastnimi sredstvi, ki se uporabljajo po 31. decembru 2020. Združeno kraljestvo je upravičeno do deleža prilagoditev zaradi presežka iz leta 2020. Zanj veljajo tudi morebitne prilagoditve lastnih sredstev iz naslova DDV in BND, ki se nanašajo na proračunska leta do leta 2020 – te prilagoditve se bodo izračunale letno do 31. decembra 2028. Opravijo se tudi posodobitve popravka za Združeno kraljestvo.

Združeno kraljestvo mora plačati tradicionalna lastna sredstva, ki jih je zbralo po 28. februarju 2021, vendar se nanašajo na leto 2020 in prejšnja leta. Od tega zneska se nato odšteje njegov delež vseh tradicionalnih lastnih sredstev, ki so jih dali na voljo EU-27 in samo Združeno kraljestvo. Ločeni račun za tradicionalna lastna sredstva bo v celoti likvidiran 31. decembra 2025.

Združeno kraljestvo mora v letu 2021 plačati znesek v višini 230 milijonov EUR.

Člen 140: neporavnane obveznosti (RAL)

Člen 140: neporavnane obveznosti (RAL)

Neporavnane obveznosti („Reste à liquider“ ali „RAL“) predstavljajo celotni obseg pravnih obveznosti, ki jih je EU prevzela do prejemnikov in za katere bodo v prihodnjih letih sledila plačila. Neporavnane obveznosti so običajne za vse večletne proračune, kakršen je tudi proračun EU.

Obveznosti se torej nanašajo na projekte, programe, sporazume ali pogodbe, za katere so bile obveznosti že prevzete pred 31. decembrom 2020, vendar se še ne izvajajo v celoti, plačila pa bodo še sledila. Nekatera od teh plačil so namenjena prejemnikom iz Združenega kraljestva.

V skladu s sporazumom o izstopu mora Združeno kraljestvo plačati svoj delež neporavnanih obveznosti EU, nastalih do 31. decembra 2020, tj. do konca prehodnega obdobja. Vse obveznosti ali njihovi deli, za katere se pričakuje, da bodo razveljavljeni (sproščene obveznosti), in zneski, ki se nanašajo na obveznosti, financirane z namenskimi prejemki, ali programe, pri katerih Združeno kraljestvo ne sodeluje (nesodelovanje), se odštejejo od skupnega zneska.

Druge prilagoditve zneska, ki ga Združeno kraljestvo dolguje na podlagi tega člena, so povezane z neto finančnimi popravki iz programskega obdobja 2014–2020 ali prejšnjih programskih obdobij in tradicionalnimi lastnimi sredstvi, ki se nanašajo na leto 2020 ter so dana na voljo januarja in februarja 2021.

Za izračun deleža Združenega kraljestva pri neporavnanih obveznostih so bile kot izhodišče uporabljene uradne neporavnane proračunske obveznosti na dan 31. decembra 2020 (303,2 milijarde EUR, glej razpredelnico 4.4 v razpredelnicah o izvrševanju proračuna). Konec leta 2020 je delež Združenega kraljestva pri prilagojenih neporavnanih obveznostih znašal 36 milijard EUR – po prilagoditvi glede na napoved sprostitev obveznosti je terjatev do EU konec leta 2020 znašala 35 milijard EUR, od česar bo 6,8 milijarde EUR plačanih med 30. junijem 2021 in 31. decembrom 2021.

4.4

Člen 141: globe zaradi kršitev pravil konkurence

Člen 141: globe zaradi kršitev pravil konkurence

Evropska komisija neposredno izvršuje pravila EU o konkurenci tako, da zagotavlja, da vsa podjetja konkurirajo enako in pošteno glede na svoje dosežke. To lahko privede do naložitve glob. Ko EU naloži globo, jo lahko prejemnik izpodbija (prek sodnega postopka) – globa ni dokončna, dokler se ne končajo vsi taki postopki.

EU bo Združenemu kraljestvu vsako leto plačala njegov delež morebitnih glob zaradi kršitve pravil konkurence, ki jih je Unija določila pred 31. decembrom 2020, ko bodo te globe postale dokončne, tj. subjekt, ki mu je bila naložena globa, bodisi ne vloži pritožbe pred Sodiščem Evropske unije bodisi pritožba ne uspe in mora plačati globo.

V zaključnem računu se zneski, dolgovani Združenemu kraljestvu zaradi glob, odštejejo od skupnega zneska, ki ga dolguje Združeno kraljestvo. Na dan 31. decembra 2020 je ocenjeni delež neporavnanih glob Združenega kraljestva znašal 1,8 milijarde EUR. Ta znesek bo vrnjen Združenemu kraljestvu v daljšem časovnem obdobju. Znesek temelji na nerešenih zadevah na dan 31. decembra 2020 in se lahko spremeni, da bi odražal dejanske zneske, vnesene v proračun po tem, ko so globe postale dokončne.

Člen 142: obveznosti Unije

Člen 142: obveznosti Unije

Združeno kraljestvo se je zavezalo, da bo konec leta 2020 plačalo svoj delež obveznosti Unije, razen za specifične obveznosti, kot so določene v sporazumu o izstopu. Združeno kraljestvo bo zato od 31. decembra 2020 plačevalo svoj delež obveznosti, povezanih z EU kot delodajalcem (tj. pokojninsko in zdravstveno zavarovanje upokojenega osebja):

| 1. | Pokojnine uradnikov EU: plačila pokojnin osebja EU se krijejo iz letnega proračuna EU. Poleg tega uradniki EU plačujejo pokojninske prispevke skozi celotno delovno dobo. Ti prispevki se vnesejo v proračun kot prihodki, kar zmanjšuje prispevke, ki jih morajo plačati države članice za financiranje skupnega letnega proračuna. Države članice EU se zavezujejo, da bodo krile stroške pokojnin osebja EU ob upokojitvi. V skladu s to zavezo bo Združeno kraljestvo od junija 2022 več desetletij plačevalo svoj delež letnih pokojnin, izplačanih uradnikom EU, dokler ne bodo izčrpane vse pokojninske pravice, ki jih je osebje pridobilo do 31. decembra 2020. Združeno kraljestvo se lahko kadar koli odloči poravnati svojo obvezo tako, da plača aktuarsko obveznost ob koncu zadevnega leta v obdobju petih let. |
| --- | --- |

1.

Pokojnine uradnikov EU: plačila pokojnin osebja EU se krijejo iz letnega proračuna EU. Poleg tega uradniki EU plačujejo pokojninske prispevke skozi celotno delovno dobo. Ti prispevki se vnesejo v proračun kot prihodki, kar zmanjšuje prispevke, ki jih morajo plačati države članice za financiranje skupnega letnega proračuna. Države članice EU se zavezujejo, da bodo krile stroške pokojnin osebja EU ob upokojitvi. V skladu s to zavezo bo Združeno kraljestvo od junija 2022 več desetletij plačevalo svoj delež letnih pokojnin, izplačanih uradnikom EU, dokler ne bodo izčrpane vse pokojninske pravice, ki jih je osebje pridobilo do 31. decembra 2020. Združeno kraljestvo se lahko kadar koli odloči poravnati svojo obvezo tako, da plača aktuarsko obveznost ob koncu zadevnega leta v obdobju petih let.

| 2. | Pokojnine poslancev Evropskega parlamenta, evropskih komisarjev, sodnikov Evropskega sodišča, itd.: Združeno kraljestvo bo svoj delež aktuarske obveznosti plačalo na dan 31. decembra 2020 v obdobju desetih let, ki se začne oktobra 2021. |
| --- | --- |

2.

Pokojnine poslancev Evropskega parlamenta, evropskih komisarjev, sodnikov Evropskega sodišča, itd.: Združeno kraljestvo bo svoj delež aktuarske obveznosti plačalo na dan 31. decembra 2020 v obdobju desetih let, ki se začne oktobra 2021.

| 3. | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja: to je sistem, ki krije stroške zdravstvenega varstva osebja EU, vključno z upokojenci. Uradniki EU in upokojenci plačujejo prispevke v sistem med celotno delovno dobo in po upokojitvi, prav tako pa tudi EU kot delodajalec. V skladu z načelom, ki se uporablja tudi za pokojninski sistem uradnikov EU, bo Združeno kraljestvo plačalo svoj delež prispevka iz proračuna EU za zdravstveno varstvo upokojenega osebja. Ta plačila, ki se bodo začela junija 2022, se bodo nadaljevala več desetletij ali dokler ne bodo izčrpane vse te obveznosti. Kakor pri pokojninah uradnikov se lahko Združeno kraljestvo odloči, da neporavnane obveznosti plača kadar koli, in sicer tako, da plača aktuarsko obveznost ob koncu zadevnega leta v obdobju petih let. |
| --- | --- |

3.

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja: to je sistem, ki krije stroške zdravstvenega varstva osebja EU, vključno z upokojenci. Uradniki EU in upokojenci plačujejo prispevke v sistem med celotno delovno dobo in po upokojitvi, prav tako pa tudi EU kot delodajalec. V skladu z načelom, ki se uporablja tudi za pokojninski sistem uradnikov EU, bo Združeno kraljestvo plačalo svoj delež prispevka iz proračuna EU za zdravstveno varstvo upokojenega osebja. Ta plačila, ki se bodo začela junija 2022, se bodo nadaljevala več desetletij ali dokler ne bodo izčrpane vse te obveznosti. Kakor pri pokojninah uradnikov se lahko Združeno kraljestvo odloči, da neporavnane obveznosti plača kadar koli, in sicer tako, da plača aktuarsko obveznost ob koncu zadevnega leta v obdobju petih let.

Obveznosti EU v zvezi z zgornjimi obveznostmi za pozaposlitvene prejemke se izračunajo z uporabo revidiranega aktuarskega vrednotenja, ki temelji na mednarodnih standardih. Znesek, ki ga je mogoče pripisati Združenemu kraljestvu na dan 31. decembra 2020, znaša 14,3 milijarde EUR.

Združeno kraljestvo mora v letu 2021 plačati 11 milijonov EUR, kar se nanaša le na ločene posebne pokojninske sisteme (npr. poslanci Evropskega parlamenta). Preostali zneski za vse sheme se bodo plačevali v skladu z zgoraj opisanimi ureditvami od leta 2022 naprej.

Člena 143 in 144: finančni instrumenti in proračunska jamstva

Člena 143 in 144: finančni instrumenti in proračunska jamstva

V skladu s tema členoma je Združeno kraljestvo odgovorno za financiranje pogojnih obveznosti EU, ki izhajajo iz operacij pred izstopom, v zvezi z njegovimi dejavnostmi najemanja in dajanja posojil ter dejavnostmi na področju jamstev, če bi se te operacije uresničile in jih ne bi kril delež Združenega kraljestva v obstoječih jamstvenih skladih. EU bo Združenemu kraljestvu povrnila zneske, ki jih je Združeno kraljestvo že prispevalo k jamstvenim skladom in ki na koncu ne bodo potrebni.

Ti zneski so predvsem:

| — | zneski, dolgovani Združenemu kraljestvu za njegov delež v Jamstvenem skladu Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), pri katerem je Združeno kraljestvo že prispevalo s plačili iz proračuna, vendar ni bilo odobrenih operacij pred izstopom, zato jih Združeno kraljestvo ni obvezano kriti – 93 milijonov EUR, ki jih je treba v letu 2021 vrniti Združenemu kraljestvu, |
| --- | --- |

—

zneski, dolgovani Združenemu kraljestvu za njegov delež v Jamstvenem skladu Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), pri katerem je Združeno kraljestvo že prispevalo s plačili iz proračuna, vendar ni bilo odobrenih operacij pred izstopom, zato jih Združeno kraljestvo ni obvezano kriti – 93 milijonov EUR, ki jih je treba v letu 2021 vrniti Združenemu kraljestvu,

| — | zneski, ki jih je treba plačati Združenemu kraljestvu v zvezi s finančnimi instrumenti – 46 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

zneski, ki jih je treba plačati Združenemu kraljestvu v zvezi s finančnimi instrumenti – 46 milijonov EUR,

| — | Združeno kraljestvo mora še naprej prispevati svoj delež k pogojnim obveznostim EU (proračunska jamstva – EFSI, zunanji mandat EIB, evropski mehanizem za finančno stabilizacijo in druga najeta posojila itd.), če ta zapadejo. Največja možna obveznost Združenega kraljestva ob koncu leta znaša 12,9 milijarde EUR – za več podrobnosti glej pojasnilo 4.1 h konsolidiranemu zaključnemu računu EU. Združeno kraljestvo teh zneskov ne dolguje, razen če se obveznost v prihodnosti uresniči in se ne krije iz jamstvenega sklada. To se šteje za malo verjetno. |
| --- | --- |

—

Združeno kraljestvo mora še naprej prispevati svoj delež k pogojnim obveznostim EU (proračunska jamstva – EFSI, zunanji mandat EIB, evropski mehanizem za finančno stabilizacijo in druga najeta posojila itd.), če ta zapadejo. Največja možna obveznost Združenega kraljestva ob koncu leta znaša 12,9 milijarde EUR – za več podrobnosti glej pojasnilo 4.1 h konsolidiranemu zaključnemu računu EU. Združeno kraljestvo teh zneskov ne dolguje, razen če se obveznost v prihodnosti uresniči in se ne krije iz jamstvenega sklada. To se šteje za malo verjetno.

4.1

Člen 145: Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.)

Člen 145: Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.)

Združeno kraljestvo je upravičeno do svojega deleža čistih sredstev Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji na dan 31. decembra 2020 – ta delež bo Združenemu kraljestvu plačan v petih letih. Skupni znesek, ki ga je treba plačati Združenemu kraljestvu, znaša 183 milijonov EUR (37 milijonov EUR je treba vrniti, tj. izravnati z drugimi zneski, dolgovanimi v letu 2021). To pomeni, da se bo znesek v višini 37 milijonov EUR vsako leto med letoma 2021 in 2025 odštel od zneskov, ki jih dolguje Združeno kraljestvo.

Člen 146: naložbe v EIS

Člen 146: naložbe v EIS

Združeno kraljestvo je upravičeno do svojega deleža naložb EU v vplačani osnovni kapital Evropskega investicijskega sklada (EIS), ki se izplača v enakih obrokih v petih letih. Skupni znesek, ki se izplača Združenemu kraljestvu, znaša 33 milijonov EUR. To pomeni, da se bo znesek v višini 7 milijonov EUR vsako leto med letoma 2021 in 2025 odštel od zneskov, ki jih dolguje Združeno kraljestvo.

Člen 147: pogojne obveznosti v zvezi s pravnimi zadevami

Člen 147: pogojne obveznosti v zvezi s pravnimi zadevami

Združeno kraljestvo mora vsako leto plačati svoj delež zneskov, izplačanih iz proračuna EU v zvezi s pravnimi zadevami, ki se nanašajo na dogodke, ki so se zgodili pred 31. decembrom 2020. Delež pravnih zadev Združenega kraljestva, za katere bodo verjetno potrebna prihodnja plačila ob koncu leta, je ocenjen na 46 milijonov EUR, vendar ga Združenemu kraljestvu ni treba plačati, dokler se zadeve ne razrešijo in EU najprej ne izvede plačila.

5.   POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNA

Končni sprejeti proračun za leto 2020 je znašal 173,9 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 164,1 milijarde EUR v odobritvah plačil. Njegovo izvrševanje močno prizadela pandemija COVID-19 in medsektorska kriza, ki je temu sledila. Zaradi krize je bilo treba odločno ukrepati za okrepitev sektorjev javnega zdravja EU in ublažitev socialno-ekonomskih posledic v EU ter zagotovitev pomoči tretjim državam. Proračun za leto 2020 je bil zadnji proračun, ki se je izvršil na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Njegovo izvrševanje se je natančno spremljalo in aktivno upravljalo, zato so se skoraj vsi programi praktično izvedli v celoti.

Izvršene skupne odobritve za prevzem obveznosti v letu 2020 so znašale 181,7 milijarde EUR:

| — | 172,9 milijarde EUR iz končnega sprejetega proračuna, |
| --- | --- |

—

172,9 milijarde EUR iz končnega sprejetega proračuna,

| — | 1,1 milijarde EUR iz odobritev, prenesenih iz leta 2019, |
| --- | --- |

—

1,1 milijarde EUR iz odobritev, prenesenih iz leta 2019,

| — | 7,7 milijarde EUR iz odobritev, ki izhajajo iz namenskih prejemkov. |
| --- | --- |

—

7,7 milijarde EUR iz odobritev, ki izhajajo iz namenskih prejemkov.

Skupna plačila v letu 2020 so znašala 173,3 milijarde EUR:

| — | 161,8 milijarde EUR iz končnega sprejetega proračuna, |
| --- | --- |

—

161,8 milijarde EUR iz končnega sprejetega proračuna,

| — | 1,6 milijarde EUR iz odobritev, prenesenih iz leta 2019, |
| --- | --- |

—

1,6 milijarde EUR iz odobritev, prenesenih iz leta 2019,

| — | 9,9 milijarde EUR iz odobritev, ki izhajajo iz namenskih prejemkov. |
| --- | --- |

—

9,9 milijarde EUR iz odobritev, ki izhajajo iz namenskih prejemkov.

V letu 2020 so vsi razdelki dosegli visoko stopnjo izvrševanja. Leta 2020 je bilo izvrševanje za vse vrste odobritev (proračun, prenosi iz prejšnjega leta in namenski prejemki) 97-odstotno za obveznosti in 94-odstotno za plačila. Stopnje izvrševanja brez namenskih prejemkov so pokazale popolno izvrševanje v letu 2020 (99,5 % pri odobritvah za prevzem obveznosti in 98,5 % pri odobritvah plačil).

Največji delež prihodkov so predstavljala lastna sredstva, ki so znašala 91,9 % skupnih prihodkov v višini 174,3 milijarde EUR, 4,7 % pa je bilo prispevkov in nadomestil v zvezi s sporazumi in programi EU, ki se nanašajo predvsem na prihodke iz finančnih popravkov (skladi ESI, EKJS in EKSRP).

Neporavnane obveznosti (včasih imenovane tudi RAL, tj. reste à liquider), ki so zneski, za katere so bile prevzete obveznosti, vendar še niso bili plačani, so konec leta 2020 znašale 303,2 milijarde EUR. Glede na razliko med predvidenimi odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil (9,8 milijarde EUR) v dokončno sprejetem proračunu in ob upoštevanju dejstva, da je povečanje neporavnanih obveznosti nekaj običajnega, se je pričakovalo povečanje glede na raven iz leta 2019, saj se odobritve za prevzem obveznosti vsako leto povečajo, kot je predvideno v večletnem finančnem okviru. Neporavnane obveznosti so se v primerjavi z letom 2019 povečale za 5,5 milijarde EUR.

Proračunski rezultat (presežek) se je poslabšal s 3,2 milijarde EUR v letu 2019 na 1,8 milijarde EUR v letu 2020:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 174 306 | 163 918 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (171 721 ) | (157 428 ) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | (2 086 ) | (1 615 ) |
| Razveljavljene neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1 | 78 | 75 |
| Razvoj namenskih prejemkov (B) – (A) | 1 398 | (1 736 ) |
| | Neporabljene odobritve ob koncu tekočega leta (A) |

v milijonih EUR

2020

2019

Prihodki za zadevno proračunsko leto

174 306

163 918

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(171 721 )

(157 428 )

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

(2 086 )

(1 615 )

Razveljavljene neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1

78

75

Razvoj namenskih prejemkov (B) – (A)

1 398

(1 736 )

Neporabljene odobritve ob koncu tekočega leta (A)

Neporabljene odobritve ob koncu tekočega leta (A)

7 694

7 694

9 092

9 092

| | Neporabljene odobritve ob koncu prejšnjega leta (B) |
| --- | --- |

Neporabljene odobritve ob koncu prejšnjega leta (B)

Neporabljene odobritve ob koncu prejšnjega leta (B)

9 092

9 092

7 356

7 356

Tečajne razlike za zadevno leto

(207)

4

Proračunski rezultat

Proračunski rezultat

1 768

1 768

3 217

3 217

6.   FINANČNI INSTRUMENTI IN PRORAČUNSKA JAMSTVA

6.1.   FINANČNI INSTRUMENTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNA EU

FINANČNI INSTRUMENTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNA EU

V okviru te vrste izvrševanja proračuna so sredstva že izplačana na fiduciarne račune, ki jih upravljajo pooblaščeni subjekti, in ostanejo razpoložljiva (kot denarna sredstva in njihovi ustrezniki, dolžniški vrednostni papirji ali naložbe v sklade denarnega trga ali v združene portfelje sredstev) za kritje prihodnjih unovčitev jamstev ali pa so bila naložena v lastniški kapital. Pomen in obseg finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, sta se v zadnjih letih povečevala. Osnovna ideja tega pristopa v nasprotju s tradicionalno metodo izvrševanja proračuna, tj. dodeljevanjem nepovratnih sredstev in subvencij, je, da za vsak euro, porabljen iz proračuna prek finančnih instrumentov, končni upravičenec prejme več kot 1 EUR finančne podpore zaradi učinka vzvoda. Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU, obstajajo v obliki jamstvenih instrumentov, lastniških instrumentov in posojilnih instrumentov. Pričakovati je, da se bo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 povečala uporaba proračunskih jamstev v primerjavi z uporabo finančnih instrumentov, ki se v celoti financirajo iz proračuna EU, ali se zanje v proračunu EU v celoti oblikujejo rezervacije. Zlasti se bo v okviru programa InvestEU skupini EIB in drugim finančnim institucijam zagotovilo 26,2 milijarde EUR za podporo različnim ciljem politike Unije v okviru poslov financiranja in naložb.

6.2.   FINANČNA SREDSTVA V JAMSTVENIH SKLADIH ZA PRORAČUNSKA JAMSTVA

FINANČNA SREDSTVA V JAMSTVENIH SKLADIH ZA PRORAČUNSKA JAMSTVA

V okviru te vrste izvrševanja proračuna EU nasprotnim strankam zagotovi jamstva, za katera se prek jamstvenih skladov, ki jih je ustanovila Komisija, oblikujejo zgolj delne rezervacije, pri čemer nastanejo pogojne obveznosti za proračun EU, če oblikovanje rezervacij ne zadostuje za kritje unovčitev jamstev. EU je skupini EIB zagotovila jamstva za posojila, odobrena zunaj EU (t. i. zunanji mandat EIB), ter za dolžniške in lastniške operacije, ki jih krije jamstvo EFSI, skupini EIB in drugim finančnim institucijam pa je zagotovila jamstva za operacije, ki jih krije jamstvo EFSD.

EU je za zmanjšanje tveganja, ki bi ga lahko imele unovčitve jamstev s strani skupine EIB ali drugih finančnih institucij na proračun EU, ustanovila namenska jamstvena sklada, ki se financirata iz proračuna. Komisija ima na dan 31. decembra 2020 finančna sredstva v:

| — | Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe v višini 2,8 milijarde EUR, |
| --- | --- |

—

Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe v višini 2,8 milijarde EUR,

| — | Jamstvenem skladu EFSI v višini 8,0 milijarde EUR in |
| --- | --- |

—

Jamstvenem skladu EFSI v višini 8,0 milijarde EUR in

| — | Jamstvenem skladu EFSD v višini 0,8 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

Jamstvenem skladu EFSD v višini 0,8 milijarde EUR.

Rezervacije za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe se oblikujejo iz sredstev proračuna EU v višini 9 % vseh zajamčenih posojil v okviru dejavnosti mandata EIB za zunanja posojila tretjim državam, ki niso poravnana ob koncu leta. Na dan 31. decembra 2020 zgoraj navedena skupna vrednost sredstev pokriva izpostavljenost izplačanih zneskov v višini 20,3 milijarde EUR.

Jamstveni sklad EFSI je začel delovati leta 2016. V skladu s spremenjeno uredbo o EFSI (Uredba (EU) 2017/2396 Evropskega parlamenta in Sveta (14)) se je zgornja meja jamstva EU v okviru EFSI povišala na 26 milijard EUR (od začetnih 16 milijard EUR), meja za jamstveni sklad pa se je znižala na 35 % (od začetnih 50 %) skupne obveznosti jamstva EU. Zato bo Jamstveni sklad EFSI zdaj predvidoma dosegel skupni znesek v višini 9,1 milijarde EUR. Na dan 31. decembra 2020 so skupna sredstva v Jamstvenem skladu EFSI znašala 8,0 milijarde EUR in pokrivajo izpostavljenost izplačanih zneskov v višini 18,9 milijarde EUR.

14

V skladu z uredbo o EFSD (Uredba (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta (15)) bo jamstvo EFSD v višini do 1,5 milijarde EUR (dodatno povečano z zunanjimi prispevki) na voljo za podporo naložbam v partnerskih državah v Afriki in evropskem sosedstvu. EU razkrije jamstvo EFSD v pojasnilih h konsolidiranem zaključnem računu (glej pojasnilo 4.1.1) kot pogojno obveznost. Na dan 31. decembra 2020 je bilo v veljavi 15 sporazumov o jamstvu EFSD s skupnim kritjem do 1 370 milijonov EUR. Jamstveni sklad EFSD je bil ustanovljen za kritje morebitnih prihodnjih unovčitev jamstev. Skupni prispevki, prejeti v sklad na dan 31. decembra 2020, znašajo 0,8 milijarde EUR. Ker je bila večina sporazumov o jamstvih s partnerji sklenjena v letu 2020, je program v uvajalni fazi z zajamčenimi posli v vrednosti 438 milijonov EUR, ki so jih partnerji podpisali do konca leta 2020.

15

4.1.1

Po začetku veljavnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 so se čista sredstva iz Jamstvenega sklada EFSI s 1. januarjem 2021 prenesla v skupni sklad za rezervacije (16), ki vsebuje rezervacije za kritje finančnih obveznosti, ki izhajajo iz proračunskih jamstev in programov finančne pomoči v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. Sredstva iz Jamstvenega sklada ESFD in Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe naj bi se prenesla v skupni sklad za rezervacije v teku leta 2021.

16

6.3.   POSOJILA IN Z NJIMI POVEZANA NAJETA POSOJILA ZA PROGRAME FINANČNE POMOČI

POSOJILA IN Z NJIMI POVEZANA NAJETA POSOJILA ZA PROGRAME FINANČNE POMOČI

Komisija finančno podporo za države članice in tretje države v obliki dvostranskih posojil, ki se financirajo na kapitalskih trgih z jamstvom iz proračuna EU, zagotavlja na podlagi sklepov Evropskega parlamenta in Sveta.

Komisija, ki deluje v imenu EU, je leta 2020 upravljala štiri glavne programe, v okviru katerih lahko odobri posojila:

| — | plačilnobilančno pomoč, |
| --- | --- |

—

plačilnobilančno pomoč,

| — | pomoč v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EMFS), |
| --- | --- |

—

pomoč v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EMFS),

| — | makrofinančno pomoč in |
| --- | --- |

—

makrofinančno pomoč in

| — | pomoč v okviru instrumenta SURE. |
| --- | --- |

—

pomoč v okviru instrumenta SURE.

Kapital, potreben za financiranje dajanja posojil EU, se zbere na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah. Najemanje in dajanje posojil EU za programe finančne pomoči ne spada med proračunske operacije. Pridobljena sredstva se na splošno uporabijo za posojilo državi upravičenki v obliki vzajemnega posla (kritno posojilo), tj. z enakim kuponom, zapadlostjo in v enakem znesku. Ne glede na metodologijo vzajemnosti pa je servisiranje dolga instrumentov financiranja pravna obveznost EU, ki bo zagotovila, da bodo vsa izplačila izvedena v celoti in pravočasno. Komisija je uvedla postopke za zagotovitev vračila najetih posojil tudi v primeru neodplačevanja posojila.

Na dan 31. decembra 2020 so nominalni zneski posojil, odobrenih za finančno pomoč, znašali:

| v milijardah EUR |
| --- |
| | Odobrena posojila skupaj | Izplačana posojila ob koncu leta skupaj | Odplačana posojila ob koncu leta skupaj | Neodplačana posojila ob koncu leta |
| SURE | | | | |
| Belgija | 7,8 | 2,0 | — | 2,0 |
| Bolgarija | 0,5 | — | — | — |
| Hrvaška | 1,0 | 0,5 | — | 0,5 |
| Ciper | 0,5 | 0,3 | — | 0,3 |
| Češka | 2,0 | — | — | — |
| Grčija | 2,7 | 2,0 | — | 2,0 |
| Madžarska | 0,5 | 0,2 | — | 0,2 |
| Irska | 2,5 | — | — | — |
| Italija | 27,4 | 16,5 | — | 16,5 |
| Latvija | 0,2 | 0,1 | — | 0,1 |
| Litva | 0,6 | 0,3 | — | 0,3 |
| Malta | 0,2 | 0,1 | — | 0,1 |
| Poljska | 11,2 | 1,0 | — | 1,0 |
| Portugalska | 5,9 | 3,0 | — | 3,0 |
| Romunija | 4,1 | 3,0 | — | 3,0 |
| Slovaška | 0,6 | 0,3 | — | 0,3 |
| Slovenija | 1,1 | 0,2 | — | 0,2 |
| Španija | 21,3 | 10,0 | — | 10,0 |
| | 90,3 | 39,5 | — | 39,5 |
| EMFS | | | | |
| Irska | 22,5 | 22,5 | — | 22,5 |
| Portugalska | 26,0 | 24,3 | — | 24,3 |
| | 48,5 | 46,8 | — | 46,8 |
| Makrofinančna pomoč | | | | |
| Ukrajina | 5,0 | 4,4 | (0,6 ) | 3,8 |
| Tunizija | 1,4 | 0,8 | — | 0,8 |
| Jordanija | 1,1 | 0,6 | — | 0,6 |
| Drugo | 1,5 | 0,8 | (0,2 ) | 0,6 |
| | 9,0 | 6,6 | (0,8 ) | 5,8 |
| Plačilnobilančna pomoč | | | | |
| Latvija | 3,1 | 2,9 | (2,7 ) | 0,2 |
| | 3,1 | 2,9 | (2,7 ) | 0,2 |
| Skupaj | 150,9 | 95,8 | (3,5 ) | 92,3 |

v milijardah EUR

Odobrena posojila skupaj

Odobrena posojila skupaj

Izplačana posojila ob koncu leta skupaj

Izplačana posojila ob koncu leta skupaj

Odplačana posojila ob koncu leta skupaj

Odplačana posojila ob koncu leta skupaj

Neodplačana posojila ob koncu leta

Neodplačana posojila ob koncu leta

SURE

SURE

Belgija

7,8

2,0

—

2,0

Bolgarija

0,5

—

—

—

Hrvaška

1,0

0,5

—

0,5

Ciper

0,5

0,3

—

0,3

Češka

2,0

—

—

—

Grčija

2,7

2,0

—

2,0

Madžarska

0,5

0,2

—

0,2

Irska

2,5

—

—

—

Italija

27,4

16,5

—

16,5

Latvija

0,2

0,1

—

0,1

Litva

0,6

0,3

—

0,3

Malta

0,2

0,1

—

0,1

Poljska

11,2

1,0

—

1,0

Portugalska

5,9

3,0

—

3,0

Romunija

4,1

3,0

—

3,0

Slovaška

0,6

0,3

—

0,3

Slovenija

1,1

0,2

—

0,2

Španija

21,3

10,0

—

10,0

90,3

90,3

39,5

39,5

—

39,5

39,5

EMFS

EMFS

Irska

22,5

22,5

—

22,5

Portugalska

26,0

24,3

—

24,3

48,5

48,5

46,8

46,8

—

46,8

46,8

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

Ukrajina

5,0

4,4

(0,6 )

3,8

Tunizija

1,4

0,8

—

0,8

Jordanija

1,1

0,6

—

0,6

Drugo

1,5

0,8

(0,2 )

0,6

9,0

9,0

6,6

6,6

(0,8 )

(0,8 )

5,8

5,8

Plačilnobilančna pomoč

Plačilnobilančna pomoč

Latvija

3,1

2,9

(2,7 )

0,2

3,1

3,1

2,9

2,9

(2,7 )

(2,7 )

0,2

0,2

Skupaj

Skupaj

150,9

150,9

95,8

95,8

(3,5 )

(3,5 )

92,3

92,3

Načrt odplačevanja zneskov, ki niso poravnani ob koncu leta, je:

| v milijardah EUR |
| --- |
| | SURE | EMFS | Makrofinančna pomoč | SKUPAJ |
| 2021 | — | 9,8 | — | 9,8 |
| 2022 | — | 2,7 | — | 2,7 |
| 2023 | — | 3,5 | 0,1 | 3,6 |
| 2024 | — | 2,6 | 0,6 | 3,2 |
| 2025 | 8,0 | 2,4 | — | 10,4 |
| 2026 | — | 4,0 | 0,1 | 4,1 |
| 2027 | — | 3,0 | 0,2 | 3,2 |
| 2028 | — | 2,3 | 0,2 | 2,5 |
| 2029 | — | 1,4 | 0,9 | 2,3 |
| 2030 | 10,0 | — | 0,1 | 10,1 |
| 2031 | — | 2,2 | 0,9 | 3,1 |
| 2032 | — | 3,0 | 0,1 | 3,1 |
| 2033 | — | 2,1 | 0,5 | 2,6 |
| 2034 | | — | 0,2 | 0,2 |
| 2035 | 8,5 | 2,0 | 1,9 | 12,4 |
| 2036 | — | 1,0 | — | 1,0 |
| 2038 | — | 1,8 | — | 1,8 |
| 2040 | 7,0 | — | — | 7,0 |
| 2042 | — | 3,0 | — | 3,0 |
| 2050 | 6,0 | — | — | 6,0 |
| Skupaj | 39,5 | 46,8 | 5,8 | 92,1 |

v milijardah EUR

SURE

SURE

EMFS

EMFS

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

SKUPAJ

SKUPAJ

2021

—

9,8

—

9,8

2022

—

2,7

—

2,7

2023

—

3,5

0,1

3,6

2024

—

2,6

0,6

3,2

2025

8,0

2,4

—

10,4

2026

—

4,0

0,1

4,1

2027

—

3,0

0,2

3,2

2028

—

2,3

0,2

2,5

2029

—

1,4

0,9

2,3

2030

10,0

—

0,1

10,1

2031

—

2,2

0,9

3,1

2032

—

3,0

0,1

3,1

2033

—

2,1

0,5

2,6

2034

—

0,2

0,2

2035

8,5

2,0

1,9

12,4

2036

—

1,0

—

1,0

2038

—

1,8

—

1,8

2040

7,0

—

—

7,0

2042

—

3,0

—

3,0

2050

6,0

—

—

6,0

Skupaj

Skupaj

39,5

39,5

46,8

46,8

5,8

5,8

92,1

92,1

SURE

SURE

Instrument SURE je bil ustanovljen leta 2020 za zagotovitev finančne pomoči državam članicam, ki se spopadajo z resnimi gospodarskimi motnjami zaradi pandemije COVID-19 na njihovem ozemlju oziroma ki jih te motnje resno ogrožajo. Instrument dopolnjuje nacionalne ukrepe, ki jih izvajajo prizadete države članice.

Najvišji znesek finančne pomoči ne sme preseči 100 milijard EUR za vse države članice. Leta 2020 so države članice podpisale sporazume o posojilih v vrednosti 85,9 milijarde EUR: od tega zneska je bilo izplačanih 39,5 milijarde EUR. Posojila imajo različno zapadlost, tj. 5, 10, 15, 20 in 30 let.

EMFS

EMFS

EMFS je bil vzpostavljen za zagotavljanje finančne pomoči vsem državam članicam, ki se soočajo z resnimi ekonomsko-finančnimi težavami ali jih takšne težave ogrožajo zaradi izrednih dogodkov, nad katerimi nimajo nikakršnega nadzora. EMFS je bil uporabljen za zagotovitev finančne pomoči Irski in Portugalski med letoma 2011 in 2014, pri čemer je bila finančna pomoč odvisna od izvedbe reform. Ta program je potekel, dodatnih posojil pa ni več mogoče pridobiti, čeprav se še izvaja za posebne naloge, kot sta podaljšanje rokov zapadlosti za posojila Irski in Portugalski ter zagotavljanje premostitvenih posojil. Irska in Portugalska sta februarja 2021 zahtevali podaljšanje zapadlosti za zneske, dolgovane junija 2021 (4,8 milijarde EUR) in septembra 2021 (5 milijard EUR). Komisija si je aprila 2021 izposodila 4,8 milijarde EUR za obnovitev posojil, zapadlih junija 2021, ki so bila podaljšana za 15 let.

V letu 2020 ni bilo novih poslov niti odplačanih posojil.

MAKROFINANČNA POMOČ

MAKROFINANČNA POMOČ

Program makrofinančne pomoči je oblika finančne pomoči, ki jo EU zagotovi partnerskim državam zunaj EU, ki imajo težave s svojo plačilno bilanco. Zagotavlja se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali nepovratnih sredstev ali kombinacije tega ter je na voljo samo državam, vključenim v program izplačil MDS.

Komisija je leta 2020 sprejela predlog za sveženj makrofinančne pomoči desetim partnericam v okviru širitvene politike in sosedske politike v višini 3 milijard EUR, da bi jim pomagala omejiti gospodarske posledice pandemije koronavirusne bolezni. Evropski parlament in Svet sta sklep sprejela 25. maja 2020.

V okviru programa makrofinančne pomoči je bilo leta 2020 skupaj izplačanih 1,7 milijarde EUR.

PLAČILNOBILANČNA POSOJILA

PLAČILNOBILANČNA POSOJILA

PLAČILNOBILANČNA POSOJILA Plačilnobilančna pomoč je program pomoči, namenjen državam zunaj euroobmočja, ki imajo težave v zvezi s svojo plačilno bilanco ali jim take težave grozijo. Plačilnobilančna pomoč se izvaja v obliki srednjeročnih posojil, odvisnih od izvedbe politik, namenjenih reševanju osnovnih gospodarskih težav. Praviloma se plačilnobilančna pomoč EU zagotavlja v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in drugimi mednarodnimi institucijami ali državami.

V letu 2020 ni bilo novih poslov niti odplačanih posojil.

6.4.   PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA PROGRAME FINANČNE POMOČI

PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA PROGRAME FINANČNE POMOČI

Najeta posojila EU so neposredne in brezpogojne obveznosti EU, za katere jamčijo države članice EU (proračunske pogojne obveznosti). Posojila, najeta za financiranje posojil tretjim državam, krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. Če država članica prejemnica postane plačilno nesposobna, se bodo za servisiranje dolga črpala razpoložljiva sredstva v zakladnici Komisije, če bo to mogoče. Če to takrat ne bo mogoče, bo Komisija vpoklicala potrebna sredstva od držav članic. Države članice EU so v skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev EU (člen 14 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (17)) zakonsko zavezane, da dajo na voljo zadostna sredstva za izpolnjevanje obveznosti EU. Tako so vlagatelji izpostavljeni samo kreditnemu tveganju EU, ne pa kreditnemu tveganju prejemnice financiranih posojil. Dajanje posojil v obliki vzajemnih poslov zagotavlja, da proračun EU ne prevzema obrestnega ali valutnega tveganja.

17

Posojila, zagotovljena državam članicam v okviru instrumenta SURE, temeljijo na sistemu prostovoljnih jamstev držav članic v višini 25 % najvišjega zneska finančne pomoči. Prispevek vsake države članice k skupnemu znesku jamstva ustreza njenemu relativnemu deležu v skupnem bruto nacionalnem dohodku (BND) Evropske unije na podlagi proračuna EU za leto 2020.

V sklepih Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije se za program za vsako državo določijo skupni znesek svežnja posojil, število obrokov za izplačilo posojila in največja (povprečna) zapadlost v plačilo. Nato se Komisija in zadevna država članica dogovorita o parametrih posojila/financiranja, zlasti o zapadlosti obrokov. Poleg tega so vsi obroki posojila razen prvega odvisni od izpolnjevanja pogojev politike v okviru skupne finančne pomoči EU/MDS, kar je še en dejavnik, ki vpliva na časovni okvir financiranja. To pomeni, da sta časovni okvir in zapadlost izdaje posojil odvisna od s tem povezanih dejavnosti dajanja posojil EU. Financiranje je izraženo izključno v eurih, razpon zapadlosti pa je med 3 in 30 leti.

7.   ANALIZA RAČUNOVODSKIH IZKAZOV

7.1.   PRIHODKI

PRIHODKI

Konsolidirani prihodki EU vključujejo zneske, povezane z menjalnimi in nemenjalnimi posli, pri čemer so zadnji najpomembnejši. Petletni trend glavnih kategorij nemenjalnih prihodkov (ki vključuje sredstva iz naslova BND, tradicionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova DDV, globe in izterjavo odhodkov ter izključuje enkratni učinek prihodkov, povezanih z izstopom Združenega kraljestva iz EU leta 2020) je naslednji:

Petletni trend prihodkov iz glavnih nemenjalnih poslov

Petletni trend prihodkov iz glavnih nemenjalnih poslov

(v milijonih EUR)

(v milijonih EUR)

Image 6

Ker bi morali biti proračunski prihodki enaki proračunskim odhodkom (ali jih presegati), so glavni razlog za zgornje gibanje prihodkov vsakoletna plačila.

Leta 2020 so konsolidirani prihodki znašali 224,0 milijarde EUR, kar je znatno povečanje za 63,7 milijarde EUR oziroma 39,7 % glede na prehodno leto, ko so znašali 160,3 milijarde EUR. Glavno gonilo tega razvoja je bil finančni učinek izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (47,5 milijarde EUR). Konsolidirani prihodki v letu 2020, prilagojeni temu enkratnemu učinku, so znašali 176,5 milijarde EUR, kar v primerjavi s predhodnim letom še vedno pomeni povečanje za 16,2 milijarde EUR oz. 10,1 %. To prilagojeno povečanje je predvsem posledica naslednjih učinkov:

| — | prihodki iz sredstev iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek), ki so poglaviten element prihodkov EU iz poslovanja, so se povečali s 108,8 milijarde EUR v letu 2019 na 125,4 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 16,6 milijarde EUR oz. 15,3 % je bilo predvsem posledica večjih potreb po odobritvah plačil za leto 2020, namenjenih krepitvi ključnih politik EU, npr. strategije za cepiva proti COVID-19 (ki se izvaja v okviru instrumenta za nujno pomoč v Uniji), in področja kohezije (s sprejetjem naložbene pobude v odziv na koronavirus plus), |
| --- | --- |

—

prihodki iz sredstev iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek), ki so poglaviten element prihodkov EU iz poslovanja, so se povečali s 108,8 milijarde EUR v letu 2019 na 125,4 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 16,6 milijarde EUR oz. 15,3 % je bilo predvsem posledica večjih potreb po odobritvah plačil za leto 2020, namenjenih krepitvi ključnih politik EU, npr. strategije za cepiva proti COVID-19 (ki se izvaja v okviru instrumenta za nujno pomoč v Uniji), in področja kohezije (s sprejetjem naložbene pobude v odziv na koronavirus plus),

| — | drugi nemenjalni prihodki so se povečali z 2,1 milijarde EUR v letu 2019 na 7,1 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 5,0 milijarde EUR je bilo predvsem posledica prispevka držav članic v sklad za inovacije, ki je začel delovati leta 2020 (2,1 milijarde EUR), povečanja proračunskega presežka zaradi prenosa iz predhodnega leta (3,2 milijarde EUR v letu 2020 v primerjavi z 1,8 milijarde EUR v letu 2019) ter prispevka držav članic v višini 0,8 milijarde EUR za instrument za nujno pomoč v Uniji, |
| --- | --- |

—

drugi nemenjalni prihodki so se povečali z 2,1 milijarde EUR v letu 2019 na 7,1 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 5,0 milijarde EUR je bilo predvsem posledica prispevka držav članic v sklad za inovacije, ki je začel delovati leta 2020 (2,1 milijarde EUR), povečanja proračunskega presežka zaradi prenosa iz predhodnega leta (3,2 milijarde EUR v letu 2020 v primerjavi z 1,8 milijarde EUR v letu 2019) ter prispevka držav članic v višini 0,8 milijarde EUR za instrument za nujno pomoč v Uniji,

| — | finančni prihodki so se povečali z 1,8 milijarde EUR v letu 2019 na 3,4 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 1,6 milijarde EUR oz. 88,9 % je bilo predvsem posledica povečanja zamudnih obresti, predvsem tistih, ki so povezane z zadevami glede tradicionalnih lastnih sredstev (TLS) v zvezi z Združenim kraljestvom (0,5 milijarde EUR) in zadevami, ki niso povezane z Združenim kraljestvom (0,5 milijarde EUR), ter prihodkov iz premij za obveznice, povezanih z instrumentom SURE (0,7 milijarde EUR), |
| --- | --- |

—

finančni prihodki so se povečali z 1,8 milijarde EUR v letu 2019 na 3,4 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 1,6 milijarde EUR oz. 88,9 % je bilo predvsem posledica povečanja zamudnih obresti, predvsem tistih, ki so povezane z zadevami glede tradicionalnih lastnih sredstev (TLS) v zvezi z Združenim kraljestvom (0,5 milijarde EUR) in zadevami, ki niso povezane z Združenim kraljestvom (0,5 milijarde EUR), ter prihodkov iz premij za obveznice, povezanih z instrumentom SURE (0,7 milijarde EUR),

| — | prihodki od glob so se zmanjšali s 4,3 milijarde EUR v letu 2019 na 0,5 milijarde EUR v letu 2020. Zmanjšanje za 3,8 milijarde EUR oz. 88,4 % je bilo posledica manjšega števila in nižjih zneskov glob, izdanih v letu 2020. Medtem ko so največje globe v letu 2020 znašale skupaj 0,26 milijarde EUR (Orbia, Clariant in Celanese), so največje zadeve v letu 2019 dosegle skupaj 3,1 milijarde EUR (Google, dve zadevi v zvezi s trgovanjem z valutami in MasterCard). |
| --- | --- |

—

prihodki od glob so se zmanjšali s 4,3 milijarde EUR v letu 2019 na 0,5 milijarde EUR v letu 2020. Zmanjšanje za 3,8 milijarde EUR oz. 88,4 % je bilo posledica manjšega števila in nižjih zneskov glob, izdanih v letu 2020. Medtem ko so največje globe v letu 2020 znašale skupaj 0,26 milijarde EUR (Orbia, Clariant in Celanese), so največje zadeve v letu 2019 dosegle skupaj 3,1 milijarde EUR (Google, dve zadevi v zvezi s trgovanjem z valutami in MasterCard).

Zgornje spremembe je izravnalo zmanjšanje prihodkov iz tradicionalnih lastnih sredstev, ki so se z 21,2 milijarde EUR v letu 2019 zmanjšali na 19,6 milijarde EUR v letu 2020 (zmanjšanje za 1,6 milijarde EUR oz. 7,5 %), in zmanjšanje finančnih izterjav, ki so se z 2,6 milijarde EUR v letu 2019 zmanjšale na 1,4 milijarde EUR v letu 2020 (zmanjšanje za 1,2 milijarde EUR oz. 46,2 %).

7.2.   ODHODKI

ODHODKI

Glavna sestavina odhodkov, pripoznanih v konsolidiranih računovodskih izkazih, so transferna plačila v okviru deljenega upravljanja, ki vključujejo naslednje sklade: (i) Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), (ii) Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in drugi instrumenti za razvoj podeželja, (iii) Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijski sklad (KS) ter (iv) Evropski socialni sklad (ESS). Ti skladi so predstavljali 109,7 milijarde EUR oz. 65,9 % skupnih odhodkov v višini 166,6 milijarde EUR, nastalih v letu 2020 (leta 2019: 103,9 milijarde EUR oz. 66,8 %). Razčlenitev odhodkov je predstavljena v spodnjem diagramu:

Relativna utež glavnih odhodkov, ki so jih izvršile države članice (deljeno upravljanje), za proračunsko leto 2020:

Relativna utež glavnih odhodkov, ki so jih izvršile države članice (deljeno upravljanje), za proračunsko leto 2020:

Image 7

Odhodki, nastali v okviru neposrednega upravljanja, predstavljajo izvrševanje proračuna s strani Komisije, izvajalskih agencij in skrbniških skladov. V okviru posrednega upravljanja proračun izvršujejo agencije EU, organi EU, tretje države, mednarodne organizacije in drugi subjekti.

EU priznava nekatere prihodnje plačilne obveznosti kot odhodke, tudi če te še niso prikazane v proračunskem računovodenju na podlagi plačil. Pomembni zneski so prikazani v okviru obveznosti iz poslovanja in vnaprej vračunanih stroškov za kmetijstvo in razvoj podeželja ter obveznosti iz naslova pokojnin in prejemkov zaposlenih v zvezi s pokojninskimi in drugimi pravicami po koncu zaposlitve, ki so jih pridobili komisarji, člani institucij EU in uslužbenci.

Odhodki so se na splošno povečali za 7,1 % ali 11,1 milijarde EUR oz. s 155,5 milijarde EUR na 166,6 milijarde EUR v primerjavi z letom 2019, k čemur je prispevalo predvsem naslednje:

| — | odhodki iz ESRR in KS so se povečali s 35,2 milijarde EUR v letu 2019 na 41,1 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 5,9 milijarde EUR oz. 16,8 % je bilo posledica boljšega izvajanja programov med nadaljnjim potekom večletnega finančnega okvira, |
| --- | --- |

—

odhodki iz ESRR in KS so se povečali s 35,2 milijarde EUR v letu 2019 na 41,1 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 5,9 milijarde EUR oz. 16,8 % je bilo posledica boljšega izvajanja programov med nadaljnjim potekom večletnega finančnega okvira,

| — | odhodki iz ESS so se povečali z 11,2 milijarde EUR v letu 2019 na 13,7 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 2,5 milijarde EUR oz. 22,3 % je bilo predvsem posledica okrepljenega izvajanja, |
| --- | --- |

—

odhodki iz ESS so se povečali z 11,2 milijarde EUR v letu 2019 na 13,7 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 2,5 milijarde EUR oz. 22,3 % je bilo predvsem posledica okrepljenega izvajanja,

| — | odhodki, nastali v okviru neposrednega upravljanja Komisije, so se povečali z 18,9 milijarde EUR v letu 2019 na 22,1 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 3,2 milijarde EUR oziroma 16,9 % je bilo predvsem posledica porabe za cepiva proti COVID-19 (1,6 milijarde EUR) ter porabe v okviru instrumentov za sosedstvo in predpristopno pomoč (0,6 milijarde EUR), |
| --- | --- |

—

odhodki, nastali v okviru neposrednega upravljanja Komisije, so se povečali z 18,9 milijarde EUR v letu 2019 na 22,1 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 3,2 milijarde EUR oziroma 16,9 % je bilo predvsem posledica porabe za cepiva proti COVID-19 (1,6 milijarde EUR) ter porabe v okviru instrumentov za sosedstvo in predpristopno pomoč (0,6 milijarde EUR),

| — | odhodki iz EKJS so se zmanjšali s 44,0 milijarde EUR v letu 2019 na 40,5 milijarde EUR v letu 2020. Zmanjšanje za 3,5 milijarde EUR oz. 8 % je bilo predvsem posledica zmanjšanja za 2,6 milijarde EUR v zneskih zahtevkov za neposredna plačila, katerih namen je prispevanje k prihodkom kmetij. |
| --- | --- |

—

odhodki iz EKJS so se zmanjšali s 44,0 milijarde EUR v letu 2019 na 40,5 milijarde EUR v letu 2020. Zmanjšanje za 3,5 milijarde EUR oz. 8 % je bilo predvsem posledica zmanjšanja za 2,6 milijarde EUR v zneskih zahtevkov za neposredna plačila, katerih namen je prispevanje k prihodkom kmetij.

7.3.   SREDSTVA

SREDSTVA

Najpomembnejše postavke na strani sredstev v bilanci stanja se nanašajo na finančna sredstva (razen denarnih sredstev in njihovih ustreznikov), ki predstavljajo 40,4 % skupnih sredstev EU, sledijo pa jim terjatve in predhodno financiranje v višini 26,6 % oziroma 22,4 %:

Sestava konsolidiranih sredstev EU

Sestava konsolidiranih sredstev EU

Image 8

Na dan 31. decembra 2020 so skupna sredstva znašala 280,0 milijarde EUR, kar kaže na povečanje za 101,1 milijarde EUR oz. 56,5 % v primerjavi s prejšnjim letom (2019: 178,9 milijarde EUR), predvsem zaradi naslednjih ključnih sprememb:

| — | Terjatve so se povečale s 24,0 milijarde EUR v letu 2019 na 74,5 milijarde EUR v letu 2020. Znatno povečanje za 50,5 milijarde EUR je predvsem posledica izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije in terjatve, ki je sledila iz tega (47,5 milijarde EUR). |
| --- | --- |

—

Terjatve so se povečale s 24,0 milijarde EUR v letu 2019 na 74,5 milijarde EUR v letu 2020. Znatno povečanje za 50,5 milijarde EUR je predvsem posledica izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije in terjatve, ki je sledila iz tega (47,5 milijarde EUR).

| — | Posojila so se povečala z 52,7 milijarde EUR v letu 2019 na 93,3 milijarde EUR v letu 2020. Znatno povečanje za 40,6 milijarde EUR ali 77,0 % je mogoče pripisati predvsem izdaji posojil za finančno pomoč v okviru instrumenta SURE (39,5 milijarde EUR). |
| --- | --- |

—

Posojila so se povečala z 52,7 milijarde EUR v letu 2019 na 93,3 milijarde EUR v letu 2020. Znatno povečanje za 40,6 milijarde EUR ali 77,0 % je mogoče pripisati predvsem izdaji posojil za finančno pomoč v okviru instrumenta SURE (39,5 milijarde EUR).

| — | Predhodno financiranje se je povečalo z 51,4 milijarde EUR v letu 2019 na 62,7 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 11,3 milijarde EUR ali 22,0 % je predvsem posledica neizterjave letnega predhodnega financiranja za leto 2019 v letu 2020 v okviru ukrepov naložbenih pobud v odziv na koronavirus (6,6 milijarde EUR) ter predhodnega financiranja, plačanega za razvoj cepiv za odziv na pandemijo COVID-19 (1 milijarda EUR). |
| --- | --- |

—

Predhodno financiranje se je povečalo z 51,4 milijarde EUR v letu 2019 na 62,7 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 11,3 milijarde EUR ali 22,0 % je predvsem posledica neizterjave letnega predhodnega financiranja za leto 2019 v letu 2020 v okviru ukrepov naložbenih pobud v odziv na koronavirus (6,6 milijarde EUR) ter predhodnega financiranja, plačanega za razvoj cepiv za odziv na pandemijo COVID-19 (1 milijarda EUR).

Stanje denarnih sredstev v višini 16,7 milijarde EUR ob koncu leta zajema naslednje glavne elemente:

| — | znesek plačil v višini 9,4 milijarde EUR, ki ob koncu leta še niso izvedena in od katerih je 7,9 milijarde EUR povezanih z namenskimi prejemki. Namenski prejemki vključujejo 1,3 milijarde EUR denarnih sredstev, ki izhajajo iz prodaje pravic do emisije in so bila izterjana od EIB, ko so jih države članice dodelile v sklad za inovacije, |
| --- | --- |

—

znesek plačil v višini 9,4 milijarde EUR, ki ob koncu leta še niso izvedena in od katerih je 7,9 milijarde EUR povezanih z namenskimi prejemki. Namenski prejemki vključujejo 1,3 milijarde EUR denarnih sredstev, ki izhajajo iz prodaje pravic do emisije in so bila izterjana od EIB, ko so jih države članice dodelile v sklad za inovacije,

| — | znesek v višini 2,4 milijarde EUR, ki pripada finančnim instrumentom, ki se nanašajo predvsem na denarne ustreznike, ki jih v imenu Komisije upravljajo upravitelji, in sicer za namene izvajanja posebnih programov finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU, ter na denarna sredstva in njihove ustreznike v jamstvenih skladih za proračunska jamstva. Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in jamstvenim skladom, se lahko uporabljajo le v zadevnih programih, |
| --- | --- |

—

znesek v višini 2,4 milijarde EUR, ki pripada finančnim instrumentom, ki se nanašajo predvsem na denarne ustreznike, ki jih v imenu Komisije upravljajo upravitelji, in sicer za namene izvajanja posebnih programov finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU, ter na denarna sredstva in njihove ustreznike v jamstvenih skladih za proračunska jamstva. Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in jamstvenim skladom, se lahko uporabljajo le v zadevnih programih,

| — | znesek v višini 1,6 milijarde EUR, ki pripada agencijam in skupnim podjetjem ter s katerim v imenu teh subjektov upravlja zakladnica Komisije, |
| --- | --- |

—

znesek v višini 1,6 milijarde EUR, ki pripada agencijam in skupnim podjetjem ter s katerim v imenu teh subjektov upravlja zakladnica Komisije,

| — | denarna sredstva, povezana z globami v višini 1,5 milijarde EUR, zlasti tista, ki so prejeta v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah, ter v manjšem obsegu sredstva, povezana z dokončno plačanimi globami, ki jih je treba v naslednjem letu prenesti v proračun, |
| --- | --- |

—

denarna sredstva, povezana z globami v višini 1,5 milijarde EUR, zlasti tista, ki so prejeta v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah, ter v manjšem obsegu sredstva, povezana z dokončno plačanimi globami, ki jih je treba v naslednjem letu prenesti v proračun,

| — | denarna sredstva, povezana z drugimi konsolidiranimi institucijami, agencijami in organi, v višini 1,4 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

denarna sredstva, povezana z drugimi konsolidiranimi institucijami, agencijami in organi, v višini 1,4 milijarde EUR.

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Opozoriti je treba, da na raven predhodnega financiranja bistveno vpliva cikel večletnega finančnega okvira – na primer na začetku obdobja večletnega finančnega okvira se pričakujejo veliki predujmi, ki se izplačajo državam članicam v okviru kohezijske politike, ti zneski pa ostanejo na voljo državam članicam do zaključka programov. Izplača se tudi letno predhodno financiranje, ki ga je treba uporabiti v enem letu ali vrniti naslednje leto v okviru letnega cikla zaključka računov. Komisija poskuša storiti največ, kar je mogoče, da bi ravni predhodnega financiranja ohranila na ustrezni ravni. Vzpostaviti je treba ravnovesje med zagotavljanjem zadostnega financiranja za projekte in pravočasnim pripoznavanjem odhodkov.

Skupni znesek predhodnega financiranja (brez drugih predujmov državam članicam in prispevkov v skrbniška sklada Bêkou in za Afriko) v bilanci stanja EU znaša 55,5 milijarde EUR (leta 2019: 44,4 milijarde EUR) in se skoraj v celoti nanaša na dejavnosti Komisije. Približno 58 % predhodnega financiranja Komisije je povezanega z deljenim upravljanjem, kar pomeni, da je izvrševanje proračuna preneseno na države članice (Komisija ohrani nadzorno vlogo).

Predhodno financiranje Komisije po načinih upravljanja

Predhodno financiranje Komisije po načinih upravljanja

Image 9

7.4.   OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

V bilanci stanja so na strani obveznosti najpomembnejše predvsem štiri postavke: (i) obveznosti iz naslova pokojnin in druge obveznosti za pozaposlitvene prejemke; (ii) najeta posojila; (iii) obveznosti iz poslovanja do tretjih oseb in (iv) vnaprej vračunani stroški.

Sestava obveznosti v konsolidirani bilanci stanja EU

Sestava obveznosti v konsolidirani bilanci stanja EU

Image 10

Na dan 31. decembra 2020 so skupne obveznosti znašale 313,5 milijarde EUR, kar je povečanje za 62,0 milijarde EUR oz. 24,7 % v primerjavi s prejšnjim letom (251,5 milijarde EUR).

Ključne spremembe so se nanašale na naslednje učinke:

| — | Pokojnine in drugi pozaposlitveni prejemki so se povečali z 97,7 milijarde EUR v letu 2019 na 116,0 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 18,3 milijarde EUR ali 18,7 % je bilo predvsem posledica aktuarske izgube iz finančnih predpostavk zaradi nadaljnjega znatnega znižanja diskontne stopnje. |
| --- | --- |

—

Pokojnine in drugi pozaposlitveni prejemki so se povečali z 97,7 milijarde EUR v letu 2019 na 116,0 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 18,3 milijarde EUR ali 18,7 % je bilo predvsem posledica aktuarske izgube iz finančnih predpostavk zaradi nadaljnjega znatnega znižanja diskontne stopnje.

| — | Najeta posojila so se povečala z 52,6 milijarde EUR v letu 2019 na 93,2 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 40,6 milijarde EUR oz. 77,2 % je mogoče pripisati predvsem izdaji instrumenta SURE v višini 39,5 milijarde EUR konec leta 2020. |
| --- | --- |

—

Najeta posojila so se povečala z 52,6 milijarde EUR v letu 2019 na 93,2 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 40,6 milijarde EUR oz. 77,2 % je mogoče pripisati predvsem izdaji instrumenta SURE v višini 39,5 milijarde EUR konec leta 2020.

| — | Obveznosti iz poslovanja so se povečale s 27,2 milijarde EUR v letu 2019 na 32,4 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 5,2 milijarde EUR oz. 19,1 % je predvsem posledica odprtih zahtevkov za povračilo stroškov za obdobje večletnega finančnega okvira 2014–2020, ki so bili prejeti tik ob koncu leta in zaradi pomanjkanja odobritev plačil niso bili obravnavani ali plačani. |
| --- | --- |

—

Obveznosti iz poslovanja so se povečale s 27,2 milijarde EUR v letu 2019 na 32,4 milijarde EUR v letu 2020. Povečanje za 5,2 milijarde EUR oz. 19,1 % je predvsem posledica odprtih zahtevkov za povračilo stroškov za obdobje večletnega finančnega okvira 2014–2020, ki so bili prejeti tik ob koncu leta in zaradi pomanjkanja odobritev plačil niso bili obravnavani ali plačani.

Skupni znesek prejetih zahtevkov za povračilo stroškov in računov, ki so v bilanci stanja pripoznani v postavki „obveznosti iz poslovanja“

Skupni znesek prejetih zahtevkov za povračilo stroškov in računov, ki so v bilanci stanja pripoznani v postavki „obveznosti iz poslovanja“

Image 11

Čista sredstva

Čista sredstva

Presežek obveznosti nad sredstvi ne pomeni, da so institucije in organi EU v finančnih težavah, temveč da bodo nekatere obveznosti financirane iz prihodnjih letnih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v tekočem letu, čeprav bodo morda dejansko plačani v naslednjem ali poznejših letih in financirani iz prihodnjih proračunov, z njimi povezani prihodki pa bodo obračunani šele v prihodnjih obdobjih. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS (ki jih je večina običajno plačanih v prvem četrtletju naslednjega leta) in obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (ki bodo plačane v več desetletjih). Znatno zmanjšanje zneskov, ki bodo vpoklicani od držav članic, in sicer s 77,6 milijarde EUR v letu 2019 na 38,5 milijarde EUR v letu 2020, je predvsem posledica prihodkov, povezanih z neto zneski, ki jih Združeno kraljestvo dolguje na podlagi sporazuma o izstopu, podpisanega po izstopu Združenega kraljestva iz Unije leta 2020 – glej pojasnilo 2.6.1.2 h konsolidiranemu zaključnemu računu EU.

2.6.1.2

8.   POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EU

Evropska unija (EU) je unija, na katero so države članice prenesle pristojnosti za uresničevanje skupnih ciljev. Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne državam članicam v družbi, v kateri prevladujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.

8.1.   POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR

POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR

Pogodbi EU

Pogodbi EU

Krovni cilji in načela, ki usmerjajo Unijo in evropske institucije, so opredeljeni v Pogodbah. Unija in institucije EU lahko delujejo le v mejah pristojnosti, ki jih imajo v skladu s Pogodbama za uresničevanje v njih določenih ciljev, pri tem pa morajo upoštevati načeli (18) subsidiarnosti in sorazmernosti. Unija si za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik sama zagotovi potrebna finančna sredstva. Komisija je odgovorna za spodbujanje splošnega interesa Unije, kar vključuje izvrševanje proračuna in upravljanje programov v sodelovanju z državami članicami in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

18

EU uresničuje cilje iz Pogodbe s številnimi orodji, med katerimi je tudi proračun EU. Druga so na primer skupni zakonodajni okvir ali skupne politične strategije.

Politične prednostne naloge komisije

Politične prednostne naloge komisije

Politične prednostne naloge Komisije so opredeljene v političnih usmeritvah, ki jih določi predsednik oz. predsednica Komisije. Komisija predsednice Ursule von der Leyen, ki je nastopila mandat 1. decembra 2019, se bo osredotočila na naslednjih šest glavnih ciljev:

6 GLAVNIH CILJEV

6 GLAVNIH CILJEV

Evropski zeleni dogovor

Evropski zeleni dogovor

| — | postati prva podnebno nevtralna celina |
| --- | --- |

—

postati prva podnebno nevtralna celina

Evropa, pripravljena na digitalno dobo

Evropa, pripravljena na digitalno dobo

| — | opolnomočiti ljudi s tehnologijami nove generacije |
| --- | --- |

—

opolnomočiti ljudi s tehnologijami nove generacije

Gospodarstvo za ljudi

Gospodarstvo za ljudi

| — | prizadevanje za socialno pravičnost in blaginjo |
| --- | --- |

—

prizadevanje za socialno pravičnost in blaginjo

Močnejša Evropa v svetu

Močnejša Evropa v svetu

| — | večje ambicije Evrope z okrepitvijo naše edinstvene blagovne znamke odgovornega svetovnega voditelja |
| --- | --- |

—

večje ambicije Evrope z okrepitvijo naše edinstvene blagovne znamke odgovornega svetovnega voditelja

Spodbujanje evropskega načina življenja

Spodbujanje evropskega načina življenja

| — | zgraditi Unijo enakosti, v kateri imamo vsi enake priložnosti |
| --- | --- |

—

zgraditi Unijo enakosti, v kateri imamo vsi enake priložnosti

Nova spodbuda za evropsko demokracijo

Nova spodbuda za evropsko demokracijo

| — | spodbujanje, varovanje in krepitev naše demokracije |
| --- | --- |

—

spodbujanje, varovanje in krepitev naše demokracije

Večletni finančni okvir in programi za porabo sredstev

Večletni finančni okvir in programi za porabo sredstev

Večletni finančni okvir in programi za porabo sredstev Politike, ki jih podpira proračun EU, se izvajajo v skladu z večletnim finančnim okvirom ter ustrezno sektorsko zakonodajo, ki določa programe in instrumente za porabo sredstev. Z njimi se politične prednostne naloge EU pretvorijo v ukrepe financiranja, ki se izvajajo v dovolj dolgem obdobju, da se zagotovita učinkovitost in usklajena dolgoročna perspektiva za upravičence do sredstev EU in nacionalne organe, ki zagotavljajo sofinanciranje. Določeni so najvišji letni zneski (zgornje meje) za odhodke EU kot celoto in za glavne kategorije odhodkov (razdelki). S seštevkom zneskov zgornjih mej vseh razdelkov se lahko izračuna skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti. Svet sprejme večletni finančni okvir s soglasjem vseh držav članic in Evropskega parlamenta. Novi večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 je bil sprejet 17. decembra 2020.

Letni proračun

Letni proračun

Letni proračun pripravi Komisija, dokončno pa se v skladu s postopkom iz člena 314 PDEU o njem dogovorita Evropski parlament in Svet, običajno do sredine decembra. V skladu z načelom uravnoteženosti proračuna morajo biti skupni prihodki enaki skupnim odhodkom (odobritvam plačil) v danem proračunskem letu.

Glavni viri financiranja EU so prihodki iz lastnih sredstev EU, ki jih dopolnjujejo drugi prihodki. Obstajajo tri vrste lastnih sredstev: tradicionalna lastna sredstva (predvsem carine), lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in lastna sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND). Drugi prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih EU (npr. globe zaradi kršitev pravil konkurence), običajno predstavljajo manj kot 10 % skupnih prihodkov (če se ne upošteva enkratni učinek izstopa Združenega kraljestva iz EU na zaključni račun za leto 2020). Skupni znesek lastnih sredstev, potreben za financiranje proračuna, se določi tako, da se od skupnih odhodkov odštejejo drugi prihodki.

Načini upravljanja

Načini upravljanja

Proračun EU se izvršuje prek treh načinov upravljanja, ki določajo, kako se denar izplačuje in upravlja:

| — | Deljeno upravljanje: velik del proračuna (približno tri četrtine) se upravlja v okviru sistema deljenega upravljanja Komisije v sodelovanju z državami članicami, zlasti na področju strukturnih skladov in kmetijstva. |
| --- | --- |

—

Deljeno upravljanje: velik del proračuna (približno tri četrtine) se upravlja v okviru sistema deljenega upravljanja Komisije v sodelovanju z državami članicami, zlasti na področju strukturnih skladov in kmetijstva.

| — | Neposredno upravljanje: Komisija upravlja programe tudi sama in lahko za izvajanje posebnih programov pooblasti tudi izvajalske agencije. |
| --- | --- |

—

Neposredno upravljanje: Komisija upravlja programe tudi sama in lahko za izvajanje posebnih programov pooblasti tudi izvajalske agencije.

| — | Posredno upravljanje: odločitve glede odhodkov se lahko posredno upravljajo tudi prek drugih organov znotraj ali zunaj EU. V finančni uredbi in/ali sporazumih o prispevku so določeni potrebni mehanizmi nadzora in poročanja, ki jih morajo uporabljati ti subjekti, ter nadzor Komisije, kadar se naloge izvrševanja proračuna zaupajo nacionalnim agencijam, skupini Evropske investicijske banke, tretjim državam, mednarodnim organizacijam (npr. Svetovni banki ali Združenim narodom) in drugim subjektom (npr. decentraliziranim agencijam EU, skupnim podjetjem). |
| --- | --- |

—

Posredno upravljanje: odločitve glede odhodkov se lahko posredno upravljajo tudi prek drugih organov znotraj ali zunaj EU. V finančni uredbi in/ali sporazumih o prispevku so določeni potrebni mehanizmi nadzora in poročanja, ki jih morajo uporabljati ti subjekti, ter nadzor Komisije, kadar se naloge izvrševanja proračuna zaupajo nacionalnim agencijam, skupini Evropske investicijske banke, tretjim državam, mednarodnim organizacijam (npr. Svetovni banki ali Združenim narodom) in drugim subjektom (npr. decentraliziranim agencijam EU, skupnim podjetjem).

Finančna uredba

Finančna uredba

Finančna uredba (19), ki se uporablja za splošni proračun, je osrednji akt regulativne strukture financ EU. Podrobno opredeljuje finančna pravila, ki se uporabljajo za izvrševanje proračuna EU, in vloge različnih akterjev, ki sodelujejo pri zagotavljanju, da se denar uporablja dobro in dosega zastavljene cilje.

19

8.2.   UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST

UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST

8.2.1.   
  Institucionalna struktura

Institucionalna struktura

EU ima institucionalni okvir, katerega namen je uveljavljati njene vrednote, uresničevati njene cilje, služiti njenim interesom, interesom njenih državljanov in interesom držav članic ter zagotoviti doslednost, učinkovitost in kontinuiteto njenih politik in ukrepov. Njeno organizacijsko strukturo sestavljajo institucije, agencije in drugi organi EU, ki so vključeni v konsolidirani zaključni račun EU, če so izpolnjena merila za konsolidacijo iz finančne uredbe in veljavnih računovodskih pravil (glej pojasnilo 9 konsolidiranega zaključnega računa EU za seznam subjektov, vključenih v obseg konsolidacije).

9

Evropski parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajno in proračunsko funkcijo. Komisija politično odgovarja Evropskemu parlamentu. Svet prav tako opravlja funkcije usklajevanja politik in usklajevanja v okviru splošne politične usmeritve in prednostnih nalog Unije, ki jih je določil Evropski svet.

Evropska komisija je izvršna veja Evropske unije. Spodbuja splošni interes EU in v ta namen sprejema ustrezne pobude. Zagotavlja uporabo Pogodb in skrbi za uporabo prava Unije v državah članicah pod nadzorom Sodišča Evropske unije. Opravlja usklajevalno, izvršilno in upravljavsko funkcijo, izvršuje proračun in upravlja programe.

Komisija izvršuje proračun, v veliki meri v sodelovanju z državami članicami (20). Skupaj zagotavljajo, da se odobrena proračunska sredstva porabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Uredbe določajo obveznosti držav članic v zvezi z revizijo in nadzorom pri deljenem izvrševanju proračuna in nastalih obveznostih. Za vsako institucijo EU določajo tudi obveznosti in podrobna pravila, ki se nanašajo na njene odhodke.

20

8.2.2.   
  Upravljavska struktura Komisije

Upravljavska struktura Komisije

Ureditve upravljanja Komisije in način, s katerimi zagotavljajo, da Komisija deluje kot sodobna, odgovorna in v uspešnost usmerjena institucija, so opisani v Sporočilu o upravljanju v Evropski komisiji (C(2020) 4240 final z dne 24. junija 2020).

Komisija izvaja svoje funkcije pod vodstvom kolegija komisarjev, ki določa prednostne naloge in prevzema splošno politično odgovornost za delo Komisije. Komisija kot kolegij deluje pod političnim vodstvom svojega predsednika oz. predsednice, ki cilje, za katere si bo prizadeval/-a, predstavi v obliki političnih usmeritev predsednika oz. predsednice. Predsednik oz. predsednica odloča o notranji organizaciji Komisije, s čimer zagotavlja, da deluje usklajeno, učinkovito in kot kolegij. Notranje ureditve ustvarjajo strukturo trdnih kontrol in orodij za upravljanje, ki kolegiju komisarjev omogočajo, da prevzame politično odgovornost za delo Komisije. (21)

21

Kolegij delegira operativno izvrševanje proračuna in finančno poslovodenje generalnim direktorjem in vodjem služb, ki vodijo upravno strukturo Komisije. Ta decentralizirani pristop ustvarja upravno kulturo, ki uradnike spodbuja k prevzemanju odgovornosti za dejavnosti, ki jih nadzirajo, in od njih zahteva dajanje zagotovil glede dejavnosti, za katere so odgovorni.

8.2.3.   
  Finančno poslovodenje Komisije

Finančno poslovodenje Komisije

V Komisiji so vloge in pristojnosti na področju finančnega poslovodenja jasno opredeljene (npr. v finančni uredbi in notranjih pravilih (22)) in se ustrezno izvajajo. Generalni direktorji in vodje služb Komisije so kot odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil odgovorni za dobro finančno upravljanje virov EU, upoštevanje določb finančne uredbe, obvladovanje tveganj in vzpostavitev ustreznega okvira notranje kontrole.

22

Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja dejavnosti z operativnega vidika in vidika dobrega finančnega poslovodenja. Naloge se lahko nadalje prenesejo na direktorje, vodje enot in druge, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Vsak odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil lahko ima enega ali dva direktorja, odgovorna za obvladovanje tveganj in notranjo kontrolo, za pomoč pri nadzorovanju in spremljanju izvajanja sistemov notranje kontrole.

Osrednje službe Komisije zagotavljajo smernice in nasvete ter spodbujajo dobre prakse, tudi prek dela internega upravnega odbora.

Finančna uredba zahteva, da vsak odredbodajalec pripravi letno poročilo o dejavnostih, ki podrobno opisuje dosežke, izvajanje notranje kontrole in dejavnosti finančnega poslovodenja med letom. Letno poročilo o dejavnostih vključuje izjavo, da so bila sredstva porabljena na podlagi načel dobrega finančnega poslovodenja in da so vzpostavljeni kontrolni postopki, ki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti povezanih transakcij. Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU je glavni instrument, s katerim kolegij komisarjev prevzame politično odgovornost za finančno poslovodenje proračuna EU.

katerim kolegij komisarjev prevzame politično odgovornost za finančno poslovodenje proračuna EU

Računovodja Komisije je na centralni ravni odgovoren za upravljanje zakladnice, postopke izterjave, določanje računovodskih pravil na podlagi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS), potrjevanje računovodskih sistemov ter pripravo zaključnega računa Komisije in konsolidiranega zaključnega računa EU. Poleg tega mora računovodja podpisati zaključni račun z izjavo, da v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Unije. Zaključni račun sprejme kolegij komisarjev. Funkcija računovodje je neodvisna funkcija in ima veliko odgovornost pri finančnem poročanju Komisije.

Tudi funkcija notranjega revizorja Komisije je centralizirana in neodvisna, pri čemer notranji revizor zagotavlja neodvisne nasvete, mnenja in priporočila v zvezi s kakovostjo in delovanjem sistemov notranje kontrole v Komisiji, agencijah EU in drugih neodvisnih organih.

Odbor za spremljanje poteka revizij zagotavlja neodvisnost notranjega revizorja ter spremlja kakovost notranjih revizij in nadaljnje ukrepanje služb Komisije na podlagi priporočil notranje in zunanje revizije ter ugotovitev in priporočil Evropskega računskega sodišča v zvezi z razrešnico glede zanesljivosti letnega konsolidiranega zaključnega računa EU. S svetovalno vlogo odbor prispeva k splošnemu nadaljnjemu izboljšanju uspešnosti in učinkovitosti Komisije pri doseganju njenih ciljev ter olajšuje nadzor kolegija nad praksami Komisije na področju upravljanja, obvladovanja tveganja in notranje kontrole.

8.2.4.   
  Postopek zunanje revizije in razrešnice

Postopek zunanje revizije in razrešnice

V skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja je treba sredstva upravljati na uspešen, učinkovit in gospodaren način. Vzpostavljen je okvir odgovornosti, ki temelji na celovitem poročanju, zunanji reviziji in političnem nadzoru, da se zagotovi razumno zagotovilo, da se sredstva EU ustrezno porabijo.

Evropsko računsko sodišče vsako leto preuči zanesljivost računovodskih izkazov, ali so bili vsi prihodki prejeti in ali so vsi odhodki nastali na zakonit in pravilen način ter ali so bili finančno poslovodenje in kvalitativni vidiki oblikovanja proračuna, vključno z vidikom smotrnosti, dobri. Objava letnega poročila Evropskega računskega sodišča je izhodišče za postopek razrešnice. Revizorji pripravijo tudi posebna poročila o posebnih področjih porabe ali politike ali zadevah v zvezi s proračunom ali upravljanjem.

Evropsko računsko sodišče

Evropski parlament se po priporočilu Sveta odloči, ali bo Komisiji za način, kako je izvrševala proračun EU v zadevnem letu, dal končno odobritev (podelitev razrešnice). Letni postopek razrešnice zagotavlja, da je Komisija politično odgovorna za izvrševanje proračuna EU.

Evropski parlament

Sveta

Sklep o razrešnici temelji tudi na celovitem finančnem poročanju Komisije in poročanju Komisije o odgovornosti, zaslišanjih komisarjev v Evropskem parlamentu in odgovorih na pisna vprašanja, naslovljena na Komisijo.

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2020 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile institucije in organi v skladu s členom 246(2) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom XIII navedene finančne uredbe ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropske unije ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem na podlagi teh podatkov in preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske komisije, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Evropske unije.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Računovodja Evropske komisije

18. junij 2021

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA (1)

1

KAZALO

KAZALO

| BILANCA STANJA | 35 |
| --- | --- |

| IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA | 36 |
| --- | --- |

| IZKAZ DENARNIH TOKOV | 37 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 38 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM | 39 |
| --- | --- |

| 1. | POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE | 39 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | POJASNILA K BILANCI STANJA | 53 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA | 91 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | POGOJNE OBVEZNOSTI IN SREDSTVA | 100 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | PRORAČUNSKE IN PRAVNE OBVEZNOSTI | 105 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ | 110 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK | 124 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA | 126 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | OBSEG KONSOLIDACIJE | 126 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Neopredmetena sredstva | 2.1 | 620 | 515 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 2.2 | 11 682 | 11 380 |
| Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi | 2.3 | 588 | 591 |
| Finančna sredstva | 2.4 | 99 214 | 66 714 |
| Predhodno financiranje | 2.5 | 34 519 | 26 240 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.6 | 45 813 | 3 607 |
| | | 192 434 | 109 047 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Finančna sredstva | 2.4 | 13 881 | 4 514 |
| Predhodno financiranje | 2.5 | 28 229 | 25 206 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.6 | 28 681 | 20 367 |
| Zaloge | 2.7 | 80 | 68 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.8 | 16 742 | 19 745 |
| | | 87 613 | 69 900 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 280 047 | 178 947 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih | 2.9 | (116 020 ) | (97 659 ) |
| Rezervacije | 2.10 | (3 878 ) | (3 707 ) |
| Finančne obveznosti | 2.11 | (84 399 ) | (53 071 ) |
| | | (204 297 ) | (154 437 ) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Rezervacije | 2.10 | (1 527 ) | (1 116 ) |
| Finančne obveznosti | 2.11 | (10 649 ) | (1 446 ) |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.12 | (32 408 ) | (27 241 ) |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.13 | (64 584 ) | (67 230 ) |
| | | (109 167 ) | (97 033 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (313 464 ) | (251 470 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | (33 418 ) | (72 523 ) |
| Rezerve | 2.14 | 5 062 | 5 037 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic
   (2) | 2.15 | (38 480 ) | (77 560 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | (33 418 ) | (72 523 ) |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2020

31. 12. 2019

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

2.1

2.1

620

620

515

515

Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

2.2

2.2

11 682

11 682

11 380

11 380

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

2.3

2.3

588

588

591

591

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.4

2.4

99 214

99 214

66 714

66 714

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5

2.5

34 519

34 519

26 240

26 240

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.6

2.6

45 813

45 813

3 607

3 607

192 434

192 434

109 047

109 047

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.4

2.4

13 881

13 881

4 514

4 514

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5

2.5

28 229

28 229

25 206

25 206

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.6

2.6

28 681

28 681

20 367

20 367

Zaloge

Zaloge

2.7

2.7

80

80

68

68

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.8

2.8

16 742

16 742

19 745

19 745

87 613

87 613

69 900

69 900

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

280 047

280 047

178 947

178 947

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

2.9

2.9

(116 020 )

(116 020 )

(97 659 )

(97 659 )

Rezervacije

Rezervacije

2.10

2.10

(3 878 )

(3 878 )

(3 707 )

(3 707 )

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.11

2.11

(84 399 )

(84 399 )

(53 071 )

(53 071 )

(204 297 )

(204 297 )

(154 437 )

(154 437 )

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Rezervacije

Rezervacije

2.10

2.10

(1 527 )

(1 527 )

(1 116 )

(1 116 )

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.11

2.11

(10 649 )

(10 649 )

(1 446 )

(1 446 )

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.12

2.12

(32 408 )

(32 408 )

(27 241 )

(27 241 )

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

2.13

2.13

(64 584 )

(64 584 )

(67 230 )

(67 230 )

(109 167 )

(109 167 )

(97 033 )

(97 033 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(313 464 )

(313 464 )

(251 470 )

(251 470 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(33 418 )

(33 418 )

(72 523 )

(72 523 )

Rezerve

Rezerve

2.14

2.14

5 062

5 062

5 037

5 037

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic
   (2)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

2

2.15

2.15

(38 480 )

(38 480 )

(77 560 )

(77 560 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(33 418 )

(33 418 )

(72 523 )

(72 523 )

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2020 | 2019 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | | |
| Sredstva iz naslova BND | 3.1 | 125 393 | 108 820 |
| Tradicionalna lastna sredstva | 3.2 | 19 559 | 21 235 |
| Sredstva iz naslova DDV | 3.3 | 17 858 | 18 128 |
| Globe | 3.4 | 452 | 4 291 |
| Izterjava odhodkov | 3.5 | 1 355 | 2 627 |
| Sporazum o izstopu Združenega kraljestva | 3.6 | 47 456 | — |
| Drugo | 3.7 | 7 116 | 2 072 |
| | | 219 190 | 157 174 |
| | | | |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | | |
| Finančni prihodki | 3.8 | 3 434 | 1 817 |
| Drugo | 3.9 | 1 404 | 1 298 |
| | | 4 838 | 3 116 |
| Prihodki skupaj | | 224 028 | 160 289 |
| ODHODKI | | | |
| Izvedle države članice | 3.10 | | |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | | (40 461 ) | (43 951 ) |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | | (14 467 ) | (13 541 ) |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | | (41 118 ) | (35 178 ) |
| Evropski socialni sklad | | (13 677 ) | (11 218 ) |
| Drugo | | (2 701 ) | (2 608 ) |
| Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi | 3.11 | (22 094 ) | (18 942 ) |
| Izvedli druge agencije in organi EU | 3.12 | (3 530 ) | (3 131 ) |
| Izvedle tretje države in mednarodne organizacije | 3.12 | (4 178 ) | (4 085 ) |
| Izvedli drugi subjekti | 3.12 | (3 257 ) | (2 875 ) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | 3.13 | (11 995 ) | (11 613 ) |
| Stroški financiranja | 3.14 | (2 188 ) | (1 491 ) |
| Drugi odhodki | 3.15 | (6 946 ) | (6 862 ) |
| Odhodki skupaj | | (166 612 ) | (155 493 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | 57 416 | 4 796 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2020

2019

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Sredstva iz naslova BND

Sredstva iz naslova BND

3.1

3.1

125 393

125 393

108 820

108 820

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

3.2

3.2

19 559

19 559

21 235

21 235

Sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova DDV

3.3

3.3

17 858

17 858

18 128

18 128

Globe

Globe

3.4

3.4

452

452

4 291

4 291

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

3.5

3.5

1 355

1 355

2 627

2 627

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva

3.6

3.6

47 456

47 456

—

—

Drugo

Drugo

3.7

3.7

7 116

7 116

2 072

2 072

219 190

219 190

157 174

157 174

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

3.8

3.8

3 434

3 434

1 817

1 817

Drugo

Drugo

3.9

3.9

1 404

1 404

1 298

1 298

4 838

4 838

3 116

3 116

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

224 028

224 028

160 289

160 289

ODHODKI

ODHODKI

Izvedle države članice

Izvedle države članice

3.10

3.10

Evropski kmetijski jamstveni sklad

Evropski kmetijski jamstveni sklad

(40 461 )

(40 461 )

(43 951 )

(43 951 )

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

(14 467 )

(14 467 )

(13 541 )

(13 541 )

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

(41 118 )

(41 118 )

(35 178 )

(35 178 )

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

(13 677 )

(13 677 )

(11 218 )

(11 218 )

Drugo

Drugo

(2 701 )

(2 701 )

(2 608 )

(2 608 )

Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi

Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi

3.11

3.11

(22 094 )

(22 094 )

(18 942 )

(18 942 )

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

3.12

3.12

(3 530 )

(3 530 )

(3 131 )

(3 131 )

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

3.12

3.12

(4 178 )

(4 178 )

(4 085 )

(4 085 )

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

3.12

3.12

(3 257 )

(3 257 )

(2 875 )

(2 875 )

Stroški zaposlenih in pokojnin

Stroški zaposlenih in pokojnin

3.13

3.13

(11 995 )

(11 995 )

(11 613 )

(11 613 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.14

3.14

(2 188 )

(2 188 )

(1 491 )

(1 491 )

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.15

3.15

(6 946 )

(6 946 )

(6 862 )

(6 862 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(166 612 )

(166 612 )

(155 493 )

(155 493 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

57 416

57 416

4 796

4 796

IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Poslovni izid za zadevno leto | 57 416 | 4 796 |
| Poslovanje | | |
| Odplačevanje | 113 | 107 |
| Amortizacija | 1 047 | 1 022 |
| (Povečanje)/zmanjšanje posojil | (40 624 ) | 1 255 |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | (11 301 ) | (1 472 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov | (50 519 ) | 691 |
| (Povečanje)/zmanjšanje zalog | (12) | 5 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | 18 360 | 17 203 |
| Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij | 581 | 693 |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | 40 531 | (1 389 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | 5 166 | (4 985 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | (2 645 ) | 4 041 |
| Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki | (3 218 ) | (1 803 ) |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (gibanje nedenarnih sredstev ni vključeno v izkaz poslovnega izida) | (15 155 ) | (14 164 ) |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | 63 | 111 |
| Naložbenje | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev | (1 566 ) | (1 392 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi | 3 | (1) |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | (1 180 ) | (2 964 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | (62) | (121) |
| ČISTI DENARNI TOK | (3 004 ) | 1 633 |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | (3 004 ) | 1 633 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 19 745 | 18 113 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 16 742 | 19 745 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

57 416

57 416

4 796

4 796

Poslovanje

Poslovanje

Odplačevanje

Odplačevanje

113

113

107

107

Amortizacija

Amortizacija

1 047

1 047

1 022

1 022

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

(40 624 )

(40 624 )

1 255

1 255

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(11 301 )

(11 301 )

(1 472 )

(1 472 )

(Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov

(Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov

(50 519 )

(50 519 )

691

691

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

(12)

(12)

5

5

Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

18 360

18 360

17 203

17 203

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

581

581

693

693

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

40 531

40 531

(1 389 )

(1 389 )

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

5 166

5 166

(4 985 )

(4 985 )

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

(2 645 )

(2 645 )

4 041

4 041

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

(3 218 )

(3 218 )

(1 803 )

(1 803 )

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (gibanje nedenarnih sredstev ni vključeno v izkaz poslovnega izida)

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (gibanje nedenarnih sredstev ni vključeno v izkaz poslovnega izida)

(15 155 )

(15 155 )

(14 164 )

(14 164 )

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

63

63

111

111

Naložbenje

Naložbenje

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(1 566 )

(1 566 )

(1 392 )

(1 392 )

(Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi

(Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi

3

3

(1)

(1)

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(1 180 )

(1 180 )

(2 964 )

(2 964 )

(Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(62)

(62)

(121)

(121)

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(3 004 )

(3 004 )

1 633

1 633

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(3 004 )

(3 004 )

1 633

1 633

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

19 745

19 745

18 113

18 113

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

16 742

16 742

19 745

19 745

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic Skupni presežek/(primanjkljaj) | Druge rezerve | Rezerva za pošteno vrednost | Čista sredstva |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 464 ) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | (21) | 21 | — | — |
| Gibanje poštene vrednosti | — | — | 160 | 160 |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | (14 164 ) | — | — | (14 164 ) |
| Drugo | 56 | (105) | — | (49) |
| Proračunski rezultat za leto 2018, knjižen v dobro držav članic | (1 803 ) | — | — | (1 803 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | 4 796 | — | — | 4 796 |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | (77 560 ) | 4 646 | 391 | (72 523 ) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | (173) | 173 | — | — |
| Gibanje poštene vrednosti | — | — | 105 | 105 |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | (15 155 ) | — | — | (15 155 ) |
| Drugo | 210 | (252) | — | (42) |
| Proračunski rezultat za leto 2019, knjižen v dobro držav članic | (3 218 ) | — | — | (3 218 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | 57 416 | — | — | 57 416 |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2020 | (38 480 ) | 4 566 | 496 | (33 418 ) |

(v milijonih EUR)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic Skupni presežek/(primanjkljaj)

Druge rezerve

Rezerva za pošteno vrednost

Čista sredstva

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 464 )

(61 464 )

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

(21)

(21)

21

21

—

—

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

—

—

160

160

160

160

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

(14 164 )

(14 164 )

—

—

(14 164 )

(14 164 )

Drugo

Drugo

56

56

(105)

(105)

—

(49)

(49)

Proračunski rezultat za leto 2018, knjižen v dobro držav članic

Proračunski rezultat za leto 2018, knjižen v dobro držav članic

(1 803 )

(1 803 )

—

—

(1 803 )

(1 803 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

4 796

4 796

—

—

4 796

4 796

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

(77 560 )

(77 560 )

4 646

4 646

391

391

(72 523 )

(72 523 )

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

(173)

(173)

173

173

—

—

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

—

—

105

105

105

105

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

(15 155 )

(15 155 )

—

—

(15 155 )

(15 155 )

Drugo

Drugo

210

210

(252)

(252)

—

(42)

(42)

Proračunski rezultat za leto 2019, knjižen v dobro držav članic

Proračunski rezultat za leto 2019, knjižen v dobro držav članic

(3 218 )

(3 218 )

—

—

(3 218 )

(3 218 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

57 416

57 416

—

—

57 416

57 416

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

(38 480 )

(38 480 )

4 566

4 566

496

496

(33 418 )

(33 418 )

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

| V naslednjih razpredelnicah so zneski, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo, še vedno prikazani v razdelku Države članice, saj je kljub izstopu Združenega kraljestva iz Unije 1. februarja 2020 njegov finančni odnos z Unijo v prehodnem obdobju do 31. decembra 2020 še vedno ustrezal odnosu države članice. |
| --- |

V naslednjih razpredelnicah so zneski, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo, še vedno prikazani v razdelku Države članice, saj je kljub izstopu Združenega kraljestva iz Unije 1. februarja 2020 njegov finančni odnos z Unijo v prehodnem obdobju do 31. decembra 2020 še vedno ustrezal odnosu države članice.

V naslednjih razpredelnicah so zneski, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo, še vedno prikazani v razdelku Države članice, saj je kljub izstopu Združenega kraljestva iz Unije 1. februarja 2020 njegov finančni odnos z Unijo v prehodnem obdobju do 31. decembra 2020 še vedno ustrezal odnosu države članice.

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1.   PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

Računovodstvo EU se vodi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).

Evropska unija v skladu s členom 80 finančne uredbe pripravi računovodske izkaze na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, morajo uporabljati vse institucije in organi EU, ki spadajo v obseg konsolidacije, da je zagotovljena notranja usklajenost konsolidiranih računovodskih izkazov EU.

Uporaba novih in spremenjenih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Uporaba novih in spremenjenih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Nova EAR, ki veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje

Nova EAR, ki veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje

Ni novih EAR, ki so veljala za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2020 ali pozneje.

Nova EAR, ki so bila sprejeta, vendar 31. decembra 2020 še niso veljala

Nova EAR, ki so bila sprejeta, vendar 31. decembra 2020 še niso veljala

Računovodja Evropske komisije je 17. decembra 2020 sprejel spremenjeno računovodsko pravilo EU št. 11 „Finančni instrumenti“, ki velja za obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pozneje. Spremenjeno računovodsko pravilo EU št. 11 je posodobljeno v skladu z novim MRSJS 41 „Finančni instrumenti“ ter določa načela za finančno poročanje o finančnih sredstvih in finančnih obveznostih subjektov EU.

Glavne spremembe in njihov pričakovan vpliv na zaključni račun EU za leto 2021 so:

Nova načela za razvrstitev in merjenje finančnih sredstev

Nova načela za razvrstitev in merjenje finančnih sredstev

S spremenjenim računovodskim pravilom EU št. 11 se v razvrstitev finančnih sredstev uvaja pristop na podlagi načel, ki temelji na dveh merilih: modelu upravljanja, ki ga subjekt uporablja za upravljanje svojih finančnih sredstev, in značilnostih pogodbenih denarnih tokov navedenih sredstev. Finančna sredstva so glede na ti merili razvrščena v kategorije finančnih sredstev po odplačni vrednosti, finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala ali finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka in primanjkljaja.

Finančna sredstva s pogodbenimi pogoji, ki predstavljajo izključno glavnico in obresti, so razvrščena kot finančna sredstva po odplačni vrednosti (če se posedujejo v okviru modela upravljanja, katerega cilj je posedovanje finančnih sredstev zaradi prejemanja pogodbenih denarnih tokov) ali finančna sredstva po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala (če se posedujejo v okviru modela upravljanja, katerega cilj se dosega s prejemanjem pogodbenih denarnih tokov in prodajo finančnih sredstev). Finančna sredstva, ki ne izpolnjujejo meril za razvrstitev v kategorijo finančnih sredstev po odplačni vrednosti ali kategorijo finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala, zlasti finančna sredstva, za katera pogodbeni denarni tokovi ne predstavljajo izključno glavnice in obresti ali ki se posedujejo v okviru drugih modelov upravljanja, so razvrščena kot finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka in primanjkljaja.

V skladu s temi načeli bodo v zaključnem računu EU za leto 2021 vse kapitalske naložbe, ki so trenutno razvrščene kot „razpoložljive za prodajo“, ponovno razvrščene kot finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka in primanjkljaja. Pričakovati je, da bodo tudi dolžniški vrednostni papirji ponovno razvrščeni kot finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka in primanjkljaja, saj EU upravlja te portfelje sredstev in vrednoti njihovo uspešnost na podlagi poštene vrednosti. Povezana rezerva za pošteno vrednost bo sproščena za čista sredstva.

Novi model oslabitve

Novi model oslabitve

Medtem ko sedanji model oslabitve temelji na nastalih izgubah, pa se s spremenjenim računovodskim pravilom EU št. 11 uvaja v prihodnost usmerjen model oslabitve, ki temelji na pričakovanih kreditnih izgubah, ob upoštevanju vseh možnih dogodkov neplačila in morebitnih izboljšanj kreditne kakovosti, ki so sestavni del pogodbenih pogojev. Kar zadeva veljavno časovno obdobje, se uporablja stopenjski pristop: dokler ni znatnega povečanja kreditnega tveganja, se nadomestilo za oslabitev meri za znesek 12-mesečne pričakovane kreditne izgube (1. stopnja). V primeru znatnega povečanja kreditnega tveganja (2. stopnja) in za finančna sredstva poslabšane kreditne kakovosti je nadomestilo za oslabitev enako pričakovani kreditni izgubi v celotnem obdobju trajanja. Novi model oslabitve se uporablja za vsa finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti ali po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala, obveznosti iz kreditov in pogodbe o finančnem jamstvu.

Pričakuje se, da bo na podlagi v prihodnost usmerjenega modela oslabitve priznano dodatno nadomestilo za oslabitev v zaključnem računu EU za leto 2021, zlasti v povezavi s posojili za finančno pomoč, zagotovljeno partnerskim državam v okviru programa makrofinančne pomoči in programa Euratom.

Računovodenje na podlagi finančnega jamstva

Računovodenje na podlagi finančnega jamstva

Na podlagi sedanjega računovodskega pravila EU št. 11 je večina finančnih jamstev, zlasti tistih, ki so zagotovljena brez vsakega prispevka ali s simboličnim prispevkom, obračunanih v skladu z načeli računovodskega pravila EU št. 10 „Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva“, zato so pripoznani kot rezervacije ali razkriti kot pogojne obveznosti, odvisno od verjetnosti izgube.

V skladu s spremenjenim računovodskim pravilom EU št. 11 je treba zahteve glede računovodenja na podlagi finančnega jamstva uporabljati za vse pogodbe o finančnem jamstvu, ki bi jih bilo treba sprva pripoznati po pošteni vrednosti ali pričakovani kreditni izgubi v celotnem obdobju trajanja, če ni mogoče določiti nobenega zanesljivega merjenja poštene vrednosti. Pri poznejšem merjenju bi bilo treba pogodbe o finančnem jamstvu meriti po višji od naslednjih vrednosti: (i) znesku popravka vrednosti za izgubo in (ii) prvotno pripoznanem znesku, od katerega se po potrebi odšteje kumulativni znesek amortizacije, pripoznane v skladu z načeli računovodskega pravila EU št. 4 „Prihodki iz menjalnih poslov“.

Na podlagi tega se pričakuje, da bodo obstoječe pogodbe o finančnem jamstvu v zaključnem računu EU za leto 2021 prerazvrščene iz kategorije finančnih rezervacij v kategorijo obveznosti iz finančnih jamstev in da bodo ponovno izmerjene po višji od naslednjih vrednosti, tj. znesku pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja in, če je primerno, znesku, ki je bil prvotno pripoznan kot rezervacija in od katerega se odšteje nabrana amortizacija. Pričakuje se, da bo ta sprememba povzročila povečanje finančnih obveznosti v bilanci stanja, zlasti v zvezi z jamstvi, zagotovljenimi skupini EIB v okviru mandata za dajanje zunanjih posojil.

Nove zahteve se uporabljajo restrospektivno in zanje veljajo posebne prehodne določbe v spremenjenem računovodskem pravilu EU št. 11. Zlasti se ne zahteva preračun primerjalnih informacij. Vplivi morebitnih ponovnih meritev bodo zato pripoznani v postavki Čista sredstva na datum začetka uporabe spremenjenega računovodskega pravila EU št. 11.

1.2.   RAČUNOVODSKA NAČELA

RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, smotrnosti in denarnih tokovih posameznega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri EU kot osebi javnega prava je njihov namen zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Ta dokument je bil pripravljen ob upoštevanju teh ciljev.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije.

Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost.

1.3.   KONSOLIDACIJA

KONSOLIDACIJA

Obseg konsolidacije

Obseg konsolidacije

Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo vse pomembne nadzorovane subjekte, skupne aranžmaje in pridružene subjekte. Popoln seznam subjektov, vključenih v obseg konsolidacije, ki zdaj obsega 52 nadzorovanih subjektov in en pridružen subjekt, je naveden v pojasnilu 9. Med nadzorovanimi subjekti so institucije EU (vključno s Komisijo, ne pa Evropsko centralno banko) in agencije EU (razen agencij skupne in zunanje varnostne politike). Tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.) velja, da je nadzorovani subjekt. Edini pridruženi subjekt EU je Evropski investicijski sklad (EIS).

9

Subjektov, ki spadajo v obseg konsolidacije, vendar niso pomembni za konsolidirani zaključni račun EU kot celoto, ni treba konsolidirati ali o njih poročati po kapitalski metodi, če bi to povzročilo pretirano porabo časa ali pretirane stroške za EU. Ti subjekti so navedeni kot „manjši subjekti“ in so posebej navedeni v pojasnilu 9. Leta 2020 je bilo med take manjše subjekte razvrščenih 8 subjektov.

9

Nadzorovani subjekti

Nadzorovani subjekti

Za določitev obsega konsolidacije se uporablja koncept nadzora. Nadzorovani subjekti so subjekti, za katere je Evropska unija izpostavljena različnim koristim od svoje udeležbe ali ima pravice do njih lahko vpliva na naravo in znesek teh koristi prek svoje pristojnosti nad drugim subjektom. Ta pristojnost mora biti izvršljiva takoj in se mora nanašati na zadevne dejavnosti subjekta. Nadzorovani subjekti so v celoti vključeni v konsolidacijo, ki se začne s prvim dnem obstoja nadzora in konča, ko takega nadzora ni več.

Najpogostejši kazalniki nadzora znotraj EU so: ustanovitev subjekta na podlagi ustanovnih pogodb ali sekundarne zakonodaje, financiranje subjekta iz proračuna EU, obstoj glasovalnih pravic v upravnih organih, revizija, ki jo izvaja Evropsko računsko sodišče, in razrešnica, ki jo podeli Evropski parlament. Vsak subjekt posebej se oceni, da se ugotovi, ali za sprožitev nadzora zadostuje eno ali vsa zgornja merila.

Vsi pomembni medsebojni posli in stanja med nadzorovanimi subjekti EU se izločijo, medtem ko so neiztrženi dobički in izgube iz takšnih poslov neznatni ter zato niso izločeni.

Skupni aranžmaji

Skupni aranžmaji

Skupni aranžma je aranžma, ki ga skupaj obvladujeta EU in ena ali več strank. Skupno obvladovanje je dogovorjena delitev obvladovanja aranžmaja z zavezujočim dogovorom, ki obstaja le, kadar je za odločitve o zadevnih dejavnostih potrebno soglasje strank, ki skupaj obvladujejo aranžma. Skupni aranžmaji so lahko skupna podjetja ali skupne dejavnosti. Skupno podjetje je skupni aranžma, strukturiran prek ločenega nosilca, v katerem imajo stranke, ki skupno obvladujejo aranžma, pravice do čistih sredstev aranžmaja. Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4). Skupna dejavnost je skupni aranžma, pri čemer imajo stranke, ki skupaj obvladujejo aranžma, pravice do sredstev in obveze iz obveznosti, povezanih z aranžmajem. Deleži v skupnih dejavnostih se obračunajo tako, da se v računovodskih izkazih EU pripoznajo njena sredstva, obveznosti, prihodki in odhodki ter njen delež sredstev, obveznosti, prihodkov in odhodkov, ki jih ima v skupni posesti ali so nastali skupaj.

1.5.4

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so subjekti, na katere ima EU znaten neposreden ali posreden vpliv, vendar jih ne obvladuje sama ali z drugim subjektom. Obstoj znatnega vpliva se predpostavlja, če ima EU v njih neposredno ali posredno najmanj 20 % glasovalnih pravic. Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4).

1.5.4

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Sredstva skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje EU, Evropskega razvojnega sklada in Jamstvenega sklada za udeležence v imenu teh subjektov upravlja Komisija, vendar teh subjektov EU ne nadzoruje in zato niso konsolidirani v njenih računovodskih izkazih.

1.4.   PODLAGA ZA PRIPRAVO

PODLAGA ZA PRIPRAVO

Računovodski izkazi se predstavijo vsako leto. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.4.1.   
  Valuta in osnova za preračunavanje

Valuta in osnova za preračunavanje

Funkcijska in predstavitvena valuta

Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, razen če je navedeno drugače, saj je euro funkcijska valuta EU.

Posli in stanja

Posli in stanja

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih instrumentih, ki so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, so vključene v rezervo za pošteno vrednost.

Drugačne metode preračunavanja se uporabijo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih Evropske centralne banke (ECB), ki veljajo na dan 31. decembra:

Devizni tečaj eura

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 | Valuta | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,5597 | 4,2568 |
| CZK | 26,2420 | 25,4080 | RON | 4,8683 | 4,783 |
| DKK | 7,4409 | 7,4715 | SEK | 10,0343 | 10,4468 |
| GBP | 0,8990 | 0,8508 | CHF | 1,0802 | 1,0854 |
| HRK | 7,5519 | 7,4395 | JPY | 126,4900 | 121,9400 |
| HUF | 363,8900 | 330,5300 | USD | 1,2271 | 1,1234 |

Valuta

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Valuta

31. 12. 2020

31. 12. 2019

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,5597

4,5597

4,2568

4,2568

CZK

CZK

26,2420

26,2420

25,4080

25,4080

RON

RON

4,8683

4,8683

4,783

4,783

DKK

DKK

7,4409

7,4409

7,4715

7,4715

SEK

SEK

10,0343

10,0343

10,4468

10,4468

GBP

GBP

0,8990

0,8990

0,8508

0,8508

CHF

CHF

1,0802

1,0802

1,0854

1,0854

HRK

HRK

7,5519

7,5519

7,4395

7,4395

JPY

JPY

126,4900

126,4900

121,9400

121,9400

HUF

HUF

363,8900

363,8900

330,5300

330,5300

USD

USD

1,2271

1,2271

1,1234

1,1234

1.4.2.   
  Uporaba ocen

Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu z MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah poslovodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene med drugim vključujejo zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, finančno tveganje v zvezi s terjatvami in zneske, razkrite v pojasnilih v zvezi s finančnimi instrumenti, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, rezervacije, stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev, čisto iztržljivo vrednost zalog, pogojna sredstva in obveznosti. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se prikažejo v obdobju, v katerem postanejo znane, če sprememba vpliva samo na obdobje, ali v tem obdobju in prihodnjih obdobjih, če sprememba vpliva na oboje.

1.5.   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.5.1.   
  Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

Neopredmeteno sredstvo je opredeljivo nedenarno sredstvo brez fizičnega obstoja. Sredstvo je opredeljivo, če ga je mogoče ločiti (tj. mogoče ga je ločiti ali oddeliti od subjekta, npr. s prodajo, prenosom, licenciranjem, najemom ali izmenjavo, posamično ali skupaj s povezano pogodbo, opredeljivim sredstvom ali obveznostjo, ne glede na to, ali namerava subjekt to storiti) ali pa izhaja iz zavezujočih ureditev (vključno s pravicami iz pogodb ali drugimi pravnimi pravicami), ne glede na to, ali je te pravice mogoče prenesti ali ločiti od subjekta ali od drugih pravic in obveznosti.

Pridobljena neopredmetena sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, kadar so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to, odhodki pa se nanašajo izključno na razvojno fazo sredstva. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

Neopredmetena sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti (3 do 11 let). Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu.

1.5.2.   
  Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi, gradnji ali prenosu sredstva.

Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v EU in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida v proračunskem obdobju, v katerem so nastali.

Zemljišča se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški odštejejo od njihove preostale vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

| Vrsta sredstva | Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja |
| --- | --- |
| Zgradbe | 4 % do 10 % |
| Vesoljska sredstva | 8 % do 25 % |
| Naprave in oprema | 10 % do 25 % |
| Pohištvo in vozila | 10 % do 25 % |
| Računalniška strojna oprema | 25 % do 33 % |
| Drugo | 10 % do 33 % |

Vrsta sredstva

Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja

Zgradbe

Zgradbe

4 % do 10 %

4 % do 10 %

Vesoljska sredstva

Vesoljska sredstva

8 % do 25 %

8 % do 25 %

Naprave in oprema

Naprave in oprema

10 % do 25 %

10 % do 25 %

Pohištvo in vozila

Pohištvo in vozila

10 % do 25 %

10 % do 25 %

Računalniška strojna oprema

Računalniška strojna oprema

25 % do 33 %

25 % do 33 %

Drugo

Drugo

10 % do 33 %

10 % do 33 %

Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu poslovnega izida.

Najemi

Najemi

Najem je pogodbeno razmerje, v katerem najemodajalec prenese na najemnika v zameno za plačilo ali niz plačil pravico do uporabe sredstva za dogovorjen čas. Najemi so razvrščeni kot finančni najemi ali poslovni najemi.

Finančni najemi so najemi, pri katerih se skoraj vsa tveganja in koristi, povezani z lastništvom, prenesejo na najemnika. Če ima subjekt vlogo najemnika v finančnem najemu, od začetka najema pripoznava sredstva, pridobljena na podlagi finančnega najema, kot sredstva, povezane obveze iz najema pa kot obveznosti. Sredstva in obveznosti se pripoznajo po zneskih, ki so enaki pošteni vrednosti najetega premoženja ali, če je ta nižja, sedanji vrednosti najmanjših plačil najemnine, pri čemer se obe določita na začetku najema. Med trajanjem najema se sredstva v finančnem najemu amortizirajo v dobi koristnosti sredstva ali v obdobju trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij. Najmanjša plačila najemnine so razdeljena na finančni strošek (element obresti) in zmanjšanje neporavnane obveznosti (element kapitala). Finančni strošek se dodeli vsakemu obdobju med trajanjem najema, tako da se oblikuje stalna obrestna mera za preostali saldo obveznosti, ki se izkazuje kot kratkoročen/nekratkoročen, kakor je ustrezno. Pogojne najemnine se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem nastanejo.

Poslovni najem je najem, ki ni finančni najem, tj. najem, pri katerem najemodajalec zadrži skoraj vsa tveganja in koristi, povezane z lastništvom sredstva. Če ima subjekt vlogo najemnika v poslovnem najemu, med obdobjem trajanja najema plačila za poslovni najem časovno enakomerno pripoznava kot odhodke v izkazu poslovnega izida, pri čemer niti najetega sredstva niti obveznosti iz naslova zakupa ne prikazuje v izkazu finančnega položaja.

1.5.3.   
  Oslabitev nefinančnih sredstev

Oslabitev nefinančnih sredstev

Oslabitev pomeni izgubo prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti sredstva, ki presega sistematično pripoznanje izgube prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti sredstva z amortizacijo. Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Sredstva, ki so predmet amortizacije, se preverijo glede oslabitve, kadar na datum poročanja obstajajo znaki, da bi lahko bilo sredstvo oslabljeno. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi.

1.5.4.   
  Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Naložbe, obračunane po kapitalski metodi, se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti, pri čemer se začetna knjigovodska vrednost naknadno poveča ali zmanjša, da se pripoznajo dodatni prispevki, delež EU v presežku ali primanjkljaju subjekta, v katerega se vlaga, oslabitve in dividende. Začetna nabavna vrednost skupaj z vsemi spremembami predstavlja knjigovodsko vrednost naložbe v računovodskih izkazih na datum bilance stanja. Delež EU v presežku ali primanjkljaju subjekta, v katerega se vlaga, se pripozna v izkazu poslovnega izida, delež v gibanju lastniškega kapitala subjekta, v katerega se vlaga, pa se pripozna v rezervah v čistih sredstvih. Znesek, dobljen iz razdelitve čistega dobička naložbe, zmanjša knjigovodsko vrednost sredstva.

Če je delež EU pri primanjkljajih naložbe, obračunan z uporabo kapitalske metode, enak ali večji od njenega deleža v naložbi, EU preneha pripoznavati svoj delež nadaljnjih izgub (v nadaljnjem besedilu: nepripoznane izgube). Potem ko se delež EU zmanjša na nič, se dodatne izgube opredelijo in obveznost se pripozna le v obsegu, za katerega ima EU pravno ali posredno obvezo ali je opravila plačila v imenu pridruženega podjetja.

V primeru znamenj oslabitve je potreben odpis do višine nižje nadomestljive vrednosti. Nadomestljiva vrednost se določi, kakor je opisano v pojasnilu 1.5.3. Če razlog za oslabitev pozneje preneha obstajati, se izguba zaradi oslabitve razveljavi na knjigovodsko vrednost, ki bi bila določena, če ne bi bila priznana izguba zaradi oslabitve.

1.5.3

V primerih, ko ima EU najmanj 20-odstotni delež v skladu investicijskega kapitala, si ne prizadeva znatno vplivati na sklad. Taki skladi se zato obravnavajo kot finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Pridruženi subjekti in skupna podjetja, razvrščeni kot manjši subjekti (glej pojasnilo 1.3), niso obračunani po kapitalski metodi. Prispevki EU za te subjekte se obračunajo kot odhodki v zadevnem obdobju.

1.3

1.5.5.   
  Finančna sredstva

Finančna sredstva

Razvrstitev

Razvrstitev

EU svoja finančna sredstva razvršča v kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“, „posojila in terjatve“, „finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo“ in „za prodajo razpoložljiva finančna sredstva“. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančno sredstvo se razvrsti v kategorijo „po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če ga kot tako določi subjekt. V tej kategoriji so izkazani tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko EU zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo, ali v primeru, ko na EU s subrogacijo preidejo pravice prvotnega posojilodajalca po plačilu, ki ga je izvršila EU v skladu s pogodbo o jamstvu. Plačila, ki zapadejo pred ali v 12 mesecih po datumu bilance stanja, so razvrščena kot kratkoročna sredstva. Plačila, ki zapadejo po 12 mesecih po datumu bilance stanja, so razvrščena kot nekratkoročna sredstva. Posojila in terjatve vključujejo vezane vloge s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo, ki jih EU namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu EU ni imela nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so kot kratkoročna ali kot nekratkoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava EU imeti v posesti. Naložbe v subjekte, ki niso niti zajeti v konsolidacijo niti se ne obračunavajo po kapitalski metodi, in druge lastniške naložbe (npr. posli rizičnega kapitala) so prav tako razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Začetno pripoznanje in merjenje

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev, razvrščenih kot „po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“, „v posesti do zapadlosti v plačilo“ ali „za prodajo razpoložljiva“ finančna sredstva, se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se EU zaveže, da bo kupila ali prodala sredstvo. Ustrezniki denarnih sredstev in posojila se pripoznajo, ko so denarna sredstva položena pri finančni ustanovi ali nakazana posojilojemalcem. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški posla pa so prikazani kot odhodki v izkazu poslovnega izida.

Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla (tj. poštena vrednost prejetega plačila), razen če je poštena vrednost tega instrumenta razvidna iz primerjave z drugimi opazovanimi trenutnimi tržnimi posli z istim instrumentom ali temelji na tehniki ocenjevanja vrednosti, katere spremenljivke vključujejo le podatki z opazovanih trgov (npr. v primeru nekaterih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.

Odobrena posojila se izmerijo glede na nominalni znesek, ki se šteje kot poštena vrednost posojila. Razlogi za to so:

| — | „Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice. |
| --- | --- |

—

„Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice.

| — | Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera. |
| --- | --- |

—

Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera.

| — | Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida. |
| --- | --- |

—

Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je EU prenesla večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje

| (a) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“, so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali. |
| --- | --- |

(a)

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“, so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali.

| (b) | Posojila in terjatve so izkazani po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida. |
| --- | --- |

(b)

Posojila in terjatve so izkazani po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

| (c) | Sredstva v posesti do zapadlosti so izkazana po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. EU trenutno nima nobenih finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo. |
| --- | --- |

(c)

Sredstva v posesti do zapadlosti so izkazana po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. EU trenutno nima nobenih finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo.

| (d) | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost, razen tečajnih razlik pri denarnih sredstvih, ki se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Kadar se za sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, pripoznanje odpravi ali so takšna sredstva oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za prodajo razpoložljive lastniške instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila. |
| --- | --- |

(d)

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost, razen tečajnih razlik pri denarnih sredstvih, ki se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Kadar se za sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, pripoznanje odpravi ali so takšna sredstva oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za prodajo razpoložljive lastniške instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila.

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi, in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga) ne deluje, EU določi pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih poslov pod običajnimi tržnimi pogoji, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Naložbe v sklade tveganega kapitala, razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, se vrednotijo po pripisani čisti vrednosti sredstva, ki se šteje kot enakovredna njihovi pošteni vrednosti.

Kadar poštene vrednosti naložb v lastniške instrumente, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve.

Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

Finančno sredstvo oslabi in izguba se pripozna samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti. EU ob vsakem datumu poročanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno.

(a)   Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, nastala izguba zaradi oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontiranih po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo. Izračun sedanje vrednosti ocenjenih prihodnjih denarnih tokov finančnega sredstva, danega v varščino, odraža denarni tok, ki bo morda nastal iz zasega posesti, zmanjšan za stroške pridobitve in prodaje varščine, ne glede na to, ali je zaseg verjeten. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

(b)   Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Kadar so kapitalske naložbe razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali stalno (dolgotrajnejše) zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne izgube zaradi oslabitve zadevnega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu poslovnega izida, črta iz rezerv in pripozna v izkazu poslovnega izida. Izgube zaradi oslabitve, pripoznane v izkazu poslovnega izida za lastniške instrumente, se ne razveljavijo skozi izkaz poslovnega izida. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot za prodajo razpoložljivega finančnega sredstva, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

1.5.6.   
  Zaloge

Zaloge

Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Nabavna vrednost se določi po metodi zaporednih cen (FIFO). Nabavna vrednost dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajema stroške surovin in lastne delovne sile ter druge neposredno pripisljive stroške in z njimi povezane splošne proizvodne stroške (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in odhodke za prodajo. Kadar se zaloge hranijo za brezplačno distribucijo ali distribucijo po simbolični ceni, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dnevna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi jih imela EU za pridobitev sredstva na datum poročanja.

1.5.7.   
  Zneski predhodnega financiranja

Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predhodno financiranje vrniti EU. Ker EU ohrani nadzor nad predhodnim financiranjem in je upravičena do nadomestila za neupravičeni del, je znesek izkazan kot sredstvo.

Predhodno financiranje se prvotno pripozna v bilanci stanja, ko se denarna sredstva prenesejo prejemniku. Meri se po znesku danega nadomestila. Predhodno financiranje se v poznejših obdobjih meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), nastale v obdobju.

Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od natečenih obresti in se vključi v bilanco stanja.

Drugi predujmi državam članicam, ki izhajajo iz zneskov, ki so jih države članice plačale kot predujme svojim upravičencem in jih je EU povrnila (vključno s „finančni instrumenti v okviru deljenega upravljanja“), se pripoznajo kot sredstva in predstavijo v postavki „predhodno financiranje“. Drugi predujmi državam članicam se nato izmerijo po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za najboljšo oceno upravičenih stroškov, ki so nastali pri končnih upravičencih, izračunanih na podlagi razumnih in sprejemljivih predpostavk.

Prispevki v skrbniške sklade EU, ki niso konsolidirani v Evropski komisiji, ali druge subjekte, ki niso zajeti v konsolidacijo, so razvrščeni kot predhodno financiranje, ker je njihov namen skrbniškemu skladu zagotoviti likvidna sredstva za financiranje posebnih ukrepov, določenih v ciljih skrbniškega sklada. Prispevki EU v skrbniške sklade se merijo po prvotnem znesku prispevka EU, zmanjšanem za upravičene stroške, vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno, ki so nastali pri skrbniškem skladu v poročevalskem obdobju in so bili dodeljeni prispevku EU v skladu s temeljnim sporazumom.

1.5.8.   
  Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Računovodska pravila EU zahtevajo ločeno izkazovanje menjalnih in nemenjalnih poslov. Za razlikovanje med obema kategorijama se za menjalne posle uporablja izraz „terjatve“, za „nemenjalne posle“, tj. ko EU prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno neposredno dala približno enako vrednost, pa se uporablja izraz „izterljivi zneski“ (npr. izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice v zvezi z lastnimi sredstvi).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo (glej pojasnilo 1.5.5). Razkritja v pojasnilih o finančnih instrumentih v zvezi s terjatvami iz menjalnih poslov vključujejo aktivne časovne razmejitve iz menjalnih poslov, ker te niso pomembne. Na podlagi preteklih izkušenj se opravi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu.

1.5.5

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po pošteni vrednosti na datum prevzema (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšani za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve izterljivih zneskov iz nemenjalnih poslov se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da EU ne bo mogla izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske iz nemenjalnih poslov. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Na podlagi preteklih izkušenj se opravi tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Glej pojasnilo 1.5.14 glede obravnave prehodno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta. Zneski, prikazani in razkriti kot izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov, niso finančni instrumenti, ker ne izhajajo iz pogodbe, na podlagi katere bi nastala finančna obveznost ali lastniški instrument. Vendar so v pojasnilih k računovodskim izkazom izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov razkriti skupaj s terjatvami iz menjalnih poslov, kadar je to primerno.

1.5.14

1.5.9.   
  Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.5.10.   
  Prejemki zaposlenih

Prejemki zaposlenih

EU zaposlenim zagotavlja sklop prejemkov (prejemki in socialna varnost). Za računovodske namene jih je treba razvrstiti v kratkoročne in pozaposlitvene prejemke.

Kratkoročni prejemki zaposlenih

Kratkoročni prejemki zaposlenih

Kratkoročni prejemki zaposlenih so prejemki, ki jih je treba poravnati v 12 mesecih po koncu poročevalskega obdobja, v katerem so zaposleni opravili storitev, kot so plače, letni dopusti, plačana odsotnost z dela zaradi bolezni in druge kratkoročne pravice. Pripoznajo se kot odhodek, ko se opravi povezana storitev. Za znesek, ki bo po pričakovanjih plačan, se pripozna obveznost, če ima EU sedanjo pravno ali posredno obvezo za plačilo zaradi pretekle storitve, ki jo je opravil zaposleni, in če je obveznost mogoče zanesljivo oceniti.

Pozaposlitveni prejemki

Pozaposlitveni prejemki

EU zaposlenim zagotavlja sklop pozaposlitvenih prejemkov, ki vključujejo starostno, invalidsko in družinsko pokojnino v okviru pokojninskega sistema za evropske uradnike (PSEO) ter zdravstveno zavarovanje v okviru skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja (glej pojasnilo 2.9). Ti prejemki se zagotavljajo na podlagi enotnega programa (ki je sicer razdeljen na dva sistema) in jih je treba obravnavati podobno, da bi bilo stanje pošteno predstavljeno in da bi se odražala gospodarska stvarnost:

2.9

| i. | pokojninski sistem za evropske uradnike: prejemki, dodeljeni v okviru tega hipotetično financiranega (3) sistema, se nanašajo na delovno dobo, invalidnost, preživetje, družinske dodatke in smrt pred upokojitvijo za zaposlene, ki delajo ali so delali v institucijah, agencijah in drugih organih EU ali so preživeli družinski člani umrlih uradnikov ali upokojencev. Zaposleni prispevajo tretjino pričakovanih stroškov teh prejemkov od svojih plač; |
| --- | --- |

i.

pokojninski sistem za evropske uradnike: prejemki, dodeljeni v okviru tega hipotetično financiranega (3) sistema, se nanašajo na delovno dobo, invalidnost, preživetje, družinske dodatke in smrt pred upokojitvijo za zaposlene, ki delajo ali so delali v institucijah, agencijah in drugih organih EU ali so preživeli družinski člani umrlih uradnikov ali upokojencev. Zaposleni prispevajo tretjino pričakovanih stroškov teh prejemkov od svojih plač;

3

| ii. | skupni sistem zdravstvenega zavarovanja: EU v okviru tega sistema zagotavlja zdravstveno varstvo za osebje Evropske komisije, institucij, agencij in drugih organov EU s povračilom stroškov zdravstvene oskrbe. Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ v okviru tega sistema (upokojencem, sirotam itd.), so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. |
| --- | --- |

ii.

skupni sistem zdravstvenega zavarovanja: EU v okviru tega sistema zagotavlja zdravstveno varstvo za osebje Evropske komisije, institucij, agencij in drugih organov EU s povračilom stroškov zdravstvene oskrbe. Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ v okviru tega sistema (upokojencem, sirotam itd.), so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“.

EU zagotavlja pozaposlitvene prejemke članom institucij EU tudi prek ločenih pokojninskih sistemov. Ti so prikazani v postavki „Drugi pokojninski sistemi“. EU v okviru teh sistemov zagotavlja pokojninske prejemke članom Komisije, Sodišča, Splošnega sodišča, Računskega sodišča, Sveta, Evropskega parlamenta, evropskemu varuhu človekovih pravic, nadzorniku za varstvo podatkov in članom Sodišča za uslužbence. EU zagotavlja zdravstveno varstvo članom institucij EU prek skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja.

Navedeni pozaposlitveni prejemki se štejejo za obveznosti EU za določene prejemke in se izračunajo na vsak datum poročanja tako, da se oceni znesek prihodnjih prejemkov, ki so jih zaposleni zaslužili v tekočem in prejšnjih obdobjih, nato pa se ta znesek diskontira in od njega se odšteje poštena vrednost kakršnih koli sredstev sistemov. Obveznost za določene prejemke se vsako leto izračuna po metodi predvidenih kreditnih točk. Sedanja vrednost obveznosti za določene prejemke se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odlivov po obrestnih merah za državne obveznice, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom zapadlosti z njimi povezanih pokojninskih obveznosti.

Pozaposlitveni prejemki, zagotovljeni osebju EU, so vključeni v enotni program, ki zajema tako pokojninski sistem za evropske urednike kot tudi skupni sistem zdravstvenega zavarovanja, pri čemer je pravica do kritja v okviru skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja odvisna od pridobitve pravice do kritja v okviru pokojninskega sistema za evropske uradnike. V skladu s pogoji tega enotnega programa, kot so določeni v kadrovskih predpisih, se nekatere pravice, kot je pravica do odložene in zmanjšane pokojnine na podlagi pokojninskega sistema za evropske uradnike, pridobijo po 10 letih službovanja. Vendar so pravice, ki jih zaposleni na podlagi enotnega programa pridobi z nadaljnjim službovanjem, bistveno višje od teh začetnih pravic, kar se odraža v poznejših letnih pokojninskih pravicah.

Da bi se prikazala ekonomska vsebina osnovnega posla, kot to zahteva kvalitativna značilnost poštenega predstavljanja pri finančnem poročanju v skladu z EAR št. 1 in temeljnim okvirom v MRSJS, so nastali stroški službovanja časovno enakomerno razporejeni v predvidenem obdobju delovne aktivnosti zaposlenih, tj. v obdobju od datuma, ko službovanje zaposlenega najprej privede do prejemkov na podlagi programa (ne glede na to, ali so prejemki odvisni od nadaljnjega službovanja), do datuma, ko nadaljnje službovanje zaposlenega ne privede več do pomembnega zneska nadaljnjih prejemkov na podlagi načrta, razen do dodatnega povečanja plače. Ta pristop se dosledno uporablja za prejemke, zagotovljene na podlagi enotnega programa.

Ponovno merjenje čiste obveznosti za določene prejemke vključuje aktuarske dobičke in izgube ter donos sredstev programa ter se takoj pripozna v čistih sredstvih.

EU pripozna čiste odhodke za obresti (ali prihodke od obresti) in druge odhodke, povezane s programi z določenimi zaslužki, v izkazu poslovnega izida pod postavko „Stroški zaposlenih in pokojnin“.

Kadar se zagotovljeni prejemki spremenijo ali omejijo, se iz tega izhajajoča sprememba prejemkov, ki se nanaša na preteklo službovanje, ali dobiček ali izguba pri omejevanju takoj pripozna v izkazu poslovnega izida. Dobički in izgube pri poravnavi se pripoznajo, ko se izvede poravnava. Stroški preteklega službovanja se takoj pripoznajo v izkazu poslovnega izida, razen če so spremembe odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju določen čas.

1.5.11.   
  Rezervacije

Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima EU sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

Rezervacije za kočljive pogodbe se merijo po sedanji vrednosti pričakovanih stroškov prekinitve pogodbe ali pričakovanih neto stroškov nadaljevanja pogodbe, odvisno od tega, kar je nižje.

1.5.12.   
  Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti so razvrščene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, finančne obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti, ali obveznosti iz finančnih jamstev.

Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Na začetku se pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza njihovemu čistemu prihodku (poštena vrednost prejetih plačil), brez nastalih stroškov posla, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti; morebitne razlike med prejetimi sredstvi, zmanjšanimi za stroške posla, in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu poslovnega izida v obdobju najetih posojil po metodi efektivnih obresti. Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, metode efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ni mogoče uporabljati za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Finančne obveznosti, razvrščene po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, vključujejo izvedene finančne instrumente z negativno pošteno vrednostjo. Računovodsko se obravnavajo enako kot finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj; glej pojasnilo 1.5.5.

1.5.5

Obveznosti iz finančnih jamstev se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, tj. prejeti premiji. Pozneje se obveznosti iz finančnih jamstev izmerijo po najboljši oceni odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo obveznosti iz finančnih jamstev, ali prvotno pripoznanem znesku, ki se po potrebi zmanjša za nabrano amortizacijo, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti. EU pripozna obveznost iz finančnih jamstev, ko prejme nadomestilo za zagotovitev jamstva pod tržnimi pogoji ali kadar je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost jamstva. Kadar ni delujočega trga za neposredno enakovredno pogodbo o jamstvu, EU razkrije dano jamstvo kot pogojno obveznost (glej pojasnilo 1.7.2) ali pripozna rezervacijo (glej pojasnilo 1.5.11), kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odliv sredstev.

1.7.2

1.5.11

Finančne obveznosti so razvrščene kot nekratkoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja.

Skrbniški skladi EU, ki se obravnavajo kot del operativnih dejavnosti Komisije (tj. skrbniška sklada Madad in Kolumbija), so obračunani v računovodskih izkazih Komisije in nato konsolidirani v zaključnem računu EU. Zato prispevki drugih donatorjev v skrbniške sklade EU izpolnjujejo merila za prihodke iz nemenjalnih poslov pod pogoji in so prikazani kot finančne obveznosti, dokler se ne izpolnijo pogoji, na katere so vezani preneseni prispevki, tj. dokler ne nastanejo upravičeni stroški skrbniškega sklada. Skrbniški sklad mora financirati specifične projekte in ob prenehanju vrniti preostala sredstva. Na datum bilance stanja se neporavnane obveznosti pri prispevkih merijo po prejetih prispevkih, zmanjšanih za stroške, ki jih je imel skrbniški sklad, vključno z ocenjenimi zneski, kadar je to potrebno. Za namene poročanja so neto stroški dodeljeni prispevkom drugih donatorjev sorazmerno s čistimi prispevki, plačanimi do 31. decembra. Ta dodelitev prispevkov je zgolj okvirna. Ob prenehanju delovanja sklada njegov odbor odloči o dejanski porazdelitvi preostalih sredstev.

1.5.13.   
  Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti EU iz poslovanja so neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih sredstev ali drugih sredstev EU (nemenjalni posli). Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni upravičeni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih EU sprejme.

1.5.14.   
  Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, EU pa je že opravila zadevno storitev ali dobavila zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju, če je plačilo za storitve ali blago, ki še niso bili prejeti, izvršeno vnaprej.

1.6.   IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

1.6.1.   
  Prihodki

Prihodki

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

Velika večina prihodkov EU se nanaša na nemenjalne posle:

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Prihodki se pripoznajo za obdobje, za katero Komisija vpokliče sredstva od držav članic in zahteva njihove prispevke. Izmerijo se glede na vpoklicani znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno proračunsko leto, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, ko se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeti ustrezni mesečni izkazi o računih A (ki vključujejo pobrane dajatve ter zapadle zneske, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso plačani Komisiji, ocenijo in pripoznajo kot prehodno nezaračunani prihodki. Četrtletni izkazi o računih B (vključno z nepobranimi in nezajamčenimi dajatvami ter zajamčenimi zneski, ki jih dolžnik izpodbija), prejeti od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja, do katerih so države članice upravičene. Poleg tega se pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah.

Globe

Globe

Prihodki od glob se pripoznajo, ko je sprejet sklep EU o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Po sklepu o naložitvi globe lahko podjetja v dveh mesecih od datuma obvestila o zadevnem sklepu:

| (a) | sprejmejo sklep in morajo v tem primeru plačati globo v za to določenem roku, EU pa dokončno pobere zadevni znesek; ali |
| --- | --- |

(a)

sprejmejo sklep in morajo v tem primeru plačati globo v za to določenem roku, EU pa dokončno pobere zadevni znesek; ali

| (b) | zavrnejo sklep in vložijo pritožbo v skladu s pravom EU. |
| --- | --- |

(b)

zavrnejo sklep in vložijo pritožbo v skladu s pravom EU.

Vendar je treba tudi v primeru pritožbe globo plačati v predpisanem trimesečnem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 278 PDEU). Prejeta denarna sredstva se uporabijo za poravnavo izterljivega zneska. Vendar lahko podjetje na podlagi privolitve računovodje Komisije namesto tega predloži bančno jamstvo za zadevni znesek. V tem primeru se globa še naprej obravnava kot izterljivi znesek. Če se ne prejmejo niti denarna sredstva niti bančno jamstvo in obstajajo dvomi glede plačilne sposobnosti podjetja, se pripozna zmanjšanje vrednosti upravičenosti.

Če se podjetje pritoži zoper sklep in je že začasno plačalo globo, se znesek razkrije kot pogojna obveznost, če se zdi verjetno, da Splošno sodišče ne bo odločilo v prid EU, pa se pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je namesto tega dano jamstvo, se neporavnani izterljivi znesek odpiše.

Skupne obresti, ki jih prejme Komisija na bančnih računih, na katere se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, morebitne pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo.

Od leta 2010 vse začasno plačane globe upravlja Komisija v posebej za to ustanovljenem skladu (sklad BUFI), v okviru katerega se vlagajo v finančne instrumente.

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere EU oceni denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predčasnega plačila), ne upošteva pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in obrestne mere, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške posla ter vse druge premije ali popuste.

Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve.

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend in podobne razdelitve se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

1.6.2.   
  Odhodki

Odhodki

Večino odhodkov EU predstavljajo odhodki iz nemenjalnih poslov. Nanašajo se na prenose na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili prenos, če obstaja uredba (finančna uredba, kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih EU sprejme. Vrednotijo se po njihovi nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katere račun še ni bil prejet ali sprejet, ocenijo in pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

1.7.   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.7.1.   
  Pogojna sredstva

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten.

1.7.2.   
  Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali (v redkih okoliščinah) kadar zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, zelo majhna.

1.8.   IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti EU, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njenih potreb po uporabi teh denarnih tokov.

Izkaz denarnih tokov se pripravi po posredni metodi. To pomeni, da se poslovni izid za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov, morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja in prihodkovne ali odhodkovne postavke, povezane z denarnimi tokovi pri naložbenju.

Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti EU (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po menjalnem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka.

Izkaz denarnih tokov prikazuje denarne tokove v zadevnem obdobju, in sicer razčlenjene na denarne tokove pri poslovanju in naložbenju (EU nima dejavnosti financiranja).

Poslovanje zajema dejavnosti EU, ki ne vključujejo naložbenja. To pomeni večino izvajanih dejavnosti. Posojila, odobrena upravičencem (in z njimi povezana najeta posojila, če obstajajo), ne štejejo kot naložbenje (ali financiranje), saj so del splošnih ciljev in s tem vsakodnevnih poslov EU.

Naložbenje je pridobitev in odtujitev neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter drugih naložb, ki niso vključene med denarne ustreznike. Ne vključuje posojil, odobrenih upravičencem. Cilj tega dela je prikazati dejanske naložbe EU.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

SREDSTVA

2.1.   NEOPREDMETENA SREDSTVA

NEOPREDMETENA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019 | 1 230 |
| Povečanja | 216 |
| Odtujitve | (39) |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 0 |
| Druge spremembe | 2 |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020 | 1 409 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2019 | (715) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (113) |
| Ponovno vknjižena amortizacija | 0 |
| Odtujitve | 38 |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 0 |
| Druge spremembe | 0 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2020 | (789) |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020 | 620 |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019 | 515 |

(v milijonih EUR)

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

1 230

1 230

Povečanja

Povečanja

216

216

Odtujitve

Odtujitve

(39)

(39)

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

0

0

Druge spremembe

Druge spremembe

2

2

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020

1 409

1 409

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2019

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2019

(715)

(715)

Stroški amortizacije za zadevno leto

Stroški amortizacije za zadevno leto

(113)

(113)

Ponovno vknjižena amortizacija

Ponovno vknjižena amortizacija

0

0

Odtujitve

Odtujitve

38

38

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

0

0

Druge spremembe

Druge spremembe

0

0

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2020

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2020

(789)

(789)

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020

620

620

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

515

515

Zgornji zneski se nanašajo predvsem na računalniško programsko opremo.

2.2.   OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

Kategorija „vesoljska sredstva“ vključuje operativna osnovna sredstva, povezana z vesoljskima programoma EU: globalnim navigacijskim satelitskim sistemom (GNSS), ki zajema sistem Galileo in skupno evropsko geostacionarno navigacijsko storitev (EGNOS), ter evropski program za opazovanje Zemlje Copernicus. Sredstva za vesoljske sisteme, ki še niso operativni, so vključena v postavko „Sredstva v gradnji“. Sredstva, povezana z vesoljskima programoma EU, se gradijo s pomočjo Evropske vesoljske agencije (ESA).

V zvezi s sistemom Galileo leta 2020 niso začeli delovati nobeni novi sateliti. Konstelacija zajema 26 satelitov. Operativna osnovna sredstva Galileo, ki zajemajo tako satelite kot zemeljske objekte, so na dan 31. decembra 2020 znašala 2 145 milijonov EUR, in sicer brez nabrane amortizacije (leta 2019: 2 489 milijonov EUR). Preostala sredstva v gradnji skupaj znašajo 1 872 milijonov EUR (leta 2019: 1 361 milijonov EUR). Razvoj sistema Galileo se bo nadaljeval, dokler sistem ne bo dosegel polne operativne zmogljivosti. Ko bo dokončan, bo konstelacijo sistema Galileo sestavljalo 30 satelitov (vključno s šest rezervnimi).

V zvezi s programom Copernicus leta 2020 niso začeli delovati nobeni novi sateliti. Skupna vrednost operativnih osnovnih sredstev programa Copernicus je 877 milijonov EUR (leta 2019: 1 153 milijonov EUR), in sicer brez nabrane amortizacije. Dodatnih 1 894 milijonov EUR, povezanih s sateliti Copernicus, je pripoznanih kot sredstva v gradnji (leta 2019: 1 453 milijonov EUR). To povečanje vključuje 266 milijonov EUR v zvezi s satelitom 6A, katerega lastništvo je bilo pridobljeno od ESA 21. novembra 2020, tj. na datum njegovega vzleta. Pričakuje se, da bo razglašen za operativen po opravljenih nadzorih sredi leta 2021.

Osnovna sredstva, povezana z zemeljsko infrastrukturo storitve EGNOS, v višini 24 milijonov EUR (leta 2019: 37 milijonov EUR) so prav tako vključena v postavko „Vesoljska sredstva“. Poleg tega sredstva v gradnji za EGNOS znašajo 273 milijonov EUR (leta 2019: 238 milijonov EUR).

Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Zemljišča in zgradbe | Vesoljska sredstva | Naprave in oprema | Pohištvo in vozila | Računalniška strojna oprema | Drugo | Finančni najemi | Sredstva v gradnji | Skupaj |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019 | 5 895 | 5 680 | 542 | 259 | 644 | 325 | 2 638 | 3 653 | 19 635 |
| Povečanja | 15 | 6 | 27 | 13 | 123 | 12 | 18 | 1 155 | 1 369 |
| Odtujitve | (0) | (16) | (16) | (6) | (45) | (20) | (2) | (1) | (106) |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 26 | — | 3 | 7 | 5 | 14 | (3) | (52) | 0 |
| Druge spremembe | (11) | — | (10) | (0) | 0 | (0) | (0) | (8) | (29) |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020 | 5 924 | 5 670 | 546 | 272 | 727 | 332 | 2 650 | 4 748 | 20 868 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2019 | (3 503 ) | (2 001 ) | (457) | (194) | (533) | (255) | (1 313 ) | | (8 255 ) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (185) | (635) | (33) | (15) | (67) | (23) | (93) | | (1 051 ) |
| Ponovno vknjižena amortizacija | — | — | — | 0 | 0 | 0 | — | | 0 |
| Odtujitve | 0 | 10 | 16 | 6 | 45 | 20 | 1 | | 98 |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | — | — | 0 | (0) | (2) | 0 | 2 | | (0) |
| Druge spremembe | 11 | — | 10 | 0 | 0 | 0 | — | | 21 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2020 | (3 676 ) | (2 625 ) | (465) | (203) | (557) | (259) | (1 402 ) | | (9 186 ) |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2020 | 2 249 | 3 045 | 81 | 69 | 170 | 73 | 1 248 | 4 748 | 11 682 |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2019 | 2 392 | 3 679 | 85 | 65 | 110 | 70 | 1 325 | 3 653 | 11 380 |

(v milijonih EUR)

Zemljišča in zgradbe

Vesoljska sredstva

Naprave in oprema

Pohištvo in vozila

Računalniška strojna oprema

Drugo

Finančni najemi

Sredstva v gradnji

Skupaj

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

5 895

5 895

5 680

5 680

542

542

259

259

644

644

325

325

2 638

2 638

3 653

3 653

19 635

19 635

Povečanja

Povečanja

15

15

6

6

27

27

13

13

123

123

12

12

18

18

1 155

1 155

1 369

1 369

Odtujitve

Odtujitve

(0)

(0)

(16)

(16)

(16)

(16)

(6)

(6)

(45)

(45)

(20)

(20)

(2)

(2)

(1)

(1)

(106)

(106)

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

26

26

—

—

3

3

7

7

5

5

14

14

(3)

(3)

(52)

(52)

0

0

Druge spremembe

Druge spremembe

(11)

(11)

—

—

(10)

(10)

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

(8)

(8)

(29)

(29)

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020

5 924

5 924

5 670

5 670

546

546

272

272

727

727

332

332

2 650

2 650

4 748

4 748

20 868

20 868

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2019

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2019

(3 503 )

(3 503 )

(2 001 )

(2 001 )

(457)

(457)

(194)

(194)

(533)

(533)

(255)

(255)

(1 313 )

(1 313 )

(8 255 )

(8 255 )

Stroški amortizacije za zadevno leto

Stroški amortizacije za zadevno leto

(185)

(185)

(635)

(635)

(33)

(33)

(15)

(15)

(67)

(67)

(23)

(23)

(93)

(93)

(1 051 )

(1 051 )

Ponovno vknjižena amortizacija

Ponovno vknjižena amortizacija

—

—

—

—

—

0

0

0

0

0

0

—

—

0

0

Odtujitve

Odtujitve

0

0

10

10

16

16

6

6

45

45

20

20

1

1

98

98

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

—

—

—

0

0

(0)

(0)

(2)

(2)

0

0

2

2

(0)

(0)

Druge spremembe

Druge spremembe

11

11

—

—

10

10

0

0

0

0

0

0

—

—

21

21

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2020

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2020

(3 676 )

(3 676 )

(2 625 )

(2 625 )

(465)

(465)

(203)

(203)

(557)

(557)

(259)

(259)

(1 402 )

(1 402 )

(9 186 )

(9 186 )

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2020

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2020

2 249

2 249

3 045

3 045

81

81

69

69

170

170

73

73

1 248

1 248

4 748

4 748

11 682

11 682

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2019

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2019

2 392

2 392

3 679

3 679

85

85

65

65

110

110

70

70

1 325

1 325

3 653

3 653

11 380

11 380

2.3.   NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

Delež EU, ki jo zastopa Komisija, v Evropskem investicijskem skladu (v nadaljnjem besedilu: EIS) se obravnava kot delež v pridruženem subjektu z uporabo kapitalske metode obračunavanja. EIS je finančna institucija EU, specializirana za zagotavljanje rizičnega kapitala in jamstev za mala in srednja podjetja. Sedež ima v Luksemburgu in deluje kot javno-zasebno partnerstvo, katerega članice so Evropska investicijska banka (EIB), EU in skupina finančnih institucij. Na dan 31. decembra 2020 je imela EU v lastniškem kapitalu EIS 29,7-odstotni lastniški delež (leta 2019: 29,7 %) in 29,7 % glasovalnih pravic (leta 2019: 29,7 %). EIS mora v skladu s svojim statutom v statutarno rezervo dodeliti vsaj 20 % svojega letnega čistega rezultata, dokler skupna rezerva ne znaša 10 % vpisanega kapitala. Ta rezerva ni na voljo za razdeljevanje.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Evropski investicijski sklad |
| Delež na dan 31. 12. 2019 | 591 |
| Prispevki | — |
| Prejete dividende | — |
| Delež v čistem rezultatu | 38 |
| Delež v čistih sredstvih | (42) |
| Delež na dan 31. 12. 2020 | 588 |

(v milijonih EUR)

Evropski investicijski sklad

Delež na dan 31. 12. 2019

Delež na dan 31. 12. 2019

591

591

Prispevki

Prispevki

—

—

Prejete dividende

Prejete dividende

—

—

Delež v čistem rezultatu

Delež v čistem rezultatu

38

38

Delež v čistih sredstvih

Delež v čistih sredstvih

(42)

(42)

Delež na dan 31. 12. 2020

Delež na dan 31. 12. 2020

588

588

EU je na podlagi njene udeležbe mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| EIS skupaj | EIS skupaj |
| Sredstva | 3 256 | 2 965 |
| Obveznosti | (1 277 ) | (975) |
| Prihodki | 322 | 337 |
| Odhodki | (194) | (161) |
| Presežek/(primanjkljaj) | 129 | 176 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

EIS skupaj

EIS skupaj

Sredstva

Sredstva

3 256

3 256

2 965

2 965

Obveznosti

Obveznosti

(1 277 )

(1 277 )

(975)

(975)

Prihodki

Prihodki

322

322

337

337

Odhodki

Odhodki

(194)

(194)

(161)

(161)

Presežek/(primanjkljaj)

Presežek/(primanjkljaj)

129

129

176

176

Po uskladitvi zgoraj povzetih finančnih podatkov s knjigovodsko vrednostjo deleža v EIS so vrednosti naslednje:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Čista sredstva pridruženega subjekta | 1 979 | 1 990 |
| Lastniški delež EK v EIS | 29,7  % | 29,7  % |
| Knjigovodska vrednost | 588 | 591 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Čista sredstva pridruženega subjekta

Čista sredstva pridruženega subjekta

1 979

1 979

1 990

1 990

Lastniški delež EK v EIS

Lastniški delež EK v EIS

29,7  %

29,7  %

29,7  %

29,7  %

Knjigovodska vrednost

Knjigovodska vrednost

588

588

591

591

EU, ki jo zastopa Komisija, je na dan 31. decembra 2020 vplačala 20 % svojega vpisanega deleža v kapitalu EIS, pri čemer je nevpoklicani znesek, kot sledi:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Kapital EIS skupaj | Kapital, ki ga je vpisala EU |
| Osnovni kapital skupaj | 4 500 | 1 337 |
| Vplačano | (900) | (267) |
| Nevpoklicano | 3 600 | 1 070 |

(v milijonih EUR)

Kapital EIS skupaj

Kapital, ki ga je vpisala EU

Osnovni kapital skupaj

Osnovni kapital skupaj

4 500

4 500

1 337

1 337

Vplačano

Vplačano

(900)

(900)

(267)

(267)

Nevpoklicano

Nevpoklicano

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   FINANČNA SREDSTVA

FINANČNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Nekratkoročna | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 16 134 | 15 211 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 2.4.2 | 193 | 134 |
| Posojila | 2.4.3 | 82 887 | 51 368 |
| | | 99 214 | 66 714 |
| Kratkoročna | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 3 453 | 3 196 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 2.4.2 | 6 | 3 |
| Posojila | 2.4.3 | 10 422 | 1 316 |
| | | 13 881 | 4 514 |
| Skupaj | | 113 095 | 71 228 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Nekratkoročna

Nekratkoročna

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

16 134

16 134

15 211

15 211

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

2.4.2

2.4.2

193

193

134

134

Posojila

Posojila

2.4.3

2.4.3

82 887

82 887

51 368

51 368

99 214

99 214

66 714

66 714

Kratkoročna

Kratkoročna

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

3 453

3 453

3 196

3 196

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

2.4.2

2.4.2

6

6

3

3

Posojila

Posojila

2.4.3

2.4.3

10 422

10 422

1 316

1 316

13 881

13 881

4 514

4 514

Skupaj

Skupaj

113 095

113 095

71 228

71 228

2.4.1.   
  Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Naložbe sklada BUFI | 1 598 | 1 863 |
| ESPJ v likvidaciji | 1 445 | 1 459 |
| Evropska banka za obnovo in razvoj | 188 | 188 |
| Pokojninski načrt za lokalne uslužbence ESZD | 73 | 75 |
| | 3 304 | 3 585 |
| Jamstvena sklada za proračunska jamstva: | | |
| Jamstveni sklad EFSI | 7 526 | 6 654 |
| Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 2 794 | 2 545 |
| Jamstveni sklad EFSD | 692 | 595 |
| | 11 012 | 9 794 |
| Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU: | | |
| Obzorje 2020 | 3 097 | 2 455 |
| Instrument za povezovanje Evrope | 764 | 699 |
| Kapitalske sheme EU za MSP | 533 | 507 |
| Evropski sklad za jugovzhodno Evropo | 163 | 166 |
| Sklad za zeleno rast | 143 | 70 |
| Finančni mehanizem za energetsko učinkovitost | 104 | 105 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja | 96 | 597 |
| Posli rizičnega kapitala | 82 | 112 |
| Drugo | 289 | 317 |
| | 5 271 | 5 028 |
| Skupaj | 19 587 | 18 407 |
| Nekratkoročna | 16 134 | 15 211 |
| Kratkoročna | 3 453 | 3 196 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Naložbe sklada BUFI

Naložbe sklada BUFI

1 598

1 598

1 863

1 863

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

1 445

1 445

1 459

1 459

Evropska banka za obnovo in razvoj

Evropska banka za obnovo in razvoj

188

188

188

188

Pokojninski načrt za lokalne uslužbence ESZD

Pokojninski načrt za lokalne uslužbence ESZD

73

73

75

75

3 304

3 304

3 585

3 585

Jamstvena sklada za proračunska jamstva:

Jamstvena sklada za proračunska jamstva:

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

7 526

7 526

6 654

6 654

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

2 794

2 794

2 545

2 545

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

692

692

595

595

11 012

11 012

9 794

9 794

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU:

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU:

Obzorje 2020

Obzorje 2020

3 097

3 097

2 455

2 455

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

764

764

699

699

Kapitalske sheme EU za MSP

Kapitalske sheme EU za MSP

533

533

507

507

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

163

163

166

166

Sklad za zeleno rast

Sklad za zeleno rast

143

143

70

70

Finančni mehanizem za energetsko učinkovitost

Finančni mehanizem za energetsko učinkovitost

104

104

105

105

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

96

96

597

597

Posli rizičnega kapitala

Posli rizičnega kapitala

82

82

112

112

Drugo

Drugo

289

289

317

317

5 271

5 271

5 028

5 028

Skupaj

Skupaj

19 587

19 587

18 407

18 407

Nekratkoročna

Nekratkoročna

16 134

16 134

15 211

15 211

Kratkoročna

Kratkoročna

3 453

3 453

3 196

3 196

Od za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev v skupni vrednosti 19 587 milijonov EUR jih ima EU v obliki naložb v:

| — | dolžniške vrednostne papirje (npr. obveznice) v višini 14 862 milijonov EUR (leta 2019: 14 998 milijonov EUR), |
| --- | --- |

—

dolžniške vrednostne papirje (npr. obveznice) v višini 14 862 milijonov EUR (leta 2019: 14 998 milijonov EUR),

| — | lastniške instrumente v višini 4 071 milijonov EUR (leta 2019: 2 801 milijon EUR) in |
| --- | --- |

—

lastniške instrumente v višini 4 071 milijonov EUR (leta 2019: 2 801 milijon EUR) in

| — | naložb v sklade denarnega trga (kot je enotni sklad EIB) v višini 654 milijonov EUR (leta 2019: 608 milijonov EUR). |
| --- | --- |

—

naložb v sklade denarnega trga (kot je enotni sklad EIB) v višini 654 milijonov EUR (leta 2019: 608 milijonov EUR).

Naložbe sklada BUFI

Naložbe sklada BUFI

Začasno plačane globe v zadevah na področju konkurence se dodelijo v namenski sklad (sklad BUFI – sklad „Budget Fines“ (proračunske globe)), Komisija pa jih vlaga v dolžniške instrumente, ki so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

Kar zadeva zneske Evropske skupnosti za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.), so vsa za prodajo razpoložljiva finančna sredstva dolžniški vrednostni papirji, ki so denominirani v eurih in kotirajo na delujočih trgih.

Evropska banka za obnovo in razvoj

Evropska banka za obnovo in razvoj

EU ima finančno naložbo v kapitalu Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), v kateri je imela na dan 31. decembra 202090 044 delnic (leta 2019: 90 044 delnic), ki pomenijo 3 % skupnega vpisanega osnovnega kapitala. EU je vpisala skupni znesek osnovnega kapitala v višini 900 milijonov EUR, od tega je 713 milijonov EUR zdaj nevpoklicanih. V skladu s sporazumom o ustanovitvi EBRD veljajo za delničarje nekatere pogodbene omejitve, kot je dejstvo, da delnice niso prenosljive, zgornja meja za njihov odkup pa je največja izvirna nakupna vrednost. EU meri naložbo v EBRD po pošteni vrednosti. Šteje se, da izvirna nakupna vrednost pomeni najboljšo oceno poštene vrednosti, zlasti zaradi zgoraj navedenih pogodbenih omejitev. Čeprav delnice EBRD ne kotirajo na nobeni borzi, nedavni posli v zvezi z lastniškim kapitalom subjekta, v katerega se vlaga (izdaja kapitala po nominalni vrednosti), kažejo, da v tem primeru nabavna vrednost pomeni najboljšo oceno poštene vrednosti.

JAMSTVENA SKLADA ZA PRORAČUNSKA JAMSTVA

JAMSTVENA SKLADA ZA PRORAČUNSKA JAMSTVA

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Na podlagi uredbe o EFSI (Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (23)) je bil ustanovljen Jamstveni sklad EFSI za zagotavljanje likvidnostne rezerve za morebitne izgube, ki bi jih imela EIB pri svojih poslih financiranja in naložb, ki so upravičeni do jamstva EU v okviru EFSI v skladu s sporazumom o EFSI – glej pojasnilo 4.1.1. Jamstveni sklad EFSI se financira s prispevki iz proračuna EU. Financira se tudi z donosi na vložena sredstva jamstvenega sklada, prihodki, ki jih je EU prejela kot nadomestilo za jamstvo v skladu s sporazumom o EFSI, ter zneski, ki jih EIB izterja od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti, v zvezi s prejšnjimi unovčitvami jamstva. Konec leta 2020 so sredstva jamstvenega sklada EFSI skupaj znašala 8 028 milijonov EUR (leta 2019: 6 688 milijonov EUR), od tega je bilo 7 526 milijonov EUR vloženih v za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (leta 2019: 6 654 milijonov EUR). Dodatnih 931 milijonov EUR (leta 2019: 1 879 milijonov EUR) pa je bilo prevzetih obveznosti, kar pa še ni bilo vplačano v sklad in je vključeno v znesek neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL) in prav tako razkrito kot neporavnane obveznosti, ki še niso izkazane kot odhodki, v pojasnilu 5.1. Rezervacije za sklad se bodo zagotavljale postopoma in bodo sčasoma dosegle 9,1 milijarde EUR, tj. za 35 % vseh obveznosti jamstva EU v okviru EFSI.

23

4.1.1

5.1

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe krije posojila, zajamčena s proračunom EU, zlasti posojila EIB zunaj EU, financirana iz lastnih sredstev EIB, in posojila v okviru makrofinančne pomoči ter posojila Euratom zunaj EU – glej pojasnilo 4.1.1. Sklad upravlja EIB, njegov cilj pa je kriti vsa neodplačana posojila, za katera jamči EU. Sklad se financira s plačili iz proračuna EU, prihodki od obresti na naložbe iz sredstev sklada in zneski, izterjanimi od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti in za katere je moral sklad aktivirati svoje jamstvo. Sredstva Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe bi bilo treba ohranjati v ciljnem znesku, ki ustreza 9 % zajamčenih posojil, ki so neporavnana na koncu leta. Razlika med ciljnim zneskom in vrednostjo sredstev sklada ob koncu leta se pokrije iz proračuna EU v letu N+2, medtem ko se vsak presežek vrne nazaj v proračun EU. Konec leta 2020 so sredstva Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe znašala 2 813 milijonov EUR (leta 2019: 2 590 milijonov EUR), od tega je bilo 2 794 milijonov EUR vloženih v za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (leta 2019: 2 545 milijonov EUR).

4.1.1

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Na podlagi uredbe o EFSD (Uredba (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta) je bil ustanovljen Jamstveni sklad EFSD za zagotavljanje likvidnostne rezerve v primeru unovčitve jamstva Unije v skladu z ustreznimi sporazumi o jamstvu EFSD. Jamstveni sklad EFSD se financira s prispevki iz proračuna EU, prispevki iz 11. ERS v proračun EU ter prostovoljnimi prispevki držav članic in drugih donatorjev. Sklad se financira tudi z donosi na vložena sredstva, zneski, izterjanimi od dolžnikov, prihodki in kakršnimi koli drugimi plačili, ki jih EU prejme v skladu s sporazumi o jamstvu EFSD. Za Jamstveni sklad EFSD so bile zagotovljene rezervacije do 750 milijonov EUR, tj. 50 % vseh prihodnjih obveznosti jamstva EFSD, zajetih s proračunom EU, ki so se še povečale z drugimi prispevki. Konec leta 2020 so sredstva Jamstvenega sklada EFSD skupaj znašala 804 milijone EUR (leta 2019: 600 milijonov EUR), od tega je 692 milijonov EUR vloženih v za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (leta 2019: 595 milijonov EUR).

FINANČNI INSTRUMENTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNA EU

FINANČNI INSTRUMENTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNA EU

Obzorje 2020

Obzorje 2020

V skladu z uredbo EU o vzpostavitvi programa Obzorje 2020 – okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – so bili vzpostavljeni novi finančni instrumenti za izboljšanje dostopa do financiranja za subjekte, ki se ukvarjajo z raziskavami in inovacijami. Ti instrumenti so:

| — | storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin, v okviru katere Komisija deli finančno tveganje, povezano s portfeljem novih poslov financiranja, ki jih je sklenila EIB, |
| --- | --- |

—

storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin, v okviru katere Komisija deli finančno tveganje, povezano s portfeljem novih poslov financiranja, ki jih je sklenila EIB,

storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin

| — | jamstvo InnovFin za MSP in instrument neomejenega jamstva pobude za MSP (SIUGI), to sta jamstvena instrumenta, ki ju upravlja EIS ter zagotavljata jamstva in posredna osebna jamstva finančnim posrednikom za nove portfelje posojil (v okviru SIUGI Komisija deli finančno tveganje, povezano z danim jamstvom, z državami članicami, EIS in EIB), |
| --- | --- |

—

jamstvo InnovFin za MSP in instrument neomejenega jamstva pobude za MSP (SIUGI), to sta jamstvena instrumenta, ki ju upravlja EIS ter zagotavljata jamstva in posredna osebna jamstva finančnim posrednikom za nove portfelje posojil (v okviru SIUGI Komisija deli finančno tveganje, povezano z danim jamstvom, z državami članicami, EIS in EIB),

jamstvo InnovFin za MSP in instrument neomejenega jamstva pobude za MSP (SIUGI)

| — | kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin, ki zagotavlja naložbe v sklade tveganega kapitala in jo upravlja EIS, in |
| --- | --- |

—

kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin, ki zagotavlja naložbe v sklade tveganega kapitala in jo upravlja EIS, in

kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin

| — | sklad Evropskega sveta za inovacije, ki zagotavlja financiranje lastniškega kapitala za pospešitev inovacij in ukrepov uvedbe na trg. Sklad Evropskega sveta za inovacije se bo financiral predvsem iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 znotraj okvirnega programa Obzorje Evropa. Vendar je Komisija sredstva, ki so na voljo v okviru programa Obzorje 2020, namenila pilotnemu instrumentu, s katerim je bil ustanovljen sklad Evropskega sveta za inovacije. |
| --- | --- |

—

sklad Evropskega sveta za inovacije, ki zagotavlja financiranje lastniškega kapitala za pospešitev inovacij in ukrepov uvedbe na trg. Sklad Evropskega sveta za inovacije se bo financiral predvsem iz večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 znotraj okvirnega programa Obzorje Evropa. Vendar je Komisija sredstva, ki so na voljo v okviru programa Obzorje 2020, namenila pilotnemu instrumentu, s katerim je bil ustanovljen sklad Evropskega sveta za inovacije.

sklad Evropskega sveta za inovacije

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

V skladu z Uredbo (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (24) je bil ustanovljen dolžniški instrument Instrument za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: IPE) za omogočanje lažjega dostopa do financiranja za infrastrukturne projekte v sektorjih prometa, telekomunikacij in energetike. Upravlja ga EIB na podlagi sporazuma z EU. Dolžniški finančni instrument IPE je nadaljevanje Instrumenta za posojilna jamstva za projekte TEN-T in pilotne faze Pobude za projektne obveznice. Ta nudi delitev tveganja za dolžniško financiranje v obliki prednostnega in podrejenega dolga ali jamstev ter podporo za projektne obveznice. Po 19. juniju 2019 so zaradi učinka prve spremembe sporazuma o prenosu pooblastil z EIB vse operacije IPE, ki jih izvaja EIB, dodeljene enemu od dveh portfeljev: dolžniški portfelj ali portfelj financiranja, ki ga ni mogoče listiniti, za katerega je uveden nov pristop delitve tveganj na podlagi portfeljev.

24

Kapitalske sheme EU za MSP

Kapitalske sheme EU za MSP

To so lastniški instrumenti, ki se financirajo iz programa za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME), okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP), večletnega programa za podjetja in podjetništvo (MAP) ter pobude za rast in zaposlovanje, ki so pod skrbništvom EIS ter podpirajo ustanavljanje in financiranje MSP v EU v zgodnji (zagonski) fazi in fazi rasti z vlaganjem v primerne specializirane sklade tveganega kapitala.

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

V okviru sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja EU zagotavlja EIB posojila in jamstva, ki jih ta zagotovi upravičenim raziskovalnim projektom. Za prodajo razpoložljiva sredstva iz te postavke se uporabijo za rezervacije za finančna tveganja EU zaradi unovčitve jamstva EU, ki jo lahko izvede EIB. Skladu za financiranje na osnovi delitve tveganja je bil v večletnem finančnem okviru 2007–2013 skupno dodeljen proračun EU v višini do 1 milijarde EUR. V večletnem finančnem okviru 2014–2020 niso bili predvideni novi proračunski prispevki v sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja. Ker je bil znaten delež neporavnanih poslov sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja že odplačan EIB, je EIB v letih 2019 in 2020 delno sprostila jamstvo EU. Zato se je zmanjšala pogojna obveznost EU (glej pojasnilo 4.1.3). Posledično so bila za prodajo razpoložljiva sredstva EU konec leta 2020 precej nižja, saj je EIB leta 2020 Komisiji odplačala prispevek EU v višini 500 milijonov EUR, ki je bil uporabljen predvsem za okrepitev finančnih instrumentov EU v okviru programa Obzorje 2020.

4.1.3

2.4.2.   
  Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta izvedenega finančnega instrumenta | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Nominalni znesek | Poštena vrednost | Nominalni znesek | Poštena vrednost |
| Valutna nestandardizirana terminska pogodba | 417 | 6 | 393 | 3 |
| Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov | 3 197 | 193 | 1 439 | 134 |
| Skupaj | 3 614 | 199 | 1 832 | 137 |
| Nekratkoročna | 3 197 | 193 | 1 439 | 134 |
| Kratkoročna | 417 | 6 | 393 | 3 |

(v milijonih EUR)

Vrsta izvedenega finančnega instrumenta

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Valutna nestandardizirana terminska pogodba

Valutna nestandardizirana terminska pogodba

417

417

6

6

393

393

3

3

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

3 197

3 197

193

193

1 439

1 439

134

134

Skupaj

Skupaj

3 614

3 614

199

199

1 832

1 832

137

137

Nekratkoročna

Nekratkoročna

3 197

3 197

193

193

1 439

1 439

134

134

Kratkoročna

Kratkoročna

417

417

6

6

393

393

3

3

EU sklepa valutne nestandardizirane terminske pogodbe, da bi se zavarovala pred valutnim tveganjem, povezanim z dolžniškimi vrednostnimi papirji, izraženimi v ameriških dolarjih, ki jih ima v posesti Jamstveni sklad EFSI. EU v skladu z valutnimi nestandardiziranimi terminskimi pogodbami na datum zapadlosti plača pogodbeno dogovorjen nominalni znesek v tuji valuti („plačilni del“), kot je predstavljen v razpredelnici zgoraj, in prejme nominalni znesek v eurih („prejemni del“). Take pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih se merijo po pošteni vrednosti na dan bilance stanja in se razvrstijo bodisi kot finančna sredstva bodisi kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, odvisno od tega, ali je njihova poštena vrednost pozitivna ali negativna.

Postavko „Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov“ sestavljajo jamstva, ki jih je EU dala finančnim institucijam za portfelje naložb v lastniške instrumente, ki so razvrščene kot izvedeni finančni instrumenti in se obračunavajo kot finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja. Skupni znesek predstavlja predvsem jamstvo EFSI, ki ga je EU dala skupini EIB, pri čemer znašajo osnovne kapitalske naložbe, zagotovljene s strani EIB in EIS, 2 223 milijonov EUR (leta 2019: 1 420 milijonov EUR). Poštena vrednost jamstva EU za portfelje lastniških instrumentov EFSI je znašala 164 milijonov EUR (leta 2019: 134 milijonov EUR).

Hierarhija poštene vrednosti finančnih sredstev, merjenih po pošteni vrednosti

Hierarhija poštene vrednosti finančnih sredstev, merjenih po pošteni vrednosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih | 15 383 | 15 482 |
| Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen | 2 712 | 1 543 |
| Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov | 1 691 | 1 518 |
| Skupaj | 19 786 | 18 544 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

15 383

15 383

15 482

15 482

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

2 712

2 712

1 543

1 543

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

1 691

1 691

1 518

1 518

Skupaj

Skupaj

19 786

19 786

18 544

18 544

V danem obdobju ni bilo prenosov med ravnjo 1 in ravnjo 2.

Uskladitev finančnih sredstev, merjenih s tehnikami vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov (raven 3)

Uskladitev finančnih sredstev, merjenih s tehnikami vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov (raven 3)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Začetna bilanca na dan 1. 1. 2020 | 1 518 |
| Nakup, prodaja, izdaja in poravnava | 179 |
| Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja | 10 |
| Dobički ali izgube v čistih sredstvih | (17) |
| Prenosi na raven 3 | — |
| Prenosi z ravni 3 | — |
| Drugo | 1 |
| Končna bilanca na dan 31. 12. 2020 | 1 691 |

(v milijonih EUR)

Začetna bilanca na dan 1. 1. 2020

Začetna bilanca na dan 1. 1. 2020

1 518

1 518

Nakup, prodaja, izdaja in poravnava

Nakup, prodaja, izdaja in poravnava

179

179

Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja

Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja

10

10

Dobički ali izgube v čistih sredstvih

Dobički ali izgube v čistih sredstvih

(17)

(17)

Prenosi na raven 3

Prenosi na raven 3

—

Prenosi z ravni 3

Prenosi z ravni 3

—

—

Drugo

Drugo

1

1

Končna bilanca na dan 31. 12. 2020

Končna bilanca na dan 31. 12. 2020

1 691

1 691

2.4.3.   
  Posojila

Posojila

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Posojila za finančno pomoč | 2.4.3.1 | 93 193 | 52 564 |
| Posojila za proračunske programe in vezane vloge | 2.4.3.2 | 116 | 121 |
| Skupaj | | 93 309 | 52 684 |
| Nekratkoročna | | 82 887 | 51 368 |
| Kratkoročna | | 10 422 | 1 316 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Posojila za finančno pomoč

Posojila za finančno pomoč

2.4.3.1

2.4.3.1

93 193

93 193

52 564

52 564

Posojila za proračunske programe in vezane vloge

Posojila za proračunske programe in vezane vloge

2.4.3.2

2.4.3.2

116

116

121

121

Skupaj

Skupaj

93 309

93 309

52 684

52 684

Nekratkoročna

Nekratkoročna

82 887

82 887

51 368

51 368

Kratkoročna

Kratkoročna

10 422

10 422

1 316

1 316

2.4.3.1.   Posojila za finančno pomoč

Posojila za finančno pomoč

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | EMFS | SURE | Plačilnobilančna posojila | Makrofinančna pomoč | Euratom | Skupaj |
| Skupaj na dan 31. 12. 2019 | 47 394 | — | 201 | 4 754 | 214 | 52 564 |
| Nova posojila | — | 39 500 | — | 1 675 | 100 | 41 275 |
| Odplačila | — | — | — | (617) | (35) | (651) |
| Tečajne razlike | — | — | — | — | — | — |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 2 | 3 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Oslabitev | — | — | — | — | — | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2020 | 47 396 | 39 503 | 201 | 5 813 | 279 | 93 193 |
| Nekratkoročna | 37 050 | 39 500 | 200 | 5 783 | 250 | 82 783 |
| Kratkoročna | 10 346 | 3 | 1 | 30 | 29 | 10 410 |

(v milijonih EUR)

EMFS

SURE

Plačilnobilančna posojila

Makrofinančna pomoč

Euratom

Skupaj

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Skupaj na dan 31. 12. 2019

47 394

47 394

—

—

201

201

4 754

4 754

214

214

52 564

52 564

Nova posojila

Nova posojila

—

39 500

39 500

—

—

1 675

1 675

100

100

41 275

41 275

Odplačila

Odplačila

—

—

—

—

—

—

(617)

(617)

(35)

(35)

(651)

(651)

Tečajne razlike

Tečajne razlike

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Spremembe knjigovodske vrednosti

Spremembe knjigovodske vrednosti

2

2

3

3

0

0

0

0

0

0

6

6

Oslabitev

Oslabitev

—

—

—

—

—

—

Skupaj na dan 31. 12. 2020

Skupaj na dan 31. 12. 2020

47 396

47 396

39 503

39 503

201

201

5 813

5 813

279

279

93 193

93 193

Nekratkoročna

Nekratkoročna

37 050

37 050

39 500

39 500

200

200

5 783

5 783

250

250

82 783

82 783

Kratkoročna

Kratkoročna

10 346

10 346

3

3

1

1

30

30

29

29

10 410

10 410

Nominalna vrednost posojil za finančno pomoč na dan 31. decembra 2020 znaša skupno 92 565 milijonov EUR (leta 2019: 51 941 milijonov EUR). Sprememba knjigovodske vrednosti ustreza spremembi natečenih obresti.

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS) omogoča dodelitev finančne pomoči državi članici, ki je v težavah ali ji zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nikakršnega nadzora, resno grozijo hude težave. Pomoč je lahko v obliki posojila ali kreditne linije. S sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 9. maja 2010 je bil ta mehanizem omejen na 60 milijard EUR, vendar pravno določena omejitev omejuje obseg neodplačanih posojil ali kreditnih linij na varnostno rezervo, ki je na razpolago v okviru zgornje meje lastnih sredstev. Za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči proračun EU. Ni predvideno, da bo EMFS izvajal nove programe financiranja ali sklepal nove sporazume o posojilih.

Podpora za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) je novi evropski instrument, ki pomaga ohranjati zaposlitev in delovna mesta za ljudi, ki jih je prizadela pandemija COVID-19. Instrument državam članicam omogoča, da zaprosijo za finančno pomoč EU za podporo pri financiranju nenadnega in znatnega povečanja javnofinančnih odhodkov, povezanega z nacionalnimi ureditvami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, vključno za samozaposlene osebe, ali z nekaterimi zdravstvenimi ukrepi, zlasti na delovnem mestu kot odziv na krizo. Prizadetim državam članicam lahko zagotovi finančno pomoč do 100 milijard EUR v obliki posojil. Instrument je podprt s 25 milijardami EUR jamstev, ki so jih države članice zagotovile Komisiji. V skladu z Uredbo Sveta (EU) 2020/672 lahko Komisija sklene sporazum o posojilu z državo članico šele, ko Komisija predlaga in Svet sprejme izvedbeni sklep za finančno pomoč instrumenta SURE. Svet je 31. decembra 2020 odobril finančno pomoč v višini 90 363 milijonov EUR, na podlagi katere je Komisija z državami članicami podpisala sporazume o posojilu v višini 85 863 milijonov EUR in državam članicam izplačala 39 500 milijonov EUR (nominalni zneski). Preostali zneski podpisanih sporazumov o posojilu se izplačajo v letu 2021. Za pogojne obveznosti v zvezi s posojili SURE glej tudi pojasnilo 4.1.2.

4.1.2

Aranžma za plačilnobilančna posojila je na politikah temelječ finančni instrument, ki zagotavlja srednjeročno finančno pomoč državam članicam EU, ki niso prevzele eura. Omogoča odobravanje posojil državam članicam, ki imajo težave s plačilno bilanco ali pretokom kapitala ali za katere obstaja resna nevarnost, da bi zašle v tovrstne težave. Terjatve iz posojil, ki se odobrijo na podlagi tega instrumenta, so omejene na največ 50 milijard EUR. Za najeta posojila, povezana s temi plačilnobilančnimi posojili, jamči proračun EU.

Makrofinančna pomoč je oblika finančne pomoči, ki jo EU dodeli partnerskim državam, ki imajo težave s plačilno bilanco. Daje se v obliki srednjeročnih ali dolgoročnih posojil ali subvencij ali ustrezne kombinacije obeh in ponavadi dopolnjuje financiranje, zagotovljeno v okviru programa prilagajanja in reform, ki ga podpira MDS. Za ta posojila jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. V letu, ki se je končalo 31. decembra 2020, so bila zagotovljena dodatna izplačila posojil v okviru makrofinančne pomoči v skupnem znesku 1 675 milijonov EUR, od tega 1 100 milijonov EUR Ukrajini, 250 milijonov EUR Jordaniji in 325 milijonov EUR drugim državam. Za pogojne obveznosti v zvezi s posojili v obliki makrofinančne pomoči glej tudi pojasnilo 4.1.2.

4.1.2

Evropska skupnost za atomsko energijo (Euratom, ki ga zastopa Komisija) daje posojila državam članicam in državam nečlanicam ter subjektom iz držav članic in nečlanic za financiranje projektov v zvezi z energetskimi objekti. Prejeta so bila jamstva tretjih oseb v višini 279 milijonov EUR (leta 2019: 214 milijonov EUR) za kritje posojil Euratom. Za pogojne obveznosti v zvezi s posojili Euratom glej tudi pojasnilo 4.1.2.

4.1.2

Efektivne obrestne mere posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

Efektivne obrestne mere posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| --- | --- | --- |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM) | 0,50  % – 3,75  % | 0,50  % – 3,75  % |
| Evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) | 0,00  % – 0,30  % | — |
| Plačilnobilančna posojila | 2,88  % | 2,88  % |
| Makrofinančna pomoč | 0,00  % – 3,69  % | 0,00  % – 3,82  % |
| Euratom | 0,00  % – 5,76  % | 0,08  % – 5,76  % |

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM)

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM)

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

Evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE)

Evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE)

0,00  % – 0,30  %

0,00  % – 0,30  %

—

—

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

2,88  %

2,88  %

2,88  %

2,88  %

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,82  %

0,00  % – 3,82  %

Euratom

Euratom

0,00  % – 5,76  %

0,00  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

2.4.3.2.   Posojila za proračunske programe in vezane vloge

Posojila za proračunske programe in vezane vloge

Posojila za proračunske programe vključujejo: posojila, ki so odobrena pod preferencialnimi pogoji v okviru sodelovanja z državami nečlanicami (npr. v okviru programa MEDA evro-sredozemskega partnerstva), posojila, odobrena v okviru programa EU za zaposlovanje in socialne inovacije ter v okviru pobude EU za financiranje elektrifikacije.

Vezane vloge vključujejo zneske z zapadlostjo nad 3 meseci, ki ne ustrezajo opredelitvi denarnih ustreznikov.

Nominalna vrednost posojil za proračunske programe in vezane vloge znaša 768 milijonov EUR (leta 2019: 728 milijonov EUR).

Oslabitev posojil za proračunske programe

Oslabitev posojil za proračunske programe

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2019 | Povečanja | Razveljavitve | Odpisi vrednosti | Drugo | 31. 12. 2020 |
| Posojila za proračunske programe | 10 | 3 | — | — | — | 13 |
| Prenesena posojila | 658 | 73 | — | — | (4) | 726 |
| Skupaj | 668 | 76 | — | — | (4) | 739 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2019

Povečanja

Razveljavitve

Odpisi vrednosti

Drugo

31. 12. 2020

Posojila za proračunske programe

Posojila za proračunske programe

10

10

3

3

—

—

—

—

—

—

13

13

Prenesena posojila

Prenesena posojila

658

658

73

73

—

—

—

—

(4)

(4)

726

726

Skupaj

Skupaj

668

668

76

76

—

—

—

—

(4)

(4)

739

739

Prenesena posojila so neodplačana posojila, ki jih je odobrila EIB in so zajamčena iz proračuna EU. Vse pravice v zvezi s temi posojili so prenesene na EU po plačilu unovčitev jamstev iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe ali iz Jamstvenega sklada EFSI. Ta posojila so v celoti oslabljena za znesek v višini 726 milijonov EUR (leta 2019: 658 milijonov EUR). Unovčitve jamstev so delno pokrite s finančnimi rezervacijami iz prejšnjih let. V skladu z ustreznimi sporazumi med EU in EIB slednja začne postopek izterjave v imenu EU, da bi izterjala morebitne dolgovane zneske.

2.5.   PREDHODNO FINANCIRANJE

PREDHODNO FINANCIRANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Nekratkoročno | | | |
| Predhodno financiranje | 2.5.1 | 30 574 | 22 135 |
| Drugi predujmi državam članicam | 2.5.2 | 3 825 | 4 045 |
| Prispevek za skrbniške sklade | | 119 | 60 |
| | | 34 519 | 26 240 |
| Kratkoročno | | | |
| Predhodno financiranje | 2.5.1 | 24 902 | 22 314 |
| Drugi predujmi državam članicam | 2.5.2 | 3 327 | 2 892 |
| | | 28 229 | 25 206 |
| Skupaj | | 62 748 | 51 446 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Nekratkoročno

Nekratkoročno

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5.1

2.5.1

30 574

30 574

22 135

22 135

Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

2.5.2

2.5.2

3 825

3 825

4 045

4 045

Prispevek za skrbniške sklade

Prispevek za skrbniške sklade

119

119

60

60

34 519

34 519

26 240

26 240

Kratkoročno

Kratkoročno

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5.1

2.5.1

24 902

24 902

22 314

22 314

Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

2.5.2

2.5.2

3 327

3 327

2 892

2 892

28 229

28 229

25 206

25 206

Skupaj

Skupaj

62 748

62 748

51 446

51 446

Obseg predhodnega financiranja v različnih programih mora zadostovati, da se upravičencu zagotovijo potrebna sredstva za začetek in napredovanje projekta, hkrati pa je treba zagotoviti zaščito finančnih interesov EU ter upoštevati pravne in operativne omejitve ter omejitve zaradi stroškovne učinkovitosti.

2.5.1.   
  Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Bruto znesek | Obračunano prek časovnih razmejitev | Čisti znesek na dan 31. 12. 2020 | Bruto znesek | Obračunano prek časovnih razmejitev | Čisti znesek na dan 31. 12. 2019 |
| Deljeno upravljanje | | | | | | |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 3 193 | — | 3 193 | 3 193 | — | 3 193 |
| ESRR in KS | 23 074 | (3 846 ) | 19 229 | 17 985 | (3 540 ) | 14 444 |
| ESS | 8 222 | (1 348 ) | 6 874 | 6 830 | (1 530 ) | 5 301 |
| Drugo | 4 192 | (1 520 ) | 2 672 | 3 549 | (1 463 ) | 2 086 |
| | 38 681 | (6 713 ) | 31 967 | 31 557 | (6 533 ) | 25 024 |
| Neposredno upravljanje | | | | | | |
| Izvedli: | | | | | | |
| Komisija | 17 031 | (10 648 ) | 6 382 | 12 839 | (8 344 ) | 4 495 |
| Izvajalske agencije EU | 18 565 | (10 931 ) | 7 633 | 16 522 | (10 339 ) | 6 184 |
| Skrbniški skladi | 1 121 | (843) | 278 | 858 | (665) | 194 |
| | 36 716 | (22 423 ) | 14 294 | 30 219 | (19 347 ) | 10 872 |
| Posredno upravljanje | | | | | | |
| Izvedli: | | | | | | |
| Druge agencije in organi EU | 1 243 | (781) | 462 | 1 162 | (678) | 484 |
| Tretje države | 1 515 | (1 043 ) | 471 | 1 491 | (861) | 630 |
| Mednarodne organizacije | 9 068 | (6 020 ) | 3 048 | 8 289 | (5 317 ) | 2 972 |
| Drugi subjekti | 11 665 | (6 432 ) | 5 233 | 10 570 | (6 104 ) | 4 467 |
| | 23 491 | (14 276 ) | 9 215 | 21 513 | (12 960 ) | 8 553 |
| Skupaj | 98 888 | (43 412 ) | 55 476 | 83 289 | (38 840 ) | 44 449 |
| Nekratkoročno | 30 574 | — | 30 574 | 22 135 | — | 22 135 |
| Kratkoročno | 68 314 | (43 412 ) | 24 902 | 61 154 | (38 840 ) | 22 314 |

(v milijonih EUR)

Bruto znesek

Obračunano prek časovnih razmejitev

Čisti znesek na dan 31. 12. 2020

Bruto znesek

Obračunano prek časovnih razmejitev

Čisti znesek na dan 31. 12. 2019

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

3 193

3 193

—

3 193

3 193

3 193

3 193

—

—

3 193

3 193

ESRR in KS

ESRR in KS

23 074

23 074

(3 846 )

(3 846 )

19 229

19 229

17 985

17 985

(3 540 )

(3 540 )

14 444

14 444

ESS

ESS

8 222

8 222

(1 348 )

(1 348 )

6 874

6 874

6 830

6 830

(1 530 )

(1 530 )

5 301

5 301

Drugo

Drugo

4 192

4 192

(1 520 )

(1 520 )

2 672

2 672

3 549

3 549

(1 463 )

(1 463 )

2 086

2 086

38 681

38 681

(6 713 )

(6 713 )

31 967

31 967

31 557

31 557

(6 533 )

(6 533 )

25 024

25 024

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

17 031

17 031

(10 648 )

(10 648 )

6 382

6 382

12 839

12 839

(8 344 )

(8 344 )

4 495

4 495

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

18 565

18 565

(10 931 )

(10 931 )

7 633

7 633

16 522

16 522

(10 339 )

(10 339 )

6 184

6 184

Skrbniški skladi

Skrbniški skladi

1 121

1 121

(843)

(843)

278

278

858

858

(665)

(665)

194

194

36 716

36 716

(22 423 )

(22 423 )

14 294

14 294

30 219

30 219

(19 347 )

(19 347 )

10 872

10 872

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Druge agencije in organi EU

Druge agencije in organi EU

1 243

1 243

(781)

(781)

462

462

1 162

1 162

(678)

(678)

484

484

Tretje države

Tretje države

1 515

1 515

(1 043 )

(1 043 )

471

471

1 491

1 491

(861)

(861)

630

630

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

9 068

9 068

(6 020 )

(6 020 )

3 048

3 048

8 289

8 289

(5 317 )

(5 317 )

2 972

2 972

Drugi subjekti

Drugi subjekti

11 665

11 665

(6 432 )

(6 432 )

5 233

5 233

10 570

10 570

(6 104 )

(6 104 )

4 467

4 467

23 491

23 491

(14 276 )

(14 276 )

9 215

9 215

21 513

21 513

(12 960 )

(12 960 )

8 553

8 553

Skupaj

Skupaj

98 888

98 888

(43 412 )

(43 412 )

55 476

55 476

83 289

83 289

(38 840 )

(38 840 )

44 449

44 449

Nekratkoročno

Nekratkoročno

30 574

30 574

—

30 574

30 574

22 135

22 135

—

22 135

22 135

Kratkoročno

Kratkoročno

68 314

68 314

(43 412 )

(43 412 )

24 902

24 902

61 154

61 154

(38 840 )

(38 840 )

22 314

22 314

Predhodno financiranje pomeni izplačana denarna sredstva in s tem izvrševanje odobritev plačil. Kot je pojasnjeno v pojasnilu 1.5.7, so to predujmi in še niso prikazani kot odhodki. Zato predhodno financiranje kljub temu, da zmanjšuje neporavnane obveznosti (glej pojasnilo 5.1), predstavlja stroške, ki še morajo biti sprejeti in še niso pripoznani v izkazu poslovnega izida.

1.5.7

5.1

Pri deljenem upravljanju se skoraj vse predhodno financiranje nanaša na programsko obdobje 2014–2020. Navedeni so začetni zneski predhodnega financiranja, ki ne bodo obračunani (tj. pripoznani v izkazu poslovnega izida) pred koncem programskega obdobja in so prikazani kot nekratkoročno predhodno financiranje.

Za področje kohezije so navedeni tudi zneski letnega predhodnega financiranja, ki se obračunajo na letni osnovi in so prikazani kot kratkoročno predhodno financiranje. Vendar zaradi pandemije COVID-19 in na podlagi ukrepov naložbene pobude v odziv na koronavirus neporabljeni del letnega predhodnega financiranja za leto 2019 ni bil izterjan v letu 2020, kot bi običajno bil. Skupni znesek, tj. 6,6 milijarde EUR, je prikazan v postavki Nekratkoročno predhodno financiranje. Dejstvo, da znesek letnega predhodnega financiranja za leto 2019 v letu 2020 ni bil izterjan, je pomemben dejavnik, ki pojasnjuje povečanje predhodnega financiranja deljenega upravljanja ob koncu leta.

Nova plačila predhodnega financiranja na področju kohezije vključujejo letno predhodno financiranje za leto 2020 (10 milijard EUR) in tudi plačila iz Solidarnostnega sklada EU (1,1 milijarde EUR).

Največji del predhodnega financiranja za neposredno upravljanje se nanaša na raziskave (predvsem program Obzorje 2020, ki ga izvajajo Komisija in izvajalske agencije EU) in znaša 9,3 milijarde EUR (leta 2019: 7,8 milijarde EUR). Povečanje je posledica sporazumov, sklenjenih v letu 2020, za katere je bilo zagotovljeno predhodno financiranje.

Pri posrednem upravljanju predhodno financiranje zajema predvsem programe notranjih politik, kot sta Galileo in EGNOS, pa tudi instrumente, povezane z zunanjimi odnosi, kot so ENI (Evropski instrument sosedstva), DCI (instrument za razvojno sodelovanje) in IPA (instrument za predpristopno pomoč). Povečanje predhodnega financiranja za mednarodne organizacije se nanaša predvsem na zgoraj navedene instrumente, povezane z zunanjimi odnosi.

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

To so jamstva, ki jih Komisija v nekaterih primerih zahteva od upravičencev, ki niso države članice, ob plačilu predujmov (predhodnega financiranja). Pri tej vrsti jamstev je treba razkriti dve vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Nominalna vrednost je povezana z obstojem jamstva. Tekoča vrednost je znesek predhodnega financiranja, ki se izplača proti jamstvu, ki se nato zmanjša za naknadno obračunane zneske. Na dan 31. decembra 2020 je nominalna vrednost jamstev, prejetih v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 466 milijonov EUR, njihova tekoča vrednost pa 402 milijona EUR (leta 2019: 492 milijonov EUR oziroma 406 milijonov EUR).

Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP) in programa Obzorje 2020, se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence. Navedeni sklad je instrument vzajemne koristi in je bil vzpostavljen za kritje tveganj, ki se nanašajo na neplačila zneskov upravičencev med izvajanjem ukrepov 7. OP in programa Obzorje 2020. Vsi udeleženci posrednih ukrepov, ki prejemajo nepovratna sredstva EU, prispevajo 5 % celotnega prejetega zneska h kapitalu Jamstvenega sklada za udeležence.

Na dan 31. decembra 2020 je višina zneskov predhodnega financiranja, ki jih krije Jamstveni sklad za udeležence, dosegla 2,3 milijarde EUR (leta 2019: 2,1 milijarde EUR). EU (ki jo zastopa Komisija) deluje kot pooblaščenka udeležencev Jamstvenega sklada za udeležence, sklad sam pa je v lasti udeležencev.

Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence so ob koncu leta znašala skupaj 2,4 milijarde EUR (leta 2019: 2,2 milijarde EUR). Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence vključujejo tudi finančna sredstva, ki jih upravlja Komisija. Ker je Jamstveni sklad za udeležence ločen subjekt, sredstva Sklada niso konsolidirana v tem zaključnem računu EU.

2.5.2.   
  Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja | 3 520 | 3 304 |
| Sheme pomoči | 3 633 | 3 634 |
| Skupaj | 7 153 | 6 937 |
| Nekratkoročni | 3 825 | 4 045 |
| Kratkoročni | 3 327 | 2 892 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

3 520

3 520

3 304

3 304

Sheme pomoči

Sheme pomoči

3 633

3 633

3 634

3 634

Skupaj

Skupaj

7 153

7 153

6 937

6 937

Nekratkoročni

Nekratkoročni

3 825

3 825

4 045

4 045

Kratkoročni

Kratkoročni

3 327

3 327

2 892

2 892

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

V okviru programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) je mogoče državam članicam nakazati predujme iz proračuna EU, da lahko prispevajo v finančne instrumente (tj. posojila, lastniške naložbe ali jamstva). Za vzpostavitev in upravljanje teh finančnih instrumentov so odgovorne države članice in ne Komisija. Kljub temu so denarna sredstva, ki ob koncu leta v okviru teh instrumentov niso porabljena, last EU (tako kot vse predhodno financiranje) in se zato obravnavajo kot sredstvo v bilanci stanja EU.

Obdobje 2014–2020:

Obdobje 2014–2020:

V okviru kohezijske politike se ocenjuje, da je bilo od plačanih 10 518 milijonov EUR na dan 31. decembra 2020 neporabljenih 3 452 milijonov EUR. To vključuje prispevek držav članic k pobudi za MSP, tj. instrumentu, namenjenemu spodbujanju dodatnih posojil bančnega sektorja malim in srednjim podjetjem (izplačanih 1 238 milijonov EUR, brez zneskov, ki so še predmet predhodnega financiranja, od katerih se za 349 milijonov EUR ocenjuje, da še niso bili porabljeni).

Za razvoj podeželja je bilo ob koncu leta neporabljenih 66 milijonov EUR.

Obdobje 2007–2013:

Obdobje 2007–2013:

Šteje se, da so bili vsi zneski, povezani s kohezijsko politiko, izvršeni ali prerazporejeni drugim ukrepom, zato na dan 31. decembra 2020 ni bilo preostalih sredstev v bilanci stanja. Opozoriti je treba, da bo dejansko izvajanje po različnih instrumentih pregledano v okviru postopka zaključevanja programov v prihodnjih letih.

Sheme pomoči

Sheme pomoči

Podobno kot zgoraj se dobropisi za zneske predujmov, ki so jih plačale države članice za različne sheme pomoči (državna pomoč, tržni ukrepi v okviru EKJS ali naložbeni ukrepi EKSRP) in ob koncu leta niso porabljeni, v bilanci stanja EU evidentirajo kot sredstva (predujmi). Komisija je ocenila vrednost teh predujmov na podlagi informacij, ki so jih zagotovile države članice; zadevni zneski so vključeni v zgornje podpostavke „Sheme pomoči“.

Obdobje 2014–2020:

Obdobje 2014–2020:

Ob koncu leta so neporabljeni zneski po ocenah znašali 1 887 milijonov EUR za kohezijsko politiko in 1 663 milijonov EUR za kmetijstvo in razvoj podeželja.

Obdobje 2007-2013:

Obdobje 2007-2013:

Ocenjuje se, da je 83 milijonov EUR, plačanih v okviru razvoja podeželja, ob koncu leta 2020 še neporabljenih.

2.6.   MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Nekratkoročni | | | |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.6.1 | 44 128 | 2 422 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.6.2 | 1 685 | 1 185 |
| | | 45 813 | 3 607 |
| Kratkoročni | | | |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.6.1 | 26 915 | 19 328 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.6.2 | 1 766 | 1 038 |
| | | 28 681 | 20 367 |
| Skupaj | | 74 493 | 23 974 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Nekratkoročni

Nekratkoročni

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.6.1

2.6.1

44 128

44 128

2 422

2 422

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.6.2

2.6.2

1 685

1 685

1 185

1 185

45 813

45 813

3 607

3 607

Kratkoročni

Kratkoročni

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.6.1

2.6.1

26 915

26 915

19 328

19 328

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.6.2

2.6.2

1 766

1 766

1 038

1 038

28 681

28 681

20 367

20 367

Skupaj

Skupaj

74 493

74 493

23 974

23 974

2.6.1.   
  Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Nekratkoročni | | | |
| Države članice | 2.6.1.1 | 2 237 | 2 422 |
| Sporazum o izstopu Združenega kraljestva | 2.6.1.2 | 40 629 | — |
| Aktivne časovne razmejitve | 2.6.1.4 | 1 261 | — |
| Drugi izterljivi zneski | | 1 | — |
| | | 44 128 | 2 422 |
| Kratkoročni | | | |
| Države članice | 2.6.1.1 | 7 213 | 6 180 |
| Sporazum o izstopu Združenega kraljestva | 2.6.1.2 | 6 827 | — |
| Globe zaradi kršitev pravil konkurence | 2.6.1.3 | 11 295 | 11 301 |
| Aktivne časovne razmejitve | 2.6.1.4 | 787 | 1 788 |
| Drugi izterljivi zneski | 2.6.1.5 | 792 | 59 |
| | | 26 915 | 19 328 |
| Skupaj | | 71 043 | 21 750 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Nekratkoročni

Nekratkoročni

Države članice

Države članice

2.6.1.1

2.6.1.1

2 237

2 237

2 422

2 422

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva

2.6.1.2

2.6.1.2

40 629

40 629

—

—

Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

2.6.1.4

2.6.1.4

1 261

1 261

—

—

Drugi izterljivi zneski

Drugi izterljivi zneski

1

1

—

—

44 128

44 128

2 422

2 422

Kratkoročni

Kratkoročni

Države članice

Države članice

2.6.1.1

2.6.1.1

7 213

7 213

6 180

6 180

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva

2.6.1.2

2.6.1.2

6 827

6 827

—

—

Globe zaradi kršitev pravil konkurence

Globe zaradi kršitev pravil konkurence

2.6.1.3

2.6.1.3

11 295

11 295

11 301

11 301

Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

2.6.1.4

2.6.1.4

787

787

1 788

1 788

Drugi izterljivi zneski

Drugi izterljivi zneski

2.6.1.5

2.6.1.5

792

792

59

59

26 915

26 915

19 328

19 328

Skupaj

Skupaj

71 043

71 043

21 750

21 750

2.6.1.1.   Izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

Izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| TLS – računi A | 5 297 | 5 478 |
| TLS – ločeni računi | 1 460 | 1 591 |
| Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti | 2 188 | 7 |
| Oslabitev | (892) | (931) |
| Drugo | — | — |
| Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi | 8 053 | 6 145 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 1 378 | 1 722 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 720 | 879 |
| Oslabitev | (837) | (822) |
| Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja | 1 260 | 1 779 |
| Izterjava zneskov predhodnega financiranja | 53 | 443 |
| Izterljiv plačani DDV | 35 | 44 |
| Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice | 49 | 191 |
| Skupaj | 9 450 | 8 602 |
| Nekratkoročni | 2 237 | 2 422 |
| Kratkoročni | 7 213 | 6 180 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

TLS – računi A

TLS – računi A

5 297

5 297

5 478

5 478

TLS – ločeni računi

TLS – ločeni računi

1 460

1 460

1 591

1 591

Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti

Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti

2 188

2 188

7

7

Oslabitev

Oslabitev

(892)

(892)

(931)

(931)

Drugo

Drugo

—

—

—

—

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

8 053

8 053

6 145

6 145

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

1 378

1 378

1 722

1 722

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in drugi instrumenti za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in drugi instrumenti za razvoj podeželja

720

720

879

879

Oslabitev

Oslabitev

(837)

(837)

(822)

(822)

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

1 260

1 260

1 779

1 779

Izterjava zneskov predhodnega financiranja

Izterjava zneskov predhodnega financiranja

53

53

443

443

Izterljiv plačani DDV

Izterljiv plačani DDV

35

35

44

44

Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

49

49

191

191

Skupaj

Skupaj

9 450

9 450

8 602

8 602

Nekratkoročni

Nekratkoročni

2 237

2 237

2 422

2 422

Kratkoročni

Kratkoročni

7 213

7 213

6 180

6 180

Največji znesek, vključen med nekratkoročne zneske, se nanaša na zneske, ki jih dolgujejo države članice, zlasti 2,1 milijarde EUR, povezane s postopkom za ugotavljanje kršitev v zvezi z Združenim kraljestvom (pojasnjeno v nadaljevanju). Med nekratkoročne so tako kot v prejšnjih letih vključeni tudi zneski, ki se nanašajo na neizvršene sklepe o potrditvi skladnosti za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP). Zneski, ki se nanašajo na te sklepe, se izterjajo v letnih obrokih.

Povečanje kratkoročnih zneskov, ki jih dolgujejo države članice, je predvsem posledica lastnih sredstev, ki jih je treba še prejeti in ki so povezana s spremembami proračuna v letu 2020 – glej spodaj.

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

„Računi A“ se nanašajo na mesečne izkaze, v katerih države članice Komisiji sporočijo upravičene zneske tradicionalnih lastnih sredstev (TLS), ki še niso bili izterjani. TLS so predvsem carine, ki jih države članice pobirajo v imenu Komisije.

Računi „A“ so na koncu leta običajno znašali približno 3 milijarde EUR, vendar v letih 2020 in 2019 saldo vključuje dodatne zneske TLS, povezane s postopkom za ugotavljanje kršitev v zvezi z Združenim kraljestvom (pojasnjeno v nadaljevanju) in drugimi poročili o inšpekcijskih pregledih v zvezi s TLS. Obračunane so zamudne obresti v višini 1,7 milijarde EUR (leta 2019: 1,2 milijarde EUR); ti zneski se zato prav tako poročajo v tem zaključnem računu (glej pojasnili 2.6.2 in 3.8).

2.6.2

3.8

Kar zadeva postopek za ugotavljanje kršitev, je Komisija 8. marca 2018 Združenemu kraljestvu poslala uradni opomin (kršitev št. 2018/2008), ker proračunu EU ni dalo na voljo pravilen znesek tradicionalnih lastnih sredstev, kot se zahteva s pravom EU. Ker Združeno kraljestvo ni zagotovilo zadovoljivega odgovora, niti na uradni opomin niti na obrazloženo mnenje, poslano 24. septembra 2018, je Komisija 6. marca 2019 potrdila svojo odločitev, da zadevo predloži Sodišču EU, kar je storila 7. marca 2019. Zadeva se je začela s poročilom urada OLAF za leto 2017, v katerem je bilo ugotovljeno, da so se uvozniki v Združenem kraljestvu izognili plačilu velikega zneska carin, tako da so izdajali lažne in fiktivne račune ter nepravilno določali carinske vrednosti pri uvozu. Komisija na podlagi metodologije, ki sta jo razvila urad OLAF in Skupno raziskovalno središče, ter razpoložljivih informacij ocenjuje, da so zaradi kršitve zakonodaje EU s strani Združenega kraljestva v obdobju med novembrom 2011 in oktobrom 2017 v proračunu EU nastale izgube v višini 2,1 milijarde EUR (čiste, tj. po odštetju stroškov pobiranja, ki bi jih Združeno kraljestvo zadržalo od bruto zneska v višini 2,7 milijarde EUR). Združeno kraljestvo se ne strinja z metodologijo, ki jo je Komisija uporabila za oceno navedenih izgub. Sodišče je 8. decembra 2020 izvedlo ustno obravnavo. Naslednji koraki postopka so sklepni predlogi generalnega pravobranilca in sodba Sodišča, za katere datumi še niso znani. Ker sodni postopki, ki so v teku, in informacije, ki so trenutno na voljo, kažejo, da bo postopek dolgotrajen, so glavnica v višini 2,1 milijarde EUR in ocenjene zamudne obresti v višini 1,6 milijarde EUR, ki naj bi se obračunale do konca leta 2020 (v primerjavi z 1,1 milijarde EUR obresti, obračunanih in pripoznanih do konca leta 2019), razvrščene kot dolgoročna sredstva.

Poleg tega je Komisija v računovodske izkaze vključila terjatev v višini 0,15 milijarde EUR za ugotovljene carine in zamudne obresti, ki temelji na najnovejših razpoložljivih informacijah.

„Ločeni računi“ se nanašajo na določene upravičene zneske, ki niso bili vključeni v „račune A“, ker jih države članice niso izterjale in ker niso bili zavarovani (ali če je bilo zavarovanje zagotovljeno, vendar se zneski izpodbijajo). Za te upravičene zneske se izvede oslabitev na podlagi podatkov, ki jih vsako leto zagotovijo države članice. Ti zneski so na splošno na podobni ravni ob vsakem koncu leta, kot je razvidno zgoraj.

„Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti“ se v letu 2020 nanašajo na izterljive zneske zaradi spremembe proračuna št. 8/2020 in spremembe proračuna št. 9/2020, ki sta bili sprejeti 24. novembra 2020 oziroma 15. decembra 2020. Zneske je večina držav članic vnesla prvi delovni dan januarja 2021. Na leto 2019 se ni nanašal noben tak znesek.

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Ta postavka zajema predvsem terjatve do držav članic na dan 31. decembra 2019, kakor so jih te prijavile in potrdile 15. oktobra 2019. Za izterljive zneske, ki nastanejo po tej prijavi do 31. decembra 2019, se pripravi ocena. Komisija oceni tudi odpis terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Ta popravek vrednosti ne pomeni, da se Komisija odpoveduje prihodnji izterjavi teh zneskov. V popravek je vključeno tudi zmanjšanje za 20 %, kar ustreza znesku, ki ga države članice lahko zadržijo za kritje upravnih stroškov.

2.6.1.2.   Sporazum o izstopu Združenega kraljestva

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Člen 140 | Člen 142 | Drugo | 31. 12. 2020 |
| Dolg Združenega kraljestva | 34 966 | 14 338 | 275 | 49 579 |
| Dolg do Združenega kraljestva | — | — | (2 122 ) | (2 122 ) |
| Skupaj | 34 966 | 14 338 | (1 847 ) | 47 456 |
| Nekratkoročno | 28 196 | 14 327 | (1 894 ) | 40 629 |
| Kratkoročno | 6 769 | 11 | 47 | 6 827 |

v milijonih EUR

Člen 140

Člen 142

Drugo

31. 12. 2020

Dolg Združenega kraljestva

Dolg Združenega kraljestva

34 966

34 966

14 338

14 338

275

275

49 579

49 579

Dolg do Združenega kraljestva

Dolg do Združenega kraljestva

—

—

(2 122 )

(2 122 )

(2 122 )

(2 122 )

Skupaj

Skupaj

34 966

34 966

14 338

14 338

(1 847 )

(1 847 )

47 456

47 456

Nekratkoročno

Nekratkoročno

28 196

28 196

14 327

14 327

(1 894 )

(1 894 )

40 629

40 629

Kratkoročno

Kratkoročno

6 769

6 769

11

11

47

47

6 827

6 827

„Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo“ (2019/C 384 I/01) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu), ki sta ga podpisala EU in Združeno kraljestvo, določa različne finančne obveznosti za obe pogodbenici. Zgornji znesek predstavlja neto terjatve do Združenega kraljestva na podlagi teh obveznosti ob koncu leta.

V skladu s členom 139 sporazuma o izstopu se delež finančnih obveznosti Združenega kraljestva, ki izhaja iz sporazuma o izstopu, izračuna kot razmerje med lastnimi sredstvi, ki jih Združeno kraljestvo da na razpolago v obdobju 2014–2020, in lastnimi sredstvi, ki jih v navedenem obdobju dajo na razpolago vse države članice in Združeno kraljestvo. Vključene so tudi prilagoditve na podlagi pobota saldov DDV in BND za obdobje 2014–2019. Za izračunani delež Združenega kraljestva bodo v letu 2022 izvedene dokončne prilagoditve, predvidene v členu 139 sporazuma o izstopu. Delež Združenega kraljestva za leto 2021 se uporablja za izračune v točkah (a) in (c) člena 136(3) ter v členih 140–147. Delež Združenega kraljestva, izračunan v skladu s členom 139 sporazuma o izstopu, je 12,358072326018200 %.

Člen 140 – Neporavnane obveznosti

Člen 140 – Neporavnane obveznosti

Združeno kraljestvo se je zavezalo, da bo EU plačalo svoj delež neporavnanih proračunskih obveznosti na dan 31. decembra 2020, kakor so prilagojene z zahtevami iz člena 140. Prilagoditve vključujejo odbitek tistih obveznosti, ki se financirajo z namenskimi prejemki v proračunu Unije, odbitek tistih obveznosti v zvezi s programi, pri katerih Združeno kraljestvo ne sodeluje, in odbitek obveznosti v zvezi z nediferenciranimi proračunskimi vrsticami, za katere se znesek odobritev plačil samodejno prenese in za katere je Združeno kraljestvo že prispevalo leta 2020.

Proračunske obveznosti Unije, ki izhajajo iz odobritev namenskih prejemkov, zajemajo prispevke tretjih držav (zunanji namenski prejemki) in ponovno uporabo zneskov, ki so bili prvotno plačani in nato vrnjeni v proračun EU (notranji namenski prejemki). Različna pravila za uporabo zunanjih in notranjih namenskih prejemkov so določena v členu 12(4)(c) oziroma členu 12(4)(b) finančne uredbe.

Proračunske obveznosti, ki izhajajo iz odobritev zunanjih namenskih prejemkov, so izključene iz neporavnanih obveznosti, za katere je odgovorno Združeno kraljestvo. Kar zadeva to kategorijo namenskih prejemkov, ostanejo odobritve plačil za financiranje ustreznih obveznosti na voljo v času trajanja programa, ki so mu prejemki namenjeni. Zato Združeno kraljestvo ne dolguje dodatnega financiranja.

Poleg tega je bila večina odobritev plačil za notranje namenske prejemke že uporabljena za financiranje izglasovanih proračunskih obveznosti. Zato se od obveznosti Združenega kraljestva dodatno odštejejo samo odobritve plačil, ki izhajajo iz notranjih namenskih prejemkov, ki so še na voljo za financiranje dela neporavnanih obveznosti.

Največji del notranjih namenskih prejemkov je kompenzacijski mehanizem, ki ga uporabljajo skladi ESI. Odobritve plačil iz notranjih namenskih prejemkov, h katerim so države članice in Združeno kraljestvo prispevali že v preteklosti, se uporabljajo za plačilo neporavnanih proračunskih obveznosti, da se optimizira uporaba proračuna in s tem zmanjšajo prispevki držav članic. To pomeni, da je treba obveznosti, prevzete za notranje namenske prejemke, financirati s prihodnjimi proračunskimi odobritvami. Zato te neporavnane obveznosti ostajajo obveznost za proračun EU in Združeno kraljestvo, tako kot pri drugih odprtih proračunskih obveznostih EU.

Združeno kraljestvo ni sodelovalo pri financiranju nekaterih programov in ukrepov na področju pravosodja in notranjih zadev. V skladu s tem so neporavnane obveznosti, povezane z nesodelovanjem Združenega kraljestva, izključene iz skupnega dolgovanega zneska. Druge prilagoditve vključujejo nesamodejne prenose odobritev za prevzem obveznosti iz leta 2020 v leto 2021, s katerimi se bodo povečale neporavnane proračunske obveznosti, za katere je odgovorno Združeno kraljestvo. Znesek teh prilagojenih neporavnanih obveznosti na dan 31. decembra 2020 je znašal 294,3 milijarde EUR, od tega pa bi delež Združenega kraljestva znašal 36,4 milijarde EUR. Nato se izvedejo nadaljnji popravki tega zneska, ki ustrezajo deležu Združenega kraljestva v: neto finančnih popravkih iz obdobja 2014–2020 ali prejšnjih programskih obdobij, ki so bili plačani leta 2021, in tradicionalnih lastnih sredstvih, ki se nanašajo na leto 2020 in so bila dana na voljo v letu 2021. Znesek, ki ga dolguje Združeno kraljestvo v skladu s členom 140, tako znaša 36,0 milijarde EUR. Znesek, pripoznan kot terjatev, temelji na uradni napovedi Komisije o sprostitvi obveznosti za vse neporavnane obveznosti na dan 31. decembra 2020, kar pomeni skupno terjatev v višini 35,0 milijarde EUR (od tega je treba 6,8 milijarde EUR plačati v 12 mesecih po datumu poročanja):

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2020 |
| Neporavnane proračunske obveznosti na dan 31. 12. 2020, kot so navedene v poročilih o izvrševanju proračuna | 303 197 |
| Obveznosti v nediferenciranih proračunskih vrsticah: znesek samodejno prenesenih odobritev plačil | (1 196 ) |
| Obveznosti, pri katerih Združeno kraljestvo ne sodeluje | (1 826 ) |
| Obveznosti, financirane iz namenskih prejemkov | (4 709 ) |
| Odobritve plačil, ki so na voljo iz notranjih namenskih prejemkov | (1 128 ) |
| Druge prilagoditve (nesamodejni prenosi odobritev za prevzem obveznosti) | 10 |
| Prilagojene proračunske obveznosti na dan 31. 12. 2020, za katere se uporablja delež Združenega kraljestva | 294 347 |
| Delež Združenega kraljestva pri prilagojenih proračunskih obveznostih | 36 376 |
| Neto finančni popravki za obdobje 2014–2020 ali prejšnja programska obdobja | (0) |
| Tradicionalna lastna sredstva, ki se nanašajo na leto 2020 in so bila dana na voljo Uniji v letu 2021 | (402) |
| Zneski, ki jih dolguje Združeno kraljestvo v skladu s členom 140 | 35 973 |
| Ocenjeno neizvrševanje | (1 008 ) |
| Skupaj | 34 966 |
| Nekratkoročno | 28 196 |
| Kratkoročno | 6 769 |

v milijonih EUR

31. 12. 2020

Neporavnane proračunske obveznosti na dan 31. 12. 2020, kot so navedene v poročilih o izvrševanju proračuna

Neporavnane proračunske obveznosti na dan 31. 12. 2020, kot so navedene v poročilih o izvrševanju proračuna

303 197

303 197

Obveznosti v nediferenciranih proračunskih vrsticah: znesek samodejno prenesenih odobritev plačil

Obveznosti v nediferenciranih proračunskih vrsticah: znesek samodejno prenesenih odobritev plačil

(1 196 )

(1 196 )

Obveznosti, pri katerih Združeno kraljestvo ne sodeluje

Obveznosti, pri katerih Združeno kraljestvo ne sodeluje

(1 826 )

(1 826 )

Obveznosti, financirane iz namenskih prejemkov

Obveznosti, financirane iz namenskih prejemkov

(4 709 )

(4 709 )

Odobritve plačil, ki so na voljo iz notranjih namenskih prejemkov

Odobritve plačil, ki so na voljo iz notranjih namenskih prejemkov

(1 128 )

(1 128 )

Druge prilagoditve (nesamodejni prenosi odobritev za prevzem obveznosti)

Druge prilagoditve (nesamodejni prenosi odobritev za prevzem obveznosti)

10

10

Prilagojene proračunske obveznosti na dan 31. 12. 2020, za katere se uporablja delež Združenega kraljestva

Prilagojene proračunske obveznosti na dan 31. 12. 2020, za katere se uporablja delež Združenega kraljestva

294 347

294 347

Delež Združenega kraljestva pri prilagojenih proračunskih obveznostih

Delež Združenega kraljestva pri prilagojenih proračunskih obveznostih

36 376

36 376

Neto finančni popravki za obdobje 2014–2020 ali prejšnja programska obdobja

Neto finančni popravki za obdobje 2014–2020 ali prejšnja programska obdobja

(0)

Tradicionalna lastna sredstva, ki se nanašajo na leto 2020 in so bila dana na voljo Uniji v letu 2021

Tradicionalna lastna sredstva, ki se nanašajo na leto 2020 in so bila dana na voljo Uniji v letu 2021

(402)

(402)

Zneski, ki jih dolguje Združeno kraljestvo v skladu s členom 140

Zneski, ki jih dolguje Združeno kraljestvo v skladu s členom 140

35 973

35 973

Ocenjeno neizvrševanje

Ocenjeno neizvrševanje

(1 008 )

(1 008 )

Skupaj

Skupaj

34 966

34 966

Nekratkoročno

Nekratkoročno

28 196

28 196

Kratkoročno

Kratkoročno

6 769

6 769

Za več podrobnosti v zvezi z neporavnanimi proračunskimi obveznostmi na dan 31. decembra 2020, ki je začetna številka za izračun zneskov, ki jih Združeno kraljestvo dolguje v skladu s členom 140, glej poročila o izvrševanju proračuna in razpredelnico 4.4. v pojasnilih

4.4.

Člen 142 – Obveznosti Unije ob koncu leta 2020

Člen 142 – Obveznosti Unije ob koncu leta 2020

Združeno kraljestvo se je zavezalo, da bo konec leta 2020 EU plačalo svoj delež obveznosti Unije, razen naslednjega: (a) obveznosti z ustreznimi sredstvi in (b) obveznosti v zvezi z delovanjem proračuna in upravljanjem lastnih sredstev (vključno z zneski, ki so že kriti z neporavnanimi obveznostmi (glej člen 140 zgoraj)). Glavni znesek se nanaša na pozaposlitvene obveznosti EU (pokojnine in zdravstveno zavarovanje), ki obstajajo na dan 31. decembra 2020, pri čemer delež Združenega kraljestva ob koncu leta znaša 14 338 milijonov EUR (od tega je treba 11 milijonov EUR plačati v 12 mesecih po datumu poročanja):

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Drugi pokojninski sistemi | 31. 12. 2020 |
| Neplačana obveznost na dan 31. 12. 2020 | 100 741 | 12 935 | 2 344 | 116 020 |
| Delež Združenega kraljestva | 12 450 | 1 599 | 290 | 14 338 |
| Nekratkoročno | 12 450 | 1 599 | 279 | 14 327 |
| Kratkoročno | — | — | 11 | 11 |

v milijonih EUR

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Drugi pokojninski sistemi

31. 12. 2020

Neplačana obveznost na dan 31. 12. 2020

Neplačana obveznost na dan 31. 12. 2020

100 741

100 741

12 935

12 935

2 344

2 344

116 020

116 020

Delež Združenega kraljestva

Delež Združenega kraljestva

12 450

12 450

1 599

1 599

290

290

14 338

14 338

Nekratkoročno

Nekratkoročno

12 450

12 450

1 599

1 599

279

279

14 327

14 327

Kratkoročno

Kratkoročno

—

—

11

11

11

11

Za več informacij v zvezi z obveznostmi iz naslova prejemkov zaposlenih glej pojasnilo 2.9.

2.9

Drugi členi

Drugi členi

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2020 |
| Dolg Združenega kraljestva: | |
| | Člen 136 |

v milijonih EUR

31. 12. 2020

Dolg Združenega kraljestva:

Dolg Združenega kraljestva:

Člen 136

Člen 136

230

230

| | Člen 147 |
| --- | --- |

Člen 147

Člen 147

46

46

275

275

Dolg do Združenega kraljestva:

Dolg do Združenega kraljestva:

| | Člen 141 |
| --- | --- |

Člen 141

Člen 141

(1 766 )

(1 766 )

| | Člen 143 |
| --- | --- |

Člen 143

Člen 143

(93)

(93)

| | Člen 144 |
| --- | --- |

Člen 144

Člen 144

(46)

(46)

| | Člen 145 |
| --- | --- |

Člen 145

Člen 145

(183)

(183)

| | Člen 146 |
| --- | --- |

Člen 146

Člen 146

(33)

(33)

(2 122 )

(2 122 )

Skupaj

Skupaj

(1 847 )

(1 847 )

Nekratkoročno

Nekratkoročno

(1 894 )

(1 894 )

Kratkoročno

Kratkoročno

47

47

Člen 136 – Veljavne določbe v zvezi z lastnimi sredstvi

Člen 136 – Veljavne določbe v zvezi z lastnimi sredstvi

Člen 136 vsebuje določbe v zvezi z lastnimi sredstvi, ki se uporabljajo po 31. decembru 2020. Združeno kraljestvo je upravičeno do prejema svojega deleža, kadar se lastna sredstva, povezana s proračunskimi leti do vključno leta 2020, dajo na razpolago, popravijo ali prilagodijo po 31. decembru 2020. Poleg tega bo prejelo svoj delež prilagoditev zaradi presežka iz leta 2020. Zanj veljajo tudi morebitne prilagoditve lastnih sredstev iz naslova DDV in BND, ki se nanašajo na proračunska leta do vključno leta 2020. Te prilagoditve lastnih sredstev iz naslova DDV in BND se bodo izračunavale letno do 31. decembra 2028. Upoštevajo se tudi izračunane posodobitve popravka za Združeno kraljestvo za obdobje 2017–2019.

Združeno kraljestvo mora plačati tradicionalna lastna sredstva, ki jih je zbralo po 28. februarju 2021, vendar se nanašajo na leto 2020 in prejšnja leta. Od tega zneska se nato odšteje njegov delež vseh tradicionalnih lastnih sredstev, ki so jih dali na voljo EU-27 in samo Združeno kraljestvo. Ločeni račun za tradicionalna lastna sredstva bo v celoti likvidiran 31. decembra 2025.

Združeno kraljestvo mora v letu 2021 plačati spodaj navedeni znesek v višini 230 milijonov EUR.

| v milijonih EUR |
| --- |
| Presežek | (219) |
| Popravek za Združeno kraljestvo | 211 |
| Nesodelovanje | ni relevantno |
| Prilagoditve DDV in BND (povezane z letom 2020 in prejšnjimi leti) | 214 |
| Neto tradicionalna lastna sredstva Združenega kraljestva po 28. februarju 2021 | 23 |
| Skupaj | 230 |

v milijonih EUR

Presežek

Presežek

(219)

(219)

Popravek za Združeno kraljestvo

Popravek za Združeno kraljestvo

211

211

Nesodelovanje

Nesodelovanje

ni relevantno

ni relevantno

Prilagoditve DDV in BND (povezane z letom 2020 in prejšnjimi leti)

Prilagoditve DDV in BND (povezane z letom 2020 in prejšnjimi leti)

214

214

Neto tradicionalna lastna sredstva Združenega kraljestva po 28. februarju 2021

Neto tradicionalna lastna sredstva Združenega kraljestva po 28. februarju 2021

23

23

Skupaj

Skupaj

230

230

Člen 141 – Globe

Člen 141 – Globe

Združeno kraljestvo je upravičeno do deleža glob, določenih pred 31. decembrom 2020, in do tistih, ki jih je Unija določila po 31. decembru 2020 v postopku iz člena 92(1), ko te postanejo dokončne. Znesek neporavnanih glob na dan 31. decembra 2020, ki zadevajo Združeno kraljestvo, znaša 14,3 milijarde EUR. Združeno kraljestvo naj bi bilo skupaj upravičeno do 1,8 milijarde EUR (od tega je treba 20 milijonov EUR plačati v 12 mesecih po datumu poročanja).

Člen 143 – Pogojne finančne obveznosti: posojila za finančno pomoč, EFSI, EFSD in mandat za zunanja posojila

Člen 143 – Pogojne finančne obveznosti: posojila za finančno pomoč, EFSI, EFSD in mandat za zunanja posojila

V skladu s tem členom je Združeno kraljestvo odgovorno za financiranje svojega deleža pogojnih obveznosti EU v zvezi z njegovimi dejavnostmi najemanja in dajanja posojil ter dejavnostmi na področju jamstev, če bi se te operacije uresničile in jih ne bi krili obstoječi jamstveni skladi – glej pojasnilo 4.1 za zadevne pogojne obveznosti. EU bo Združenemu kraljestvu povrnila zneske, ki jih je Združeno kraljestvo že prispevalo k jamstvenim skladom in ki niso več potrebni. Združeno kraljestvo ima tudi pravico do vrnjenih sredstev iz operacij z deljeno odgovornostjo. Na dan 31. decembra 2020 je znesek, ki ga je treba v celoti plačati Združenemu kraljestvu v naslednjih 12 mesecih, znašal 93 milijonov EUR. To se nanaša samo na EFSD, kjer pred izstopom ni bilo odobrenih operacij, zato Združeno kraljestvo ni imelo nobenih obveznosti glede kritja.

4.1

Člen 144 – Finančni instrumenti

Člen 144 – Finančni instrumenti

V skladu s tem členom se je EU zavezala, da bo Združenemu kraljestvu povrnila njegov delež vrnjenih sredstev, ki izhajajo iz finančnih operacij, odobrenih do datuma izstopa, in njegov delež izplačil za finančne operacije, odobrene po datumu izstopa. Na dan 31. decembra 2020 je znesek, ki ga je treba v celoti plačati Združenemu kraljestvu v naslednjih 12 mesecih, znašal 46 milijonov EUR.

Člen 145 – Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.)

Člen 145 – Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.)

Združeno kraljestvo je upravičeno do svojega deleža čistih sredstev ESPJ v likvidaciji na dan 31. decembra 2020, ki se izplača letno v petih obrokih na dan 30. junija, in sicer z začetkom v letu 2021. Neto sredstva ESPJ v likvidaciji so 31. decembra 2020 znašala 1,5 milijarde EUR, pri čemer je delež Združenega kraljestva znašal 183 milijonov EUR (37 milijonov EUR je treba vrniti leta 2021).

Člen 146 – Naložbe v Evropski investicijski sklad (EIS)

Člen 146 – Naložbe v Evropski investicijski sklad (EIS)

Združeno kraljestvo je upravičeno do svojega deleža naložb EU v vplačanem osnovnem kapitalu EIS na dan 31. decembra 2020, ki se izplača letno v petih obrokih na dan 30. junija, in sicer z začetkom v letu 2021. Naložbe EU v vplačanem osnovnem kapitalu EIS so 31. decembra 2020 znašale 267 milijonov EUR (glej pojasnilo 2.3), pri čemer je delež Združenega kraljestva znašal 33 milijonov EUR (7 milijonov EUR je treba vrniti leta 2021).

2.3

Člen 147 – Pravne zadeve

Člen 147 – Pravne zadeve

Združeno kraljestvo se je zavezalo, da bo prispevalo svoj delež plačil EU, ki izhajajo iz pravnih zadev v zvezi s finančnimi interesi Unije, ki zapadejo, pod pogojem, da so dejstva, ki tvorijo predmet navedenih zadev, nastala najpozneje 31. decembra 2020. Ob upoštevanju rezervacij in časovnih razmejitev ob koncu leta ter dejanskih plačil za pravne zadeve v letu 2021 znaša ocenjeni znesek, ki ga bo moralo plačati Združeno kraljestvo, 46 milijonov EUR (od tega je bilo 21 milijonov EUR zaračunanih Združenemu kraljestvu za plačilo v letu 2021).

2.6.1.3.   Izterljivi zneski v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence

Izterljivi zneski v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Bruto izterljivi znesek glob | 14 503 | 14 606 |
| Začasna plačila | (3 023 ) | (3 125 ) |
| Oslabitev | (186) | (180) |
| Skupaj | 11 295 | 11 301 |
| Nekratkoročni | — | — |
| Kratkoročni | 11 295 | 11 301 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Bruto izterljivi znesek glob

Bruto izterljivi znesek glob

14 503

14 503

14 606

14 606

Začasna plačila

Začasna plačila

(3 023 )

(3 023 )

(3 125 )

(3 125 )

Oslabitev

Oslabitev

(186)

(186)

(180)

(180)

Skupaj

Skupaj

11 295

11 295

11 301

11 301

Nekratkoročni

Nekratkoročni

—

—

Kratkoročni

Kratkoročni

11 295

11 295

11 301

11 301

Začasna plačila se nanašajo predvsem na denarne prejemke, ki so jih plačale družbe, ki so se kljub temu pritožile ali še imajo možnost, da se pritožijo zoper sklepe o globi pri sodiščih EU. Pogojna obveznost je razkrita zaradi možnosti, da bo te zneske treba vrniti oglobljenim družbam – glej pojasnilo 4.1.4.

4.1.4

Oglobljene družbe, ki so vložile pritožbo ali to načrtujejo, imajo možnost, da izvršijo začasna plačila ali Komisiji zagotovijo bančna jamstva. Komisija je za globe v višini 11 004 milijonov EUR (leta 2019: 11 133 milijonov EUR), ki niso bile plačane ob koncu leta, sprejela finančna jamstva.

V zneskih, odpisanih zaradi oslabitve, je upoštevana ocena, ki jo Komisija opravi za vsak primer posebej, v zvezi z zneski za globe, ki niso bili plačani ali za katere niso bila zagotovljena jamstva in Komisija ne pričakuje, da bodo izterjani.

Skupni izterljivi zneski v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence so med letoma 2019 in 2020 ostali razmeroma nespremenjeni. To je posledica dejstva, da se na novo izdani izterljivi zneski v letu 2020 večinoma izravnajo z globami, ki so bile dokončno plačane leta 2020.

2.6.1.4.   Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Prehodno nezaračunani prihodki | 1 755 | 1 502 |
| Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli | 293 | 286 |
| Skupaj | 2 048 | 1 788 |
| Nekratkoročne | 1 261 | — |
| Kratkoročni | 787 | 1 788 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Prehodno nezaračunani prihodki

Prehodno nezaračunani prihodki

1 755

1 755

1 502

1 502

Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli

Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli

293

293

286

286

Skupaj

Skupaj

2 048

2 048

1 788

1 788

Nekratkoročne

Nekratkoročne

1 261

1 261

—

Kratkoročni

Kratkoročni

787

787

1 788

1 788

Prehodno nezaračunani prihodki vključujejo 1,7 milijarde EUR (leta 2019: 1,4 milijarde EUR), za katere Komisija pričakuje, da jih bo izterjala na področju kohezije na podlagi preučitve in sprejetja zaključnih računov, ki jih bodo predložile države članice (na podlagi postopka, uvedenega za programsko obdobje 2014–2020). Pričakuje se, da bo največji del tega zneska (1,3 milijarde EUR) izterjan šele ob zaključku zadevnih programov (zaradi ukrepov naložbene pobude v odziv na koronavirus) in zato razvrščen kot nekratkoročen.

2.6.1.5.   Drugi izterljivi zneski

Drugi izterljivi zneski

Skupni znesek drugih izterljivih sredstev vključuje izterljive zneske v višini 744 milijonov EUR, ki izhajajo iz prenosa neporabljenih sredstev iz programa NER300 v sklad za inovacije, ki ob koncu leta 2020 še niso izterjani od EIB – glej pojasnilo 3.7.

3.7

2.6.2.   
  Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Nekratkoročne | | |
| Zamudne obresti | 1 641 | 1 137 |
| Druge terjatve | 44 | 48 |
| | 1 685 | 1 185 |
| Kratkoročne | | |
| Stranke | 324 | 269 |
| Oslabitev terjatev do strank | (188) | (153) |
| Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli | 345 | 238 |
| Zamudne obresti | 1 085 | 528 |
| Drugo | 200 | 157 |
| | 1 766 | 1 038 |
| Skupaj | 3 450 | 2 223 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Zamudne obresti

Zamudne obresti

1 641

1 641

1 137

1 137

Druge terjatve

Druge terjatve

44

44

48

48

1 685

1 685

1 185

1 185

Kratkoročne

Kratkoročne

Stranke

Stranke

324

324

269

269

Oslabitev terjatev do strank

Oslabitev terjatev do strank

(188)

(188)

(153)

(153)

Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli

Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli

345

345

238

238

Zamudne obresti

Zamudne obresti

1 085

1 085

528

528

Drugo

Drugo

200

200

157

157

1 766

1 766

1 038

1 038

Skupaj

Skupaj

3 450

3 450

2 223

2 223

Nekratkoročne zamudne obresti se nanašajo na postopek za ugotavljanje kršitev, naveden v pojasnilu 2.6.1.1.

2.6.1.1

Druge kratkoročne terjatve se nanašajo predvsem na zamudne obresti. Povečanje med letoma 2019 in 2020 je posledica dodatnih prehodno nezaračunanih prihodkov, ki izhajajo iz poročil o inšpekcijskih pregledih TLS, in povečanja zaradi obračunanih obresti na jamstva, ki so jih zagotovile oglobljene družbe.

2.7.   ZALOGE

ZALOGE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Znanstveni materiali | 59 | 47 |
| Drugo | 21 | 21 |
| Skupaj | 80 | 68 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Znanstveni materiali

Znanstveni materiali

59

59

47

47

Drugo

Drugo

21

21

21

21

Skupaj

Skupaj

80

80

68

68

2.8.   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Računi pri zakladnicah in centralnih bankah | | 11 342 | 15 519 |
| Tekoči računi | | 80 | 91 |
| Računi izločenih sredstev | | 8 | 7 |
| Prerazporeditve (denarna sredstva na poti) | | 0 | 0 |
| Bančni računi za izvrševanje proračuna | 2.8.1 | 11 430 | 15 617 |
| Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom | 2.8.2 | 2 446 | 1 567 |
| Denarna sredstva, povezana z globami | 2.8.3 | 1 458 | 1 258 |
| Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi | | 1 362 | 1 208 |
| Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi | | 46 | 97 |
| Skupaj | | 16 742 | 19 745 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

11 342

11 342

15 519

15 519

Tekoči računi

Tekoči računi

80

80

91

91

Računi izločenih sredstev

Računi izločenih sredstev

8

8

7

7

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

0

0

0

0

Bančni računi za izvrševanje proračuna

Bančni računi za izvrševanje proračuna

2.8.1

2.8.1

11 430

11 430

15 617

15 617

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

2.8.2

2.8.2

2 446

2 446

1 567

1 567

Denarna sredstva, povezana z globami

Denarna sredstva, povezana z globami

2.8.3

2.8.3

1 458

1 458

1 258

1 258

Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi

Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi

1 362

1 362

1 208

1 208

Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi

Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi

46

46

97

97

Skupaj

Skupaj

16 742

16 742

19 745

19 745

2.8.1.   
  Bančni računi za izvrševanje proračuna

Bančni računi za izvrševanje proračuna

Ta postavka zajema sredstva, ki jih ima Komisija na svojih bančnih računih (pri zakladnici ali centralni banki) v vsaki državi članici in državi Efte ter na tekočih računih poslovnih bank, na računih izločenih sredstev in računih za manjša denarna plačila. Stanje sredstev zakladnice konec leta 2020 je posledica naslednjih glavnih elementov:

| — | znesek plačil v višini 9,4 milijarde EUR, ki ob koncu leta še niso izvedena in od katerih je 7,9 milijarde EUR povezanih z namenskimi prejemki. Namenski prejemki vključujejo 1,3 milijarde EUR denarnih sredstev, ki izhajajo iz prodaje pravic do emisije in ki so bila izterjana od EIB, ko so jih države članice dodelile v sklad za inovacije – glej pojasnilo 3.7, |
| --- | --- |

—

znesek plačil v višini 9,4 milijarde EUR, ki ob koncu leta še niso izvedena in od katerih je 7,9 milijarde EUR povezanih z namenskimi prejemki. Namenski prejemki vključujejo 1,3 milijarde EUR denarnih sredstev, ki izhajajo iz prodaje pravic do emisije in ki so bila izterjana od EIB, ko so jih države članice dodelile v sklad za inovacije – glej pojasnilo 3.7,

3.7

| — | znesek v višini 1,6 milijarde EUR, ki pripada zakladnici agencij in skupnih podjetij – ker Komisija v imenu teh subjektov upravlja zakladnico, so ti zneski prikazani v tej podpostavki. |
| --- | --- |

—

znesek v višini 1,6 milijarde EUR, ki pripada zakladnici agencij in skupnih podjetij – ker Komisija v imenu teh subjektov upravlja zakladnico, so ti zneski prikazani v tej podpostavki.

2.8.2.   
  Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Zneski, prikazani pod to postavko, se nanašajo predvsem na denarne ustreznike, ki jih v imenu Komisije upravljajo upravitelji, in sicer za namene izvajanja posebnih programov finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU, ter na denarna sredstva in njihove ustreznike v jamstvenih skladih za proračunska jamstva – glej pojasnilo 2.4.1. Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in jamstvenim skladom, se lahko uporabljajo le v zadevnih programih. Povečanje salda je predvsem posledica (i) nadaljnjega oblikovanja rezervacij za jamstvena sklada EFSI in EFSD, ki ob koncu leta 2020 še niso bile vložene v obveznice, in (ii) plačil v finančne instrumente EU, zlasti v okviru programov COSME in Obzorje 2020, ki se še niso uporabila za unovčitev jamstev ali naložbe v lastniški kapital.

2.4.1

2.8.3.   
  Denarna sredstva, povezana z globami

Denarna sredstva, povezana z globami

To so predvsem denarna sredstva, prejeta v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah. Ti zneski so knjiženi na posebnih depozitnih računih, ki se ne uporabljajo za nobeno drugo dejavnost. Če je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo druga stranka vložila pritožbo, je zadevni znesek prikazan kot pogojna obveznost v pojasnilu 4.1.4. Od leta 2010 vse poznejše začasno plačane globe upravlja Komisija v skladu BUFI, v okviru katerega se vlagajo v finančne instrumente, ki so razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo (glej pojasnilo 2.4.1). Povečanje denarnih sredstev, povezanih z globami, ob koncu leta 2020 je posledica višjega stanja denarnih sredstev v skladu BUFI v primerjavi s stanjem ob koncu leta 2019 ter dokončno plačanih glob, ki se prenesejo v proračun.

4.1.4

2.4.1

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

2.9.   POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

2.9.1.   
  Čiste obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Čiste obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj na dan 31. 12. 2020 | Skupaj na dan 31. 12. 2019 |
| Obveznost za določene prejemke | 100 741 | 2 438 | 13 289 | 116 468 | 98 062 |
| Sredstva programa | ni relevantno | (94) | (354) | (448) | (403) |
| Čiste obveznosti | 100 741 | 2 344 | 12 935 | 116 020 | 97 659 |

(v milijonih EUR)

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj na dan 31. 12. 2020

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

100 741

100 741

2 438

2 438

13 289

13 289

116 468

116 468

98 062

98 062

Sredstva programa

Sredstva programa

ni relevantno

ni relevantno

(94)

(94)

(354)

(354)

(448)

(448)

(403)

(403)

Čiste obveznosti

Čiste obveznosti

100 741

100 741

2 344

2 344

12 935

12 935

116 020

116 020

97 659

97 659

Povečanje skupne obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih je predvsem posledica povečanja neto obveznosti pokojninskega sistema za evropske uradnike, ki je največja obstoječa shema. Ta obveznost za pokojninski sistem za evropske uradnike se je povečala predvsem zaradi aktuarske izgube iz naslova sprememb finančnih predpostavk, ki so posledica strmega padca nominalne diskontne stopnje. Poleg tega je bila realna diskontna stopnja, ki se pridobi tako, da se nominalna diskontna stopnja prilagodi za inflacijo, leta 2020 negativna drugo leto zapored, kar pomeni, da je vsak znesek v prihodnosti več vreden danes kot v trenutku, ko dejansko nastane v prihodnosti: to znatno povečuje obseg obveznosti ob koncu leta. Nižja diskontna stopnja je imela podoben učinek tudi na druge sheme.

Poleg tega so pravice, pridobljene med letom zaradi službovanja, višje od prejemkov, izplačanih med letom. Prisotno je tudi povečanje zaradi letnih stroškov obresti (razreševanje diskontiranja obveznosti) in aktuarskih izgub zaradi izkušenj.

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Ta obveznost za določene prejemke predstavlja sedanjo vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, ki jih bo morala EU izvršiti za poravnavo pokojninskih obveznosti, ki izhajajo iz službovanja zaposlenih v tekočem in prejšnjih obdobjih. Vendar se sistem izvaja, in zato so vsa plačila, ki jih je treba izvršiti na letni osnovi, vsako leto vključena v proračun EU.

V skladu s členom 83 kadrovskih predpisov plačila prejemkov po pokojninskem sistemu zaposlenih bremenijo proračun Unije. Sistem se financira navidezno in države članice skupaj jamčijo za izplačilo teh prejemkov. Od osnovnih plač aktivnih članov se odšteje obvezen pokojninski prispevek, ki zdaj znaša 10,1 %. Ti prispevki se obravnavajo kot proračunski prihodki v danem letu in prispevajo k financiranju odhodkov EU na splošno, glej tudi pojasnilo 3.7.

3.7

Obveznosti iz naslova pokojninskega sistema so bile ocenjene na podlagi števila uslužbencev, udeleženih v sistemu (zaposlenih, upokojenih, bivših uslužbencev, ki prejemajo nadomestilo za invalidnost, in preživelih vzdrževanih oseb umrlih uslužbencev) na dan 31. decembra 2020, in na ta dan veljavnih pravil iz kadrovskih predpisov. To vrednotenje je bilo opravljeno v skladu z metodologijo MRSJS 39 (in torej računovodskim pravilom EU št. 12).

Drugi pokojninski sistemi

Drugi pokojninski sistemi

Ta postavka zadeva obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti do članov in nekdanjih članov Komisije, Sodišča EU (in Splošnega sodišča) ter Računskega sodišča, Sveta, evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Sodišča za uslužbence Evropske unije. V to postavko je vključena tudi obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti poslancev Evropskega parlamenta.

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Poleg navedenih pokojninskih sistemov je ovrednotena tudi ocenjena obveznost, ki jo ima EU do skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja v zvezi s stroški zdravstvenega varstva, ki jih je treba plačati za uslužbence v obdobjih po prenehanju njihove zaposlitve (brez njihovih prispevkov). Kot je navedeno v pojasnilu 1.5.10, se pri izračunu te obveznosti upošteva celotno obdobje delovne aktivnosti, kar zagotavlja, da sta pokojninski sistem in sistem zdravstvenega zavarovanja v okviru pozaposlitvenega programa za zaposlene dosledno obračunana. Ob upoštevanju obveznosti glede poštenega predstavljanja ekonomske vsebine osnovnega stanja v skladu z EAR in MRSJS pri dodelitvi prejemkov za obdobja aktivnosti MRSJS 39 nismo razlagali v strožjem smislu. Če bi se stroški službovanja za skupni sistem zdravstvenega zavarovanja obračunali v celoti za 10 let za vse zaposlene namesto za obdobje njihove delovne aktivnosti, bi bil ob koncu leta učinek takega pristopa na obveznost za določene prejemke povečanje za 4,6 milijarde EUR. Vendar ta strožji pristop, kot je bilo že navedeno, ne bi bil združljiv s kvalitativno značilnostjo poštenega predstavljanja in tako ne bi mogel zagotoviti zanesljivih informacij v skladu z EAR št. 1 in temeljnim okvirom v MRSJS. Ta ocena je zelo odvisna od gibanja trenutnega upravnega statusa zaposlenih (zlasti od števila članov s pogodbami za določen čas, ki naj bi v prihodnosti postali uradniki).

1.5.10

2.9.2.   
  Gibanje sedanje vrednosti obveznosti za določene prejemke zaposlenih

Gibanje sedanje vrednosti obveznosti za določene prejemke zaposlenih

Sedanja vrednost obveznosti za določene prejemke je diskontirana vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, potrebnih za poravnavo obveznosti, ki izhajajo iz službovanja zaposlenih v tekočem in prejšnjih obdobjih.

Analiza gibanja obveznosti za določene prejemke v tekočem letu je prikazana spodaj:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2019 | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 |
| Pripoznana v izkazu poslovnega izida | | | | |
| Stroški tekočega službovanja | 3 441 | 97 | 348 | 3 886 |
| Stroški obresti | 919 | 17 | 145 | 1 081 |
| Stroški preteklega službovanja | — | — | — | — |
| Pripoznana v čistih sredstvih | | | | |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | | | | |
| Aktuarski (dobički)/izgube zaradi izkušenj | 2 348 | (7) | (141) | 2 200 |
| Aktuarski (dobički)/izgube zaradi demografskih predpostavk | — | (3) | — | (3) |
| Aktuarski (dobički)/izgube zaradi finančnih predpostavk | 11 896 | 259 | 964 | 13 119 |
| Drugo | | | | |
| Plačane dajatve | (1 706 ) | (75) | (97) | (1 878 ) |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2020 | 100 741 | 2 438 | 13 289 | 116 468 |

(v milijonih EUR)

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2019

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2019

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

Pripoznana v izkazu poslovnega izida

Pripoznana v izkazu poslovnega izida

Stroški tekočega službovanja

Stroški tekočega službovanja

3 441

3 441

97

97

348

348

3 886

3 886

Stroški obresti

Stroški obresti

919

919

17

17

145

145

1 081

1 081

Stroški preteklega službovanja

Stroški preteklega službovanja

—

—

—

—

—

—

—

—

Pripoznana v čistih sredstvih

Pripoznana v čistih sredstvih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi izkušenj

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi izkušenj

2 348

2 348

(7)

(7)

(141)

(141)

2 200

2 200

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi demografskih predpostavk

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi demografskih predpostavk

—

—

(3)

(3)

—

—

(3)

(3)

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi finančnih predpostavk

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi finančnih predpostavk

11 896

11 896

259

259

964

964

13 119

13 119

Drugo

Drugo

Plačane dajatve

Plačane dajatve

(1 706 )

(1 706 )

(75)

(75)

(97)

(97)

(1 878 )

(1 878 )

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2020

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2020

100 741

100 741

2 438

2 438

13 289

13 289

116 468

116 468

Stroški tekočega službovanja se nanašajo na povečanje sedanje vrednosti obveznosti za določene prejemke, ki izhajajo iz službovanja sedanjih članov v tekočem letu.

Stroški obresti so povečanje sedanje vrednosti obveznosti za določene zaslužke v obdobju poročanja, ki je posledica dejstva, da so zaslužki eno obdobje bliže poravnavi.

Aktuarski dobički in izgube zaradi izkušenj se nanašajo na učinke razlik med tem, kar se je za leto 2020 pričakovalo v predpostavkah iz prejšnjega leta, in tem, kar se je dejansko zgodilo v letu 2020.

Aktuarski dobički in izgube zaradi aktuarskih predpostavk (demografskih spremenljivk, kot sta fluktuacija zaposlenih ter smrtnost, in finančnih spremenljivk, kot so diskontne stopnje in pričakovano povečanje plač) nastanejo, kadar so te predpostavke posodobljene, da odražajo spremembe pogojev, na katerih temeljijo.

Prejemki (na primer pokojnine ali povračila zdravstvenih stroškov) se izplačajo med letom v skladu s pravili sistema. Zaradi teh izplačanih prejemkov se je zmanjšala obveznost za določene prejemke.

2.9.3.   
  Sredstva programa

Sredstva programa

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2019 | 94 | 309 | 403 |
| Čisto gibanje sredstev sistemov | 0 | 45 | 45 |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2020 | 94 | 354 | 448 |

(v milijonih EUR)

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2019

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2019

94

94

309

309

403

403

Čisto gibanje sredstev sistemov

Čisto gibanje sredstev sistemov

0

0

45

45

45

45

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2020

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2020

94

94

354

354

448

448

2.9.4.   
  Aktuarske predpostavke – prejemki zaposlenih

Aktuarske predpostavke – prejemki zaposlenih

Glavne aktuarske predpostavke, uporabljene pri vrednotenju dveh glavnih sistemov prejemkov zaposlenih, so prikazane spodaj:

| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja |
| --- | --- | --- |
| 2020 | | |
| Nominalna diskontna stopnja | 0,4  % | 0,5  % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 1,2  % | 1,3  % |
| Realna diskontna stopnja | (0,8 ) % | (0,8 ) % |
| Pričakovana stopnja povečanja plač | 1,8  % | 1,8  % |
| Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov | ni relevantno | 2,6  % |
| Upokojitvena starost | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2019 | | |
| Nominalna diskontna stopnja | 1,1  % | 1,2  % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 1,3  % | 1,3  % |
| Realna diskontna stopnja | (0,2 ) % | (0,1 ) % |
| Pričakovana stopnja povečanja plač | 1,8  % | 1,8  % |
| Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov | ni relevantno | 3,0  % |
| Upokojitvena starost | 63/64/66 | 63/64/66 |

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

2020

2020

Nominalna diskontna stopnja

Nominalna diskontna stopnja

0,4  %

0,4  %

0,5  %

0,5  %

Pričakovana stopnja inflacije

Pričakovana stopnja inflacije

1,2  %

1,2  %

1,3  %

1,3  %

Realna diskontna stopnja

Realna diskontna stopnja

(0,8 ) %

(0,8 ) %

(0,8 ) %

(0,8 ) %

Pričakovana stopnja povečanja plač

Pričakovana stopnja povečanja plač

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

ni relevantno

ni relevantno

2,6  %

2,6  %

Upokojitvena starost

Upokojitvena starost

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2019

2019

Nominalna diskontna stopnja

Nominalna diskontna stopnja

1,1  %

1,1  %

1,2  %

1,2  %

Pričakovana stopnja inflacije

Pričakovana stopnja inflacije

1,3  %

1,3  %

1,3  %

1,3  %

Realna diskontna stopnja

Realna diskontna stopnja

(0,2 ) %

(0,2 ) %

(0,1 ) %

(0,1 ) %

Pričakovana stopnja povečanja plač

Pričakovana stopnja povečanja plač

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

ni relevantno

ni relevantno

3,0  %

3,0  %

Upokojitvena starost

Upokojitvena starost

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Umrljivost za leti 2019 in 2020 temelji na tablicah umrljivosti za javne uslužbence EU – EULT 2018.

Nominalna diskontna stopnja se določi kot vrednost donosov eurskih brezkuponskih obveznic (z zapadlostjo 23 let decembra 2020 za pokojninski sistem za evropske uradnike in 27 let za skupni sistem zdravstvenega zavarovanja). Stopnja inflacije, ki se uporablja, je stopnja pričakovane inflacije v enakovrednem obdobju. Določena mora biti empirično na podlagi predvidenih vrednosti, izraženih v na indekse vezanih obveznicah na evropskih finančnih trgih. Realna diskontna stopnja se izračuna iz nominalne diskontne stopnje in pričakovane dolgoročne stopnje inflacije.

Nižanje realne diskontne stopnje, tj. razlike med nominalno diskontno stopnjo in pričakovano stopnjo inflacije, je bilo še posebej strmo v letu 2019 in se je nadaljevalo tudi v letu 2020. Znižanje realne diskontne stopnje je predvsem posledica upada nominalne diskontne stopnje, kar je v skladu s stalnim svetovnim trendom na finančnih trgih. Upad nominalne diskontne stopnje ni bil ustrezno izravnan s spremembami predpostavke o stopnji inflacije. To je pomenilo znatno znižanje realne diskontne stopnje, zaradi česar se je nadaljeval negativni trend in kar je prispevalo k znatni aktuarski izgubi iz finančnih predpostavk.

Tako kot pri pokojninskem sistemu za evropske uradnike je bilo povečanje obveznosti skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja predvsem posledica nadaljnjega zniževanja realne diskontne stopnje, čeprav je bil učinek delno izravnan s posodobitvijo domnevnega letnega povišanja zdravstvenih stroškov, kar je ključna predpostavka v okviru zdravstvenih sistemov. Pri oceni v letu 2020 je bil predvideni trend zdravstvenih stroškov izpeljan iz veliko daljšega niza podatkov, ki zajemajo obdobja od 2005 do 2019, s čimer sta se zagotovili večja skladnost s trajanjem sistema in natančnejša ocena pričakovanega prihodnjega trenda zdravstvenih stroškov. Zaradi izjemnih okoliščin pandemije COVID-19 in v izogib tveganju pristranskosti v oceni je bilo leto 2020 izključeno iz časovne vrste.

2.9.5.   
  Analiza občutljivosti

Analiza občutljivosti

Analiza občutljivosti temelji na simulacijah, v katerih se ob nespremenjenih drugih pogojih spreminjajo vrednosti zadevnih predpostavk.

Občutljivost pokojninskega sistema za evropske uradnike

Občutljivost pokojninskega sistema za evropske uradnike

Sprememba domnevne diskontne stopnje za deset bazičnih točk (0,1 %) bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % |
| Obveznost za določene prejemke | (2 247 ) | 2 319 | (1 797 ) | 1 854 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(2 247 )

(2 247 )

2 319

2 319

(1 797 )

(1 797 )

1 854

1 854

Sprememba pričakovanega povečanja plač za deset bazičnih točk (0,1 %) bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % |
| Obveznost za določene prejemke | 2 206 | (2 143 ) | 1 774 | (1 724 ) |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

2 206

2 206

(2 143 )

(2 143 )

1 774

1 774

(1 724 )

(1 724 )

Sprememba predvidene upokojitvene starosti za eno leto bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Povišanje za eno leto | Znižanje za eno leto | Povišanje za eno leto | Znižanje za eno leto |
| Obveznost za določene prejemke | (1 104 ) | 1 417 | (620) | 771 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Povišanje za eno leto

Znižanje za eno leto

Povišanje za eno leto

Znižanje za eno leto

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(1 104 )

(1 104 )

1 417

1 417

(620)

(620)

771

771

Občutljivost skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja

Občutljivost skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja

Sprememba domnevne stopnje gibanja zdravstvenih stroškov za deset bazičnih točk bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % |
| Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju | 15 | (14) | 8 | (8) |
| Obveznost za določene prejemke | 397 | (385) | 352 | (341) |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju

Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju

15

15

(14)

(14)

8

8

(8)

(8)

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

397

397

(385)

(385)

352

352

(341)

(341)

Sprememba domnevne diskontne stopnje za deset bazičnih točk (0,1 %) bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % |
| Obveznost za določene prejemke | (348) | 361 | (311) | 322 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(348)

(348)

361

361

(311)

(311)

322

322

Sprememba pričakovanega povečanja plač za deset bazičnih točk (0,1 %) bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % |
| Obveznost za določene prejemke | (38) | 37 | (30) | 29 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(38)

(38)

37

37

(30)

(30)

29

29

Sprememba predvidene upokojitvene starosti za eno leto bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Povišanje za eno leto | Znižanje za eno leto | Povišanje za eno leto | Znižanje za eno leto |
| Obveznost za določene prejemke | (401) | 421 | (363) | 383 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Povišanje za eno leto

Znižanje za eno leto

Povišanje za eno leto

Znižanje za eno leto

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(401)

(401)

421

421

(363)

(363)

383

383

2.10.   REZERVACIJE

REZERVACIJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Znesek na dan 31. 12. 2019 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditev med kategorijami | Sprememba ocene | Znesek na dan 31. 12. 2020 |
| Sodni postopki: | | | | | | | |
| Kmetijstvo | 441 | 168 | (4) | (435) | — | — | 170 |
| Drugo | 103 | 17 | (3) | (77) | — | (9) | 31 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 2 132 | — | — | (30) | — | 325 | 2 426 |
| Finančne rezervacije | 1 938 | 812 | (1) | (225) | — | (2) | 2 523 |
| Drugo | 208 | 59 | (13) | (11) | — | 11 | 254 |
| Skupaj | 4 823 | 1 056 | (20) | (778) | — | 324 | 5 405 |
| Nekratkoročne | 3 707 | 743 | (4) | (505) | (393) | 330 | 3 878 |
| Kratkoročne | 1 116 | 313 | (16) | (274) | 393 | (6) | 1 527 |

(v milijonih EUR)

Znesek na dan 31. 12. 2019

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditev med kategorijami

Sprememba ocene

Znesek na dan 31. 12. 2020

Sodni postopki:

Sodni postopki:

Kmetijstvo

Kmetijstvo

441

441

168

168

(4)

(4)

(435)

(435)

—

—

—

170

170

Drugo

Drugo

103

103

17

17

(3)

(3)

(77)

(77)

—

—

(9)

(9)

31

31

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

2 132

2 132

—

—

(30)

(30)

—

325

325

2 426

2 426

Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

1 938

1 938

812

812

(1)

(1)

(225)

(225)

—

—

(2)

(2)

2 523

2 523

Drugo

Drugo

208

208

59

59

(13)

(13)

(11)

(11)

—

—

11

11

254

254

Skupaj

Skupaj

4 823

4 823

1 056

1 056

(20)

(20)

(778)

(778)

—

—

324

324

5 405

5 405

Nekratkoročne

Nekratkoročne

3 707

3 707

743

743

(4)

(4)

(505)

(505)

(393)

(393)

330

330

3 878

3 878

Kratkoročne

Kratkoročne

1 116

1 116

313

313

(16)

(16)

(274)

(274)

393

393

(6)

(6)

1 527

1 527

Rezervacije so zanesljivo ocenjeni zneski, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in jih bo verjetno treba plačati iz proračuna EU v prihodnosti.

Sodni postopki

Sodni postopki

Gre za oceno zneskov, ki jih bo verjetno treba izplačati po koncu leta v zvezi z več tekočimi sodnimi postopki. Zneski za kmetijstvo se nanašajo na pravne postopke, ki so jih države članice sprožile v zvezi s sklepi o potrditvi skladnosti za EKJS. V tem primeru je zmanjšanje posledica dveh poravnav v letu 2020.

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

V letu 2017 je bila osnova za oblikovanje rezervacije posodobljena na podlagi „posodobljene strategije Skupnega raziskovalnega središča o programu za razgradnjo in ravnanje z odpadki (D&WMP) iz leta 2017“. Skupaj z neodvisno skupino strokovnjakov za program za razgradnjo in ravnanje z odpadki je bil opravljen pregled strategije ter proračunskih potreb in potreb po osebju. Pomeni najboljšo razpoložljivo oceno proračuna in osebja, potrebnega za dokončanje razgradnje objektov Skupnega raziskovalnega središča v Ispri, Geelu, Karlsruheju in Pettnu.

V skladu z računovodskimi pravili EU se ta rezervacija indeksira za inflacijo in potem diskontira na čisto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje zamenjave eurske obveznice). Na dan 31. decembra 2020 so take rezervacije znašale 2 426 milijonov EUR, pri čemer so razdeljene na znesek, ki bo po pričakovanjih uporabljen v letu 2021 (33 milijonov EUR), in znesek, ki bo po pričakovanjih uporabljen pozneje (2 393 milijonov EUR). Povečanje v primerjavi z letom 2019 je predvsem posledica nižanja diskontne stopnje, ki se uporablja za ocenjene prihodnje stroške.

Opozoriti je treba, da lahko velike negotovosti, povezane z dolgoročnim načrtovanjem razgradnje jedrskih objektov, vplivajo na to oceno, ki bi se lahko v prihodnje precej povečala. Negotovost nastaja predvsem zaradi končnega stanja razgrajenega objekta, jedrskih materialov, vidikov ravnanja z odpadki in odlaganja odpadkov, nepopolne ali pomanjkljive opredelitve nacionalnih regulativnih okvirov, zapletenih in dolgotrajnih postopkov dodelitve dovoljenj ter prihodnjega razvoja dogodkov na industrijskem trgu za razgradnjo.

Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

Ta postavka se nanaša predvsem na rezervacije, ki predstavljajo ocenjene izgube, ki bodo nastale v zvezi z jamstvi, zagotovljenimi na podlagi različnih finančnih instrumentov, v zvezi s katerimi lahko pooblaščeni subjekti izdajajo jamstva na svoje ime, vendar v imenu in na odgovornost EU. Finančno tveganje EU, povezano z jamstvi, je omejeno, finančna sredstva pa se postopoma zagotavljajo za kritje prihodnjih unovčitev jamstev. Ta postavka vključuje tudi rezervacije za neodplačana posojila Siriji, ki jih je EIB zagotovila na podlagi svojega mandata za zunanja posojila in za katera torej jamči EU prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. Nekratkoročne finančne rezervacije se diskontirajo na čisto sedanjo vrednost.

Povečanje finančnih rezervacij se nanaša na povečanje obsega zajamčenih poslov v okviru Obzorja 2020, COSME, CCS LGF in EaSI, med drugim za del, ki ga zajema jamstvo EU v okviru EFSI v dolžniškem portfelju SMEW – glej pojasnilo 4.1.1.

4.1.1

2.11.   FINANČNE OBVEZNOSTI

FINANČNE OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Nekratkoročne | | | |
| Finančne obveznosti po odplačni vrednosti | 2.11.1 | 84 395 | 53 062 |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 2.11.2 | 4 | 9 |
| | | 84 399 | 53 071 |
| Kratkoročne | | | |
| Finančne obveznosti po odplačni vrednosti | 2.11.1 | 10 559 | 1 423 |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 2.11.2 | 0 | 4 |
| Obveznosti iz finančnih jamstev | 2.11.3 | 90 | 20 |
| | | 10 649 | 1 446 |
| Skupaj | | 95 048 | 54 517 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

2.11.1

2.11.1

84 395

84 395

53 062

53 062

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

2.11.2

2.11.2

4

4

9

9

84 399

84 399

53 071

53 071

Kratkoročne

Kratkoročne

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

2.11.1

2.11.1

10 559

10 559

1 423

1 423

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

2.11.2

2.11.2

0

0

4

4

Obveznosti iz finančnih jamstev

Obveznosti iz finančnih jamstev

2.11.3

2.11.3

90

90

20

20

10 649

10 649

1 446

1 446

Skupaj

Skupaj

95 048

95 048

54 517

54 517

2.11.1.   
  Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Najeta posojila za finančno pomoč | 2.11.1.1 | 93 192 | 52 564 |
| Druge finančne obveznosti | 2.11.1.2 | 1 761 | 1 921 |
| Skupaj | | 94 954 | 54 485 |
| Nekratkoročne | | 84 395 | 53 062 |
| Kratkoročne | | 10 559 | 1 423 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Najeta posojila za finančno pomoč

Najeta posojila za finančno pomoč

2.11.1.1

2.11.1.1

93 192

93 192

52 564

52 564

Druge finančne obveznosti

Druge finančne obveznosti

2.11.1.2

2.11.1.2

1 761

1 761

1 921

1 921

Skupaj

Skupaj

94 954

94 954

54 485

54 485

Nekratkoročne

Nekratkoročne

84 395

84 395

53 062

53 062

Kratkoročne

Kratkoročne

10 559

10 559

1 423

1 423

2.11.1.1.   Najeta posojila za finančno pomoč

Najeta posojila za finančno pomoč

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | EMFS | SURE | Plačilnobilančna posojila | Makrofinančna pomoč | Euratom | Skupaj |
| Skupaj na dan 31. 12. 2019 | 47 394 | — | 201 | 4 754 | 214 | 52 564 |
| Nova posojila | — | 39 500 | — | 1 675 | 100 | 41 275 |
| Odplačila | — | — | — | (617) | (35) | (651) |
| Tečajne razlike | — | — | — | — | — | — |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 2 | 3 | 0 | 0 | (0) | 5 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2020 | 47 396 | 39 503 | 201 | 5 813 | 279 | 93 192 |
| Nekratkoročna | 37 050 | 39 500 | 200 | 5 783 | 250 | 82 782 |
| Kratkoročna | 10 346 | 3 | 1 | 30 | 29 | 10 410 |

(v milijonih EUR)

EMFS

SURE

Plačilnobilančna posojila

Makrofinančna pomoč

Euratom

Skupaj

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Skupaj na dan 31. 12. 2019

47 394

47 394

—

—

201

201

4 754

4 754

214

214

52 564

52 564

Nova posojila

Nova posojila

—

—

39 500

39 500

—

—

1 675

1 675

100

100

41 275

41 275

Odplačila

Odplačila

—

—

—

—

—

—

(617)

(617)

(35)

(35)

(651)

(651)

Tečajne razlike

Tečajne razlike

—

—

—

—

—

—

—

—

Spremembe knjigovodske vrednosti

Spremembe knjigovodske vrednosti

2

2

3

3

0

0

0

0

(0)

(0)

5

5

Skupaj na dan 31. 12. 2020

Skupaj na dan 31. 12. 2020

47 396

47 396

39 503

39 503

201

201

5 813

5 813

279

279

93 192

93 192

Nekratkoročna

Nekratkoročna

37 050

37 050

39 500

39 500

200

200

5 783

5 783

250

250

82 782

82 782

Kratkoročna

Kratkoročna

10 346

10 346

3

3

1

1

30

30

29

29

10 410

10 410

Najeta posojila vključujejo predvsem dolgove, dokazljive s potrdili, ki znašajo 92 415 milijonov EUR (leta 2019: 52 433 milijonov EUR). Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi natečenih obresti.

Za odplačilo navedenega najetega posojila nazadnje jamči proračun EU – glej pojasnilo 4.1.2 – in posledično vsaka država članica.

4.1.2

Efektivne obrestne mere najetih posojil (izražene kot razpon obrestnih mer) Makrofinančna pomoč

Efektivne obrestne mere najetih posojil (izražene kot razpon obrestnih mer) Makrofinančna pomoč

| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| --- | --- | --- |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM) | 0,50  % – 3,75  % | 0,50  % – 3,75  % |
| Evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) | 0,00  % – 0,30  % | — |
| Plačilnobilančna posojila | 2,88  % | 2,88  % |
| Makrofinančna pomoč | 0,00  % – 3,69  % | 0,00  % – 3,82  % |
| Euratom | 0,00  % – 5,68  % | 0,00  % – 5,68  % |

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM)

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM)

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

Evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE)

Evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE)

0,00  % – 0,30  %

0,00  % – 0,30  %

—

—

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

2,88  %

2,88  %

2,88  %

2,88  %

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,82  %

0,00  % – 3,82  %

Euratom

Euratom

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

2.11.1.2.   Druge finančne obveznosti

Druge finančne obveznosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Nekratkoročne | | |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 1 130 | 1 244 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 346 | 385 |
| Drugo | 136 | 144 |
| | 1 612 | 1 772 |
| Kratkoročne | | |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 101 | 97 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 38 | 36 |
| Globe, ki jih je treba povrniti | 8 | — |
| Drugo | 2 | 17 |
| | 149 | 149 |
| Skupaj | 1 761 | 1 921 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

1 130

1 130

1 244

1 244

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

346

346

385

385

Drugo

Drugo

136

136

144

144

1 612

1 612

1 772

1 772

Kratkoročne

Kratkoročne

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

101

101

97

97

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

38

38

36

36

Globe, ki jih je treba povrniti

Globe, ki jih je treba povrniti

8

8

—

—

Drugo

Drugo

2

2

17

17

149

149

149

149

Skupaj

Skupaj

1 761

1 761

1 921

1 921

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Obveznost skupaj |
| Zemljišča in zgradbe | 96 | 457 | 665 | 1 218 |
| Druga osnovna sredstva | 5 | 8 | — | 13 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2020 | 101 | 465 | 665 | 1 231 |
| Obresti | 50 | 170 | 124 | 345 |
| Prihodnje najnižje najemnine na dan 31. 12. 2020 skupaj | 151 | 636 | 790 | 1 576 |
| Prihodnje najnižje najemnine na dan 31. 12. 2019 skupaj | 150 | 644 | 946 | 1 741 |

(v milijonih EUR)

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Obveznost skupaj

Zemljišča in zgradbe

Zemljišča in zgradbe

96

96

457

457

665

665

1 218

1 218

Druga osnovna sredstva

Druga osnovna sredstva

5

5

8

8

—

13

13

Skupaj na dan 31. 12. 2020

Skupaj na dan 31. 12. 2020

101

101

465

465

665

665

1 231

1 231

Obresti

Obresti

50

50

170

170

124

124

345

345

Prihodnje najnižje najemnine na dan 31. 12. 2020 skupaj

Prihodnje najnižje najemnine na dan 31. 12. 2020 skupaj

151

151

636

636

790

790

1 576

1 576

Prihodnje najnižje najemnine na dan 31. 12. 2019 skupaj

Prihodnje najnižje najemnine na dan 31. 12. 2019 skupaj

150

150

644

644

946

946

1 741

1 741

Zgornje zneske najemnin in zneske, povezane z zgradbami, bo treba financirati iz prihodnjih proračunov.

2.11.2.   
  Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta izvedenega finančnega instrumenta | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Nominalni znesek | Poštena vrednost | Nominalni znesek | Poštena vrednost |
| Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov | 215 | 1 | 752 | 10 |
| Valutna opcija (prodajna z razmikom) | 14 | 4 | 13 | 2 |
| Skupaj | 229 | 4 | 765 | 12 |
| Nekratkoročne | 229 | 4 | 148 | 9 |
| Kratkoročne | 0 | 0 | 617 | 4 |

(v milijonih EUR)

Vrsta izvedenega finančnega instrumenta

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

215

215

1

1

752

752

10

10

Valutna opcija (prodajna z razmikom)

Valutna opcija (prodajna z razmikom)

14

14

4

4

13

13

2

2

Skupaj

Skupaj

229

229

4

4

765

765

12

12

Nekratkoročne

Nekratkoročne

229

229

4

4

148

148

9

9

Kratkoročne

Kratkoročne

0

0

0

0

617

617

4

4

Jamstva za portfelje lastniških instrumentov

Jamstva za portfelje lastniških instrumentov

Jamstva za portfelje lastniških instrumentov so razvrščena kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, ker ne ustrezajo opredelitvi obveznosti iz finančnih jamstev – glej pojasnilo 1.5.12. Finančna obveznost EU se meri na podlagi vrednosti osnovnih naložb.

1.5.12

Valutna opcija

Valutna opcija

EU ima na dan 31. decembra 2020 v lasti izvedeni finančni instrument (valutno opcijo – prodajno z razmikom), v okviru katerega krije devalvacijo tuje valute (UHA) v zvezi s posojili, ki so jih MSP v Ukrajini zagotovile finančne institucije, za povečanje dostopa do financiranja, pa tudi privlačnosti pogojev posojanja v Ukrajini. V skladu s pogoji pogodbe EU svojim partnerjem zagotavlja možnost, da v primeru devalvacije razmerja UHA/EUR za vsako upravičeno posojilo zahtevajo največ 30-odstotni prispevek EU.

Hierarhija poštene vrednosti finančnih obveznosti, merjenih po pošteni vrednosti

Hierarhija poštene vrednosti finančnih obveznosti, merjenih po pošteni vrednosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih | — | — |
| Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen | 4 | 2 |
| Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov | 1 | 10 |
| Skupaj | 4 | 12 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

—

—

—

—

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

4

4

2

2

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

1

1

10

10

Skupaj

Skupaj

4

4

12

12

2.11.3.   
  Obveznosti iz finančnih jamstev

Obveznosti iz finančnih jamstev

Jamstvo EFSI v okviru dolžniškega portfelja, ki ga zagotavlja EIB na podlagi dela za infrastrukturo in inovacije EFSI (IIW), ter jamstvo mandata EIB za zunanja posojila za posojila EIB, izplačana v okviru pobude EIB za odpornost, sta razvrščeni kot obveznost iz finančnih jamstev. Na dan 31. decembra 2020 obveznost iz finančnih jamstev EFSI skupaj znaša nič EUR (leta 2019: nič EUR), ker prihodki, ki naj bi bili prejeti na podlagi jamstva, presegajo pričakovane izgube, medtem ko obveznost iz finančnih jamstev iz pobude EIB za odpornost v okviru mandata EIB za zunanja posojila znaša 90 milijonov EUR (leta 2019: 20 milijonov EUR) – glej pojasnilo 4.1.1.

4.1.1

2.12.   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Bruto znesek | Prilagoditve | Čisti znesek na dan 31. 12. 2020 | Bruto znesek | Prilagoditve | Čisti znesek na dan 31. 12. 2019 |
| Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali: | | | | | | |
| Države članice | | | | | | |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 17 | (0) | 17 | 21 | (0) | 21 |
| ESRR in KS | 12 651 | (2 698 ) | 9 954 | 8 068 | (2 437 ) | 5 631 |
| ESS | 3 479 | (370) | 3 109 | 2 882 | (558) | 2 325 |
| Drugo | 792 | (90) | 701 | 852 | (45) | 807 |
| Zasebni in javni subjekti | 1 485 | (182) | 1 302 | 1 562 | (180) | 1 381 |
| Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj | 18 424 | (3 341 ) | 15 083 | 13 384 | (3 220 ) | 10 165 |
| EKJS | 16 160 | ni relevantno | 16 160 | 16 255 | ni relevantno | 16 255 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 784 | ni relevantno | 784 | 539 | ni relevantno | 539 |
| Drugo | 381 | ni relevantno | 381 | 283 | ni relevantno | 283 |
| Skupaj | 35 748 | (3 341 ) | 32 408 | 30 462 | (3 220 ) | 27 241 |

(v milijonih EUR)

Bruto znesek

Prilagoditve

Čisti znesek na dan 31. 12. 2020

Bruto znesek

Prilagoditve

Čisti znesek na dan 31. 12. 2019

Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali:

Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali:

Države članice

Države članice

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

17

17

(0)

(0)

17

17

21

21

(0)

(0)

21

21

ESRR in KS

ESRR in KS

12 651

12 651

(2 698 )

(2 698 )

9 954

9 954

8 068

8 068

(2 437 )

(2 437 )

5 631

5 631

ESS

ESS

3 479

3 479

(370)

(370)

3 109

3 109

2 882

2 882

(558)

(558)

2 325

2 325

Drugo

Drugo

792

792

(90)

(90)

701

701

852

852

(45)

(45)

807

807

Zasebni in javni subjekti

Zasebni in javni subjekti

1 485

1 485

(182)

(182)

1 302

1 302

1 562

1 562

(180)

(180)

1 381

1 381

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

18 424

18 424

(3 341 )

(3 341 )

15 083

15 083

13 384

13 384

(3 220 )

(3 220 )

10 165

10 165

EKJS

EKJS

16 160

16 160

ni relevantno

ni relevantno

16 160

16 160

16 255

16 255

ni relevantno

ni relevantno

16 255

16 255

Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja

784

784

ni relevantno

ni relevantno

784

784

539

539

ni relevantno

ni relevantno

539

539

Drugo

Drugo

381

381

ni relevantno

ni relevantno

381

381

283

283

ni relevantno

ni relevantno

283

283

Skupaj

Skupaj

35 748

35 748

(3 341 )

(3 341 )

32 408

32 408

30 462

30 462

(3 220 )

(3 220 )

27 241

27 241

Obveznosti iz poslovanja vključujejo račune in zahtevke za povračilo stroškov, ki so bili prejeti, vendar ob koncu leta še niso bili plačani. Prvotno se pripoznajo v trenutku prejema računov/zahtevkov za povračilo stroškov za zahtevane zneske. Obveznosti iz poslovanja se pozneje prilagodijo, da se upoštevajo samo zneski, ki so bili sprejeti po pregledu stroškov, ter zneski, za katere se oceni, da so upravičeni. Zneski, za katere se oceni, da niso upravičeni, so vključeni v stolpec „Prilagoditve“; največji zneski se nanašajo na strukturne ukrepe.

Uredba o skupnih določbah (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (25), ki se uporablja za strukturna sklada (ESRR in ESS), Kohezijski sklad ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), za programsko obdobje 2014–2020 določa, da se proračun EU zaščiti s sistematičnim zadržanjem 10 % izvršenih vmesnih plačil. Do februarja, ki sledi koncu obračunskega leta po uredbi o skupnih določbah (od 1. julija do 30. junija), je nadzorni cikel zaključen tako z upravljalnimi preverjanji s strani organov upravljanja kot z revizijami, ki so jih izvedli revizijski organi. Komisija pregleda dokumente z zagotovili in obračune, ki jih predložijo pristojni organi v državah članicah. Plačilo/izterjava dokončnega preostalega zneska se izvede šele potem, ko je ta ocena zaključena in so obračuni sprejeti. Konec leta 2020 je znesek, zadržan v skladu s to določbo, znašal 7,8 milijarde EUR. Del tega zneska (1,1 milijardi EUR) je ocenjen kot neupravičen na podlagi podatkov, ki so jih v svojih zaključnih računih zagotovile države članice, in je poleg tega vključen v stolpec „Prilagoditve“. Zadnja sestavina prilagoditev obveznosti iz poslovanja so zneski, ki ustrezajo drugim predujmom državam članicam (glej pojasnilo 2.5.2), ki jih je treba ob koncu leta še plačati (1,3 milijarde EUR).

25

2.5.2

Povečanje obveznosti v zvezi s kohezijsko politiko (ESRR, KS, ESS) je predvsem posledica zahtevkov za povračilo stroškov, prejetih proti koncu leta 2020 (5,9 milijarde EUR), ki še niso bili plačani zaradi pomanjkanja sredstev. Na splošno višja raven zahtevkov za povračilo stroškov odraža napredek pri izvajanju na tem področju.

Zahtevki za predhodno financiranje

Zahtevki za predhodno financiranje

Poleg zgornjih zneskov je Komisija ob koncu leta 2020 prejela za 1,4 milijarde EUR zahtevkov za predhodno financiranje, ki ob koncu leta še niso bili plačani. V skladu z računovodskimi pravili EU ti zneski niso knjiženi kot obveznosti iz poslovanja.

2.13.   PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Vnaprej vračunani stroški | 64 383 | 66 860 |
| Odloženi prihodki | 128 | 254 |
| Drugo | 74 | 116 |
| Skupaj | 64 584 | 67 230 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

64 383

64 383

66 860

66 860

Odloženi prihodki

Odloženi prihodki

128

128

254

254

Drugo

Drugo

74

74

116

116

Skupaj

Skupaj

64 584

64 584

67 230

67 230

Razdelitev vnaprej vračunanih stroškov:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| EKJS | 24 599 | 28 193 |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 18 622 | 18 583 |
| ESRR in KS | 8 766 | 9 525 |
| ESS | 3 009 | 3 016 |
| Drugo | 9 386 | 7 542 |
| Skupaj | 64 383 | 66 860 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

EKJS

EKJS

24 599

24 599

28 193

28 193

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

18 622

18 622

18 583

18 583

ESRR in KS

ESRR in KS

8 766

8 766

9 525

9 525

ESS

ESS

3 009

3 009

3 016

3 016

Drugo

Drugo

9 386

9 386

7 542

7 542

Skupaj

Skupaj

64 383

64 383

66 860

66 860

Vnaprej vračunani stroški se nanašajo na priznane stroške, za katere mora Unija še prejeti zahtevke za povračilo stroškov. V zvezi s kohezijsko politiko je zmanjšanje vnaprej vračunanih stroškov ESRR in KS povezano predvsem z zaključkom obdobja 2007–2013 (ko se prejemajo še zadnji zahtevki za povračilo stroškov), medtem ko je raven za obdobje 2014–2020 ostala stabilna. Gibanje zneskov EKJS je podrobneje pojasnjeno v pojasnilu 3.10.

3.10

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2.14.   REZERVE

REZERVE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Rezerva za pošteno vrednost | 2.14.1 | 496 | 391 |
| Rezerva za Jamstveni sklad | 2.14.2 | 3 043 | 2 870 |
| Druge rezerve | 2.14.3 | 1 523 | 1 776 |
| Skupaj | | 5 062 | 5 037 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

2.14.1

2.14.1

496

496

391

391

Rezerva za Jamstveni sklad

Rezerva za Jamstveni sklad

2.14.2

2.14.2

3 043

3 043

2 870

2 870

Druge rezerve

Druge rezerve

2.14.3

2.14.3

1 523

1 523

1 776

1 776

Skupaj

Skupaj

5 062

5 062

5 037

5 037

2.14.1.   
  Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

V skladu z računovodskimi pravili EU se popravek poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev obračuna skozi rezervo za pošteno vrednost.

Gibanje rezerve za pošteno vrednost v zadevnem obdobju

Gibanje rezerve za pošteno vrednost v zadevnem obdobju

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Vključena v rezervo za pošteno vrednost | 89 | 200 |
| Vključena v izkaz poslovnega izida | 16 | (40) |
| Skupaj | 105 | 160 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Vključena v rezervo za pošteno vrednost

Vključena v rezervo za pošteno vrednost

89

89

200

200

Vključena v izkaz poslovnega izida

Vključena v izkaz poslovnega izida

16

16

(40)

(40)

Skupaj

Skupaj

105

105

160

160

2.14.2.   
  Rezerva za Jamstveni sklad

Rezerva za Jamstveni sklad

Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neporavnanih zneskov, za katere jamči proračun EU v okviru mandata EIB za zunanja posojila, ki ga je treba knjižiti kot sredstva Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe – glej pojasnilo 2.4.1.

2.4.1

2.14.3.   
  Druge rezerve

Druge rezerve

Ta znesek se nanaša predvsem na rezervo ESPJ v l. (1 275 milijonov EUR) za sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, ki je bila vzpostavljena v okviru likvidacije ESPJ v l.

2.15.   ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2019 | 77 560 |
| Vračilo proračunskega presežka državam članicam | 3 218 |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | 173 |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | 15 155 |
| Gibanje drugih rezerv | (210) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (57 416 ) |
| Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2020 | 38 480 |

(v milijonih EUR)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2019

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2019

77 560

77 560

Vračilo proračunskega presežka državam članicam

Vračilo proračunskega presežka državam članicam

3 218

3 218

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

173

173

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

15 155

15 155

Gibanje drugih rezerv

Gibanje drugih rezerv

(210)

(210)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(57 416 )

(57 416 )

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2020

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2020

38 480

38 480

Ta znesek pomeni del odhodkov, ki jih je imela EU do 31. decembra in jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v letu N, čeprav so morda dejansko plačani v letu N + 1 (ali pozneje) in se zato financirajo iz proračuna za leto N + 1 (ali pozneje). Zaradi vključitve teh obveznosti v zaključni račun ter dejstva, da se ustrezni zneski financirajo iz prihodnjih proračunov, obveznosti ob koncu leta močno presegajo sredstva. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS in obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih.

Treba je tudi poudariti, da zgoraj navedeno ne vpliva na proračunski rezultat – proračunski prihodki morajo biti vedno enaki ali večji kot proračunski odhodki, vsak presežek prihodkov pa se vrne državam članicam.

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih se nanaša na aktuarske dobičke in izgube, ki izhajajo iz aktuarskega vrednotenja teh obveznosti.

Znatno zmanjšanje zneskov, ki bodo vpoklicani od držav članic, je predvsem posledica prihodkov, povezanih z neto zneski, ki jih Združeno kraljestvo dolguje na podlagi sporazuma o izstopu, podpisanega po izstopu Združenega kraljestva iz Unije leta 2020 – glej pojasnilo 2.6.1.2.

2.6.1.2

3.   POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA

PRIHODKI

PRIHODKI

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: LASTNA SREDSTVA

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: LASTNA SREDSTVA

3.1.   SREDSTVA IZ NASLOVA BND

SREDSTVA IZ NASLOVA BND

Prihodki iz lastnih sredstev so poglavitni element prihodkov EU iz poslovanja. Prihodki iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek) znašajo 125 393 milijonov EUR za leto 2020 (leta 2019: 108 820 milijonov EUR) in so najpomembnejša od treh kategorij lastnih sredstev. Od BND vsake države članice se zaračuna enak odstotni delež. S prihodki iz naslova BND se uravnotežijo prihodki in odhodki, tj. financira del proračuna, ki se ne krije z drugimi viri prihodkov. Povečanje prihodkov iz naslova BND odraža povečanje potreb po odobritvah plačil za leto 2020, ki naj bi okrepilo ključne politike EU. Leta 2020 so te ključne politike vključevale strategijo za cepiva proti COVID-19 (prek instrumenta za nujno pomoč v Uniji) in naložbeno pobudo v odziv na koronavirus plus, CRII+.

3.2.   TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

Tradicionalna lastna sredstva se nanašajo predvsem na carine, pri katerih države članice za kritje stroškov pobiranja zadržijo 20 % zneskov, zato so zgoraj navedeni zneski prikazani po odbitku teh stroškov. Znižanje carin je predvsem posledica nižjih zneskov pobranih carin zaradi gospodarske krize.

3.3.   SREDSTVA IZ NASLOVA DDV

SREDSTVA IZ NASLOVA DDV

Sredstva iz naslova DDV so bila prva, ki so bila v veliki meri usklajena na ravni EU. Prispevek DDV se izračuna z uporabo enotne vpoklicne stopnje v višini 0,3 % na nacionalni osnovi za DDV, ki ne sme presegati 50 % bruto nacionalnega dohodka (BND) vsake države članice. Za obdobje 2014–2020 je v Sklepu Sveta 2014/335/EU, Euratom (26) za Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko predvidena znižana vpoklicna stopnja v višini 0,15 %.

26

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: PRENOSI

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: PRENOSI

3.4.   GLOBE

GLOBE

Prihodki v višini 452 milijonov EUR (leta 2019: 4 291 milijonov EUR) se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila družbam zaradi kršitev pravil konkurence EU, in globe, ki jih je Komisija naložila državam članicam zaradi kršitev prava EU. Komisija pripozna prihodke od glob, ko sprejme sklep o naložitvi globe in o njem uradno obvesti naslovnika. Zneski se nanašajo predvsem na globe zaradi kršitev pravil konkurence (370 milijonov EUR). Največje zadeve se nanašajo na kršitve protimonopolnih pravil EU, tj. globe, naložene družbam Orbia, Clariant in Celanese v skupni višini 260 milijonov EUR, za sodelovanje v kartelu v zvezi z nakupi na prodajnem trgu etilena, skupaj z globami, naloženimi farmacevtskima družbama Teva in Cephalon v višini 60 milijonov EUR, zaradi dogovora o zadržanju vstopa cenejše generične različice zdravila družbe Cephalon za motnje spanja na trg.

3.5.   IZTERJAVA ODHODKOV

IZTERJAVA ODHODKOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Deljeno upravljanje | 1 281 | 2 547 |
| Neposredno upravljanje | 53 | 65 |
| Posredno upravljanje | 21 | 16 |
| Skupaj | 1 355 | 2 627 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

1 281

1 281

2 547

2 547

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

53

53

65

65

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

21

21

16

16

Skupaj

Skupaj

1 355

1 355

2 627

2 627

V tej postavki so zajeti predvsem nalogi za izterjavo, ki jih je izdala Komisija in so plačani ali izravnani s poznejšimi plačili, vknjiženimi v računovodski sistem Komisije (tj. odšteti od teh plačil). Nalogi za izterjavo se izdajo, da se izterjajo odhodki, ki so bili predhodno izplačani iz proračuna EU. Izterjave temeljijo na kontrolah, revizijah ali analizah upravičenosti, zato te operacije ščitijo proračun EU pred odhodki, nastalimi zaradi kršitve prava.

Prav tako so vključeni nalogi za izterjavo, ki jih izdajo države članice upravičencem do odhodkov EKJS, in sprememba ocen prehodno nezaračunanih prihodkov od konca prejšnjega leta do konca tekočega leta.

Zneski, navedeni v zgornji razpredelnici, so prihodki, nastali z izdajo nalogov za izterjavo. Zato te številke ne morejo pokazati in tudi ne kažejo celotnega obsega ukrepov, sprejetih za zaščito proračuna EU, zlasti na področju kohezijske politike, na katerem so vzpostavljeni posebni mehanizmi za zagotavljanje popravkov neupravičenih odhodkov, ki večinoma ne vključujejo izdajanja nalogov za izterjavo. Zneski, izterjani z izravnavo z odhodki, zneski, izterjani z umiki, in izterjave zneskov predhodnega financiranja niso vključeni.

Večino sestavljajo izterjave odhodkov v okviru deljenega upravljanja:

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

V okviru EKJS in EKSRP so zneski, knjiženi kot letni prihodki pod to postavko, finančni popravki iz tega leta in povračila, ki so jih prijavile države članice in izterjale med letom, ter neto povečanje neporavnanih zneskov, ki so jih prijavile države članice ter naj bi se izterjali ob koncu leta in so povezani z goljufijami in nepravilnostmi.

Kohezijska politika

Kohezijska politika

Glavni zneski, povezani s kohezijsko politiko, ustrezajo prehodno nezaračunanim prihodkom v višini 0,4 milijarde EUR (leta 2019: 1,4 milijarde EUR), za katere Komisija pričakuje, da jih bo izterjala od držav članic. Izterjava bo izvedena na podlagi proučitve in sprejetja zaključnih računov, ki so jih predložile države članice na začetku leta 2021. Zneski, ki jih je treba izterjati, so v bistvu razlika med zneski, ki so bili med obračunskim letom prvotno prijavljeni kot upravičeni, in zneski, potrjenimi kot upravičeni v zaključnih računih držav članic. Majhen znesek pomeni, da so kontrole, vzpostavljene na ravni države članice, omogočile odkrivanje neupravičenih zneskov v zgodnji fazi postopka.

3.6.   SPORAZUM O IZSTOPU ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

SPORAZUM O IZSTOPU ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

Ta prihodek se nanaša na neto zneske, ki jih Združeno kraljestvo dolguje na podlagi sporazuma o izstopu, podpisanega po njegovem izstopu iz Unije leta 2020 – glej pojasnilo 2.6.1.2.

2.6.1.2

3.7.   DRUGI PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

DRUGI PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Prispevki držav članic za sklad za inovacije | 2 080 | — |
| Davki in prispevki osebja | 1 316 | 1 299 |
| Prispevki tretjih držav | 1 592 | 1 509 |
| Prispevki držav članic za instrument za nujno pomoč v Uniji in zunanjo pomoč | 1 073 | 331 |
| Prenos sredstev | 317 | 60 |
| Proračunski popravki | 214 | (1 719 ) |
| Drugo | 524 | 592 |
| Skupaj | 7 116 | 2 072 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Prispevki držav članic za sklad za inovacije

Prispevki držav članic za sklad za inovacije

2 080

2 080

—

—

Davki in prispevki osebja

Davki in prispevki osebja

1 316

1 316

1 299

1 299

Prispevki tretjih držav

Prispevki tretjih držav

1 592

1 592

1 509

1 509

Prispevki držav članic za instrument za nujno pomoč v Uniji in zunanjo pomoč

Prispevki držav članic za instrument za nujno pomoč v Uniji in zunanjo pomoč

1 073

1 073

331

331

Prenos sredstev

Prenos sredstev

317

317

60

60

Proračunski popravki

Proračunski popravki

214

214

(1 719 )

(1 719 )

Drugo

Drugo

524

524

592

592

Skupaj

Skupaj

7 116

7 116

2 072

2 072

Prispevki držav članic v sklad za inovacije so prihodki, povezani s prodajo pravic do emisije (1 334 milijonov EUR) in prenosom neporabljenih sredstev programa NER300 (747 milijonov EUR), ki se bodo uporabili za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij. EIB je pooblaščena za monetizacijo pravic in upravljanje sredstev programa NER300 v imenu držav članic. Ob koncu leta je na Komisijo prenesla 1 336 milijonov EUR od skupaj 2 080 milijonov EUR, ki so vključena kot denarna sredstva (brez zneska, porabljenega v letu 2020) – glej pojasnilo 2.8.1. Preostali prihodki v višini 744 milijonov EUR ob koncu leta 2020 še niso bili izterjani in so zato priznani kot nemenjalni izterljivi zneski – glej pojasnilo 2.6.1.5.

2.8.1

2.6.1.5

Prihodki od davkov in prispevkov osebja se nanašajo predvsem na odbitke od plač zaposlenih. Pokojninski prispevki in davek od dohodkov predstavljajo znatne zneske v tej kategoriji.

Prispevki tretjih držav so predvsem prispevki držav Efte in držav v predpristopnem procesu (1 293 milijonov EUR) ter finančni prispevki tretjih držav za program Obzorje 2020 (297 milijonov EUR).

Države članice so prispevale 750 milijonov EUR kot dodatek k instrumentu za nujno pomoč v Uniji in 265 milijonov EUR za financiranje instrumenta za begunce v Turčiji.

Prihodki iz prenosa sredstev se nanašajo predvsem na prenos satelita A6 v okviru programa Copernicus z Evropske vesoljske agencije na Komisijo – glej pojasnilo 2.2. Ta prenos je nemenjalni posel v skladu z računovodskimi pravili EU.

2.2

Povečanje proračunskih prilagoditev je v glavnem posledica povečanja proračunskega presežka zaradi prenosa iz predhodnega leta, ki je leta 2020 znašal 3 218 milijonov EUR v primerjavi z 1 803 milijoni EUR v letu 2019. Proračunski presežek se je izravnal z letno prilagoditvijo DDV in BND, ki je leta 2020 znašala 3 165 milijonov EUR v primerjavi s 3 443 milijoni EUR v letu 2019.

Drugi prihodki iz nemenjalnih poslov vključujejo prispevke države gostiteljice ITER ter prispevke iz članarin za Fuzijo za energijo, Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije (156 milijonov EUR).

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

3.8.   FINANČNI PRIHODKI

FINANČNI PRIHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Obresti na: | | |
| Zamude pri plačilih | 1 129 | 133 |
| Posojila | 1 167 | 1 180 |
| Drugo | 63 | 70 |
| Vplačani presežki kapitala | 674 | 2 |
| Premija za obveznost iz finančnih jamstev | 258 | 193 |
| Dividende | 22 | 29 |
| Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 70 | 125 |
| Iztrženi dobiček na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 48 | 82 |
| Drugo | 3 | 2 |
| Skupaj | 3 434 | 1 817 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Obresti na:

Obresti na:

Zamude pri plačilih

Zamude pri plačilih

1 129

1 129

133

133

Posojila

Posojila

1 167

1 167

1 180

1 180

Drugo

Drugo

63

63

70

70

Vplačani presežki kapitala

Vplačani presežki kapitala

674

674

2

2

Premija za obveznost iz finančnih jamstev

Premija za obveznost iz finančnih jamstev

258

258

193

193

Dividende

Dividende

22

22

29

29

Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

70

70

125

125

Iztrženi dobiček na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Iztrženi dobiček na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

48

48

82

82

Drugo

Drugo

3

3

2

2

Skupaj

Skupaj

3 434

3 434

1 817

1 817

Prihodki od obresti na zamude pri plačilih izhajajo predvsem iz glob in prispevkov lastnih sredstev, ki so zapadli v plačilo in niso bili pravočasno plačani. Glavni zneski se nanašajo na postopek za ugotavljanje kršitev iz pojasnila 2.6.1.1 (0,5 milijarde EUR) in prihodke, ocenjene v zadevi proti Nizozemski zaradi izogibanja plačilu protidampinških dajatev za sončne panele (0,3 milijarde EUR).

2.6.1.1

Prihodki od obresti na posojila se nanašajo predvsem na posojila, odobrena za finančno pomoč – glej pojasnilo 2.4.3.

2.4.3

Vplačani presežki kapitala v višini 674 milijonov EUR se nanašajo predvsem na izdajo najetih posojil v okviru instrumenta SURE, za katera so bili prejeti iztržki nad nominalno vrednostjo izdanih obveznic. Ti prihodki so bili preneseni na države članice, upravičene do programov pomoči, na podlagi česar so bili pripoznani finančni odhodki v višini 672 milijonov EUR – glej pojasnilo 3.14.

3.14

Premija za obveznost iz finančnih jamstev se nanaša predvsem na prihodke v okviru delitve tveganja, prejete od EIB v povezavi z jamstvom EFSI v dolžniškem portfelju EFSI IIW – glej pojasnilo 2.11.3.

2.11.3

3.9.   DRUGI PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

DRUGI PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Prihodki od provizij za opravljanje storitev (agencije) | 640 | 592 |
| Pozitivne tečajne razlike | 370 | 347 |
| Prodaja blaga | 48 | 31 |
| Delež v čistem rezultatu EIS | 38 | 53 |
| Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti | 34 | 43 |
| Prihodki, povezani z osnovnimi sredstvi | 5 | 5 |
| Drugo | 269 | 227 |
| Skupaj | 1 404 | 1 298 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Prihodki od provizij za opravljanje storitev (agencije)

Prihodki od provizij za opravljanje storitev (agencije)

640

640

592

592

Pozitivne tečajne razlike

Pozitivne tečajne razlike

370

370

347

347

Prodaja blaga

Prodaja blaga

48

48

31

31

Delež v čistem rezultatu EIS

Delež v čistem rezultatu EIS

38

38

53

53

Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti

Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti

34

34

43

43

Prihodki, povezani z osnovnimi sredstvi

Prihodki, povezani z osnovnimi sredstvi

5

5

5

5

Drugo

Drugo

269

269

227

227

Skupaj

Skupaj

1 404

1 404

1 298

1 298

Prihodki od provizij za opravljanje storitev vključujejo predvsem provizije za dovoljenja za promet, ki jih zaračuna Evropska agencija za zdravila, ter pristojbine za blagovne znamke, ki jih pobira Urad Evropske unije za intelektualno lastnino.

ODHODKI

ODHODKI

3.10.   DELJENO UPRAVLJANJE

DELJENO UPRAVLJANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Izvedle države članice | 2020 | 2019 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | 40 461 | 43 951 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 14 467 | 13 541 |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 41 118 | 35 178 |
| Evropski socialni sklad | 13 677 | 11 218 |
| Drugo | 2 701 | 2 608 |
| Skupaj | 112 425 | 106 495 |

(v milijonih EUR)

Izvedle države članice

2020

2019

Evropski kmetijski jamstveni sklad

Evropski kmetijski jamstveni sklad

40 461

40 461

43 951

43 951

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

14 467

14 467

13 541

13 541

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

41 118

41 118

35 178

35 178

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

13 677

13 677

11 218

11 218

Drugo

Drugo

2 701

2 701

2 608

2 608

Skupaj

Skupaj

112 425

112 425

106 495

106 495

Povečanje se nanaša predvsem na kohezijsko politiko (ESRR, KS), kjer se skoraj vsi stroški nanašajo na programsko obdobje 2014–2020, v katerem se izvajanje dejavnosti nadaljuje.

Drugi odhodki vključujejo predvsem: azil in migracije (0,6 milijarde EUR), Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (0,6 milijarde EUR), notranjo varnost (0,5 milijarde EUR), Solidarnostni sklad Evropske unije (0,3 milijarde EUR) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (0,6 milijarde EUR).

Gibanje zneskov EKJS je večinoma povezano z zmanjšanjem zneskov, ki se zahtevajo za neposredna plačila, zlasti ker za kmete Združenega kraljestva za leto zahtevka 2020 ni neposrednih kmetijskih plačil (zmanjšanje za 2,6 milijarde EUR v primerjavi s predhodnim letom).

3.11.   NEPOSREDNO UPRAVLJANJE

NEPOSREDNO UPRAVLJANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Izvedla Komisija | 11 429 | 8 435 |
| Izvedle izvajalske agencije EU | 10 029 | 10 095 |
| Izvedli skrbniški skladi | 636 | 412 |
| Skupaj | 22 094 | 18 942 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Izvedla Komisija

Izvedla Komisija

11 429

11 429

8 435

8 435

Izvedle izvajalske agencije EU

Izvedle izvajalske agencije EU

10 029

10 029

10 095

10 095

Izvedli skrbniški skladi

Izvedli skrbniški skladi

636

636

412

412

Skupaj

Skupaj

22 094

22 094

18 942

18 942

Ti zneski se nanašajo predvsem na izvajanje raziskovalne politike (7,2 milijarde EUR), politike prometne infrastrukture (3,9 milijarde EUR), instrumenta za razvojno sodelovanje (1,6 milijarde EUR) in evropske sosedske politike (1,8 milijarde EUR).

Povečanje odhodkov v okviru neposrednega upravljanja, ki ga izvaja Komisija, se nanaša predvsem (1,6 milijarde EUR) na programe cepljenja proti COVID-19 in evropsko sosedsko politiko (0,6 milijarde EUR).

3.12.   POSREDNO UPRAVLJANJE

POSREDNO UPRAVLJANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Izvedli druge agencije in organi EU | 3 530 | 3 131 |
| Izvedle tretje države | 559 | 637 |
| Izvedle mednarodne organizacije | 3 619 | 3 448 |
| Izvedli drugi subjekti | 3 257 | 2 875 |
| Skupaj | 10 965 | 10 091 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

3 530

3 530

3 131

3 131

Izvedle tretje države

Izvedle tretje države

559

559

637

637

Izvedle mednarodne organizacije

Izvedle mednarodne organizacije

3 619

3 619

3 448

3 448

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

3 257

3 257

2 875

2 875

Skupaj

Skupaj

10 965

10 965

10 091

10 091

Od odhodkov v okviru posrednega upravljanja se 4,2 milijarde EUR nanaša na zunanje ukrepe (predvsem na področju predpristopne pomoči, humanitarne pomoči, mednarodnega sodelovanja in sosedstva). Dodatnih 5,1 milijarde EUR se nanaša na povečanje konkurenčnosti Evrope (na področjih, kot so raziskave, satelitski navigacijski sistemi in izobraževanje).

3.13.   STROŠKI ZAPOSLENIH IN POKOJNIN

STROŠKI ZAPOSLENIH IN POKOJNIN

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Stroški zaposlenih | 7 028 | 6 939 |
| Stroški pokojnin | 4 967 | 4 674 |
| Skupaj | 11 995 | 11 613 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Stroški zaposlenih

Stroški zaposlenih

7 028

7 028

6 939

6 939

Stroški pokojnin

Stroški pokojnin

4 967

4 967

4 674

4 674

Skupaj

Skupaj

11 995

11 995

11 613

11 613

Stroški pokojnin so elementi gibanj, ki so se pojavila po aktuarskem vrednotenju obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, razen tistih, ki so pripoznani v postavki Čista sredstva. Zato ne pomenijo dejanskih izplačil pokojnin v zadevnem letu, ki so precej manjša.

3.14.   STROŠKI FINANCIRANJA

STROŠKI FINANCIRANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Odhodki za obresti: | | |
| Najeta posojila | 1 160 | 1 174 |
| Drugo | 24 | 23 |
| Stroški izdaje | 672 | 1 |
| Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev | 110 | 105 |
| Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 21 | 57 |
| Finančni najemi | 62 | 70 |
| Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 41 | 19 |
| Iztržena izguba na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 5 | 7 |
| Drugo | 92 | 34 |
| Skupaj | 2 188 | 1 491 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Odhodki za obresti:

Odhodki za obresti:

Najeta posojila

Najeta posojila

1 160

1 160

1 174

1 174

Drugo

Drugo

24

24

23

23

Stroški izdaje

Stroški izdaje

672

672

1

1

Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

110

110

105

105

Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

21

21

57

57

Finančni najemi

Finančni najemi

62

62

70

70

Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

41

41

19

19

Iztržena izguba na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Iztržena izguba na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

5

5

7

7

Drugo

Drugo

92

92

34

34

Skupaj

Skupaj

2 188

2 188

1 491

1 491

Znesek odhodkov za obresti na najeta posojila ustreza predvsem prihodkom od obresti na posojila za finančno pomoč (vzajemni posli).

Stroški izdaje v višini 672 milijonov EUR se nanašajo predvsem na program SURE, za katerega so bili vplačani presežki kapitala, prejeti v zvezi z najetimi posojili, preneseni na države članice, upravičene do posojil (glej tudi pojasnilo 3.8).

3.8

3.15.   DRUGI ODHODKI

DRUGI ODHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Upravni odhodki in odhodki za IT | 1 984 | 2 154 |
| Popravek rezervacij | 1 390 | 1 294 |
| Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi | 1 319 | 1 201 |
| Odhodki v okviru upravljanja zemljišč in zgradb | 661 | 568 |
| Negativne tečajne razlike | 578 | 343 |
| Odhodki od poslovnega najema | 423 | 442 |
| Drugo | 593 | 860 |
| Skupaj | 6 946 | 6 862 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Upravni odhodki in odhodki za IT

Upravni odhodki in odhodki za IT

1 984

1 984

2 154

2 154

Popravek rezervacij

Popravek rezervacij

1 390

1 390

1 294

1 294

Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi

Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi

1 319

1 319

1 201

1 201

Odhodki v okviru upravljanja zemljišč in zgradb

Odhodki v okviru upravljanja zemljišč in zgradb

661

661

568

568

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

578

578

343

343

Odhodki od poslovnega najema

Odhodki od poslovnega najema

423

423

442

442

Drugo

Drugo

593

593

860

860

Skupaj

Skupaj

6 946

6 946

6 862

6 862

Primerjalni podatki za leto 2019 so ustrezno prilagojeni na podlagi ustreznejšega prikaza odhodkov v letu 2020 (odhodki za osebje, upravljanje in IT ter zemljišča in zgradbe).

Skupni znesek odhodkov za raziskave in razvoj, pripoznan kot odhodek v letu 2020, je naslednji:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Stroški raziskav | 402 | 398 |
| Neusredstveni stroški razvoja | 118 | 119 |
| Skupaj | 520 | 517 |

(v milijonih EUR)

2020

2019

Stroški raziskav

Stroški raziskav

402

402

398

398

Neusredstveni stroški razvoja

Neusredstveni stroški razvoja

118

118

119

119

Skupaj

Skupaj

520

520

517

517

3.16.   POROČANJE PO ODSEKIH PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

POROČANJE PO ODSEKIH PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pametna in vključujoča rast | Trajnostna rast | Varnost in državljanstvo | Evropa v svetu | Uprava | Nedodeljeno razdelku VFO (4) | Skupaj |
| Sredstva iz naslova BND | — | — | — | — | — | 125 393 | 125 393 |
| Tradicionalna lastna sredstva | — | — | — | — | — | 19 559 | 19 559 |
| DDV | — | — | — | — | — | 17 858 | 17 858 |
| Globe | — | — | — | — | — | 452 | 452 |
| Izterjava odhodkov | 610 | 713 | 17 | 14 | 0 | (0) | 1 355 |
| Sporazum o izstopu Združenega kraljestva | — | — | — | — | — | 47 456 | 47 456 |
| Drugo | 1 470 | 2 113 | 794 | 248 | 4 874 | (2 383 ) | 7 116 |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 2 080 | 2 826 | 811 | 262 | 4 874 | 208 336 | 219 190 |
| Finančni prihodki | 331 | 0 | 0 | 9 | (0) | 3 095 | 3 434 |
| Drugo | 135 | (19) | (5) | (3) | 309 | 987 | 1 404 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 466 | (19) | (5) | 5 | 309 | 4 082 | 4 838 |
| Prihodki skupaj | 2 546 | 2 807 | 806 | 267 | 5 183 | 212 418 | 224 028 |
| Odhodki, ki so jih izvedle države članice: | | | | | | | |
| EKJS | — | (40 461 ) | — | — | — | — | (40 461 ) |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | — | (14 467 ) | — | — | — | — | (14 467 ) |
| ESRR in KS | (41 118 ) | — | — | — | — | — | (41 118 ) |
| ESS | (13 677 ) | — | — | — | — | — | (13 677 ) |
| Drugo | (594) | (641) | (1 325 ) | (141) | — | — | (2 701 ) |
| Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi | (12 743 ) | (728) | (2 943 ) | (5 693 ) | (12) | 25 | (22 094 ) |
| Izvedli druge agencije in organi EU | (3 287 ) | (67) | (1 114 ) | (29) | — | 967 | (3 530 ) |
| Izvedle tretje države in mednarodne organizacije | (543) | (6) | (195) | (3 435 ) | — | — | (4 178 ) |
| Izvedli drugi subjekti | (2 457 ) | (11) | (2) | (787) | (0) | 1 | (3 257 ) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | (1 767 ) | (387) | (500) | (706) | (7 551 ) | (1 084 ) | (11 995 ) |
| Stroški financiranja | (40) | (38) | (0) | (37) | (89) | (1 984 ) | (2 188 ) |
| Drugi odhodki | (2 676 ) | (229) | (162) | (135) | (2 988 ) | (756) | (6 946 ) |
| Odhodki skupaj | (78 902 ) | (57 035 ) | (6 241 ) | (10 962 ) | (10 640 ) | (2 831 ) | (166 612 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (76 356 ) | (54 228 ) | (5 435 ) | (10 695 ) | (5 457 ) | 209 587 | 57 416 |

(v milijonih EUR)

Pametna in vključujoča rast

Trajnostna rast

Varnost in državljanstvo

Evropa v svetu

Uprava

Nedodeljeno razdelku VFO (4)

4

Skupaj

Sredstva iz naslova BND

Sredstva iz naslova BND

—

—

—

—

—

125 393

125 393

125 393

125 393

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

—

—

—

—

—

19 559

19 559

19 559

19 559

DDV

DDV

—

—

—

—

—

17 858

17 858

17 858

17 858

Globe

Globe

—

—

—

—

—

452

452

452

452

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

610

610

713

713

17

17

14

14

0

0

(0)

(0)

1 355

1 355

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

47 456

47 456

47 456

47 456

Drugo

Drugo

1 470

1 470

2 113

2 113

794

794

248

248

4 874

4 874

(2 383 )

(2 383 )

7 116

7 116

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

2 080

2 080

2 826

2 826

811

811

262

262

4 874

4 874

208 336

208 336

219 190

219 190

Finančni prihodki

Finančni prihodki

331

331

0

0

0

0

9

9

(0)

(0)

3 095

3 095

3 434

3 434

Drugo

Drugo

135

135

(19)

(19)

(5)

(5)

(3)

(3)

309

309

987

987

1 404

1 404

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

466

466

(19)

(19)

(5)

(5)

5

5

309

309

4 082

4 082

4 838

4 838

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

2 546

2 546

2 807

2 807

806

806

267

267

5 183

5 183

212 418

212 418

224 028

224 028

Odhodki, ki so jih izvedle države članice:

Odhodki, ki so jih izvedle države članice:

EKJS

EKJS

—

(40 461 )

(40 461 )

—

—

—

—

(40 461 )

(40 461 )

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

—

(14 467 )

(14 467 )

—

—

—

—

(14 467 )

(14 467 )

ESRR in KS

ESRR in KS

(41 118 )

(41 118 )

—

—

—

—

—

(41 118 )

(41 118 )

ESS

ESS

(13 677 )

(13 677 )

—

—

—

—

—

(13 677 )

(13 677 )

Drugo

Drugo

(594)

(594)

(641)

(641)

(1 325 )

(1 325 )

(141)

(141)

—

—

—

(2 701 )

(2 701 )

Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi

Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi

(12 743 )

(12 743 )

(728)

(728)

(2 943 )

(2 943 )

(5 693 )

(5 693 )

(12)

(12)

25

25

(22 094 )

(22 094 )

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

(3 287 )

(3 287 )

(67)

(67)

(1 114 )

(1 114 )

(29)

(29)

—

967

967

(3 530 )

(3 530 )

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

(543)

(543)

(6)

(6)

(195)

(195)

(3 435 )

(3 435 )

—

—

—

(4 178 )

(4 178 )

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

(2 457 )

(2 457 )

(11)

(11)

(2)

(2)

(787)

(787)

(0)

(0)

1

1

(3 257 )

(3 257 )

Stroški zaposlenih in pokojnin

Stroški zaposlenih in pokojnin

(1 767 )

(1 767 )

(387)

(387)

(500)

(500)

(706)

(706)

(7 551 )

(7 551 )

(1 084 )

(1 084 )

(11 995 )

(11 995 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

(40)

(40)

(38)

(38)

(0)

(0)

(37)

(37)

(89)

(89)

(1 984 )

(1 984 )

(2 188 )

(2 188 )

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(2 676 )

(2 676 )

(229)

(229)

(162)

(162)

(135)

(135)

(2 988 )

(2 988 )

(756)

(756)

(6 946 )

(6 946 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(78 902 )

(78 902 )

(57 035 )

(57 035 )

(6 241 )

(6 241 )

(10 962 )

(10 962 )

(10 640 )

(10 640 )

(2 831 )

(2 831 )

(166 612 )

(166 612 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(76 356 )

(76 356 )

(54 228 )

(54 228 )

(5 435 )

(5 435 )

(10 695 )

(10 695 )

(5 457 )

(5 457 )

209 587

209 587

57 416

57 416

Prikaz prihodkov in odhodkov po razdelkih večletnega finančnega okvira temelji na ocenah, saj niso vse obveznosti povezane z razdelki večletnega finančnega okvira.

4.   POGOJNE OBVEZNOSTI IN SREDSTVA

4.1.   POGOJNE OBVEZNOSTI

POGOJNE OBVEZNOSTI

Pogojne obveznosti so morebitne prihodnje plačilne obveznosti EU, ki bi lahko nastale zaradi preteklih dogodkov ali sprejetih zavezujočih pravnih obveznosti, vendar bodo odvisne od prihodnjih dogodkov, nad katerimi EU nima popolnega nadzora. Nanašajo se predvsem na izdana finančna jamstva (za posojila in programe finančne pomoči) ter na pravna tveganja. Vse pogojne obveznosti, razen tistih, ki se nanašajo na globe, jamstva in finančne instrumente, do ravni, ki je krita iz skladov (glej pojasnilo 2.4.1), bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun EU (in s tem države članice EU) v prihodnjih letih.

2.4.1

4.1.1.   
  Proračunska jamstva

Proračunska jamstva

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Zgornja meja | Podpisana | Izplačana | Zgornja meja | Podpisana | Izplačana |
| Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila | 35 372 | 32 530 | 20 050 | 37 929 | 31 521 | 20 014 |
| Jamstvo EFSI | 25 543 | 23 831 | 18 590 | 25 797 | 21 889 | 17 634 |
| Jamstvo EFSD | 1 370 | 438 | 34 | 50 | — | — |
| Skupaj | 62 285 | 56 799 | 38 673 | 63 775 | 53 410 | 37 648 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Zgornja meja

Podpisana

Izplačana

Zgornja meja

Podpisana

Izplačana

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

35 372

35 372

32 530

32 530

20 050

20 050

37 929

37 929

31 521

31 521

20 014

20 014

Jamstvo EFSI

Jamstvo EFSI

25 543

25 543

23 831

23 831

18 590

18 590

25 797

25 797

21 889

21 889

17 634

17 634

Jamstvo EFSD

Jamstvo EFSD

1 370

1 370

438

438

34

34

50

50

—

—

—

—

Skupaj

Skupaj

62 285

62 285

56 799

56 799

38 673

38 673

63 775

63 775

53 410

53 410

37 648

37 648

Iz zgornje razpredelnice je razviden obseg izpostavljenosti proračuna EU morebitnim prihodnjim plačilom, povezanim z jamstvi, danimi skupini EIB ali drugim finančnim institucijam. Izplačani zneski pomenijo zneske, ki so jih končni upravičenci že prejeli, medtem ko podpisani zneski vključujejo izplačana sredstva in že podpisane sporazume z upravičenci ali finančnimi posredniki, za katere pa sredstva še niso bila izplačana (18 126 milijonov EUR). Zgornja meja predstavlja skupni obseg jamstva, za katerega se je EU, in s tem države članice, zavezala, da ga bo pokrila iz proračuna, saj je treba pri razkritju najvišje izpostavljenosti EU na dan 31. decembra 2020 zajeti tudi odobrene operacije, ki še niso podpisane (5 486 milijonov EUR). Zneski so prikazani brez finančnih rezervacij ali finančnih obveznosti, pripoznanih za te programe.

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Proračun EU jamči za posojila, ki jih je EIB podpisala in odobrila tretjim državam iz lastnih sredstev EIB. Na dan 31. decembra 2020 je znesek neodplačanih posojil, ki jih krije jamstvo EU, znašal 20 050 milijonov EUR (leta 2019: 20 014 milijonov EUR). Jamstva iz proračuna EU:

| — | 19 310 milijonov EUR (leta 2019: 19 074 milijonov EUR) prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1) in |
| --- | --- |

—

19 310 milijonov EUR (leta 2019: 19 074 milijonov EUR) prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1) in

2.4.1

| — | 740 milijonov EUR (leta 2019: 940 milijonov EUR) neposredno za posojila, odobrena državam članicam pred pristopom. |
| --- | --- |

—

740 milijonov EUR (leta 2019: 940 milijonov EUR) neposredno za posojila, odobrena državam članicam pred pristopom.

EU poleg zneska v višini 20 050 milijonov EUR, ki je zgoraj razkrit kot izplačan, jamči za dodatnih 113 milijonov EUR neodplačanih posojil Siriji, za katera so bile oblikovane rezervacije, in za 90 milijonov EUR, priznanih kot obveznost iz finančnih jamstev za mandat za zasebni sektor pobude EIB za ekonomsko odpornost (glej spodaj).

Jamstvo v okviru mandata EU za zunanja posojila v zvezi s posojili, ki jih je odobrila EIB, je omejeno na 65 % neporavnanega salda za sporazume, podpisane po letu 2007 (mandata 2007–2013 in 2014–2020). Za sporazume, sklenjene pred letom 2007, je jamstvo EU omejeno na odstotek najvišjega zneska odobrenih kreditnih linij, ki je v večini primerov 65 %, pa tudi 70 %, 75 % ali 100 %. Kadar ta najvišji znesek ni dosežen, jamstvo EU krije celotni znesek.

V skladu s Sklepom (EU) 2018/412 Evropskega parlamenta in Sveta (27) se bo do 2,3 milijarde EUR dodelilo novemu mandatu za posojila zasebnemu sektorju za projekte, ki so usmerjeni v dolgoročno ekonomsko odpornost beguncev, migrantov, gostiteljskih in tranzitnih skupnosti v okviru pobude EIB za ekonomsko odpornost. EIB je prve operacije v okviru mandata za zasebni sektor pobude za ekonomsko odpornost izplačala leta 2019. Proračun Unije prejme nadomestilo za prevzemanje tveganja v zvezi z jamstvi, odobrenimi za operacije financiranja EIB v okviru mandata za zasebni sektor pobude za ekonomsko odpornost, zato se jamstvo za mandat za zasebni sektor navedene pobude obračunava kot obveznost iz finančnih jamstev (glej pojasnilo 2.11.3).

27

2.11.3

Plačila jamstva EU se izvršijo prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe: leta 2020 je bilo za unovčitev jamstev iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe izplačanih 52 milijonov EUR (leta 2019: 55 milijonov EUR).

Jamstvo Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI)

Jamstvo Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI)

EFSI je pobuda za povečanje sposobnosti skupine EIB za prevzemanje tveganj, ki EIB omogoča, da poveča svoje naložbe v EU. Cilj EFSI je podpreti dodatne naložbe v EU in dostop do financiranja za mala podjetja. Proračun EU zagotavlja jamstvo v višini do 26 milijard EUR (v nadaljnjem besedilu: jamstvo EU v okviru EFSI) v skladu s sporazumom med EU in EIB (v nadaljnjem besedilu: sporazum o EFSI), da bi bila EIB zaščitena pred morebitnimi izgubami pri poslih financiranja in naložbenih poslih.

Operacije EFSI se izvajajo v okviru dveh delov: dela za infrastrukturo in inovacije (IIW), ki ga izvaja EIB (jamstvo EU v okviru EFSI v višini 19 250 milijonov EUR), in dela za MSP (SMEW), ki ga izvaja EIS (jamstvo EU v okviru EFSI v višini 6 750 milijonov EUR), oba pa imata dolžniški portfelj in portfelj lastniških instrumentov. EIS deluje v skladu s sporazumom z EIB na podlagi jamstva EIB, ki je zajamčeno z jamstvom EU v okviru EFSI na podlagi sporazuma o EFSI.

EU in EIB imata v okviru EFSI različni vlogi. EFSI je ustanovljen v okviru EIB, ki financira operacije (dolžniške in lastniške naložbe) ter si v ta namen izposoja potrebna sredstva na kapitalskih trgih. Skupina EIB neodvisno sprejema naložbene odločitve in operacije upravlja v skladu s svojimi pravili in postopki. EU zagotavlja jamstvo za te operacije in krije izgube, ki jih ima EIB, do zgornje meje tega jamstva.

Da se zagotovita nadaljnja usmerjenost naložb v okviru EFSI na specifični cilj odpravljanja nedelovanja trga in njihova upravičenost do zaščite z jamstvom EU, je bila vzpostavljena posebna upravljavska struktura, vključno z naložbenim odborom neodvisnih strokovnjakov, ki preuči vsak projekt, ki ga predlaga EIB v okviru dela za infrastrukturo in inovacije, glede upravičenosti do kritja z jamstvom EU, ter usmerjevalnim odborom EFSI, ki nadzoruje program.

Ker niso izpolnjena kontrolna merila in računovodske zahteve za konsolidacijo na podlagi računovodskih pravil EU (in MRSJS), povezana zajamčena sredstva niso obračunana v konsolidiranem zaključnem računu EU.

Jamstvo EU, zagotovljeno skupini EIB v okviru sklada EFSI, je obračunano kot obveznost iz finančnih jamstev za dolžniški portfelj dela za infrastrukturo in inovacije (glej pojasnilo 2.11.3), kot finančna rezervacija za dolžniški portfelj dela za MSP (glej pojasnilo 2.10) ter kot izvedeni finančni instrument (finančno sredstvo ali obveznost po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja) za oba portfelja lastniških instrumentov (glej pojasnilo 2.4.2). V tem pojasnilu je razkrita tudi pogojna obveznost v zvezi z zagotovljenim jamstvom EFSI. Pogojna obveznost EFSI vključuje posle v okviru programov COSME, Obzorje 2020, CCS, jamstvene sheme za posojila in EaSI za del, ki ga zajema jamstvo EU v okviru EFSI v dolžniškem portfelju dela za MSP, in je prikazana brez 290 milijonov EUR finančnih rezervacij, pripoznanih za ta portfelj, kot so vključene v postavko finančne rezervacije v pojasnilu 2.10.

2.11.3

2.10

2.4.2

2.10

Plačila jamstva EU, ki niso pokrita s prihodki EU, izkazanih v dobro na računu za poravnave EFSI pri EIB, se izplačajo iz jamstvenega sklada EFSI – glej pojasnilo 2.4.1. Leta 2020 je bil za unovčitev jamstva iz Jamstvenega sklada EFSI izplačan 1 milijon EUR (leta 2019: nič EUR).

2.4.1

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

Evropski sklad za trajnostni razvoj, ustanovljen z uredbo o EFSD, je pobuda, katere namen je podpirati naložbe v Afriki in evropskem sosedstvu, kar prispeva k doseganju cilja trajnostnega razvoja in obravnava specifične temeljne socialno-ekonomske vzroke za migracije. V skladu z uredbo o EFSD bi morala EU izvajalskim partnerjem zagotoviti jamstva v višini 1,5 milijarde EUR (dodatno povečana z zunanjimi prispevki) za njihove operacije financiranja in naložbene operacije, da bi se zmanjšala njihova naložbena tveganja. Jamstvo EFSD krije Jamstveni sklad EFSD – glej pojasnilo 2.4.1. Na dan 31. decembra 2020 je bilo v veljavi 15 sporazumov o jamstvu EFSD s zgornjo mejo kritja jamstva v višini 1 370 milijonov EUR (leta 2019: 50 milijonov EUR), medtem ko so posli, ki so jih podpisali partnerji in za katere jamči EU v okviru navedenih sporazumov, znašali 438 milijonov EUR (leta 2019: nič EUR).

2.4.1

Obveznosti Združenega kraljestva, ki izhajajo iz njegovega izstopa iz EU

Obveznosti Združenega kraljestva, ki izhajajo iz njegovega izstopa iz EU

V skladu s členom 143 sporazuma o izstopu Združeno kraljestvo odgovarja Uniji za svoj delež pogojnih finančnih obveznosti, povezanih z operacijami EFSI, EFSD in mandata Evropske investicijske banke za zunanja posojila, odobrenimi na datum izstopa, tj. 31. januarja 2020. Člen 143 določa, da bi v primeru unovčitve jamstva za finančno operacijo, ki je bila odobrena pred datumom izstopa, Združeno kraljestvo odgovarjalo Uniji za svoj delež plačil Unije v okviru navedenih operacij, razen če bi se to lahko krilo z deležem rezervacij Združenega kraljestva v jamstvenem skladu, če je to relevantno.

Za posojila v okviru mandata EIB za zunanja posojila je vrednost proračunskega jamstva EU na datum izstopa za operacije, odobrene do datuma izstopa, znašala 33,7 milijarde EUR. Na dan 31. decembra 2020 se je ta vrednost spremenila na 30,9 milijarde EUR. Delež Združenega kraljestva v tej pogojni obveznosti na dan 31. decembra 2020 tako znaša 3,8 milijarde EUR. Vendar se, kot je navedeno zgoraj, vsako neplačilo teh posojil najprej krije iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe, zneski pa bi se od Združenega kraljestva vpoklicali le, če njegove rezervacije za ta sklad, ki so na dan 31. decembra 2020 znašale 347 milijonov EUR, ne bi zadostovale.

Za operacije EFSI je vrednost proračunskega jamstva EU na datum izstopa za operacije, odobrene do datuma izstopa, znašala 23,5 milijarde EUR. Na dan 31. decembra 2020 se je ta vrednost spremenila na 19,9 milijarde EUR. Delež Združenega kraljestva v tej pogojni obveznosti na dan 31. decembra 2020 tako znaša 2,5 milijarde EUR. Vse unovčitve jamstev v okviru EFSI se najprej krijejo iz Jamstvenega sklada EFSI, zneski pa bi se od Združenega kraljestva vpoklicali le, če njegove rezervacije za ta sklad, ki so na dan 31. decembra 2020 znašale 1,1 milijarde EUR, ne bi zadostovale.

Ker izvajalski partnerji pred datumom izstopa niso odobrili nobene operacije v zvezi z jamstvom EFSD, Združeno kraljestvo tu nima nobenih obveznosti.

Plačila iz rezervacij v jamstvenih skladih za operacije, odobrene na datum izstopa ali po njem in do 31. decembra 2020, so naslednja: nič za EFSI in nič za mandat Evropske investicijske banke za zunanja posojila. Poleg tega je za operacije, odobrene na datum izstopa ali po njem in do 31. decembra 2020, nastalo za 2,8 milijona EUR unovčitev jamstev, provizij in stroškov EFSI, ki so bili kriti s prihodki EU na računu za poravnave EFSI pri EIB (0,19 milijona EUR) in z razpoložljivimi zneski dela za MSP (2,7 milijona EUR) v skladu s sporazumom o EFSI. V skladu s sporazumom o izstopu ta plačila niso zmanjšala deleža Združenega kraljestva pri oblikovanju rezervacij.

4.1.2.   
  Jamstva v zvezi s finančno pomočjo (najemanje in dajanje posojil)

Jamstva v zvezi s finančno pomočjo (najemanje in dajanje posojil)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Črpana | Nečrpana | Skupaj | Črpana | Nečrpana | Skupaj |
| EMFS | 47 396 | — | 47 396 | 47 394 | — | 47 394 |
| SURE | 39 503 | 46 363 | 85 867 | — | — | — |
| Plačilnobilančna posojila | 201 | — | 201 | 201 | — | 201 |
| Makrofinančna pomoč | 5 813 | 1 335 | 7 148 | 4 754 | 560 | 5 314 |
| Euratom | 279 | 100 | 379 | 214 | 200 | 414 |
| Skupaj | 93 193 | 47 798 | 140 991 | 52 564 | 760 | 53 324 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Črpana

Nečrpana

Skupaj

Črpana

Nečrpana

Skupaj

EMFS

EMFS

47 396

47 396

—

47 396

47 396

47 394

47 394

—

47 394

47 394

SURE

SURE

39 503

39 503

46 363

46 363

85 867

85 867

—

—

—

—

—

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

201

201

—

201

201

201

201

—

201

201

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

5 813

5 813

1 335

1 335

7 148

7 148

4 754

4 754

560

560

5 314

5 314

Euratom

Euratom

279

279

100

100

379

379

214

214

200

200

414

414

Skupaj

Skupaj

93 193

93 193

47 798

47 798

140 991

140 991

52 564

52 564

760

760

53 324

53 324

Proračun EU jamči za posojila, ki jih najame Komisija za financiranje posojanja državam članicam in nečlanicam v vzajemnih transakcijah. Ta najeta posojila so že pripoznana kot obveznosti v bilanci stanja EU – glej pojasnilo 2.11.1. Če pa bi pri posojilih, danih na podlagi teh posojil, najetih v vzajemnih transakcijah, prišlo do zamud pri odplačevanju, bi moral v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 celoten neodplačan znesek posojila pokriti proračun EU:

2.11.1

| — | za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči izključno proračun EU, |
| --- | --- |

—

za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči izključno proračun EU,

| — | najeta posojila, povezana z instrumentom SURE, so podprta z jamstvi držav članic v višini 25 milijard EUR (25 % najvišjega zneska finančne pomoči v višini 100 milijard EUR). Neizkoriščena odobrena sredstva so povezana s sporazumi o posojilu, podpisanimi v letu 2020, katerih izplačilo se pričakuje v letu 2021, |
| --- | --- |

—

najeta posojila, povezana z instrumentom SURE, so podprta z jamstvi držav članic v višini 25 milijard EUR (25 % najvišjega zneska finančne pomoči v višini 100 milijard EUR). Neizkoriščena odobrena sredstva so povezana s sporazumi o posojilu, podpisanimi v letu 2020, katerih izplačilo se pričakuje v letu 2021,

| — | za najeta posojila, povezana s plačilnobilančnimi posojili, jamči izključno proračun EU, |
| --- | --- |

—

za najeta posojila, povezana s plačilnobilančnimi posojili, jamči izključno proračun EU,

| — | za posojila za makrofinančno pomoč najprej jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1), nato pa proračun EU ter |
| --- | --- |

—

za posojila za makrofinančno pomoč najprej jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1), nato pa proračun EU ter

2.4.1

| — | za celotne zneske neodplačanih posojil Euratom so prvo kritje jamstva tretjih strank. Če zneskov za zunanja posojila ne bi pokrila jamstva tretjih oseb, bi jih pokril Jamstveni sklad. |
| --- | --- |

—

za celotne zneske neodplačanih posojil Euratom so prvo kritje jamstva tretjih strank. Če zneskov za zunanja posojila ne bi pokrila jamstva tretjih oseb, bi jih pokril Jamstveni sklad.

Obveznosti Združenega kraljestva, ki izhajajo iz njegovega izstopa iz EU

Obveznosti Združenega kraljestva, ki izhajajo iz njegovega izstopa iz EU

V skladu s členom 143 sporazuma o izstopu Združeno kraljestvo odgovarja Uniji za svoj delež pogojnih finančnih obveznosti, povezanih s posojili za finančno pomoč (evropski mehanizem za finančno stabilizacijo, makrofinančna pomoč, plačilnobilančna pomoč in Euratom), odobrenimi/določenimi na datum izstopa, tj. 31. januarja 2020. Člen 143 določa, da bi v primeru neplačila pri posojilu za finančno pomoč, ki je bila odobrena pred datumom izstopa, Združeno kraljestvo odgovarjalo Uniji za svoj delež plačil Unije v zvezi z neizpolnjevanjem obveznosti iz operacije, razen če bi se to lahko krilo z deležem rezervacij Združenega kraljestva v Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe, če je to relevantno (tj. posojila v okviru makrofinančne pomoči in posojila Euratom v tretjih državah) – glej pojasnilo 4.1.1.

4.1.1

Neporavnane pogojne obveznosti EU v zvezi z zgoraj navedenimi posojili za finančno pomoč so na datum izstopa znašale 53,9 milijarde EUR. Po izvedenih odplačilih od tega datuma znaša vrednost teh posojil, kritih z jamstvom EU na dan 31. decembra 2020, 53,2 milijarde EUR, pri čemer znaša delež Združenega kraljestva 6,6 milijarde EUR.

4.1.3.   
  Jamstva, dana za finančne instrumente EU

Jamstva, dana za finančne instrumente EU

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Obzorje 2020 | 1 860 | 1 584 |
| Instrument za povezovanje Evrope | 579 | 684 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja | 37 | 110 |
| Drugo | 49 | 38 |
| Skupaj | 2 524 | 2 416 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Obzorje 2020

Obzorje 2020

1 860

1 860

1 584

1 584

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

579

579

684

684

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

37

37

110

110

Drugo

Drugo

49

49

38

38

Skupaj

Skupaj

2 524

2 524

2 416

2 416

Kot je navedeno v členu 210(1) finančne uredbe, proračunski odhodki, povezani s posameznim finančnim instrumentom, in finančna obveznost Unije v nobenem primeru ne presežejo zneska ustreznih proračunskih obveznosti, prevzetih zanj, kar izključuje pogojne obveznosti za proračun. V praksi to pomeni, da imajo te obveznosti v bilanci stanja protiknjižbo na strani sredstev ali so pokrite z neporavnanimi proračunskimi obveznostmi, ki še niso prikazane kot odhodki. Te pogojne obveznosti so prikazane brez finančnih rezervacij in finančnih obveznosti, pripoznanih za te instrumente – glej pojasnili 2.10 in 2.11.2.

2.10

2.11.2

Obveznosti Združenega kraljestva, ki izhajajo iz njegovega izstopa iz EU

Obveznosti Združenega kraljestva, ki izhajajo iz njegovega izstopa iz EU

Če bi se katera od pogojnih obveznosti EU za zneske, odobrene do datuma izstopa, v zvezi s finančnimi instrumenti EU, vključno z zgoraj navedenimi, uresničila, bi se krila iz proračuna EU z uporabo denarnih sredstev na fiduciarnih računih. Zato Združeno kraljestvo načeloma ne bo vpoklicalo nobenih zneskov, razen svojega deleža v neporavnanih proračunskih obveznostih, kot je opisano v členu 140 sporazuma o izstopu – glej pojasnilo 2.6.1.2.

2.6.1.2

4.1.4.   
  Sodni postopki

Sodni postopki

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Globe | 2 985 | 3 128 |
| Kmetijstvo | 66 | 199 |
| Kohezija | 341 | 341 |
| Drugo | 2 169 | 2 137 |
| Skupaj | 5 561 | 5 805 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Globe

Globe

2 985

2 985

3 128

3 128

Kmetijstvo

Kmetijstvo

66

66

199

199

Kohezija

Kohezija

341

341

341

341

Drugo

Drugo

2 169

2 169

2 137

2 137

Skupaj

Skupaj

5 561

5 561

5 805

5 805

Globe

Globe

Ti zneski se nanašajo predvsem na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so jih oglobljene družbe začasno plačale ter je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo pritožba vložena. Pogojna obveznost se ohrani, dokler sodba Sodišča EU o zadevi ne postane pravnomočna ali dokler se ne izteče rok za pritožbo. Obračunane obresti na začasna plačila so vključene v poslovni izid za zadevno leto in tudi kot pogojna obveznost, da se prikaže negotovost upravičenosti Komisije do teh zneskov.

Če bi EU v kateri koli od zadev v zvezi z naloženimi globami izgubila, bi se začasno prejeti zneski vrnili družbam, to pa ne bi imelo proračunskega učinka. Znesek glob se pripozna kot proračunski prihodek šele, ko je dokončen (člen 107 finančne uredbe).

Kmetijstvo

Kmetijstvo

To so pogojne obveznosti do držav članic, povezane s sklepi o skladnosti pri EKJS in razvoju podeželja pred izrekom sodbe Sodišča EU. Določitev končnega zneska obveznosti in leta, v katerem bo učinek uspešnih pritožb bremenil proračun, je odvisna od trajanja postopka pred Sodiščem EU.

Kohezija

Kohezija

To so pogojne obveznosti do držav članic v zvezi z ukrepi v okviru kohezijske politike, ki so predmet postopka v fazi pred ustnim zaslišanjem ali pred izrekom sodbe Sodišča EU.

Drugi sodni postopki

Drugi sodni postopki

Ta postavka se nanaša na odškodninske tožbe, ki so zdaj vložene zoper EU, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške. Omeniti je treba, da mora v odškodninski tožbi v skladu s členom 340 PDEU tožnik dokazati, da je institucija dovolj resno kršila pravno pravilo, ki podeljuje pravice posameznikom, da je tožnik utrpel dejansko škodo in da obstaja neposredna vzročna zveza med nezakonitim dejanjem in škodo. Znesek za leto 2020 (tako kot v letu 2019) se nanaša predvsem na odškodninski zahtevek proti Komisiji zaradi sklepa o prepovedi združitve, pri čemer je razkriti znesek zaradi odsotnosti zanesljive ocene enak zahtevanemu znesku.

Obveznosti Združenega kraljestva, ki izhajajo iz njegovega izstopa iz EU

Obveznosti Združenega kraljestva, ki izhajajo iz njegovega izstopa iz EU

Združeno kraljestvo je na podlagi člena 147 sporazuma o izstopu odgovorno za svoj delež plačil, potrebnih za poravnavo pogojnih obveznosti Unije, ki zapadejo v zvezi s pravnimi zadevami, ki zadevajo finančne interese Unije, če so dejstva, ki so predmet navedenih zadev, nastala najpozneje 31. decembra 2020. Če se zneski v zvezi z globami izključijo iz zgornje razpredelnice (ker so bila denarna sredstva začasno prejeta od subjekta, ki mu je bila naložena globa, in jih ne bi bilo treba v celoti financirati iz proračuna EU ali s strani Združenega kraljestva), je ocenjena največja izpostavljenost Združenega kraljestva v tem primeru 318 milijonov EUR. Za pravne zadeve, za katere se šteje, da je verjetno, da bodo zneski plačani iz proračuna EU (glej pojasnilo 2.10), je delež Združenega kraljestva vključen kot del skupnega zneska, ki ga dolguje Združeno kraljestvo – podrobnosti so na voljo v pojasnilu 2.6.1.2.

2.10

2.6.1.2

4.2.   POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Prejeta jamstva: | | |
| Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | 318 | 349 |
| Druga jamstva | 8 | 16 |
| Druga pogojna sredstva | 58 | 65 |
| Skupaj | 384 | 430 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Prejeta jamstva:

Prejeta jamstva:

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

318

318

349

349

Druga jamstva

Druga jamstva

8

8

16

16

Druga pogojna sredstva

Druga pogojna sredstva

58

58

65

65

Skupaj

Skupaj

384

384

430

430

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja EU izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z EU.

5.   PRORAČUNSKE IN PRAVNE OBVEZNOSTI

To pojasnilo vsebuje informacije o proračunskem postopku in prihodnjih potrebah po financiranju, ne pa o obveznostih, ki so obstajale na dan 31. decembra 2020.

Večletni finančni okvir, o katerem se dogovorijo države članice, določa programe ter zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti in skupni znesek odobritev plačil za posamezne razdelke, v okviru katerih lahko EU sklepa proračunske in pravne obveznosti, ter nazadnje izvrši plačila za obdobje sedmih let – glej razpredelnico 1.1 v pojasnilih k poročilom o izvrševanju proračuna.

Zgornje meje večletnega finančnega okvira je sprejel Svet (države članice) s soglasjem Evropskega parlamenta, člen 16 Uredbe (EU) št. 1306/2013 o financiranju SKP pa vzpostavlja neposredno povezavo med letno zgornjo mejo odhodkov EKJS in uredbo o večletnem finančnem okviru. Evropski parlament in Svet sta sprejela tudi ustrezne temeljne akte za odhodke EKJS, ki določajo odhodke po državah članicah za celotno obdobje 2014–2020.

Pravne obveznosti ustrezajo podpisanim programom, projektom, sporazumom ali pogodbam, zato so za EU pravno zavezujoče. Prevzem pravne obveznosti je dejanje, s katerim odredbodajalec prevzame ali določi obveznost (za EU), ki ima finančne posledice (člen 2(37) finančne uredbe).

Načeloma se proračunska obveznost prevzame pred pravno obveznostjo, vendar je pri nekaterih večletnih programih/projektih obratno, ustrezne proračunske obveznosti se namreč prevzamejo v letnih obrokih v obdobju več let, kadar tako določa temeljni akt. Na primer, za kohezijo člen 76 uredbe o skupnih določbah (Uredba (EU) št. 1303/2013) določa, da sklep Komisije o sprejetju programa predstavlja pravno obveznost v smislu finančne uredbe in da se proračunske obveznosti Unije za vsak program izvajajo v letnih obrokih za vsak sklad v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Druge pravne podlage lahko vsebujejo podobne določbe. Zato lahko obstajajo zneski, ki jih je EU pravno zavezana plačati, čeprav proračunska obveznost še ni bila prevzeta – glej pojasnili 5.2 in 5.3.

5.2

5.3

Če je proračunska obveznost prevzeta, vendar plačila zanjo še niso izvršena, se znesek neporavnanih obveznosti imenuje „reste à liquider“ (RAL). To lahko predstavlja programe ali projekte, ki so pogosto večletni in podpisani ter za katere bodo plačila izvedena v poznejših letih. Predstavljajo plačilne obveznosti za prihodnja leta. Ker se računovodski izkazi pripravijo v skladu z računovodenjem na podlagi nastanka poslovnega dogodka, poročila o izvrševanju proračuna pa v skladu z računovodenjem na podlagi plačil, je bil del skupnega neplačanega zneska (RAL) že prikazan kot odhodek in pripoznan kot obveznost v bilanci stanja (glej pojasnili 2.12 in 2.13). Ti stroški se izračunajo na podlagi prejetih zahtevkov za povračilo stroškov/računov ali ocenjenega izvajanja programa ali projekta, če EU do datuma poročanja še ni prejela nobenih zahtevkov – glej pojasnilo 5.1 spodaj. Ko se izvršijo plačila, ki se nanašajo na neporavnane obveznosti, se pripoznanje obveznosti v bilanci stanja odpravi. Del neporavnanih obveznosti, ki še ni prikazan kot odhodek, ni vključen v obveznosti, temveč je razkrit v nadaljevanju.

2.12

2.13

5.1

Spodnja razkritja tako predstavljajo zneske na dan 31. decembra 2020, za katere se je EU zavezala, da jih bo plačala na podlagi izpolnjevanja pogodbenih dogovorov, in ki bodo zato financirani iz prihodnjih proračunov EU.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 5.1 | 249 309 | 249 686 |
| Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega večletnega finančnega okvira | 5.2 | — | 72 832 |
| Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih | 5.3 | 14 481 | 13 941 |
| Skupaj | | 263 790 | 336 459 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

5.1

5.1

249 309

249 309

249 686

249 686

Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega večletnega finančnega okvira

Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega večletnega finančnega okvira

5.2

5.2

—

—

72 832

72 832

Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih

Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih

5.3

5.3

14 481

14 481

13 941

13 941

Skupaj

Skupaj

263 790

263 790

336 459

336 459

5.1.   NEPORAVNANE PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI, KI ŠE NISO PRIKAZANE KOT ODHODKI

NEPORAVNANE PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI, KI ŠE NISO PRIKAZANE KOT ODHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 249 309 | 249 686 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

249 309

249 309

249 686

249 686

Zgoraj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“) v višini 303 197 milijonov EUR (glej razpredelnico 4.4 v pojasnilih k poročilom o izvrševanju proračuna), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot obveznosti v bilanco stanja in kot odhodki v izkaz poslovnega izida. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek odprtih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Kot je pojasnjeno zgoraj, so neporavnane proračunske obveznosti običajna posledica obstoja večletnih programov.

Opozoriti je treba, da so neporavnani predujmi predhodnega financiranja na dan 31. decembra 2020 skupaj znašali 62,7 milijarde EUR – glej pojasnilo 2.5. To predstavlja plačane proračunske obveznosti, za katere se zmanjšajo neporavnane obveznosti, vendar se za plačane zneske do izpolnitve zadevne pogodbene obveznosti še vedno šteje, da pripadajo EU in ne upravičencu. Zato podobno kot zgoraj razkrite neporavnane obveznosti tudi te obveznosti še niso prikazane kot odhodki.

2.5

5.2.   ŠE NEIZVEDENE PRAVNE OBVEZNOSTI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA, SPREJETE NA PODLAGI SEDANJEGA VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

ŠE NEIZVEDENE PRAVNE OBVEZNOSTI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA, SPREJETE NA PODLAGI SEDANJEGA VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Skladi | Finančni okvir za obdobje 2014–2020 (A) | Pravne obveznosti v skladu z zadnjim sklepom Komisije (B) | Proračunske obveznosti, vključno s sproščenimi obveznostmi (C) | Še neizvedene pravne obveznosti (B–C) |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 261 889 | 261 690 | 261 690 | — |
| Evropski socialni sklad | 93 642 | 93 498 | 93 498 | 0 |
| Evropski instrument sosedstva in partnerstva | — | — | — | — |
| Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim | 3 814 | 3 813 | 3 813 | — |
| RAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE | 359 345 | 359 000 | 359 000 | 0 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja
   (*2) | 126 909 | 100 063 | 100 063 | (0) |
| Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo | 5 749 | 5 655 | 5 655 | — |
| RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI | 132 658 | 105 718 | 105 718 | (0) |
| Sklad za migracije in azil | 4 576 | 4 576 | 4 576 | (0) |
| Sklad za notranjo varnost | 3 172 | 3 172 | 3 172 | (0) |
| RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO | 7 747 | 7 747 | 7 747 | (0) |
| Skupaj | 499 750 | 472 466 | 472 466 | 0 |

(v milijonih EUR)

Skladi

Finančni okvir za obdobje 2014–2020 (A)

Pravne obveznosti v skladu z zadnjim sklepom Komisije (B)

Proračunske obveznosti, vključno s sproščenimi obveznostmi (C)

Še neizvedene pravne obveznosti (B–C)

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

261 889

261 889

261 690

261 690

261 690

261 690

—

—

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

93 642

93 642

93 498

93 498

93 498

93 498

0

0

Evropski instrument sosedstva in partnerstva

Evropski instrument sosedstva in partnerstva

—

—

—

—

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim

3 814

3 814

3 813

3 813

3 813

3 813

—

—

RAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE

RAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE

359 345

359 345

359 000

359 000

359 000

359 000

0

0

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja
   (*2)

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

*2

126 909

126 909

100 063

100 063

100 063

100 063

(0)

(0)

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

5 749

5 749

5 655

5 655

5 655

5 655

—

—

RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI

RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI

132 658

132 658

105 718

105 718

105 718

105 718

(0)

(0)

Sklad za migracije in azil

Sklad za migracije in azil

4 576

4 576

4 576

4 576

4 576

4 576

(0)

(0)

Sklad za notranjo varnost

Sklad za notranjo varnost

3 172

3 172

3 172

3 172

3 172

3 172

(0)

(0)

RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO

RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO

7 747

7 747

7 747

7 747

7 747

7 747

(0)

(0)

Skupaj

Skupaj

499 750

499 750

472 466

472 466

472 466

472 466

0

0

To so pravne obveznosti, za katere se je EU zavezala, da jih bo plačala, ko je sprejela operativne programe v okviru deljenega upravljanja. Sklep Komisije o sprejetju operativnega programa predstavlja sklep o financiranju v smislu člena 110 finančne uredbe in po uradnem obvestilu zadevni državi članici pravno obveznost v smislu navedene uredbe.

Člen 76 uredbe o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade (skladi ESI) določa:

„Proračunske obveznosti Unije za vsak program se izvajajo v letnih obrokih za vsak sklad v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Proračunske obveznosti v zvezi z rezervo za uspešnost se v vsakem programu izvajajo ločeno od preostalih dodelitev sredstev programu.“

Zgornja razpredelnica vsebuje pregled pravnih in proračunskih obveznosti v zvezi z razdelki 1B, 2 in 3 večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Razpredelnica se začne z razkritjem skupnih zneskov večletnega finančnega okvira, izglasovanih za obdobje (stolpec A). V stolpcu B so prikazane pravne obveznosti ob koncu leta, ki jih je prevzela EU. Stolpec C vsebuje proračunske obveznosti, ki so že bile prevzete za kritje zgoraj navedenih pravnih obveznosti. Ob koncu leta 2020 so vse pravne obveznosti v celoti vključene v proračunske obveznosti.

5.3.   POMEMBNE PRAVNE OBVEZNOSTI NA DRUGIH PODROČJIH

POMEMBNE PRAVNE OBVEZNOSTI NA DRUGIH PODROČJIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 | 31. 12. 2019 |
| Instrument za povezovanje Evrope | 4 140 | 7 680 |
| ITER | 6 837 | 1 676 |
| Program Copernicus | — | 601 |
| Program Galileo | — | 438 |
| Sporazumi o ribolovu | 172 | 223 |
| Obveznosti iz poslovnega najema | 2 547 | 2 535 |
| Druge pogodbene obveznosti | 785 | 788 |
| Skupaj | 14 481 | 13 941 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

31. 12. 2019

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

4 140

4 140

7 680

7 680

ITER

ITER

6 837

6 837

1 676

1 676

Program Copernicus

Program Copernicus

—

—

601

601

Program Galileo

Program Galileo

—

—

438

438

Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

172

172

223

223

Obveznosti iz poslovnega najema

Obveznosti iz poslovnega najema

2 547

2 547

2 535

2 535

Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

785

785

788

788

Skupaj

Skupaj

14 481

14 481

13 941

13 941

Ti zneski odražajo dolgoročne pravne obveznosti, ki jih ob koncu leta niso krile odobritve za prevzem obveznosti v proračunu. Te zavezujoče obveznosti bodo vnesene v proračun v letnih obrokih v prihodnjih letih in nato plačane.

Nekateri pomembni programi (glej spodaj) se lahko v skladu s členom 112(2) finančne uredbe razporedijo na več letnih obrokov. To EU omogoča, da prevzame pravne obveznosti (podpiše sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev, sporazume o prenosu pooblastil in pogodbe o javnih naročilih), ki presegajo razpoložljive odobritve za prevzem obveznosti v danem letu. Zato so lahko za znaten znesek skupnih dodeljenih sredstev v okviru sedanjega večletnega finančnega okvira obveznosti že prevzete. To velja zlasti za naslednje programe:

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

Instrument za povezovanje Evrope zagotavlja finančno pomoč za vseevropska omrežja, da se podprejo projekti skupnega interesa v sektorjih prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture. Pravne obveznosti za instrument za povezovanje Evrope zajemajo obdobje od leta 2014 do 2024 na področju prometa in do 31. decembra 2025 na področju energije. Pravna podlaga za te obveznosti je Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010, ki v členu 19 določa uporabo letnih obrokov.

ITER – mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

ITER – mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

Te obveznosti so namenjene kritju prihodnjih potreb po financiranju naprav ITER do leta 2027. Prispevek EU (Euratoma) za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER je zagotovljen prek agencije Fuzija za energijo ter vključuje tudi prispevke držav članic in Švice. Znatno medletno povečanje obveznosti odraža pričakovano financiranje na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, določeno s Sklepom Sveta (Euratom) 2021/281 (28) z dne 22. februarja 2021 o spremembi Odločbe 2007/198/Euratom o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije, ki dovoljuje uporabo letnih obrokov. Organizacija ITER je bila ustanovljena za upravljanje naprav ITER in spodbujanje njihovega izkoriščanja, krepitev javnega razumevanja in sprejemanja fuzijske energije ter izvajanje vseh drugih dejavnosti, ki so potrebne za doseganje njenega namena. ITER vključuje EU, Kitajsko, Indijo, Rusijo, Južno Korejo, Japonsko in ZDA.

28

Program Copernicus

Program Copernicus

Copernicus je evropski program za opazovanje Zemlje – glej tudi pojasnilo 2.2. Te obveznosti so prevzete do leta 2020. Komisija je na podlagi Uredbe (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Copernicus in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 911/2010 (29) podpisala sporazume o prenosu pooblastil z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), organizacijo EUMETSAT in Evropskim centrom za srednjeročno napovedovanje vremena. Uporabo letnih obrokov dovoljuje člen 8 Uredbe (EU) št. 377/2014.

2.2

29

Na dan 31. decembra 2020 so bile vse pravne obveznosti v celoti vključene v proračunske obveznosti.

Program Galileo

Program Galileo

To so zneski prevzetih obveznosti za program Galileo, v okviru katerega se razvija evropski globalni navigacijski satelitski sistem – glej tudi pojasnilo 2.2. Te obveznosti so prevzete do leta 2020. Komisija je podpisala sporazum o prenosu pooblastil z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) na podlagi Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (30). Uporabo letnih obrokov dovoljuje člen 9 Uredbe (EU) št. 1285/2013.

2.2

30

Na dan 31. decembra 2020 so bile za vse pravne obveznosti v celoti prevzete proračunske obveznosti.

Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

To so obveznosti, prevzete s tretjimi državami za ukrepe v okviru mednarodnih sporazumov o ribolovu do leta 2026. Prevzete obveznosti temeljijo na sklepih Sveta za posamezno tretjo državo (npr. sporazum med EU in Republiko Sejšeli ter njegov Protokol o izvajanju (31)) ter se obravnavajo kot posebne mednarodne pogodbe z večletnimi pravicami in obveznostmi.

31

Obveznosti iz poslovnega najema

Obveznosti iz poslovnega najema

Minimalni zneski, ki jih je treba v skladu s povezanimi pogodbami plačati v preostalem obdobju veljavnosti teh pogodb o najemu, so naslednji:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Najmanjše najemnine |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Zgradbe | 407 | 993 | 1 088 | 2 488 |
| Informacijski materiali in druga oprema | 15 | 35 | 10 | 60 |
| Skupaj | 422 | 1 028 | 1 098 | 2 547 |

(v milijonih EUR)

Najmanjše najemnine

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Zgradbe

Zgradbe

407

407

993

993

1 088

1 088

2 488

2 488

Informacijski materiali in druga oprema

Informacijski materiali in druga oprema

15

15

35

35

10

10

60

60

Skupaj

Skupaj

422

422

1 028

1 028

1 098

1 098

2 547

2 547

Marca 2019 je bil v okviru uradnega obvestila Združenega kraljestva o njegovi nameri, da izstopi iz EU, in zaradi Uredbe (EU) 2018/1718 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, kar zadeva lokacijo sedeža Evropske agencije za zdravila (32), sedež Evropske agencije za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) premeščen iz Londona v Amsterdam. Agencija je 2. julija 2019 dosegla dogovor z najemodajalcem in od takrat svoje prostore oddaja naprej podnajemniku pod pogoji, ki so enaki pogojem njenega najema, vključno s trajanjem podnajema, ki bo trajal do izteka najemne pogodbe EMA junija 2039.

32

Zneski, razkriti v zgornji razpredelnici, vključujejo 378 milijonov EUR, ki jih je še treba plačati na podlagi najemne pogodbe. Po pričakovanju naj bi se enak znesek plačil prejel od podnajemnika v skladu s podnajemno pogodbo, ki je ni mogoče preklicati.

Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

V tej postavki razkriti zneski ustrezajo prevzetim obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb. Največji vključeni znesek v tej postavki se nanaša na gradbeno pogodbo (JMO2) Komisije v Luxembourgu (354 milijonov EUR).

6.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

V nadaljevanju opisana razkritja glede obvladovanja finančnih tveganj EU se nanašajo na:

| — | najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč, ki jih je Komisija izvedla s pomočjo EMFS, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, SURE in dejavnosti Euratoma, |
| --- | --- |

—

najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč, ki jih je Komisija izvedla s pomočjo EMFS, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, SURE in dejavnosti Euratoma,

| — | zakladniško poslovanje Komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob, |
| --- | --- |

—

zakladniško poslovanje Komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob,

| — | sredstva v skladih za proračunska jamstva: Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe, Jamstvenem skladu EFSI in Jamstvenem skladu EFSD, ter |
| --- | --- |

—

sredstva v skladih za proračunska jamstva: Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe, Jamstvenem skladu EFSI in Jamstvenem skladu EFSD, ter

| — | finančne instrumente, ki se financirajo iz proračuna EU. |
| --- | --- |

—

finančne instrumente, ki se financirajo iz proračuna EU.

6.1.   VRSTE TVEGANJ

VRSTE TVEGANJ

Tržno tveganje je tveganje nihanja poštene vrednosti ali prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta zaradi sprememb tržnih cen. Pomeni ne le tveganje za izgubo, ampak tudi možnost za dobiček. Obsega valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen (EU nima pomembnih tveganj spremembe drugih cen).

Tržno tveganje

valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen

| — | Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge. |
| --- | --- |

—

Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge.

Valutno tveganje

| — | Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povišanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo znižanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno. |
| --- | --- |

—

Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povišanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo znižanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno.

Obrestno tveganje

Kreditno tveganje je tveganje nastanka izgube zaradi neplačila posojila ali druge kreditne linije (glavnice ali obresti ali obojega) s strani dolžnika/posojilojemalca ali zaradi druge neizpolnitve pogodbenih obveznosti. Kot dogodek neizpolnjevanja obveznosti štejejo zamude pri plačilu, prerazporeditev odplačil posojilojemalca in stečaj.

Kreditno tveganje

Likvidnostno tveganje je tveganje, ki izhaja iz težavnosti prodaje sredstva, na primer tveganje, da trgovanje z danim vrednostnim papirjem ali sredstvom na trgu ne bo dovolj hitro, da bi se preprečila izguba ali izpolnila obveznost.

Likvidnostno tveganje

6.2.   STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

Merjenje finančnih instrumentov

Merjenje finančnih instrumentov

Naslednje kategorije finančnih sredstev in obveznosti se ne merijo po pošteni vrednosti: denarna sredstva in njihovi ustrezniki, posojila, menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski, najeta posojila in druge finančne obveznosti, ki se merijo po odplačni vrednosti. Knjigovodska vrednost teh finančnih sredstev in obveznosti se šteje za razumen približek njihove poštene vrednosti.

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

EU izvaja posle najemanja in dajanja posojil v skladu z ustreznimi uredbami Sveta, sklepi Sveta in Evropskega parlamenta, po potrebi pa tudi notranjimi smernicami. Pisna navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot so najemanje in dajanje posojil, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Dajanje posojil se financira z vzajemnimi posli najemanja posojil, ki torej ne ustvarjajo odprtih obrestnih ali valutnih pozicij.

Zakladnica

Zakladnica

Pravila in načela vodenja zakladniškega poslovanja Komisije so določena v Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804 (5)) ter v finančni uredbi in njenih pravilih uporabe.

5

Na podlagi zgornjih uredb se uporabljajo naslednja glavna načela:

| — | lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali nacionalni centralni banki. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali nacionalni centralni banki. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb,

| — | lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih,

| — | stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU, in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od zneska denarnih sredstev na teh računih, |
| --- | --- |

—

stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU, in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od zneska denarnih sredstev na teh računih,

| — | sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure. |
| --- | --- |

—

sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure.

Poleg računov lastnih sredstev ima Komisija tudi druge bančne račune, odprte pri centralnih in poslovnih bankah z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja Komisije je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja (na primer izvrševanje plačil in upravljanje denarnih sredstev, napovedovanje denarnih tokov, neprekinjeno poslovanje ipd.), njihovo upoštevanje pa se redno preverja.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Zneski, prejeti pred letom 2010, ostanejo na bančnih računih pri bankah, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob. Te banke so izbrane v skladu z razpisnimi postopki, določenimi v finančni uredbi. Nalaganje sredstev pri določenih bankah se določi na podlagi notranje strategije obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljeni bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih strategij in postopkov pa se redno preverja.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Od leta 2010 se zneski naloženih in začasno plačanih glob vlagajo v posebej za ta namen vzpostavljen portfelj sklada BUFI. Glavna cilja portfelja sta zmanjšanje tveganj, povezanih s finančnimi trgi, in enaka obravnava vseh subjektov z uporabo zajamčenega donosa, izračunanega na enaki osnovi kot za nominalni znesek glob. Vendar je zajamčeni donos, ki se uporablja za subjekte, ki jim je bila naložena globa pred začetkom veljavnosti nove finančne uredbe avgusta 2018, določen na najnižjo vrednost, tj. nič. Sredstva iz naslova začasno plačanih glob upravlja Komisija v skladu z notranjimi smernicami za upravljanje sredstev. Navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot je upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Finančna in poslovna tveganja se opredelijo in ocenijo, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

Cilj dejavnosti upravljanja sredstev so take naložbe glob, začasno plačanih Komisiji, da:

| — | se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa |
| --- | --- |

—

se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa

| — | se v normalnih razmerah dosega donos, ki je v povprečju v skladu z referenčnim donosom sklada BUFI, zmanjšanem za nastale stroške, ob ohranitvi nominalnega zneska glob. |
| --- | --- |

—

se v normalnih razmerah dosega donos, ki je v povprečju v skladu z referenčnim donosom sklada BUFI, zmanjšanem za nastale stroške, ob ohranitvi nominalnega zneska glob.

Naložbe so v osnovi omejene na naslednji kategoriji: vezane vloge pri centralnih bankah držav članic in njihovih agencijah za upravljanje državnega dolga, bankah, ki so v celoti v državni lasti ali zanje država v celoti jamči, ali nadnacionalnih institucijah ter obveznice, zakladne menice in potrdila o vlogah, ki so jih izdale bodisi državne bodisi nadnacionalne institucije.

Finančna jamstva

Finančna jamstva

Komisija ima znatne zneske jamstev, ki so jih izdale finančne institucije, v zvezi z globami, ki jih je naložila družbam za kršitve pravil konkurence EU – glej pojasnilo 2.6.1.3. Ta jamstva zagotovijo oglobljene družbe namesto začasnega plačila globe. Jamstva se upravljajo v skladu z notranjo strategijo obvladovanja tveganj. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih strategij in postopkov pa se redno preverja.

2.6.1.3

Jamstveni skladi

Jamstveni skladi

Komisija vse bolj zagotavlja finančna jamstva finančnim institucijam kot sredstvo za učinkovito izvrševanje proračuna, s čimer podpira upravičence zaradi učinka vzvoda. Namen te uporabe proračuna EU je doseči kar največji učinek razpoložljivih sredstev. Komisija je ustanovila jamstvene sklade za kritje danih proračunskih jamstev, da bi zagotovila likvidnostno rezervo za morebitne izgube iz zajamčenih poslov. Glavni jamstveni skladi ob koncu leta so Jamstveni sklad za zunanje ukrepe, Jamstveni sklad EFSI in Jamstveni sklad EFSD.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Pravila in načela za upravljanje sredstev Jamstvenega sklada so določena v Sporazumu med Komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB) z dne 25. novembra 1994 ter njegovih poznejših spremembah. Ta jamstveni sklad posluje zgolj v eurih. Upravljanje sredstev temelji na tradicionalnih pravilih previdnosti, ki veljajo za finančne dejavnosti. Posebno pozornost je treba namenjati zmanjšanju tveganj in zagotavljanju, da se upravljana sredstva lahko odtujijo ali prenesejo brez večjega odloga, pri čemer se upoštevajo krite obveznosti.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI je bil ustanovljen z uredbo o EFSI — glej pojasnilo 2.4.1. Pravila in načela za upravljanje sredstev sklada so določena v Sklepu Komisije C(2016) 165 z dne 21. januarja 2016. Sklad upravlja Komisija, ki je pooblaščena za vlaganje sredstev Jamstvenega sklada EFSI na finančnih trgih v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ob upoštevanju ustreznih bonitetnih pravil. Upravljana sredstva zagotavljajo zadostno likvidnost za morebitne unovčitve jamstev, hkrati pa so še vedno namenjena optimizaciji donosa in stopnje tveganja, ki je združljiva z ohranjanjem visoke stopnje varnosti in stabilnosti.

2.4.1

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD je bil ustanovljen z uredbo o EFSD – glej pojasnilo 2.4.1. Sredstva Jamstvenega sklada EFSD upravlja Komisija v skladu z notranjimi smernicami in smernicami za upravljanje sredstev, ki so vključene kot Priloga 1 k Sklepu Komisije C(2017)7693 z dne 22. novembra 2017. Komisija je pooblaščena za vlaganje sredstev Jamstvenega sklada EFSD na finančnih trgih v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ob upoštevanju ustreznih bonitetnih pravil. Upravljana sredstva zagotavljajo zadostno likvidnost za morebitne unovčitve jamstev, hkrati pa so še vedno namenjena optimizaciji donosa in stopnje tveganja, ki je združljiva z ohranjanjem visoke stopnje varnosti in stabilnosti.

2.4.1

Programi finančnih instrumentov

Programi finančnih instrumentov

Izvrševanje proračuna EU je že več let odvisno od uporabe programov finančnih instrumentov. Za več informacij o zadevnih zneskih glej pojasnilo 2.4.1.

2.4.1

Večini finančnih instrumentov je skupno dejstvo, da je izvrševanje preneseno bodisi na skupino EIB (vključno z EIS) bodisi na druge finančne institucije na podlagi sporazuma med Komisijo in finančno institucijo. Sporazumi, podpisani s temi finančnimi institucijami, vključujejo stroge pogoje in obveznosti za posrednike, da se zagotovi, da se denarna sredstva EU pravilno upravljajo in da se o njih ustrezno poroča. Ob prevzemu obveznosti za finančni prispevek za enega od instrumentov se sredstva prenesejo na bančni račun, ustvarjen posebej za ta namen, ki ga finančna institucija odpre na svoje ime, vendar za račun Komisije (tj. fiduciarni račun). Finančna institucija lahko, glede na to, za kakšen instrument gre, sredstva na tem fiduciarnem računu uporabi za dajanje posojil, izdajanje dolžniških instrumentov, vlaganje v lastniške instrumente ali pokritje unovčitev jamstev. Prihodki od finančnih instrumentov se morajo praviloma vrniti v proračun EU.

Tveganje v zvezi s temi finančnimi instrumenti je omejeno na zgornjo mejo, kakor je navedeno v sporazumih v zvezi s temi instrumenti, tj. na proračunski znesek, določen za zadevni instrument. Ker Komisija pogosto prevzema tranšo „prve izgube portfelja“ in ker naj bi se z instrumenti financirali bolj tvegani upravičenci (ki imajo težave s pridobivanjem financiranja od komercialnih posojilodajalcev), je zato verjetno, da bo proračun EU utrpel nekaj izgub.

6.3.   VALUTNO TVEGANJE

VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost EU valutnemu tveganju ob koncu leta v zvezi s finančnimi instrumenti – neto pozicija

Izpostavljenost EU valutnemu tveganju ob koncu leta v zvezi s finančnimi instrumenti – neto pozicija

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 593 | 42 | 15 | 14 | 18 904 | 20 | 19 587 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | (417) | — | — | — | 616 | — | 199 |
| Posojila
   (6) | 21 | 40 | — | — | 46 | 9 | 116 |
| Terjatve in izterljivi zneski | 22 | 1 208 | 116 | 176 | 72 233 | 738 | 74 493 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 115 | 64 | 178 | 367 | 14 429 | 1 589 | 16 742 |
| | 334 | 1 353 | 310 | 557 | 106 228 | 2 356 | 111 137 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | — | — | — | — | (1) | (4) | (4) |
| Obveznosti iz poslovanja | (3) | (0) | (19) | (1) | (32 366 ) | (19) | (32 408 ) |
| | (3) | (0) | (19) | (1) | (32 367 ) | (22) | (32 412 ) |
| Skupaj | 331 | 1 353 | 291 | 556 | 73 861 | 2 333 | 78 725 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

593

593

42

42

15

15

14

14

18 904

18 904

20

20

19 587

19 587

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(417)

(417)

—

—

—

616

616

—

199

199

Posojila
   (6)

Posojila

6

21

21

40

40

—

—

46

46

9

9

116

116

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

22

22

1 208

1 208

116

116

176

176

72 233

72 233

738

738

74 493

74 493

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

115

115

64

64

178

178

367

367

14 429

14 429

1 589

1 589

16 742

16 742

334

334

1 353

1 353

310

310

557

557

106 228

106 228

2 356

2 356

111 137

111 137

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

—

—

—

—

—

(1)

(1)

(4)

(4)

(4)

(4)

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(3)

(3)

(0)

(0)

(19)

(19)

(1)

(1)

(32 366 )

(32 366 )

(19)

(19)

(32 408 )

(32 408 )

(3)

(3)

(0)

(0)

(19)

(19)

(1)

(1)

(32 367 )

(32 367 )

(22)

(22)

(32 412 )

(32 412 )

Skupaj

Skupaj

331

331

1 353

1 353

291

291

556

556

73 861

73 861

2 333

2 333

78 725

78 725

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2019 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 577 | 62 | 17 | 9 | 17 723 | 21 | 18 407 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | (393) | — | — | — | 529 | — | 137 |
| Posojila
   (7) | 17 | 32 | — | — | 65 | 7 | 121 |
| Terjatve in izterljivi zneski | 30 | 804 | 62 | 93 | 22 751 | 233 | 23 974 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 100 | 311 | 319 | 432 | 16 910 | 1 673 | 19 745 |
| | 332 | 1 209 | 398 | 533 | 57 979 | 1 934 | 62 384 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | (0) | — | — | — | (10) | (2) | (12) |
| Obveznosti iz poslovanja | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 200 ) | (33) | (27 241 ) |
| | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 211 ) | (35) | (27 254 ) |
| Skupaj | 326 | 1 208 | 398 | 532 | 30 768 | 1 898 | 35 130 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2019

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

577

577

62

62

17

17

9

9

17 723

17 723

21

21

18 407

18 407

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(393)

(393)

—

—

—

529

529

—

137

137

Posojila
   (7)

Posojila

7

17

17

32

32

—

—

65

65

7

7

121

121

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

30

30

804

804

62

62

93

93

22 751

22 751

233

233

23 974

23 974

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

100

100

311

311

319

319

432

432

16 910

16 910

1 673

1 673

19 745

19 745

332

332

1 209

1 209

398

398

533

533

57 979

57 979

1 934

1 934

62 384

62 384

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(0)

(0)

—

—

—

(10)

(10)

(2)

(2)

(12)

(12)

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 200 )

(27 200 )

(33)

(33)

(27 241 )

(27 241 )

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 211 )

(27 211 )

(35)

(35)

(27 254 )

(27 254 )

Skupaj

Skupaj

326

326

1 208

1 208

398

398

532

532

30 768

30 768

1 898

1 898

35 130

35 130

Če bi se euro v primerjavi z drugimi valutami okrepil za 10 %, bi to imelo naslednji učinek:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Poslovni izid |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | (13) | (119) | (27) | (49) |
| 2019 | (14) | (104) | (35) | (48) |

v milijonih EUR

Poslovni izid

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

(13)

(13)

(119)

(119)

(27)

(27)

(49)

(49)

2019

2019

(14)

(14)

(104)

(104)

(35)

(35)

(48)

(48)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Čista sredstva |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | (17) | (4) | (1) | (1) |
| 2019 | (17) | (6) | (2) | (1) |

(v milijonih EUR)

Čista sredstva

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

(17)

(17)

(4)

(4)

(1)

(1)

(1)

(1)

2019

2019

(17)

(17)

(6)

(6)

(2)

(2)

(1)

(1)

Če bi vrednost eura v primerjavi s temi valutami padla za 10 %, bi to imelo naslednji učinek:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Poslovni izid |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | 16 | 146 | 33 | 60 |
| 2019 | 17 | 127 | 42 | 58 |

v milijonih EUR

Poslovni izid

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

16

16

146

146

33

33

60

60

2019

2019

17

17

127

127

42

42

58

58

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Čista sredstva |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | 21 | 5 | 2 | 2 |
| 2019 | 20 | 7 | 2 | 1 |

(v milijonih EUR)

Čista sredstva

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

21

21

5

5

2

2

2

2

2019

2019

20

20

7

7

2

2

1

1

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Finančna sredstva in obveznosti so trenutno izražena samo v eurih, zato EU v teh primerih ni izpostavljena valutnemu tveganju.

Zakladnica

Zakladnica

Lastna sredstva, ki jih plačajo države članice v drugih valutah, ne v eurih, se hranijo na računih lastnih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804). V eure se pretvorijo, ko se potrebujejo za izvrševanje plačil. Postopki, ki se uporabljajo za upravljanje teh sredstev, so določeni v zgoraj navedeni uredbi. V omejenem številu primerov se ta sredstva neposredno uporabijo za izvedbo plačil v isti valuti.

Komisija ima pri poslovnih bankah odprtih več računov v drugih valutah EU, ne v eurih, ter v ameriških dolarjih in švicarskih frankih za namene izvrševanja plačil, izraženih v teh valutah. Ti računi se polnijo glede na število plačil, ki jih je treba izvesti, zato stanje na teh računih ne pomeni izpostavljenosti valutnemu tveganju.

Ko se razni prejemki (razen lastnih sredstev) prejmejo v drugih valutah, ne v eurih, se bodisi prenesejo na račune Komisije, ki se vodijo v isti valuti, če so potrebni za kritje izvrševanja plačil, bodisi pretvorijo v eure in prenesejo na račune, ki se vodijo v eurih. Računi izločenih sredstev, ki se vodijo v drugih valutah, ne v eurih, se polnijo glede na ocenjene kratkoročne lokalne plačilne potrebe v isti valuti. Stanje na teh računih se vzdržuje v okviru njihovih ustreznih zgornjih meja.

Globe

Globe

Vse globe se naložijo, plačajo ali začasno krijejo v EUR in zato ne predstavljajo valutnega tveganja.

Jamstveni skladi

Jamstveni skladi

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Finančna sredstva tega sklada so izražena v eurih, zato v zvezi z njim ni valutnega tveganja. Posojila, ki jih prevzame EU s subrogacijo zaradi unovčitve jamstev iz sklada zaradi neplačil s strani upravičenca do posojila, so vezana na svojo prvotno valuto in zato izpostavljajo EU valutnemu tveganju. Zaradi negotovosti v zvezi s časom odplačila dolga se ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji).

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI zdaj posluje v eurih in ameriških dolarjih. Valutno tveganje se upravlja s sklenitvijo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih (valutne nestandardizirane terminske pogodbe), s katerimi je tržna vrednost naložbenega portfelja v ameriških dolarjih zavarovana pred tveganji. Najvišja nezavarovana valutna izpostavljenost je omejena na 1 % vrednosti celotnega portfelja v okviru referenčne in letne strateške dodelitve. Zato bi premik tržne vrednosti naložb v ameriških dolarjih navzgor ali navzdol za več ali manj kot 1-odstotno mejo sprožil posel za uravnoteženje (nova nestandardizirana terminska pogodba v isti ali nasprotni smeri), s katerim bi se ustrezno prilagodila ali obrnila zavarovana pozicija. Ponovno prilagoditev zavarovanja pred tveganjem lahko spodbudijo tudi gibanja menjalnega tečaja EUR/USD.

Posojila, ki jih prevzame EU s subrogacijo zaradi unovčitve jamstev iz sklada zaradi neplačil s strani upravičenca do posojila – glej pojasnilo 2.4.3.2 –, so vezana na svojo prvotno valuto in zato izpostavljajo EU valutnemu tveganju. Zaradi negotovosti v zvezi s časom odplačila dolga se za prenesena posojila ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji).

2.4.3.2

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD trenutno posluje le v eurih, vendar smernice za upravljanje sredstev za Jamstveni sklad EFSD določajo možnost vlaganja v nekatera sredstva, ki niso izražena v eurih.

6.4.   OBRESTNO TVEGANJE

OBRESTNO TVEGANJE

Naslednja razpredelnica prikazuje občutljivost obrestne mere za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev ob predpostavki mogoče spremembe obrestnih mer za +/–100 bazičnih točk (1 %).

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Povečanje (+) / zmanjšanje (–) v bazičnih točkah | Učinek na čista sredstva |
| 2020: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | +100 | (479) |
| -100 | 513 |
| 2019: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | +100 | (447) |
| -100 | 483 |

(v milijonih EUR)

Povečanje (+) / zmanjšanje (–) v bazičnih točkah

Učinek na čista sredstva

2020: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2020: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

+100

+100

(479)

(479)

-100

-100

513

513

2019: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2019: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

+100

+100

(447)

(447)

-100

-100

483

483

Občutljivost na spremembe obrestnih mer določenega portfelja instrumentov denarnega trga in obveznic se poveča z njegovim trajanjem. Trajanje portfeljev glavnih sredstev, ki jih upravlja Komisija, je opisano v nadaljevanju.

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

EU ima zaradi narave svojega najemanja in dajanja posojil veliko sredstev in obveznosti, ki se obrestujejo. Vendar ni obrestnega tveganja, ker se najeta posojila izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli).

Zakladnica

Zakladnica

Zakladnica Komisije ne najema posojil, zato ni izpostavljena obrestnemu tveganju. Vendar se izračunajo obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunajo na njenih bančnih računih, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Računi, odprti pri zakladnicah držav članic za prejemke lastnih sredstev, se ne obrestujejo in so brez stroškov. Računi pri nacionalnih centralnih bankah (lastna sredstva in drugo) se lahko plačajo po uradnih tarifah, ki jih uporabljajo posamezne institucije. Ker so lahko nekatera plačila, ki se uporabljajo za te račune, trenutno negativna, so vzpostavljeni postopki za upravljanje likvidnosti, da se čim bolj zmanjšajo stanja na teh računih. Računi lastnih sredstev so zaščiteni pred kakršnim koli vplivom negativnih obresti v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804).

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Obrestne mere, ki jih uporabljajo poslovne banke, so za operativna stanja do določene zgornje meje praviloma določene na najnižjo vrednost, tj. nič.

Globe

Globe

Začasno plačane globe so vložene v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s povprečnim trajanjem portfelja 2,24 leta.

Jamstveni skladi

Jamstveni skladi

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Proračunska sredstva, namenjena Jamstvenemu skladu, so vložena v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s skupnim povprečnim trajanjem portfelja 3,04 leta.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Proračunska sredstva, namenjena Jamstvenemu skladu EFSI, so vložena v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s skupnim povprečnim trajanjem portfelja 3,19 leta.

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Proračunska sredstva, namenjena Jamstvenemu skladu EFSD, so vložena v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s skupnim povprečnim trajanjem portfelja 2,41 leta.

6.5.   KREDITNO TVEGANJE

KREDITNO TVEGANJE

Zneski, ki predstavljajo izpostavljenost EU kreditnemu tveganju ob koncu poročevalskega obdobja, so knjigovodske vrednosti finančnih instrumentov, razkrite v pojasnilu 2.

2

Analiza starosti finančnih sredstev, ki niso oslabljena

Analiza starosti finančnih sredstev, ki niso oslabljena

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Skupaj | Niti zapadla niti oslabljena | Zapadle postavke, ki niso oslabljene |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let |
| Posojila | 93 309 | 93 308 | 0 | — | — |
| Terjatve in izterljivi zneski | 74 493 | 59 702 | 505 | 14 030 | 257 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 199 | 199 | — | — | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2020 | 168 001 | 153 209 | 505 | 14 030 | 257 |
| Posojila | 52 684 | 52 683 | 1 | — | — |
| Terjatve in izterljivi zneski | 23 974 | 9 410 | 2 726 | 11 543 | 295 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 137 | 137 | — | — | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2019 | 76 795 | 62 231 | 2 727 | 11 543 | 295 |

(v milijonih EUR)

Skupaj

Niti zapadla niti oslabljena

Zapadle postavke, ki niso oslabljene

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Posojila

Posojila

93 309

93 309

93 308

93 308

0

0

—

—

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

74 493

74 493

59 702

59 702

505

505

14 030

14 030

257

257

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

199

199

199

199

—

—

—

Skupaj na dan 31. 12. 2020

Skupaj na dan 31. 12. 2020

168 001

168 001

153 209

153 209

505

505

14 030

14 030

257

257

Posojila

Posojila

52 684

52 684

52 683

52 683

1

1

—

—

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

23 974

23 974

9 410

9 410

2 726

2 726

11 543

11 543

295

295

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

137

137

137

137

—

—

—

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Skupaj na dan 31. 12. 2019

76 795

76 795

62 231

62 231

2 727

2 727

11 543

11 543

295

295

Komisija je 10. julija 2020 sprejela sklep o spremembi svojih notranjih določb o izterjavi terjatev, da bi ublažila vpliv pandemije COVID-19 na dolžnike Komisije. S sklepom so bili začasno podaljšani roki za plačila za nove dolgove in predvidena možnost, da se za dolgove, ki takrat še niso zapadli, odobri dodaten rok za plačilo.

Terjatve in izterljivi zneski, ki so že zapadli v plačilo, vendar niso oslabljeni, vključujejo izterljive zneske, povezane z globami za kršitev pravil konkurence, v višini 11 295 milijonov EUR (132 milijonov EUR je zapadlo v plačilo pred manj kot enim letom, 10 931 milijonov EUR pred enim do petimi leti, 231 milijonov EUR pa pred več kot petimi leti). Ti zneski so v veliki meri kriti z bančnimi jamstvi, zaradi česar je izpostavljenost Komisije kreditnemu tveganju nizka. Ta jamstva zagotovijo oglobljene družbe namesto začasnega plačila globe. Poleg tega prvi dve kategoriji terjatev in izterljivih zneskov vsebujeta 1,2 milijarde EUR terjatev in 2,1 milijarde EUR izterljivih zneskov, ki so povezani s primerom kršitve iz pojasnila 2.6.1.1.

2.6.1.1

Kreditna kakovost finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

Kreditna kakovost finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2020 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva (8) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (9) | Posojila | Terjatve in izterljivi zneski | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 9 005 | 199 | 2 040 | 52 817 | 13 896 | 77 956 |
| Zgornji srednji razred | 3 415 | — | 35 040 | 1 535 | 1 011 | 41 001 |
| Nižji srednji razred | 2 133 | — | 48 139 | 1 886 | 1 651 | 53 809 |
| Špekulativni razred | 310 | — | 7 964 | 142 | 165 | 8 580 |
| | 14 862 | 199 | 93 182 | 56 380 | 16 723 | 181 347 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | | | |
| Skupina 1 | — | — | 126 | 3 318 | 19 | 3 463 |
| Skupina 2 | — | — | — | 4 | — | 4 |
| | — | — | 126 | 3 322 | 19 | 3 466 |
| Skupaj | 14 862 | 199 | 93 309 | 59 702 | 16 742 | 184 814 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2020

Za prodajo razpoložljiva sredstva (8)

8

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (9)

9

Posojila

Terjatve in izterljivi zneski

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

9 005

9 005

199

199

2 040

2 040

52 817

52 817

13 896

13 896

77 956

77 956

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

3 415

3 415

—

35 040

35 040

1 535

1 535

1 011

1 011

41 001

41 001

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

2 133

2 133

—

48 139

48 139

1 886

1 886

1 651

1 651

53 809

53 809

Špekulativni razred

Špekulativni razred

310

310

—

7 964

7 964

142

142

165

165

8 580

8 580

14 862

14 862

199

199

93 182

93 182

56 380

56 380

16 723

16 723

181 347

181 347

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1

Skupina 1

—

—

126

126

3 318

3 318

19

19

3 463

3 463

Skupina 2

Skupina 2

—

—

—

4

4

—

4

4

—

—

—

126

126

3 322

3 322

19

19

3 466

3 466

Skupaj

Skupaj

14 862

14 862

199

199

93 309

93 309

59 702

59 702

16 742

16 742

184 814

184 814

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2019 |
| | Za prodajo razpoložljiva sredstva (8) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (9) | Posojila | Terjatve in izterljivi zneski | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 8 848 | 137 | 32 | 3 632 | 15 452 | 28 101 |
| Zgornji srednji razred | 3 588 | — | 23 013 | 1 444 | 3 688 | 31 734 |
| Nižji srednji razred | 2 298 | — | 24 711 | 1 867 | 322 | 29 198 |
| Špekulativni razred | 264 | — | 4 855 | 478 | 262 | 5 858 |
| | 14 998 | 137 | 52 610 | 7 422 | 19 724 | 94 891 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | | | |
| Skupina 1 | — | — | 73 | 1 987 | 21 | 2 082 |
| Skupina 2 | — | — | — | 2 | — | 2 |
| | — | — | 73 | 1 989 | 21 | 2 083 |
| Skupaj | 14 998 | 137 | 52 683 | 9 410 | 19 745 | 96 974 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2019

Za prodajo razpoložljiva sredstva (8)

8

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (9)

9

Posojila

Terjatve in izterljivi zneski

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

8 848

8 848

137

137

32

32

3 632

3 632

15 452

15 452

28 101

28 101

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

3 588

3 588

—

23 013

23 013

1 444

1 444

3 688

3 688

31 734

31 734

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

2 298

2 298

—

24 711

24 711

1 867

1 867

322

322

29 198

29 198

Špekulativni razred

Špekulativni razred

264

264

—

4 855

4 855

478

478

262

262

5 858

5 858

14 998

14 998

137

137

52 610

52 610

7 422

7 422

19 724

19 724

94 891

94 891

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1

Skupina 1

—

—

73

73

1 987

1 987

21

21

2 082

2 082

Skupina 2

Skupina 2

—

—

—

—

2

2

—

2

2

—

—

73

73

1 989

1 989

21

21

2 083

2 083

Skupaj

Skupaj

14 998

14 998

137

137

52 683

52 683

9 410

9 410

19 745

19 745

96 974

96 974

V zgornjo razpredelnico niso vključena za prodajo razpoložljiva finančna sredstva v obliki lastniških instrumentov brez zunanje bonitetne ocene. Zgoraj navedene štiri kategorije tveganja načeloma temeljijo na bonitetnih kategorijah zunanjih bonitetnih agencij in ustrezajo naslednjim ocenam:

| — | prvi razred in visoka kakovost: Moody P-1, Aaa do Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA do AA–; Fitch F1+, F1, AAA do AA– in enakovredne ocene, |
| --- | --- |

—

prvi razred in visoka kakovost: Moody P-1, Aaa do Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA do AA–; Fitch F1+, F1, AAA do AA– in enakovredne ocene,

| — | zgornji srednji razred: Moody P-2, A1 do A3; S&P A-2, A+ do A–; Fitch F2, A+ do A– in enakovredne ocene, |
| --- | --- |

—

zgornji srednji razred: Moody P-2, A1 do A3; S&P A-2, A+ do A–; Fitch F2, A+ do A– in enakovredne ocene,

| — | nižji srednji razred: Moody P-3, Baa1 do Baa3, S&P A-3, BBB+ do BBB–; Fitch F-3, BBBB+ do BBB– in enakovredne ocene, |
| --- | --- |

—

nižji srednji razred: Moody P-3, Baa1 do Baa3, S&P A-3, BBB+ do BBB–; Fitch F-3, BBBB+ do BBB– in enakovredne ocene,

| — | špekulativni razred: Moody not prime, Ba1 do C; S&P B, C, BB+ do D; Fitch B, C, BB+ do D in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

špekulativni razred: Moody not prime, Ba1 do C; S&P B, C, BB+ do D; Fitch B, C, BB+ do D in enakovredne ocene.

EU te bonitetne kategorije zunanjih agencij uporablja kot referenčno točko, zlasti za finančne instrumente in poslovne banke, vendar lahko po opravljeni lastni analizi posameznih primerov ohrani zneske v eni od zgornjih kategorij tveganja, čeprav ena ali več od zgoraj omenjenih bonitetnih agencij zniža bonitetno oceno zadevne nasprotne stranke. Kar zadeva nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen, se skupina 1 nanaša na dolžnike brez zamud pri plačilu v preteklosti, skupina 2 pa na dolžnike z zamudami v preteklosti.

Zgoraj prikazani zneski pri posojilih, razvrščenih v špekulativni razred, se nanašajo predvsem na posojila finančne pomoči, ki jih je Komisija izplačala partnerskim državam v finančnih težavah. Znesek, prikazan pri terjatvah in izterljivih zneskih, se nanaša na izterljive zneske, ki jih je treba izterjati od nekaterih držav članic na podlagi predpisov o lastnih sredstvih ali druge pravne podlage. Znesek, ki je naveden v okviru denarnih sredstev, se nanaša predvsem na bančne račune lastnih sredstev, odprte pri zakladnici ali centralnih bankah določenih držav članic za zbiranje prispevkov lastnih sredstev, kakor je določeno v zgoraj navedeni uredbi. Komisija lahko črpa iz teh računov izključno za kritje denarnih potreb za izvrševanje proračuna.

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Izpostavljenost kreditnemu tveganju se najprej obvladuje s pridobitvijo državnih jamstev v primeru Euratoma, nato prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (makrofinančna pomoč in Euratom), potem z možnostjo črpanja potrebnih sredstev z računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah ter nazadnje prek proračuna EU.

V skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev je zgornja meja lastnih sredstev za plačila določena na 1,20 % BND držav članic; leta 2020 je bilo za kritje odobritev plačil dejansko porabljenih 1,03 %. To pomeni, da je bilo na dan 31. decembra 2020 na razpolago 0,17 % za kritje teh jamstev. V ta namen lahko EU zahteva sredstva od držav članic, da izpolni svojo pravno obveznost do posojilodajalcev.

Posojila, zagotovljena državam članicam v okviru instrumenta SURE, temeljijo na sistemu prostovoljnih jamstev držav članic v višini 25 % najvišje zgornje meje, ki je na voljo za zadevno finančno pomoč. Preden Komisija unovči jamstva, ki jih zagotovijo države članice, se od nje pričakuje, da bo preučila obseg črpanja sredstev iz kritja, razpoložljivega iz zgornje meje lastnih sredstev za odobritve plačil v obsegu, ki je po mnenju Komisije vzdržen, med drugim ob upoštevanju skupnih pogojnih obveznosti Unije in vzdržnosti splošnega proračuna Unije. Ta preučitev ne vpliva na to, da so zagotovljena jamstva nepreklicna, brezpogojna in na zahtevo.

Zakladnica

Zakladnica

Večina zakladniških sredstev Komisije se v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804) o virih lastnih sredstev hrani na računih, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov (lastna sredstva). Vsi ti računi so odprti pri zakladnicah držav članic ali njihovih nacionalnih centralnih bankah. Te institucije pomenijo najnižje kreditno tveganje (ali tveganje nasprotne stranke) za Komisijo, saj ima izpostavljenost do svojih držav članic. Pri tistem delu zakladniških sredstev Komisije, ki se hranijo pri poslovnih bankah za kritje izvedbe plačil, se zadevni računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, ki upošteva povprečni znesek dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledica tega je, da je skupno stanje vlog čez noč na teh računih stalno nizko (povprečno manj kot 54 milijonov EUR, porazdeljenih med približno 25 računov), tako da je izpostavljenost Komisije tveganju omejena. Te zneske je treba obravnavati ob upoštevanju skupnega dnevnega stanja zakladnice, ki je leta 2020 nihalo med 2 milijardami EUR in 37 milijardami EUR, in skupnega zneska plačil, izvršenih z računov Komisije leta 2020, ki je presegal 163 milijard EUR.

Poleg tega se za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice, da bi se dodatno zmanjšalo tveganje nasprotne stranke, ki mu je izpostavljena Komisija:

| — | Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna dolgoročna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je S&P A ali njej enakovredna. V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja. |
| --- | --- |

—

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna dolgoročna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je S&P A ali njej enakovredna. V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja.

| — | Bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se redno spremljajo. |
| --- | --- |

—

Bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se redno spremljajo.

| — | V delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko med državami precej razlikujejo. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (ob upoštevanju potreb poslovanja), računi se redno polnijo, uporabljene zgornje meje pa se pregledujejo na letni osnovi. |
| --- | --- |

—

V delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko med državami precej razlikujejo. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (ob upoštevanju potreb poslovanja), računi se redno polnijo, uporabljene zgornje meje pa se pregledujejo na letni osnovi.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Banke, pri katerih so naložena sredstva začasno plačanih glob do leta 2010, so izbrane z razpisnim postopkom v skladu s strategijo obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljeni bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke.

Za poslovne banke, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob, se praviloma zahteva minimalna dolgoročna bonitetna ocena A– (Standard & Poor’s ali enakovredna ocena) pri dveh bonitetnih agencijah. Pri poslabšanju ocene bank v tej skupini se uporabijo posebni ukrepi. Poleg tega je znesek, položen pri vsaki banki, omejen na določen odstotek njenih lastnih sredstev, ki se razlikuje glede na bonitetno oceno vsake institucije. Pri izračunu teh omejitev se upošteva tudi znesek še neuveljavljenih jamstev, ki jih je Komisiji izdala ista institucija. Skladnost še neuveljavljenih depozitov z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Pri naložbah v državne dolžniške instrumente iz začasno plačanih glob, naloženih od leta 2010, je Komisija izpostavljena kreditnemu tveganju. Najvišja koncentracija izpostavljenosti je do Španije, ki predstavlja 17 % portfelja. Pet držav z največjo izpostavljenostjo (Španija, Francija, Italija, Nemčija in Belgija) skupaj predstavlja 45 % portfelja naložb. Tehtana povprečna bonitetna ocena portfelja je A (S&P ali enakovredna ocena).

Prejeta finančna jamstva

Prejeta finančna jamstva

Strategija obvladovanja tveganj, ki se uporablja za sprejemanje takih jamstev, Komisiji zagotavlja visoko kreditno kakovost. Strategija vključuje opredelitev najvišje kreditne izpostavljenosti do določenega subjekta finančnega sektorja na podlagi njegove bonitetne ocene in ravni kapitala subjekta, kot je obračunan v njegovih računovodskih izkazih po MSRP. Skladnost še neuveljavljenih jamstev z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Jamstveni skladi

Jamstveni skladi

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

V smernicah o upravljanju sredstev in/ali naložbeni strategiji so opredeljene nekatere omejitve za omejitev izpostavljenosti portfelja kreditnemu tveganju. Takšne omejitve vključujejo merila za upravičenost, absolutne kreditne omejitve v nominalnem smislu, odvisno od kategorije izdajatelja, omejitve glede relativne koncentracije, odvisno od kategorije izdajatelja, in omejitve koncentracije po izdajah. Vse naložbe so ocenjene z bonitetno oceno najmanj naložbenega razreda.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

V smernicah o upravljanju sredstev ter strategiji za obvladovanje tveganj in naložbeni strategiji so opredeljene nekatere omejitve za omejitev izpostavljenosti portfelja, ki je omejen na naložbeni razred (razen pri izpostavljenostih do držav članic EU), kreditnemu tveganju. Tehtana povprečna bonitetna ocena portfelja je BBB+ (S&P ali enakovredna ocena).

Ker je edina nasprotna stranka za vse neporavnane valutne nestandardizirane terminske posle na dan 31. decembra 2020 banka Banque de France, se po tem datumu ne vzpostavljajo izboljšave kreditne kakovosti, kot so zavarovanje s premoženjem, sporazumi o pobotu ali jamstva. Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju valutnih izvedenih finančnih instrumentov s pozitivno pošteno vrednostjo ob koncu poročevalskega obdobja je enaka knjigovodski vrednosti v bilanci stanja.

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

V smernicah o upravljanju sredstev ter strategiji za obvladovanje tveganj in naložbeni strategiji so opredeljene nekatere omejitve za omejitev izpostavljenosti portfelja, ki je omejen na naložbeni razred (razen pri izpostavljenostih do držav članic EU), kreditnemu tveganju. Tehtana povprečna bonitetna ocena portfelja je BBB+ (S&P ali enakovredna ocena).

6.6.   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Najeta posojila | (10 410 ) | (20 230 ) | (62 553 ) | (93 192 ) |
| Obveznosti iz poslovanja | (32 408 ) | — | — | (32 408 ) |
| Obveznosti iz finančnih jamstev | (90) | — | — | (90) |
| Drugo | (149) | (665) | (947) | (1 761 ) |
| Skupaj na dan 31. 12. 2020 | (43 057 ) | (20 895 ) | (63 500 ) | (127 451 ) |
| Najeta posojila | (1 273 ) | (19 312 ) | (31 978 ) | (52 564 ) |
| Obveznosti iz poslovanja | (27 241 ) | — | — | (27 241 ) |
| Obveznosti iz finančnih jamstev | (20) | — | — | (20) |
| Drugo | (149) | (640) | (1 132 ) | (1 921 ) |
| Skupaj na dan 31. 12. 2019 | (28 684 ) | (19 952 ) | (33 110 ) | (81 746 ) |

(v milijonih EUR)

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Najeta posojila

Najeta posojila

(10 410 )

(10 410 )

(20 230 )

(20 230 )

(62 553 )

(62 553 )

(93 192 )

(93 192 )

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(32 408 )

(32 408 )

—

—

(32 408 )

(32 408 )

Obveznosti iz finančnih jamstev

Obveznosti iz finančnih jamstev

(90)

(90)

—

—

(90)

(90)

Drugo

Drugo

(149)

(149)

(665)

(665)

(947)

(947)

(1 761 )

(1 761 )

Skupaj na dan 31. 12. 2020

Skupaj na dan 31. 12. 2020

(43 057 )

(43 057 )

(20 895 )

(20 895 )

(63 500 )

(63 500 )

(127 451 )

(127 451 )

Najeta posojila

Najeta posojila

(1 273 )

(1 273 )

(19 312 )

(19 312 )

(31 978 )

(31 978 )

(52 564 )

(52 564 )

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(27 241 )

(27 241 )

—

—

(27 241 )

(27 241 )

Obveznosti iz finančnih jamstev

Obveznosti iz finančnih jamstev

(20)

(20)

—

—

(20)

(20)

Drugo

Drugo

(149)

(149)

(640)

(640)

(1 132 )

(1 132 )

(1 921 )

(1 921 )

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Skupaj na dan 31. 12. 2019

(28 684 )

(28 684 )

(19 952 )

(19 952 )

(33 110 )

(33 110 )

(81 746 )

(81 746 )

Finančni instrumenti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančni instrumenti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | (417) | (4) | (1) | (421) |
| Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | 423 | — | — | 423 |
| Čisti denarni tokovi na dan 31. 12. 2020 | 5 | (4) | (1) | 1 |
| Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | (397) | (2) | (7) | (406) |
| Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | 395 | — | — | 395 |
| Čisti denarni tokovi na dan 31. 12. 2019 | (2) | (2) | (7) | (10) |

(v milijonih EUR)

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

(417)

(417)

(4)

(4)

(1)

(1)

(421)

(421)

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

423

423

—

—

423

423

Čisti denarni tokovi na dan 31. 12. 2020

Čisti denarni tokovi na dan 31. 12. 2020

5

5

(4)

(4)

(1)

(1)

1

1

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

(397)

(397)

(2)

(2)

(7)

(7)

(406)

(406)

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

395

395

—

—

395

395

Čisti denarni tokovi na dan 31. 12. 2019

Čisti denarni tokovi na dan 31. 12. 2019

(2)

(2)

(2)

(2)

(7)

(7)

(10)

(10)

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih posojil, se v glavnem izravna z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Za posojila v okviru makrofinančne pomoči in posojila Euratom pomeni Jamstveni sklad za zunanje ukrepe likvidnostno rezervo (ali varnostno mrežo) pri neplačilu ali zamudah pri plačilu s strani posojilojemalcev. Za instrument SURE je za posojila zagotovljen sistem nepreklicnih, brezpogojnih in prostovoljnih jamstev držav članic na zahtevo v višini 25 % zgornje meje, ki je na voljo za finančno pomoč. Za plačilnobilančna posojila je v Uredbi Sveta (ES) št. 431/2009 (33) določen postopek, ki daje dovolj časa za mobilizacijo sredstev iz računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah. Za EMFS je v Uredbi Sveta (EU) št. 407/2010 (34) določen podoben postopek.

33

34

Zakladnica

Zakladnica

Proračunska načela EU zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano leto vedno zadostujejo za izvršitev vseh plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic skupaj z raznimi prihodki enaki znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko leto. Države članice vsako leto plačajo prispevke v dvanajstih mesečnih obrokih, ki temeljijo na sprejetem proračunu, na plačila pa vplivajo potrebe poslovanja. Poleg tega so v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (o načinih in postopkih za dajanje lastnih sredstev na razpolago, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804) prispevki držav članic, povezani s spremembami proračuna, odobrenimi v danem mesecu (N), na voljo šele prvi delovni dan v mesecu N + 1 (v primeru odobritve pred 16. dnem v danem mesecu) ali prvi delovni dan v mesecu N + 2 (v primeru odobritve na 16. dan ali pozneje v danem mesecu), medtem ko so povezane odobritve plačil na voljo takoj.

Zaradi zagotavljanja, da razpoložljiva zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, so vzpostavljeni postopki za redno napovedovanje denarnih sredstev, poleg tega je pod nekaterimi pogoji in do določene višine mogoče lastna ali dodatna sredstva vnaprej vpoklicati od držav članic, če je to potrebno. Zaradi potreb poslovanja in splošnih proračunskih omejitev v zadnjih letih se je povečala potreba po spremljanju ritma plačil med letom. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja Komisije avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih Komisije dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

Globe

Globe

Sklad BUFI, kjer se vlagajo začasno plačane globe, se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in možnost mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Portfelj sestavljajo predvsem visoko likvidni vrednostni papirji, ki se lahko prodajo za pokritje kratkoročnih denarnih odlivov. Poleg tega delež denarnih sredstev, njihovih ustreznikov in vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, znaša 34 %.

Jamstveni skladi

Jamstveni skladi

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Sklad se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in možnost mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Sklad zato ohranja zadosten znesek denarnih sredstev za kritje kratkoročnih denarnih odlivov. Delež denarnih sredstev, njihovih ustreznikov in vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, znaša 15 %.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in jih je mogoče mobilizirati v zadostni meri v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Portfelj sestavljajo likvidna sredstva, ki se lahko po potrebi prodajo za pokritje kratkoročnih denarnih odlivov. Poleg tega delež denarnih sredstev, njihovih ustreznikov in vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, znaša 30 %.

Poravnava pogodb o izvedenih finančnih instrumentih je bruto in temelji na njihovi pogodbeni zapadlosti. Obveznosti se izpolnjujejo s prodajo sredstev, izraženih v ameriških dolarjih, in/ali posli zamenjave, pri čemer lahko zaradi tečajnih razlik nastane denarni odliv.

Upravljanje likvidnosti v zvezi z zahtevami glede zavarovanja s premoženjem/kritja ni potrebno, ker trenutna nasprotna stranka pri varovanju pred tveganji sprejema poslovanje s Komisijo brez zahtev za zavarovanje s premoženjem/kritje.

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in jih je mogoče mobilizirati v zadostni meri v zvezi z zadevnimi obveznostmi.

Portfelj sestavljajo likvidna sredstva, ki se lahko po potrebi prodajo za pokritje kratkoročnih denarnih odlivov. Poleg tega delež denarnih sredstev, njihovih ustreznikov in vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, znaša 46 %.

Drugi finančni instrumenti – izvedene finančne obveznosti

Drugi finančni instrumenti – izvedene finančne obveznosti

EU ima pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih (valutno opcijo), s katero krije devalvacijo tuje valute v zvezi s posojili, ki jih finančne institucije zagotovijo v okviru programa finančnega mehanizma za MSP v državah vzhodnega partnerstva – glej pojasnilo 2.11.2. Poleg tega je jamstvo EU za portfelje lastniških instrumentov, ki jih ima v posesti skupina EIB, privedlo do finančne obveznosti za kritje sprememb vrednosti ali oslabitev osnovnih naložb. Kot pri drugih finančnih instrumentih, ki se financirajo iz proračuna EU, znesek, za katerega je EU odgovorna v skladu s to opcijo, ne sme presegati zneska, za katerega so bile prevzete obveznosti, s čimer se ublaži likvidnostno tveganje.

2.11.2

7.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

7.1.   POVEZANE STRANKE

POVEZANE STRANKE

Povezane stranke EU so subjekti EU, ki so vključeni v konsolidacijo, pridruženi subjekti in ključno vodstveno osebje teh subjektov. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja EU in zato v skladu z računovodskimi pravili EU niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

7.2.   UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

Za predstavitev podatkov o poslih povezanih strank v zvezi s ključnim vodstvenim osebjem EU so take osebe tukaj prikazane v okviru petih kategorij:

kategorija 1: predsedniki Evropskega sveta, Komisije in Sodišča Evropske unije;

kategorija 1:

kategorija 2: podpredsednik Komisije in visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter drugi podpredsedniki Komisije;

kategorija 2:

kategorija 3: generalni sekretar Sveta, člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča Evropske unije, predsednik in člani Splošnega sodišča, evropski varuh človekovih pravic ter Evropski nadzornik za varstvo podatkov;

kategorija 3:

kategorija 4: predsednik in člani Evropskega računskega sodišča;

kategorija 4:

kategorija 5: najvišji javni uslužbenci institucij in agencij.

kategorija 5:

Povzetek njihovih upravičenosti je prikazan spodaj – dodatne informacije so na voljo tudi v kadrovskih predpisih, objavljenih na spletišču Europa, ki so uradni dokument z opisom pravic in obveznosti vseh uradnikov EU. Ključno vodstveno osebje ni prejelo preferenčnih posojil od EU.

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

| EUR |
| --- |
| Upravičenost (na zaposlenega) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Osnovna plača (na mesec) | 28 660,63 | 25 960,71 - | 20 768,57 - | 22 430,06 - | 13 205,77 - |
| | | 26 999,15 | 23 364,64 | 23 883,86 | 20 768,57 |
| | | | | | |
| Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 % do 16 % |
| | | | | | |
| Družinski dodatki: | | | | | |
| Gospodinjski dodatek (v % plače) | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 |
| Otroški dodatek | 421,24 | 421,24 | 421,24 | 421,24 | 421,24 |
| Dodatek za predšolsko izobraževanje | 102,90 | 102,90 | 102,90 | 102,90 | 102,90 |
| Dodatek za šolanje ali | 285,81 | 285,81 | 285,81 | 285,81 | 285,81 |
| Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve | 571,62 | 571,62 | 571,62 | 571,62 | 571,62 |
| Dodatek za predsedujoče sodnike | ni relevantno | ni relevantno | 655,76 | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Dodatek za reprezentančne stroške | 1 553,16 | 998,20 | 655,76 | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Letni potni stroški | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | povrnjeno |
| | | | | | |
| Nakazila v države članice: | | | | | |
| Dodatek za izobraževanje (10) | da | da | da | da | da |
| V % plače (10) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % plače brez korekcijskega koeficienta | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % |
| Reprezentančni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Začetek dela: | | | | | |
| Stroški nastanitve | 57 321,26 | 51 921,41 | 41 537,13 | 44 860,11 | povrnjeno |
| | | - 53 998,29 | - 46 729,28 | - 47 767,72 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prenehanje dela: | | | | | |
| Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve | 28 660,63 | 25 960,71 - | 20 768,57 - | 22 430,06 - | povrnjeno |
| | | 26 999,15 | 23 364,64 | 23 883,86 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prehod (v % plače) (11) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | ni relevantno |
| Zdravstveno zavarovanje | zajeto | zajeto | zajeto | zajeto | zajeto |
| Pokojnina (v % plače, pred davki) | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % |
| | | | | | |
| Odbitki: | | | | | |
| Davek na plačo | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Zdravstveno zavarovanje (% plače) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Posebna dajatev na plačo | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Odbitek za pokojnino | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | 10,1  % |
| Število oseb ob koncu leta | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

EUR

Upravičenost (na zaposlenega)

Upravičenost (na zaposlenega)

Kategorija 1

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 4

Kategorija 5

Kategorija 5

Osnovna plača (na mesec)

Osnovna plača (na mesec)

28 660,63

28 660,63

25 960,71 -

25 960,71 -

20 768,57 -

20 768,57 -

22 430,06 -

22 430,06 -

13 205,77 -

13 205,77 -

26 999,15

26 999,15

23 364,64

23 364,64

23 883,86

23 883,86

20 768,57

20 768,57

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 % do 16 %

0–4 % do 16 %

Družinski dodatki:

Družinski dodatki:

Gospodinjski dodatek (v % plače)

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

Otroški dodatek

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

Dodatek za predšolsko izobraževanje

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

Dodatek za šolanje ali

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

Dodatek za predsedujoče sodnike

Dodatek za predsedujoče sodnike

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

655,76

655,76

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Dodatek za reprezentančne stroške

Dodatek za reprezentančne stroške

1 553,16

1 553,16

998,20

998,20

655,76

655,76

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Letni potni stroški

Letni potni stroški

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

povrnjeno

povrnjeno

Nakazila v države članice:

Nakazila v države članice:

Dodatek za izobraževanje (10)

10

da

da

da

da

da

da

da

da

da

da

V % plače (10)

10

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% plače brez korekcijskega koeficienta

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

Reprezentančni stroški

Reprezentančni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Začetek dela:

Začetek dela:

Stroški nastanitve

57 321,26

57 321,26

51 921,41

51 921,41

41 537,13

41 537,13

44 860,11

44 860,11

povrnjeno

povrnjeno

- 53 998,29

- 53 998,29

- 46 729,28

- 46 729,28

- 47 767,72

- 47 767,72

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prenehanje dela:

Prenehanje dela:

Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve

28 660,63

28 660,63

25 960,71 -

25 960,71 -

20 768,57 -

20 768,57 -

22 430,06 -

22 430,06 -

povrnjeno

povrnjeno

26 999,15

26 999,15

23 364,64

23 364,64

23 883,86

23 883,86

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prehod (v % plače) (11)

11

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

ni relevantno

ni relevantno

Zdravstveno zavarovanje

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

Pokojnina (v % plače, pred davki)

Pokojnina (v % plače, pred davki)

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

Odbitki:

Odbitki:

Davek na plačo

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Zdravstveno zavarovanje (% plače)

Zdravstveno zavarovanje (% plače)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Posebna dajatev na plačo

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

6-7 %

Odbitek za pokojnino

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

10,1  %

10,1  %

Število oseb ob koncu leta

Število oseb ob koncu leta

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

8.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne podpisa tega zaključnega računa računovodja Komisije ni opazila nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti ji take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij, kar se odraža v predstavljenih informacijah.

9.   OBSEG KONSOLIDACIJE

A.   NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

1.   Institucije in posvetovalni organi (11)

Institucije in posvetovalni organi (11)

Evropski parlament

Evropski parlament

Evropski svet

Evropski svet

Evropska komisija

Evropska komisija

Evropsko računsko sodišče

Evropsko računsko sodišče

Sodišče Evropske unije

Sodišče Evropske unije

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski varuh človekovih pravic

Evropski varuh človekovih pravic

Evropski odbor regij

Evropski odbor regij

Svet Evropske unije

Svet Evropske unije

2.   Agencije EU (39)

Agencije EU (39)

2.1   
  Izvajalske agencije (6)

Izvajalske agencije (6)

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA)

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA)

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano (CHAFEA)

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano (CHAFEA)

Izvajalska agencija za raziskave (REA)

Izvajalska agencija za raziskave (REA)

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja (EASME)

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja (EASME)

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA)

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA)

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja (INEA)

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja (INEA)

2.2   
  Decentralizirane agencije (33)

Decentralizirane agencije (33)

Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA)

Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA)

Evropska agencija za zdravila (EMA)

Evropska agencija za zdravila (EMA)

Evropska agencija za kemikalije (ECHA)

Evropska agencija za kemikalije (ECHA)

Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE)

Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE)

Evropska agencija za okolje (EEA)

Evropska agencija za okolje (EEA)

Evropski bančni organ (EBA)

Evropski bančni organ (EBA)

Evropski azilni podporni urad (EASO)

Evropski azilni podporni urad (EASO)

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL)

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL)

Agencija za evropski GNSS (GSA)

Agencija za evropski GNSS (GSA)

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust)

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust)

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA)

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA)

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC)

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC)

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP)

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP)

Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER)

Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER)

Agencija za podporo Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (Urad BEREC)

Agencija za podporo Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (Urad BEREC)

Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA)

Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA)

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA)

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA)

Agencija Evropske unije za železnice (RAIL)

Agencija Evropske unije za železnice (RAIL)

Urad Skupnosti za rastlinske sorte (CPVO)

Urad Skupnosti za rastlinske sorte (CPVO)

Evropska agencija za nadzor ribištva (EFCA)

Evropska agencija za nadzor ribištva (EFCA)

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA)

Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA)

Evropska fundacija za usposabljanje (ETF)

Evropska fundacija za usposabljanje (ETF)

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound)

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound)

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA)

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA)

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (EUROPOL)

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (EUROPOL)

Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA)

Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA)

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA)

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA)

Prevajalski center za organe Evropske unije (CdT)

Prevajalski center za organe Evropske unije (CdT)

Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije – Fuzija za energijo

Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije – Fuzija za energijo

Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA)

Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA)

3.   Drugi nadzorovani subjekti (2)

Drugi nadzorovani subjekti (2)

Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.)

Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.)

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT)

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT)

B.   PRIDRUŽENI SUBJEKTI (1)

PRIDRUŽENI SUBJEKTI (1)

Evropski investicijski sklad (EIS)

Evropski investicijski sklad (EIS)

MANJŠI SUBJEKTI

MANJŠI SUBJEKTI

Subjekti v nadaljevanju zaradi nepomembnosti niso bili konsolidirani z uporabo kapitalske metode v konsolidiranih računovodskih izkazih EU za leto 2020:

Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (BBI)

Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (BBI)

BBI je javno-zasebno partnerstvo med EU in konzorcijem industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase (konzorcij BIC). Cilji BBI so prispevati k bolj z viri gospodarnemu in trajnostnemu nizkoogljičnemu gospodarstvu ter k povečanju gospodarske rasti in zaposlenosti z razvojem trajnostnih in konkurenčnih industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase v Evropi.

Skupno podjetje „Čisto nebo“ (Čisto nebo)

Skupno podjetje „Čisto nebo“ (Čisto nebo)

To je največji evropski raziskovalni program za razvoj inovativnih in najnaprednejših tehnologij za zmanjšanje emisij CO2, emisij plinov in ravni hrupa iz letal. Čisto nebo, ki se financira iz programa EU Obzorje 2020, prispeva h krepitvi sodelovanja evropske letalske industrije, vodilnega položaja v svetu in konkurenčnosti.

Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila (IMI)

Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila (IMI)

IMI, partnerstvo med Evropsko unijo in evropsko farmacevtsko industrijo, je največje javno-zasebno partnerstvo na področju bioloških znanosti na svetu, ki si prizadeva za izboljšanje zdravja s pospeševanjem razvoja inovativnih zdravil in dostopa bolnikov do njih, zlasti na tistih področjih, kjer medicinske ali družbene potrebe niso izpolnjene.

Skupno podjetje ECSEL (Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj)

Skupno podjetje ECSEL (Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj)

ECSEL, javno-zasebno partnerstvo na področju elektronskih komponent in sistemov, financira raziskovalne, razvojne in inovacijske projekte za vrhunsko strokovno znanje na področju elektronskih komponent in sistemov, s čimer prispeva k razvoju močne in globalno konkurenčne industrije elektronskih komponent in sistemov v Evropski uniji.

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV)

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV)

GCV je javno-zasebno partnerstvo, ki podpira raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (RTR) na področju tehnologij gorivnih celic in energije iz vodika v Evropi. Njegova cilja sta spodbuditi uvedbo teh tehnologij na trg in uresničiti potencial teh tehnologij, ki ga imajo kot instrument za doseganje nizkoogljičnega energijskega sistema.

Skupno podjetje Raziskave ATM enotnega evropskega neba (SESAR)

Skupno podjetje Raziskave ATM enotnega evropskega neba (SESAR)

SESAR je javno-zasebno partnerstvo za posodobitev evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (ATM) z usklajevanjem in združevanjem vseh ustreznih raziskovalnih in inovacijskih prizadevanj na področju ATM v EU.

Skupno podjetje Shift2Rail (Shift2Rail)

Skupno podjetje Shift2Rail (Shift2Rail)

Shift2Rail je prva evropska železniška skupna tehnološka pobuda za usmerjene raziskave in inovacije (R&I) ter tržno usmerjene rešitve s pospeševanjem vključevanja novih in naprednih tehnologij v inovativne železniške rešitve.

Skupno podjetje EuroHPC

Skupno podjetje EuroHPC

Skupno podjetje EuroHPC je skupna pobuda EU, evropskih držav in zasebnih partnerjev, namenjena razvoju vrhunske infrastrukture superračunalnikov in temu, da Evropa postane vodilna na področju visokozmogljivostnega računalništva.

Zaključni računi navedenih subjektov so javno dostopni na njihovih spletnih straneh.

POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA (35)

35

KAZALO

KAZALO

| PRORAČUNSKI REZULTAT EU | 132 |
| --- | --- |

| PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV | 133 |
| --- | --- |

| POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA | 136 |
| --- | --- |

| 1. | PRORAČUNSKI OKVIR NA RAVNI EU | 136 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020 | 136 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | PODROBNI RAZDELKI VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (PROGRAMI) | 137 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | LETNI PRORAČUN | 137 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | PRIHODKI | 139 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA | 140 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA | 141 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA EU ZA LETO 2020 | 143 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | PRIHODKI | 143 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ODHODKI | 143 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU | 145 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU | 145 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU | 146 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | VFO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL | 146 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 147 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 148 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL) | 149 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA | 150 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO VRSTAH ODOBRITEV | 151 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | VFO PODROBNO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL | 152 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 160 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 167 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | VFO PODROBNO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL) | 174 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 4.11. | VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA | 180 |
| --- | --- | --- |

4.11.

| 4.12. | VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO VRSTAH ODOBRITEV | 185 |
| --- | --- | --- |

4.12.

| 5. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA PO INSTITUCIJAH | 192 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV | 192 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 193 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 194 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA AGENCIJ | 195 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | PRORAČUNSKI PRIHODKI | 195 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH | 197 |
| --- | --- | --- |

6.2.

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Pojasnilo | 2020 | 2019 |
| a | Prihodki za zadevno proračunsko leto | 174 306 | 163 918 |
| b | Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (171 721 ) | (157 428 ) |
| c | Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1 | (2 086 ) | (1 615 ) |
| d | Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1 | 78 | 75 |
| e | Razvoj namenskih prejemkov (B) – (A) | 1 398 | (1 736 ) |
| | Neporabljene odobritve ob koncu tekočega leta (A) | 7 694 | 9 092 |
| | Neporabljene odobritve ob koncu prejšnjega leta (B) | 9 092 | 7 356 |
| f | Tečajne razlike za zadevno leto | (207) | 4 |
| | Proračunski rezultat | 1 768 | 3 217 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2020

2019

a

Prihodki za zadevno proračunsko leto

174 306

163 918

b

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(171 721 )

(157 428 )

c

Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1

(2 086 )

(1 615 )

d

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1

78

75

e

Razvoj namenskih prejemkov (B) – (A)

1 398

(1 736 )

Neporabljene odobritve ob koncu tekočega leta (A)

Neporabljene odobritve ob koncu tekočega leta (A)

7 694

7 694

9 092

9 092

Neporabljene odobritve ob koncu prejšnjega leta (B)

Neporabljene odobritve ob koncu prejšnjega leta (B)

9 092

9 092

7 356

7 356

f

Tečajne razlike za zadevno leto

(207)

4

Proračunski rezultat

Proračunski rezultat

1 768

1 768

3 217

3 217

Proračunski rezultat EU se vrne državam članicam v letu 2021 kot odbitek od njihovih obveznosti. Izračuna se v skladu s členom 1(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 608/2014 (36) o določitvi izvedbenih ukrepov za sistem virov lastnih sredstev. Več informacij je na voljo v oddelku 1.5 Izračun proračunskega rezultata.

36

| a. | Prihodki za zadevno proračunsko leto: razpredelnica 3.1 „Povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov EU“, stolpec 8 „Prihodki skupaj“. |
| --- | --- |

a.

Prihodki za zadevno proračunsko leto: razpredelnica 3.1 „Povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov EU“, stolpec 8 „Prihodki skupaj“.

| b. | Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto: razpredelnica 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“, stolpec 2 „Izvršena plačila iz končnega sprejetega proračuna“ in stolpec 4 „Izvršena plačila iz namenskih prejemkov“. |
| --- | --- |

b.

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto: razpredelnica 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“, stolpec 2 „Izvršena plačila iz končnega sprejetega proračuna“ in stolpec 4 „Izvršena plačila iz namenskih prejemkov“.

| c. | Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1: razpredelnica 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“, stolpec 7 „Samodejni prenosi“ in stolpec 8 „Prenosi na podlagi sklepa“. |
| --- | --- |

c.

Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1: razpredelnica 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“, stolpec 7 „Samodejni prenosi“ in stolpec 8 „Prenosi na podlagi sklepa“.

| d. | Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1: pri tem se upoštevajo znesek prenesenih odobritev plačil (samodejno in na podlagi sklepa) ob koncu prejšnjega leta in „izvršena plačila iz prenosov“ za tekoče leto kot v stolpcu 3 razpredelnice 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“. |
| --- | --- |

d.

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1: pri tem se upoštevajo znesek prenesenih odobritev plačil (samodejno in na podlagi sklepa) ob koncu prejšnjega leta in „izvršena plačila iz prenosov“ za tekoče leto kot v stolpcu 3 razpredelnice 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“.

| e. | Gibanje skupnih odobritev namenskih prejemkov ob koncu leta: pri tem se izračuna razlika med zneskom odobritev namenskih prejemkov ob koncu prejšnjega leta (plus) in zneskom odobritev namenskih prejemkov ob koncu tekočega leta (kot v stolpcu 9 razpredelnice 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“ – minus), da se dobi neto razlika namenskih prejemkov v tekočem letu. |
| --- | --- |

e.

Gibanje skupnih odobritev namenskih prejemkov ob koncu leta: pri tem se izračuna razlika med zneskom odobritev namenskih prejemkov ob koncu prejšnjega leta (plus) in zneskom odobritev namenskih prejemkov ob koncu tekočega leta (kot v stolpcu 9 razpredelnice 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“ – minus), da se dobi neto razlika namenskih prejemkov v tekočem letu.

| f. | Tečajne razlike vključujejo realizirane in nerealizirane tečajne razlike. |
| --- | --- |

f.

Tečajne razlike vključujejo realizirane in nerealizirane tečajne razlike.

PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

Proračunski prihodki

Proračunski prihodki

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki |
| 1 | Lastna sredstva | 151 638 | 159 832 | 162 382 | 160 141 |
| | 11 – Prelevmani na sladkor | — | — | 0 | 0 |
| | 12 – Carine | 22 157 | 18 507 | 22 107 | 19 867 |
| | 13 – DDV | 18 945 | 17 344 | 17 191 | 17 191 |
| | 14 – BND | 110 536 | 123 980 | 122 944 | 122 944 |
| | 15 – Popravek proračunskih neravnovesij | — | — | 147 | 147 |
| | 16 – Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko | — | — | (8) | (8) |
| 3 | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | — | 2 102 | 3 173 | 3 167 |
| 4 | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | 1 651 | 1 651 | 1 629 | 1 615 |
| 5 | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 15 | 15 | 645 | 592 |
| 6 | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije | 130 | 130 | 8 866 | 8 156 |
| 7 | Zamudne obresti in globe | 115 | 361 | 17 027 | 629 |
| 8 | Najemanje in dajanje posojil | 2 | 2 | — | — |
| 9 | Razni prihodki | 15 | 15 | 12 | 6 |
| Skupaj | 153 566 | 164 108 | 193 735 | 174 306 |

(v milijonih EUR)

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

1

Lastna sredstva

151 638

159 832

162 382

160 141

11 – Prelevmani na sladkor

11 – Prelevmani na sladkor

—

—

—

—

0

0

0

0

12 – Carine

12 – Carine

22 157

22 157

18 507

18 507

22 107

22 107

19 867

19 867

13 – DDV

13 – DDV

18 945

18 945

17 344

17 344

17 191

17 191

17 191

17 191

14 – BND

14 – BND

110 536

110 536

123 980

123 980

122 944

122 944

122 944

122 944

15 – Popravek proračunskih neravnovesij

15 – Popravek proračunskih neravnovesij

—

—

—

—

147

147

147

147

16 – Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko

16 – Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko

—

—

—

—

(8)

(8)

(8)

(8)

3

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

—

2 102

3 173

3 167

4

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1 651

1 651

1 629

1 615

5

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

15

15

645

592

6

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

130

130

8 866

8 156

7

Zamudne obresti in globe

115

361

17 027

629

8

Najemanje in dajanje posojil

2

2

—

—

9

Razni prihodki

15

15

12

6

Skupaj

Skupaj

153 566

153 566

164 108

164 108

193 735

193 735

174 306

174 306

Proračunski odhodki: obveznosti po razdelkih večletnega finančnega okvira

Proračunski odhodki: obveznosti po razdelkih večletnega finančnega okvira

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Skupaj odobritve skupaj | Prevzete obveznosti |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 83 931 | 83 918 | 90 870 | 89 563 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 25 285 | 25 273 | 30 287 | 29 315 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 58 646 | 58 646 | 60 582 | 60 248 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 59 907 | 59 956 | 62 730 | 60 823 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 43 410 | 43 459 | 44 855 | 44 315 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 3 729 | 7 152 | 8 152 | 7 702 |
| 4 | Evropa v svetu | 10 262 | 11 350 | 12 240 | 11 950 |
| 5 | Uprava | 10 272 | 10 271 | 11 108 | 10 548 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 226 | 4 225 | 4 667 | 4 319 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 588 | 1 236 | 1 306 | 1 108 |
| O | Sklad za inovacije | — | — | 1 337 | 5 |
| Skupaj | 168 688 | 173 884 | 187 742 | 181 699 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Skupaj odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

1

Pametna in vključujoča rast

83 931

83 918

90 870

89 563

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

25 285

25 285

25 273

25 273

30 287

30 287

29 315

29 315

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

58 646

58 646

58 646

58 646

60 582

60 582

60 248

60 248

2

Trajnostna rast: naravni viri

59 907

59 956

62 730

60 823

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 410

43 410

43 459

43 459

44 855

44 855

44 315

44 315

3

Varnost in državljanstvo

3 729

7 152

8 152

7 702

4

Evropa v svetu

10 262

11 350

12 240

11 950

5

Uprava

10 272

10 271

11 108

10 548

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 226

4 226

4 225

4 225

4 667

4 667

4 319

4 319

6

Nadomestila

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

588

1 236

1 306

1 108

O

Sklad za inovacije

—

—

1 337

5

Skupaj

Skupaj

168 688

168 688

173 884

173 884

187 742

187 742

181 699

181 699

Proračunski odhodki: plačila po razdelkih večletnega finančnega okvira

Proračunski odhodki: plačila po razdelkih večletnega finančnega okvira

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Skupaj odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 72 354 | 77 278 | 88 334 | 83 541 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 22 308 | 21 753 | 28 726 | 24 057 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 50 046 | 55 525 | 59 607 | 59 484 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 57 904 | 58 772 | 61 448 | 60 595 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 43 380 | 43 419 | 45 018 | 44 456 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 3 685 | 6 293 | 7 331 | 6 333 |
| 4 | Evropa v svetu | 8 929 | 10 386 | 11 928 | 11 412 |
| 5 | Uprava | 10 275 | 10 273 | 11 941 | 10 319 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 226 | 4 225 | 5 168 | 4 134 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 419 | 1 106 | 1 128 | 1 108 |
| O | Sklad za inovacije | — | — | 1 337 | 1 |
| Skupaj | 153 566 | 164 108 | 183 446 | 173 310 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Skupaj odobritve skupaj

Izvršena plačila

1

1

Pametna in vključujoča rast

Pametna in vključujoča rast

72 354

72 354

77 278

77 278

88 334

88 334

83 541

83 541

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

22 308

22 308

21 753

21 753

28 726

28 726

24 057

24 057

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

50 046

50 046

55 525

55 525

59 607

59 607

59 484

59 484

2

2

Trajnostna rast: naravni viri

Trajnostna rast: naravni viri

57 904

57 904

58 772

58 772

61 448

61 448

60 595

60 595

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 380

43 380

43 419

43 419

45 018

45 018

44 456

44 456

3

Varnost in državljanstvo

3 685

6 293

7 331

6 333

4

Evropa v svetu

8 929

10 386

11 928

11 412

5

5

Uprava

Uprava

10 275

10 275

10 273

10 273

11 941

11 941

10 319

10 319

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 226

4 226

4 225

4 225

5 168

5 168

4 134

4 134

6

Nadomestila

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

419

1 106

1 128

1 108

O

Sklad za inovacije

—

—

1 337

1

Skupaj

Skupaj

153 566

153 566

164 108

164 108

183 446

183 446

173 310

173 310

POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

1.   PRORAČUNSKI OKVIR NA RAVNI EU

Proračunsko računovodstvo se vodi v skladu s finančno uredbo. Splošni proračun je instrument, s katerim se vsako leto določijo in odobrijo prihodki in odhodki Unije v okviru zgornjih meja in drugih določb večletnega finančnega okvira v skladu z zakonodajnimi akti o večletnih programih, sprejetih v tem okviru.

1.1.   VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020

VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Skupaj |
| 1. | Pametna in vključujoča rast |

(v milijonih EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Skupaj

1.

Pametna in vključujoča rast

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurenčnost za rast in delovna mesta |
| --- | --- |

1.a

Konkurenčnost za rast in delovna mesta

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija |
| --- | --- |

1.b

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Trajnostna rast: naravni viri |
| --- | --- |

2.

Trajnostna rast: naravni viri

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

43 881

43 881

43 888

43 888

307 998

307 998

| 3. | Varnost in državljanstvo |
| --- | --- |

3.

Varnost in državljanstvo

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Evropa v svetu |
| --- | --- |

4.

Evropa v svetu

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Uprava |
| --- | --- |

5.

Uprava

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Nadomestila |
| --- | --- |

6.

Nadomestila

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negativna rezerva |
| --- | --- |

8.

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Posebni instrumenti |
| --- | --- |

9.

Posebni instrumenti

—

—

—

—

—

—

—

—

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Odobritve plačil skupaj

Odobritve plačil skupaj

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

126 492

126 492

154 355

154 355

166 709

166 709

172 420

172 420

1 027 151

1 027 151

V zgornji razpredelnici so prikazane zgornje meje večletnega finančnega okvira v tekočih cenah. Proračunsko leto 2020 je bilo zadnje leto v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020. Skupna zgornja meja za odobritve za prevzem obveznosti za leto 2020 je bila 168 797 milijonov EUR, kar ustreza 0,99 % BND EU, medtem ko je bila temu ustrezna zgornja meja odobritev plačil 172 420 milijonov EUR ali 1,01 % BND EU.

Za večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 je bil dosežen dogovor o določbah o prožnosti. To vključuje možnost prenosa neporabljene razlike (v skladu z omejitvami, določenimi z uredbo) do zgornjih mej za plačila v naslednja leta prek skupne razlike do zgornje meje za plačila v okviru tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira za naslednje leto. Zato so bila neporabljena sredstva iz leta 2016 (13 991 milijonov EUR v tekočih cenah), leta 2017 (16 414 milijonov EUR v tekočih cenah) in leta 2018 (210 milijonov EUR od izračunanih 11 386 milijonov EUR zaradi omejitve) prenesena v obdobje 2018–2020, zgornje meje za obdobje 2016–2020 pa so bile ustrezno prilagojene. Komisija je 15. maja 2019 sprejela sporočilo o tehnični prilagoditvi finančnega okvira za leto 2020 v skladu z gibanjem BND (ESR 2010) (COM(2019) 310).

Podrobne informacije o različnih razdelkih večletnega finančnega okvira so navedene v nadaljevanju. Struktura in vsebina razdelkov se bosta v naslednjem večletnem finančnem okviru bistveno spremenili.

Razdelek 1 – Pametna in vključujoča rast

Razdelek 1 – Pametna in vključujoča rast

Ta razdelek je razdeljen na dva ločena, a medsebojno povezana dela.

| 1a | Konkurenčnost za rast in delovna mesta, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, Instrument za povezovanje Evrope, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike. |
| --- | --- |

1a

Konkurenčnost za rast in delovna mesta, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, Instrument za povezovanje Evrope, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike.

| 1b | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

1b

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja.

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

Razdelek 2 vključuje skupno kmetijsko in ribiško politiko ter okoljske ukrepe, zlasti program Life+.

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Razdelek 3 odraža vse večji pomen področij, na katerih so bile EU dodeljene posebne naloge – pravosodje in notranje zadeve, varovanje meja, politika priseljevanja in azila, javno zdravje in varstvo potrošnikov, kultura, mladi, informacije in dialog z državljani.

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Razdelek 4 zajema vse zunanje ukrepe, vključno z razvojnim sodelovanjem, humanitarno pomočjo ter instrumenti za predpristopno pomoč in sosedstvo. ERS ostaja zunaj proračuna EU in ni del večletnega finančnega okvira.

Razdelek 5 – Uprava

Razdelek 5 – Uprava

Ta razdelek krije upravne odhodke za vse institucije, pokojnine in evropske šole. Za vse druge institucije razen Komisije pomenijo ti stroški vse njihove odhodke.

Razdelek 6 – Nadomestila

Razdelek 6 – Nadomestila

V skladu s političnim dogovorom, da nove države članice ne postanejo neto plačnice v proračun ob samem začetku svojega članstva, so v tem razdelku predvidena nadomestila. Ta znesek je na razpolago za prenose novim državam članicam, da bi se uravnotežili njihovi proračunski prejemki in prispevki.

Razdelek 9 – Posebni instrumenti

Razdelek 9 – Posebni instrumenti

Mehanizmi prilagodljivosti EU omogočajo, da uporabi potrebna sredstva za odzivanje na nepredvidene dogodke, kot so krizne in izredne razmere. Njihovo področje uporabe, dodelitev finančnih sredstev in načini delovanja so določeni v uredbi o večletnem finančnem okviru in medinstitucionalnem sporazumu. Ta zagotavljata, da se proračunska sredstva lahko odzivajo na spreminjajoče se prednostne naloge, tako da se vsak euro porabi tam, kjer je najbolj potreben. Večina mehanizmov prilagodljivosti je zato zunaj večletnega finančnega okvira, uporabljena sredstva pa lahko presegajo zgornje meje odhodkov.

Večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 bo znašal 1 074 milijard EUR za EU-27 v cenah iz leta 2018, vključno z vključitvijo Evropskega razvojnega sklada (ERS). Skupaj z instrumentom za okrevanje Next Generation EU v višini 750 milijard EUR bo EU omogočil, da bo v prihodnjih letih zagotovila doslej največje financiranje v višini 1,8 bilijona EUR za podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 in podporo dolgoročnim prednostnim nalogam EU na različnih področjih politike.

1.2.   PODROBNI RAZDELKI VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (PROGRAMI)

PODROBNI RAZDELKI VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (PROGRAMI)

Razdelki večletnega finančnega okvira so dodatno razčlenjeni na podrobne razdelke, ki ustrezajo glavnim programom porabe sredstev (npr. Obzorje 2020, Erasmus+ itd.). Osnovne pravne podlage za izvrševanje proračuna se sprejmejo na tej programski ravni. Programi so struktura, ki se običajno uporablja za poročanje o izvrševanju in rezultatih. Razpredelnice po programih so na voljo v poročilih o izvrševanju proračuna (glej razpredelnice 4.7–4.12 v nadaljevanju).

4.7–4.12

1.3.   LETNI PRORAČUN

LETNI PRORAČUN

Postopek sprejemanja proračuna je določen v členu 314 Pogodbe o delovanju EU. V spodnjem diagramu so predstavljeni roki in koraki za sprejetje proračuna.

Image 12

Struktura proračuna za Komisijo vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo zgolj upravne odobritve. Poleg tega sta v proračunu dve vrsti odobritev: nediferencirane in diferencirane. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Diferencirana sredstva se uporabljajo za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po upravljanju večletnih poslov. Diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil:

| — | odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt, |
| --- | --- |

—

odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt,

odobritve za prevzem obveznosti:

| — | odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih. |
| --- | --- |

—

odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih.

odobritve plačil:

V zaključnem računu so vrste financiranja združene v dve glavni postavki:

| — | končno sprejete proračunske odobritve ter |
| --- | --- |

—

končno sprejete proračunske odobritve ter

| — | dodatne odobritve, ki vsebujejo:






  — | prenose iz prejšnjega leta (finančna uredba omogoča nekaj primerov prenosa neporabljenih zneskov iz prejšnjega leta v tekoče leto) in |
| --- | --- | --- |

—

dodatne odobritve, ki vsebujejo:

—

prenose iz prejšnjega leta (finančna uredba omogoča nekaj primerov prenosa neporabljenih zneskov iz prejšnjega leta v tekoče leto) in

| — | namenske prejemke, ki izhajajo iz povračil, prispevkov tretjih oseb/držav v programe EU in dela, opravljenega za tretje osebe; ti se pripišejo neposredno ustreznim proračunskim vrsticam za odhodke in tvorijo tretji steber financiranja. |
| --- | --- |

—

namenske prejemke, ki izhajajo iz povračil, prispevkov tretjih oseb/držav v programe EU in dela, opravljenega za tretje osebe; ti se pripišejo neposredno ustreznim proračunskim vrsticam za odhodke in tvorijo tretji steber financiranja.

Vse vrste financiranja skupaj tvorijo razpoložljive odobritve.

1.4.   PRIHODKI

PRIHODKI

1.4.1.   
  Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

Velika večina prihodkov prihaja iz lastnih sredstev, ki zajemajo naslednje kategorije:

| (1) | Tradicionalna lastna sredstva (TLS): predstavljajo približno 14 % prihodkov iz lastnih sredstev. Kar zadeva točki (2) in (3), se ta odstotek nanaša na obdobje večletnega finančnega okvira 2014–2020. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS): predstavljajo približno 14 % prihodkov iz lastnih sredstev. Kar zadeva točki (2) in (3), se ta odstotek nanaša na obdobje večletnega finančnega okvira 2014–2020.

| (2) | Sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV): predstavljajo približno 13 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(2)

Sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV): predstavljajo približno 13 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (3) | Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND): predstavljajo približno 73 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND): predstavljajo približno 73 % prihodkov iz lastnih sredstev.

Lastna sredstva se dodeljujejo v skladu s pravili iz Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev EU (v nadaljnjem besedilu: SLS iz leta 2014). Ta sklep je začel veljati 1. oktobra 2016 in se je uporabljal retroaktivno od 1. januarja 2014.

Skupni znesek lastnih sredstev, dodeljenih Uniji za pokrivanje letnih odobrenih sredstev za plačila, ne sme presegati 1,20 % vsote BND vseh držav članic.

Z začetkom novega večletnega finančnega okvira je Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 (37) z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (sklep o virih lastnih sredstev iz leta 2020), potem ko so ga ratificirale vse države članice, začel veljati s 1. januarjem 2021 in retroaktivno od 1. junija 2021 nadomestil sedanji sklep o virih lastnih sredstev.

37

1.4.2.   
  Tradicionalna lastna sredstva (TLS)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS)

TLS sestavljajo carine (obračunane na uvoz iz tretjih držav), ki se zaračunajo gospodarskim subjektom in jih v imenu EU pobirajo države članice. Vendar države članice obdržijo 20 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Vsi ugotovljeni zneski tradicionalnih lastnih sredstev se morajo knjižiti na enega od računov, ki jih vodijo pristojni organi:

| — | na navadni račun iz člena 6(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014: vsi izterjani ali zajamčeni zneski, |
| --- | --- |

—

na navadni račun iz člena 6(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014: vsi izterjani ali zajamčeni zneski,

| — | na ločene račune, prav tako določene v navedenem členu: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo. |
| --- | --- |

—

na ločene račune, prav tako določene v navedenem členu: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo.

Tradicionalna lastna sredstva morajo države članice vknjižiti na račun Komisije pri njeni zakladnici ali nacionalni centralni banki najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost ugotovljena (ali izterjana, v primeru ločenega računa).

1.4.3.   
  Davek na dodano vrednost (DDV)

Davek na dodano vrednost (DDV)

Davek na dodano vrednost (DDV) se zaračunava od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene v skladu s pravili EU. Vendar je osnova za DDV omejena na 50 % BND posamezne države članice. Enotna uporabljena stopnja DDV znaša 0,30 %, razen za Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko, za katere velja znižana stopnja 0,15 %.

1.4.4.   
  Bruto nacionalni dohodek (BND)

Bruto nacionalni dohodek (BND)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili EU, se zaračuna enak odstotni delež.

Sredstva iz naslova DDV in BND se določijo na podlagi napovedi ustreznih osnov, oblikovanih ob pripravi predloga proračuna. Te napovedi se pozneje med zadevnim proračunskim letom pregledajo in posodobijo s spremembo proračuna. Pozitivne ali negativne razlike med zneski, ki jih dolgujejo države članice glede na dejanske osnove, in zneski, ki so bili dejansko plačani na osnovi (revidiranih) napovedi, Komisija vpokliče od držav članic za prvi delovni dan junija v drugem letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Popravki dejanskih osnov DDV in BND so še vedno mogoči v naslednjih štirih letih, če ni izdan pridržek. Te pridržke je treba obravnavati kot morebitne terjatve do držav članic za negotove zneske, saj njihovega finančnega vpliva ni mogoče natančno oceniti. Ko se lahko določi natančni znesek, se vpokličejo ustrezna sredstva iz naslova DDV in BND v zvezi s saldi DDV in BND ali posameznimi zahtevki za plačilo.

1.4.5.   
  Popravek za Združeno kraljestvo

Popravek za Združeno kraljestvo

Mehanizem popravka proračunskega neravnovesja v dobro Združenega kraljestva (z zmanjšanjem njihovih plačil lastnih sredstev ob povečanju plačil drugih držav članic) je uvedel Evropski svet v Fontainebleauju (junija 1984). Nemčija, Avstrija, Švedska in Nizozemska so bile upravičene do znižanja zneska za financiranje popravka za Združeno kraljestvo (omejeno na eno četrtino njihovega običajnega deleža). Popravek za Združeno kraljestvo in z njim povezane sheme financiranja so se z njegovim izstopom iz EU iztekli konec leta 2020.

1.4.6.   
  Bruto znižanje

Bruto znižanje

Evropski svet je na zasedanju 7. in 8. februarja 2013 sklenil, da bi moralo za Dansko, Nizozemsko in Švedsko veljati bruto znižanje njihovih letnih prispevkov na osnovi BND za obdobje 2014–2020 in da bo za Avstrijo veljalo bruto znižanje le za obdobje 2014–2016. Letna znižanja so naslednja: za Dansko 130 milijonov EUR, Nizozemsko 695 milijonov EUR in Švedsko 185 milijonov EUR. V obdobju 2021–2027 bo bruto znižanje letnih prispevkov iz naslova BND odobreno za Avstrijo, Dansko, Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko.

1.5.   IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Proračunski rezultat EU se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

Vknjiženi zneski lastnih sredstev so zneski, knjiženi med letom na račune, ki so jih vlade držav članic odprle v imenu Komisije. V primeru presežka prihodki obsegajo tudi proračunski rezultat za preteklo proračunsko leto. Drugi prihodki se vknjižijo v zaključni račun na podlagi med letom dejansko prejetih zneskov.

Za namen izračuna proračunskega rezultata za zadevno leto odhodki obsegajo plačila na podlagi odobritev za zadevno leto in vse odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto. Plačila na podlagi odobritev za zadevno leto pomenijo plačila, ki jih računovodja izvede do 31. decembra zadevnega proračunskega leta. Za EKJS se upoštevajo plačila, ki so jih izvedle države članice med 16. oktobrom leta N – 1 in 15. oktobrom leta N, če je bil računovodja uradno obveščen o ustrezni obveznosti in plačilnem nalogu do 31. januarja leta N + 1. Za odhodke EKJS se lahko po kontrolah v državah članicah sprejme sklep o skladnosti.

Proračunski rezultat vsebuje dva elementa: rezultat EU in rezultat udeležbe držav Efte, ki spadajo v Evropski gospodarski prostor (EGP). V skladu s členom 1(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 608/2014 o določitvi izvedbenih ukrepov za sistem virov lastnih sredstev je ta rezultat razlika med:

| — | skupnimi prihodki, prejetimi za zadevno proračunsko leto, ter |
| --- | --- |

—

skupnimi prihodki, prejetimi za zadevno proračunsko leto, ter

| — | skupnimi plačili na podlagi odobritev za tekoče leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto. |
| --- | --- |

—

skupnimi plačili na podlagi odobritev za tekoče leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto.

Tako dobljenemu znesku se prišteje ali se od njega odšteje naslednje:

| — | čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta, |
| --- | --- |

—

čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta,

| — | razvoj namenskih prejemkov ter |
| --- | --- |

—

razvoj namenskih prejemkov ter

| — | neto pozitivne ali negativne tečajne razlike, zajete med letom. |
| --- | --- |

—

neto pozitivne ali negativne tečajne razlike, zajete med letom.

Odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, v zvezi s prispevki tretjih oseb in delom zanje, ki se po definiciji nikoli ne razveljavijo, so vključene kot dodatne odobritve za zadevno proračunsko leto. To pojasnjuje razliko med prenosi iz prejšnjega leta v poročilih o izvrševanju proračuna za leto N in prenosi v naslednje leto v poročilih o izvrševanju proračuna za leto N – 1. Ponovno razpoložljive odobritve za prevzem obveznosti po vračilu plačil se ne upoštevajo pri izračunu proračunskega rezultata.

Prenesene odobritve plačil vključujejo samodejne prenose in prenose na podlagi sklepa. Pri razveljavljenih neporabljenih odobritvah plačil, prenesenih iz prejšnjega leta, so zajete razveljavljene odobritve, ki so bile prenesene samodejno in na podlagi sklepa.

1.6.   USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | 57 416 | 4 796 |
| Prihodki | | |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (1 295 ) | (6 193 ) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 3 886 | 8 656 |
| Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) | (48 762 ) | 3 341 |
| | (46 171 ) | 5 804 |
| Odhodki | | |
| Vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 8 258 | 8 394 |
| Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu | (457) | (3 832 ) |
| Čisti učinek predhodnega financiranja | (17 547 ) | (10 981 ) |
| Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto | (2 268 ) | (3 532 ) |
| Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil | 3 248 | 1 924 |
| Gibanje rezervacij | 3 873 | 3 801 |
| Drugo | (4 441 ) | (3 076 ) |
| | (9 334 ) | (7 304 ) |
| Poslovni izid agencij in ESPJ v l. | (142) | (79) |
| PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO | 1 768 | 3 217 |

v milijonih EUR

2020

2019

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

57 416

57 416

4 796

4 796

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(1 295 )

(1 295 )

(6 193 )

(6 193 )

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

3 886

3 886

8 656

8 656

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

(48 762 )

(48 762 )

3 341

3 341

(46 171 )

(46 171 )

5 804

5 804

Odhodki

Odhodki

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

8 258

8 258

8 394

8 394

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

(457)

(457)

(3 832 )

(3 832 )

Čisti učinek predhodnega financiranja

Čisti učinek predhodnega financiranja

(17 547 )

(17 547 )

(10 981 )

(10 981 )

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

(2 268 )

(2 268 )

(3 532 )

(3 532 )

Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil

Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil

3 248

3 248

1 924

1 924

Gibanje rezervacij

Gibanje rezervacij

3 873

3 873

3 801

3 801

Drugo

Drugo

(4 441 )

(4 441 )

(3 076 )

(3 076 )

(9 334 )

(9 334 )

(7 304 )

(7 304 )

Poslovni izid agencij in ESPJ v l.

Poslovni izid agencij in ESPJ v l.

(142)

(142)

(79)

(79)

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

1 768

1 768

3 217

3 217

Poslovni izid za zadevno leto se v skladu s finančno uredbo izračuna po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka (računovodska pravila EU), proračunski rezultat pa na podlagi pravil prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker poslovni izid in proračunski rezultat zajemata iste povezane transakcije – izjema so drugi (neproračunski) viri prihodkov in odhodkov agencij in ESPJ v likvidaciji, ki so vključeni samo v poslovni izid (glej pojasnilo 6) – uskladitev poslovnega izida za zadevno leto s proračunskim rezultatom za zadevno leto služi kot koristno preverjanje skladnosti.

6

Uskladitvene postavke – prihodki

Uskladitvene postavke – prihodki

Dejanski proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Zato je treba pri uskladitvi upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Prehodno nezaračunane prihodke sestavljajo predvsem prehodno nezaračunani prihodki, povezani z izstopom Združenega kraljestva iz EU, Sklad za inovacije, finančni popravki, lastna sredstva, obresti in dividende. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke iz prejšnjega leta.

Uskladitvene postavke – odhodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev EU, vendar jih še niso prijavili Komisiji. Upošteva se samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za razveljavljene vnaprej vračunane odhodke iz prejšnjega leta. Plačila, izvedena v tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih, so del proračunskih odhodkov tekočega leta, zato jih je treba pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Čisti učinek predhodnega financiranja je kombinacija (1) novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih kot proračunski odhodki zadevnega leta, ter (2) obračuna predhodnega financiranja na podlagi upravičenih stroškov, sprejetih v tekočem letu. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnega dogodka, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Poleg plačil na podlagi odobritev za zadevno leto je treba v izračunu proračunskega rezultata za zadevno leto upoštevati tudi odobritve za zadevno leto, ki se prenesejo v naslednje leto (v skladu s členom 1(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 608/2014). Enako velja za proračunska plačila, izvedena v tekočem letu iz prenosov iz preteklih let, in za razveljavljene neporabljene odobritve plačil.

Gibanje rezervacij se nanaša na ocene ob koncu leta v računovodskih izkazih (zlasti za prejemke zaposlenih), ki ne vplivajo na proračunsko računovodstvo. Drugi uskladitveni zneski obsegajo različne elemente, kot so amortizacija sredstev, pridobitve sredstev, plačilo kapitalskih zakupnin in finančne udeležbe, ki se v proračunskem računovodstvu in računovodstvu na podlagi nastanka poslovnega dogodka obravnavajo različno.

Uskladitvena postavka – poslovni izid agencij in ESPJ v likvidaciji

Uskladitvena postavka – poslovni izid agencij in ESPJ v likvidaciji

Proračunski rezultat za leto je nekonsolidiran znesek in ne vključuje drugih (neproračunskih) virov prihodkov in odhodkov konsolidiranih agencij ter ESPJ v l. (glej pojasnilo 6). Za uskladitev poslovnega izida za leto – konsolidirani znesek, ki vključuje te zneske – s proračunskim rezultatom za leto je celoten konsolidirani poslovni izid za leto agencij in ESPJ v l. predstavljen kot uskladitvena postavka.

6

2.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA EU ZA LETO 2020

2.1.   PRIHODKI

PRIHODKI

V prvotnem sprejetem proračunu EU, ki ga je predsednik Evropskega parlamenta podpisal 27. novembra 2019, so odobritve plačil znašale 153 566 milijonov EUR, z lastnimi sredstvi pa naj bi se financiralo 151 638 milijonov EUR. Ocene prihodkov in odhodkov v prvotnem proračunu se med proračunskim letom navadno spreminjajo, te prilagoditve pa so predstavljene v spremembah proračuna. Popravki lastnih sredstev iz naslova BND zagotavljajo, da se v proračunu predvideni prihodki natanko ujemajo s predvidenimi odhodki. V skladu z načelom uravnoteženosti morajo biti proračunski prihodki in odhodki (odobritve plačil) namreč uravnoteženi.

Leta 2020 je bilo sprejetih devet sprememb proračuna. Ob upoštevanju teh sprememb so končni sprejeti prihodki v proračunu za leto 2020 znašali 164 108 milijonov EUR, skupni znesek, ki je bil financiran z lastnimi sredstvi, pa je znašal 159 832 milijonov EUR. Glavni dejavnik povečanja prispevkov držav članic v letu 2020 je bilo povečanje odobritev plačil (10 542 milijonov EUR).

Kar zadeva rezultat pri lastnih sredstvih, so zbrana tradicionalna lastna sredstva skoraj popolnoma ustrezala napovedanim zneskom.

Končna plačila držav članic iz naslova DDV in BND so bila prav tako blizu končne proračunske ocene. Razlike med napovedanimi in dejansko vplačanimi zneski so posledica razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna, in veljavnimi tečaji v času, ko so države članice, ki niso članice EMU, dejansko izvedle plačila.

Za salda DDV in BND so pravila določena v členu 10b uredbe o dajanju lastnih sredstev na razpolago (Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014). Postopek ne vključuje spremembe proračuna, zato Komisija zahtevke za plačilo neto zneskov predloži državam članicam neposredno. Zaradi tega sistema pobota je učinek na proračun EU blizu nič.

Naslov „prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi EU“ se nanaša predvsem na prihodke iz finančnih popravkov (skladi ESI, EKJS in EKSRP), sodelovanje tretjih držav v raziskovalnih programih, potrditev obračunov v zvezi s kmetijskimi skladi ter druge prispevke in nadomestila za programe/dejavnosti EU. Pomemben del tega zneska so namenski prejemki, ki običajno povzročijo vnos dodatnih odobritev na strani odhodkov.

Prihodki od glob se nanašajo predvsem na globe na področju konkurence.

2.2.   ODHODKI

ODHODKI

Proračun EU ima pomembno vlogo pri podpori izvajanju politik in prednostnih nalog Unije. Kljub omejenim sredstvom, ki predstavljajo približno 2 % celotne javne porabe v Uniji, dopolnjuje nacionalne proračune in je jasno usmerjen v naložbe in dodano vrednost. Je ključno orodje v širokem naboru politik in regulativnih instrumentov na evropski ravni, o katerih so se dogovorile vse države članice EU, preoblikovanih v večletni finančni okvir, ki vsebuje različne programe in najvišje zgornje meje odhodkov.

Proračun EU za leto 2020, ki je bil sprejet 27. novembra 2019, potrjuje, da EU usmerja denar tja, kjer obstajajo potrebe. Leta 2020 je bil največji del proračuna EU namenjen spodbujanju trajnostne rasti in zmanjšanju gospodarskih vrzeli med regijami, spodbujanju ustvarjanja delovnih mest, boju proti podnebnim spremembam in odpravi socialno-ekonomskih posledic pandemije COVID-19 v EU ter zagotavljanju pomoči tretjim državam.

Leto 2020 je bilo zadnje leto večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, zato je Komisija uporabila vse preostale možnosti za mobilizacijo dodatnih sredstev, da bi se okrepili ukrepi, povezani s COVID-19, po celotnem proračunu in da bi se državam članicam zagotovila podpora z dodatno likvidnostjo. Njegovo izvrševanje se je natančno spremljalo in upravljalo, zato so se skoraj vse odobritve praktično izvedle v celoti.

Odobritve za prevzem obveznosti, določene v končnem sprejetem proračunu, so znašale 173,9 milijarde EUR (4,6 % več kot v proračunu za leto 2019), odobritve plačil pa 164,1 milijarde EUR (10,5 % več), kar ustreza 1,00 % oziroma 0,90 % bruto nacionalnega dohodka (BND) EU.

V letu 2020 so vsi razdelki dosegli visoko stopnjo izvrševanja. Leta 2020 je bilo izvrševanje za vse vrste odobritev (proračun, prenosi iz prejšnjega leta in namenski prejemki) 97-odstotno za obveznosti in 94-odstotno za plačila. Stopnje izvrševanja brez namenskih prejemkov so pokazale popolno izvrševanje v letu 2020 (99,5 % pri odobritvah za prevzem obveznosti in 98,5 % pri odobritvah plačil).

Neporavnane obveznosti (včasih imenovane tudi RAL, tj. reste à liquider), ki so zneski, za katere so bile prevzete obveznosti, vendar še niso bili plačani, so konec leta 2020 znašale 303,2 milijarde EUR. Glede na razliko med predvidenimi odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil (9,8 milijarde EUR) v dokončno sprejetem proračunu in ob upoštevanju dejstva, da je povečanje neporavnanih obveznosti nekaj običajnega, se je pričakovalo povečanje glede na raven iz leta 2019, saj se odobritve za prevzem obveznosti vsako leto povečajo, kot je predvideno v večletnem finančnem okviru. Neporavnane obveznosti so se v primerjavi z letom 2019 povečale za 5,5 milijarde EUR.

3.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

3.1.   POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Naslov | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Iz prenesenih za tekoče leto | Iz prenesenih upravičenosti | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1 | Lastna sredstva | 151 638 | 159 832 | 160 092 | 2 291 | 162 382 | 160 086 | 55 | 160 141 | 100 % | 2 241 |
| 3 | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | — | 2 102 | 3 167 | 7 | 3 173 | 3 167 | 0 | 3 167 | 151 % | 7 |
| 4 | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | 1 651 | 1 651 | 1 619 | 10 | 1 629 | 1 606 | 9 | 1 615 | 98 % | 14 |
| 5 | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 15 | 15 | 600 | 44 | 645 | 569 | 23 | 592 | 3 933  % | 53 |
| 6 | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije | 130 | 130 | 7 321 | 1 545 | 8 866 | 6 881 | 1 275 | 8 156 | 6 273  % | 711 |
| 7 | Zamudne obresti in globe | 115 | 361 | 1 078 | 15 949 | 17 027 | 159 | 470 | 629 | 174 % | 16 398 |
| 8 | Najemanje in dajanje posojil | 2 | 2 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Razni prihodki | 15 | 15 | 6 | 7 | 12 | 5 | 1 | 6 | 39 % | 7 |
| Skupaj | 153 566 | 164 108 | 173 882 | 19 853 | 193 735 | 172 472 | 1 834 | 174 306 | 106 % | 19 429 |

(v milijonih EUR)

Naslov

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Iz prenesenih za tekoče leto

Iz prenesenih upravičenosti

Skupaj

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1

Lastna sredstva

151 638

159 832

160 092

2 291

162 382

160 086

55

160 141

100 %

2 241

3

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

—

2 102

3 167

7

3 173

3 167

0

3 167

151 %

7

4

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1 651

1 651

1 619

10

1 629

1 606

9

1 615

98 %

14

5

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

15

15

600

44

645

569

23

592

3 933  %

53

6

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

130

130

7 321

1 545

8 866

6 881

1 275

8 156

6 273  %

711

7

Zamudne obresti in globe

115

361

1 078

15 949

17 027

159

470

629

174 %

16 398

8

Najemanje in dajanje posojil

2

2

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Razni prihodki

15

15

6

7

12

5

1

6

39 %

7

Skupaj

Skupaj

153 566

153 566

164 108

164 108

173 882

173 882

19 853

19 853

193 735

193 735

172 472

172 472

1 834

1 834

174 306

174 306

106 %

106 %

19 429

19 429

4.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU

4.1.   VFO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

VFO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj | Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj |
| Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 83 931 | (12) | 83 918 | 520 | 6 431 | 90 870 | 72 354 | 4 925 | 77 278 | 151 | 10 904 | 88 334 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 25 285 | (12) | 25 273 | 3 | 5 012 | 30 287 | 22 308 | (555) | 21 753 | 139 | 6 835 | 28 726 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 58 646 | — | 58 646 | 518 | 1 419 | 60 582 | 50 046 | 5 479 | 55 525 | 13 | 4 069 | 59 607 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 59 907 | 49 | 59 956 | 467 | 2 308 | 62 730 | 57 904 | 867 | 58 772 | 677 | 1 999 | 61 448 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 43 410 | 49 | 43 459 | 467 | 929 | 44 855 | 43 380 | 39 | 43 419 | 670 | 929 | 45 018 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 3 729 | 3 423 | 7 152 | — | 1 000 | 8 152 | 3 685 | 2 607 | 6 293 | 9 | 1 030 | 7 331 |
| 4 | Evropa v svetu | 10 262 | 1 089 | 11 350 | 47 | 843 | 12 240 | 8 929 | 1 457 | 10 386 | 38 | 1 503 | 11 928 |
| 5 | Uprava | 10 272 | (1) | 10 271 | — | 837 | 11 108 | 10 275 | (2) | 10 273 | 828 | 839 | 11 941 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 226 | (1) | 4 225 | | 442 | 4 667 | 4 226 | (1) | 4 225 | 499 | 443 | 5 168 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 588 | 649 | 1 236 | 49 | 21 | 1 306 | 419 | 688 | 1 106 | 1 | 21 | 1 128 |
| O | Sklad za inovacije | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Skupaj | 168 688 | 5 196 | 173 884 | 1 083 | 12 775 | 187 742 | 153 566 | 10 542 | 164 108 | 1 704 | 17 634 | 183 446 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Pametna in vključujoča rast

83 931

(12)

83 918

520

6 431

90 870

72 354

4 925

77 278

151

10 904

88 334

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

25 285

25 285

(12)

(12)

25 273

25 273

3

3

5 012

5 012

30 287

30 287

22 308

22 308

(555)

(555)

21 753

21 753

139

139

6 835

6 835

28 726

28 726

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

58 646

58 646

—

—

58 646

58 646

518

518

1 419

1 419

60 582

60 582

50 046

50 046

5 479

5 479

55 525

55 525

13

13

4 069

4 069

59 607

59 607

2

Trajnostna rast: naravni viri

59 907

49

59 956

467

2 308

62 730

57 904

867

58 772

677

1 999

61 448

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 410

43 410

49

49

43 459

43 459

467

467

929

929

44 855

44 855

43 380

43 380

39

39

43 419

43 419

670

670

929

929

45 018

45 018

3

Varnost in državljanstvo

3 729

3 423

7 152

—

1 000

8 152

3 685

2 607

6 293

9

1 030

7 331

4

Evropa v svetu

10 262

1 089

11 350

47

843

12 240

8 929

1 457

10 386

38

1 503

11 928

5

Uprava

10 272

(1)

10 271

—

837

11 108

10 275

(2)

10 273

828

839

11 941

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 226

4 226

(1)

(1)

4 225

4 225

442

442

4 667

4 667

4 226

4 226

(1)

(1)

4 225

4 225

499

499

443

443

5 168

5 168

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

588

649

1 236

49

21

1 306

419

688

1 106

1

21

1 128

O

Sklad za inovacije

—

—

—

—

1 337

1 337

—

—

—

—

1 337

1 337

Skupaj

Skupaj

168 688

168 688

5 196

5 196

173 884

173 884

1 083

1 083

12 775

12 775

187 742

187 742

153 566

153 566

10 542

10 542

164 108

164 108

1 704

1 704

17 634

17 634

183 446

183 446

4.2.   VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Skupaj odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2021 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Namenski prejemki | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 90 870 | 83 890 | 520 | 5 152 | 89 563 | 99 % | 1 219 | 22 | 1 241 | 6 | — | 59 | 65 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 30 287 | 25 254 | 3 | 4 058 | 29 315 | 97 % | 954 | 14 | 967 | 5 | — | 0 | 5 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 60 582 | 58 636 | 518 | 1 095 | 60 248 | 99 % | 265 | 8 | 274 | 1 | — | 59 | 60 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 62 730 | 59 475 | 463 | 886 | 60 823 | 97 % | 445 | 475 | 920 | 6 | 4 | 976 | 986 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 44 855 | 42 979 | 463 | 873 | 44 315 | 99 % | 56 | 475 | 531 | 5 | 4 | 0 | 9 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 8 152 | 7 152 | — | 550 | 7 702 | 94 % | 450 | — | 450 | 1 | — | 0 | 1 |
| 4 | Evropa v svetu | 12 240 | 11 349 | 47 | 555 | 11 950 | 98 % | 288 | — | 288 | 1 | — | 0 | 2 |
| 5 | Uprava | 11 108 | 10 009 | — | 540 | 10 548 | 95 % | 291 | 85 | 376 | 178 | — | 6 | 184 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 667 | 4 024 | | 294 | 4 319 | 93 % | 142 | 85 | 226 | 116 | 0 | 6 | 122 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 1 306 | 1 059 | 49 | — | 1 108 | 85 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| O | Sklad za inovacije | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Skupaj | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Skupaj odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2021

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Namenski prejemki

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Pametna in vključujoča rast

90 870

83 890

520

5 152

89 563

99 %

1 219

22

1 241

6

—

59

65

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

30 287

30 287

25 254

25 254

3

3

4 058

4 058

29 315

29 315

97 %

97 %

954

954

14

14

967

967

5

5

—

0

0

5

5

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

60 582

60 582

58 636

58 636

518

518

1 095

1 095

60 248

60 248

99 %

99 %

265

265

8

8

274

274

1

1

—

59

59

60

60

2

Trajnostna rast: naravni viri

62 730

59 475

463

886

60 823

97 %

445

475

920

6

4

976

986

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

44 855

44 855

42 979

42 979

463

463

873

873

44 315

44 315

99 %

99 %

56

56

475

475

531

531

5

5

4

4

0

0

9

9

3

Varnost in državljanstvo

8 152

7 152

—

550

7 702

94 %

450

—

450

1

—

0

1

4

Evropa v svetu

12 240

11 349

47

555

11 950

98 %

288

—

288

1

—

0

2

5

Uprava

11 108

10 009

—

540

10 548

95 %

291

85

376

178

—

6

184

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 667

4 667

4 024

4 024

294

294

4 319

4 319

93 %

93 %

142

142

85

85

226

226

116

116

0

0

6

6

122

122

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

1 306

1 059

49

—

1 108

85 %

13

—

13

177

—

8

185

O

Sklad za inovacije

1 337

—

—

5

5

0 %

1 332

—

1 332

—

—

—

—

Skupaj

Skupaj

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

4.3.   VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Skupaj odobritve skupaj | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2021 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 88 334 | 77 097 | 129 | 6 316 | 83 541 | 95 % | 149 | 12 | 4 579 | 4 740 | 21 | 23 | 9 | 53 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 28 726 | 21 587 | 118 | 2 352 | 24 057 | 84 % | 134 | 12 | 4 474 | 4 620 | 19 | 21 | 9 | 49 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 59 607 | 55 509 | 11 | 3 964 | 59 484 | 100 % | 15 | — | 105 | 120 | 1 | 2 | 0 | 4 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 61 448 | 58 263 | 670 | 1 662 | 60 595 | 99 % | 24 | 475 | 338 | 837 | 9 | 6 | 0 | 16 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 45 018 | 42 919 | 664 | 873 | 44 456 | 99 % | 18 | 475 | 56 | 548 | 8 | 6 | 0 | 14 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 7 331 | 5 896 | 7 | 430 | 6 333 | 86 % | 11 | 381 | 600 | 991 | 5 | 2 | 0 | 7 |
| 4 | Evropa v svetu | 11 928 | 10 328 | 35 | 1 049 | 11 412 | 96 % | 37 | 17 | 454 | 508 | 4 | 4 | 1 | 8 |
| 5 | Uprava | 11 941 | 9 111 | 748 | 460 | 10 319 | 86 % | 895 | 85 | 375 | 1 355 | 182 | 80 | 5 | 266 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 5 168 | 3 435 | 440 | 258 | 4 134 | 80 % | 585 | 85 | 182 | 852 | 120 | 59 | 3 | 182 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 1 128 | 1 106 | 0 | 2 | 1 108 | 98 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| O | Sklad za inovacije | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Skupaj | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Skupaj odobritve skupaj

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2021

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Pametna in vključujoča rast

88 334

77 097

129

6 316

83 541

95 %

149

12

4 579

4 740

21

23

9

53

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

28 726

28 726

21 587

21 587

118

118

2 352

2 352

24 057

24 057

84 %

84 %

134

134

12

12

4 474

4 474

4 620

4 620

19

19

21

21

9

9

49

49

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

59 607

59 607

55 509

55 509

11

11

3 964

3 964

59 484

59 484

100 %

100 %

15

15

—

105

105

120

120

1

1

2

2

0

0

4

4

2

Trajnostna rast: naravni viri

61 448

58 263

670

1 662

60 595

99 %

24

475

338

837

9

6

0

16

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

45 018

45 018

42 919

42 919

664

664

873

873

44 456

44 456

99 %

99 %

18

18

475

475

56

56

548

548

8

8

6

6

0

0

14

14

3

Varnost in državljanstvo

7 331

5 896

7

430

6 333

86 %

11

381

600

991

5

2

0

7

4

Evropa v svetu

11 928

10 328

35

1 049

11 412

96 %

37

17

454

508

4

4

1

8

5

Uprava

11 941

9 111

748

460

10 319

86 %

895

85

375

1 355

182

80

5

266

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

5 168

5 168

3 435

3 435

440

440

258

258

4 134

4 134

80 %

80 %

585

585

85

85

182

182

852

852

120

120

59

59

3

3

182

182

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

1 128

1 106

0

2

1 108

98 %

0

—

13

13

0

0

6

6

O

Sklad za inovacije

1 337

—

—

1

1

0 %

—

—

1 336

1 336

—

—

—

—

Skupaj

Skupaj

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

4.4.   VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za tekoče leto | Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/ revalorizacije/ razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 220 627 | (1 875 ) | (71 673 ) | 147 079 | 89 563 | (11 868 ) | (6) | 77 689 | 224 769 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 40 300 | (954) | (14 384 ) | 24 962 | 29 315 | (9 673 ) | (5) | 19 636 | 44 598 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 180 327 | (921) | (57 289 ) | 122 117 | 60 248 | (2 195 ) | (0) | 58 053 | 180 170 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 40 876 | (122) | (15 695 ) | 25 058 | 60 823 | (44 900 ) | — | 15 923 | 40 982 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 432 | (5) | (262) | 165 | 44 315 | (44 193 ) | — | 122 | 286 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 6 183 | (119) | (2 225 ) | 3 839 | 7 702 | (4 108 ) | — | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Evropa v svetu | 29 154 | (672) | (7 862 ) | 20 620 | 11 950 | (3 550 ) | (1) | 8 400 | 29 020 |
| 5 | Uprava | 854 | (92) | (757) | 5 | 10 548 | (9 563 ) | (0) | 985 | 990 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 511 | (70) | (440) | 2 | 4 319 | (3 694 ) | 0 | 625 | 627 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 1 | (0) | (0) | — | 1 108 | (1 108 ) | — | 0 | 0 |
| O | Sklad za inovacije | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Skupaj | 297 695 | (2 881 ) | (98 213 ) | 196 601 | 181 699 | (75 096 ) | (7) | 106 596 | 303 197 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za tekoče leto

Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/ revalorizacije/ razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Pametna in vključujoča rast

220 627

(1 875 )

(71 673 )

147 079

89 563

(11 868 )

(6)

77 689

224 769

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

40 300

40 300

(954)

(954)

(14 384 )

(14 384 )

24 962

24 962

29 315

29 315

(9 673 )

(9 673 )

(5)

(5)

19 636

19 636

44 598

44 598

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

180 327

180 327

(921)

(921)

(57 289 )

(57 289 )

122 117

122 117

60 248

60 248

(2 195 )

(2 195 )

(0)

(0)

58 053

58 053

180 170

180 170

2

Trajnostna rast: naravni viri

40 876

(122)

(15 695 )

25 058

60 823

(44 900 )

—

15 923

40 982

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

432

432

(5)

(5)

(262)

(262)

165

165

44 315

44 315

(44 193 )

(44 193 )

—

122

122

286

286

3

Varnost in državljanstvo

6 183

(119)

(2 225 )

3 839

7 702

(4 108 )

—

3 594

7 433

4

Evropa v svetu

29 154

(672)

(7 862 )

20 620

11 950

(3 550 )

(1)

8 400

29 020

5

Uprava

854

(92)

(757)

5

10 548

(9 563 )

(0)

985

990

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

511

511

(70)

(70)

(440)

(440)

2

2

4 319

4 319

(3 694 )

(3 694 )

0

0

625

625

627

627

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

1

(0)

(0)

—

1 108

(1 108 )

—

0

0

O

Sklad za inovacije

—

—

—

—

5

(1)

—

4

4

Skupaj

Skupaj

297 695

297 695

(2 881 )

(2 881 )

(98 213 )

(98 213 )

196 601

196 601

181 699

181 699

(75 096 )

(75 096 )

(7)

(7)

106 596

106 596

303 197

303 197

4.5.   VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | < 2014 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Skupaj |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 3 347 | 878 | 1 741 | 4 079 | 21 655 | 46 203 | 68 942 | 77 924 | 224 769 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 683 | 570 | 903 | 1 748 | 3 530 | 6 544 | 10 749 | 19 871 | 44 598 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 2 664 | 308 | 838 | 2 330 | 18 125 | 39 659 | 58 193 | 58 053 | 180 170 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 120 | 271 | 1 286 | 1 209 | 2 388 | 7 633 | 12 142 | 15 934 | 40 982 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | — | — | — | 1 | 9 | 44 | 110 | 122 | 286 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 24 | 9 | 34 | 231 | 637 | 1 251 | 1 652 | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Evropa v svetu | 1 339 | 607 | 1 140 | 2 122 | 3 351 | 4 733 | 7 304 | 8 423 | 29 020 |
| 5 | Uprava | — | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 987 | 990 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 627 | 627 |
| 9 | Posebni instrumenti | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| O | Sklad za inovacije | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Skupaj | 4 830 | 1 765 | 4 201 | 7 640 | 28 030 | 59 820 | 90 044 | 106 867 | 303 197 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

< 2014

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Skupaj

1

Pametna in vključujoča rast

3 347

878

1 741

4 079

21 655

46 203

68 942

77 924

224 769

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

683

683

570

570

903

903

1 748

1 748

3 530

3 530

6 544

6 544

10 749

10 749

19 871

19 871

44 598

44 598

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

2 664

2 664

308

308

838

838

2 330

2 330

18 125

18 125

39 659

39 659

58 193

58 193

58 053

58 053

180 170

180 170

2

Trajnostna rast: naravni viri

120

271

1 286

1 209

2 388

7 633

12 142

15 934

40 982

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

—

—

—

—

1

1

9

9

44

44

110

110

122

122

286

286

3

Varnost in državljanstvo

24

9

34

231

637

1 251

1 652

3 594

7 433

4

Evropa v svetu

1 339

607

1 140

2 122

3 351

4 733

7 304

8 423

29 020

5

Uprava

—

—

—

—

0

0

3

987

990

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

627

627

627

627

9

Posebni instrumenti

—

—

—

—

—

—

0

0

0

O

Sklad za inovacije

—

—

—

—

—

—

—

4

4

Skupaj

Skupaj

4 830

4 830

1 765

1 765

4 201

4 201

7 640

7 640

28 030

28 030

59 820

59 820

90 044

90 044

106 867

106 867

303 197

303 197

Sestava nove Komisije je vključevala notranjo reorganizacijo služb. Prerazporeditev povezanih transakcij je privedla do prenosa neporavnanega zneska med letoma. Skupni znesek neporavnanih obveznosti ostaja nespremenjen.

4.6.   VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO VRSTAH ODOBRITEV

VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO VRSTAH ODOBRITEV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Postavka | Iz proračunskih odobritev | Iz odobritev namenskih prejemkov | Neporavnane obveznosti ob koncu leta 2020 skupaj |
| Obveznosti, prenesene iz leta 2019 | Prilagoditve | Prevzete obveznosti | Izvršena plačila | Zneski za poravnavo | Obveznosti, prenesene iz leta 2019 | Prilagoditve | Prevzete obveznosti | Izvršena plačila | Zneski za poravnavo |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=1+2+3-4 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=6+7+8-9 | 11=5+10 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 195 138 | (1 648 ) | 84 411 | 81 035 | 196 865 | 25 490 | (232) | 5 152 | 2 506 | 27 904 | 224 769 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 37 087 | (736) | 25 257 | 21 846 | 39 762 | 3 213 | (223) | 4 058 | 2 212 | 4 837 | 44 598 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 158 051 | (912) | 59 154 | 59 190 | 157 103 | 22 277 | (10) | 1 095 | 294 | 23 067 | 180 170 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 40 451 | (122) | 59 937 | 59 707 | 40 559 | 425 | (0) | 886 | 888 | 423 | 40 982 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 431 | (5) | 43 441 | 43 582 | 286 | 1 | — | 873 | 874 | — | 286 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 6 004 | (118) | 7 152 | 5 919 | 7 119 | 179 | (2) | 550 | 414 | 314 | 7 433 |
| 4 | Evropa v svetu | 27 633 | (627) | 11 395 | 10 468 | 27 933 | 1 521 | (46) | 555 | 943 | 1 087 | 29 020 |
| 5 | Uprava | 761 | (41) | 10 009 | 9 818 | 910 | 93 | (51) | 540 | 502 | 80 | 990 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 464 | (22) | 4 024 | 3 875 | 591 | 47 | (47) | 294 | 258 | 36 | 627 |
| 9 | Posebni instrumenti | 1 | (0) | 1 108 | 1 108 | 0 | | | | | | 0 |
| O | Sklad za inovacije | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Skupaj | 269 987 | (2 557 ) | 174 012 | 168 056 | 273 386 | 27 708 | (330) | 7 688 | 5 254 | 29 811 | 303 197 |

(v milijonih EUR)

Postavka

Iz proračunskih odobritev

Iz odobritev namenskih prejemkov

Neporavnane obveznosti ob koncu leta 2020 skupaj

Obveznosti, prenesene iz leta 2019

Prilagoditve

Prevzete obveznosti

Izvršena plačila

Zneski za poravnavo

Obveznosti, prenesene iz leta 2019

Prilagoditve

Prevzete obveznosti

Izvršena plačila

Zneski za poravnavo

1

2

3

4

5=1+2+3-4

6

7

8

9

10=6+7+8-9

11=5+10

1

Pametna in vključujoča rast

195 138

(1 648 )

84 411

81 035

196 865

25 490

(232)

5 152

2 506

27 904

224 769

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

37 087

37 087

(736)

(736)

25 257

25 257

21 846

21 846

39 762

39 762

3 213

3 213

(223)

(223)

4 058

4 058

2 212

2 212

4 837

4 837

44 598

44 598

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

158 051

158 051

(912)

(912)

59 154

59 154

59 190

59 190

157 103

157 103

22 277

22 277

(10)

(10)

1 095

1 095

294

294

23 067

23 067

180 170

180 170

2

Trajnostna rast: naravni viri

40 451

(122)

59 937

59 707

40 559

425

(0)

886

888

423

40 982

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

431

431

(5)

(5)

43 441

43 441

43 582

43 582

286

286

1

1

—

873

873

874

874

—

286

286

3

Varnost in državljanstvo

6 004

(118)

7 152

5 919

7 119

179

(2)

550

414

314

7 433

4

Evropa v svetu

27 633

(627)

11 395

10 468

27 933

1 521

(46)

555

943

1 087

29 020

5

Uprava

761

(41)

10 009

9 818

910

93

(51)

540

502

80

990

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

464

464

(22)

(22)

4 024

4 024

3 875

3 875

591

591

47

47

(47)

(47)

294

294

258

258

36

36

627

627

9

Posebni instrumenti

1

(0)

1 108

1 108

0

0

O

Sklad za inovacije

—

—

—

—

—

5

1

4

4

Skupaj

Skupaj

269 987

269 987

(2 557 )

(2 557 )

174 012

174 012

168 056

168 056

273 386

273 386

27 708

27 708

(330)

(330)

7 688

7 688

5 254

5 254

29 811

29 811

303 197

303 197

4.7.   VFO PODROBNO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

VFO PODROBNO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

| v milijonih EUR |
| --- |
| Program | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj | Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj |
| Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 173 | — | 173 | — | 157 | 329 | 1 105 | (2) | 1 103 | — | 184 | 1 287 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 1 207 | — | 1 207 | — | 121 | 1 328 | 954 | 19 | 973 | 2 | 272 | 1 247 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 365 | 2 | 367 | — | 46 | 412 | 639 | (0) | 638 | 0 | 46 | 684 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 647 | 0 | 647 | — | 16 | 663 | 552 | 1 | 553 | 2 | 14 | 569 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | 166 | — | 166 | — | 11 | 177 | 154 | (27) | 126 | 3 | 15 | 144 |
| | Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP) | 255 | — | 255 | — | 0 | 255 | 201 | (24) | 177 | 2 | 0 | 178 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 147 | — | 147 | — | — | 147 | 171 | (54) | 117 | — | — | 117 |
| | Obzorje 2020 | 13 486 | (0) | 13 486 | — | 3 233 | 16 719 | 11 796 | (181) | 11 615 | 79 | 4 776 | 16 470 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 398 | 0 | 398 | 3 | 92 | 492 | 417 | (71) | 346 | 36 | 137 | 519 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 418 | (0) | 418 | — | 41 | 460 | 386 | 102 | 488 | 2 | 60 | 549 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 2 885 | — | 2 885 | — | 678 | 3 563 | 2 739 | 9 | 2 748 | 7 | 787 | 3 543 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 117 | — | 117 | — | 61 | 178 | 105 | (6) | 99 | 1 | 81 | 181 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 133 | (0) | 133 | — | 12 | 145 | 124 | 21 | 145 | 0 | 15 | 160 |
| | IPE – energetika | 1 281 | — | 1 281 | — | 6 | 1 287 | 420 | (29) | 390 | 1 | 8 | 399 |
| | IPE – promet | 2 579 | 1 | 2 580 | — | 22 | 2 602 | 1 477 | (251) | 1 225 | 2 | 23 | 1 250 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 210 | — | 210 | — | 6 | 216 | 208 | 33 | 240 | 0 | 6 | 246 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | — | — | — | — | 2 | 2 | 60 | (29) | 31 | — | 2 | 33 |
| | Decentralizirane agencije | 400 | (14) | 386 | — | 24 | 410 | 401 | (24) | 377 | — | 24 | 401 |
| | Drugi ukrepi in programi | 196 | (1) | 196 | — | 477 | 673 | 185 | (9) | 175 | 1 | 380 | 557 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 85 | (1) | 85 | — | 1 | 85 | 95 | (29) | 65 | — | 1 | 66 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 136 | 0 | 136 | — | 8 | 144 | 122 | 1 | 122 | — | 4 | 127 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 28 762 | (4) | 28 758 | 389 | 687 | 29 834 | 25 414 | 2 948 | 28 362 | — | 1 629 | 29 990 |
| | Regije v prehodu | 5 964 | 83 | 6 047 | 50 | 50 | 6 147 | 4 777 | 204 | 4 981 | — | 117 | 5 097 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 8 822 | 1 757 | 10 580 | 51 | 390 | 11 021 | 7 698 | 999 | 8 697 | — | 737 | 9 434 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 236 | — | 236 | 0 | — | 236 | 202 | 98 | 300 | — | 19 | 319 |
| | Kohezijski sklad | 10 065 | (1 827 ) | 8 237 | 2 | 177 | 8 416 | 8 300 | 589 | 8 889 | — | 1 276 | 10 165 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 2 012 | — | 2 012 | — | 10 | 2 023 | 1 285 | 231 | 1 516 | — | 155 | 1 671 |
| | Tehnična pomoč | 274 | 5 | 279 | — | 5 | 284 | 231 | (14) | 217 | 13 | 5 | 235 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 579 | — | 579 | — | 1 | 580 | 411 | 108 | 520 | 0 | 3 | 522 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 145 | (14) | 131 | 25 | 96 | 252 | 603 | (64) | 539 | — | 126 | 665 |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 1 781 | — | 1 781 | — | 4 | 1 784 | 1 113 | 388 | 1 502 | — | 4 | 1 506 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 6 | — | 6 | — | 0 | 6 | 12 | (8) | 4 | — | 0 | 4 |
| Razdelek 1 VFO skupaj | 83 931 | (12) | 83 918 | 520 | 6 431 | 90 870 | 72 354 | 4 925 | 77 278 | 151 | 10 904 | 88 334 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 43 410 | 49 | 43 459 | 467 | 929 | 44 855 | 43 380 | 39 | 43 419 | 670 | 929 | 45 018 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 14 709 | — | 14 709 | — | 1 163 | 15 871 | 13 141 | 799 | 13 940 | 2 | 910 | 14 852 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 960 | (0) | 960 | — | 205 | 1 165 | 770 | (8) | 762 | 1 | 151 | 913 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 148 | — | 148 | — | — | 148 | 143 | 2 | 144 | — | — | 144 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 590 | — | 590 | — | 3 | 593 | 383 | 46 | 429 | 4 | 2 | 435 |
| | Decentralizirane agencije | 68 | — | 68 | — | 7 | 75 | 68 | — | 68 | — | 7 | 75 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 23 | — | 23 | — | 0 | 23 | 20 | (11) | 9 | — | 0 | 9 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 2 VFO skupaj | 59 907 | 49 | 59 956 | 467 | 2 308 | 62 730 | 57 904 | 867 | 58 772 | 677 | 1 999 | 61 448 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 949 | 441 | 1 389 | — | 16 | 1 406 | 953 | 171 | 1 123 | 1 | 17 | 1 142 |
| | Potrošniki | 30 | — | 30 | — | 1 | 31 | 28 | 2 | 30 | 1 | 1 | 31 |
| | Ustvarjalna Evropa | 252 | 0 | 252 | — | 13 | 265 | 215 | (16) | 200 | 2 | 15 | 216 |
| | Nujna pomoč v Uniji | — | 2 700 | 2 700 | — | 750 | 3 450 | — | 2 610 | 2 610 | 0 | 750 | 3 360 |
| | Sklad za notranjo varnost | 501 | 28 | 528 | — | 126 | 655 | 670 | (217) | 454 | 1 | 161 | 616 |
| | Informacijski sistemi | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Pravosodje | 47 | (0) | 47 | — | 1 | 47 | 43 | 11 | 54 | 0 | 1 | 55 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 70 | 0 | 70 | — | 2 | 72 | 71 | 7 | 77 | 0 | 2 | 80 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 141 | 370 | 511 | — | 15 | 526 | 62 | 132 | 194 | — | 9 | 203 |
| | Evropa za državljane | 31 | 7 | 38 | — | 0 | 38 | 29 | (4) | 25 | 0 | 0 | 26 |
| | Hrana in krma | 279 | (31) | 247 | — | 4 | 251 | 245 | (11) | 233 | 1 | 2 | 237 |
| | Zdravje | 70 | 3 | 73 | — | 3 | 75 | 64 | (3) | 61 | 1 | 3 | 65 |
| | Decentralizirane agencije | 1 233 | (94) | 1 139 | — | 67 | 1 206 | 1 184 | (56) | 1 128 | — | 67 | 1 195 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 23 | — | 23 | — | 0 | 23 | 16 | (5) | 11 | — | 0 | 11 |
| | Posebni ukrepi | 106 | (0) | 106 | — | 2 | 108 | 105 | (13) | 92 | 1 | 2 | 94 |
| Razdelek 3 VFO skupaj | 3 729 | 3 423 | 7 152 | — | 1 000 | 8 152 | 3 685 | 2 607 | 6 293 | 9 | 1 030 | 7 331 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 1 571 | 38 | 1 609 | — | 249 | 1 858 | 1 432 | 264 | 1 696 | 6 | 448 | 2 150 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 20 | (20) | 0 | — | — | 0 | 27 | (12) | 15 | — | — | 15 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 233 | — | 233 | — | 7 | 240 | 233 | — | 233 | — | 7 | 240 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 19 | 66 | 85 | — | 4 | 89 | 16 | 22 | 37 | — | 3 | 40 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 21 | (17) | 4 | — | 1 | 4 | 19 | (14) | 5 | — | 1 | 5 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 25 | — | 25 | — | 80 | 105 | 25 | — | 25 | — | 174 | 199 |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 2 671 | 174 | 2 845 | — | 64 | 2 909 | 1 966 | 639 | 2 605 | 6 | 70 | 2 681 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 3 272 | (67) | 3 206 | — | 88 | 3 294 | 2 797 | 168 | 2 965 | 13 | 134 | 3 112 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 162 | 2 | 164 | — | 8 | 172 | 133 | (2) | 131 | 0 | 8 | 140 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 196 | (24) | 172 | — | 7 | 179 | 175 | (24) | 151 | 3 | 7 | 161 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 394 | 15 | 408 | — | 5 | 413 | 350 | 30 | 379 | 3 | 6 | 389 |
| | Humanitarna pomoč | 1 102 | 936 | 2 038 | 46 | 20 | 2 103 | 1 207 | 407 | 1 614 | 6 | 336 | 1 956 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 352 | (16) | 336 | — | 66 | 402 | 329 | 5 | 334 | 0 | 64 | 399 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 33 | — | 33 | — | 0 | 33 | 33 | (17) | 16 | 1 | 0 | 16 |
| | Decentralizirane agencije | 21 | — | 21 | — | 0 | 21 | 21 | (1) | 20 | — | 0 | 21 |
| | Drugi ukrepi in programi | 85 | (2) | 83 | — | 244 | 327 | 86 | 1 | 87 | 0 | 244 | 331 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 4 | (4) | — | 1 | 0 | 1 | 3 | (0) | 3 | — | 0 | 3 |
| | Posebni ukrepi | 81 | 7 | 88 | — | 1 | 88 | 78 | (10) | 68 | — | 1 | 69 |
| Razdelek 4 VFO skupaj | 10 262 | 1 089 | 11 350 | 47 | 843 | 12 240 | 8 929 | 1 457 | 10 386 | 38 | 1 503 | 11 928 |
| 5 | Pokojnine | 2 123 | (19) | 2 104 | — | 0 | 2 104 | 2 123 | (19) | 2 104 | — | 0 | 2 104 |
| | Evropske šole | 192 | (9) | 183 | — | 17 | 200 | 192 | (9) | 183 | 0 | 17 | 201 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | — | — | — | — | — | — | 3 | 0 | 3 | 0 | — | 4 |
| | Upravni odhodki Komisije | 3 731 | 28 | 3 759 | — | 378 | 4 137 | 3 731 | 26 | 3 757 | 328 | 379 | 4 464 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 4 226 | (1) | 4 225 | 0 | 442 | 4 667 | 4 226 | (1) | 4 225 | 499 | 443 | 5 168 |
| Razdelek 5 VFO skupaj | 10 272 | (1) | 10 271 | — | 837 | 11 108 | 10 275 | (2) | 10 273 | 828 | 839 | 11 941 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | 359 | (359) | — | — | — | — | 359 | (359) | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 179 | — | 179 | — | 21 | 200 | 10 | (10) | 0 | 1 | 21 | 22 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | 50 | 1 007 | 1 057 | 49 | — | 1 106 | 50 | 1 056 | 1 106 | — | — | 1 106 |
| Razdelek 9 VFO skupaj | 588 | 649 | 1 236 | 49 | 21 | 1 306 | 419 | 688 | 1 106 | 1 | 21 | 1 128 |
| O | Sklad za inovacije | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Razdelek O VFO skupaj | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Skupaj | 168 688 | 5 196 | 173 884 | 1 083 | 12 775 | 187 742 | 153 566 | 10 542 | 164 108 | 1 704 | 17 634 | 183 446 |

v milijonih EUR

Program

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

173

—

173

—

157

329

1 105

(2)

1 103

—

184

1 287

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

1 207

—

1 207

—

121

1 328

954

19

973

2

272

1 247

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

365

2

367

—

46

412

639

(0)

638

0

46

684

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

647

0

647

—

16

663

552

1

553

2

14

569

Evropska solidarnostna enota (ESC)

166

—

166

—

11

177

154

(27)

126

3

15

144

Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP)

255

—

255

—

0

255

201

(24)

177

2

0

178

Jedrska varnost in razgradnja

147

—

147

—

—

147

171

(54)

117

—

—

117

Obzorje 2020

13 486

(0)

13 486

—

3 233

16 719

11 796

(181)

11 615

79

4 776

16 470

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

398

0

398

3

92

492

417

(71)

346

36

137

519

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

418

(0)

418

—

41

460

386

102

488

2

60

549

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

2 885

—

2 885

—

678

3 563

2 739

9

2 748

7

787

3 543

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

117

—

117

—

61

178

105

(6)

99

1

81

181

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

133

(0)

133

—

12

145

124

21

145

0

15

160

IPE – energetika

1 281

—

1 281

—

6

1 287

420

(29)

390

1

8

399

IPE – promet

2 579

1

2 580

—

22

2 602

1 477

(251)

1 225

2

23

1 250

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

210

—

210

—

6

216

208

33

240

0

6

246

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

—

—

—

—

2

2

60

(29)

31

—

2

33

Decentralizirane agencije

400

(14)

386

—

24

410

401

(24)

377

—

24

401

Drugi ukrepi in programi

196

(1)

196

—

477

673

185

(9)

175

1

380

557

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

85

(1)

85

—

1

85

95

(29)

65

—

1

66

Posebne pristojnosti Komisije

136

0

136

—

8

144

122

1

122

—

4

127

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

28 762

(4)

28 758

389

687

29 834

25 414

2 948

28 362

—

1 629

29 990

Regije v prehodu

5 964

83

6 047

50

50

6 147

4 777

204

4 981

—

117

5 097

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

8 822

1 757

10 580

51

390

11 021

7 698

999

8 697

—

737

9 434

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

236

—

236

0

—

236

202

98

300

—

19

319

Kohezijski sklad

10 065

(1 827 )

8 237

2

177

8 416

8 300

589

8 889

—

1 276

10 165

Evropsko teritorialno sodelovanje

2 012

—

2 012

—

10

2 023

1 285

231

1 516

—

155

1 671

Tehnična pomoč

274

5

279

—

5

284

231

(14)

217

13

5

235

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

579

—

579

—

1

580

411

108

520

0

3

522

Pobuda za zaposlovanje mladih

145

(14)

131

25

96

252

603

(64)

539

—

126

665

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

1 781

—

1 781

—

4

1 784

1 113

388

1 502

—

4

1 506

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

6

—

6

—

0

6

12

(8)

4

—

0

4

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

83 931

83 931

(12)

(12)

83 918

83 918

520

520

6 431

6 431

90 870

90 870

72 354

72 354

4 925

4 925

77 278

77 278

151

151

10 904

10 904

88 334

88 334

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

43 410

49

43 459

467

929

44 855

43 380

39

43 419

670

929

45 018

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

14 709

—

14 709

—

1 163

15 871

13 141

799

13 940

2

910

14 852

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

960

(0)

960

—

205

1 165

770

(8)

762

1

151

913

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

148

—

148

—

—

148

143

2

144

—

—

144

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

590

—

590

—

3

593

383

46

429

4

2

435

Decentralizirane agencije

68

—

68

—

7

75

68

—

68

—

7

75

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

23

—

23

—

0

23

20

(11)

9

—

0

9

Posebni ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

59 907

59 907

49

49

59 956

59 956

467

467

2 308

2 308

62 730

62 730

57 904

57 904

867

867

58 772

58 772

677

677

1 999

1 999

61 448

61 448

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

949

441

1 389

—

16

1 406

953

171

1 123

1

17

1 142

Potrošniki

30

—

30

—

1

31

28

2

30

1

1

31

Ustvarjalna Evropa

252

0

252

—

13

265

215

(16)

200

2

15

216

Nujna pomoč v Uniji

—

2 700

2 700

—

750

3 450

—

2 610

2 610

0

750

3 360

Sklad za notranjo varnost

501

28

528

—

126

655

670

(217)

454

1

161

616

Informacijski sistemi

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

0

0

Pravosodje

47

(0)

47

—

1

47

43

11

54

0

1

55

Pravice, enakost in državljanstvo

70

0

70

—

2

72

71

7

77

0

2

80

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

141

370

511

—

15

526

62

132

194

—

9

203

Evropa za državljane

31

7

38

—

0

38

29

(4)

25

0

0

26

Hrana in krma

279

(31)

247

—

4

251

245

(11)

233

1

2

237

Zdravje

70

3

73

—

3

75

64

(3)

61

1

3

65

Decentralizirane agencije

1 233

(94)

1 139

—

67

1 206

1 184

(56)

1 128

—

67

1 195

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

23

—

23

—

0

23

16

(5)

11

—

0

11

Posebni ukrepi

106

(0)

106

—

2

108

105

(13)

92

1

2

94

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

3 729

3 729

3 423

3 423

7 152

7 152

—

—

1 000

1 000

8 152

8 152

3 685

3 685

2 607

2 607

6 293

6 293

9

9

1 030

1 030

7 331

7 331

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

1 571

38

1 609

—

249

1 858

1 432

264

1 696

6

448

2 150

Makrofinančna pomoč (MFA)

20

(20)

0

—

—

0

27

(12)

15

—

—

15

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

233

—

233

—

7

240

233

—

233

—

7

240

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

19

66

85

—

4

89

16

22

37

—

3

40

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

21

(17)

4

—

1

4

19

(14)

5

—

1

5

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

25

—

25

—

80

105

25

—

25

—

174

199

Evropski instrument sosedstva (ENI)

2 671

174

2 845

—

64

2 909

1 966

639

2 605

6

70

2 681

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

3 272

(67)

3 206

—

88

3 294

2 797

168

2 965

13

134

3 112

Instrument partnerstva (PI)

162

2

164

—

8

172

133

(2)

131

0

8

140

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

196

(24)

172

—

7

179

175

(24)

151

3

7

161

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

394

15

408

—

5

413

350

30

379

3

6

389

Humanitarna pomoč

1 102

936

2 038

46

20

2 103

1 207

407

1 614

6

336

1 956

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

352

(16)

336

—

66

402

329

5

334

0

64

399

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

33

—

33

—

0

33

33

(17)

16

1

0

16

Decentralizirane agencije

21

—

21

—

0

21

21

(1)

20

—

0

21

Drugi ukrepi in programi

85

(2)

83

—

244

327

86

1

87

0

244

331

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

4

(4)

—

1

0

1

3

(0)

3

—

0

3

Posebni ukrepi

81

7

88

—

1

88

78

(10)

68

—

1

69

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

10 262

10 262

1 089

1 089

11 350

11 350

47

47

843

843

12 240

12 240

8 929

8 929

1 457

1 457

10 386

10 386

38

38

1 503

1 503

11 928

11 928

5

Pokojnine

2 123

(19)

2 104

—

0

2 104

2 123

(19)

2 104

—

0

2 104

Evropske šole

192

(9)

183

—

17

200

192

(9)

183

0

17

201

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

—

—

—

—

—

—

3

0

3

0

—

4

Upravni odhodki Komisije

3 731

28

3 759

—

378

4 137

3 731

26

3 757

328

379

4 464

Upravni odhodki drugih institucij

4 226

(1)

4 225

0

442

4 667

4 226

(1)

4 225

499

443

5 168

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

10 272

10 272

(1)

(1)

10 271

10 271

—

—

837

837

11 108

11 108

10 275

10 275

(2)

(2)

10 273

10 273

828

828

839

839

11 941

11 941

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

359

(359)

—

—

—

—

359

(359)

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

179

—

179

—

21

200

10

(10)

0

1

21

22

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

50

1 007

1 057

49

—

1 106

50

1 056

1 106

—

—

1 106

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

588

588

649

649

1 236

1 236

49

49

21

21

1 306

1 306

419

419

688

688

1 106

1 106

1

1

21

21

1 128

1 128

O

Sklad za inovacije

—

—

—

—

1 337

1 337

—

—

—

—

1 337

1 337

Razdelek O VFO skupaj

Razdelek O VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

1 337

1 337

1 337

1 337

—

—

—

—

—

—

—

—

1 337

1 337

1 337

1 337

Skupaj

Skupaj

168 688

168 688

5 196

5 196

173 884

173 884

1 083

1 083

12 775

12 775

187 742

187 742

153 566

153 566

10 542

10 542

164 108

164 108

1 704

1 704

17 634

17 634

183 446

183 446

4.8.   VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Program | Skupaj odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2021 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Namenski prejemki | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 329 | 173 | — | 148 | 321 | 97 % | 8 | — | 8 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 1 328 | 1 207 | — | 105 | 1 312 | 99 % | 16 | — | 16 | — | — | 0 | 0 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 412 | 367 | — | 29 | 396 | 96 % | 16 | — | 16 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 663 | 647 | — | 16 | 663 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | 177 | 166 | — | 7 | 173 | 98 % | 4 | — | 4 | — | — | — | — |
| | Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP) | 255 | 255 | — | 0 | 255 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 147 | 147 | — | — | 147 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Obzorje 2020 | 16 719 | 13 485 | — | 2 925 | 16 411 | 98 % | 307 | — | 307 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 492 | 386 | 3 | 26 | 415 | 84 % | 66 | 12 | 77 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 460 | 418 | — | 30 | 448 | 98 % | 11 | — | 11 | 0 | — | — | 0 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 3 563 | 2 885 | — | 595 | 3 481 | 98 % | 82 | — | 82 | 0 | — | — | 0 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 178 | 116 | — | 49 | 164 | 92 % | 12 | — | 12 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 145 | 133 | — | 11 | 144 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | IPE – energetika | 1 287 | 1 281 | — | 1 | 1 282 | 100 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | IPE – promet | 2 602 | 2 580 | — | 4 | 2 584 | 99 % | 18 | — | 18 | 0 | — | — | 0 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 216 | 210 | — | 6 | 216 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 2 | — | — | 0 | 0 | 7 % | 2 | — | 2 | — | — | — | — |
| | Decentralizirane agencije | 410 | 385 | — | 18 | 403 | 98 % | 6 | 1 | 7 | 0 | — | — | 0 |
| | Drugi ukrepi in programi | 673 | 195 | — | 83 | 278 | 41 % | 394 | — | 394 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 85 | 83 | — | — | 83 | 98 % | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 1 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 144 | 135 | — | 3 | 138 | 96 % | 5 | — | 5 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 29 834 | 28 758 | 389 | 579 | 29 726 | 100 % | 65 | — | 65 | — | — | 43 | 43 |
| | Regije v prehodu | 6 147 | 6 047 | 50 | 50 | 6 147 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 11 021 | 10 571 | 51 | 197 | 10 819 | 98 % | 185 | 8 | 193 | — | — | 8 | 8 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 236 | 236 | 0 | — | 236 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohezijski sklad | 8 416 | 8 237 | 2 | 165 | 8 404 | 100 % | 11 | — | 11 | — | — | — | — |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 2 023 | 2 012 | — | — | 2 012 | 99 % | 3 | — | 3 | — | — | 7 | 7 |
| | Tehnična pomoč | 284 | 278 | — | 4 | 282 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 2 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 580 | 579 | — | 1 | 579 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 252 | 131 | 25 | 96 | 252 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 1 784 | 1 781 | — | 3 | 1 784 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 6 | 6 | — | — | 6 | 98 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Razdelek 1 VFO skupaj | 90 870 | 83 890 | 520 | 5 152 | 89 563 | 99 % | 1 219 | 22 | 1 241 | 6 | — | 59 | 65 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 44 855 | 42 979 | 463 | 873 | 44 315 | 99 % | 56 | 475 | 531 | 5 | 4 | 0 | 9 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 15 871 | 14 708 | — | 0 | 14 709 | 93 % | 260 | — | 260 | 0 | — | 903 | 903 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 1 165 | 960 | — | 3 | 963 | 83 % | 129 | — | 129 | 0 | — | 74 | 74 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 148 | 148 | — | — | 148 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 593 | 590 | — | 3 | 592 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 75 | 68 | — | 7 | 75 | 99 % | 1 | — | 1 | — | — | 0 | 0 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 23 | 22 | — | — | 22 | 99 % | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 2 VFO skupaj | 62 730 | 59 475 | 463 | 886 | 60 823 | 97 % | 445 | 475 | 920 | 6 | 4 | 976 | 986 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 1 406 | 1 389 | — | 15 | 1 404 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Potrošniki | 31 | 30 | — | 1 | 30 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Ustvarjalna Evropa | 265 | 252 | — | 11 | 263 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 3 450 | 2 700 | — | 333 | 3 033 | 88 % | 417 | — | 417 | — | — | — | — |
| | Sklad za notranjo varnost | 655 | 528 | — | 124 | 652 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Informacijski sistemi | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Pravosodje | 47 | 47 | — | 0 | 47 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 72 | 70 | — | 1 | 71 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 526 | 511 | — | 14 | 525 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropa za državljane | 38 | 38 | — | 0 | 38 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Hrana in krma | 251 | 247 | — | 2 | 249 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Zdravje | 75 | 72 | — | 2 | 74 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 1 206 | 1 139 | — | 47 | 1 186 | 98 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 23 | 23 | — | — | 23 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Posebni ukrepi | 108 | 106 | — | 0 | 106 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| Razdelek 3 VFO skupaj | 8 152 | 7 152 | — | 550 | 7 702 | 94 % | 450 | — | 450 | 1 | — | 0 | 1 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 1 858 | 1 609 | — | 172 | 1 780 | 96 % | 77 | — | 77 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 0 | 0 | — | — | 0 | 95 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 240 | 233 | — | 7 | 240 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 89 | 85 | — | 3 | 87 | 98 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 4 | 4 | — | 1 | 4 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 105 | 25 | — | 79 | 104 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 2 909 | 2 845 | — | 16 | 2 861 | 98 % | 48 | — | 48 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 3 294 | 3 206 | — | 63 | 3 268 | 99 % | 25 | — | 25 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 172 | 164 | — | 3 | 168 | 98 % | 4 | — | 4 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 179 | 172 | — | 4 | 176 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 413 | 408 | — | 4 | 413 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Humanitarna pomoč | 2 103 | 2 038 | 46 | 13 | 2 097 | 100 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 402 | 336 | — | 43 | 379 | 94 % | 23 | — | 23 | 0 | — | — | 0 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 33 | 33 | — | — | 33 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 21 | 21 | — | — | 21 | 99 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Drugi ukrepi in programi | 327 | 82 | — | 146 | 228 | 70 % | 98 | — | 98 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 1 | — | 1 | — | 1 | 98 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Posebni ukrepi | 88 | 88 | — | 0 | 88 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| Razdelek 4 VFO skupaj | 12 240 | 11 349 | 47 | 555 | 11 950 | 98 % | 288 | — | 288 | 1 | — | 0 | 2 |
| 5 | Pokojnine | 2 104 | 2 096 | — | — | 2 096 | 100 % | — | — | — | 8 | — | 0 | 8 |
| | Evropske šole | 200 | 183 | — | 14 | 197 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Upravni odhodki Komisije | 4 137 | 3 705 | — | 231 | 3 937 | 95 % | 146 | — | 146 | 53 | — | 1 | 54 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 4 667 | 4 024 | 0 | 294 | 4 319 | 93 % | 142 | 85 | 226 | 116 | 0 | 6 | 122 |
| Razdelek 5 VFO skupaj | 11 108 | 10 009 | — | 540 | 10 548 | 95 % | 291 | 85 | 376 | 178 | — | 6 | 184 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 200 | 2 | — | — | 2 | 1 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | 1 106 | 1 057 | 49 | — | 1 106 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 9 VFO skupaj | 1 306 | 1 059 | 49 | — | 1 108 | 85 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| O | Sklad za inovacije | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Razdelek O VFO skupaj | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Skupaj | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

(v milijonih EUR)

Program

Skupaj odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2021

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Namenski prejemki

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

329

173

—

148

321

97 %

8

—

8

0

—

—

0

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

1 328

1 207

—

105

1 312

99 %

16

—

16

—

—

0

0

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

412

367

—

29

396

96 %

16

—

16

0

—

—

0

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

663

647

—

16

663

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Evropska solidarnostna enota (ESC)

177

166

—

7

173

98 %

4

—

4

—

—

—

—

Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP)

255

255

—

0

255

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Jedrska varnost in razgradnja

147

147

—

—

147

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Obzorje 2020

16 719

13 485

—

2 925

16 411

98 %

307

—

307

1

—

0

1

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

492

386

3

26

415

84 %

66

12

77

0

—

0

0

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

460

418

—

30

448

98 %

11

—

11

0

—

—

0

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

3 563

2 885

—

595

3 481

98 %

82

—

82

0

—

—

0

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

178

116

—

49

164

92 %

12

—

12

1

—

0

1

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

145

133

—

11

144

99 %

1

—

1

0

—

—

0

IPE – energetika

1 287

1 281

—

1

1 282

100 %

4

—

4

0

—

—

0

IPE – promet

2 602

2 580

—

4

2 584

99 %

18

—

18

0

—

—

0

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

216

210

—

6

216

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

2

—

—

0

0

7 %

2

—

2

—

—

—

—

Decentralizirane agencije

410

385

—

18

403

98 %

6

1

7

0

—

—

0

Drugi ukrepi in programi

673

195

—

83

278

41 %

394

—

394

1

—

0

1

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

85

83

—

—

83

98 %

0

1

1

0

—

0

1

Posebne pristojnosti Komisije

144

135

—

3

138

96 %

5

—

5

1

—

0

1

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

29 834

28 758

389

579

29 726

100 %

65

—

65

—

—

43

43

Regije v prehodu

6 147

6 047

50

50

6 147

100 %

0

—

0

—

—

0

0

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

11 021

10 571

51

197

10 819

98 %

185

8

193

—

—

8

8

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

236

236

0

—

236

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kohezijski sklad

8 416

8 237

2

165

8 404

100 %

11

—

11

—

—

—

—

Evropsko teritorialno sodelovanje

2 023

2 012

—

—

2 012

99 %

3

—

3

—

—

7

7

Tehnična pomoč

284

278

—

4

282

99 %

0

—

0

1

—

0

2

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

580

579

—

1

579

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Pobuda za zaposlovanje mladih

252

131

25

96

252

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

1 784

1 781

—

3

1 784

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

6

6

—

—

6

98 %

0

—

0

—

—

0

0

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

90 870

90 870

83 890

83 890

520

520

5 152

5 152

89 563

89 563

99 %

99 %

1 219

1 219

22

22

1 241

1 241

6

6

—

—

59

59

65

65

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

44 855

42 979

463

873

44 315

99 %

56

475

531

5

4

0

9

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

15 871

14 708

—

0

14 709

93 %

260

—

260

0

—

903

903

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

1 165

960

—

3

963

83 %

129

—

129

0

—

74

74

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

148

148

—

—

148

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

593

590

—

3

592

100 %

1

—

1

0

—

0

0

Decentralizirane agencije

75

68

—

7

75

99 %

1

—

1

—

—

0

0

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

23

22

—

—

22

99 %

—

—

—

0

—

0

0

Posebni ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

62 730

62 730

59 475

59 475

463

463

886

886

60 823

60 823

97 %

97 %

445

445

475

475

920

920

6

6

4

4

976

976

986

986

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

1 406

1 389

—

15

1 404

100 %

2

—

2

0

—

—

0

Potrošniki

31

30

—

1

30

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Ustvarjalna Evropa

265

252

—

11

263

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Nujna pomoč v Uniji

3 450

2 700

—

333

3 033

88 %

417

—

417

—

—

—

—

Sklad za notranjo varnost

655

528

—

124

652

100 %

2

—

2

0

—

—

0

Informacijski sistemi

0

—

—

—

—

—

0

—

0

—

—

—

—

Pravosodje

47

47

—

0

47

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Pravice, enakost in državljanstvo

72

70

—

1

71

98 %

1

—

1

0

—

0

0

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

526

511

—

14

525

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Evropa za državljane

38

38

—

0

38

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Hrana in krma

251

247

—

2

249

99 %

2

—

2

0

—

0

0

Zdravje

75

72

—

2

74

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Decentralizirane agencije

1 206

1 139

—

47

1 186

98 %

20

—

20

0

—

—

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

23

23

—

—

23

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Posebni ukrepi

108

106

—

0

106

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

8 152

8 152

7 152

7 152

—

—

550

550

7 702

7 702

94 %

94 %

450

450

—

—

450

450

1

1

—

—

0

0

1

1

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

1 858

1 609

—

172

1 780

96 %

77

—

77

1

—

0

1

Makrofinančna pomoč (MFA)

0

0

—

—

0

95 %

—

—

—

0

—

—

0

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

240

233

—

7

240

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

89

85

—

3

87

98 %

1

—

1

—

—

—

—

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

4

4

—

1

4

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

105

25

—

79

104

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Evropski instrument sosedstva (ENI)

2 909

2 845

—

16

2 861

98 %

48

—

48

0

—

0

0

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

3 294

3 206

—

63

3 268

99 %

25

—

25

0

—

0

0

Instrument partnerstva (PI)

172

164

—

3

168

98 %

4

—

4

0

—

0

0

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

179

172

—

4

176

98 %

3

—

3

0

—

0

0

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

413

408

—

4

413

100 %

1

—

1

0

—

0

0

Humanitarna pomoč

2 103

2 038

46

13

2 097

100 %

6

—

6

0

—

—

0

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

402

336

—

43

379

94 %

23

—

23

0

—

—

0

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

33

33

—

—

33

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Decentralizirane agencije

21

21

—

—

21

99 %

0

—

0

—

—

0

0

Drugi ukrepi in programi

327

82

—

146

228

70 %

98

—

98

0

—

0

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

1

—

1

—

1

98 %

0

—

0

—

—

—

—

Posebni ukrepi

88

88

—

0

88

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

12 240

12 240

11 349

11 349

47

47

555

555

11 950

11 950

98 %

98 %

288

288

—

—

288

288

1

1

—

—

0

0

2

2

5

Pokojnine

2 104

2 096

—

—

2 096

100 %

—

—

—

8

—

0

8

Evropske šole

200

183

—

14

197

98 %

3

—

3

0

—

—

0

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Upravni odhodki Komisije

4 137

3 705

—

231

3 937

95 %

146

—

146

53

—

1

54

Upravni odhodki drugih institucij

4 667

4 024

0

294

4 319

93 %

142

85

226

116

0

6

122

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

11 108

11 108

10 009

10 009

—

—

540

540

10 548

10 548

95 %

95 %

291

291

85

85

376

376

178

178

—

—

6

6

184

184

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

200

2

—

—

2

1 %

13

—

13

177

—

8

185

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

1 106

1 057

49

—

1 106

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

1 306

1 306

1 059

1 059

49

49

—

—

1 108

1 108

85 %

85 %

13

13

—

—

13

13

177

177

—

—

8

8

185

185

O

Sklad za inovacije

1 337

—

—

5

5

0 %

1 332

—

1 332

—

—

—

—

Razdelek O VFO skupaj

Razdelek O VFO skupaj

1 337

1 337

—

—

—

—

5

5

5

5

0 %

0 %

1 332

1 332

—

—

1 332

1 332

—

—

—

—

—

—

—

—

Skupaj

Skupaj

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

4.9.   VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Program | Skupaj odobritve skupaj | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2021 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 1 287 | 1 103 | — | 156 | 1 259 | 98 % | 0 | — | 28 | 28 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 1 247 | 971 | 2 | 30 | 1 003 | 80 % | 1 | — | 242 | 244 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 684 | 637 | 0 | 1 | 639 | 93 % | 1 | — | 44 | 45 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 569 | 551 | 2 | 14 | 566 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | 144 | 125 | 3 | 6 | 134 | 92 % | 2 | — | 9 | 11 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP) | 178 | 176 | 2 | — | 178 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 117 | 117 | — | — | 117 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Obzorje 2020 | 16 470 | 11 524 | 69 | 1 615 | 13 207 | 80 % | 83 | — | 3 160 | 3 243 | 8 | 10 | 1 | 19 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 519 | 302 | 29 | 13 | 344 | 66 % | 31 | 12 | 124 | 167 | 1 | 7 | 0 | 8 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 549 | 486 | 2 | 35 | 522 | 95 % | 2 | — | 25 | 27 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 3 543 | 2 742 | 7 | 320 | 3 068 | 87 % | 7 | — | 467 | 474 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 181 | 96 | 0 | 37 | 134 | 74 % | 1 | — | 36 | 37 | 1 | 1 | 8 | 10 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 160 | 143 | 0 | 9 | 152 | 95 % | 0 | — | 6 | 6 | 2 | 0 | — | 2 |
| | IPE – energetika | 399 | 389 | 0 | 1 | 390 | 98 % | 1 | — | 7 | 9 | 0 | 0 | — | 0 |
| | IPE – promet | 1 250 | 1 224 | 1 | 12 | 1 237 | 99 % | 1 | — | 12 | 13 | 0 | 1 | — | 1 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 246 | 240 | 0 | 5 | 246 | 100 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 33 | 30 | — | 0 | 30 | 92 % | 0 | — | 2 | 2 | 1 | — | — | 1 |
| | Decentralizirane agencije | 401 | 377 | — | 17 | 394 | 98 % | 0 | — | 6 | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Drugi ukrepi in programi | 557 | 172 | 1 | 77 | 250 | 45 % | 1 | — | 303 | 304 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 66 | 64 | — | 1 | 65 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 127 | 120 | — | 2 | 122 | 97 % | 0 | — | 2 | 2 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 29 990 | 28 362 | — | 1 587 | 29 949 | 100 % | 0 | — | 41 | 41 | — | — | — | — |
| | Regije v prehodu | 5 097 | 4 981 | — | 116 | 5 097 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 9 434 | 8 697 | — | 737 | 9 434 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 319 | 300 | — | 19 | 319 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohezijski sklad | 10 165 | 8 889 | — | 1 276 | 10 165 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 1 671 | 1 516 | — | 155 | 1 671 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Tehnična pomoč | 235 | 202 | 11 | 4 | 217 | 92 % | 14 | — | 0 | 15 | 1 | 2 | 0 | 3 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 522 | 519 | 0 | 3 | 522 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 665 | 539 | — | 63 | 602 | 91 % | 0 | — | 63 | 63 | — | — | — | — |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 1 506 | 1 502 | — | 3 | 1 505 | 100 % | — | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 4 | 4 | — | 0 | 4 | 98 % | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Razdelek 1 VFO skupaj | 88 334 | 77 097 | 129 | 6 316 | 83 541 | 95 % | 149 | 12 | 4 579 | 4 740 | 21 | 23 | 9 | 53 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 45 018 | 42 919 | 664 | 873 | 44 456 | 99 % | 18 | 475 | 56 | 548 | 8 | 6 | 0 | 14 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 14 852 | 13 938 | 2 | 670 | 14 609 | 98 % | 2 | — | 240 | 242 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 913 | 760 | 1 | 110 | 871 | 95 % | 1 | — | 41 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 144 | 144 | — | — | 144 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 435 | 426 | 4 | 2 | 431 | 99 % | 4 | — | 0 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 75 | 68 | — | 7 | 75 | 99 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 9 | 9 | — | — | 9 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 2 VFO skupaj | 61 448 | 58 263 | 670 | 1 662 | 60 595 | 99 % | 24 | 475 | 338 | 837 | 9 | 6 | 0 | 16 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 1 142 | 1 121 | 1 | 15 | 1 137 | 100 % | 2 | — | 2 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Potrošniki | 31 | 29 | 0 | 1 | 30 | 96 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Ustvarjalna Evropa | 216 | 198 | 1 | 7 | 206 | 95 % | 2 | — | 7 | 9 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 3 360 | 2 231 | 0 | 333 | 2 565 | 76 % | — | 379 | 417 | 795 | — | 0 | — | 0 |
| | Sklad za notranjo varnost | 616 | 451 | 1 | 14 | 467 | 76 % | 2 | — | 147 | 149 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Informacijski sistemi | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Pravosodje | 55 | 51 | 0 | 0 | 52 | 95 % | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 80 | 75 | 0 | 1 | 76 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 203 | 194 | — | 8 | 202 | 100 % | 0 | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Evropa za državljane | 26 | 25 | 0 | 0 | 25 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Hrana in krma | 237 | 232 | 1 | 1 | 234 | 99 % | 1 | — | 2 | 3 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Zdravje | 65 | 59 | 1 | 2 | 62 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Decentralizirane agencije | 1 195 | 1 126 | — | 47 | 1 173 | 98 % | 0 | 2 | 20 | 22 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 11 | 11 | — | 0 | 11 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Posebni ukrepi | 94 | 91 | 1 | 0 | 92 | 98 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Razdelek 3 VFO skupaj | 7 331 | 5 896 | 7 | 430 | 6 333 | 86 % | 11 | 381 | 600 | 991 | 5 | 2 | 0 | 7 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 2 150 | 1 688 | 5 | 236 | 1 930 | 90 % | 7 | — | 212 | 219 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 15 | 15 | — | — | 15 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 240 | 233 | — | 7 | 240 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 40 | 21 | — | 1 | 21 | 53 % | 0 | 17 | 2 | 19 | — | — | — | — |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 5 | 5 | — | 0 | 5 | 87 % | — | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 199 | 25 | — | 174 | 199 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 2 681 | 2 600 | 6 | 43 | 2 649 | 99 % | 5 | — | 27 | 32 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 3 112 | 2 954 | 12 | 77 | 3 043 | 98 % | 11 | — | 57 | 68 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 140 | 130 | 0 | 4 | 134 | 96 % | 0 | — | 4 | 4 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 161 | 147 | 2 | 3 | 152 | 95 % | 4 | — | 4 | 8 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 389 | 376 | 3 | 4 | 382 | 98 % | 4 | — | 3 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Humanitarna pomoč | 1 956 | 1 609 | 5 | 304 | 1 918 | 98 % | 5 | — | 32 | 37 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 399 | 333 | 0 | 56 | 390 | 98 % | 0 | — | 8 | 8 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 16 | 15 | 0 | 0 | 15 | 92 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 21 | 20 | — | 0 | 20 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Drugi ukrepi in programi | 331 | 87 | 0 | 140 | 227 | 68 % | — | — | 105 | 105 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 3 | 3 | — | — | 3 | 87 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Posebni ukrepi | 69 | 67 | — | 0 | 68 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| Razdelek 4 VFO skupaj | 11 928 | 10 328 | 35 | 1 049 | 11 412 | 96 % | 37 | 17 | 454 | 508 | 4 | 4 | 1 | 8 |
| 5 | Pokojnine | 2 104 | 2 096 | — | — | 2 096 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 8 | — | 0 | 8 |
| | Evropske šole | 201 | 183 | 0 | 13 | 197 | 98 % | 0 | — | 4 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 4 | 3 | 0 | — | 4 | 99 % | 0 | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Upravni odhodki Komisije | 4 464 | 3 393 | 307 | 189 | 3 889 | 87 % | 311 | — | 188 | 499 | 53 | 21 | 2 | 76 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 5 168 | 3 435 | 440 | 258 | 4 134 | 80 % | 585 | 85 | 182 | 852 | 120 | 59 | 3 | 182 |
| Razdelek 5 VFO skupaj | 11 941 | 9 111 | 748 | 460 | 10 319 | 86 % | 895 | 85 | 375 | 1 355 | 182 | 80 | 5 | 266 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 22 | — | 0 | 2 | 2 | 11 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | 1 106 | 1 106 | — | — | 1 106 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 9 VFO skupaj | 1 128 | 1 106 | 0 | 2 | 1 108 | 98 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| O | Sklad za inovacije | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Razdelek O VFO skupaj | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Skupaj | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

(v milijonih EUR)

Program

Skupaj odobritve skupaj

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2021

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

1 287

1 103

—

156

1 259

98 %

0

—

28

28

0

—

—

0

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

1 247

971

2

30

1 003

80 %

1

—

242

244

0

0

0

0

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

684

637

0

1

639

93 %

1

—

44

45

0

0

—

0

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

569

551

2

14

566

100 %

2

—

0

2

0

0

—

0

Evropska solidarnostna enota (ESC)

144

125

3

6

134

92 %

2

—

9

11

0

0

—

0

Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP)

178

176

2

—

178

100 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Jedrska varnost in razgradnja

117

117

—

—

117

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Obzorje 2020

16 470

11 524

69

1 615

13 207

80 %

83

—

3 160

3 243

8

10

1

19

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

519

302

29

13

344

66 %

31

12

124

167

1

7

0

8

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

549

486

2

35

522

95 %

2

—

25

27

0

0

0

0

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

3 543

2 742

7

320

3 068

87 %

7

—

467

474

0

0

0

1

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

181

96

0

37

134

74 %

1

—

36

37

1

1

8

10

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

160

143

0

9

152

95 %

0

—

6

6

2

0

—

2

IPE – energetika

399

389

0

1

390

98 %

1

—

7

9

0

0

—

0

IPE – promet

1 250

1 224

1

12

1 237

99 %

1

—

12

13

0

1

—

1

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

246

240

0

5

246

100 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

33

30

—

0

30

92 %

0

—

2

2

1

—

—

1

Decentralizirane agencije

401

377

—

17

394

98 %

0

—

6

6

0

—

—

0

Drugi ukrepi in programi

557

172

1

77

250

45 %

1

—

303

304

2

1

0

3

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

66

64

—

1

65

98 %

0

0

0

1

1

—

0

1

Posebne pristojnosti Komisije

127

120

—

2

122

97 %

0

—

2

2

2

—

0

2

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

29 990

28 362

—

1 587

29 949

100 %

0

—

41

41

—

—

—

—

Regije v prehodu

5 097

4 981

—

116

5 097

100 %

0

—

0

0

—

—

0

0

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

9 434

8 697

—

737

9 434

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

319

300

—

19

319

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Kohezijski sklad

10 165

8 889

—

1 276

10 165

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Evropsko teritorialno sodelovanje

1 671

1 516

—

155

1 671

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Tehnična pomoč

235

202

11

4

217

92 %

14

—

0

15

1

2

0

3

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

522

519

0

3

522

100 %

0

—

—

0

0

0

—

0

Pobuda za zaposlovanje mladih

665

539

—

63

602

91 %

0

—

63

63

—

—

—

—

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

1 506

1 502

—

3

1 505

100 %

—

—

1

1

0

—

—

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

4

4

—

0

4

98 %

0

—

—

—

0

—

0

0

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

88 334

88 334

77 097

77 097

129

129

6 316

6 316

83 541

83 541

95 %

95 %

149

149

12

12

4 579

4 579

4 740

4 740

21

21

23

23

9

9

53

53

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

45 018

42 919

664

873

44 456

99 %

18

475

56

548

8

6

0

14

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

14 852

13 938

2

670

14 609

98 %

2

—

240

242

1

0

—

1

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

913

760

1

110

871

95 %

1

—

41

42

0

0

0

0

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

144

144

—

—

144

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

435

426

4

2

431

99 %

4

—

0

4

0

0

—

0

Decentralizirane agencije

75

68

—

7

75

99 %

0

—

1

1

0

—

0

0

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

9

9

—

—

9

99 %

0

—

—

—

0

—

0

0

Posebni ukrepi

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

61 448

61 448

58 263

58 263

670

670

1 662

1 662

60 595

60 595

99 %

99 %

24

24

475

475

338

338

837

837

9

9

6

6

0

0

16

16

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

1 142

1 121

1

15

1 137

100 %

2

—

2

4

0

0

—

0

Potrošniki

31

29

0

1

30

96 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Ustvarjalna Evropa

216

198

1

7

206

95 %

2

—

7

9

0

0

0

1

Nujna pomoč v Uniji

3 360

2 231

0

333

2 565

76 %

—

379

417

795

—

0

—

0

Sklad za notranjo varnost

616

451

1

14

467

76 %

2

—

147

149

0

0

—

0

Informacijski sistemi

0

—

—

—

—

—

0

—

0

0

—

—

—

—

Pravosodje

55

51

0

0

52

95 %

0

—

0

1

2

0

—

2

Pravice, enakost in državljanstvo

80

75

0

1

76

95 %

1

—

1

2

2

0

0

2

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

203

194

—

8

202

100 %

0

—

1

1

—

—

—

—

Evropa za državljane

26

25

0

0

25

98 %

0

—

0

0

0

0

0

0

Hrana in krma

237

232

1

1

234

99 %

1

—

2

3

0

0

—

0

Zdravje

65

59

1

2

62

95 %

1

—

1

2

1

0

0

1

Decentralizirane agencije

1 195

1 126

—

47

1 173

98 %

0

2

20

22

0

—

0

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

11

11

—

0

11

100 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Posebni ukrepi

94

91

1

0

92

98 %

1

—

1

2

0

0

0

0

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

7 331

7 331

5 896

5 896

7

7

430

430

6 333

6 333

86 %

86 %

11

11

381

381

600

600

991

991

5

5

2

2

0

0

7

7

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

2 150

1 688

5

236

1 930

90 %

7

—

212

219

1

1

0

2

Makrofinančna pomoč (MFA)

15

15

—

—

15

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

240

233

—

7

240

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

40

21

—

1

21

53 %

0

17

2

19

—

—

—

—

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

5

5

—

0

5

87 %

—

—

1

1

—

—

—

—

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

199

25

—

174

199

100 %

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropski instrument sosedstva (ENI)

2 681

2 600

6

43

2 649

99 %

5

—

27

32

0

0

0

1

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

3 112

2 954

12

77

3 043

98 %

11

—

57

68

0

1

0

1

Instrument partnerstva (PI)

140

130

0

4

134

96 %

0

—

4

4

1

0

—

1

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

161

147

2

3

152

95 %

4

—

4

8

0

0

0

1

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

389

376

3

4

382

98 %

4

—

3

6

0

1

0

1

Humanitarna pomoč

1 956

1 609

5

304

1 918

98 %

5

—

32

37

0

1

—

1

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

399

333

0

56

390

98 %

0

—

8

8

0

0

—

0

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

16

15

0

0

15

92 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Decentralizirane agencije

21

20

—

0

20

99 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Drugi ukrepi in programi

331

87

0

140

227

68 %

—

—

105

105

0

0

—

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

3

3

—

—

3

87 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Posebni ukrepi

69

67

—

0

68

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

11 928

11 928

10 328

10 328

35

35

1 049

1 049

11 412

11 412

96 %

96 %

37

37

17

17

454

454

508

508

4

4

4

4

1

1

8

8

5

Pokojnine

2 104

2 096

—

—

2 096

100 %

0

—

—

0

8

—

0

8

Evropske šole

201

183

0

13

197

98 %

0

—

4

4

0

0

—

0

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

4

3

0

—

4

99 %

0

0

—

0

0

—

—

0

Upravni odhodki Komisije

4 464

3 393

307

189

3 889

87 %

311

—

188

499

53

21

2

76

Upravni odhodki drugih institucij

5 168

3 435

440

258

4 134

80 %

585

85

182

852

120

59

3

182

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

11 941

11 941

9 111

9 111

748

748

460

460

10 319

10 319

86 %

86 %

895

895

85

85

375

375

1 355

1 355

182

182

80

80

5

5

266

266

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

22

—

0

2

2

11 %

0

—

13

13

0

0

6

6

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

1 106

1 106

—

—

1 106

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

1 128

1 128

1 106

1 106

0

0

2

2

1 108

1 108

98 %

98 %

0

0

—

—

13

13

13

13

0

0

0

0

6

6

6

6

O

Sklad za inovacije

1 337

—

—

1

1

0 %

—

—

1 336

1 336

—

—

—

—

Razdelek O VFO skupaj

Razdelek O VFO skupaj

1 337

1 337

—

—

—

—

1

1

1

1

0 %

0 %

—

—

—

—

1 336

1 336

1 336

1 336

—

—

—

—

—

—

—

—

Skupaj

Skupaj

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

4.10.   VFO PODROBNO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

VFO PODROBNO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Program | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za tekoče leto | Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/ revalorizacije/ razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 1 905 | (0) | (1 123 ) | 782 | 321 | (136) | — | 185 | 967 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 957 | (2) | (518) | 437 | 1 312 | (486) | — | 826 | 1 263 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 1 305 | (0) | (580) | 725 | 396 | (59) | (1) | 337 | 1 062 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 507 | (1) | (468) | 38 | 663 | (98) | — | 564 | 602 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | 55 | (1) | (16) | 38 | 173 | (118) | — | 55 | 93 |
| | Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP) | 245 | (0) | (178) | 67 | 255 | (0) | — | 255 | 322 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 583 | — | (114) | 469 | 147 | (3) | — | 144 | 613 |
| | Obzorje 2020 | 22 356 | (595) | (8 146 ) | 13 615 | 16 411 | (5 061 ) | (5) | 11 345 | 24 959 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 295 | (8) | (122) | 166 | 415 | (222) | (0) | 192 | 358 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 993 | (23) | (456) | 514 | 448 | (66) | — | 382 | 896 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 997 | (62) | (446) | 488 | 3 481 | (2 623 ) | — | 858 | 1 346 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 230 | (18) | (86) | 125 | 164 | (47) | — | 117 | 243 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 175 | (8) | (104) | 63 | 144 | (49) | — | 96 | 159 |
| | IPE – energetika | 2 721 | (14) | (282) | 2 424 | 1 282 | (107) | — | 1 175 | 3 599 |
| | IPE – promet | 5 556 | (95) | (1 191 ) | 4 270 | 2 584 | (45) | — | 2 539 | 6 809 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 490 | (18) | (169) | 302 | 216 | (77) | — | 139 | 442 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 172 | (48) | (30) | 94 | 0 | (0) | — | — | 94 |
| | Decentralizirane agencije | 51 | (10) | (34) | 6 | 403 | (360) | — | 44 | 50 |
| | Drugi ukrepi in programi | 410 | (30) | (177) | 203 | 278 | (73) | — | 206 | 408 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 133 | (5) | (60) | 69 | 83 | (5) | — | 79 | 147 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 166 | (14) | (85) | 68 | 138 | (38) | — | 100 | 168 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 88 615 | (678) | (29 709 ) | 58 227 | 29 726 | (240) | — | 29 486 | 87 714 |
| | Regije v prehodu | 19 984 | (25) | (4 637 ) | 15 322 | 6 147 | (460) | — | 5 687 | 21 009 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 27 824 | (112) | (8 579 ) | 19 133 | 10 819 | (854) | — | 9 965 | 29 098 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 618 | (0) | (304) | 313 | 236 | (15) | — | 221 | 535 |
| | Kohezijski sklad | 28 582 | (10) | (9 731 ) | 18 841 | 8 404 | (433) | — | 7 971 | 26 812 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 5 142 | (1) | (1 666 ) | 3 475 | 2 012 | (5) | — | 2 008 | 5 483 |
| | Tehnična pomoč | 273 | (11) | (106) | 156 | 282 | (110) | (0) | 172 | 327 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 1 390 | (1) | (502) | 887 | 579 | (20) | — | 560 | 1 446 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 1 450 | — | (577) | 874 | 252 | (26) | — | 227 | 1 101 |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 6 439 | (83) | (1 473 ) | 4 883 | 1 784 | (32) | — | 1 752 | 6 635 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 10 | (0) | (4) | 6 | 6 | (0) | — | 5 | 11 |
| Razdelek 1 VFO skupaj | 220 627 | (1 875 ) | (71 673 ) | 147 079 | 89 563 | (11 868 ) | (6) | 77 689 | 224 769 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 432 | (5) | (262) | 165 | 44 315 | (44 193 ) | — | 122 | 286 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 35 108 | (19) | (14 154 ) | 20 935 | 14 709 | (455) | — | 14 253 | 35 189 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 3 441 | (74) | (851) | 2 516 | 963 | (20) | — | 943 | 3 459 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 19 | (2) | (14) | 4 | 148 | (130) | — | 18 | 21 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 1 841 | (22) | (403) | 1 417 | 592 | (29) | — | 564 | 1 981 |
| | Decentralizirane agencije | 3 | (0) | (3) | — | 75 | (72) | — | 3 | 3 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 31 | (1) | (8) | 21 | 22 | (1) | — | 22 | 43 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 2 VFO skupaj | 40 876 | (122) | (15 695 ) | 25 058 | 60 823 | (44 900 ) | — | 15 923 | 40 982 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 2 870 | (15) | (1 048 ) | 1 807 | 1 404 | (90) | — | 1 314 | 3 122 |
| | Potrošniki | 43 | (4) | (20) | 18 | 30 | (10) | — | 21 | 39 |
| | Ustvarjalna Evropa | 256 | (8) | (95) | 154 | 263 | (112) | — | 152 | 306 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 2 | (2) | (0) | — | 3 033 | (2 565 ) | — | 469 | 469 |
| | Sklad za notranjo varnost | 1 711 | (5) | (458) | 1 248 | 652 | (9) | — | 644 | 1 891 |
| | Informacijski sistemi | 10 | (0) | — | 10 | — | — | — | — | 10 |
| | Pravosodje | 87 | (12) | (27) | 48 | 47 | (25) | — | 22 | 69 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 108 | (17) | (43) | 48 | 71 | (33) | — | 37 | 86 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 67 | (4) | (18) | 45 | 525 | (184) | — | 341 | 386 |
| | Evropa za državljane | 24 | (1) | (12) | 11 | 38 | (14) | — | 24 | 35 |
| | Hrana in krma | 357 | (38) | (179) | 140 | 249 | (55) | — | 194 | 334 |
| | Zdravje | 138 | (7) | (47) | 85 | 74 | (15) | — | 59 | 144 |
| | Decentralizirane agencije | 395 | (0) | (205) | 190 | 1 186 | (968) | — | 218 | 408 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 29 | (1) | (11) | 16 | 23 | — | — | 23 | 39 |
| | Posebni ukrepi | 86 | (4) | (63) | 19 | 106 | (29) | — | 77 | 96 |
| Razdelek 3 VFO skupaj | 6 183 | (119) | (2 225 ) | 3 839 | 7 702 | (4 108 ) | — | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 8 481 | (83) | (1 698 ) | 6 701 | 1 780 | (232) | (0) | 1 549 | 8 249 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 35 | (20) | (15) | — | 0 | (0) | — | 0 | 0 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | — | — | — | — | 240 | (240) | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 17 | (4) | (4) | 9 | 87 | (18) | — | 70 | 78 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 28 | (8) | (3) | 17 | 4 | (1) | — | 3 | 20 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 95 | — | (95) | — | 104 | (104) | — | — | — |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 7 995 | (196) | (1 983 ) | 5 815 | 2 861 | (666) | — | 2 195 | 8 011 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 9 203 | (155) | (2 591 ) | 6 457 | 3 268 | (452) | — | 2 816 | 9 273 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 400 | (3) | (112) | 285 | 168 | (22) | (0) | 145 | 430 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 367 | (24) | (112) | 231 | 176 | (40) | (0) | 136 | 368 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 676 | (49) | (237) | 391 | 413 | (146) | (0) | 267 | 658 |
| | Humanitarna pomoč | 1 205 | (30) | (804) | 372 | 2 097 | (1 115 ) | (0) | 982 | 1 354 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 238 | (68) | (107) | 64 | 379 | (283) | — | 96 | 160 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 102 | (3) | (14) | 85 | 33 | (1) | — | 32 | 117 |
| | Decentralizirane agencije | 0 | (0) | — | — | 21 | (20) | — | 1 | 1 |
| | Drugi ukrepi in programi | 171 | (27) | (42) | 101 | 228 | (185) | — | 43 | 145 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 7 | (1) | (2) | 5 | 1 | (1) | — | — | 5 |
| | Posebni ukrepi | 135 | (2) | (45) | 88 | 88 | (23) | — | 65 | 153 |
| Razdelek 4 VFO skupaj | 29 154 | (672) | (7 862 ) | 20 620 | 11 950 | (3 550 ) | (1) | 8 400 | 29 020 |
| 5 | Pokojnine | — | — | — | — | 2 096 | (2 096 ) | (0) | — | — |
| | Evropske šole | 0 | (0) | (0) | — | 197 | (196) | — | 1 | 1 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 6 | (0) | (4) | 2 | — | — | — | — | 2 |
| | Upravni odhodki Komisije | 335 | (22) | (313) | 1 | 3 937 | (3 577 ) | (0) | 360 | 360 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 511 | (70) | (440) | 2 | 4 319 | (3 694 ) | 0 | 625 | 627 |
| Razdelek 5 VFO skupaj | 854 | (92) | (757) | 5 | 10 548 | (9 563 ) | (0) | 985 | 990 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 1 | (0) | (0) | — | 2 | (2) | — | 0 | 0 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | — | — | — | — | 1 106 | (1 106 ) | — | — | — |
| Razdelek 9 VFO skupaj | 1 | (0) | (0) | — | 1 108 | (1 108 ) | — | 0 | 0 |
| O | Sklad za inovacije | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Razdelek O VFO skupaj | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Skupaj | 297 695 | (2 881 ) | (98 213 ) | 196 601 | 181 699 | (75 096 ) | (7) | 106 596 | 303 197 |

(v milijonih EUR)

Program

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za tekoče leto

Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/ revalorizacije/ razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

1 905

(0)

(1 123 )

782

321

(136)

—

185

967

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

957

(2)

(518)

437

1 312

(486)

—

826

1 263

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

1 305

(0)

(580)

725

396

(59)

(1)

337

1 062

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

507

(1)

(468)

38

663

(98)

—

564

602

Evropska solidarnostna enota (ESC)

55

(1)

(16)

38

173

(118)

—

55

93

Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP)

245

(0)

(178)

67

255

(0)

—

255

322

Jedrska varnost in razgradnja

583

—

(114)

469

147

(3)

—

144

613

Obzorje 2020

22 356

(595)

(8 146 )

13 615

16 411

(5 061 )

(5)

11 345

24 959

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

295

(8)

(122)

166

415

(222)

(0)

192

358

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

993

(23)

(456)

514

448

(66)

—

382

896

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

997

(62)

(446)

488

3 481

(2 623 )

—

858

1 346

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

230

(18)

(86)

125

164

(47)

—

117

243

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

175

(8)

(104)

63

144

(49)

—

96

159

IPE – energetika

2 721

(14)

(282)

2 424

1 282

(107)

—

1 175

3 599

IPE – promet

5 556

(95)

(1 191 )

4 270

2 584

(45)

—

2 539

6 809

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

490

(18)

(169)

302

216

(77)

—

139

442

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

172

(48)

(30)

94

0

(0)

—

—

94

Decentralizirane agencije

51

(10)

(34)

6

403

(360)

—

44

50

Drugi ukrepi in programi

410

(30)

(177)

203

278

(73)

—

206

408

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

133

(5)

(60)

69

83

(5)

—

79

147

Posebne pristojnosti Komisije

166

(14)

(85)

68

138

(38)

—

100

168

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

88 615

(678)

(29 709 )

58 227

29 726

(240)

—

29 486

87 714

Regije v prehodu

19 984

(25)

(4 637 )

15 322

6 147

(460)

—

5 687

21 009

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

27 824

(112)

(8 579 )

19 133

10 819

(854)

—

9 965

29 098

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

618

(0)

(304)

313

236

(15)

—

221

535

Kohezijski sklad

28 582

(10)

(9 731 )

18 841

8 404

(433)

—

7 971

26 812

Evropsko teritorialno sodelovanje

5 142

(1)

(1 666 )

3 475

2 012

(5)

—

2 008

5 483

Tehnična pomoč

273

(11)

(106)

156

282

(110)

(0)

172

327

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

1 390

(1)

(502)

887

579

(20)

—

560

1 446

Pobuda za zaposlovanje mladih

1 450

—

(577)

874

252

(26)

—

227

1 101

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

6 439

(83)

(1 473 )

4 883

1 784

(32)

—

1 752

6 635

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

10

(0)

(4)

6

6

(0)

—

5

11

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

220 627

220 627

(1 875 )

(1 875 )

(71 673 )

(71 673 )

147 079

147 079

89 563

89 563

(11 868 )

(11 868 )

(6)

(6)

77 689

77 689

224 769

224 769

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

432

(5)

(262)

165

44 315

(44 193 )

—

122

286

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

35 108

(19)

(14 154 )

20 935

14 709

(455)

—

14 253

35 189

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

3 441

(74)

(851)

2 516

963

(20)

—

943

3 459

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

19

(2)

(14)

4

148

(130)

—

18

21

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

1 841

(22)

(403)

1 417

592

(29)

—

564

1 981

Decentralizirane agencije

3

(0)

(3)

—

75

(72)

—

3

3

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

31

(1)

(8)

21

22

(1)

—

22

43

Posebni ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

40 876

40 876

(122)

(122)

(15 695 )

(15 695 )

25 058

25 058

60 823

60 823

(44 900 )

(44 900 )

—

—

15 923

15 923

40 982

40 982

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

2 870

(15)

(1 048 )

1 807

1 404

(90)

—

1 314

3 122

Potrošniki

43

(4)

(20)

18

30

(10)

—

21

39

Ustvarjalna Evropa

256

(8)

(95)

154

263

(112)

—

152

306

Nujna pomoč v Uniji

2

(2)

(0)

—

3 033

(2 565 )

—

469

469

Sklad za notranjo varnost

1 711

(5)

(458)

1 248

652

(9)

—

644

1 891

Informacijski sistemi

10

(0)

—

10

—

—

—

—

10

Pravosodje

87

(12)

(27)

48

47

(25)

—

22

69

Pravice, enakost in državljanstvo

108

(17)

(43)

48

71

(33)

—

37

86

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

67

(4)

(18)

45

525

(184)

—

341

386

Evropa za državljane

24

(1)

(12)

11

38

(14)

—

24

35

Hrana in krma

357

(38)

(179)

140

249

(55)

—

194

334

Zdravje

138

(7)

(47)

85

74

(15)

—

59

144

Decentralizirane agencije

395

(0)

(205)

190

1 186

(968)

—

218

408

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

29

(1)

(11)

16

23

—

—

23

39

Posebni ukrepi

86

(4)

(63)

19

106

(29)

—

77

96

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

6 183

6 183

(119)

(119)

(2 225 )

(2 225 )

3 839

3 839

7 702

7 702

(4 108 )

(4 108 )

—

—

3 594

3 594

7 433

7 433

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

8 481

(83)

(1 698 )

6 701

1 780

(232)

(0)

1 549

8 249

Makrofinančna pomoč (MFA)

35

(20)

(15)

—

0

(0)

—

0

0

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

—

—

—

—

240

(240)

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

17

(4)

(4)

9

87

(18)

—

70

78

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

28

(8)

(3)

17

4

(1)

—

3

20

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

95

—

(95)

—

104

(104)

—

—

—

Evropski instrument sosedstva (ENI)

7 995

(196)

(1 983 )

5 815

2 861

(666)

—

2 195

8 011

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

9 203

(155)

(2 591 )

6 457

3 268

(452)

—

2 816

9 273

Instrument partnerstva (PI)

400

(3)

(112)

285

168

(22)

(0)

145

430

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

367

(24)

(112)

231

176

(40)

(0)

136

368

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

676

(49)

(237)

391

413

(146)

(0)

267

658

Humanitarna pomoč

1 205

(30)

(804)

372

2 097

(1 115 )

(0)

982

1 354

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

238

(68)

(107)

64

379

(283)

—

96

160

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

102

(3)

(14)

85

33

(1)

—

32

117

Decentralizirane agencije

0

(0)

—

—

21

(20)

—

1

1

Drugi ukrepi in programi

171

(27)

(42)

101

228

(185)

—

43

145

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

7

(1)

(2)

5

1

(1)

—

—

5

Posebni ukrepi

135

(2)

(45)

88

88

(23)

—

65

153

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

29 154

29 154

(672)

(672)

(7 862 )

(7 862 )

20 620

20 620

11 950

11 950

(3 550 )

(3 550 )

(1)

(1)

8 400

8 400

29 020

29 020

5

Pokojnine

—

—

—

—

2 096

(2 096 )

(0)

—

—

Evropske šole

0

(0)

(0)

—

197

(196)

—

1

1

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

6

(0)

(4)

2

—

—

—

—

2

Upravni odhodki Komisije

335

(22)

(313)

1

3 937

(3 577 )

(0)

360

360

Upravni odhodki drugih institucij

511

(70)

(440)

2

4 319

(3 694 )

0

625

627

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

854

854

(92)

(92)

(757)

(757)

5

5

10 548

10 548

(9 563 )

(9 563 )

(0)

(0)

985

985

990

990

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

1

(0)

(0)

—

2

(2)

—

0

0

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

—

—

—

—

1 106

(1 106 )

—

—

—

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

1

1

(0)

(0)

(0)

(0)

—

—

1 108

1 108

(1 108 )

(1 108 )

—

—

0

0

0

0

O

Sklad za inovacije

—

—

—

—

5

(1)

—

4

4

Razdelek O VFO skupaj

Razdelek O VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

5

5

(1)

(1)

—

—

4

4

4

4

Skupaj

Skupaj

297 695

297 695

(2 881 )

(2 881 )

(98 213 )

(98 213 )

196 601

196 601

181 699

181 699

(75 096 )

(75 096 )

(7)

(7)

106 596

106 596

303 197

303 197

4.11.   VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Program | < 2014 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Skupaj |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | — | — | — | 3 | 4 | 596 | 179 | 185 | 967 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 0 | — | 23 | 10 | 1 | 169 | 233 | 826 | 1 263 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 155 | — | — | — | — | 200 | 369 | 337 | 1 062 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | — | — | 0 | 2 | 2 | 2 | 32 | 564 | 602 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | — | — | — | — | — | 9 | 30 | 55 | 93 |
| | Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP) | — | — | — | — | — | — | 67 | 255 | 322 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 10 | 21 | 31 | 82 | 105 | 107 | 113 | 144 | 613 |
| | Obzorje 2020 | 291 | 384 | 687 | 1 077 | 2 181 | 3 298 | 5 502 | 11 539 | 24 959 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 8 | 0 | 17 | 7 | 27 | 46 | 61 | 192 | 358 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 108 | 4 | 3 | 64 | 141 | 53 | 140 | 382 | 896 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 0 | 1 | 1 | 7 | 53 | 114 | 312 | 858 | 1 346 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 0 | 1 | 0 | 2 | 17 | 31 | 74 | 117 | 243 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 17 | 42 | 96 | 159 |
| | IPE – energetika | 1 | 123 | 112 | 125 | 495 | 590 | 978 | 1 175 | 3 599 |
| | IPE – promet | 2 | 29 | 12 | 276 | 446 | 1 160 | 2 344 | 2 539 | 6 809 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 0 | 1 | 6 | 86 | 22 | 78 | 70 | 179 | 442 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 94 | — | — | — | — | — | — | — | 94 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | 0 | 6 | 44 | 50 |
| | Drugi ukrepi in programi | 14 | 4 | 9 | 4 | 25 | 39 | 108 | 206 | 408 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | — | — | 0 | 2 | 3 | 18 | 46 | 79 | 147 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 0 | 0 | 1 | 1 | 7 | 16 | 43 | 100 | 168 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 2 059 | 93 | 211 | 399 | 8 437 | 19 123 | 27 905 | 29 486 | 87 714 |
| | Regije v prehodu | 35 | 14 | 49 | 375 | 3 089 | 5 478 | 6 282 | 5 687 | 21 009 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 209 | 45 | 153 | 190 | 2 768 | 6 565 | 9 202 | 9 965 | 29 098 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | — | 0 | 1 | 4 | 57 | 85 | 166 | 221 | 535 |
| | Kohezijski sklad | 263 | — | 24 | 152 | 2 252 | 5 511 | 10 640 | 7 971 | 26 812 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 97 | — | — | — | 338 | 1 172 | 1 868 | 2 008 | 5 483 |
| | Tehnična pomoč | — | 0 | 21 | 12 | 15 | 36 | 70 | 172 | 327 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | — | — | — | 13 | 130 | 338 | 405 | 560 | 1 446 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | — | — | 70 | 379 | 89 | 135 | 202 | 227 | 1 101 |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | — | 156 | 307 | 805 | 948 | 1 214 | 1 453 | 1 752 | 6 635 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 0 | — | 0 | 1 | 3 | 2 | 1 | 5 | 11 |
| Razdelek 1 VFO skupaj | 3 347 | 878 | 1 741 | 4 079 | 21 655 | 46 203 | 68 942 | 77 924 | 224 769 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | — | — | — | 1 | 9 | 44 | 110 | 122 | 286 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 0 | 198 | 1 149 | 1 064 | 1 709 | 6 163 | 10 652 | 14 253 | 35 189 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 60 | 2 | 2 | 4 | 479 | 942 | 1 028 | 943 | 3 459 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | — | — | — | — | 1 | 1 | 2 | 18 | 21 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 60 | 71 | 135 | 139 | 189 | 474 | 340 | 574 | 1 981 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 0 | 0 | — | 0 | 1 | 8 | 11 | 22 | 43 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 2 VFO skupaj | 120 | 271 | 1 286 | 1 209 | 2 388 | 7 633 | 12 142 | 15 934 | 40 982 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 3 | 0 | 13 | 143 | 425 | 617 | 607 | 1 314 | 3 122 |
| | Potrošniki | — | — | 0 | 0 | 3 | 3 | 12 | 21 | 39 |
| | Ustvarjalna Evropa | 0 | — | 0 | 2 | 7 | 38 | 106 | 152 | 306 |
| | Nujna pomoč v Uniji | — | — | — | — | — | — | — | 469 | 469 |
| | Sklad za notranjo varnost | 19 | 2 | 5 | 58 | 148 | 482 | 534 | 644 | 1 891 |
| | Informacijski sistemi | — | — | — | — | — | 10 | — | — | 10 |
| | Pravosodje | — | — | 4 | 7 | 12 | 10 | 15 | 22 | 69 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | — | 0 | 3 | 5 | 10 | 11 | 19 | 37 | 86 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | — | — | 0 | 1 | 2 | 9 | 32 | 341 | 386 |
| | Evropa za državljane | 0 | — | — | 0 | 0 | 3 | 8 | 24 | 35 |
| | Hrana in krma | 1 | 3 | 3 | 6 | 14 | 37 | 76 | 194 | 334 |
| | Zdravje | 0 | 3 | 4 | 8 | 15 | 19 | 35 | 59 | 144 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | 1 | 4 | 184 | 218 | 408 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | — | 1 | 1 | 2 | 0 | 6 | 7 | 23 | 39 |
| | Posebni ukrepi | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 17 | 77 | 96 |
| Razdelek 3 VFO skupaj | 24 | 9 | 34 | 231 | 637 | 1 251 | 1 652 | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 429 | 155 | 380 | 821 | 1 046 | 1 365 | 2 505 | 1 549 | 8 249 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | — | — | — | 0 | 1 | 2 | 6 | 70 | 78 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | — | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | 7 | 3 | 20 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 562 | 198 | 305 | 609 | 849 | 1 488 | 1 805 | 2 195 | 8 011 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 320 | 205 | 391 | 577 | 1 225 | 1 485 | 2 229 | 2 839 | 9 273 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 10 | 15 | 11 | 24 | 43 | 75 | 108 | 145 | 430 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 4 | 9 | 13 | 15 | 29 | 71 | 91 | 136 | 368 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 4 | 12 | 19 | 33 | 61 | 105 | 157 | 267 | 658 |
| | Humanitarna pomoč | — | — | 0 | 0 | 48 | 73 | 251 | 982 | 1 354 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 0 | — | — | 1 | 5 | 9 | 49 | 96 | 160 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 4 | 5 | 9 | 9 | 12 | 26 | 20 | 32 | 117 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| | Drugi ukrepi in programi | 4 | 6 | 9 | 24 | 13 | 14 | 31 | 43 | 145 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 1 | — | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | — | 5 |
| | Posebni ukrepi | 0 | 1 | 1 | 9 | 16 | 15 | 45 | 65 | 153 |
| Razdelek 4 VFO skupaj | 1 339 | 607 | 1 140 | 2 122 | 3 351 | 4 733 | 7 304 | 8 423 | 29 020 |
| 5 | Pokojnine | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | — |
| | Evropske šole | — | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 1 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Upravni odhodki Komisije | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 360 | 360 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 627 | 627 |
| Razdelek 5 VFO skupaj | — | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 987 | 990 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 9 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| O | Sklad za inovacije | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Razdelek O VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Skupaj | 4 830 | 1 765 | 4 201 | 7 640 | 28 030 | 59 820 | 90 044 | 106 867 | 303 197 |

(v milijonih EUR)

Program

< 2014

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Skupaj

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

—

—

—

3

4

596

179

185

967

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

0

—

23

10

1

169

233

826

1 263

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

155

—

—

—

—

200

369

337

1 062

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

—

—

0

2

2

2

32

564

602

Evropska solidarnostna enota (ESC)

—

—

—

—

—

9

30

55

93

Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP)

—

—

—

—

—

—

67

255

322

Jedrska varnost in razgradnja

10

21

31

82

105

107

113

144

613

Obzorje 2020

291

384

687

1 077

2 181

3 298

5 502

11 539

24 959

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

8

0

17

7

27

46

61

192

358

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

108

4

3

64

141

53

140

382

896

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

0

1

1

7

53

114

312

858

1 346

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

0

1

0

2

17

31

74

117

243

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

—

0

0

1

2

17

42

96

159

IPE – energetika

1

123

112

125

495

590

978

1 175

3 599

IPE – promet

2

29

12

276

446

1 160

2 344

2 539

6 809

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

0

1

6

86

22

78

70

179

442

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

94

—

—

—

—

—

—

—

94

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

0

6

44

50

Drugi ukrepi in programi

14

4

9

4

25

39

108

206

408

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

—

—

0

2

3

18

46

79

147

Posebne pristojnosti Komisije

0

0

1

1

7

16

43

100

168

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

2 059

93

211

399

8 437

19 123

27 905

29 486

87 714

Regije v prehodu

35

14

49

375

3 089

5 478

6 282

5 687

21 009

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

209

45

153

190

2 768

6 565

9 202

9 965

29 098

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

—

0

1

4

57

85

166

221

535

Kohezijski sklad

263

—

24

152

2 252

5 511

10 640

7 971

26 812

Evropsko teritorialno sodelovanje

97

—

—

—

338

1 172

1 868

2 008

5 483

Tehnična pomoč

—

0

21

12

15

36

70

172

327

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

—

—

—

13

130

338

405

560

1 446

Pobuda za zaposlovanje mladih

—

—

70

379

89

135

202

227

1 101

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

—

156

307

805

948

1 214

1 453

1 752

6 635

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

0

—

0

1

3

2

1

5

11

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

3 347

3 347

878

878

1 741

1 741

4 079

4 079

21 655

21 655

46 203

46 203

68 942

68 942

77 924

77 924

224 769

224 769

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

—

—

—

1

9

44

110

122

286

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

0

198

1 149

1 064

1 709

6 163

10 652

14 253

35 189

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

60

2

2

4

479

942

1 028

943

3 459

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

—

—

—

—

1

1

2

18

21

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

60

71

135

139

189

474

340

574

1 981

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

0

3

3

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

0

0

—

0

1

8

11

22

43

Posebni ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

120

120

271

271

1 286

1 286

1 209

1 209

2 388

2 388

7 633

7 633

12 142

12 142

15 934

15 934

40 982

40 982

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

3

0

13

143

425

617

607

1 314

3 122

Potrošniki

—

—

0

0

3

3

12

21

39

Ustvarjalna Evropa

0

—

0

2

7

38

106

152

306

Nujna pomoč v Uniji

—

—

—

—

—

—

—

469

469

Sklad za notranjo varnost

19

2

5

58

148

482

534

644

1 891

Informacijski sistemi

—

—

—

—

—

10

—

—

10

Pravosodje

—

—

4

7

12

10

15

22

69

Pravice, enakost in državljanstvo

—

0

3

5

10

11

19

37

86

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

—

—

0

1

2

9

32

341

386

Evropa za državljane

0

—

—

0

0

3

8

24

35

Hrana in krma

1

3

3

6

14

37

76

194

334

Zdravje

0

3

4

8

15

19

35

59

144

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

1

4

184

218

408

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

—

1

1

2

0

6

7

23

39

Posebni ukrepi

—

0

0

0

0

2

17

77

96

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

24

24

9

9

34

34

231

231

637

637

1 251

1 251

1 652

1 652

3 594

3 594

7 433

7 433

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

429

155

380

821

1 046

1 365

2 505

1 549

8 249

Makrofinančna pomoč (MFA)

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

—

—

—

0

1

2

6

70

78

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

—

2

0

0

3

4

7

3

20

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropski instrument sosedstva (ENI)

562

198

305

609

849

1 488

1 805

2 195

8 011

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

320

205

391

577

1 225

1 485

2 229

2 839

9 273

Instrument partnerstva (PI)

10

15

11

24

43

75

108

145

430

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

4

9

13

15

29

71

91

136

368

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

4

12

19

33

61

105

157

267

658

Humanitarna pomoč

—

—

0

0

48

73

251

982

1 354

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

0

—

—

1

5

9

49

96

160

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

4

5

9

9

12

26

20

32

117

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Drugi ukrepi in programi

4

6

9

24

13

14

31

43

145

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

1

—

2

0

1

1

1

—

5

Posebni ukrepi

0

1

1

9

16

15

45

65

153

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

1 339

1 339

607

607

1 140

1 140

2 122

2 122

3 351

3 351

4 733

4 733

7 304

7 304

8 423

8 423

29 020

29 020

5

Pokojnine

—

—

—

—

—

—

(0)

0

—

Evropske šole

—

—

—

—

—

—

0

1

1

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

—

—

—

—

0

0

2

—

2

Upravni odhodki Komisije

—

—

—

—

—

0

1

360

360

Upravni odhodki drugih institucij

0

0

0

0

0

0

0

627

627

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

0

0

3

3

987

987

990

990

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(0)

(0)

0

0

0

0

O

Sklad za inovacije

—

—

—

—

—

—

—

4

4

Razdelek O VFO skupaj

Razdelek O VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

4

4

4

4

Skupaj

Skupaj

4 830

4 830

1 765

1 765

4 201

4 201

7 640

7 640

28 030

28 030

59 820

59 820

90 044

90 044

106 867

106 867

303 197

303 197

Sestava nove Komisije je vključevala notranjo reorganizacijo služb. Prerazporeditev povezanih transakcij je privedla do prenosa neporavnanega zneska med letoma. Skupni znesek neporavnanih obveznosti ostaja nespremenjen.

4.12.   VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO VRSTAH ODOBRITEV

VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO VRSTAH ODOBRITEV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Postavka | Iz proračunskih odobritev | Iz odobritev namenskih prejemkov | Neporavnane obveznosti ob koncu leta 2020 skupaj |
| Obveznosti, prenesene iz leta 2019 | Prilagoditve | Prevzete obveznosti | Izvršena plačila | Zneski za poravnavo | Obveznosti, prenesene iz leta 2019 | Prilagoditve | Prevzete obveznosti | Izvršena plačila | Zneski za poravnavo |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=1+2+3-4 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=6+7+8-9 | 11=5+10 |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 1 877 | (0) | 173 | 1 103 | 947 | 27 | — | 148 | 156 | 19 | 967 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 793 | (0) | 1 207 | 977 | 1 023 | 164 | (2) | 105 | 27 | 240 | 1 263 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 1 289 | (1) | 367 | 638 | 1 017 | 16 | — | 29 | 1 | 45 | 1 062 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 507 | (1) | 647 | 566 | 587 | 0 | — | 16 | 0 | 15 | 602 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | 51 | (1) | 166 | 128 | 88 | 4 | — | 7 | 6 | 5 | 93 |
| | Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP) | 245 | (0) | 255 | 178 | 322 | — | — | 0 | — | 0 | 322 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 583 | — | 147 | 117 | 613 | | | | | | 613 |
| | Obzorje 2020 | 20 078 | (429) | 13 485 | 11 815 | 21 319 | 2 278 | (170) | 2 925 | 1 392 | 3 641 | 24 959 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 245 | (7) | 389 | 331 | 296 | 50 | (1) | 26 | 13 | 62 | 358 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 900 | (23) | 418 | 482 | 812 | 93 | (0) | 30 | 40 | 84 | 896 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 817 | (32) | 2 885 | 2 679 | 990 | 180 | (30) | 595 | 389 | 356 | 1 346 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 202 | (17) | 116 | 102 | 199 | 27 | (1) | 49 | 32 | 44 | 243 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 167 | (8) | 133 | 147 | 146 | 8 | (0) | 11 | 6 | 13 | 159 |
| | IPE – energetika | 2 674 | (14) | 1 281 | 390 | 3 551 | 47 | — | 1 | 0 | 48 | 3 599 |
| | IPE – promet | 5 374 | (91) | 2 580 | 1 188 | 6 675 | 182 | (4) | 4 | 49 | 133 | 6 809 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 483 | (17) | 210 | 243 | 434 | 6 | (1) | 6 | 2 | 8 | 442 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 172 | (48) | — | 30 | 94 | — | — | 0 | 0 | — | 94 |
| | Decentralizirane agencije | 49 | (9) | 385 | 377 | 49 | 2 | (1) | 18 | 17 | 1 | 50 |
| | Drugi ukrepi in programi | 283 | (19) | 195 | 172 | 287 | 127 | (11) | 83 | 78 | 121 | 408 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 133 | (5) | 83 | 64 | 147 | 1 | — | — | 0 | 0 | 147 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 165 | (14) | 135 | 119 | 166 | 2 | (0) | 3 | 3 | 2 | 168 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 77 658 | (669) | 29 147 | 29 912 | 76 224 | 10 957 | (10) | 579 | 37 | 11 489 | 87 714 |
| | Regije v prehodu | 17 678 | (25) | 6 097 | 5 091 | 18 659 | 2 306 | — | 50 | 6 | 2 350 | 21 009 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 24 372 | (112) | 10 623 | 9 420 | 25 463 | 3 452 | — | 197 | 14 | 3 635 | 29 098 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 540 | (0) | 236 | 319 | 457 | 78 | — | — | — | 78 | 535 |
| | Kohezijski sklad | 24 375 | (10) | 8 239 | 9 963 | 22 642 | 4 207 | — | 165 | 202 | 4 170 | 26 812 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 4 506 | (1) | 2 012 | 1 671 | 4 847 | 636 | — | — | — | 636 | 5 483 |
| | Tehnična pomoč | 273 | (11) | 278 | 216 | 323 | 0 | (0) | 4 | 0 | 4 | 327 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 1 361 | (1) | 579 | 522 | 1 417 | 29 | — | 1 | — | 30 | 1 446 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 839 | — | 157 | 567 | 429 | 611 | — | 96 | 35 | 672 | 1 101 |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 6 439 | (83) | 1 781 | 1 505 | 6 632 | — | — | 3 | 0 | 3 | 6 635 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 10 | (0) | 6 | 4 | 11 | | | | | | 11 |
| Total Heading 1: Smart and inclusive growth | 195 138 | (1 648 ) | 84 411 | 81 035 | 196 865 | 25 490 | (232) | 5 152 | 2 506 | 27 904 | 224 769 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 431 | (5) | 43 441 | 43 582 | 286 | 1 | — | 873 | 874 | — | 286 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 35 108 | (19) | 14 708 | 14 609 | 35 188 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 35 189 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 3 027 | (74) | 960 | 871 | 3 043 | 413 | — | 3 | 0 | 416 | 3 459 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 19 | (2) | 148 | 144 | 21 | | | | | | 21 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 1 831 | (21) | 590 | 425 | 1 974 | 10 | (0) | 3 | 6 | 7 | 1 981 |
| | Decentralizirane agencije | 3 | (0) | 68 | 67 | 3 | 0 | — | 7 | 7 | — | 3 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 31 | (1) | 22 | 9 | 43 | | | | | | 43 |
| Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources | 40 451 | (122) | 59 937 | 59 707 | 40 559 | 425 | (0) | 886 | 888 | 423 | 40 982 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 2 817 | (15) | 1 389 | 1 124 | 3 068 | 53 | — | 15 | 14 | 54 | 3 122 |
| | Potrošniki | 42 | (4) | 30 | 29 | 39 | 1 | (0) | 1 | 1 | 0 | 39 |
| | Ustvarjalna Evropa | 250 | (7) | 252 | 200 | 296 | 6 | (1) | 11 | 7 | 9 | 306 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 2 | (2) | 2 700 | 2 231 | 469 | — | — | 333 | 333 | 0 | 469 |
| | Sklad za notranjo varnost | 1 603 | (5) | 528 | 462 | 1 664 | 109 | — | 124 | 5 | 228 | 1 891 |
| | Informacijski sistemi | 7 | — | — | — | 7 | 2 | (0) | — | — | 2 | 10 |
| | Pravosodje | 86 | (12) | 47 | 52 | 69 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 69 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 107 | (17) | 70 | 75 | 85 | 1 | (0) | 1 | 1 | 1 | 86 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 65 | (4) | 511 | 200 | 372 | 3 | (0) | 14 | 2 | 14 | 386 |
| | Evropa za državljane | 24 | (1) | 38 | 25 | 35 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 35 |
| | Hrana in krma | 354 | (38) | 247 | 231 | 333 | 3 | (0) | 2 | 3 | 2 | 334 |
| | Zdravje | 136 | (7) | 72 | 61 | 141 | 2 | (0) | 2 | 1 | 2 | 144 |
| | Decentralizirane agencije | 395 | (0) | 1 139 | 1 126 | 407 | 0 | — | 47 | 46 | 0 | 408 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 29 | (1) | 23 | 11 | 39 | | | | | | 39 |
| | Posebni ukrepi | 86 | (4) | 106 | 92 | 96 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 96 |
| Total Heading 3: Security and citizenship | 6 004 | (118) | 7 152 | 5 919 | 7 119 | 179 | (2) | 550 | 414 | 314 | 7 433 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 7 698 | (81) | 1 609 | 1 761 | 7 465 | 784 | (2) | 172 | 169 | 785 | 8 249 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 35 | (20) | 0 | 15 | 0 | | | | | | 0 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | — | — | 233 | 233 | — | — | — | 7 | 7 | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 16 | (4) | 85 | 20 | 76 | 1 | (0) | 3 | 1 | 2 | 78 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 28 | (8) | 4 | 5 | 19 | 0 | — | 1 | 0 | 1 | 20 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | — | — | 25 | 25 | — | 95 | — | 79 | 174 | (0) | (0) |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 7 905 | (193) | 2 845 | 2 616 | 7 941 | 89 | (3) | 16 | 32 | 70 | 8 011 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 9 054 | (149) | 3 206 | 2 949 | 9 162 | 149 | (6) | 63 | 95 | 111 | 9 273 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 394 | (3) | 164 | 133 | 422 | 6 | (0) | 3 | 1 | 8 | 430 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 365 | (24) | 172 | 152 | 362 | 2 | — | 4 | 1 | 6 | 368 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 657 | (48) | 408 | 378 | 639 | 19 | (1) | 4 | 4 | 19 | 658 |
| | Humanitarna pomoč | 873 | (29) | 2 084 | 1 627 | 1 301 | 332 | (1) | 13 | 291 | 53 | 1 354 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 219 | (57) | 336 | 361 | 137 | 19 | (10) | 43 | 29 | 22 | 160 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 101 | (3) | 33 | 15 | 116 | 1 | (0) | — | — | 1 | 117 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | 21 | 20 | 1 | 0 | (0) | — | — | — | 1 |
| | Drugi ukrepi in programi | 144 | (5) | 82 | 87 | 135 | 26 | (23) | 146 | 139 | 10 | 145 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 7 | (1) | 1 | 3 | 5 | | | | | | 5 |
| | Posebni ukrepi | 135 | (2) | 88 | 68 | 153 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 153 |
| Total Heading 4: Global Europe | 27 633 | (627) | 11 395 | 10 468 | 27 933 | 1 521 | (46) | 555 | 943 | 1 087 | 29 020 |
| 5 | Pokojnine | — | (0) | 2 096 | 2 096 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropske šole | 0 | — | 183 | 183 | 0 | 0 | (0) | 14 | 13 | 1 | 1 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 6 | (0) | — | 4 | 2 | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| | Upravni odhodki Komisije | 290 | (19) | 3 705 | 3 660 | 317 | 45 | (4) | 231 | 230 | 43 | 360 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 464 | (22) | 4 024 | 3 875 | 591 | 47 | (47) | 294 | 258 | 36 | 627 |
| Total Heading 5: Administration | 761 | (41) | 10 009 | 9 818 | 910 | 93 | (51) | 540 | 502 | 80 | 990 |
| 9 | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 1 | (0) | 2 | 2 | 0 | | | | | | 0 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | — | — | 1 106 | 1 106 | — | | | | | | — |
| Total Heading 9: Special Instruments | 1 | — | 1 108 | 1 108 | — | | | | | | — |
| O | Sklad za inovacije | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Total Heading O: Innovation Fund (IF) | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Total | 269 987 | (2 557 ) | 174 012 | 168 056 | 273 386 | 27 708 | (330) | 7 688 | 5 254 | 29 811 | 303 197 |

(v milijonih EUR)

Postavka

Iz proračunskih odobritev

Iz odobritev namenskih prejemkov

Neporavnane obveznosti ob koncu leta 2020 skupaj

Obveznosti, prenesene iz leta 2019

Prilagoditve

Prevzete obveznosti

Izvršena plačila

Zneski za poravnavo

Obveznosti, prenesene iz leta 2019

Prilagoditve

Prevzete obveznosti

Izvršena plačila

Zneski za poravnavo

1

2

3

4

5=1+2+3-4

6

7

8

9

10=6+7+8-9

11=5+10

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

1 877

(0)

173

1 103

947

27

—

148

156

19

967

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

793

(0)

1 207

977

1 023

164

(2)

105

27

240

1 263

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

1 289

(1)

367

638

1 017

16

—

29

1

45

1 062

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

507

(1)

647

566

587

0

—

16

0

15

602

Evropska solidarnostna enota (ESC)

51

(1)

166

128

88

4

—

7

6

5

93

Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP)

245

(0)

255

178

322

—

—

0

—

0

322

Jedrska varnost in razgradnja

583

—

147

117

613

613

Obzorje 2020

20 078

(429)

13 485

11 815

21 319

2 278

(170)

2 925

1 392

3 641

24 959

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

245

(7)

389

331

296

50

(1)

26

13

62

358

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

900

(23)

418

482

812

93

(0)

30

40

84

896

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

817

(32)

2 885

2 679

990

180

(30)

595

389

356

1 346

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

202

(17)

116

102

199

27

(1)

49

32

44

243

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

167

(8)

133

147

146

8

(0)

11

6

13

159

IPE – energetika

2 674

(14)

1 281

390

3 551

47

—

1

0

48

3 599

IPE – promet

5 374

(91)

2 580

1 188

6 675

182

(4)

4

49

133

6 809

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

483

(17)

210

243

434

6

(1)

6

2

8

442

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

172

(48)

—

30

94

—

—

0

0

—

94

Decentralizirane agencije

49

(9)

385

377

49

2

(1)

18

17

1

50

Drugi ukrepi in programi

283

(19)

195

172

287

127

(11)

83

78

121

408

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

133

(5)

83

64

147

1

—

—

0

0

147

Posebne pristojnosti Komisije

165

(14)

135

119

166

2

(0)

3

3

2

168

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

77 658

(669)

29 147

29 912

76 224

10 957

(10)

579

37

11 489

87 714

Regije v prehodu

17 678

(25)

6 097

5 091

18 659

2 306

—

50

6

2 350

21 009

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

24 372

(112)

10 623

9 420

25 463

3 452

—

197

14

3 635

29 098

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

540

(0)

236

319

457

78

—

—

—

78

535

Kohezijski sklad

24 375

(10)

8 239

9 963

22 642

4 207

—

165

202

4 170

26 812

Evropsko teritorialno sodelovanje

4 506

(1)

2 012

1 671

4 847

636

—

—

—

636

5 483

Tehnična pomoč

273

(11)

278

216

323

0

(0)

4

0

4

327

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

1 361

(1)

579

522

1 417

29

—

1

—

30

1 446

Pobuda za zaposlovanje mladih

839

—

157

567

429

611

—

96

35

672

1 101

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

6 439

(83)

1 781

1 505

6 632

—

—

3

0

3

6 635

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

10

(0)

6

4

11

11

Total Heading 1: Smart and inclusive growth

Total Heading 1: Smart and inclusive growth

195 138

195 138

(1 648 )

(1 648 )

84 411

84 411

81 035

81 035

196 865

196 865

25 490

25 490

(232)

(232)

5 152

5 152

2 506

2 506

27 904

27 904

224 769

224 769

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

431

(5)

43 441

43 582

286

1

—

873

874

—

286

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

35 108

(19)

14 708

14 609

35 188

0

—

0

0

0

35 189

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

3 027

(74)

960

871

3 043

413

—

3

0

416

3 459

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

19

(2)

148

144

21

21

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

1 831

(21)

590

425

1 974

10

(0)

3

6

7

1 981

Decentralizirane agencije

3

(0)

68

67

3

0

—

7

7

—

3

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

31

(1)

22

9

43

43

Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources

Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources

40 451

40 451

(122)

(122)

59 937

59 937

59 707

59 707

40 559

40 559

425

425

(0)

(0)

886

886

888

888

423

423

40 982

40 982

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

2 817

(15)

1 389

1 124

3 068

53

—

15

14

54

3 122

Potrošniki

42

(4)

30

29

39

1

(0)

1

1

0

39

Ustvarjalna Evropa

250

(7)

252

200

296

6

(1)

11

7

9

306

Nujna pomoč v Uniji

2

(2)

2 700

2 231

469

—

—

333

333

0

469

Sklad za notranjo varnost

1 603

(5)

528

462

1 664

109

—

124

5

228

1 891

Informacijski sistemi

7

—

—

—

7

2

(0)

—

—

2

10

Pravosodje

86

(12)

47

52

69

0

(0)

0

0

0

69

Pravice, enakost in državljanstvo

107

(17)

70

75

85

1

(0)

1

1

1

86

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

65

(4)

511

200

372

3

(0)

14

2

14

386

Evropa za državljane

24

(1)

38

25

35

0

(0)

0

0

0

35

Hrana in krma

354

(38)

247

231

333

3

(0)

2

3

2

334

Zdravje

136

(7)

72

61

141

2

(0)

2

1

2

144

Decentralizirane agencije

395

(0)

1 139

1 126

407

0

—

47

46

0

408

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

29

(1)

23

11

39

39

Posebni ukrepi

86

(4)

106

92

96

0

(0)

0

0

0

96

Total Heading 3: Security and citizenship

Total Heading 3: Security and citizenship

6 004

6 004

(118)

(118)

7 152

7 152

5 919

5 919

7 119

7 119

179

179

(2)

(2)

550

550

414

414

314

314

7 433

7 433

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

7 698

(81)

1 609

1 761

7 465

784

(2)

172

169

785

8 249

Makrofinančna pomoč (MFA)

35

(20)

0

15

0

0

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

—

—

233

233

—

—

—

7

7

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

16

(4)

85

20

76

1

(0)

3

1

2

78

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

28

(8)

4

5

19

0

—

1

0

1

20

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

—

—

25

25

—

95

—

79

174

(0)

(0)

Evropski instrument sosedstva (ENI)

7 905

(193)

2 845

2 616

7 941

89

(3)

16

32

70

8 011

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

9 054

(149)

3 206

2 949

9 162

149

(6)

63

95

111

9 273

Instrument partnerstva (PI)

394

(3)

164

133

422

6

(0)

3

1

8

430

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

365

(24)

172

152

362

2

—

4

1

6

368

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

657

(48)

408

378

639

19

(1)

4

4

19

658

Humanitarna pomoč

873

(29)

2 084

1 627

1 301

332

(1)

13

291

53

1 354

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

219

(57)

336

361

137

19

(10)

43

29

22

160

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

101

(3)

33

15

116

1

(0)

—

—

1

117

Decentralizirane agencije

—

—

21

20

1

0

(0)

—

—

—

1

Drugi ukrepi in programi

144

(5)

82

87

135

26

(23)

146

139

10

145

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

7

(1)

1

3

5

5

Posebni ukrepi

135

(2)

88

68

153

0

—

0

0

0

153

Total Heading 4: Global Europe

Total Heading 4: Global Europe

27 633

27 633

(627)

(627)

11 395

11 395

10 468

10 468

27 933

27 933

1 521

1 521

(46)

(46)

555

555

943

943

1 087

1 087

29 020

29 020

5

Pokojnine

—

(0)

2 096

2 096

—

—

—

—

—

—

—

Evropske šole

0

—

183

183

0

0

(0)

14

13

1

1

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

6

(0)

—

4

2

0

—

—

—

0

2

Upravni odhodki Komisije

290

(19)

3 705

3 660

317

45

(4)

231

230

43

360

Upravni odhodki drugih institucij

464

(22)

4 024

3 875

591

47

(47)

294

258

36

627

Total Heading 5: Administration

Total Heading 5: Administration

761

761

(41)

(41)

10 009

10 009

9 818

9 818

910

910

93

93

(51)

(51)

540

540

502

502

80

80

990

990

9

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

1

(0)

2

2

0

0

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

—

—

1 106

1 106

—

—

Total Heading 9: Special Instruments

Total Heading 9: Special Instruments

1

1

—

—

1 108

1 108

1 108

1 108

—

—

—

—

O

Sklad za inovacije

—

—

—

—

—

5

1

4

4

Total Heading O: Innovation Fund (IF)

Total Heading O: Innovation Fund (IF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

5

5

1

1

4

4

4

4

Total

Total

269 987

269 987

(2 557 )

(2 557 )

174 012

174 012

168 056

168 056

273 386

273 386

27 708

27 708

(330)

(330)

7 688

7 688

5 254

5 254

29 811

29 811

303 197

303 197

5.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA PO INSTITUCIJAH

5.1.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Ne- poravnano |
| Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Iz upravičenosti za tekoče leto | Iz prenesenih upravičenosti | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Evropski parlament | 171 | 171 | 199 | 21 | 220 | 197 | 7 | 203 | 119 % | 17 |
| Evropski svet in Svet | 56 | 56 | 102 | 2 | 103 | 101 | 1 | 102 | 181 % | 1 |
| Komisija | 153 185 | 163 727 | 173 169 | 19 829 | 192 998 | 171 765 | 1 824 | 173 589 | 106 % | 19 409 |
| Sodišče Evropske unije | 58 | 58 | 57 | 0 | 57 | 57 | 0 | 57 | 98 % | 0 |
| Računsko sodišče | 22 | 22 | 23 | 0 | 23 | 23 | 0 | 23 | 102 % | 0 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 13 | 13 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 138 % | 0 |
| Odbor regij | 10 | 10 | 11 | 0 | 11 | 11 | 0 | 11 | 109 % | 0 |
| Evropski varuh človekovih pravic | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 88 % | — |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 2 | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 82 % | — |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 49 | 49 | 302 | 2 | 304 | 299 | 2 | 301 | 615 % | 3 |
| Skupaj | 153 566 | 164 108 | 173 882 | 19 853 | 193 735 | 172 472 | 1 834 | 174 306 | 106 % | 19 429 |

(v milijonih EUR)

Institucija

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Ne- poravnano

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Iz upravičenosti za tekoče leto

Iz prenesenih upravičenosti

Skupaj

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Evropski parlament

171

171

199

21

220

197

7

203

119 %

17

Evropski svet in Svet

56

56

102

2

103

101

1

102

181 %

1

Komisija

153 185

163 727

173 169

19 829

192 998

171 765

1 824

173 589

106 %

19 409

Sodišče Evropske unije

58

58

57

0

57

57

0

57

98 %

0

Računsko sodišče

22

22

23

0

23

23

0

23

102 %

0

Ekonomsko-socialni odbor

13

13

17

0

17

17

0

17

138 %

0

Odbor regij

10

10

11

0

11

11

0

11

109 %

0

Evropski varuh človekovih pravic

1

1

1

0

1

1

0

1

88 %

—

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2

2

1

0

1

1

0

1

82 %

—

Evropska služba za zunanje delovanje

49

49

302

2

304

299

2

301

615 %

3

Skupaj

Skupaj

153 566

153 566

164 108

164 108

173 882

173 882

19 853

19 853

193 735

193 735

172 472

172 472

1 834

1 834

174 306

174 306

106 %

106 %

19 429

19 429

Konsolidirana poročila o izvrševanju splošnega proračuna EU prikazujejo, tako kot prejšnja leta, izvrševanje proračuna v vseh institucijah, saj je v proračunu EU določen ločen proračun za vsako institucijo.

Proračun in izvrševanje za agencije nista konsolidirana v proračunu EU in nista vključena v poročila o proračunu EU. Subvencija Komisije, ki se plačuje agencijam, pa je del proračuna EU. V tem proračunskem delu zaključnega računa se upošteva samo subvencija, ki je bila agencijam izplačana iz proračuna Komisije.

Glede ESZD je treba opozoriti, da ta služba poleg lastnega proračuna prejema tudi prispevke od Komisije v višini 148,1 milijona EUR (leta 2019: 152,7 milijona EUR) ter iz ERS in skrbniških skladov v višini 64,4 milijona EUR (leta 2019: 63,1 milijona EUR). S temi prispevki se krijejo stroški osebja Komisije v delegacijah, ki se financirajo iz ERS in skrbniških skladov, vključno z namenskimi prejemki, ustvarjenimi iz teh prispevkov v zadevnem letu.

5.2.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Skupaj odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2021 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Iz namenskih prejemkov | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Evropski parlament | 2 105 | 1 951 | 0 | 34 | 1 985 | 94 % | 28 | 75 | 103 | 13 | 0 | 4 | 17 |
| Evropski svet in Svet | 649 | 550 | 0 | 15 | 566 | 87 % | 43 | 0 | 43 | 40 | 0 | 1 | 41 |
| Komisija | 183 075 | 168 909 | 1 078 | 7 393 | 177 381 | 97 % | 3 896 | 497 | 4 393 | 253 | 4 | 1 044 | 1 302 |
| Sodišče Evropske unije | 438 | 432 | 0 | 0 | 432 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 1 | 5 |
| Računsko sodišče | 152 | 146 | 0 | 0 | 146 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 7 | 0 | — | 7 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 147 | 131 | 0 | 4 | 134 | 91 % | 1 | 0 | 1 | 12 | 0 | 0 | 12 |
| Odbor regij | 103 | 94 | 0 | 1 | 95 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Evropski varuh človekovih pravic | 12 | 12 | 0 | 0 | 12 | 95 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 19 | 14 | 0 | — | 14 | 73 % | — | 0 | — | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 1 040 | 695 | 0 | 240 | 934 | 90 % | 69 | 10 | 79 | 27 | 0 | 0 | 27 |
| Skupaj | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

(v milijonih EUR)

Institucija

Skupaj odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2021

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Iz namenskih prejemkov

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Evropski parlament

2 105

1 951

0

34

1 985

94 %

28

75

103

13

0

4

17

Evropski svet in Svet

649

550

0

15

566

87 %

43

0

43

40

0

1

41

Komisija

183 075

168 909

1 078

7 393

177 381

97 %

3 896

497

4 393

253

4

1 044

1 302

Sodišče Evropske unije

438

432

0

0

432

99 %

0

0

0

5

0

1

5

Računsko sodišče

152

146

0

0

146

96 %

0

0

0

7

0

—

7

Ekonomsko-socialni odbor

147

131

0

4

134

91 %

1

0

1

12

0

0

12

Odbor regij

103

94

0

1

95

92 %

0

0

0

7

0

0

7

Evropski varuh človekovih pravic

12

12

0

0

12

95 %

0

0

0

1

0

0

1

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

19

14

0

—

14

73 %

—

0

—

5

0

0

5

Evropska služba za zunanje delovanje

1 040

695

0

240

934

90 %

69

10

79

27

0

0

27

Skupaj

Skupaj

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

5.3.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Skupaj odobritve skupaj | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2021 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz preno- sov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | preno- sov na podlagi | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz preno- sov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Evropski parlament | 2 379 | 1 590 | 247 | 25 | 1 862 | 78 % | 357 | 75 | 39 | 471 | 17 | 27 | 1 | 46 |
| Evropski svet in Svet | 702 | 481 | 45 | 14 | 540 | 77 % | 70 | 0 | 44 | 113 | 40 | 7 | 1 | 48 |
| Komisija | 178 278 | 158 366 | 1 149 | 9 661 | 169 176 | 95 % | 532 | 885 | 7 511 | 8 928 | 101 | 56 | 18 | 174 |
| Sodišče Evropske unije | 463 | 399 | 21 | 0 | 420 | 91 % | 33 | 0 | 1 | 34 | 5 | 4 | 1 | 9 |
| Računsko sodišče | 159 | 137 | 6 | 0 | 143 | 90 % | 9 | 0 | (0) | 9 | 7 | 1 | 0 | 7 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 156 | 119 | 7 | 3 | 128 | 82 % | 12 | 0 | 2 | 14 | 12 | 2 | 0 | 14 |
| Odbor regij | 115 | 84 | 10 | 1 | 94 | 82 % | 11 | 0 | 1 | 12 | 7 | 2 | 0 | 9 |
| Evropski varuh človekovih pravic | 13 | 12 | 0 | 0 | 12 | 93 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 21 | 13 | 2 | — | 15 | 69 % | 1 | 0 | — | 1 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 1 161 | 602 | 102 | 215 | 919 | 79 % | 93 | 10 | 96 | 198 | 27 | 16 | 0 | 43 |
| Skupaj | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

(v milijonih EUR)

Institucija

Skupaj odobritve skupaj

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2021

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz preno- sov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

preno- sov na podlagi

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz preno- sov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14

Evropski parlament

2 379

1 590

247

25

1 862

78 %

357

75

39

471

17

27

1

46

Evropski svet in Svet

702

481

45

14

540

77 %

70

0

44

113

40

7

1

48

Komisija

178 278

158 366

1 149

9 661

169 176

95 %

532

885

7 511

8 928

101

56

18

174

Sodišče Evropske unije

463

399

21

0

420

91 %

33

0

1

34

5

4

1

9

Računsko sodišče

159

137

6

0

143

90 %

9

0

(0)

9

7

1

0

7

Ekonomsko-socialni odbor

156

119

7

3

128

82 %

12

0

2

14

12

2

0

14

Odbor regij

115

84

10

1

94

82 %

11

0

1

12

7

2

0

9

Evropski varuh človekovih pravic

13

12

0

0

12

93 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

21

13

2

—

15

69 %

1

0

—

1

5

0

0

5

Evropska služba za zunanje delovanje

1 161

602

102

215

919

79 %

93

10

96

198

27

16

0

43

Skupaj

Skupaj

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

6.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA AGENCIJ

Prihodki in odhodki agencij, kot so prikazani v poročilih 6.1 in 6.2 spodaj, kot taki niso konsolidirani v proračunu EU. V tem proračunskem delu zaključnega računa se upošteva samo subvencija, ki je bila agencijam izplačana iz proračuna Komisije.

Poročila o izvrševanju proračuna EU vključujejo subvencijo, izplačano iz proračuna EU agencijam, kot odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, kadar je relevantno.

V spodnjih poročilih za agencije je prikazan pregled agencij, tako decentraliziranih (oziroma tradicionalnih) kot izvajalskih, in njihovih prihodkov (6.1) ter odhodkov (6.2).

Drugi viri prihodkov in z njimi povezanih odhodkov se ne dodajajo v računovodske izkaze proračuna EU. Vsaka agencija predstavi lasten sklop računovodskih izkazov.

6.1.   PRORAČUNSKI PRIHODKI

PRORAČUNSKI PRIHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Agencija | Financiranje razdelka VFO | Končni sprejeti proračun | Prejemki |
| Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov | 3 | 233 | 237 |
| Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev | 1a | 17 | 17 |
| Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije | 1a | 7 | 7 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | ni relevantno | 20 | 18 |
| Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano | 3 | 11 | 11 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 1a, 3, 4 | 51 | 50 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 1a | 16 | 16 |
| Evropski azilni podporni urad | 3 | 130 | 131 |
| Evropski bančni organ | 1a | 101 | 48 |
| Evropska agencija za mejno in obalno stražo | 3 | 364 | 373 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 3 | 62 | 72 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 1a | 18 | 17 |
| Evropska agencija za kemikalije | 1a, 2 | 114 | 110 |
| Evropska agencija za okolje | 2 | 61 | 61 |
| Evropska agencija za nadzor ribištva | 2 | 17 | 18 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 3 | 99 | 99 |
| Agencija za evropski GNSS | 1a | 35 | 933 |
| Evropski inštitut za enakost spolov | 3 | 8 | 8 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo | 1a | 547 | 550 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine | 1a | 28 | 29 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 1a | 81 | 98 |
| Evropska agencija za zdravila | 3 | 370 | 404 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 3 | 18 | 18 |
| Evropski raziskovalni svet | 1a | 52 | 52 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge | 1a | 55 | 54 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 4 | 20 | 20 |
| Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah | 3 | 42 | 48 |
| Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost | 1a | 22 | 22 |
| Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj | 3 | 154 | 161 |
| Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj | 3 | 8 | 25 |
| Agencija Evropske unije za železnice | 1a | 31 | 31 |
| Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu | 1a | 183 | 173 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 3 | 24 | 24 |
| Urad Evropske unije za intelektualno lastnino | ni relevantno | 465 | 284 |
| Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja | 1a | 52 | 49 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 1a | 22 | 22 |
| Fuzija za energijo | 1a | 640 | 795 |
| Izvajalska agencija za inovacije in omrežja | 1a | 32 | 31 |
| Izvajalska agencija za raziskave | 5 | 80 | 80 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 5 | 47 | 44 |
| Skupaj | | 4 338 | 5 240 |

(v milijonih EUR)

Agencija

Financiranje razdelka VFO

Končni sprejeti proračun

Prejemki

Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov

3

233

237

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

1a

17

17

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

1a

7

7

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

ni relevantno

20

18

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano

3

11

11

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

1a, 3, 4

51

50

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

1a

16

16

Evropski azilni podporni urad

3

130

131

Evropski bančni organ

1a

101

48

Evropska agencija za mejno in obalno stražo

3

364

373

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

3

62

72

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

1a

18

17

Evropska agencija za kemikalije

1a, 2

114

110

Evropska agencija za okolje

2

61

61

Evropska agencija za nadzor ribištva

2

17

18

Evropska agencija za varnost hrane

3

99

99

Agencija za evropski GNSS

1a

35

933

Evropski inštitut za enakost spolov

3

8

8

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

1a

547

550

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

1a

28

29

Evropska agencija za pomorsko varnost

1a

81

98

Evropska agencija za zdravila

3

370

404

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

3

18

18

Evropski raziskovalni svet

1a

52

52

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

1a

55

54

Evropska fundacija za usposabljanje

4

20

20

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah

3

42

48

Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost

1a

22

22

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

3

154

161

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

3

8

25

Agencija Evropske unije za železnice

1a

31

31

Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu

1a

183

173

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

3

24

24

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino

ni relevantno

465

284

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja

1a

52

49

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

1a

22

22

Fuzija za energijo

1a

640

795

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja

1a

32

31

Izvajalska agencija za raziskave

5

80

80

Prevajalski center za organe Evropske unije

5

47

44

Skupaj

Skupaj

4 338

4 338

5 240

5 240

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta prihodkov | Končni sprejeti proračun | Prejeti zneski |
| Subvencija Komisije | 2 543 | 3 423 |
| Prihodki iz nadomestil | 751 | 774 |
| Drugi prihodki | 1 045 | 1 044 |
| Skupaj | 4 338 | 5 240 |

(v milijonih EUR)

Vrsta prihodkov

Končni sprejeti proračun

Prejeti zneski

Subvencija Komisije

2 543

3 423

Prihodki iz nadomestil

751

774

Drugi prihodki

1 045

1 044

Skupaj

Skupaj

4 338

4 338

5 240

5 240

6.2.   ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Agencija | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov | 412 | 341 | 256 | 229 |
| Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev | 17 | 17 | 20 | 17 |
| Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije | 7 | 7 | 8 | 5 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 21 | 18 | 20 | 18 |
| Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano | 11 | 11 | 13 | 11 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 50 | 50 | 56 | 52 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 17 | 16 | 20 | 13 |
| Evropski azilni podporni urad | 141 | 120 | 149 | 107 |
| Evropski bančni organ | 49 | 49 | 54 | 49 |
| Evropska agencija za mejno in obalno stražo | 384 | 372 | 495 | 305 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 72 | 61 | 82 | 57 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 18 | 18 | 18 | 17 |
| Evropska agencija za kemikalije | 112 | 108 | 128 | 110 |
| Evropska agencija za okolje | 77 | 75 | 97 | 69 |
| Evropska agencija za nadzor ribištva | 18 | 17 | 20 | 16 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 104 | 104 | 107 | 95 |
| Agencija za evropski GNSS | 915 | 438 | 1 584 | 788 |
| Evropski inštitut za enakost spolov | 8 | 8 | 10 | 7 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo | 625 | 612 | 560 | 551 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine | 29 | 29 | 33 | 27 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 105 | 98 | 119 | 99 |
| Evropska agencija za zdravila | 405 | 398 | 456 | 374 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 19 | 18 | 20 | 17 |
| Evropski raziskovalni svet | 52 | 52 | 55 | 53 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge | 54 | 53 | 60 | 51 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 21 | 21 | 22 | 20 |
| Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah | 48 | 44 | 51 | 40 |
| Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost | 22 | 21 | 26 | 19 |
| Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj | 165 | 156 | 183 | 148 |
| Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj | 30 | 13 | 32 | 10 |
| Agencija Evropske unije za železnice | 33 | 33 | 34 | 29 |
| Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu | 262 | 171 | 273 | 156 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 25 | 24 | 30 | 22 |
| Urad Evropske unije za intelektualno lastnino | 483 | 256 | 21 | 253 |
| Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja | 49 | 48 | 54 | 48 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 22 | 22 | 27 | 21 |
| Fuzija za energijo | 886 | 885 | 816 | 800 |
| Izvajalska agencija za inovacije in omrežja | 31 | 31 | 32 | 30 |
| Izvajalska agencija za raziskave | 80 | 79 | 86 | 78 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 47 | 42 | 50 | 42 |
| Skupaj | 5 928 | 4 934 | 6 179 | 4 855 |

(v milijonih EUR)

Agencija

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov

412

341

256

229

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

17

17

20

17

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

7

7

8

5

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

21

18

20

18

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano

11

11

13

11

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

50

50

56

52

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

17

16

20

13

Evropski azilni podporni urad

141

120

149

107

Evropski bančni organ

49

49

54

49

Evropska agencija za mejno in obalno stražo

384

372

495

305

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

72

61

82

57

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

18

18

18

17

Evropska agencija za kemikalije

112

108

128

110

Evropska agencija za okolje

77

75

97

69

Evropska agencija za nadzor ribištva

18

17

20

16

Evropska agencija za varnost hrane

104

104

107

95

Agencija za evropski GNSS

915

438

1 584

788

Evropski inštitut za enakost spolov

8

8

10

7

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

625

612

560

551

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

29

29

33

27

Evropska agencija za pomorsko varnost

105

98

119

99

Evropska agencija za zdravila

405

398

456

374

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

19

18

20

17

Evropski raziskovalni svet

52

52

55

53

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

54

53

60

51

Evropska fundacija za usposabljanje

21

21

22

20

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah

48

44

51

40

Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost

22

21

26

19

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

165

156

183

148

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

30

13

32

10

Agencija Evropske unije za železnice

33

33

34

29

Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu

262

171

273

156

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

25

24

30

22

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino

483

256

21

253

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja

49

48

54

48

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

22

22

27

21

Fuzija za energijo

886

885

816

800

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja

31

31

32

30

Izvajalska agencija za raziskave

80

79

86

78

Prevajalski center za organe Evropske unije

47

42

50

42

Skupaj

Skupaj

5 928

5 928

4 934

4 934

6 179

6 179

4 855

4 855

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta odhodkov | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| Zaposleni | 1 349 | 1 325 | 1 240 | 1 313 |
| Upravni | 454 | 439 | 487 | 423 |
| Iz poslovanja | 4 126 | 3 169 | 4 452 | 3 119 |
| Skupaj | 5 928 | 4 934 | 6 179 | 4 855 |

(v milijonih EUR)

Vrsta odhodkov

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Zaposleni

1 349

1 325

1 240

1 313

Upravni

454

439

487

423

Iz poslovanja

4 126

3 169

4 452

3 119

Skupaj

Skupaj

5 928

5 928

4 934

4 934

6 179

6 179

4 855

4 855

GLOSAR

Aktuarske predpostavke

Aktuarske predpostavke

Predpostavke, ki se uporabljajo za izračun stroškov prihodnjih dogodkov, ki vplivajo na pokojninske obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube

Aktuarski dobički in izgube

Pri shemi z zagotovljenimi prejemki spremembe v aktuarskem primanjkljaju ali presežkih, ki nastanejo zaradi razlik med prejšnjimi aktuarskimi predpostavkami in nastalimi dejstvi ter zaradi učinkov sprememb aktuarskih predpostavk.

Upravne odobritve

Upravne odobritve

Upravne odobritve pokrivajo stroške poslovanja institucij in subjektov (osebje, zgradbe, pisarniška oprema).

Sprejeti proračun

Sprejeti proračun

Predlog proračuna se sprejme z odobritvijo proračunskega organa, za dokončno sprejetega pa ga razglasi predsednik Evropskega parlamenta.

Sprememba proračuna

Sprememba proračuna

Sklep, sprejet med proračunskim letom, ki omogoča spremembo (povečanje, zmanjšanje, prerazporeditev) določenih vidikov sprejetega proračuna za navedeno leto.

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

Stroški, ki so nastali med poročevalskim obdobjem, ki jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov, tj. s strani držav članic EU. To je posledica soobstoja računovodskih izkazov na podlagi nastanka poslovnega dogodka in proračuna na podlagi denarnega toka.

Letno poročilo o dejavnostih

Letno poročilo o dejavnostih

Letna poročila o dejavnostih kažejo rezultate poslovanja, med drugim glede na določene cilje, z njimi povezana tveganja in strukturo notranje kontrole. T. i. odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil mora od proračunskega leta 2001 za Komisijo in od leta 2003 za vse institucije Evropske unije svoji instituciji predložiti letno poročilo o dejavnostih v zvezi z izpolnjevanjem svojih obveznosti, skupaj s finančnimi in poslovodnimi informacijami.

Odobritve

Odobritve

Proračunska sredstva. V proračunu so predvidene tako obveznosti kot plačila (gotovinska ali bančna nakazila upravičencem). Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve za plačila se pogosto razlikujejo (diferencirana sredstva), ker so za večletne programe in projekte običajno v celoti prevzete obveznosti v letu, ko je sprejeta odločitev o njih, in se plačujejo več let na podlagi napredka pri izvajanju teh programov in projektov. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za upravne odhodke, podporo kmetijskim trgom ter neposredna plačila, pri čemer so odobritve plačil enakovredne odobritvam za obveznosti.

Namenski prejemki

Namenski prejemki

Prejemki, namenjeni financiranju posebnih postavk odhodkov. Glavni vir zunanjih namenskih prejemkov so finančni prispevki tretjih držav za programe, ki jih financira Unija. Glavni vir notranjih namenskih prejemkov so prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali delo, dobavljeno na njihovo zahtevo, prihodki iz vračil nepravilno izplačanih zneskov in prihodki od prodaje publikacij in filmov.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Vsa finančna sredstva (razen izvedenih finančnih instrumentov), ki se v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v rezervi v čistih sredstvih do odprave pripoznanja (ali oslabitve).

Proračunska vrstica

Proračunska vrstica

Kar zadeva strukturo proračuna, so prihodki in odhodki v proračunu prikazani v skladu z zavezujočo nomenklaturo, ki kaže naravo in namen vsake postavke, kot jih je določil proračunski organ. Posamezne postavke (naslov, poglavje, člen ali vrstica) zagotavljajo uradni opis nomenklature.

Razveljavljene odobritve

Razveljavljene odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ne smejo več porabiti.

Prenos odobritev v naslednje proračunsko leto

Prenos odobritev v naslednje proračunsko leto

Izjema od načela enoletnosti, tako da se lahko odobritve, ki jih ni bilo mogoče porabiti v danem proračunskem letu, pod strogimi pogoji izjemoma prenesejo za uporabo v naslednjem letu.

Obveznost

Obveznost

Pravna zaveza za zagotovitev financiranja, če so izpolnjeni določeni pogoji. EU se zaveže, da bo plačala svoj delež stroškov projekta, ki ga financira EU. Današnje obveznosti pomenijo jutrišnja plačila, današnja plačila pa so včerajšnje obveznosti.

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti pokrivajo celotne stroške pravnih obveznosti (pogodbe ter sporazume/sklepe o nepovratnih sredstvih), ki bi bile lahko podpisane v tekočem proračunskem letu.

Stroški tekočega službovanja

Stroški tekočega službovanja

Povečanje obveznosti sistema, ki je posledica službovanja v tekočem proračunskem letu.

Sprostitev obveznosti

Sprostitev obveznosti

Dejanje, s katerim se prejšnja obveznost (ali njen del) razveljavi.

Shema z zagotovljenimi prejemki

Shema z zagotovljenimi prejemki

Pokojninska ali druga shema pokojninskih prejemkov, pri kateri pravila sheme opredeljujejo prejemke neodvisno od prispevkov, ki jih je treba plačati, in prejemki niso neposredno povezani z naložbami v shemo. Shema je lahko naložbena shema ali shema brez skladov.

Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti

Finančni instrumenti, katerih vrednost je povezana s spremembami vrednosti drugega finančnega instrumenta, kazalnika ali blaga. V nasprotju z imetnikom osnovnega finančnega instrumenta (npr. državne obveznice), ki ima brezpogojno pravico do prejetja denarnih sredstev (ali druge gospodarske koristi) v prihodnosti, ima imetnik izvedenega finančnega instrumenta samo pogojeno pravico do prejetja take koristi. Primer izvedenega finančnega instrumenta je valutna nestandardizirana terminska pogodba.

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru neposrednega upravljanja proračun izvršujejo neposredno službe Komisije, izvajalske agencije ali skrbniški skladi.

Diskontna stopnja

Diskontna stopnja

Stopnja, ki se uporablja za prilagoditev za časovno vrednost denarja. Diskontiranje je metoda za primerjavo stroškov in koristi, ki se pojavijo v različnih časovnih obdobjih.

Efektivna obrestna mera

Efektivna obrestna mera

Obrestna mera, ki diskontira ocenjeni tok prihodnjih denarnih plačil ali prejemkov v pričakovanem obdobju trajanja finančnega sredstva ali finančne obveznosti na neto knjigovodsko vrednost sredstva ali obveznosti.

Finančna sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Vsa finančna sredstva ali obveznosti, ki se v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v presežku ali primanjkljaju zadevnega obdobja (tj. izvedeni finančni instrumenti).

Finančni popravek

Finančni popravek

Finančni popravki so namenjeni zaščiti proračuna EU pred bremenitvijo z nepravilnimi odhodki. Pri odhodkih v okviru deljenega upravljanja so za izterjavo nepravilnih plačil v prvi vrsti odgovorne države članice.

„Potrjen“ finančni popravek je zadevna država članica sprejela. „Sprejet“ finančni popravek je bil sprejet s sklepom Komisije in je vedno neto popravek, pri katerem mora država članica vrniti nepravilno izplačana sredstva v proračun EU, kar povzroči dokončno znižanje sredstev, dodeljenih zadevni državi članici. O potrjenih in sprejetih finančnih popravkih se v tem dokumentu poroča kot o eni kategoriji.

Z „izvedenim“ finančnim popravkom je bila ugotovljena nepravilnost popravljena.

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru posrednega upravljanja Komisija prenese naloge izvrševanja proračuna na organe, ustanovljene v skladu z zakonodajo EU ali nacionalno zakonodajo.

Prekinitve in začasne ustavitve

Prekinitve in začasne ustavitve

Komisija lahko prekine ali začasno ustavi plačila, če na podlagi svojega dela ali informacij, ki jih sporočijo revizijski organi, ugotovi, da neka država članica ni odpravila resnih pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora ter/ali ni popravila nepravilnih odhodkov, ki so bili prijavljeni in potrjeni.

Nepravilnost

Nepravilnost

Nepravilnost je ravnanje, ki ni v skladu z veljavnimi pravili EU ali nacionalnimi pravili in ima lahko negativne posledice za finančne interese EU. Nepravilnosti, ki so lahko posledica ravnanja upravičencev, ki vlagajo zahtevke za sredstva, ali organov, odgovornih za izplačevanje sredstev. Pojem nepravilnosti je širši od pojma goljufije, ki se nanaša na ravnanje, ki se lahko opredeli kot kaznivo dejanje.

Zapadle odobritve

Zapadle odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ob koncu proračunskega leta razveljavijo. Zapadlost pomeni popolno ali delno razveljavitev dovoljenja za ustvarjanje odhodkov in/ali obveznosti, ki ga predstavljajo odobritve. Samo za skupna podjetja, kakor je določeno v njihovih finančnih pravilih, se lahko neporabljene odobritve vnesejo v načrt prihodkov in odhodkov za največ naslednja tri proračunska leta (tako imenovano pravilo „N + 3“). Zapadle odobritve za skupna podjetja se torej lahko znova aktivirajo do proračunskega leta „N + 3“.

Neporavnane obveznosti

Neporavnane obveznosti

Kot postavka Reste à Liquider (RAL) predstavljajo znesek, za katerega je bila prevzeta proračunska obveznost, poznejše plačilo pa še ni izvršeno. Predstavljajo plačilne obveznosti EU v prihodnjih letih in so neposredna posledica obstoja večletnih programov ter neskladja med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil.

Reste à Liquider (RAL)

Lastna sredstva

Lastna sredstva

Glavni vir prihodkov za proračun EU. Različni viri lastnih sredstev so navedeni v veljavnem sklepu o virih lastnih sredstev (leta 2020: Sklep Sveta 2014/335/EU, Euratom), in sicer gre za tradicionalna lastna sredstva, sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND.

Odobritve plačil

Odobritve plačil

Odobritve plačil zajemajo odhodke, ki jih je treba plačati v tekočem letu in izhajajo iz pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem in/ali predhodnih letih.

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več obrokov v skladu z določbami dane pogodbe, sklepa, sporazuma ali temeljnega pravnega akta. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo.

Preventivni ukrepi

Preventivni ukrepi

Preventivni ukrepi, ki so na voljo Komisiji za zaščito proračuna EU, ko se zave morebitnih pomanjkljivosti, vključujejo prekinitve in začasne ustavitve plačil iz proračuna EU za operativni program.

Neporavnane obveznosti (reste à liquider – RAL)

Neporavnane obveznosti (reste à liquider – RAL)

Postavka Neporavnane obveznosti predstavlja znesek, za katerega je bila prevzeta proračunska obveznost, poznejše plačilo pa še ni izvršeno. Predstavljajo plačilne obveznosti EU v prihodnjih letih in so neposredna posledica obstoja večletnih programov ter neskladja med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil.

Neporavnane obveznosti

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru deljenega upravljanja se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Na ta način se izvršijo približno tri četrtine odhodkov EU.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva so opredeljena v veljavnem sklepu o virih lastnih sredstev (leta 2020: Sklep Sveta 2014/335/EU, Euratom), zajemajo pa carine in prelevmane na sladkor.

Prerazporeditve (med proračunskimi vrsticami)

Prerazporeditve (med proračunskimi vrsticami)

Prerazporeditve med proračunskimi vrsticami pomenijo premestitev odobritev iz ene proračunske vrstice v drugo med proračunskim letom in so zato izjema od proračunskega načela specifikacije. Vendar jih izrecno dovoljuje Pogodba o delovanju Evropske unije pod pogoji, določenimi v finančni uredbi. Finančna uredba opredeljuje različne vrste prerazporeditev glede na to, ali gre za prerazporeditve med proračunskimi naslovi, poglavji, členi ali postavkami ali znotraj njih, zahtevajo pa se tudi različne ravni odobritve.

SEZNAM KRATIC

| AAR | „Annual Activity Report“ – letno poročilo o dejavnostih |
| --- | --- |
| AMIF | Sklad za azil, migracije in vključevanje |
| AOD | „Authorising Officers by Delegation“ – odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil |
| ATM | „Air Traffic Management“ – upravljanje zračnega prometa |
| Plačilnobilančna posojila | „Balance of Payments“ – plačilna bilanca |
| Sklad BUFI | Sklad „Budget Fines“ (proračunske globe) |
| SKP | Skupna kmetijska politika |
| CCS LGF | „Cultural and Creative Sector Guarantee Facility“ – Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor |
| IPE | Instrument za povezovanje Evrope |
| IPE DI | „Connecting Europe Facility Debt Instrument“ – dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope |
| KS | Kohezijski sklad |
| CIP | „Competitiveness and Innovation Framework Programme“ – okvirni program za konkurenčnost in inovativnost |
| COM | Evropska komisija |
| COSME | Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja |
| COSO | „Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission“ – odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije |
| CPR | „Common Provisions Regulation“ – uredba o skupnih določbah |
| R&RO | „Decommissioning and Waste Management“ – razgradnja in ravnanje z odpadki |
| EKSRP | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja |
| EKJS | Evropski kmetijski jamstveni sklad |
| EAR | Računovodsko pravilo Evropske unije |
| EaSI | Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije |
| EBRD | Evropska banka za obnovo in razvoj |
| ERS | Evropsko računsko sodišče |
| ECB | Evropska centralna banka |
| ECOFIN | Svet za ekonomske in finančne zadeve |
| ESPJ v l. | Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji |
| ERS | Evropski razvojni sklad |
| EDIF | Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu |
| EGP | Evropski gospodarski prostor |
| ESZD | Evropska služba za zunanje delovanje |
| EFSD | Evropski sklad za trajnostni razvoj |
| EFSE | Evropski sklad za jugovzhodno Evropo |
| EFSF | Evropski instrument za finančno stabilnost |
| EFSI | Evropski sklad za strateške naložbe |
| EMFS | Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo |
| EFTA | Evropsko združenje za prosto trgovino |
| EGNOS | Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev |
| EIB | Evropska investicijska banka |
| EIS | Evropski investicijski sklad |
| ElectriFI | Pobuda za financiranje elektrifikacije |
| ELM | Mandat za zunanja posojila |
| ESPR | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo |
| EMU | Ekonomska in monetarna unija |
| ENEF | Sklad za financiranje rasti podjetij |
| ENIF | Sklad za financiranje podjetniških inovacij |
| ENPI | Evropski instrument sosedstva in partnerstva |
| EP | Evropski parlament |
| ESRR | Evropski sklad za regionalni razvoj |
| ERI | Pobuda EIB za odpornost |
| ESA | Evropska vesoljska agencija |
| ESS | Evropski socialni sklad |
| Skladi ESI | Evropski strukturni in investicijski skladi |
| EMS | Evropski mehanizem za stabilnost |
| ETF | Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 |
| EU | Evropska unija |
| EUMETSAT | Evropska organizacija za uporabo meteoroloških satelitov |
| Euratom | Evropska skupnost za atomsko energijo |
| Načelo FIFO | Načelo „prvi noter, prvi ven“ („First-in, First-out“) |
| FP7 | Sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti |
| FU | Finančna uredba EU |
| FSDA | „Financial Statement Discussion and Analysis“ – razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza |
| BDP | Bruto domači proizvod |
| BND | Bruto nacionalni dohodek |
| GNSS | Globalni satelitski navigacijski sistem |
| H2020 | Obzorje 2020 |
| IIW | „Infrastructure and Innovation Window“ – del za infrastrukturo in inovacije |
| MDS | Mednarodni denarni sklad |
| MRSJS | Mednarodni računovodski standardi za javni sektor |
| IT | Informacijska tehnologija |
| ITER | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor |
| JRC | Skupno raziskovalno središče |
| SP | Skupno podjetje |
| LGTT | „Loan Guarantee Instrument for TEN-T projects“ – instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T |
| VLP | Večletni program – program finančnega vključevanja srednjih podjetij |
| MEP | „Member of the European Parliament“ – poslanec Evropskega parlamenta |
| Makrofinančna pomoč | Makrofinančna pomoč |
| VFO | Večletni finančni okvir |
| MMSP | Mikro, mala in srednja podjetja |
| SLS | Sklep o lastnih sredstvih |
| PBI | „Project Bond Initiative“ – pobuda za projektne obveznice |
| PF4EE | „Private Finance for Energy Efficiency Instrument“ – instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost |
| PGF | „Participants Guarantee Fund“ – Jamstveni sklad za udeležence |
| PPP | „Public-Private Partnership“ – javno-zasebno partnerstvo |
| PSEO | „Pension Scheme of European Officials“ – pokojninski sistem za evropske uradnike |
| RAL | Neporavnane obveznosti („reste à liquider“) |
| RSFF | Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja |
| RTD | Raziskave, tehnološki razvoj in predstavitev |
| S&P | Standard & Poor's Financial Services LLC |
| SANAD | Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA |
| SAPARD | Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| SEMED | Program za finančno vključevanje MMSP iz držav južnega in vzhodnega Sredozemlja |
| SIUGI | „SME Initiative Uncapped Guarantee Instrument“ – instrument neomejenega jamstva pobude za MSP |
| MSP | Mala in srednja podjetja |
| SMEW | „Small and Medium-sized Enterprises Window“ – del za mala in srednja podjetja |
| SURE | Evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah |
| PDEU | Pogodba o delovanju Evropske unije |
| TLS | Tradicionalna lastna sredstva |
| TRDI | „Temporary Rural Development Instrument“ – začasni instrument za razvoj podeželja |
| DDV | Davek na dodano vrednost |

AAR

„Annual Activity Report“ – letno poročilo o dejavnostih

AMIF

Sklad za azil, migracije in vključevanje

AOD

„Authorising Officers by Delegation“ – odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil

ATM

„Air Traffic Management“ – upravljanje zračnega prometa

Plačilnobilančna posojila

„Balance of Payments“ – plačilna bilanca

Sklad BUFI

Sklad „Budget Fines“ (proračunske globe)

SKP

Skupna kmetijska politika

CCS LGF

„Cultural and Creative Sector Guarantee Facility“ – Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor

IPE

Instrument za povezovanje Evrope

IPE DI

„Connecting Europe Facility Debt Instrument“ – dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope

KS

Kohezijski sklad

CIP

„Competitiveness and Innovation Framework Programme“ – okvirni program za konkurenčnost in inovativnost

COM

Evropska komisija

COSME

Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja

COSO

„Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission“ – odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije

CPR

„Common Provisions Regulation“ – uredba o skupnih določbah

R&RO

„Decommissioning and Waste Management“ – razgradnja in ravnanje z odpadki

EKSRP

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

EKJS

Evropski kmetijski jamstveni sklad

EAR

Računovodsko pravilo Evropske unije

EaSI

Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije

EBRD

Evropska banka za obnovo in razvoj

ERS

Evropsko računsko sodišče

ECB

Evropska centralna banka

ECOFIN

Svet za ekonomske in finančne zadeve

ESPJ v l.

Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji

ERS

Evropski razvojni sklad

EDIF

Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu

EGP

Evropski gospodarski prostor

ESZD

Evropska služba za zunanje delovanje

EFSD

Evropski sklad za trajnostni razvoj

EFSE

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

EFSF

Evropski instrument za finančno stabilnost

EFSI

Evropski sklad za strateške naložbe

EMFS

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo

EFTA

Evropsko združenje za prosto trgovino

EGNOS

Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev

EIB

Evropska investicijska banka

EIS

Evropski investicijski sklad

ElectriFI

Pobuda za financiranje elektrifikacije

ELM

Mandat za zunanja posojila

ESPR

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

EMU

Ekonomska in monetarna unija

ENEF

Sklad za financiranje rasti podjetij

ENIF

Sklad za financiranje podjetniških inovacij

ENPI

Evropski instrument sosedstva in partnerstva

EP

Evropski parlament

ESRR

Evropski sklad za regionalni razvoj

ERI

Pobuda EIB za odpornost

ESA

Evropska vesoljska agencija

ESS

Evropski socialni sklad

Skladi ESI

Evropski strukturni in investicijski skladi

EMS

Evropski mehanizem za stabilnost

ETF

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998

EU

Evropska unija

EUMETSAT

Evropska organizacija za uporabo meteoroloških satelitov

Euratom

Evropska skupnost za atomsko energijo

Načelo FIFO

Načelo „prvi noter, prvi ven“ („First-in, First-out“)

FP7

Sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

FU

Finančna uredba EU

FSDA

„Financial Statement Discussion and Analysis“ – razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza

BDP

Bruto domači proizvod

BND

Bruto nacionalni dohodek

GNSS

Globalni satelitski navigacijski sistem

H2020

Obzorje 2020

IIW

„Infrastructure and Innovation Window“ – del za infrastrukturo in inovacije

MDS

Mednarodni denarni sklad

MRSJS

Mednarodni računovodski standardi za javni sektor

IT

Informacijska tehnologija

ITER

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

JRC

Skupno raziskovalno središče

SP

Skupno podjetje

LGTT

„Loan Guarantee Instrument for TEN-T projects“ – instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

VLP

Večletni program – program finančnega vključevanja srednjih podjetij

MEP

„Member of the European Parliament“ – poslanec Evropskega parlamenta

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

VFO

Večletni finančni okvir

MMSP

Mikro, mala in srednja podjetja

SLS

Sklep o lastnih sredstvih

PBI

„Project Bond Initiative“ – pobuda za projektne obveznice

PF4EE

„Private Finance for Energy Efficiency Instrument“ – instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost

PGF

„Participants Guarantee Fund“ – Jamstveni sklad za udeležence

PPP

„Public-Private Partnership“ – javno-zasebno partnerstvo

PSEO

„Pension Scheme of European Officials“ – pokojninski sistem za evropske uradnike

RAL

Neporavnane obveznosti („reste à liquider“)

RSFF

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

RTD

Raziskave, tehnološki razvoj in predstavitev

S&P

Standard & Poor's Financial Services LLC

SANAD

Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA

SAPARD

Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja

SEMED

Program za finančno vključevanje MMSP iz držav južnega in vzhodnega Sredozemlja

SIUGI

„SME Initiative Uncapped Guarantee Instrument“ – instrument neomejenega jamstva pobude za MSP

MSP

Mala in srednja podjetja

SMEW

„Small and Medium-sized Enterprises Window“ – del za mala in srednja podjetja

SURE

Evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah

PDEU

Pogodba o delovanju Evropske unije

TLS

Tradicionalna lastna sredstva

TRDI

„Temporary Rural Development Instrument“ – začasni instrument za razvoj podeželja

DDV

Davek na dodano vrednost

---

(1)  Popoln in posodobljen pregled sprejetih ukrepov je na voljo na spletni strani o odzivu EU na koronavirus na naslovu https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/timeline-eu-action_sl.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2016/369 z dne 15. marca 2016 o zagotavljanju nujne pomoči v Uniji (UL L 70, 16.3.2016, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU) 2020/521 z dne 14. aprila 2020 o aktiviranju nujne pomoči v skladu z Uredbo (EU) 2016/369 in spremembi njenih določb zaradi upoštevanja izbruha COVID-19 (UL L 117, 15.4.2020, str. 3).

2

(3)  Glej spremembo proračuna št. 1/2020 (sprejeto 17. aprila 2020) in spremembo proračuna št. 6/2020 (sprejeto 17. septembra 2020).

3

(4)  Glej https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/health-research-and-innovation/coronavirus-research-and-innovation/financing-innovation_sl.

4

(5)  UL L 99, 10.4.2019, str. 41.

5

(6)  UL L 82 I, 19.3.2020, str. 1.

6

(7)  UL L 94 I, 27.3.2020, str. 1.

7

(8)  UL L 99, 31.3.2020, str. 5.

8

(9)  UL L 130, 24.4.2020, str. 1.

9

(10)  UL L 165, 27.5.2020, str. 31.

10

(*1)  To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244/1999 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*1

(11)  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

11

(12)  Ločeni vrednosti – tekoče cene in cene iz leta 2018 – predstavljata isti znesek nominalno in realno. Razlika izhaja iz letne prilagoditve za inflacijo.

12

(13)  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

13

(14)  UL L 345, 27.12.2017, str. 34.

14

(15)  UL L 249, 27.9.2017, str. 1.

15

(16)  Člen 212 finančne uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

16

(17)  UL L 168, 7.6.2014, str. 39.

17

(18)  V skladu z načelom subsidiarnosti Unija ukrepa samo, če in kolikor države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov lažje dosežejo na ravni Unije. V skladu z načelom sorazmernosti ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb (glej člen 5 PEU).

18

(19)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 2012/966 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

19

(20)  Glej člen 317 PDEU.

20

(21)  Zato se izraz „Evropska komisija“ uporablja tako za institucijo – kolegij –, ki ga sestavljajo člani Komisije, kot za upravo, ki jo vodijo generalni direktorji njenih oddelkov (in vodje drugih upravnih struktur, kot so službe, uradi in izvajalske agencije).

21

(22)  Od sredine leta 2019 (po spremenjenem členu 12 notranjih pravil) je upravljanje Evropskega razvojnega sklada (ERS) razdeljeno med pet oddelkov (INTPA (DEVCO), ECHO, EAC, EACEA, JRC).

22

(1)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

1

(2)  Evropski parlament je 18. decembra 2020 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti Unije plačajo iz lastnih sredstev, ki jih poberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2021. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (UL L 56, 4.3.1968, str. 1) z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

2

Evropski parlament je 18. decembra 2020 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti Unije plačajo iz lastnih sredstev, ki jih poberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2021. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (UL L 56, 4.3.1968, str. 1) z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

(3)  Pokojninski sistem za evropske uradnike je hipotetičen (virtualni) sklad z opredeljenimi prejemki, v katerem prispevki zaposlenih služijo financiranju prihodnjih pokojnin. Čeprav dejanski naložbeni sklad ne obstaja, se šteje, da je bil znesek, ki bi se zbral v takem skladu, naložen v dolgoročne obveznice držav članic in se odraža v obveznosti za pokojnine, ki je evidentirana v zaključnem računu Evropske unije. Države članice skupno jamčijo za plačilo prejemkov v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov in členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji (za podroben opis sheme glej dokument COM(2018) 829).

3

(23)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

23

(24)  UL L 348, 20.12.2013, str. 129.

24

(25)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

25

(26)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

26

(4)  „Nedodeljeno razdelku VFO“ vključuje izvrševanje proračuna subjektov, vključenih v konsolidacijo, in konsolidacijske izločitve, zunajproračunske dejavnosti in nedodeljene programe s posameznimi nepomembnimi zneski.

4

„Nedodeljeno razdelku VFO“ vključuje izvrševanje proračuna subjektov, vključenih v konsolidacijo, in konsolidacijske izločitve, zunajproračunske dejavnosti in nedodeljene programe s posameznimi nepomembnimi zneski.

(27)  UL L 76, 19.3.2018, str. 30.

27

(*2)  Finančni okvir za EKSRP zajema obdobje 2014–2022 v skladu z Uredbo (EU) 2020/2220 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 437, 28.12.2020, str. 1).

*2

(28)  UL L 62, 23.2.2021, str. 41.

28

(29)  UL L 122, 24.4.2014, str. 44.

29

(30)  UL L 347, 20.12.2013, str. 1.

30

(31)  UL L 60, 28.2.2020, str. 5.

31

(32)  UL L 291, 16.11.2018, str. 3.

32

(5)  UL L 132, 21.5.2016, str. 85.

5

(6)  Razen vzajemnih posojil za finančno pomoč.

6

Razen vzajemnih posojil za finančno pomoč.

(7)  Razen vzajemnih posojil za finančno pomoč.

7

Razen vzajemnih posojil za finančno pomoč.

(8)  Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (brez naložb v sklade denarnega trga in lastniške instrumente).

8

(9)  Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja.

9

(33)  UL L 128, 27.5.2009, str. 1.

33

(34)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

34

(10)  S korekcijskim koeficientom.

10

S korekcijskim koeficientom.

(11)  Se plača prva tri leta po odhodu.

11

Se plača prva tri leta po odhodu.

(35)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

35

(36)  UL L 168, 7.6.2014, str. 29.

36

(37)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

37

---

| 28.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 436/207 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 436/207

---

Izjava o zanesljivosti, ki jo Evropsko računsko sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu – poročilo neodvisnega revizorja

(2021/C 436/02)

Mnenje

| I. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2020, ki ga je Komisija odobrila 30. junija 2021, ter |
| --- | --- | --- |

I.

(a)

konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2020, ki ga je Komisija odobrila 30. junija 2021, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Zanesljivost zaključnega računa

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

| II. | Po mnenju Sodišča konsolidirani zaključni račun Evropske unije (EU) za leto, ki se je končalo 31. decembra 2020, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njen finančni položaj na dan 31. decembra 2020 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

II.

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom

Prihodki

| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov









  III. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2020, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov

III.

Odhodki

| Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov









  IV. | Zaradi pomembnosti zadeve, opisane v osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, so po mnenju Sodišča na odhodke, sprejete v zaključnem računu za leto, ki se je končalo 31. decembra 2020, pomembno vplivale napake. |
| --- | --- |

Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov

IV.

Osnova za mnenje

| V. | Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI (ISSAI). Odgovornost Sodišča na podlagi teh standardov in kodeksov je natančneje opisana v delu tega poročila z naslovom Revizorjeva odgovornost. Poleg tega Sodišče izpolnjuje tudi zahteve glede neodvisnosti in svoje etične odgovornosti v skladu z etičnim kodeksom za poklicne računovodje, ki ga je izdal Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje. Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna podlaga za njegovo mnenje. |
| --- | --- |

V.

Osnova za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov

| VI. | Po oceni Sodišča znaša skupna stopnja napake za odhodke, sprejete v zaključnem računu za leto, ki se je končalo 31. decembra 2020, 2,7 %. Znaten delež teh odhodkov – več kot polovica – vsebuje pomembne napake. Te so zlasti v odhodkih, ki temeljijo na povračilih, pri katerih ocenjena stopnja napake znaša 4,0 %. V letu 2020 so se ti odhodki predvsem zaradi nadaljnjega povečanja porabe v Koheziji povečali na 87,2 milijarde EUR, kar je 59,0 % populacije, ki jo je revidiralo Sodišče (3). Učinki napak, ki jih je Sodišče odkrilo, so torej glede na sprejete odhodke v zadevnem letu pomembni in tudi vseobsegajoči. |
| --- | --- |

VI.

Ključne revizijske zadeve

Sodišče je ocenilo obveznost za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih

| VII. | Bilanca stanja EU vključuje obveznost za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih, ki je konec leta 2020 znašala 116,0 milijarde EUR, kar pomeni več kot tretjino vseh obveznosti za leto 2020 v višini 313,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Večina te obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih se nanaša na pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije, ki znaša 100,7 milijarde EUR. Obveznost, evidentirana v zaključnem računu, je ocena sedanje vrednosti pričakovanih prihodnjih plačil, ki jih bo morala EU izvršiti za poravnavo svojih pokojninskih obveznosti. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Zaslužki, izplačani v okviru pokojninske sheme, se knjižijo v breme proračuna EU. EU sicer ni ustanovila posebnega pokojninskega sklada za kritje stroškov prihodnjih pokojninskih obveznosti, vendar države članice skupaj jamčijo za izplačilo prejemkov, uradniki pa prispevajo tretjino stroškov financiranja sheme. Eurostat to obveznost izračuna letno v imenu računovodje Komisije, pri čemer uporablja parametre, kot sta starostni profil in pričakovana življenjska doba uradnikov EU, ter predpostavke o prihodnjih gospodarskih razmerah. Te parametre in predpostavke ocenjujejo tudi aktuarski svetovalci Komisije. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Povečanje pokojninske obveznosti v letu 2020 je predvsem posledica znižanja nominalne diskontne stopnje, na katero vpliva znižanje svetovnih obrestnih mer (4). To največ prispeva k 98-odstotnemu povečanju pokojninske obveznosti med letoma 2014 in 2020, in sicer s 50,9 milijarde EUR na 100,7 milijarde EUR (5). |
| --- | --- |

X.

| XI. | Drugi največji del obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih je ocenjena obveznost EU do skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja (JSIS), ki je konec leta 2020 znašala 12,9 milijarde EUR. Ta obveznost se nanaša na stroške zdravstvenega varstva uslužbencev EU, ki se plačajo v obdobju po prenehanju opravljanja dejavnosti (brez njihovih prispevkov). |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Sodišče je kot del svoje revizije ocenilo aktuarske predpostavke za te sheme in iz njih izhajajoče vrednotenje. Ocena Sodišča temelji na delu, ki ga je opravil zunanji neodvisni aktuarski strokovnjak. Sodišče je preverilo osnovne podatke, na katerih temeljijo izračuni, aktuarske parametre in izračun obveznosti. Preverilo je tudi predstavitev obveznosti v konsolidirani bilanci stanja in pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Sodišče je prišlo do zaključka, da je ocena skupne obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih, navedena v konsolidirani bilanci stanja, poštena in zanesljiva. Poleg tega bo tudi v prihodnje ocenjevalo izračun te pomembne obveznosti, vključno z zanesljivostjo z njo povezanih podatkov, in tako prispevalo k nenehnemu spremljanju te obveznosti s strani Komisije. |
| --- | --- |

XIII.

Sodišče je ocenilo bistvene ocene konec leta, predstavljene v zaključnem računu

| XIV. | Konec leta 2020 je ocenjena vrednost upravičenih stroškov, ki so nastali pri upravičencih, vendar se o njih še ni poročalo, znašala 107,8 milijarde EUR (konec leta 2019: 105,7 milijarde EUR). Ti zneski so bili evidentirani kot vnaprej vračunani stroški (6). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Konec leta 2020 je ocenjeni znesek, ki ni bil porabljen v okviru finančnih instrumentov, za katere se uporablja deljeno upravljanje, in shem pomoči, priznanih v zaključnem računu, znašal 7,2 milijarde EUR (konec leta 2019: 6,9 milijarde EUR), kar je prikazano v bilanci stanja kot „drugi predujmi državam članicam“. |
| --- | --- |

XV.

| XVI. | Da bi Sodišče ocenilo te ocene ob koncu leta, je preučilo sistem, ki ga je Komisija vzpostavila za izračune za ločitev proračunskih let, da bi zagotovila njegovo pravilnost in popolnost v generalnih direktoratih, v katerih se je izvršila večina plačil. Med svojim revizijskim delom v zvezi z vzorcem računov in plačili v okviru predfinanciranja je preučilo ustrezne izračune za ločitev proračunskih let, da bi se obravnavalo tveganje napačne navedbe vnaprej vračunanih stroškov. Od računovodskih služb Komisije je zahtevalo dodatna pojasnila o splošni metodologiji za pripravo teh ocen. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Sodišče je prišlo do zaključka, da je ocena skupnega zneska vnaprej vračunanih stroškov in drugih predujmov državam članicam v konsolidirani bilanci stanja pošteno predstavljena. |
| --- | --- |

XVII.

Sodišče je pregledalo zneske sredstev in ustreznih prihodkov (iz nemenjalnih poslov), ustvarjene v procesu izstopa Združenega kraljestva iz EU

| XVIII. | Združeno kraljestvo od 1. februarja 2020 ni več država članica EU. Po sklenitvi sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (sporazuma o izstopu) med pogodbenicama se je Združeno kraljestvo zavezalo, da bo spoštovalo vse finančne obveznosti iz prejšnjih večletnih finančnih okvirov, ki izhajajo iz njegovega članstva v EU. V prehodnem obdobju, ki se je končalo 31. decembra 2020, je Združeno kraljestvo še naprej prispevalo v proračun EU in imelo koristi od njega, kot če bi bilo država članica. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Po koncu prehodnega obdobja so zaradi dodatnih vzajemnih obveznosti EU in Združenega kraljestva nastale nekatere obveznosti in terjatve za EU. Te obveznosti se morajo odražati v zaključnem računu EU. Komisija je ocenila, da je Združeno kraljestvo na datum bilance stanja Evropski uniji dolgovalo 49,6 milijarde EUR, medtem ko je EU Združenemu kraljestvu dolgovala 2,1 milijarde EUR. Zato je na datum bilance stanja zaključni račun EU predstavljal neto terjatve do Združenega kraljestva v višini 47,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Sodišče je v okviru svojih običajnih revizijskih postopkov s Komisijo razpravljalo o časovnem okviru, točnosti in popolnosti pripoznanih zneskov sredstev in ustreznih prihodkov. Ponovno je izračunalo zadevne zneske, jih uskladilo z osnovnimi evidencami in preverilo ustreznost vseh uporabljenih predpostavk. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Sodišče ugotavlja, da so ocene skupnih sredstev in prihodkov, pripoznanih v zvezi s procesom izstopa Združenega kraljestva iz EU, pošteno predstavljene v konsolidiranem zaključnem računu. Te zneske bo pregledovalo tudi v prihodnje. |
| --- | --- |

XXI.

Sodišče je ocenilo učinek ukrepov, povezanih s COVID-19, na zaključni račun

| XXII. | Komisija je v odziv na pandemijo COVID-19 mobilizirala znatna sredstva za okrepitev sektorjev javnega zdravstva v državah članicah in ublažitev socialno-ekonomskih posledic krize v Evropski uniji. To je vključevalo financiranje nujne medicinske opreme, uvedbo večje prožnosti pri uporabi finančne podpore iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter zagotavljanje posojil pod ugodnimi pogoji državam članicam. Finančne posledice teh pobud so pomembno vplivale na računovodske izkaze. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Sodišče je v okviru svojih običajnih revizijskih postopkov revidiralo sredstva, obveznosti, prihodke in odhodke EU, vključno s tistimi, ki so povezani z ukrepi, ki jih je sprejela Komisija. Prišlo je do zaključka, da so pošteno predstavljeni v konsolidiranem zaključnem računu. |
| --- | --- |

XXIII.

Druge zadeve

| XXIV. | Poslovodstvo je odgovorno za zagotovitev „drugih informacij“. Ta izraz zajema „finančne poudarke leta“, ne pa konsolidiranega zaključnega računa in revizijskega poročila Sodišča o njih. Mnenje Sodišča o konsolidiranem zaključnem računu ne zajema teh drugih informacij. O tem tudi ne dajemo nobene izjave o zanesljivosti. Pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa je Sodišče odgovorno za to, da prebere druge informacije in razmisli, ali so te pomembno neskladne s konsolidiranim zaključnim računom ali njegovim vedenjem, pridobljenim pri reviziji, ali se zdijo kako drugače pomembno napačno navedene. Če Sodišče pride do zaključka, da so druge informacije pomembno napačno navedene, mora o tem ustrezno poročati. Sodišče v zvezi s tem nima o čem poročati. |
| --- | --- |

XXIV.

Odgovornost poslovodstva

| XXV. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev konsolidiranega zaključnega računa EU na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili (zakoni, predpisi, načeli, pravili in standardi), ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom EU, ima Komisija (člen 317 PDEU). |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | Pri pripravi konsolidiranega zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti EU, da nadaljuje poslovanje, razkritje vseh ustreznih zadev ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, razen če namerava subjekt likvidirati ali prenehati poslovanje ali če nima druge možnosti, kot da napravi eno ali drugo. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Komisija je odgovorna za nadzor nad procesom računovodskega poročanja EU. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | V skladu s finančno uredbo (naslov XIII) mora računovodja Komisije za revizijo konsolidirani zaključni račun EU najprej, in sicer do 31. marca naslednjega leta, predložiti kot začasni zaključni račun in do 31. julija kot končni zaključni račun. Začasni zaključni račun bi že moral biti resničen in pošten prikaz finančnega položaja EU. Zato je nujno, da so vse postavke začasnega zaključnega računa predstavljene kot končni izračuni, kar Sodišču omogoča, da svojo nalogo opravi v skladu s finančno uredbo (naslovom XIII) in v danih rokih. Kakršne koli spremembe med začasnim in končnim zaključnim računom bi bile običajno samo posledica ugotovitev Sodišča. |
| --- | --- |

XXVIII.

Revizorjeva odgovornost za revizijo konsolidiranega zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

| XXIX. | Cilj Sodišča je pridobiti razumno zagotovilo o tem, ali je konsolidirani zaključni račun EU brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Razumno zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo odkrijejo vsi primeri pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki lahko obstajajo. Do napačne navedbe ali neskladja lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na kakršne koli ekonomske odločitve, ki bi se sprejele na podlagi tega konsolidiranega zaključnega računa. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova DDV in BND izhaja iz makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranem zaključnem računu. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih preuči računovodske izkaze carinskih organov in analizira tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v zaključnem računu. |
| --- | --- |

XXX.

| XXXI. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta pregled zajema vse kategorije plačil v trenutku izvršitve, razen predujmov. Sodišče preuči predplačila, ko prejemnik sredstev zagotovi dokaze o njihovi pravilni porabi in institucija ali organ te dokaze sprejme z obračunom predplačila, kar je lahko šele v naslednjem letu. |
| --- | --- |

XXXI.

| XXXII. | Med celotno revizijo uporablja strokovno presojo in ohranja poklicno nezaupljivost. Poleg tega:






  (a) | ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v konsolidiranem zaključnem računu in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami prava EU, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo; |
| --- | --- | --- |

XXXII.

(a)

ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v konsolidiranem zaključnem računu in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami prava EU, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo;

| (b) | skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol; |
| --- | --- |

(b)

skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol;

| (c) | vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen ter z njimi povezanih razkritij poslovodstva; |
| --- | --- |

(c)

vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen ter z njimi povezanih razkritij poslovodstva;

| (d) | sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti subjekta, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v konsolidiranem zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje; |
| --- | --- |

(d)

sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti subjekta, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v konsolidiranem zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje;

| (e) | vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino konsolidiranega zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali konsolidirani zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke; |
| --- | --- |

(e)

vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino konsolidiranega zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali konsolidirani zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke;

| (f) | pridobiva zadostne ustrezne revizijske dokaze o finančnih informacijah o subjektih, ki spadajo v obseg konsolidacije EU, da bi lahko dalo mnenje o konsolidiranem zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah. Sodišče je odgovorno za usmerjanje, nadziranje in izvedbo revizije ter je edino odgovorno za revizijsko mnenje, ki ga izda. |
| --- | --- |

(f)

pridobiva zadostne ustrezne revizijske dokaze o finančnih informacijah o subjektih, ki spadajo v obseg konsolidacije EU, da bi lahko dalo mnenje o konsolidiranem zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah. Sodišče je odgovorno za usmerjanje, nadziranje in izvedbo revizije ter je edino odgovorno za revizijsko mnenje, ki ga izda.

| XXXIII. | Sodišče komunicira s poslovodstvom, med drugim glede načrtovanega obsega in časovnega razporeda revizij ter pomembnih revizijskih ugotovitev, vključno z ugotovitvami o morebitnih pomembnih pomanjkljivostih notranjih kontrol. |
| --- | --- |

XXXIII.

| XXXIV. | Med zadevami, o katerih se razpravlja s Komisijo in drugimi revidiranimi subjekti, Sodišče določi tiste, ki so bile najpomembnejše pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa in so zato ključne revizijske zadeve za tekoče obdobje. Te zadeve opiše v poročilu, razen če je v skladu z zakoni ali predpisi javno razkritje prepovedano ali, v izredno redkih okoliščinah, če Sodišče ugotovi, da se o zadevi v poročilu ne bi smelo poročati, ker bi bilo smiselno pričakovati, da bodo neugodne posledice tega večje od kakršne koli koristi javnega interesa. |
| --- | --- |

XXXIV.

15. julija 2021

Klaus-Heiner LEHNE

predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  Konsolidirani računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

1

(2)  Poročila o izvrševanju proračuna zajemajo tudi pojasnila.

2

(3)  Dodatne informacije so v odstavkih 
  1.21 do 1.26
  letnega poročila Sodišča za leto 2020.

3

1.21 do 1.26

(4)  Zaključni račun EU za leto 2020, pojasnilo 2.9.

4

(5)  Razkrito v pojasnilu 2.9 k zaključnemu računu EU za obdobje 2014–2020.

5

(6)  Ti stroški vključujejo vnaprej vračunane stroške v višini 64,4 milijarde EUR na strani obveznosti v bilanci stanja in 43,4 milijarde EUR na strani sredstev, s katerimi se zmanjša vrednost predfinanciranja.

6

---