# Az Európai Unió C 417/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 417 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. október 14. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 417

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. október 14.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 417/01 | A bizottság közleménye – Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból, a Kohéziós Alapból és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból (2014–2020) támogatott operatív programok lezárására vonatkozó iránymutatások | 1 |
| 2021/C 417/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10401 – SAMI/DUSSUR/FGA/SAMI FIGEAC AERO MANUFACTURING JV) (
  1
  ) | 21 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2021/C 417/01

A bizottság közleménye – Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból, a Kohéziós Alapból és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból (2014–2020) támogatott operatív programok lezárására vonatkozó iránymutatások

1

2021/C 417/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10401 – SAMI/DUSSUR/FGA/SAMI FIGEAC AERO MANUFACTURING JV) (
  1
  )

1

21

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 417/03 | Euroátváltási árfolyamok — 2021. október 13. | 22 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 417/03

Euroátváltási árfolyamok — 2021. október 13.

22

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | EFTA-Bíróság |
| 2021/C 417/04 | A Bíróság Ítélete (2021. június 18.) az E-10/20. számú, – ADCADA Immobilien AG PCC in Konkurs kontra Pénzpiac-felügyeleti Hatóság (Finanzmarktaufsicht) ügyben
  ((EU) 2017/1129 rendelet – Befektetővédelem – Az értékpapírra vonatkozó nyilvános ajánlattétel fogalma – Adatszolgáltatás – Tájékoztató közzétételére vonatkozó kötelezettség – Mentességek) | 23 |
| 2021/C 417/05 | A Bíróság Ítélete (2021. június 30.) az E-13/20. számú, – O kontra a Munkaügyi és Jóléti Igazgatóság (Arbeids- og velferdsdirektoratet) által képviselt norvég kormány ügyben
  (Szociális biztonság – 883/2004/EK rendelet – 7., 63. és 64. cikk – Munkanélküli ellátások – Az illetékes EGT-államban való tartózkodás követelménye – Más EGT-államba távozó munkanélküli) | 25 |
| 2021/C 417/06 | A Bíróság ítélete (2021. június 30.) az E-15/20. számú, – P elleni büntetőeljárás ügyben
  (Szociális biztonság – 883/2004/EK rendelet – 7., 63. és 64. cikk – Munkanélküli ellátások – Az illetékes EGT-államban való tartózkodás követelménye – Más EGT-államba távozó munkanélküli) | 26 |
| 2021/C 417/07 | A Norges Høyesterett 2021. május 26-án kelt, az EFTA-Bíróság tanácsadói véleménye iránti kérelme a Norep AS kontra Haugen Gruppen AS ügyben (E-2/21. sz. ügy) | 27 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 417/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10508 – Hutchison 3 Indonesia/Indosat) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 28 |
| 2021/C 417/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M. 10418 – EFMS/Goldman Sachs/Parexel) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 30 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 417/10 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 32 |
| 2021/C 417/11 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 36 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-Bíróság

2021/C 417/04

A Bíróság Ítélete (2021. június 18.) az E-10/20. számú, – ADCADA Immobilien AG PCC in Konkurs kontra Pénzpiac-felügyeleti Hatóság (Finanzmarktaufsicht) ügyben
  ((EU) 2017/1129 rendelet – Befektetővédelem – Az értékpapírra vonatkozó nyilvános ajánlattétel fogalma – Adatszolgáltatás – Tájékoztató közzétételére vonatkozó kötelezettség – Mentességek)

((EU) 2017/1129 rendelet – Befektetővédelem – Az értékpapírra vonatkozó nyilvános ajánlattétel fogalma – Adatszolgáltatás – Tájékoztató közzétételére vonatkozó kötelezettség – Mentességek)

23

2021/C 417/05

A Bíróság Ítélete (2021. június 30.) az E-13/20. számú, – O kontra a Munkaügyi és Jóléti Igazgatóság (Arbeids- og velferdsdirektoratet) által képviselt norvég kormány ügyben
  (Szociális biztonság – 883/2004/EK rendelet – 7., 63. és 64. cikk – Munkanélküli ellátások – Az illetékes EGT-államban való tartózkodás követelménye – Más EGT-államba távozó munkanélküli)

Arbeids- og velferdsdirektoratet

(Szociális biztonság – 883/2004/EK rendelet – 7., 63. és 64. cikk – Munkanélküli ellátások – Az illetékes EGT-államban való tartózkodás követelménye – Más EGT-államba távozó munkanélküli)

25

2021/C 417/06

A Bíróság ítélete (2021. június 30.) az E-15/20. számú, – P elleni büntetőeljárás ügyben
  (Szociális biztonság – 883/2004/EK rendelet – 7., 63. és 64. cikk – Munkanélküli ellátások – Az illetékes EGT-államban való tartózkodás követelménye – Más EGT-államba távozó munkanélküli)

(Szociális biztonság – 883/2004/EK rendelet – 7., 63. és 64. cikk – Munkanélküli ellátások – Az illetékes EGT-államban való tartózkodás követelménye – Más EGT-államba távozó munkanélküli)

26

2021/C 417/07

A Norges Høyesterett 2021. május 26-án kelt, az EFTA-Bíróság tanácsadói véleménye iránti kérelme a Norep AS kontra Haugen Gruppen AS ügyben (E-2/21. sz. ügy)

27

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 417/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10508 – Hutchison 3 Indonesia/Indosat) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

28

2021/C 417/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M. 10418 – EFMS/Goldman Sachs/Parexel) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

30

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2021/C 417/10

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

32

2021/C 417/11

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2021.10.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 417/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 417/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból, a Kohéziós Alapból és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból (2014–2020) támogatott operatív programok lezárására vonatkozó iránymutatások

(2021/C 417/01)

| FELELŐSSÉGKIZÁRÓ NYILATKOZAT:


  Ezt a munkadokumentumot a bizottsági szolgálatok állították össze. Az alkalmazandó uniós jog alapján technikai iránymutatást nyújt az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap lezárásában részt vevő kollégák és szervek számára. Az útmutató nem befolyásolja a Bíróság és a Törvényszék értelmezéseit. |
| --- |

FELELŐSSÉGKIZÁRÓ NYILATKOZAT:

Ezt a munkadokumentumot a bizottsági szolgálatok állították össze. Az alkalmazandó uniós jog alapján technikai iránymutatást nyújt az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap lezárásában részt vevő kollégák és szervek számára. Az útmutató nem befolyásolja a Bíróság és a Törvényszék értelmezéseit.

Tartalomjegyzék

| 1. | ÁLTALÁNOS ELVEK |
| --- | --- |

1.

| 2. | AZ ELŐREHOZOTT LEZÁRÁS LEHETŐSÉGE |
| --- | --- |

2.

| 3. | A LEZÁRÁS ELŐKÉSZÍTÉSE |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Programok módosítása |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nagyprojektekkel kapcsolatos benyújtási/értesítési és módosítási eljárás |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | PÉNGAZDÁLKODÁS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Kötelezettségvállalás visszavonása |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A kezdeti és éves előfinanszírozás elszámolása |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A végső egyenleg kiszámítása |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Túlkönyvelés |
| --- | --- |

4.4.

| 5. | A ZÁRÁSKOR ALKALMAZOTT MUTATÓK ÉS EREDMÉNYESSÉGMÉRÉSI KERET |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Jelentés a kimeneti mutatók teljesítményértékeiről |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az eredményesség-mérési keretrendszer hatása a lezárásra |
| --- | --- |

5.2.

| 6. | EGYES MŰVELETEK SZAKASZOKBAN TÖRTÉNŐ VÉGREHAJTÁSA, KÉT PROGRAMOZÁSI IDŐSZAKBAN |
| --- | --- |

6.

| 7. | NEM MŰKÖDŐ MŰVELETEK |
| --- | --- |

7.

| 8. | FOLYAMATBAN LÉVŐ NEMZETI VIZSGÁLATOK ÁLTAL ÉRINTETT VAGY VALAMELY JOGI ELJÁRÁS VAGY FELFÜGGESZTŐ HATÁLYÚ KÖZIGAZGATÁSI FELLEBBEZÉS MIATT FELFÜGGESZTETT MŰVELETEK |
| --- | --- |

8.

| 9. | FOLYAMATBAN LÉVŐ OLAF-VIZSGÁLATOK, OLAF-JELENTÉSEK, ILLETVE A BIZOTTSÁG VAGY AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK ELLENŐRZÉSEI ÁLTAL ÉRINTETT KIADÁSOK |
| --- | --- |

9.

| 10. | SZABÁLYTALANSÁGOK |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | Szabálytalanságok kezelése az utolsó számviteli évben |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Visszatérítendő és vissza nem téríttethető összegek |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | A Bizottságnak már bejelentett kiadások további programhatósági ellenőrzését eredményező szabálytalanságok kockázata |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | A lezárás után visszafizettetett összegek |
| --- | --- |

10.4.

| 11. | A LEZÁRÁSI DOKUMENTUMOK BENYÚJTÁSA |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | A lezárási dokumentumok benyújtási határideje |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | A lezárási dokumentumok módosítása a benyújtási határidő lejárta után |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | A dokumentumok elérhetősége |
| --- | --- |

11.3.

| 12. | A LEZÁRÁSI DOKUMENTUMOK TARTALMA |
| --- | --- |

12.

| 12.1. | Záró végrehajtási jelentés |
| --- | --- |

12.1.

| 12.1.1. | Jelentés a nagyprojektekről |
| --- | --- |

12.1.1.

| 12.1.2. | Elfogadás és határidők |
| --- | --- |

12.1.2.

| 12.2. | Elszámolások |
| --- | --- |

12.2.

| 12.2.1. | Vizsgálat és elfogadás |
| --- | --- |

12.2.1.

| 12.3. | Vezetői nyilatkozat és éves összefoglalás |
| --- | --- |

12.3.

| 12.4. | Auditvélemény és kontrolljelentés |
| --- | --- |

12.4.

| 12.4.1. | Pénzügyi eszközök |
| --- | --- |

12.4.1.

| 12.4.2. | Az adatok megbízhatósága |
| --- | --- |

12.4.2.

| 12.4.3. | A kedvezményezetteknek kifizetett közkiadások |
| --- | --- |

12.4.3.

| 13. | A VÉGSŐ EGYENLEG KIFIZETÉSE |
| --- | --- |

13.

| 14. | JOGSZERŰSÉGI ÉS SZABÁLYSZERŰSÉGI KÉRDÉSEK |
| --- | --- |

14.

I. MELLÉKLET

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET

IV. MELLÉKLET

Figyelembe véve az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból, a Kohéziós Alapból és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti programozási időszakra jóváhagyott operatív programok – köztük a REACT-EU forrásokból részesülők – időben történő és hatékony lezárásának fontosságát, az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) és az annak alapján elfogadott, általános hatályú jogi aktusokkal összhangban megfelelő iránymutatást kell nyújtani ezen operatív programok lezárásához.

Tekintettel a 2000–2006-os és 2007–2013-as programozási időszak lezárásával kapcsolatos tapasztalatokra, az iránymutatások az előző időszakok lezárása során azonosított bevált gyakorlatokra építő, egyszerűsített eljárásokat javasolnak.

Az iránymutatások figyelembe veszik a 2020. és 2021. évi példátlan Covid19-válságot, valamint annak a programok végrehajtására gyakorolt hatását.

Az iránymutatások célja, hogy a lezárásra vonatkozó módszertani keret meghatározásával megkönnyítsék a lezárási folyamatot, amelynek során a program végső egyenlegének a tagállam részére történő kifizetése és/vagy a Bizottság által a tagállamnak jogosulatlanul kifizetett összegek visszavonása vagy visszafizettetése útján pénzügyileg rendezni kell az Unió fennálló költségvetési kötelezettségvállalásait.

Az elszámolások éves vizsgálatának és elfogadásának rendszerével jelentősen egyszerűsödött a lezárási eljárás. A program végleges lezárásának ezért kizárólag az utolsó számviteli évre és a záró végrehajtási jelentésre, illetve az utolsó éves végrehajtási jelentésre vonatkozó dokumentumokon kell alapulnia.

1.   ÁLTALÁNOS ELVEK

A 2014–2020-as programozási időszakra szóló (2), az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA), a Kohéziós Alap (a továbbiakban: az alapok) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) keretében a közös rendelkezésekről szóló rendelettel (3) (CPR) összhangban végrehajtott operatív programokat ezen iránymutatásoknak megfelelően le kell zárni.

E programok lezárása magában foglalja az Unió fennálló költségvetési kötelezettségvállalásainak pénzügyi rendezését, amely a program végső egyenlegének a tagállam részére történő kifizetésével (4) és/vagy a Bizottság által a tagállamnak jogosulatlanul kifizetett összegek visszavonásával vagy visszafizettetésével valósul meg. A programok lezárása nem érinti a Bizottságnak azt a hatáskörét, miszerint a közös rendelkezésekről szóló rendelet vonatkozó rendelkezései értelmében pénzügyi korrekciókat írhat elő.

2.   AZ ELŐREHOZOTT LEZÁRÁS LEHETŐSÉGE

A tagállamok kérhetik az előrehozott lezárást, feltéve, hogy elvégezték a program végrehajtásához kapcsolódó valamennyi tevékenységet. E célból a program utolsó számviteli évének a 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig tartónál korábbi számviteli évet kell tekinteni. Amennyiben a Bizottság elfogadja a kérelmet, a tagállamnak az érintett számviteli évet követő év február 15-ig be kell nyújtania a közös rendelkezésekről szóló rendelet 141. cikkében meghatározott lezárási dokumentumokat (a továbbiakban: lezárási dokumentumok). Az előrehozott lezárás során a lezárásra megállapított valamennyi szabályt be kell tartani.

3.   A LEZÁRÁS ELŐKÉSZÍTÉSE

3.1.   Programok módosítása

A programok megfelelő végrehajtásának és a lezárás időben történő előkészítésének biztosítása érdekében a tagállamoknak 2023. szeptember 30-ig be kell nyújtaniuk a program módosítására irányuló kérelmeket (5), beleértve azokat a pénzügyiterv-módosításokat is, amelyek az ugyanazon program prioritási tengelyei közötti, ugyanazon régiókategória és ugyanazon alap tekintetében történő forrás-átcsoportosításokra vonatkoznak. Ez lehetővé teszi, hogy a határozatokat a támogathatóság végső határideje, azaz 2023. december 31. előtt elfogadják. A tagállamoknak a támogathatóság végső határideje, azaz 2023. december 31. előtt be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz a közös rendelkezésekről szóló rendelet (6) 30. cikkének (5) bekezdése szerinti, nem jelentős átcsoportosításokra vonatkozó felülvizsgált pénzügyi táblázatokat.

A közös rendelkezésekről szóló rendelet (7) 92a. cikkében említett REACT-EU forrásoknak az ERFA és az ESZA közötti, a közös rendelkezésekről szóló rendelet (8) 92b. cikke (5) bekezdésének tizedik albekezdése szerinti átcsoportosítása csak a folyó évre vagy a pénzügyi terv későbbi éveire vonatkozhat. A 2021. és 2022. évi programozás céljára rendelkezésre álló forrásokat érintő, az ERFA és az ESZA közötti átcsoportosítással járó pénzügyiterv-módosítási kérelmeket az adott év november 15-ig kell benyújtani annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a határozatok december 31. előtti elfogadására. Egy adott év éves költségvetési kötelezettségvállalásai az adott év december 31-ét követően nem módosíthatók.

3.2.   Nagyprojektekkel kapcsolatos benyújtási/értesítési és módosítási eljárás

Mivel a nagyprojektek az alapokból jelentős támogatást kapnak, és ezért fontosak a programok általános teljesítménye szempontjából, a tagállamoknak a nagyprojektek jóváhagyására vagy módosítására vonatkozóan 2023. szeptember 30-ig kérelmet vagy értesítést kell benyújtaniuk. Ez lehetővé teszi, hogy a határozatokat a támogathatóság végső határideje, azaz 2023. december 31. előtt elfogadják (9).

A nagyprojektekkel kapcsolatos benyújtási és értesítési eljárás során a közös rendelkezésekről szóló rendelet 102. és 103. cikkében meghatározott eljárásokat, valamint a közös rendelkezésekről szóló rendelet 101. cikkében, az (EU) 2015/207 bizottsági végrehajtási rendeletben (10) és az 1011/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (11) foglalt tájékoztatási követelményeket kell betartani.

A nagyprojektek módosítására irányuló kérelmek kapcsán ugyanazt az eljárást kell követni, mint a Bizottság számára tett eredeti benyújtási vagy értesítési eljárás során (a CPR 102. cikkének (1) bekezdése, illetve 102. cikkének (2) bekezdése). A nagyprojektek módosításai magukban foglalják a szakaszolt megvalósításra vonatkozó kérelmeket, a 2014–2020-as programozási időszakban még lezárandó nagyprojektek módosítását és a nagyprojektek törlését.

4.   PÉNGAZDÁLKODÁS

4.1.   Kötelezettségvállalás visszavonása

A programozási időszak utolsó évéhez kapcsolódó fel nem használt kötelezettségvállalásokat a lezárás során vissza kell vonni (12). A 2023. december 31-én még nyitott kötelezettségvállalások visszavonásra kerülnek, ha a lezárási dokumentumok bármelyikét nem nyújtják be a Bizottságnak 2025. február 15-ig, illetve – amennyiben a Bizottság a határidőt meghosszabbítja – 2025. március 1-jéig (13).

A közös rendelkezésekről szóló rendelet (14) 92b. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban azok a programok, amelyekhez a tagállamok REACT-EU forrásokat rendelnek, az említett cikk (4) bekezdése alapján a 2022. december 31-ig tartó időszakot fedik le. A programok lezárásakor a REACT-EU forrásokhoz kapcsolódó fel nem használt kötelezettségvállalások is visszavonásra kerülnek (15).

4.2.   A kezdeti és éves előfinanszírozás elszámolása

A Bizottság legkésőbb a programok lezárásakor elvégzi a tagállamoknak kifizetett kezdeti előfinanszírozások elszámolását (16). Ez vonatkozik a REACT-EU forrásokból folyósított további előfinanszírozásokra is (17).

A kezdeti előfinanszírozásként kifizetett összegek csak a bejelentett támogatható kiadások tekintetében vehetők figyelembe. A kezdeti előfinanszírozás elszámolása azonban már akkor megkezdődhet, amikor a programkifizetések elérik a programot jóváhagyó bizottsági határozatban meghatározott, az alapokból járó maximális hozzájárulást. Ebben az esetben az elszámolásokban szereplő támogatható kiadásokat a Bizottság – az alapokra és az ETHA-ra terhelendő összeg kiszámítását követően – először az éves előfinanszírozás kivezetésére használja fel, és ezt követi a kezdeti előfinanszírozás kivezetése. A kivetetés – az elszámolások elfogadását követően – program, alap és régiókategória szerint történik.

A 2020-ban benyújtott elszámolások alapján a Bizottság által 2020-ban vissza nem téríttetett összegek elszámolására vagy visszafizettetésére a lezáráskor kerül sor (18). Ezeket az összegeket figyelembe veszik a program végső egyenlegének kiszámításakor.

4.3.   A végső egyenleg kiszámítása

Az utolsó számviteli évben – csakúgy, mint bármely más számviteli évben – a Bizottság a tagállam által igényelt összeg 90 %-át visszatéríti oly módon, hogy – kötelezettségvállalás és finanszírozási lehetőség rendelkezésre állása esetén – az egyes prioritások társfinanszírozási arányát alkalmazza az időközi kifizetési kérelmekben szereplő, az adott prioritásra vonatkozó támogatható kiadásokra.

A Bizottság a közös rendelkezésekről szóló rendelet 139. cikkével összhangban meghatározza az utolsó számviteli évre vonatkozóan az alapokra és az ETHA-ra terhelhető összeget. A közös rendelkezésekről szóló rendelet 139. cikkének (6) bekezdése megállapítja, hogy a Bizottság az elfogadott elszámolások alapján kiszámítja a számviteli évre vonatkozóan az alapokra és az ETHA-ra felszámítható összeget, figyelembe véve mind az elszámolásokban szereplő összegeket, mind a Bizottság által a számviteli év során teljesített kifizetések teljes összegét.

Az alapokra és az ETHA-ra felszámítható összeg kiszámítását követően a Bizottság kivezeti az éves és/vagy kezdeti előfinanszírozást. A közös rendelkezésekről szóló rendelet (19) 139. cikke (7) bekezdésének második albekezdésével összhangban a 2020-ban benyújtott elszámolások tekintetében visszatéríttetendő, de a Bizottság által vissza nem téríttetett összegek lezáráskor kerülnek elszámolásra vagy visszatéríttetésre.

A közös rendelkezésekről szóló rendelet (20) 130. cikkének (3) bekezdésével összhangban az alapokból vagy az ETHA-ból végsőegyenleg-kifizetés útján nyújtott hozzájárulás nem haladhatja meg:

| — | a prioritás szintjén alaponként és régiókategóriánként:






  — | 10 %-nál nagyobb mértékben az alapokból vagy az ETHA-ból származó, az egyes prioritásokra alaponként és régiókategóriánként meghatározott, a programot jóváhagyó bizottsági határozatban előírt hozzájárulást, |
| --- | --- | --- |

—

a prioritás szintjén alaponként és régiókategóriánként:

—

10 %-nál nagyobb mértékben az alapokból vagy az ETHA-ból származó, az egyes prioritásokra alaponként és régiókategóriánként meghatározott, a programot jóváhagyó bizottsági határozatban előírt hozzájárulást,

| — | a program szintjén:






  — | a bejelentett támogatható közkiadásokat, vagy |
| --- | --- | --- |

—

a program szintjén:

—

a bejelentett támogatható közkiadásokat, vagy

| — | az egyes alapok és régiókategóriák tekintetében az egyes programokhoz nyújtott, a programot jóváhagyó bizottsági határozatban meghatározottak szerinti hozzájárulást, amelyek közül az alacsonyabb összeget kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

—

az egyes alapok és régiókategóriák tekintetében az egyes programokhoz nyújtott, a programot jóváhagyó bizottsági határozatban meghatározottak szerinti hozzájárulást, amelyek közül az alacsonyabb összeget kell figyelembe venni.

A REACT-EU források külső címzett bevételnek minősülnek, amelyeket a költségvetési rendelet (21) 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban meghatározott kiadási tételek finanszírozására kell felhasználni. A REACT-EU forrásokat külön költségvetési sorokban kell szerepeltetni, a nem a REACT-EU körbe tartozó ERFA és ESZA költségvetési soroktól elkülönítve. Ezért közöttük nem alkalmazható a 10 %-os rugalmasság, mivel ez azt jelentené, hogy a költségvetési kötelezettségvállalás a vállalás évét követően módosulna. Ennek eredményeként a REACT-EU esetében a 10 %-os rugalmasság csak ugyanazon alap REACT-EU prioritásai között, ugyanazon programon belül alkalmazható, például két REACT-EU ERFA-prioritás között.

A fent ismertetett szabály szerint kifizetendő/visszatéríttetendő összeg képezi a program végső egyenlegét.

A programok végsőegyenleg-számítására ezen iránymutatás IV. melléklete mutat be példát.

4.4.   Túlkönyvelés

A túlkönyvelés a tagállamok azon gyakorlata, hogy a Bizottság számára magasabb összegű elszámolható kiadást jelentenek be, mint amennyi hozzájárulás az alapokból a programot jóváhagyó bizottsági határozatban meghatározottak szerint maximálisan biztosítható.

Mivel a kifizetési kérelmek csak egy adott számviteli éven belül halmozódnak, ha az alapokból kifizetett összeg egy adott prioritás tekintetében az utolsó számviteli évet megelőzően eléri a programot jóváhagyó bizottsági határozatban meghatározott maximumot, a Bizottságnak bejelentett, az alapokból a prioritásra nyújtott maximális hozzájárulást meghaladó kiadásokat nem viszik át a következő számviteli évre.

Az igazoló hatóságok ezért dönthetnek úgy, hogy a számviteli rendszerükbe egy adott számviteli évben beállított összegeket a lezárás céljából egy következő számviteli évben, vagy akár az utolsó számviteli évben is bejelentik a Bizottságnak.

A fentiek figyelembevételével, és amennyiben a tagállamok túlkönyvelt kiadásokat kívánnak tartalékolni az utolsó számviteli évre, úgy az utolsó számviteli évet megelőző egyik számviteli évben sem kell a túlkönyvelt kiadásokat bejelenteniük a Bizottság számára, és ezt a kiadást a program igényeinek figyelembevételével felhasználhatják. A tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy a túlkönyvelt kiadásokat csak az utolsó számviteli évben jelentsék be, kivéve, ha:

| — | az adott összeget egy korábbi számviteli évben kell bejelenteniük olyan összegek helyett, amelyekről megállapítást nyert, hogy szabálytalanul jelentették be (az alapok vagy az ETHA prioritáshoz való hozzájárulásának korlátain belül), vagy |
| --- | --- |

—

az adott összeget egy korábbi számviteli évben kell bejelenteniük olyan összegek helyett, amelyekről megállapítást nyert, hogy szabálytalanul jelentették be (az alapok vagy az ETHA prioritáshoz való hozzájárulásának korlátain belül), vagy

| — | a program módosításaira alkalmazandó szabályokkal összhangban módosítják a program pénzügyi tervét az alapokból vagy az ETHA-ból a túlkönyvelt prioritáshoz nyújtott hozzájárulás növelése érdekében. |
| --- | --- |

—

a program módosításaira alkalmazandó szabályokkal összhangban módosítják a program pénzügyi tervét az alapokból vagy az ETHA-ból a túlkönyvelt prioritáshoz nyújtott hozzájárulás növelése érdekében.

Amennyiben az utolsó számviteli évet megelőzően nincs szükség túlkönyvelt kiadások felhasználására, úgy a tagállamok csak az utolsó számviteli évben (vagy egy korábbi időszakban, ha a tagállam az előrehozott lezárás mellett dönt) jelentik be a Bizottságnak ezeket a kiadásokat, beleértve a kedvezményezetteknél az előző számviteli években felmerült és általuk kifizetett kiadásokat is. A Bizottságnak az utolsó számviteli évben bejelentett túlkönyvelt kiadások a záráskor és azt követően a (valamennyi számviteli évben, beleértve az utolsó számviteli évet is) feltárt szabálytalan összegek helyett, valamint a közös rendelkezésekről szóló rendelet (22) 130. cikkének (3) bekezdése szerinti 10 %-os rugalmasság tekintetében kerülnek figyelembevételre. A közös rendelkezésekről szóló rendelet 145. cikke (7) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok a túlkönyvelt kiadásokat az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolások benyújtását követően/a lezárás után feltárt szabálytalan összegek helyett is bejelenthetik.

5.   A ZÁRÁSKOR ALKALMAZOTT MUTATÓK ÉS EREDMÉNYESSÉGMÉRÉSI KERET

Az ETHA zárásakor a mutatókra vonatkozó adatokat a program utolsó éves végrehajtási jelentésének részeként, az 1362/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (23) mellékletében meghatározott 1., 2. és 3. mintatáblázatban kell továbbítani.

Az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap zárásakor a kimeneti és eredménymutatókra vonatkozó adatokat a program záró végrehajtási jelentésének keretében az (EU) 2015/207 bizottsági végrehajtási rendelet V. mellékletében meghatározott 1., 2., 3. és 4. mintatáblázat felhasználásával kell továbbítani. A „Megjegyzések” oszlopban a tagállamoknak (szükség esetén) ki kell fejteniük a 2023-as teljesítési értékeket, különösen azokban az esetekben, amikor azok jelentősen eltérnek a kitűzött céloktól (azaz több mint 20 %-os az eltérés). Az eredményesség-mérési keretrendszerhez kiválasztott mutatók adatait az (EU) 2015/207 bizottsági végrehajtási rendelet V. mellékletének 5. táblázatában kell jelenteni.

A tagállamoknak a záró végrehajtási jelentésben a következő mutatók adatait kell közölniük:

| — | az alábbiak tekintetében halmozott (az ESZA esetében éves) értékek: a 2023-as évvel bezárólag a kimeneti és eredménymutatók értékei. Az ERFA és a Kohéziós Alap kimeneti mutatói, valamint az ESZA kimeneti és eredménymutatói esetében az értékek a program által társfinanszírozott műveletekre vonatkoznak, |
| --- | --- |

—

az alábbiak tekintetében halmozott (az ESZA esetében éves) értékek: a 2023-as évvel bezárólag a kimeneti és eredménymutatók értékei. Az ERFA és a Kohéziós Alap kimeneti mutatói, valamint az ESZA kimeneti és eredménymutatói esetében az értékek a program által társfinanszírozott műveletekre vonatkoznak,

| — | a program teljesítményét érintő kérdések, beleértve a célok elérését is, |
| --- | --- |

—

a program teljesítményét érintő kérdések, beleértve a célok elérését is,

| — | (az ERFA és a Kohéziós Alap esetében) a programok statisztikákból vagy a prioritásra jellemző információforrásokból (például felmérésekből) vett eredménymutatóinak 2023-as értékei bizonyos időpontokban. Ezeknek az értékeknek ki kell terjedniük a program hozzájárulására és más tényezők hozzájárulására is. Valamennyi potenciális kedvezményezettre vonatkoznak (az alapforgatókönyv meghatározásához használt elemzési egység). |
| --- | --- |

—

(az ERFA és a Kohéziós Alap esetében) a programok statisztikákból vagy a prioritásra jellemző információforrásokból (például felmérésekből) vett eredménymutatóinak 2023-as értékei bizonyos időpontokban. Ezeknek az értékeknek ki kell terjedniük a program hozzájárulására és más tényezők hozzájárulására is. Valamennyi potenciális kedvezményezettre vonatkoznak (az alapforgatókönyv meghatározásához használt elemzési egység).

A tagállamok számára ajánlott, hogy 2022 után ne vizsgálják felül a célértékeket, kivéve azokat az eseteket, amikor a felülvizsgálatra egy adott prioritással vagy bizonyos műveletek szakaszolásával kapcsolatos előirányzatok változásai miatt kerül sor. A Bizottság értékeli a célok elérését, figyelembe véve a program záró végrehajtási jelentésében szereplő információkat, beleértve azokat az elemeket és tényezőket, amelyek komolyan befolyásolhatták a kitűzött célok elérését.

5.1.   Jelentés a kimeneti mutatók teljesítményértékeiről

A programok kimeneti mutatóinak a záró végrehajtási jelentésben vagy az ETHA-ra vonatkozó utolsó éves végrehajtási jelentésben jelentett teljesítési értékei a program keretében támogatott műveletek által elért eredményekre vonatkoznak. Bár a mutatók teljesítési értékeinek a 2023. december 31-i helyzetet kell tükrözniük, a gyakorlatban e dokumentumokban lehet jelenteni azokat az eredményeket, amelyeket a társfinanszírozott műveletek során a záró végrehajtási jelentés vagy az ETHA esetében az utolsó éves végrehajtási jelentés benyújtásáig elértek. A program ellenőrző hatóságainak az utolsó számviteli évre vonatkozó éves kontrolljelentésben meg kell állapítaniuk a teljesítményadatok megbízhatóságát.

A szakaszosan megvalósítandó műveletek esetében (lásd ezen iránymutatások 6. szakaszát) a program záró végrehajtási jelentésében csak a 2014–2020-as programozási időszakban ténylegesen elért eredményeket lehet feltüntetni. Az egyéb eredményeket (a kapcsolódó kiadásokkal együtt) a 2021–2027-es programozási időszakban kell jelenteni.

A nem működő műveletek esetében (lásd ezen iránymutatások 7. szakaszát) a program záró végrehajtási jelentésében csak a program keretében bejelentett kiadások alapján ténylegesen elért eredményeket kell feltüntetni. Bizonyos esetekben ez nulla eredményt jelent. A nem működő műveletek által elért eredmények értékelésére 2026. február 15. után kerül sor, amely határidő a tagállamok számára az ilyen műveletek fizikai befejezésének vagy teljes körű végrehajtásának határideje, és eddig a határidőig a műveleteknek hozzá kell járulniuk a vonatkozó prioritások célkitűzéseihez.

5.2.   Az eredményesség-mérési keretrendszer hatása a lezárásra

A Bizottság a záró végrehajtási programjelentésben vagy az ETHA esetében a vonatkozó utolsó éves végrehajtási jelentésben jelentett értékek alapján értékelni fogja az eredményesség-mérési keretrendszerben szereplő mutatókra vonatkozó célértékek teljesítését.

A tagállamok kellően indokolt esetekben – például a gazdasági, környezeti és munkaerőpiaci feltételek jelentős változása esetén, illetve, ha a felülvizsgálat egy adott prioritásra vonatkozó előirányzatok változásának következménye – programmódosítás útján javasolhatják a célok felülvizsgálatát (24). A tagállamok programmódosítás útján javasolhatják a célok felülvizsgálatát bizonyos műveletek ezen iránymutatások 6. szakasza szerinti szakaszolása esetén.

A kizárólag a pénzügyi mutatókra, az eredménymutatókra és a kulcsfontosságú végrehajtási lépésekre vonatkozó célok teljesítésének súlyos elmulasztása pénzügyi korrekciókat vonhat maga után, amennyiben teljesülnek a CPR 22. cikkének (7) bekezdésében meghatározott feltételek (25). A súlyos mulasztást a 215/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 6. cikkének (3) és (4) bekezdésében meghatározott kritériumok alapján értékelik (26).

Amennyiben egy programhatóság úgy dönt, hogy nem működő műveleteket vesz fel egy programba, az eredmények hiánya hátrányosan befolyásolhatja az eredményesség-mérési kerethez kiválasztott célok elérését. Amennyiben a programban szereplő, nem működő műveletek eredményeképpen az eredményesség-mérési kerethez kiválasztott célok elérése terén súlyos elmaradás következik be, a tagállam arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy 2026. február 15-ig fizikailag befejezi vagy teljes mértékben végrehajtja ezeket a műveleteket, és biztosítja, hogy azok hozzájáruljanak a vonatkozó prioritások célkitűzéseihez, a közös rendelkezésekről szóló rendelet 22. cikkének (7) bekezdésében említett, a célok elérését biztosító korrekciós intézkedésnek kell tekinteni. Ennek feltétele, hogy az érintett műveletek a szükséges eredményeket az ezen iránymutatás 7. szakaszában előírt további évben teljesítsék. Pénzügyi korrekció alkalmazható, ha az eredményeket 2026. február 15-ig nem érik el.

Ha bizonyos műveletek szakaszokra bontása következtében az eredményesség-mérési kerethez kiválasztott célok elérése tekintetében súlyos elmaradás következik be, a Bizottság dönthet úgy, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 22. cikkének (7) bekezdése szerinti pénzügyi korrekciót alkalmaz.

A 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (27) 2. cikkével összhangban a pénzügyi korrekciókat az adott prioritás tekintetében az adott eredményesség-mérési keret alá tartozó összes kimeneti mutató és kulcsfontosságú végrehajtási lépés teljesítési aránya záróértékének átlaga és az adott prioritás tekintetében az adott eredményességmérési keret alá tartozó pénzügyi mutató teljesítési arányának záróértéke közötti arány („a teljesítési/abszorpciós együttható”) alapján százalékos átalányban kell meghatározni. Ugyanezen felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az átalánykorrekciót az alapokból származó hozzájárulásra kell alkalmazni a tagállam által az érintett prioritás keretében bejelentett kiadások alapján. A felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében az átalány alkalmazásából eredő pénzügyi korrekció mértéke nem lehet aránytalan.

A CPR (28) 92b. cikke (13) bekezdésének c) pontja szerint a teljesítménytartalékra és az eredményesség-mérési keret alkalmazására vonatkozó követelmények nem alkalmazandók a REACT-EU forrásaira.

6.   EGYES MŰVELETEK SZAKASZOKBAN TÖRTÉNŐ VÉGREHAJTÁSA, KÉT PROGRAMOZÁSI IDŐSZAKBAN

Ez a szakasz az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (29) 118. cikkén alapul, amely meghatározza a szakaszos végrehajtás tárgyát képező műveletekre vonatkozó feltételeket.

A műveleteket a lezárási dokumentumok benyújtásának idejére fizikailag el kell végezni vagy teljes mértékben végre kell hajtani, és a műveleteknek hozzá kell járulniuk a vonatkozó prioritások célkitűzéseihez. Mivel azonban néha nehéz összehangolni a műveletek végrehajtását a programozási időszakkal, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a műveletek befejeződjenek és hozzájáruljanak a szakpolitikai célokhoz, lehetőség van arra, hogy a műveletek egy részét a 2021–2027-es programozási időszakban hajtsák végre (a pénzügyi eszközök kivételével), feltéve, hogy az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| — | a 2007–2013-as programozási időszakban a műveletet nem társfinanszírozták sem az alapokból, sem az ETHA-ból, |
| --- | --- |

—

a 2007–2013-as programozási időszakban a műveletet nem társfinanszírozták sem az alapokból, sem az ETHA-ból,

| — | a művelet mindkét szakaszának összköltsége meghaladja az 5 millió EUR-t, |
| --- | --- |

—

a művelet mindkét szakaszának összköltsége meghaladja az 5 millió EUR-t,

| — | a művelet pénzügyi szempontból két azonosítható szakaszból áll, |
| --- | --- |

—

a művelet pénzügyi szempontból két azonosítható szakaszból áll,

| — | a kiadásokra vonatkozóan részletes és teljes auditnyomvonal áll rendelkezésre annak biztosítása érdekében, hogy ugyanazt a kiadást ne jelentsék be kétszer a Bizottságnak, |
| --- | --- |

—

a kiadásokra vonatkozóan részletes és teljes auditnyomvonal áll rendelkezésre annak biztosítása érdekében, hogy ugyanazt a kiadást ne jelentsék be kétszer a Bizottságnak,

| — | a művelet második szakasza a 2021–2027 közötti programozási időszakban az ERFA-ból, az ESZA+-ból, a Kohéziós Alapból vagy az ETHAA-ból (30) társfinanszírozható, és megfelel a 2021–2027-es programozási időszak valamennyi alkalmazandó szabályának, |
| --- | --- |

—

a művelet második szakasza a 2021–2027 közötti programozási időszakban az ERFA-ból, az ESZA+-ból, a Kohéziós Alapból vagy az ETHAA-ból (30) társfinanszírozható, és megfelel a 2021–2027-es programozási időszak valamennyi alkalmazandó szabályának,

| — | a tagállam a közös rendelkezésekről szóló rendelet 141. cikkével összhangban benyújtott záró végrehajtási jelentésben vagy az ETHA esetében a legutóbbi éves végrehajtási jelentésben vállalja, hogy a 2021–2027-es programozási időszakban lezárja a második és egyben utolsó szakaszt. |
| --- | --- |

—

a tagállam a közös rendelkezésekről szóló rendelet 141. cikkével összhangban benyújtott záró végrehajtási jelentésben vagy az ETHA esetében a legutóbbi éves végrehajtási jelentésben vállalja, hogy a 2021–2027-es programozási időszakban lezárja a második és egyben utolsó szakaszt.

A tagállamoknak a záró végrehajtási jelentéssel (vagy az ETHA esetében az utolsó éves végrehajtási jelentéssel) együtt – az ezen iránymutatások I. mellékletében található minta alkalmazásával – be kell nyújtaniuk az összes szakaszosan megvalósítandó művelet listáját.

Ennek során a tagállamok vállalják, hogy – a 2021–2027-es programozási időszak utolsó számviteli évére vonatkozó megbízhatósági dokumentumok benyújtásának határidejéig – az ezen iránymutatások I. mellékletében felsorolt műveletek működőképesek lesznek, azaz fizikailag befejeződnek vagy teljes mértékben végrehajtásra kerülnek, és hozzájárulnak a vonatkozó prioritások célkitűzéseihez. Az ily módon szakaszolt művelet csak akkor tekintendő egésznek és befejezettnek, ha mindkét szakaszt fizikailag befejezték vagy teljes mértékben végrehajtották, és azok hozzájárultak a vonatkozó prioritások célkitűzéseinek megvalósításához. A szakaszosan megvalósítandó műveletek tervezett befejezésének elmulasztása a művelet mindkét szakaszában pénzügyi korrekciókat vonhat maga után.

Egy nagyprojekt szakaszolásának hivatalos kérelmezéséhez a tagállamoknak be kell nyújtaniuk vagy be kell jelenteniük azt a nagyprojektet, amelyet két programozási időszak alatt hajtanak végre, vagy kérelmet kell benyújtaniuk egy, a 2014–2020-as időszakban már jóváhagyott nagyprojekt módosítására vonatkozóan (lásd ezen iránymutatások 3.2. szakaszát).

Ezen iránymutatások 11.2. szakaszával összhangban a szakaszosan megvalósítandó műveletekről a záró végrehajtási jelentéssel (vagy ETHA esetében az utolsó éves végrehajtási jelentéssel) együtt, az ezen iránymutatások I. mellékletében található minta felhasználásával benyújtott lista a lezárási dokumentumok benyújtási határidejét követően már csak a Bizottság részéről történő módosítás kérése vagy elírás esetén módosítható.

7.   NEM MŰKÖDŐ MŰVELETEK

A fentieknek megfelelően a lezárási dokumentumok benyújtásakor a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a program valamennyi művelete (beleértve a 2007–2013-as programozási időszakból áthozott műveleteket is) működőképes legyen, vagyis azokat fizikailag befejeződjenek, illetve teljes mértékben végrehajtásra kerüljenek, és hozzájáruljanak a vonatkozó prioritások célkitűzéseinek megvalósításához (31).

A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy az utolsó számviteli év elszámolásaiból zárják ki az olyan műveletekkel kapcsolatban felmerült és kifizetett kiadásokat, amelyeket fizikailag nem fejeztek be vagy nem teljes mértékben hajtottak végre, és/vagy nem járulnak hozzá a vonatkozó prioritások célkitűzéseihez („nem működő műveletek”). A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolásba belefoglalják ezeket a kiadásokat, feltéve, hogy:

| — | mindegyik nem működő művelet összköltsége meghaladja a 2 millió EUR-t, és |
| --- | --- |

—

mindegyik nem működő művelet összköltsége meghaladja a 2 millió EUR-t, és

| — | a nem működő műveletekre vonatkozóan a Bizottság felé igazolt összes kiadás nem haladja meg a programra vonatkozóan meghatározott összes (uniós és nemzeti) elszámolható kiadás 10 %-át. |
| --- | --- |

—

a nem működő műveletekre vonatkozóan a Bizottság felé igazolt összes kiadás nem haladja meg a programra vonatkozóan meghatározott összes (uniós és nemzeti) elszámolható kiadás 10 %-át.

Azáltal, hogy a nem működő műveletekkel kapcsolatos kiadásokat belefoglalják az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolásokba, a tagállamok vállalják, hogy legkésőbb 2026. február 15-ig fizikailag befejezik vagy teljes mértékben végrehajtják az összes ilyen nem működő műveletet, és biztosítják, hogy azok hozzájáruljanak a vonatkozó prioritások célkitűzéseihez, és amennyiben a szóban forgó műveletek az említett időpontig nem működnek, visszatérítik az érintett összegeket az uniós költségvetésbe.

A tagállamoknak a záró végrehajtási jelentéssel (vagy az ETHA esetében az utolsó éves végrehajtási jelentéssel) együtt – az ezen iránymutatások II. mellékletében található minta alkalmazásával – be kell nyújtaniuk a programban szereplő nem működő műveletek listáját. A tagállamoknak nyomon kell követniük a nem működő műveleteket, és 2026. február 15-ig tájékoztatniuk kell a Bizottságot a műveletek fizikai befejezéséről vagy teljes körű végrehajtásáról, valamint arról, hogy e műveletek hozzájárulnak a vonatkozó prioritások célkitűzéseinek teljesítéséhez.

Amennyiben a műveletek 2026. február 15-én sem működnek, úgy a tagállamoknak – figyelembe véve a befejezés és a végrehajtás állapotát, valamint a műveletek általános célkitűzéseinek elérését – közölniük kell a Bizottsággal a korrigálandó összegeket és azok kiszámításának módját. Ezen információk kézhezvételét követően a Bizottság megkezdi az érintett összegek visszafizettetését. A szabálytalan összegek helyett túlkönyvelt kiadások bejelenthetők (ha vannak ilyenek).

A Bizottság – amennyiben nem ért egyet a korrigálandó összegek kiszámításával – pénzügyi korrekciós eljárást indíthat.

Ezenkívül, ha a műveletek a fenti határidőig fizikailag nem fejeződnek be vagy nem kerül sor a teljes körű végrehajtásukra és/vagy nem járulnak hozzá a vonatkozó prioritások célkitűzéseihez, úgy az eredményesség-mérési kerethez kiválasztott célok eléréséhez kapcsolódó súlyos hiányosság miatt pénzügyi korrekcióra kerülhet sor (32).

8.   FOLYAMATBAN LÉVŐ NEMZETI VIZSGÁLATOK ÁLTAL ÉRINTETT VAGY VALAMELY JOGI ELJÁRÁS VAGY FELFÜGGESZTŐ HATÁLYÚ KÖZIGAZGATÁSI FELLEBBEZÉS MIATT FELFÜGGESZTETT MŰVELETEK

A lezárási dokumentumok benyújtása előtt a tagállamoknak el kell dönteniük, hogy az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolásokból részben vagy egészben kizárják-e vagy sem a folyamatban lévő nemzeti vizsgálatok által érintett vagy valamely jogi eljárás vagy felfüggesztő hatályú közigazgatási fellebbezés miatt felfüggesztett műveletek miatti kiadásait.

A folyamatban lévő nemzeti vizsgálatok közé tartoznak például a programhatóságoktól eltérő nemzeti szervek által végzett vizsgálatok (például rendőrségi nyomozások, igazságügyi vagy bűnügyi nyomozások), amelyek kimenetele befolyásolhatja a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét.

A művelet jogi eljárással vagy közigazgatási fellebbezéssel történő felfüggesztése nem hosszabbítja meg a támogatható kiadások felmerülésének a közös rendelkezésekről szóló rendelet 65. cikkében meghatározott végső határidejét.

Az utolsó számviteli évre vonatkozó záró időközi kifizetési kérelem benyújtását követően nem lehet kiadást bejelenteni olyan műveletek esetében, amelyek jogi eljárás vagy felfüggesztő hatályú közigazgatási fellebbezés miatt felfüggesztésre kerültek.

Amennyiben a folyamatban lévő nemzeti vizsgálatok által érintett vagy valamely bírósági eljárás vagy felfüggesztő hatályú közigazgatási fellebbezés miatt felfüggesztett műveletek nincsenek kizárva az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolásokból, a tagállamoknak a záró végrehajtási jelentéssel együtt az ezen iránymutatások III. mellékletében található minta felhasználásával be kell nyújtaniuk az ilyen műveletek jegyzékét.

A tagállamoknak tájékoztatniuk kell (33) a Bizottságot a nemzeti vizsgálatok, jogi eljárások és közigazgatási fellebbezések eredményéről. Szabálytalanságok esetén a Bizottság megkezdi az érintett összegek visszafizettetését. A szabálytalan összegek helyett túlkönyvelt kiadások bejelenthetők (ha vannak ilyenek).

9.   FOLYAMATBAN LÉVŐ OLAF-VIZSGÁLATOK, OLAF-JELENTÉSEK, ILLETVE A BIZOTTSÁG VAGY AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK ELLENŐRZÉSEI ÁLTAL ÉRINTETT KIADÁSOK

A lezárási dokumentumok benyújtása előtt a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy az utolsó számviteli év elszámolásaiból zárják ki azokat a kiadásokat, amelyeknek közük van folyamatban lévő OLAF-vizsgálatok során feltárt potenciális szabálytalanságokhoz (amennyiben az adott szakaszban a tagállamok ismerik az ilyen vizsgálatokat és az érintett kiadásokat), illetve OLAF jelentések, továbbá a Bizottság vagy az Európai Számvevőszék ellenőrzései által érintettek. Ha a tagállam vitatja ezeket a megállapításokat vagy az érintett kiadási összegeket, és az érintett kiadásokat belefoglalja az elszámolásokba, a Bizottság folytatja a kontradiktórius eljárást, amely pénzügyi korrekcióhoz vezethet. A közös rendelkezésekről szóló rendelet 145. cikke (7) bekezdésének sérelme nélkül bármely szabálytalan összeg helyett be lehet jelenteni túlkönyvelt kiadásokat (ha vannak ilyenek).

10.   SZABÁLYTALANSÁGOK

Bármely számviteli évre vonatkozóan az elszámolásoknak, beleértve a záró elszámolásokat is, az egyes prioritások szintjén és adott esetben az alap és a régiókategória szintjén tartalmazniuk kell a következőket:

| — | a számviteli év során visszavont és visszatérített összegek, |
| --- | --- |

—

a számviteli év során visszavont és visszatérített összegek,

| — | a számviteli év végén visszatérítendő összegek, |
| --- | --- |

—

a számviteli év végén visszatérítendő összegek,

| — | a CPR 71. cikkének megfelelően történt visszatérítések, és |
| --- | --- |

—

a CPR 71. cikkének megfelelően történt visszatérítések, és

| — | a vissza nem térítthető összegek (34). |
| --- | --- |

—

a vissza nem térítthető összegek (34).

A visszavonások és visszatérítések, a visszatérítendő összegek, a CPR 71. cikkének megfelelően történt visszatérítések és a vissza nem téríttethető összegek jelentésének formátumát az 1011/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet VII. mellékletében az elszámolásokra vonatkozóan meghatározott minta (2., 3., 4., illetve 5. függelék) határozza meg.

10.1.   Szabálytalanságok kezelése az utolsó számviteli évben

Mivel a 2024. július 31-ig benyújtandó utolsó időközi kifizetési kérelmet követően nem nyújtható be utólagos kifizetési kérelem a Bizottsághoz, a szükséges levonásokat (függetlenül attól, hogy azok az előző számviteli években bejelentett kiadásokra vonatkozhatnak) az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolásokban végre kell hajtani, és az elszámolásminták, különösen azok 1., 2. és 8. függelékével összhangban be kell jelenteni.

Ez nem vonatkozik a visszatérítendő összegekre, a vissza nem téríttethető összegekre vagy az ezen iránymutatások 8. és 9. szakaszában említett összegekre, amelyek esetében a tagállam úgy döntött, hogy az érintett kiadásokat szerepelteti az elszámolásokban.

Amennyiben a közös rendelkezésekről szóló rendelet 137. cikkének (2) bekezdése alapján a tagállam úgy határoz, hogy a szóban forgó kiadásokat – azok jogszerűségének és szabályszerűségének folyamatban lévő értékelése miatt – nem szerepelteti az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolásokban, és az ilyen kiadásokat a későbbiekben jogszerűnek és szabályszerűnek találják, azok nem jelenthetők be újra, mivel később már nem kerül sor időközi kifizetési kérelmek benyújtására, amelyben a kiadások feltüntethetők lennének.

10.2.   Visszatérítendő és vissza nem téríttethető összegek

Az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolásokban a tagállamok feltüntethetik azokat a visszatérítendő és vissza nem téríttethető összegeket, amelyek nem csak az előző számviteli években, hanem az utolsó számviteli évben bejelentett kiadásokhoz is kapcsolódnak (35). A tagállamok az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolásokban is feltüntethetik azokat az összegeket, amelyek az utolsó számviteli év végét követően, de a lezárási dokumentumok benyújtása előtt visszatérítendő vagy vissza nem téríttethető összegekké váltak.

A Bizottság a végső egyenleg kiszámításából kizárja a visszatérítendő és vissza nem téríttethetőként bejelentett összegeket (36).

A Bizottság a visszafizettetési eljárás eredménye és/vagy a vissza nem téríttethető összegekkel kapcsolatos bizottsági értékelés alapján határoz arról, hogy a bejelentett összegeket az (EU) 2016/568 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben meghatározott eljárásnak megfelelően visszatéríti-e az Unió költségvetéséből (37). Az elszámolások 3. és 5. függelékében szereplő, az utolsó számviteli évben bejelentett kiadásokhoz kapcsolódó összegeket szintén fel kell tüntetni az elszámolások 1. függelékében annak érdekében, hogy az Unió költségvetéséből történő esetleges jövőbeli visszatérítésük az említett eljárások vagy értékelések eredményétől függően lehetővé váljon.

A tagállamnak a lehető leghamarabb tájékoztatnia kell a Bizottságot a folyamatban lévő visszafizettetési eljárás eredményéről.

Amennyiben egy tagállam arra a következtetésre jut, hogy a vissza nem téríttethető összegeket az Unió költségvetésére kell terhelni, úgy e következtetés megerősítésére az (EU) 2016/568 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet mellékletében található formanyomtatvány szerinti kérelmet kell benyújtania a Bizottsághoz. A Bizottság eldönti, hogy a vissza nem téríttethető összegeket az ugyanezen rendelet 3. cikkében megállapított szabályokkal összhangban az uniós költségvetésre kell-e terhelni. Ez az eljárás az 1011/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet VII. mellékletében meghatározott elszámolásminta 5. függelékében („nem vissszatéríthető összegek”) szereplő vissza nem téríttethető összegekre, valamint az ugyanezen melléklet 3. függelékében („visszatérítendő összegek”) szereplő azon visszafizettetendő összegekre vonatkozik, amelyek az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolások benyújtását követően nem visszatéríthetővé válhatnak.

10.3.   A Bizottságnak már bejelentett kiadások további programhatósági ellenőrzését eredményező szabálytalanságok kockázata

Amennyiben a szabálytalanságok olyan kockázatát tárták fel, amely a Bizottságnak már bejelentett kiadások további programhatósági ellenőrzését eredményezi, a nemzeti hatóságokra a következő határidők vonatkoznak:

| — | a közös rendelkezésekről szóló rendelet 137. cikkének (2) bekezdése szerint az utolsó számviteli évet megelőző számviteli év beszámolójából levont kiadások esetében a kiegészítő ellenőrzéseket időben le kell zárni ahhoz, hogy a kiadási nyilatkozat legkésőbb az utolsó számviteli évre vonatkozó – legkésőbb 2024. július 31-ig benyújtandó – utolsó időközi kifizetés iránti kérelemben szerepelhessen, |
| --- | --- |

—

a közös rendelkezésekről szóló rendelet 137. cikkének (2) bekezdése szerint az utolsó számviteli évet megelőző számviteli év beszámolójából levont kiadások esetében a kiegészítő ellenőrzéseket időben le kell zárni ahhoz, hogy a kiadási nyilatkozat legkésőbb az utolsó számviteli évre vonatkozó – legkésőbb 2024. július 31-ig benyújtandó – utolsó időközi kifizetés iránti kérelemben szerepelhessen,

| — | abban az esetben, ha fennáll a kockázata annak, hogy a szabálytalanságok miatt az utolsó számviteli évben bejelentett kiadások további ellenőrzésére kerül sor, a jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó döntést, és így annak eldöntését, hogy a kiadás szerepelhet-e az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolásokban vagy le kell azokból vonni, a 2025. február 15-i, illetve – amennyiben a Bizottság meghosszabbítja a határidőt – 2025. március 1-jei határidővel benyújtandó elszámolások benyújtásának időpontjában kell meghozni. |
| --- | --- |

—

abban az esetben, ha fennáll a kockázata annak, hogy a szabálytalanságok miatt az utolsó számviteli évben bejelentett kiadások további ellenőrzésére kerül sor, a jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó döntést, és így annak eldöntését, hogy a kiadás szerepelhet-e az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolásokban vagy le kell azokból vonni, a 2025. február 15-i, illetve – amennyiben a Bizottság meghosszabbítja a határidőt – 2025. március 1-jei határidővel benyújtandó elszámolások benyújtásának időpontjában kell meghozni.

10.4.   A lezárás után visszafizettetett összegek

Ha a tagállam az elszámolásokban szereplő kiadásokkal kapcsolatban a lezárást követően szabálytalanságokat állapított meg, a lezárás után visszafizettetett összegeket vissza kell fizetni az Unió költségvetésébe. A szabálytalan összegek helyett túlkönyvelt kiadások bejelenthetők (ha vannak ilyenek).

11.   A LEZÁRÁSI DOKUMENTUMOK BENYÚJTÁSA

11.1.   A lezárási dokumentumok benyújtási határideje

A lezárási dokumentumokat 2025. február 15-ig (38) kell benyújtani (kivéve az ETHA utolsó éves végrehajtási jelentését, amelynek benyújtási határideje 2024. május 31.) (39). A Bizottság a költségvetési rendelet 63. cikkének (7) bekezdésével összhangban az érintett tagállam értesítését követően 2025. március 1-jéig meghosszabbíthatja ezt a határidőt.

A Bizottság automatikusan visszavonja a 2023. december 31-én még nyitott kötelezettségvállalásokat, ha a lezárási dokumentumok bármelyikét nem nyújtják a Bizottságnak 2025. február 15-ig (illetve – amennyiben a Bizottság a határidőt meghosszabbítja – 2025. március 1-jéig) (40). Ebben az esetben a program lezárása a rendelkezésre álló információk alapján történik.

Bármely lezárási dokumentum benyújtásának elmulasztása a program irányítási és kontrollrendszerének olyan súlyos hiányosságára utalhat, amely veszélyezteti a program számára már kifizetett uniós hozzájárulást. A Bizottság ilyen esetekben pénzügyi korrekció elrendeléséről határozhat.

11.2.   A lezárási dokumentumok módosítása a benyújtási határidő lejárta után

A tagállamok a benyújtási határidő lejárta után a lezárási dokumentumok egyikét sem módosíthatják, kivéve, ha a Bizottság módosítást kér, vagy elírás esetén.

11.3.   A dokumentumok elérhetősége

A CPR 140. cikkének (1) bekezdésével összhangban a dokumentumok rendelkezésre állásának ideje jogi eljárás esetén vagy a Bizottság kellően indokolt kérésére megszakítható.

Ha a tagállam úgy döntött, hogy egy műveletet két programozási időszakon keresztül hajt végre (ezen iránymutatások 6. szakasza szerint), a Bizottság a közös rendelkezésekről szóló rendelet 140. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésével összhangban kérelmezi a művelet első szakaszára vonatkozó rendelkezésreállási időszaknak a művelet második szakaszára vonatkozó rendelkezésreállási időszak kezdetéig tartó megszakítását.

Amennyiben a tagállam úgy döntött, hogy a Bizottság által biztosított többletidőt a nem működő művelet fizikai befejezésére vagy teljes körű végrehajtására, valamint annak biztosítására használja fel, hogy a művelet hozzájáruljon a vonatkozó prioritások célkitűzéseihez (ezen iránymutatások 7. szakasza szerint), a Bizottság az 140. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdésével összhangban kérelmezi az ilyen művelettel kapcsolatos rendelkezésreállási időszak addig tartó megszakítását, amíg a Bizottságot nem értesítik, hogy a művelet működik, azaz fizikailag befejeződött vagy teljes mértékben végrehajtották, és hozzájárul a vonatkozó prioritások célkitűzéseinek megvalósításához.

A megszakítást az indokolja, hogy a teljes művelet (mindkét szakasz) általános támogathatóságát és működését a Bizottság szolgálatai vagy az Európai Számvevőszék csak a művelet befejezését követően ellenőrizhetik vagy auditálhatják.

12.   A LEZÁRÁSI DOKUMENTUMOK TARTALMA

12.1.   Záró végrehajtási jelentés

Az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap által támogatott programok záró végrehajtási jelentésének tartalmaznia kell a CPR 50. cikkének (2) és (5) bekezdésében (a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés és az európai területi együttműködési célkitűzés tekintetében) és 111. cikkének (3) bekezdésében (a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzés tekintetében) meghatározott információkat.

A záró végrehajtási jelentés szerkezetét az (EU) 2015/207 bizottsági végrehajtási rendelet V. melléklete (Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe) és X. melléklete (Európai területi együttműködési célkitűzés) határozza meg.

A záró végrehajtási jelentésnek a következőket is tartalmaznia kell:

| — | az összes szakaszosan megvalósítandó művelet felsorolása az ezen iránymutatások 6. szakasza szerint, a 2014–2020-as programozási időszakban az első szakasz kapcsán felmerült elszámolható kiadások összegével. A felsorolást az ezen iránymutatás I. mellékletében található űrlap alapján kell elkészíteni, |
| --- | --- |

—

az összes szakaszosan megvalósítandó művelet felsorolása az ezen iránymutatások 6. szakasza szerint, a 2014–2020-as programozási időszakban az első szakasz kapcsán felmerült elszámolható kiadások összegével. A felsorolást az ezen iránymutatás I. mellékletében található űrlap alapján kell elkészíteni,

| — | az ezen iránymutatások 7. szakasza szerint, az összes nem működő művelet felsorolása. A felsorolást az ezen iránymutatás II. mellékletében található űrlap alapján kell elkészíteni, |
| --- | --- |

—

az ezen iránymutatások 7. szakasza szerint, az összes nem működő művelet felsorolása. A felsorolást az ezen iránymutatás II. mellékletében található űrlap alapján kell elkészíteni,

| — | ezen iránymutatások 8. szakasza szerint a folyamatban lévő nemzeti vizsgálatok által érintett, illetve jogi eljárás vagy felfüggesztő hatályú közigazgatási fellebbezés által felfüggesztett valamennyi művelet felsorolása. A felsorolást az ezen iránymutatás III. mellékletében található űrlap alapján kell elkészíteni. |
| --- | --- |

—

ezen iránymutatások 8. szakasza szerint a folyamatban lévő nemzeti vizsgálatok által érintett, illetve jogi eljárás vagy felfüggesztő hatályú közigazgatási fellebbezés által felfüggesztett valamennyi művelet felsorolása. A felsorolást az ezen iránymutatás III. mellékletében található űrlap alapján kell elkészíteni.

Az ETHA által támogatott programok esetében nincs szükség záró végrehajtási jelentésre. Ehelyett 2024. május 31-ig be kell nyújtani az utolsó éves végrehajtási jelentést (amelynek adott esetben tartalmaznia kell az ezen iránymutatások I., II. és III. mellékletében szereplő táblázatokat), és annak tartalmaznia kell a CPR 50. cikkének (2) bekezdésében és az 508/2014/EU rendelet 114. cikkében ismertetett információkat. Az éves végrehajtási jelentés szerkezetét az 1362/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet melléklete határozza meg.

12.1.1.   Jelentés a nagyprojektekről

A tagállam egy nagyprojekt záró végrehajtási jelentésbe (az (EU) 2015/207 bizottsági végrehajtási rendelet V. mellékletének 12. táblázata) történő belefoglalásával megerősíti, hogy a nagyprojekt fizikailag befejeződött vagy teljes mértékben megvalósult, és hozzájárul a vonatkozó prioritások célkitűzéseinek megvalósításához. A nem működő vagy szakaszosan megvalósított nagyprojekteket ezen iránymutatások 6. és 7. szakaszának megfelelően kell jelenteni (41).

A 12. táblázat „Megjegyzések” oszlopában a tagállamoknak jelezniük kell, hogy a nagyprojektet a CPR 102. vagy 103. cikke alapján a Bizottságnak benyújtott vagy bejelentett – határozat vagy hallgatólagos megállapodás formájában a projekthez nyújtott pénzügyi hozzájárulást jóváhagyó bizottsági határozat alapját képező – dokumentációnak megfelelően hajtották-e végre. A tagállamoknak részletesen ki kell fejteniük, ha a nagyprojekt végrehajtása eltér a fent említett dokumentációban foglaltaktól.

A Bizottság értékeli, hogy a végrehajtott nagyprojekt megfelel-e a benyújtott vagy bejelentett dokumentációnak (és adott esetben a pénzügyi hozzájárulást jóváhagyó bizottsági határozatnak). Ennek során – ha a végrehajtott nagyprojekt nem felel meg a Bizottság jóváhagyását megalapozó dokumentumoknak – a Bizottság figyelembe veszi az eltérés okait és következményeit, és pénzügyi korrekciót alkalmazhat.

12.1.2.   Elfogadás és határidők

A Bizottság megvizsgálja a záró végrehajtási jelentést, és annak kézhezvételétől számított öt hónapon belül tájékoztatja a tagállamot az észrevételeiről (42). Amennyiben a Bizottság a fenti határidőn belül nem tesz észrevételt, akkor a jelentést elfogadottnak kell tekinteni.

A tagállamoknak két hónapon belül kell válaszolniuk a záró végrehajtási jelentéssel kapcsolatos bizottsági észrevételekre. A Bizottság ezt a határidőt a tagállam kérésére további két hónappal meghosszabbíthatja. A záró végrehajtási jelentés akkor tekinthető elfogadottak, ha a Bizottságnak nincs észrevétele, vagy ha a Bizottság valamennyi észrevételét megfelelően figyelembe vették.

12.2.   Elszámolások

Az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolásoknak – a többi számviteli évhez hasonlóan – tartalmazniuk kell a közös rendelkezésekről szóló rendelet 137. cikkének (1) bekezdésében meghatározott információkat. Az elszámolások szerkezetét az 1011/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet VII. melléklete határozza meg. Ezeket az utolsó számviteli évre vonatkozó egyedi követelmények figyelembevételével kell elkészíteni (lásd különösen a fenti 10. szakaszt).

12.2.1.   Vizsgálat és elfogadás

Az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolásokat a bármely más számviteli év elszámolásainak vizsgálatára és elfogadására megállapított szabályok szerint kell vizsgálni és elfogadni.

A Bizottság az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolásokat megfelelő eljárások alkalmazásával vizsgálja meg és fogadja el, majd 2025. május 31-ig tájékoztatja a tagállamot arról, hogy az elszámolásokat elfogadja-e teljesnek, pontosnak és a valóságnak megfelelőnek (43).

12.3.   Vezetői nyilatkozat és éves összefoglalás

Az utolsó számviteli évre vonatkozó vezetői nyilatkozat felépítését – mint bármely más számviteli év esetében – az (EU) 2015/207 bizottsági végrehajtási rendelet VI. melléklete határozza meg.

12.4.   Auditvélemény és kontrolljelentés

Az utolsó számviteli évre vonatkozó auditvélemény felépítését – mint bármely más számviteli év esetében – az (EU) 2015/207 bizottsági végrehajtási rendelet VIII. melléklete határozza meg.

Az utolsó számviteli évre vonatkozó kontrolljelentés felépítését – mint bármely más számviteli év esetében – az (EU) 2015/207 bizottsági végrehajtási rendelet IX. melléklete határozza meg.

Amennyiben egynél több programra közös irányítási és kontrollrendszer vonatkozik, a tagállam dönthet úgy, hogy az összes érintett programra kiterjedő egyetlen kontrolljelentésben adja meg a kért információkat.

Az utolsó számviteli évre vonatkozó kontrolljelentésnek a következőket is tartalmaznia kell:

| — | a Bizottság szolgálatai vagy az Európai Számvevőszék által végzett ellenőrzésekből származó nyitott megállapításokra vonatkozó információk, amelyeket a kontrolljelentés 8. szakaszában („Egyéb információk”) kell megadni, |
| --- | --- |

—

a Bizottság szolgálatai vagy az Európai Számvevőszék által végzett ellenőrzésekből származó nyitott megállapításokra vonatkozó információk, amelyeket a kontrolljelentés 8. szakaszában („Egyéb információk”) kell megadni,

| — | a pénzügyi eszközök kiadásainak jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó bizonyosság (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 41. és 42. cikke), |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eszközök kiadásainak jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó bizonyosság (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 41. és 42. cikke),

| — | a mutatók adatainak megbízhatóságára vonatkozó bizonyosság, |
| --- | --- |

—

a mutatók adatainak megbízhatóságára vonatkozó bizonyosság,

| — | bizonyosság arról, hogy a kedvezményezettek részére kifizetett közkiadás összege a Bizottság által az alapokból és az ETHA-ból a tagállam részére kifizetett hozzájárulással legalább egyenlő mértékű legyen (a CPR 129. cikke). |
| --- | --- |

—

bizonyosság arról, hogy a kedvezményezettek részére kifizetett közkiadás összege a Bizottság által az alapokból és az ETHA-ból a tagállam részére kifizetett hozzájárulással legalább egyenlő mértékű legyen (a CPR 129. cikke).

12.4.1.   Pénzügyi eszközök

A pénzügyi eszközök esetében a program audithatóságainak bizonyosságot kell szerezniük arról, hogy a záráskor bejelentett végleges összegek elszámolhatók. Ezt az információt a kontrolljelentés 9. szakaszában („Általános bizonyossági szint”), és adott esetben a jelentés más szakaszaiban (különösen a 4. szakaszban [„Rendszerellenőrzések”] és az 5. szakaszban [„A műveletek ellenőrzése”] kell megadni.

A szakaszolt időközi kifizetési kérelmek tárgyát képező pénzügyi eszközök (előzetes kifizetési részletek) (44) esetében előfordulhat, hogy az utolsó részlethez kapcsolódó kiadások támogathatóságára, valamint a korábbi részletekben szereplő összegek legfeljebb 15 %-ára a korábbi műveletauditok nem terjednek ki. A program audithatóságainak az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolások benyújtása előtt bizonyosságot kell szerezniük e kiadások jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Mindazonáltal nem szükséges, hogy a végső kedvezményezett a lezárási dokumentumok benyújtásának időpontjáig teljes körűen végrehajtsa a pénzügyi eszközből támogatott beruházást. A program audithatóságainak be kell számolniuk arról, hogy miként szerezték meg ezt a bizonyosságot, és az utolsó számviteli évre vonatkozó kontrolljelentésben a közös rendelkezésekről szóló rendelet 42. cikke szerint a Bizottság számára meg kell erősíteniük a pénzügyi eszközök összköltségének elszámolhatóságát.

Záráskor a pénzügyi eszközök esetében ajánlott, hogy a program audithatósága vizsgálja meg az elszámolható kiadásoknak azt a részét, amelynek vizsgálatára korábban, a műveletauditok során nem került sor. Záráskor nem szükséges az összes pénzügyi eszköz auditálása, de egyetlen pénzügyi eszközt sem szabad kizárni a véletlenszerű kiválasztásból. Ezen túlmenően a program audithatóságai dönthetnek úgy, hogy auditcélból a kiválasztott pénzügyi eszközöket csoportosítják, mivel a kapott eredmények a csoporton belüli valamennyi pénzügyi eszközre alkalmazandók lesznek.

A program audithatóságainak ellenőrizniük kell a befektetések, valamint az irányítási költségek és díjak statisztikai mintáját, és az ilyen kiadásokat további mintavételi időszakként kezelhetik a korábban elvégzett auditok eredményeinek felhasználása érdekében (45).

12.4.2.   Az adatok megbízhatósága

A program audithatóságainak az utolsó számviteli évre vonatkozó kontrolljelentésben meg kell állapítaniuk a mutatókkal kapcsolatos adatok megbízhatóságát, többek között értékelniük kell a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet IV. mellékletének 1. táblázatában foglalt, „Megbízható rendszer az adatok gyűjtéséhez, rögzítéséhez és tárolásához monitoring, értékelés, pénzügyi irányítás, ellenőrzés és audit céljából, ideértve a kedvezményezettekkel kialakított elektronikus adatcsere-rendszerekkel való kapcsolatot” 6. kulcsfontosságú követelményt. A 6. kulcsfontosságú követelmény értékelésének tartalmaznia kell annak megerősítését, hogy a Bizottságnak bejelentett összesített adatok helyesek.

12.4.3.   A kedvezményezetteknek kifizetett közkiadások

Az igazoló hatóságnak biztosítania kell, hogy a végleges elszámolásokra vonatkozó számításai során betartsák a CPR 129. cikkének előírásait. A nemzeti audithatóságnak ezt a szempontot be kell építenie az utolsó számviteli évre vonatkozó elszámolások ellenőrzésébe, és be kell számolnia a végleges kontrolljelentés 6. fejezetében szerzett bizonyosságról.

13.   A VÉGSŐ EGYENLEG KIFIZETÉSE

A végső egyenleg kifizetése legkésőbb az utolsó számviteli év elszámolásai elfogadásának időpontját követő három hónapon belül vagy, amennyiben az későbbi időpont, a záró végrehajtási jelentés elfogadását követő egy hónapon belül megtörténik (46).

Ez nem érinti a Bizottság arra vonatkozó hatáskörét, hogy megszakítsa a végsőegyenleg-kifizetés határidejét vagy felfüggessze azt.

14.   JOGSZERŰSÉGI ÉS SZABÁLYSZERŰSÉGI KÉRDÉSEK

Az elfogadott elszámolásokban szereplő kiadásokat érintő, alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos kérdéseket a Bizottság a végső egyenleg kifizetése és a program lezárása után vetheti fel.

A program lezárása nem érinti a Bizottság azon jogát, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 85., 144. és 145. cikkével, valamint az ETHA esetében az 508/2014/EU rendelet 105. cikkével összhangban pénzügyi korrekciókat határozzon meg.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

(2)  A 2020. december 23-i (EU) 2020/2221 rendelettel módosított CPR 92b. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban azok a programok, amelyekhez a tagállamok REACT-EU forrásokat rendelnek, az említett cikk (4) bekezdése alapján a 2022. december 31-ig tartó időszakot fedik le.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(4)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (HL C 384I., 2019.11.12., 1. o.) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) 138. cikkének (1) bekezdése szerint a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret vagy a korábbi pénzügyi tervek keretében vállalt uniós programok és tevékenységek végrehajtása tekintetében az alkalmazandó uniós jog – beleértve a pénzügyi korrekciókra és a záróelszámolásra vonatkozó szabályokat is – az említett uniós programok és tevékenységek lezárásáig 2020. december 31. után is alkalmazandó az Egyesült Királyságra, kivéve, ha a kilépésről rendelkező megállapodás 138. cikkének (5) bekezdésével összhangban vegyes bizottsági technikai intézkedések kerülnek elfogadásra. Meg kell azonban jegyezni, hogy ezen iránymutatások REACT-EU forrásokra vonatkozó rendelkezései a 2020. december 23-i (EU) 2020/2221 rendelettel módosított CPR 154. cikkének ötödik albekezdése értelmében nem alkalmazandók az Egyesült Királyságra.

(5)  A CPR 30. cikkének (1) bekezdése.

(6)  A 2020. március 30-i (EU) 2020/460 rendelettel módosítva.

(7)  A 2020. december 23-i (EU) 2020/2221 rendelettel módosítva.

(8)  A 2020. december 23-i (EU) 2020/2221 rendelettel módosítva.

(9)  A nagyprojektek az ETHA által támogatott programok szempontjából nem relevánsak.

(10)  A Bizottság (EU) 2015/207 végrehajtási rendelete (2015. január 20.) az előrehaladási jelentések mintája, a nagyprojektekre vonatkozó információk benyújtásának formátuma, a közös cselekvési terv mintája, a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésre vonatkozó végrehajtási jelentések mintája, a vezetői nyilatkozat, az auditstratégia, az auditvélemény és az éves kontrolljelentés mintája, a költség-haszon elemzés módszertana, valamint az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásában az európai területi együttműködési célkitűzésre vonatkozó végrehajtási jelentések mintája tekintetében az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 38., 2015.2.13., 1. o.).

(11)  A Bizottság 1011/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. szeptember 22.) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek meghatározott információk Bizottsághoz való benyújtására használt minták tekintetében való végrehajtására, valamint a kedvezményezettek és az irányító hatóságok, az igazoló hatóságok, az audithatóságok és a közreműködő szervezetek közötti információcserére vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 286., 2014.9.30., 1. o.).

(12)  A CPR 86. cikkének (2) bekezdése.

(13)  A CPR 86. cikkének (4) bekezdése és a 136. cikk (2) bekezdése.

(14)  A 2020. december 23-i (EU) 2020/2221 rendelettel módosítva.

(15)  A 2020. december 23-i (EU) 2020/2221 rendelettel módosított CPR 92b. cikke (5) bekezdésének ötödik albekezdése.

(16)  A CPR 82. cikke.

(17)  A 2020. december 23-i (EU) 2020/2221 rendelettel módosított CPR 92b. cikke (7) bekezdésének harmadik albekezdése.

(18)  A 2020. március 30-i (EU) 2020/460 rendelettel módosított CPR 139. cikkének (7) bekezdése.

(19)  A 2020. március 30-i (EU) 2020/460 rendelettel módosítva.

(20)  A 2020. április 23-i (EU) 2020/558 rendelettel módosítva.

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

(22)  A 2020. április 23-i (EU) 2020/558 rendelettel módosítva.

(23)  A Bizottság 1362/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 18.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alap keretében finanszírozott operatív programok egyes módosításainak jóváhagyására vonatkozó egyszerűsített eljárás, valamint az e programok végrehajtásáról szóló éves jelentések formátuma és megjelenése tekintetében alkalmazandó szabályok meghatározásáról (HL L 365., 2014.12.19., 124. o.).

(24)  A CPR II. mellékletének 5. pontja.

(25)  A CPR 22. cikkének (7) bekezdése és a 144. cikkének (4) bekezdése.

(26)  A Bizottság 215/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 7.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi végrehajtási rendeletre vonatkozó szabályoknak az európai strukturális és beruházási alapokat illetően az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz nyújtott támogatás módszerei, az eredményességmérési keretben foglalt mérföldkövek és célok meghatározása, valamint a beavatkozási kategóriákra vonatkozó nómenklatúra tekintetében történő megállapításáról (HL L 69., 2014.3.8., 65. o.).

(27)  A Bizottság 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 3.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről (HL L 138., 2014.5.13., 5. o.).

(28)  A 2020. december 23-i (EU) 2020/2221 rendelettel módosítva.

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

(30)  A 2021–2027 közötti programozási időszakban az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) címe Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra (EMFAF) változik.

(31)  Egy olyan művelet, amely teljesíti a CPR 71. cikkében meghatározott feltételt, de a program lezárásakor már nem működik, nem tekintendő nem működő műveletnek. Törvényszék ítéletei megerősítik, hogy a Bizottságnak jogában áll pénzügyi korrekciók alkalmazása nem működő projektek esetében.

(32)  A CPR 22. cikkének (7) bekezdése.

(33)  A szabálytalanságokra vonatkozó, az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az Európai Szociális Alapot, a Kohéziós Alapot és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapot érintő szabálytalanságokra vonatkozó jelentéstételre vonatkozó különös rendelkezésekkel történő kiegészítéséről szóló, 2015. július 8-i (EU) 2015/1970 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelete (HL L 293., 2015.11.10., 1. o.) szerinti jelentéstételi kötelezettségek sérelme nélkül.

(34)  A CPR 137. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

(35)  Annak érdekében, hogy a tagállamok élhessenek a CPR azon lehetőségével, hogy a záráskor vagy a lezárás után a programozási időszak utolsó számviteli évében visszatérítendőnek minősülő összegeket vissza nem téríttethetőnek nyilvánítsák.

(36)  Ez azt eredményezi, hogy pozitív végső egyenleg esetén alacsonyabb összeget kell kifizetni vagy elszámolni, illetve magasabb összeget kell visszafizetni azokban az esetekben, amikor a végső egyenleg visszafizettetést mutat.

(37)  A Bizottság (EU) 2016/568 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. január 29.) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap kapcsán a vissza nem téríttethető összegek tagállamok általi megtérítésének előírására vonatkozó feltételek és eljárások tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 97., 2016.4.13., 1. o.).

(38)  A közös rendelkezésekről szóló rendelet 138. cikke és 141. cikkének (1) bekezdése, valamint a költségvetési rendelet 63. cikkének (5) bekezdése.

(39)  Az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelete (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.) 114. cikkének (1) bekezdése.

(40)  A CPR 136. cikkének (2) bekezdése.

(41)  A nagyprojektek az ETHA által támogatott programok szempontjából nem relevánsak.

(42)  A CPR 50. cikkének (7) bekezdése.

(43)  A CPR 139. cikke.

(44)  A CPR 41. cikke.

(45)  A közös rendelkezésekről szóló rendelet 38. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja alapján létrehozott pénzügyi eszközök és az ugyanezen cikk b) pontja alapján létrehozott, az Európai Beruházási Bank (EBB) vagy más nemzetközi pénzügyi intézmény által végrehajtott pénzügyi eszközök tekintetében az EBB/Európai Beruházási Alap (EBA) vagy más nemzetközi pénzügyi intézmény által felszámított irányítási költségeket és díjakat az EBB/EBA külső könyvvizsgálói auditálják. Ezenkívül az EBB/EBA külső könyvvizsgálói ellenőrzik az EBA által nemzeti szinten kiválasztott pénzügyi közvetítők által a kölcsönökre és a tőkeeszközökre felszámított irányítási költségeket és díjakat.

(46)  A CPR 141. cikkének (2) bekezdése.

---

I. MELLÉKLET

A 2014–2020-AS IDŐSZAKBÓL A 2021–2027-ES IDŐSZAKRA ÁTVITT MŰVELET LISTÁJA

(a záró végrehajtási jelentéshez csatolandó (1))

| | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A PROGRAM NEVE | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| CCI-SZÁM | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| PRIORITÁS/ALAP/RÉGIÓKATEGÓRIA | MŰVELET HIVATKOZÁSI SZÁMA | A MŰVELET CÍME | A BIZOTTSÁG HALLGATÓLAGOS MEGÁLLAPODÁSÁNAK/JÓVÁHAGYÁSÁNAK DÁTUMA [ÉS SZÁMA] (NAGYPROJEKT ESETÉN) | A MŰVELET TELJES KÖLTSÉGE (EUR-ban) | AZ ELSŐ SZAKASZ ÖSSZES IGAZOLT KIADÁSA (EUR-ban) | KÖZPÉNZBŐL VALÓ HOZZÁJÁRULÁS AZ ELSŐ SZAKASZBAN (EUR-ban) | A MÁSODIK SZAKASZ TERVEZETT/VÉGLEGES BEFEJEZÉSI IDŐPONTJA (ÉV, NEGYEDÉV) | A 2021–2027-ES PROGRAM, AMELYNEK KERETÉBEN A MŰVELETET BEFEJEZIK/BEFEJEZTÉK (2) |
| Összesen (mindkét szakaszban, végleges vagy becsült) | A második szakaszban (végleges vagy becsült) |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

A PROGRAM NEVE

CCI-SZÁM

PRIORITÁS/ALAP/RÉGIÓKATEGÓRIA

MŰVELET HIVATKOZÁSI SZÁMA

A MŰVELET CÍME

A BIZOTTSÁG HALLGATÓLAGOS MEGÁLLAPODÁSÁNAK/JÓVÁHAGYÁSÁNAK DÁTUMA [ÉS SZÁMA] (NAGYPROJEKT ESETÉN)

A MŰVELET TELJES KÖLTSÉGE (EUR-ban)

AZ ELSŐ SZAKASZ ÖSSZES IGAZOLT KIADÁSA (EUR-ban)

KÖZPÉNZBŐL VALÓ HOZZÁJÁRULÁS AZ ELSŐ SZAKASZBAN (EUR-ban)

A MÁSODIK SZAKASZ TERVEZETT/VÉGLEGES BEFEJEZÉSI IDŐPONTJA (ÉV, NEGYEDÉV)

A 2021–2027-ES PROGRAM, AMELYNEK KERETÉBEN A MŰVELETET BEFEJEZIK/BEFEJEZTÉK (2)

Összesen (mindkét szakaszban, végleges vagy becsült)

A második szakaszban (végleges vagy becsült)

---

(1)  Az ETHA esetében az utolsó éves végrehajtási jelentéshez kell csatolni.

(2)  Az ETHA esetében az utolsó éves végrehajtási jelentéshez kell csatolni.

---

II. MELLÉKLET

NEM MŰKÖDŐ MŰVELETEK

(a záró végrehajtási jelentéshez csatolandó (1))

| | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A PROGRAM NEVE | | | | | | |
| | | | | | | |
| CCI-SZÁM | | | | | | |
| | | | | | | |
| PRIORITÁS/ALAP/RÉGIÓKATEGÓRIA | MŰVELET HIVATKOZÁSI SZÁMA | A MŰVELET CÍME | A KEDVEZMÉNYEZETT/CÍMZETT NEVE | A MŰVELET TELJES KÖLTSÉGE
  (EUR-ban) | IGAZOLT KIADÁSOK ÖSSZESEN
  (EUR-ban) | KÖZPÉNZBŐL TÖRTÉNŐ HOZZÁJÁRULÁS
  (EUR-ban) |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

A PROGRAM NEVE

CCI-SZÁM

PRIORITÁS/ALAP/RÉGIÓKATEGÓRIA

MŰVELET HIVATKOZÁSI SZÁMA

A MŰVELET CÍME

A KEDVEZMÉNYEZETT/CÍMZETT NEVE

A MŰVELET TELJES KÖLTSÉGE

(EUR-ban)

IGAZOLT KIADÁSOK ÖSSZESEN

(EUR-ban)

KÖZPÉNZBŐL TÖRTÉNŐ HOZZÁJÁRULÁS

(EUR-ban)

---

(1)  Az ETHA esetében az utolsó éves végrehajtási jelentéshez kell csatolni.

---

III. MELLÉKLET

FOLYAMATBAN LÉVŐ NEMZETI VIZSGÁLATOK ÁLTAL ÉRINTETT/VALAMELY JOGI ELJÁRÁS VAGY FELFÜGGESZTŐ HATÁLYÚ KÖZIGAZGATÁSI FELLEBBEZÉS MIATT FELFÜGGESZTETT MŰVELETEK

(a záró végrehajtási jelentéshez csatolandó (1))

| | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A PROGRAM NEVE | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| CCI-SZÁM | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| PRIORITÁS/ALAP/RÉGIÓKATEGÓRIA | MŰVELET HIVATKOZÁSI SZÁMA | A MŰVELET CÍME | A KEDVEZMÉNYEZETT/CÍMZETT NEVE | ÉRINTETT IGAZOLT KIADÁSOK ÖSSZESEN
  (EUR-ban) | KÖZPÉNZBŐL TÖRTÉNŐ ÉRINTETT HOZZÁJÁRULÁS
  (EUR-ban) | FOLYAMATBAN LÉVŐ NEMZETI VIZSGÁLATOK ÁLTAL ÉRINTETT MŰVELETEK (*1) | JOGI ELJÁRÁS VAGY FELFÜGGESZTŐ HATÁLYÚ KÖZIGAZGATÁSI FELLEBBEZÉS MIATT FELFÜGGESZTETT MŰVELETEK (*1) |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

A PROGRAM NEVE

CCI-SZÁM

PRIORITÁS/ALAP/RÉGIÓKATEGÓRIA

MŰVELET HIVATKOZÁSI SZÁMA

A MŰVELET CÍME

A KEDVEZMÉNYEZETT/CÍMZETT NEVE

ÉRINTETT IGAZOLT KIADÁSOK ÖSSZESEN

(EUR-ban)

KÖZPÉNZBŐL TÖRTÉNŐ ÉRINTETT HOZZÁJÁRULÁS

(EUR-ban)

FOLYAMATBAN LÉVŐ NEMZETI VIZSGÁLATOK ÁLTAL ÉRINTETT MŰVELETEK (*1)

JOGI ELJÁRÁS VAGY FELFÜGGESZTŐ HATÁLYÚ KÖZIGAZGATÁSI FELLEBBEZÉS MIATT FELFÜGGESZTETT MŰVELETEK (*1)

---

(1)  Az ETHA esetében az utolsó éves végrehajtási jelentéshez kell csatolni.

(*1)  „X” –szel jelölje a megfelelő oszlopban.

---

IV. MELLÉKLET

PÉLDA EGY PROGRAM VÉGSŐEGYENLEG-SZÁMÍTÁSÁRA

Image 1

---

| 2021.10.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 417/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 417/21

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10401 – SAMI/DUSSUR/FGA/SAMI FIGEAC AERO MANUFACTURING JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 417/02)

2021.10.8.-án/én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10401 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10401 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.10.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 417/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 417/22

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2021. október 13.

(2021/C 417/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1562 |
| JPY | Japán yen | 131,30 |
| DKK | Dán korona | 7,4407 |
| GBP | Angol font | 0,84898 |
| SEK | Svéd korona | 10,1195 |
| CHF | Svájci frank | 1,0722 |
| ISK | Izlandi korona | 150,00 |
| NOK | Norvég korona | 9,8555 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,369 |
| HUF | Magyar forint | 360,20 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5772 |
| RON | Román lej | 4,9490 |
| TRY | Török líra | 10,4833 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5722 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4386 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,9952 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6647 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5646 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 378,13 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 17,1940 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,4482 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5180 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 438,27 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8098 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,564 |
| RUB | Orosz rubel | 83,0248 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,478 |
| BRL | Brazil real | 6,3814 |
| MXN | Mexikói peso | 23,9497 |
| INR | Indiai rúpia | 87,1095 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1562

JPY

Japán yen

131,30

DKK

Dán korona

7,4407

GBP

Angol font

0,84898

SEK

Svéd korona

10,1195

CHF

Svájci frank

1,0722

ISK

Izlandi korona

150,00

NOK

Norvég korona

9,8555

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,369

HUF

Magyar forint

360,20

PLN

Lengyel zloty

4,5772

RON

Román lej

4,9490

TRY

Török líra

10,4833

AUD

Ausztrál dollár

1,5722

CAD

Kanadai dollár

1,4386

HKD

Hongkongi dollár

8,9952

NZD

Új-zélandi dollár

1,6647

SGD

Szingapúri dollár

1,5646

KRW

Dél-Koreai won

1 378,13

ZAR

Dél-Afrikai rand

17,1940

CNY

Kínai renminbi

7,4482

HRK

Horvát kuna

7,5180

IDR

Indonéz rúpia

16 438,27

MYR

Maláj ringgit

4,8098

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,564

RUB

Orosz rubel

83,0248

THB

Thaiföldi baht

38,478

BRL

Brazil real

6,3814

MXN

Mexikói peso

23,9497

INR

Indiai rúpia

87,1095

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

EFTA-Bíróság

| 2021.10.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 417/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 417/23

---

A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE

(2021. június 18.)

az E-10/20. számú,

ADCADA Immobilien AG PCC in Konkurs kontra Pénzpiac-felügyeleti Hatóság (Finanzmarktaufsicht) ügyben

((EU) 2017/1129 rendelet – Befektetővédelem – Az „értékpapírra vonatkozó nyilvános ajánlattétel” fogalma – Adatszolgáltatás – Tájékoztató közzétételére vonatkozó kötelezettség – Mentességek)

(2021/C 417/04)

Az E-10/20. sz., ADCADA Immobilien AG PCC in Konkurs kontra Pénzpiac-felügyeleti Hatóság (Finanzmarktaufsicht) ügyben – a Pénzpiac-felügyeleti Hatóság fellebbezési tanácsa (Beschwerdekommission der Finanzmarktaufsicht) által az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 34. cikke alapján az értékpapírokra vonatkozó nyilvános ajánlattételkor vagy értékpapíroknak a szabályozott piacra történő bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2003/71/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1129 európai parlamenti és tanácsi rendelet és különösen annak 1. cikke (4) bekezdése b) pontjának, valamint 2. cikke d) pontjának értelmezésével kapcsolatban benyújtott KÉRELEM tárgyában – a Páll Hreinsson elnökből (előadó bíró), Per Christiansen és Bernd Hammermann bírákból álló Bíróság 2021. június 18-án ítéletet hozott, melynek rendelkező része a következő:

| 1. | Eseti alapon kell értékelni, hogy elegendő információ áll-e rendelkezésre a kibocsátás feltételeiről és a kínálandó értékpapírokról ahhoz, hogy a befektető az értékpapírokra vonatkozó nyilvános ajánlattételkor vagy értékpapíroknak a szabályozott piacra történő bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1129 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének d) pontjával összhangban dönthessen ezen értékpapírok megvásárlásáról és jegyzéséről.
  Az alapeljárásban szereplőhöz hasonló körülmények között, a kérdést előterjesztő szerv általi ellenőrzés függvényében, az (EU) 2017/1129 rendelet 2. cikkének d) pontja értelmében vett „értékpapírra vonatkozó nyilvános ajánlattételről” van szó. |
| --- | --- |

1.

Eseti alapon kell értékelni, hogy elegendő információ áll-e rendelkezésre a kibocsátás feltételeiről és a kínálandó értékpapírokról ahhoz, hogy a befektető az értékpapírokra vonatkozó nyilvános ajánlattételkor vagy értékpapíroknak a szabályozott piacra történő bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1129 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének d) pontjával összhangban dönthessen ezen értékpapírok megvásárlásáról és jegyzéséről.

Az alapeljárásban szereplőhöz hasonló körülmények között, a kérdést előterjesztő szerv általi ellenőrzés függvényében, az (EU) 2017/1129 rendelet 2. cikkének d) pontja értelmében vett „értékpapírra vonatkozó nyilvános ajánlattételről” van szó.

| 2. | Az (EU) 2017/1129 rendelet 2. cikkének d) pontja értelmében vett „értékpapírra vonatkozó nyilvános ajánlattétel” meglétének értékelése szempontjából jelentőséggel bírhat, hogy a tájékoztató tartalmaz bizonyos jól látható jelzéseket arra vonatkozóan, hogy további információk máshol érhetők el, és a kötvényre vonatkozó feltételek összessége nem érhető el online vagy más, általában szokásos módon. Ha azonban egy tájékoztató már elegendő információt tartalmaz a 2. cikk d) pontjának alkalmazásában, az ilyen nyilatkozatok belefoglalása vagy az a tény, hogy a kötvényre vonatkozó feltételek összessége nem érhető el online vagy más, általában szokásos módon, nem változtatja meg a tájékoztatónak az „értékpapírra vonatkozó nyilvános ajánlattételként” való minősítését. |
| --- | --- |

2.

Az (EU) 2017/1129 rendelet 2. cikkének d) pontja értelmében vett „értékpapírra vonatkozó nyilvános ajánlattétel” meglétének értékelése szempontjából jelentőséggel bírhat, hogy a tájékoztató tartalmaz bizonyos jól látható jelzéseket arra vonatkozóan, hogy további információk máshol érhetők el, és a kötvényre vonatkozó feltételek összessége nem érhető el online vagy más, általában szokásos módon. Ha azonban egy tájékoztató már elegendő információt tartalmaz a 2. cikk d) pontjának alkalmazásában, az ilyen nyilatkozatok belefoglalása vagy az a tény, hogy a kötvényre vonatkozó feltételek összessége nem érhető el online vagy más, általában szokásos módon, nem változtatja meg a tájékoztatónak az „értékpapírra vonatkozó nyilvános ajánlattételként” való minősítését.

| 3. | Az (EU) 2017/1129 rendelet 1. cikke (4) bekezdése b) pontjának alkalmazásában főszabály szerint fontos, hogy az értékpapírra vonatkozó ajánlatot csak kérésre közlik a leendő vásárlókkal, ugyanakkor biztosított, hogy a közlés EGT-államonként legfeljebb 149 olyan természetes vagy jogi személyhez jut el, akik vagy amelyek nem minősített befektetők. Ahhoz azonban, hogy az 1. cikk (4) bekezdésének b) pontja szerinti mentességre lehessen hivatkozni, az értékpapírra vonatkozó ajánlatot ténylegesen EGT-államonként kevesebb mint 150 természetes vagy jogi személynek kell címezni, akik, vagy amelyek nem minősített befektetők. Az említett rendelkezésben meghatározott korlát nem kerülhető meg azáltal, hogy az ajánlatot valamely EGT-államban különböző médiumokon keresztül terjesztik. |
| --- | --- |

3.

Az (EU) 2017/1129 rendelet 1. cikke (4) bekezdése b) pontjának alkalmazásában főszabály szerint fontos, hogy az értékpapírra vonatkozó ajánlatot csak kérésre közlik a leendő vásárlókkal, ugyanakkor biztosított, hogy a közlés EGT-államonként legfeljebb 149 olyan természetes vagy jogi személyhez jut el, akik vagy amelyek nem minősített befektetők. Ahhoz azonban, hogy az 1. cikk (4) bekezdésének b) pontja szerinti mentességre lehessen hivatkozni, az értékpapírra vonatkozó ajánlatot ténylegesen EGT-államonként kevesebb mint 150 természetes vagy jogi személynek kell címezni, akik, vagy amelyek nem minősített befektetők. Az említett rendelkezésben meghatározott korlát nem kerülhető meg azáltal, hogy az ajánlatot valamely EGT-államban különböző médiumokon keresztül terjesztik.

---

| 2021.10.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 417/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 417/25

---

A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE

(2021. június 30.)

az E-13/20. számú,

O kontra a Munkaügyi és Jóléti Igazgatóság (Arbeids- og velferdsdirektoratet) által képviselt norvég kormány ügyben

(Szociális biztonság – 883/2004/EK rendelet – 7., 63. és 64. cikk – Munkanélküli ellátások – Az illetékes EGT-államban való tartózkodás követelménye – Más EGT-államba távozó munkanélküli)

(2021/C 417/05)

Az E-13/20. számú, O kontra a Munkaügyi és Jóléti Igazgatóság (Arbeids- og velferdsdirektoratet) által képviselt norvég kormány ügyben – a Norvég Nemzeti Biztosítási Bíróság (Trygderetten) által az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 34. cikke alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 28., 31. és 36. cikke, a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmezésével kapcsolatban benyújtott KÉRELEM tárgyában – a Páll Hreinsson elnökből (előadó bíró), Per Christiansen és Bernd Hammermann bírákból álló Bíróság 2021. június 30-án ítéletet hozott, melynek rendelkező része a következő:

| 1. | Az a követelmény, hogy a munkanélkülinek az illetékes államban kell maradnia ahhoz, hogy jogosult legyen munkanélküliség esetén pénzbeli ellátásra olyan esetekben, amikor a 64., 65. vagy 65a. cikkben foglalt feltételek nem teljesülnek, összeegyeztethető a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel, beleértve annak 5. cikke b) pontját is. |
| --- | --- |

1.

Az a követelmény, hogy a munkanélkülinek az illetékes államban kell maradnia ahhoz, hogy jogosult legyen munkanélküliség esetén pénzbeli ellátásra olyan esetekben, amikor a 64., 65. vagy 65a. cikkben foglalt feltételek nem teljesülnek, összeegyeztethető a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel, beleértve annak 5. cikke b) pontját is.

| 2. | A 883/2004/EK rendelet 64., 65. és 65a. cikkében kifejezetten említett helyzeteken kívül, a munkanélküli ellátásra való jogosultság azon feltételét, hogy az illetékes EGT-államban kell tartózkodni, nem kell az EGT-megállapodás 31. és 36. cikke alapján értékelni, és az nem összeegyeztethetetlen az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel. |
| --- | --- |

2.

A 883/2004/EK rendelet 64., 65. és 65a. cikkében kifejezetten említett helyzeteken kívül, a munkanélküli ellátásra való jogosultság azon feltételét, hogy az illetékes EGT-államban kell tartózkodni, nem kell az EGT-megállapodás 31. és 36. cikke alapján értékelni, és az nem összeegyeztethetetlen az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel.

| 3. | Az EGT-államoknak továbbra is hatáskörében marad annak meghatározására, hogy visszafizettetik-e a jogellenesen felvett támogatásokat és juttatásokat. Az EGT-államoknak azonban e hatáskörüket az EGT-joggal és annak általános elveivel összhangban kell gyakorolniuk, ideértve az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elvét is. |
| --- | --- |

3.

Az EGT-államoknak továbbra is hatáskörében marad annak meghatározására, hogy visszafizettetik-e a jogellenesen felvett támogatásokat és juttatásokat. Az EGT-államoknak azonban e hatáskörüket az EGT-joggal és annak általános elveivel összhangban kell gyakorolniuk, ideértve az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elvét is.

---

| 2021.10.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 417/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 417/26

---

A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE

(2021. június 30.)

az E-15/20. számú,

P elleni büntetőeljárás ügyben

(Szociális biztonság – 883/2004/EK rendelet – 7., 63. és 64. cikk – Munkanélküli ellátások – Az illetékes EGT-államban való tartózkodás követelménye – Más EGT-államba távozó munkanélküli)

(2021/C 417/06)

Az E-15/20. számú, P elleni büntetőeljárás ügyben – a Borgarting Fellebbviteli Bíróság (Borgarting lagmannsrett) által az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 34. cikke alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás, és különösen annak 3., 7., 28., 29. és 36. cikke, a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmezésével kapcsolatban benyújtott KÉRELEM tárgyában – a Páll Hreinsson elnökből (előadó bíró), Per Christiansen és Bernd Hammermann bírákból álló Bíróság 2021. június 30-án ítéletet hozott, melynek rendelkező része a következő:

| 1. | A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összeegyeztethető az a követelmény, hogy a munkanélkülinek az illetékes államban kell maradnia ahhoz, hogy jogosult legyen munkanélküliség esetén a pénzbeli ellátásra olyan esetekben, amikor a 64., 65. vagy 65a. cikkben foglalt feltételek nem teljesülnek. |
| --- | --- |

1.

A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összeegyeztethető az a követelmény, hogy a munkanélkülinek az illetékes államban kell maradnia ahhoz, hogy jogosult legyen munkanélküliség esetén a pénzbeli ellátásra olyan esetekben, amikor a 64., 65. vagy 65a. cikkben foglalt feltételek nem teljesülnek.

| 2. | A 883/2004/EK rendelet 64., 65. és 65a. cikkében kifejezetten említett helyzeteken kívül az illetékes EGT-államban való tartózkodás követelményét a munkanélküli ellátásra való jogosultság feltételeként nem kell az EGT-megállapodás 28., 29. és 36. cikke alapján értékelni, és az nem összeegyeztethetetlen az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel. |
| --- | --- |

2.

A 883/2004/EK rendelet 64., 65. és 65a. cikkében kifejezetten említett helyzeteken kívül az illetékes EGT-államban való tartózkodás követelményét a munkanélküli ellátásra való jogosultság feltételeként nem kell az EGT-megállapodás 28., 29. és 36. cikke alapján értékelni, és az nem összeegyeztethetetlen az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel.

| 3. | Az EGT-államok hatáskörében marad továbbra is annak meghatározására, hogy az álláskeresési járadékok tudatosan téves információk szolgáltatásával történő megszerzése büntetőjogi szankciókkal sújtható-e. Az EGT-államoknak azonban e hatáskörüket az EGT-joggal és annak általános elveivel, többek között az arányosság elvével összhangban kell gyakorolniuk. |
| --- | --- |

3.

Az EGT-államok hatáskörében marad továbbra is annak meghatározására, hogy az álláskeresési járadékok tudatosan téves információk szolgáltatásával történő megszerzése büntetőjogi szankciókkal sújtható-e. Az EGT-államoknak azonban e hatáskörüket az EGT-joggal és annak általános elveivel, többek között az arányosság elvével összhangban kell gyakorolniuk.

---

| 2021.10.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 417/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 417/27

---

A Norges Høyesterett 2021. május 26-án kelt, az EFTA-Bíróság tanácsadói véleménye iránti kérelme a Norep AS kontra Haugen Gruppen AS ügyben

(E-2/21. sz. ügy)

(2021/C 417/07)

A Norges Høyesterett (Norvég Legfelsőbb Bíróság) 2021. május 26-án kelt, a Bíróság Hivatalához 2021. június 11-én beérkezett levelében tanácsadói vélemény iránti kérelmet nyújtott be az EFTA-Bírósághoz a Norep AS kontra Haugen Gruppen AS ügyben, az alábbi kérdéseket illetően:

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a 86/653/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő „tárgyalás” fogalmát, hogy az feltételezi az ügyfelektől a megbízónak címzett megbízásokban való részvételt, amelynek eredményeként a megrendelések esetleg nem közvetlenül az ügyfelektől érkeznek a megbízóhoz, amint az a jelen ügy leírásában a lenti 3. fejezetben [ (1)] szerepel? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a 86/653/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő „tárgyalás” fogalmát, hogy az feltételezi az ügyfelektől a megbízónak címzett megbízásokban való részvételt, amelynek eredményeként a megrendelések esetleg nem közvetlenül az ügyfelektől érkeznek a megbízóhoz, amint az a jelen ügy leírásában a lenti 3. fejezetben [ (1)] szerepel?

| 2. | Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén mely tényezők relevánsak annak értékelése során, hogy az értékesítéshez kapcsolódó tevékenység a 86/653/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „tárgyalásnak” minősül-e? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén mely tényezők relevánsak annak értékelése során, hogy az értékesítéshez kapcsolódó tevékenység a 86/653/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vett „tárgyalásnak” minősül-e?

---

(1)  A tanácsadói vélemény iránti kérelem teljes szövegét lásd: https://eftacourt.int/download/2-21-request-ao/?wpdmdl=7454

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.10.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 417/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 417/28

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10508 – Hutchison 3 Indonesia/Indosat)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 417/08)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a CK Hutchison Holdings Limited (a továbbiakban: CKHH, Hongkong) irányítása alá tartozó PT Hutchison 3 Indonesia (a továbbiakban: H3I, Indonézia), |
| --- | --- |

—

a CK Hutchison Holdings Limited (a továbbiakban: CKHH, Hongkong) irányítása alá tartozó PT Hutchison 3 Indonesia (a továbbiakban: H3I, Indonézia),

| — | az Ooredoo Q.P.S.C. (a továbbiakban: Ooredoo, Katar) irányítása alá tartozó PT Indosat TBK (a továbbiakban: Indosat, Indonézia). |
| --- | --- |

—

az Ooredoo Q.P.S.C. (a továbbiakban: Ooredoo, Katar) irányítása alá tartozó PT Indosat TBK (a továbbiakban: Indosat, Indonézia).

A H3I és az Indosat az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében összefonódnak. A tervezett összefonódást követően a CKHH és az Ooredoo az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek az összefonódással létrejött vállalkozás felett. Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a H3I esetében: mobiltelefonos telekommunikációs szolgáltatások nyújtása Indonéziában, beleértve a hagyományos mobil adatszolgáltatást, a hangátviteli és SMS-szolgáltatást, a barangolásos szolgáltatásokat, valamint a hozzáadott értéket képviselő olyan szolgáltatásokat, mint például játékok, zene, filmek; a H3I jelenleg a CKHH, egy multinacionális konglomerátum irányítása alá tartozik, amely a következő négy fő üzleti területen tevékenykedik: kikötői és kapcsolódó szolgáltatások, kiskereskedelem, infrastruktúra és telekommunikáció, |
| --- | --- |

—

a H3I esetében: mobiltelefonos telekommunikációs szolgáltatások nyújtása Indonéziában, beleértve a hagyományos mobil adatszolgáltatást, a hangátviteli és SMS-szolgáltatást, a barangolásos szolgáltatásokat, valamint a hozzáadott értéket képviselő olyan szolgáltatásokat, mint például játékok, zene, filmek; a H3I jelenleg a CKHH, egy multinacionális konglomerátum irányítása alá tartozik, amely a következő négy fő üzleti területen tevékenykedik: kikötői és kapcsolódó szolgáltatások, kiskereskedelem, infrastruktúra és telekommunikáció,

| — | az Indosat esetében: telekommunikációs szolgáltatások nyújtása Indonéziában, ideértve a mobil adatszolgáltatást, a hangátviteli és SMS-szolgáltatást, a barangolásos szolgáltatásokat, a vezetékes adatszolgáltatást és a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatást, valamint a vezetékes telekommunikációs és digitális szolgáltatásokat; az Indosat jelenleg a végső soron a Qatar Investment Authority irányítása alá tartozó Ooredoo telekommunikációs csoport irányítása alá tartozik, amely Katarban, valamint Ázsiában, a Közel-Keleten és Észak-Afrikában nyújt telekommunikációs szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

—

az Indosat esetében: telekommunikációs szolgáltatások nyújtása Indonéziában, ideértve a mobil adatszolgáltatást, a hangátviteli és SMS-szolgáltatást, a barangolásos szolgáltatásokat, a vezetékes adatszolgáltatást és a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatást, valamint a vezetékes telekommunikációs és digitális szolgáltatásokat; az Indosat jelenleg a végső soron a Qatar Investment Authority irányítása alá tartozó Ooredoo telekommunikációs csoport irányítása alá tartozik, amely Katarban, valamint Ázsiában, a Közel-Keleten és Észak-Afrikában nyújt telekommunikációs szolgáltatásokat.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10508 – Hutchison 3 Indonesia/Indosat

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2021.10.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 417/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 417/30

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M. 10418 – EFMS/Goldman Sachs/Parexel)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 417/09)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | az EQT Fund Management S.à r.l. (a továbbiakban: EFMS, Luxemburg) irányítása alá tartozó EQT IX, |
| --- | --- |

—

az EQT Fund Management S.à r.l. (a továbbiakban: EFMS, Luxemburg) irányítása alá tartozó EQT IX,

| — | The Goldman Sachs Group Inc. (a továbbiakban: Goldman Sachs, USA), |
| --- | --- |

—

The Goldman Sachs Group Inc. (a továbbiakban: Goldman Sachs, USA),

| — | a Parexel Investment Holdings, L.P. kizárólagos irányítása alá tartozó Parexel International Corporation (a továbbiakban: Parexel, USA), előbbi a Pamplona Investment Partners, L.P. tanácsadását igénybe vevő alapok kizárólagos irányítása alá tartozik. |
| --- | --- |

—

a Parexel Investment Holdings, L.P. kizárólagos irányítása alá tartozó Parexel International Corporation (a továbbiakban: Parexel, USA), előbbi a Pamplona Investment Partners, L.P. tanácsadását igénybe vevő alapok kizárólagos irányítása alá tartozik.

Az EFMS és a Goldman Sachs az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közös irányítást szereznek a Parexel egésze felett.

Az összefonódásra eszközvásárlás útján kerül sor.

2.

| — | a Goldman Sachs világszerte befektetési banki, értékpapír- és befektetéskezelési szolgáltatásokat nyújt, |
| --- | --- |

—

a Goldman Sachs világszerte befektetési banki, értékpapír- és befektetéskezelési szolgáltatásokat nyújt,

| — | az EFMS az EQT befektetési alapja, amely elsősorban Európában, azon belül kiemelten Észak-Európában fektet be, |
| --- | --- |

—

az EFMS az EQT befektetési alapja, amely elsősorban Európában, azon belül kiemelten Észak-Európában fektet be,

| — | a Parexel biológiai gyógyszerekkel kapcsolatos kiszervezett szolgáltatásokat nyújt, amelyekkel világszerte átfogó megoldások egész sorát kínálja az I–IV. fejlesztési fázishoz a biológiaigyógyszer-gyártó vállalatok számára. |
| --- | --- |

—

a Parexel biológiai gyógyszerekkel kapcsolatos kiszervezett szolgáltatásokat nyújt, amelyekkel világszerte átfogó megoldások egész sorát kínálja az I–IV. fejlesztési fázishoz a biológiaigyógyszer-gyártó vállalatok számára.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M. 10418 – EFMS/Goldman Sachs/Parexel

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2021.10.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 417/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 417/32

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2021/C 417/10)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, ami a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté”

U-szám: PGI-FR-02431 – 2018.8.17.

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Elnevezés

„Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté” nagyjából henger alakú kolbász, amelynek szeleteiben a hús és a zsír durva vagdalásából származó szemcsékből álló töltelék látható.

A füstölés jellegzetes borostyános-barna színt kölcsönöz a terméknek, amely nem feltétlenül egységes a teljes terméken. A természetes belet fehéres vagy zöldes-hamuszürke színű nemespenész boríthatja.

Belül a szeletekben váltakoznak a barna-borostyán és a fehér színű szemcsék.

Elsőre erős illata van, amely egyesíti a füstös és a borsos illatot, majd szárított hús illatát érezni.

Kóstoláskor állaga nem egységes, keménysége váltakozik a keményebb húsdarabok és a lágyabb zsíros részek szerint. A só, a szárított hús és a zsír közötti megfelelő egyensúly jellemzi, amely kiegészül egy erősen markáns borsos jeggyel és egy tartós és hosszú füstös ízzel, amely azonban nem fedi el az ízek összessége által keltett hatást.

Fizikai-kémiai jellemzők

| — | Zsírtalanított termék nedvességtartalma ≤ 52 % (56 % ha az átmérő meghaladja a 70 mm-t). |
| --- | --- |

—

Zsírtalanított termék nedvességtartalma ≤ 52 % (56 % ha az átmérő meghaladja a 70 mm-t).

| — | Zsírok (77 %-os nedvességtartalmú zsírtalanított termékre vetítve) ≤ 25 %. |
| --- | --- |

—

Zsírok (77 %-os nedvességtartalmú zsírtalanított termékre vetítve) ≤ 25 %.

| — | Kollagén/fehérje arány ≤ 15 %. |
| --- | --- |

—

Kollagén/fehérje arány ≤ 15 %.

| — | Teljes oldhatócukor-tartalom (77 %-os nedvességtartalmú zsírtalanított termékre vetítve) ≤ 2 %. |
| --- | --- |

—

Teljes oldhatócukor-tartalom (77 %-os nedvességtartalmú zsírtalanított termékre vetítve) ≤ 2 %.

Hosszát, átmérőjét és tömegét az alábbi táblázat ismerteti:

| Bél | Száraz tömeg | Bél átmérője | Bél hossza |
| --- | --- | --- | --- |
| Nachend | 200–300 g | 50–60 mm | 25–30 cm |
| > 300 g | > 60 mm | > 30 cm |
| Vastagbél | 200–300 g | 45–60 mm | 25–30 cm |
| > 300 g | > 60 mm | > 30 cm |
| Végbél | 300–600 g | 40–60 mm | 30–40 cm |
| > 600 g | > 60 mm | > 40 cm |

Bél

Száraz tömeg

Bél átmérője

Bél hossza

Nachend

200–300 g

50–60 mm

25–30 cm

> 300 g

> 60 mm

> 30 cm

Vastagbél

200–300 g

45–60 mm

25–30 cm

> 300 g

> 60 mm

> 30 cm

Végbél

300–600 g

40–60 mm

30–40 cm

> 600 g

> 60 mm

> 40 cm

Egészben vagy szeletelve kerül forgalomba.

Egészben, a végeket kötőzőzsineggel összefogva, csomagolás nélkül vagy fóliába csomagolva, védőgázas vagy vákuumcsomagolásban árulják. A 600 grammot meghaladó termékeket kötözőzsineggel összekötve vagy hálóban árulják.

A szeletek fóliába csomagolva, védőgázas vagy vákuumcsomagolásban kerülnek forgalomba.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté” előállításához felhasznált nyersanyagok (a tömegük legfeljebb 50 %-ának arányában) az alábbi kritériumoknak megfelelő vágósertések vagy kocák testéből származnak:

| — | az állatok mentesek az RN alléltől, és kevesebb mint 3 %-uk érzékeny a halotánra; |
| --- | --- |

—

az állatok mentesek az RN alléltől, és kevesebb mint 3 %-uk érzékeny a halotánra;

| — | a vágósertések hizlalási időszaka vagy a kocák vemhességi vagy pihenési időszaka során elosztott takarmányadag kevesebb, mint 1,9 % linolsavat tartalmaz; |
| --- | --- |

—

a vágósertések hizlalási időszaka vagy a kocák vemhességi vagy pihenési időszaka során elosztott takarmányadag kevesebb, mint 1,9 % linolsavat tartalmaz;

| — | a kocákat legalább 15 napig pihentetik a malacok elválasztása és a levágás napja között; |
| --- | --- |

—

a kocákat legalább 15 napig pihentetik a malacok elválasztása és a levágás napja között;

| — | az állatok vágóhídra történő kirakodása és a levágásuk közötti várakozási idő legalább 2 óra; |
| --- | --- |

—

az állatok vágóhídra történő kirakodása és a levágásuk közötti várakozási idő legalább 2 óra;

| — | a vágósertés hasított testének meleg tömege ≥ 75 kg; |
| --- | --- |

—

a vágósertés hasított testének meleg tömege ≥ 75 kg;

| — | a koca hasított testének (a feje és emlője nélkül) meleg tömege ≥ 120 kg; |
| --- | --- |

—

a koca hasított testének (a feje és emlője nélkül) meleg tömege ≥ 120 kg;

| — | a végső pH-érték 5,5 és 6,2 között van; |
| --- | --- |

—

a végső pH-érték 5,5 és 6,2 között van;

| — | a húsokon nem jelennek meg az alábbi hibák: vérfoltok, tályogok, ürüléktől vagy a szállítószalag kenőanyagától származó szennyeződések, súlyos szín- vagy állaghibák; |
| --- | --- |

—

a húsokon nem jelennek meg az alábbi hibák: vérfoltok, tályogok, ürüléktől vagy a szállítószalag kenőanyagától származó szennyeződések, súlyos szín- vagy állaghibák;

| — | a zsíros rész fehér és tömör; |
| --- | --- |

—

a zsíros rész fehér és tömör;

| — | a hús rózsaszínes-pirosas. |
| --- | --- |

—

a hús rózsaszínes-pirosas.

A felhasználható darabok a tarja, a comb, a dagadó, a lapocka, a hátszalonna és a megfelelően bőrözött sovány nyesedék.

Az arányokat tekintve 15–35 % zsíros, 65–85 % sovány rész.

A darabok frissen vagy fagyasztva érkeznek.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté” előállítását, beleértve valamennyi fázist a vagdalástól a szárításig, a földrajzi területen kell elvégezni.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A szeletelt terméket fóliába vagy védőgázas vagy vákuumcsomagolásba kell csomagolni (a szeleteknek nincs saját csomagolásuk).

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

—

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez tartozó földrajzi terület Corse du Sud (Dél-Korzika) és Haute Corse (Felső-Korzika) megyékből áll.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület és a „Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté” közötti kapcsolat elsősorban a hagyományos szaktudáson és az egyedi tulajdonságokon alapszik.

Az „Ile de Beauté” („a szépség szigete”) kifejezést gyakran használják Korzikára, amely a Földközi-tenger egy hegyvidékes szigete és francia közigazgatási terület.

Korzika területén mediterrán jellegű éghajlat uralkodik. Meleg, száraz nyarak és enyhe, csapadékos telek jellemzik. Korzikát két uralkodó szél járja át: éjjel az „a tramuntana” (tramontana) frissíti fel az éjszakákat, a nappalok pedig az „u maestrale” (misztrál) széltől válnak szárazzá.

A talaj- és éghajlati viszonyok együttesen rendkívül kedvezőek az erdőknek. Korzika tehát erdős terület, ahol a keményfák, főként a gesztenyefák, a tölgyek és a bükkfák különösen nagy számban vannak jelen a sziget egész területén. Korzika egészét tekintve az átlagos erdősítési arány 46 %, vagyis 401 817 ha erdősített terület, amely jóval magasabb az átlagos nemzeti aránynál (26,9 %). A keményfák közül a tölgyfákból található itt a legtöbb, főként a magyaltölgyből, amely a sziget erdősített területének 22 %-át fedi. A paratölgy főleg a sziget középső és déli részein jelenik meg, körülbelül 15 %-át téve ki az erdős területeknek. A 200 000 hektárt meghaladó területet kitevő bozótos gyakran valódi erdőállományt jelent, akár 5-6 méteres magasságot is elérve. A bükk 1 000 m tengerszint feletti magasságban található, a gesztenye pedig kiválóan alkalmazkodik a természetes korzikai környezethez, lévén, hogy az egész szigeten megtalálható, a tengerparttól akár 1 200 m tengerszint feletti magasságig.

Korzika szigetjellegéből eredően az ott lakók szigetük ezen éghajlati viszonyainak és erdészeti erőforrásainak megfelelő szaktudást fejlesztettek ki a hústermékek előállításához.

Valójában Korzika száraz, szeles éghajlata kedvez a száraz sózásnak mint a sertéshús tartósítási módjának, szemben a felvágottak Franciaország északi részén alkalmazott megfőzésével.

A „Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté” előállítása a sertéshús egyik legősibb tartósítási gyakorlata egész Korzikán. A szóban forgó húsáru azon termékek közé tartozik, amelyeket a kocák levágását követően középtávon fogyasztanak. Ennélfogva a száraz sózással készült élelmiszer mindig is fontos eleme volt a korzikai étrendnek, és – ebből kifolyólag – a sziget kultúrájának.

A „Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté” előállításához az összetevőket durván aprítják össze, hogy reprodukálják a hagyományos, késsel végzett vagdalást.

A darabokat ezt követően finom sóval keverik össze, és borral vagy illatos fűszerekkel fűszerezhetik.

Az év nagy részében tapasztalható magas hőmérséklet miatt szükség volt a fekete bors nagy koncentrációjú (4–9 g/kg) felhasználásával járó sózási technika kifejlesztésére. A fekete bors, amelyet eredetileg természetes rovarriasztó szerként használtak, az idők során az egyik legjelentősebb elemévé vált a „Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté”-nak.

A füstölést helyi keményfákkal végzik, ellentétben más, inkább puhafákat használó előállítással. Leginkább a legközelebbi és leginkább elérhető fafajták használatosak: a tölgy-, gesztenye-, bükk- és szamócafák és a hangák. Ez egy hagyományos eljárás, amelyet korábban általában a gesztenyetermesztési tevékenységgel összefüggésben végeztek, amely fontos helyet foglal el a sziget mezőgazdaságában. A szigeti keményfát mindig is használták a hentesáruk füstölésére, mivel ezek a fafajták a sziget egész területén jelen vannak, és mivel ez a fa nagyobb tűzállósággal és kevésbé jelentős égésmaradvány-lerakódással bír, mint a puhafák. Ez adja a füstölés minden finomságát, a puhafák által eredményezett telített ízekkel szemben: ez a „lágy” füstölés. Emellett tartósítja a sózott hústerméket, és egy utolsó külső védelmi réteget biztosít a rovarokkal szemben. A füstölés leginkább azokra a régiókra jellemző kulturális vonás, amelyek valaha jelentős germán népességgel rendelkeztek. Ezenkívül az egész szigeten kialakult gyakorlata sajátosságnak számít, amely nem különösebben elterjedt a Földközi-tenger medencéjében.

Végezetül a szárítási szakasz külső levegőellátással valósul meg. Ez a fázis lehetővé teszi, hogy érvényesüljenek a termék érzékszervi tulajdonságai.

A „Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté” Korzika kiemelt terméke, amely a szigetet, valamint annak kultúráját és hagyományát tükröző szakértelemből ered. Nemzedékről nemzedékre szálló különleges elkészítési technikák jellemzik. Ez a szakértelem biztosítja a termék alábbi jellemzőit:

| — | jellegzetes borostyános-barnás szín, amely nem feltétlenül egységes az egész terméken; |
| --- | --- |

—

jellegzetes borostyános-barnás szín, amely nem feltétlenül egységes az egész terméken;

| — | állaga nem egységes, keménysége váltakozik a keményebb húsdaraboknak és a lágyabb zsíros részeknek megfelelően; |
| --- | --- |

—

állaga nem egységes, keménysége váltakozik a keményebb húsdaraboknak és a lágyabb zsíros részeknek megfelelően;

| — | erős illat, amely elsőre egyesíti a füstös és a borsos illatot, majd szárított hús illatát érezni; |
| --- | --- |

—

erős illat, amely elsőre egyesíti a füstös és a borsos illatot, majd szárított hús illatát érezni;

| — | egyensúly a só, a szárított hús és a zsír között; |
| --- | --- |

—

egyensúly a só, a szárított hús és a zsír között;

| — | ezt az ízt egy markáns borsos jegy követi, amely tartósabbá teszi az így megerősített zamatokat; |
| --- | --- |

—

ezt az ízt egy markáns borsos jegy követi, amely tartósabbá teszi az így megerősített zamatokat;

| — | tartós és hosszú füstös íz, amely azonban nem fedi el az ízek összessége által keltett hatást. |
| --- | --- |

—

tartós és hosszú füstös íz, amely azonban nem fedi el az ízek összessége által keltett hatást.

A „Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté” elkészítéséhez kapcsolódó különleges szakértelem a hagyományos módszerek, úgy mint a durva vagdalás nyomán, valamint a sziget éghajlatának és természeti erőforrásainak megfelelően fejlődött ki: a jelentős mennyiségű fekete bors használata, a keményfákkal történő füstölés és a külső levegőellátással megvalósított szárítás különösen jól alkalmazkodnak a száraz, szeles éghajlathoz, a szigetjelleghez és a sziget erdőkkel való borítottságához.

A darabok durva vagdalása heterogén állagot kölcsönöz a terméknek, a húsdarabok és a zsíros részek váltakozásának köszönhetően.

A fekete bors nagy mennyiségben történő használata markáns borsos jegyet kölcsönöz a terméknek, amely a „Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté” jellegzetessége.

A helyi keményfákkal (gesztenye, tölgy, bükk stb.) történő füstölés az aromák rendkívül összetett skáláját eredményezi (hosszú, tartós füstös íz), amely szintén fontos jellegzetessége a „Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté” kolbásznak. Emellett erős, füstös illatot és jellegzetes borostyánszínt kölcsönöz a terméknek.

A külső levegőellátással történő szárítás lehetővé teszi a termék stabilizálását, tartósítását, valamint hozzájárul a termék érzékszervi tulajdonságainak kialakulásához (egyensúly a só, a szárított hús és a zsír között).

A szigetjelleg kedvezett e szaktudás nemzedékről nemzedékre történő továbbadásának, és lehetővé tette a „Saucisson sec de l’Ile de Beauté” / „Salciccia de l’Ile de Beauté” jellegzetességeinek megőrzését.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-SaucissonSecIdB-RepCOM2.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---

| 2021.10.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 417/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 417/36

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2021/C 417/11)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, ami a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté”

EU-szám: PGI-FR-02427 – 2018.8.17.

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Elnevezés

„Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté” egy paralelepipedon alakú, szárított húsáru, bőrrel együtt. A szinte téglalap alakú szeletben számos összefonódott izom- és zsírréteg látható.

A füstölés jellegzetes borostyánszínt kölcsönöz a terméknek, amely nem feltétlenül egységes az egész terméken. A húsdarabot fehéres vagy zöldes-hamuszürke színű nemespenész boríthatja.

A termék színe belül a bordótól (a sovány részeknél) a fehérig (a zsíros részeknél) változhat.

Elsőre erős illata van, amelyben egyesül a füstös és a borsos illat, majd szárított, érlelt hús illatát érezni.

A szájban a hús állaga a sovány és a zsíros részek átfedéséből következően egyszerre puha és kemény. A terméket a só, a szárított hús és a zsír közötti megfelelő egyensúly jellemzi, amely kiegészül egy erősen markáns borsos jeggyel és egy tartós és hosszú füstös ízzel, amely azonban nem fedi el az ízek összessége által keltett hatást.

Fizikai-kémiai jellemzők

| — | Teljes oldhatócukor-tartalom ≤ 1 %. |
| --- | --- |

—

Teljes oldhatócukor-tartalom ≤ 1 %.

| — | Zsírtalanított termék nedvességtartalma ≤ 76 %. |
| --- | --- |

—

Zsírtalanított termék nedvességtartalma ≤ 76 %.

| — | Összes zsír: 15–45 %. |
| --- | --- |

—

Összes zsír: 15–45 %.

Méretét tekintve hosszúsága 40–70 cm, szélessége 15–30 cm. Tömege 2,5 és 5 kg közötti.

Egészben, darabokban vagy szeletelve kerül forgalomba. Amennyiben szeletelve hozzák forgalomba, a húst fedő bőr eltávolítható.

A (100–500 grammos) darabok és a szeletek fóliába csomagolva, védőgázas vagy vákuumcsomagolásban kerülnek forgalomba.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté” előállításához felhasznált húsok az alábbi kritériumoknak megfelelő vágósertések testéből származnak:

| — | a vágósertések mentesek az RN alléltől, és kevesebb mint 3 %-uk érzékeny a halotánra; |
| --- | --- |

—

a vágósertések mentesek az RN alléltől, és kevesebb mint 3 %-uk érzékeny a halotánra;

| — | a vágósertések hizlalási időszaka során elosztott takarmányadag kevesebb, mint 1,9 % linolsavat tartalmaz; |
| --- | --- |

—

a vágósertések hizlalási időszaka során elosztott takarmányadag kevesebb, mint 1,9 % linolsavat tartalmaz;

| — | a vágósertések vágóhídra történő kirakodása és a levágásuk közötti várakozási idő legalább 2 óra; |
| --- | --- |

—

a vágósertések vágóhídra történő kirakodása és a levágásuk közötti várakozási idő legalább 2 óra;

| — | a vágósertés hasított testének meleg tömege ≥ 75 kg; |
| --- | --- |

—

a vágósertés hasított testének meleg tömege ≥ 75 kg;

| — | a végső pH-érték (a sonka félighártyás részében mérve) 5,5 és 6,2 között van; |
| --- | --- |

—

a végső pH-érték (a sonka félighártyás részében mérve) 5,5 és 6,2 között van;

| — | a húsokon nem jelennek meg az alábbi hibák: vérfoltok, tályogok, ürüléktől vagy a szállítószalag kenőanyagától származó szennyeződések, súlyos szín- vagy állaghibák; |
| --- | --- |

—

a húsokon nem jelennek meg az alábbi hibák: vérfoltok, tályogok, ürüléktől vagy a szállítószalag kenőanyagától származó szennyeződések, súlyos szín- vagy állaghibák;

| — | a sertés zsíros része fehér és tömör; |
| --- | --- |

—

a sertés zsíros része fehér és tömör;

| — | a hús rózsaszínes-pirosas. |
| --- | --- |

—

a hús rózsaszínes-pirosas.

A „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté” előállításához használt húsrész az oldalas és dagadó, kicsontozva, paralelepipedon formára vágva. A bőr látható.

A vágott darab súlya legfeljebb 6 kg.

A darabok frissen vagy fagyasztva érkeznek.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté” előállítását, beleértve valamennyi fázist a sózástól a szárításig, a földrajzi területen kell elvégezni.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A termékeket a darabolást és a szeletelést követően fóliába, védőgázas vagy vákuumcsomagolásba kell csomagolni (a szeleteknek nincs saját csomagolásuk).

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

—

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez tartozó földrajzi terület Corse du Sud (Dél-Korzika) és Haute Corse (Felső-Korzika) megyékből áll.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület és a „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté” közötti kapcsolat elsősorban a hagyományos szaktudáson és az egyedi tulajdonságokon alapszik.

Az „Ile de Beauté” („a szépség szigete”) kifejezést gyakran használják Korzikára, amely a Földközi-tenger egy hegyvidékes szigete és francia közigazgatási terület.

Korzika területén mediterrán jellegű éghajlat uralkodik. Meleg, száraz nyarak és enyhe, csapadékos telek jellemzik. Korzikát két uralkodó szél járja át: éjjel az „a tramuntana” (tramontana) frissíti fel az éjszakákat, a nappalok pedig az „u maestrale” (misztrál) széltől válnak szárazzá.

A talaj- és éghajlati viszonyok együttesen rendkívül kedvezőek az erdőknek. Korzika tehát erdős terület, ahol a keményfák, főként a gesztenyefák, a tölgyek és a bükkfák különösen nagy számban vannak jelen a sziget egész területén. Korzika egészét tekintve az átlagos erdősítési arány 46 %, vagyis 401 817 ha erdősített terület, amely jóval magasabb az átlagos nemzeti aránynál (26,9 %). A keményfák közül a tölgyfákból található itt a legtöbb, főként a magyaltölgyből, amely a sziget erdősített területének 22 %-át fedi. A paratölgy főleg a sziget középső és déli részein jelenik meg, körülbelül 15 %-át téve ki az erdős területeknek. A 200 000 hektárt meghaladó területet kitevő bozótos gyakran valódi erdőállományt jelent, akár 5-6 méteres magasságot is elérve. A bükk, amely a földközi-tengeri szakasz hegyoldali növényzetére jellemző, 1 000 m tengerszint feletti magasságban található. A gesztenyefák kiválóan alkalmazkodnak a természetes korzikai környezethez, lévén, hogy az egész szigeten megtalálhatók, a tengerparttól akár 1 200 méteres magasságig is megfigyelhetők.

Korzika szigetjellegéből eredően az ott lakók szigetük ezen éghajlati viszonyainak és erdészeti erőforrásainak megfelelő szaktudást fejlesztettek ki a hústermékek előállításához.

Valójában Korzika száraz, szeles éghajlata kedvez a száraz sózásnak mint a sertéshús tartósítási módjának, szemben a felvágottak Franciaország északi részén alkalmazott megfőzésével.

A „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté” előállítása a sertéshús egyik legősibb tartósítási gyakorlata egész Korzikán. A szóban forgó húsáru azon termékek közé tartozik, amelyeket a sertés levágását követően középtávon fogyasztanak. Ennélfogva a száraz sózással készült élelmiszer mindig is fontos eleme volt a korzikai étrendnek, és – ebből kifolyólag – a sziget kultúrájának.

A „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté”-t száraz sóval sózzák, és a súlyának megfelelően meghatározott ideig a sózókádban tartják. Ezt a lépést megfelelően kell szabályozni a termék stabilizálása és tartósítása érdekében. A száraz sóval való sózás Korzikán természetes fejlődés eredményeképpen a legmegfelelőbb módszernek és olyan tartósítási eljárásnak bizonyult, amely az előállításhoz szükséges minimális berendezéssel teszi lehetővé a húsanyagok egész éves fogyasztását.

Az év nagy részében tapasztalható magas hőmérséklet miatt szükség volt a sózási technika fejlesztésére, ami a fekete bors magas koncentrációban való alkalmazásával járt együtt (5–15 g/kg az egész darabok, 1–5 g/kg a szeletelésre szánt termékek esetén). A fekete bors, amelyet eredetileg természetes rovarriasztó szerként használtak, az idők során az egyik legjelentősebb elemévé vált a „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté”-nak.

A füstölést helyi keményfákkal végzik, ellentétben más, inkább puhafákat használó előállítással. Leginkább a legközelebbi és leginkább elérhető fafajták használatosak: a tölgy-, gesztenye-, bükk- és szamócafák és a hangák. Ez egy hagyományos eljárás, amelyet korábban általában a gesztenyetermesztési tevékenységgel összefüggésben végeztek, amely fontos helyet foglal el a sziget mezőgazdaságában. A szigeti keményfát mindig is használták a hentesáruk füstölésére, mivel ezek a fafajták a sziget egész területén jelen vannak, és mivel ez a fa nagyobb tűzállósággal és kevésbé jelentős égésmaradvány-lerakódással bír, mint a puhafák. Ez adja a füstölés minden finomságát, a puhafák által eredményezett telített ízekkel szemben: ez a „lágy” füstölés. Emellett tartósítja a sózott hústerméket, és egy utolsó külső védelmi réteget biztosít a rovarokkal szemben. A füstölés leginkább azokra a régiókra jellemző kulturális vonás, amelyek valaha jelentős germán népességgel rendelkeztek. Ezenkívül a sziget egész területén kialakult gyakorlata sajátosságnak számít, mivel nem különösebben elterjedt a Földközi-tenger medencéjében.

Végezetül a szárítási szakasz külső levegőellátással valósul meg. Ez a fázis lehetővé teszi, hogy érvényesüljenek a termék érzékszervi tulajdonságai.

A „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté” Korzika kiemelt terméke, amely a szigetet, valamint annak kultúráját és hagyományát tükröző szakértelemből ered. Nemzedékről nemzedékre szálló különleges elkészítési technikák jellemzik. Ez a szakértelem biztosítja a termék alábbi jellemzőit:

| — | jellegzetes borostyánszín (a barna és az arany között), amely nem feltétlenül egységes az egész terméken; |
| --- | --- |

—

jellegzetes borostyánszín (a barna és az arany között), amely nem feltétlenül egységes az egész terméken;

| — | erős illat, amely elsőre egyesíti a füstös és a borsos illatot, majd a szárított és érlelt hús illatát; |
| --- | --- |

—

erős illat, amely elsőre egyesíti a füstös és a borsos illatot, majd a szárított és érlelt hús illatát;

| — | egyensúly a só, a szárított hús és a zsír között; |
| --- | --- |

—

egyensúly a só, a szárított hús és a zsír között;

| — | ezt az ízt egy markáns borsos jegy követi, amely tartósabbá teszi az így megerősített zamatokat; |
| --- | --- |

—

ezt az ízt egy markáns borsos jegy követi, amely tartósabbá teszi az így megerősített zamatokat;

| — | tartós és hosszú füstös íz, amely azonban nem fedi el az ízek összessége által keltett hatást. |
| --- | --- |

—

tartós és hosszú füstös íz, amely azonban nem fedi el az ízek összessége által keltett hatást.

A „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté” elkészítéséhez kapcsolódó különleges szakértelem a sziget éghajlatának és természeti erőforrásainak megfelelően fejlődött ki: a száraz sóval történő sózás, a jelentős mennyiségű fekete bors használata, a keményfákkal történő füstölés és a külső levegőellátással megvalósított szárítás különösen jól alkalmazkodnak a száraz, szeles éghajlathoz, a szigetjelleghez és a sziget erdőkkel való borítottságához.

A száraz sóval történő sózás technikájának elsajátítása egy kiegyensúlyozottan sós ízű, jól eltartható termék előállítását eredményezi.

A fekete bors nagy mennyiségben történő használata markáns borsos jegyet kölcsönöz a terméknek, amely a „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté” jellegzetessége.

A helyi keményfákkal (gesztenye, tölgy, bükk stb.) történő füstölés az aromák rendkívül összetett skáláját eredményezi (hosszú, tartós füstös íz), amely szintén fontos jellegzetessége a „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté”-nak. Emellett erős, füstös illatot és jellegzetes borostyánszínt kölcsönöz a terméknek.

A külső levegőellátással történő szárítás lehetővé teszi a termék stabilizálását és tartósítását, valamint hozzájárul a termék érzékszervi tulajdonságainak kialakulásához (egyensúly a só, a szárított hús és a zsír között).

A szigetjelleg kedvezett e szaktudás nemzedékről nemzedékre történő továbbadásának, és lehetővé tette a „Pancetta de l’Ile de Beauté”/„Panzetta de l’Ile de Beauté” jellegzetességeinek megőrzését.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-PancettaIdB-RepCOM2.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---