# Uradni list C 456/10.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 456 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6410. november 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 456

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6410. november 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 18.–21. januarja 2021SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 18.–21. januarja 2021SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda, 20. januar 2021 |
| 2021/C 456/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o izvajanju evropskega naloga za prijetje in postopkov predaje med državami članicami (2019/2207(INI)) | 2 |
| 2021/C 456/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o krepitvi enotnega trga: prihodnost prostega pretoka storitev (2020/2020(INI)) | 14 |
| 2021/C 456/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o zagotavljanju uspešne politične zapuščine za evropsko leto kulturne dediščine (2019/2194(INI)) | 24 |
| 2021/C 456/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o umetni inteligenci: tolmačenje in uporaba mednarodnega prava, ki velja za EU pri civilni in vojaški rabi te tehnologije, ter pristojnost države pri rabi te tehnologije zunaj kazenskega pravosodja (2020/2013(INI)) | 34 |
| 2021/C 456/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o pregledu smernic za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) (2019/2192(INI)) | 47 |
| 2021/C 456/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o spremljanju uporabe prava Evropske unije za leta 2017, 2018 in 2019 (2019/2132(INI)) | 56 |
| 2021/C 456/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo za leto 2020 (2020/2206(INI)) | 64 |
| 2021/C 456/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo za leto 2020 (2020/2207(INI)) | 78 |
| 2021/C 456/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2019 (2020/2208(INI)) | 94 |
| | četrtek, 21. januar 2021 |
| 2021/C 456/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o povezljivosti in odnosih med EU in Azijo (2020/2115(INI)) | 117 |
| 2021/C 456/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 na temo Več rib v morju? Ukrepi za spodbujanje obnove staležev nad raven največjega trajnostnega donosa, vključno z območji obnove ribjih staležev in morskimi zavarovanimi območji (2019/2162(INI)) | 129 |
| 2021/C 456/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o aretaciji Alekseja Navalnega (2021/2513(RSP)) | 137 |
| 2021/C 456/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o nedavnem dogajanju v venezuelski narodni skupščini (2021/2508(RSP)) | 141 |
| 2021/C 456/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (2019/2187(INI)) | 145 |
| 2021/C 456/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 s priporočili Komisiji o pravici do odklopa (2019/2181(INL)) | 161 |
| 2021/C 456/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o reformi seznama davčnih oaz EU (2020/2863(RSP)) | 177 |
| 2021/C 456/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o omilitvi posledic potresov na Hrvaškem (2021/2504(RSP)) | 185 |
| 2021/C 456/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (2020/2121(INI)) | 191 |
| 2021/C 456/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (2019/2169(INI)) | 208 |
| 2021/C 456/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (2019/2168(INI)) | 232 |
| 2021/C 456/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o zatrtju demokratične opozicije v Hongkongu (2021/2505(RSP)) | 242 |
| 2021/C 456/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o stanju človekovih pravic v Turčiji, zlasti primeru Selahattina Demirtaşa in drugih zapornikov vesti (2021/2506(RSP)) | 247 |
| 2021/C 456/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o stanju človekovih pravic v Vietnamu, zlasti primeru novinarjev s področja človekovih pravic Pham Chi Dunga, Nguyen Tuong Thuya in Le Huu Minh Tuana (2021/2507(RSP)) | 251 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda, 20. januar 2021

2021/C 456/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o izvajanju evropskega naloga za prijetje in postopkov predaje med državami članicami (2019/2207(INI))

2

2021/C 456/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o krepitvi enotnega trga: prihodnost prostega pretoka storitev (2020/2020(INI))

14

2021/C 456/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o zagotavljanju uspešne politične zapuščine za evropsko leto kulturne dediščine (2019/2194(INI))

24

2021/C 456/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o umetni inteligenci: tolmačenje in uporaba mednarodnega prava, ki velja za EU pri civilni in vojaški rabi te tehnologije, ter pristojnost države pri rabi te tehnologije zunaj kazenskega pravosodja (2020/2013(INI))

34

2021/C 456/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o pregledu smernic za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) (2019/2192(INI))

47

2021/C 456/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o spremljanju uporabe prava Evropske unije za leta 2017, 2018 in 2019 (2019/2132(INI))

56

2021/C 456/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo za leto 2020 (2020/2206(INI))

64

2021/C 456/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo za leto 2020 (2020/2207(INI))

78

2021/C 456/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2019 (2020/2208(INI))

94

četrtek, 21. januar 2021

2021/C 456/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o povezljivosti in odnosih med EU in Azijo (2020/2115(INI))

117

2021/C 456/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 na temo Več rib v morju? Ukrepi za spodbujanje obnove staležev nad raven največjega trajnostnega donosa, vključno z območji obnove ribjih staležev in morskimi zavarovanimi območji (2019/2162(INI))

129

2021/C 456/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o aretaciji Alekseja Navalnega (2021/2513(RSP))

137

2021/C 456/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o nedavnem dogajanju v venezuelski narodni skupščini (2021/2508(RSP))

141

2021/C 456/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (2019/2187(INI))

145

2021/C 456/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 s priporočili Komisiji o pravici do odklopa (2019/2181(INL))

161

2021/C 456/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o reformi seznama davčnih oaz EU (2020/2863(RSP))

177

2021/C 456/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o omilitvi posledic potresov na Hrvaškem (2021/2504(RSP))

185

2021/C 456/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (2020/2121(INI))

191

2021/C 456/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (2019/2169(INI))

208

2021/C 456/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (2019/2168(INI))

232

2021/C 456/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o zatrtju demokratične opozicije v Hongkongu (2021/2505(RSP))

242

2021/C 456/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o stanju človekovih pravic v Turčiji, zlasti primeru Selahattina Demirtaşa in drugih zapornikov vesti (2021/2506(RSP))

247

2021/C 456/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o stanju človekovih pravic v Vietnamu, zlasti primeru novinarjev s področja človekovih pravic Pham Chi Dunga, Nguyen Tuong Thuya in Le Huu Minh Tuana (2021/2507(RSP))

251

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek, 19. januar 2021 |
| 2021/C 456/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sprememb Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (Bonski sporazum) v zvezi z razširitvijo področja uporabe navedenega sporazuma in o pristopu Kraljevine Španije k navedenemu sporazumu (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE)) | 256 |
| 2021/C 456/25 | P9_TA(2021)0002Izvzetje nekaterih referenčnih deviznih tečajev iz tretjih držav in določitev nadomestnih referenčnih vrednosti za nekatere referenčne vrednosti, ki bodo prenehale ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1011 v zvezi z izvzetjem nekaterih referenčnih deviznih tečajev iz tretjih držav in določitvijo nadomestnih referenčnih vrednosti za nekatere referenčne vrednosti, ki bodo prenehale (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))P9_TC1-COD(2020)0154Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. januarja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta spremembi Uredbe (EU) 2016/1011 v zvezi z izvzetjem nekaterih referenčnih promptnih menjalnih tečajev iz tretjih držav in določitvijo nadomestitev za nekatere referenčne vrednosti, ki bodo prenehale, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 | 257 |
| 2021/C 456/26 | P9_TA(2021)0003Instrument za tehnično podporo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za tehnično podporo (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))P9_TC1-COD(2020)0103Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. januarja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo | 258 |
| 2021/C 456/27 | P9_TA(2021)0004Izvrševanje pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 654/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o izvrševanju pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))P9_TC1-COD(2019)0273Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. januarja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 654/2014 o izvrševanju pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine | 259 |
| 2021/C 456/28 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 4. decembra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2020/427 glede datuma začetka uporabe sprememb nekaterih podrobnih pravil pridelave za ekološke proizvode iz Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA)) | 263 |
| | četrtek, 21. januar 2021 |
| 2021/C 456/29 | P9_TA(2021)0015FEAD: posebni ukrepi za reševanje krize zaradi COVID-19 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 223/2014 glede uvedbe posebnih ukrepov za reševanje krize zaradi COVID-19 (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))P9_TC1-COD(2020)0105Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. januarja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 223/2014 glede uvedbe posebnih ukrepov za reševanje krize, povezane z izbruhom COVID-19 | 264 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek, 19. januar 2021

2021/C 456/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sprememb Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (Bonski sporazum) v zvezi z razširitvijo področja uporabe navedenega sporazuma in o pristopu Kraljevine Španije k navedenemu sporazumu (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE))

256

2021/C 456/25

P9_TA(2021)0002Izvzetje nekaterih referenčnih deviznih tečajev iz tretjih držav in določitev nadomestnih referenčnih vrednosti za nekatere referenčne vrednosti, ki bodo prenehale ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1011 v zvezi z izvzetjem nekaterih referenčnih deviznih tečajev iz tretjih držav in določitvijo nadomestnih referenčnih vrednosti za nekatere referenčne vrednosti, ki bodo prenehale (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))P9_TC1-COD(2020)0154Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. januarja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta spremembi Uredbe (EU) 2016/1011 v zvezi z izvzetjem nekaterih referenčnih promptnih menjalnih tečajev iz tretjih držav in določitvijo nadomestitev za nekatere referenčne vrednosti, ki bodo prenehale, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012

257

2021/C 456/26

P9_TA(2021)0003Instrument za tehnično podporo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za tehnično podporo (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))P9_TC1-COD(2020)0103Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. januarja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo

258

2021/C 456/27

P9_TA(2021)0004Izvrševanje pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 654/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o izvrševanju pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))P9_TC1-COD(2019)0273Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. januarja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 654/2014 o izvrševanju pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine

259

2021/C 456/28

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 4. decembra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2020/427 glede datuma začetka uporabe sprememb nekaterih podrobnih pravil pridelave za ekološke proizvode iz Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA))

263

četrtek, 21. januar 2021

2021/C 456/29

P9_TA(2021)0015FEAD: posebni ukrepi za reševanje krize zaradi COVID-19 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 223/2014 glede uvedbe posebnih ukrepov za reševanje krize zaradi COVID-19 (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))P9_TC1-COD(2020)0105Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. januarja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 223/2014 glede uvedbe posebnih ukrepov za reševanje krize, povezane z izbruhom COVID-19

264

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

10.11.2021

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2020–2021

Seje: 18.–21. januarja 2021

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda, 20. januar 2021

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/2

---

P9_TA(2021)0006

Evropski nalog za prijetje in postopki predaje med državami članicami

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o izvajanju evropskega naloga za prijetje in postopkov predaje med državami članicami (2019/2207(INI))

(2021/C 456/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 82 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 82 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti členov 4, 47, 48 in 52, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), zlasti členov 4, 47, 48 in 52,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, ki se sklicuje na medsebojno priznavanje, temeljne pravice in obveznosti na podlagi člena 2 Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) o pravici do življenja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, ki se sklicuje na medsebojno priznavanje, temeljne pravice in obveznosti na podlagi člena 2 Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) o pravici do življenja (1),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (2) (okvirni sklep o ENP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (2) (okvirni sklep o ENP),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb in pogojnih odločb zaradi zagotavljanja nadzorstva nad spremljevalnimi ukrepi in alternativnimi sankcijami (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/947/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb in pogojnih odločb zaradi zagotavljanja nadzorstva nad spremljevalnimi ukrepi in alternativnimi sankcijami (3),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2009/299/PNZ z dne 26. februarja 2009 o spremembi okvirnih sklepov 2002/584/PNZ, 2005/214/PNZ, 2006/783/PNZ, 2008/909/PNZ in 2008/947/PNZ zaradi krepitve procesnih pravic oseb ter spodbujanja uporabe načela vzajemnega priznavanja odločb, izdanih na sojenju v odsotnosti zadevne osebe (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2009/299/PNZ z dne 26. februarja 2009 o spremembi okvirnih sklepov 2002/584/PNZ, 2005/214/PNZ, 2006/783/PNZ, 2008/909/PNZ in 2008/947/PNZ zaradi krepitve procesnih pravic oseb ter spodbujanja uporabe načela vzajemnega priznavanja odločb, izdanih na sojenju v odsotnosti zadevne osebe (4),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ z dne 23. oktobra 2009 o uporabi načela vzajemnega priznavanja odločb o nadzornih ukrepih med državami članicami Evropske unije kot alternativi začasnemu priporu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2009/829/PNZ z dne 23. oktobra 2009 o uporabi načela vzajemnega priznavanja odločb o nadzornih ukrepih med državami članicami Evropske unije kot alternativi začasnemu priporu (5),

| — | ob upoštevanju poročil Komisije o izvajanju evropskega naloga za prijetje in postopkov predaje med državami članicami (COM(2005)0063 in SEC(2005)0267, COM(2006)0008 in SEC(2006)0079, COM(2007)0407 in SEC(2007)0979 ter COM(2011)0175 in SEC(2011)0430), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Komisije o izvajanju evropskega naloga za prijetje in postopkov predaje med državami članicami (COM(2005)0063 in SEC(2005)0267, COM(2006)0008 in SEC(2006)0079, COM(2007)0407 in SEC(2007)0979 ter COM(2011)0175 in SEC(2011)0430),

| — | ob upoštevanju revidirane različice priročnika o izdaji in izvrševanju evropskega naloga za prijetje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidirane različice priročnika o izdaji in izvrševanju evropskega naloga za prijetje,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. decembra 2011 o pogojih izvrševanja pripora in zaporne kazni v EU (6) in z dne 27. februarja 2014 s priporočili Komisiji o reviziji evropskega naloga za prijetje (7) ter 5. oktobra 2017 o zaporniških sistemih in razmerah v zaporih (8); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. decembra 2011 o pogojih izvrševanja pripora in zaporne kazni v EU (6) in z dne 27. februarja 2014 s priporočili Komisiji o reviziji evropskega naloga za prijetje (7) ter 5. oktobra 2017 o zaporniških sistemih in razmerah v zaporih (8);

| — | ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v pravi obravnavi 17. aprila 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravosodje (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega v pravi obravnavi 17. aprila 2019, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravosodje (9),

| — | ob upoštevanju načrta Sveta iz leta 2009 za krepitev procesnih pravic osumljenih ali obtoženih oseb v kazenskih postopkih (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Sveta iz leta 2009 za krepitev procesnih pravic osumljenih ali obtoženih oseb v kazenskih postopkih (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/64/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o pravici do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/64/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o pravici do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih (11),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o pravici do obveščenosti v kazenskem postopku (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o pravici do obveščenosti v kazenskem postopku (12),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/48/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o pravici do dostopa do odvetnika v kazenskem postopku in v postopkih na podlagi evropskega naloga za prijetje ter pravici do obvestitve tretje osebe ob odvzemu prostosti in do komunikacije s tretjimi osebami in konzularnimi organi med odvzemom prostosti (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/48/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o pravici do dostopa do odvetnika v kazenskem postopku in v postopkih na podlagi evropskega naloga za prijetje ter pravici do obvestitve tretje osebe ob odvzemu prostosti in do komunikacije s tretjimi osebami in konzularnimi organi med odvzemom prostosti (13),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/343 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o krepitvi nekaterih vidikov domneve nedolžnosti in krepitvi pravice biti navzoč na sojenju v kazenskem postopku (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/343 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o krepitvi nekaterih vidikov domneve nedolžnosti in krepitvi pravice biti navzoč na sojenju v kazenskem postopku (14),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/800 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/800 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku (15),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1919 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o brezplačni pravni pomoči za osumljene in obdolžene osebe v kazenskem postopku ter za zahtevane osebe v postopku na podlagi evropskega naloga za prijetje (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1919 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o brezplačni pravni pomoči za osumljene in obdolžene osebe v kazenskem postopku ter za zahtevane osebe v postopku na podlagi evropskega naloga za prijetje (16),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah (17),

| — | ob upoštevanju evropske ocene izvajanja evropskega naloga za prijetje, ki jo je pripravila Služba Evropskega parlamenta za raziskave junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske ocene izvajanja evropskega naloga za prijetje, ki jo je pripravila Služba Evropskega parlamenta za raziskave junija 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. julija 2020 o izvajanju Okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (COM(2020)0270), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. julija 2020 o izvajanju Okvirnega sklepa Sveta z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (COM(2020)0270),

| — | ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti evropskega naloga za prijetje, ki je bila zaključena januarja 2014 na zahtevo EPRS, ter ocene stroškov za neukrepanje na ravni EU glede procesnih pravic in razmer v zaporih, ki jo je decembra 2017 pripravila EPRS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti evropskega naloga za prijetje, ki je bila zaključena januarja 2014 na zahtevo EPRS, ter ocene stroškov za neukrepanje na ravni EU glede procesnih pravic in razmer v zaporih, ki jo je decembra 2017 pripravila EPRS,

| — | ob upoštevanju končnega poročila Sveta z dne 27. maja 2009 o četrtem krogu medsebojnega ocenjevanja – dejanska uporaba evropskega naloga za prijetje in ustreznih postopkov predaje med državami članicami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Sveta z dne 27. maja 2009 o četrtem krogu medsebojnega ocenjevanja – dejanska uporaba evropskega naloga za prijetje in ustreznih postopkov predaje med državami članicami,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 26. septembra 2019 o izvajanju Direktive 2013/48/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o pravici do dostopa do odvetnika v kazenskem postopku in v postopkih na podlagi evropskega naloga za prijetje ter pravici do obvestitve tretje osebe ob odvzemu prostosti in do komunikacije s tretjimi osebami in konzularnimi organi med odvzemom prostosti (COM(2019)0560), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 26. septembra 2019 o izvajanju Direktive 2013/48/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o pravici do dostopa do odvetnika v kazenskem postopku in v postopkih na podlagi evropskega naloga za prijetje ter pravici do obvestitve tretje osebe ob odvzemu prostosti in do komunikacije s tretjimi osebami in konzularnimi organi med odvzemom prostosti (COM(2019)0560),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. decembra 2018 o vzajemnem priznavanju v kazenskih zadevah – „Spodbujanje vzajemnega priznavanja s krepitvijo medsebojnega zaupanja“ (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. decembra 2018 o vzajemnem priznavanju v kazenskih zadevah – „Spodbujanje vzajemnega priznavanja s krepitvijo medsebojnega zaupanja“ (18),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. decembra 2019 alternativah odvzemu prostosti: uporaba kazni in ukrepov brez odvzema prostosti v kazenskem pravosodju (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. decembra 2019 alternativah odvzemu prostosti: uporaba kazni in ukrepov brez odvzema prostosti v kazenskem pravosodju (19),

| — | ob upoštevanju strategije EU o pravicah žrtev (2020–2025) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU o pravicah žrtev (2020–2025) (COM(2020)0258),

| — | ob upoštevanju poročil nacionalnih, evropskih in mednarodnih nevladnih organizacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil nacionalnih, evropskih in mednarodnih nevladnih organizacij,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1727 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ (20),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Poročilo o pravni državi za leto 2020: stanje pravne države v Evropski uniji, (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Poročilo o pravni državi za leto 2020: stanje pravne države v Evropski uniji, (COM(2020)0580),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (21),

| — | ob upoštevanju Opcijskega protokola h Konvenciji Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Opcijskega protokola h Konvenciji Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju iz leta 2002,

| — | ob upoštevanju dela Agencije Evropske unije za temeljne pravice, zlasti poročil z naslovom Pravice v praksi: dostop do odvetnika in procesne pravice v kazenskih postopkih in postopkih na podlagi evropskega naloga za prijetje z dne 13. septembra 2019 („Rights in practice: access to a lawyer and procedural rights in criminal and European arrest warrant proceedings“), Razmere v zaporih v Evropski uniji: pravila in realnost z dne 11. decembra 2019 (Criminal detention conditions in the European Union: rules and reality) ter Odvzem prostosti in alternativne kazni: temeljne pravice pri premestitvah med državami članicami („Criminal detention and alternatives: fundamental rights aspects in EU cross-border transfers“) z dne 9. novembra 2016 ter zbirke podatkov o kazenskih pridržanjih, vzpostavljene decembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela Agencije Evropske unije za temeljne pravice, zlasti poročil z naslovom Pravice v praksi: dostop do odvetnika in procesne pravice v kazenskih postopkih in postopkih na podlagi evropskega naloga za prijetje z dne 13. septembra 2019 („Rights in practice: access to a lawyer and procedural rights in criminal and European arrest warrant proceedings“), Razmere v zaporih v Evropski uniji: pravila in realnost z dne 11. decembra 2019 (Criminal detention conditions in the European Union: rules and reality) ter Odvzem prostosti in alternativne kazni: temeljne pravice pri premestitvah med državami članicami („Criminal detention and alternatives: fundamental rights aspects in EU cross-border transfers“) z dne 9. novembra 2016 ter zbirke podatkov o kazenskih pridržanjih, vzpostavljene decembra 2019,

| — | ob upoštevanju konvencij, priporočil in resolucij Sveta Evrope o vprašanjih v zvezi z zapori in sodelovanju v kazenskih zadevah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij, priporočil in resolucij Sveta Evrope o vprašanjih v zvezi z zapori in sodelovanju v kazenskih zadevah,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0248/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0248/2020),

| A. | ker je pravosodno sodelovanje v Uniji pomemben dejavnik za soočanje z okoljskimi, socialnimi, gospodarskimi in digitalnimi izzivi; |
| --- | --- |

A.

ker je pravosodno sodelovanje v Uniji pomemben dejavnik za soočanje z okoljskimi, socialnimi, gospodarskimi in digitalnimi izzivi;

| B. | ker je evropski nalog za prijetje (ENP) poenostavljen, čezmejni in hiter sodni postopek predaje, sprejet po terorističnih napadih 11. septembra, in je od uvedbe postal vodilni in najbolj splošno uporabljan instrument vzajemnega priznavanja v kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

B.

ker je evropski nalog za prijetje (ENP) poenostavljen, čezmejni in hiter sodni postopek predaje, sprejet po terorističnih napadih 11. septembra, in je od uvedbe postal vodilni in najbolj splošno uporabljan instrument vzajemnega priznavanja v kazenskih zadevah;

| C. | ker je ENP na splošno uspešen in je izročitve nadomestil s predajami; ker so se predaje s povprečno 50 dni v letu 2016 skrajšale na 40 dni v letu 2017, kadar posameznik s predajo ne soglaša, čeprav nekatere države članice zamujajo pri spoštovanju zahtev vzajemnega priznavanja ali pa jih ne izvajajo; ker so v redkih primerih države članice poročale o postopkih predaje, ki trajajo tudi 90 dni, če posameznik s tem ne soglaša; |
| --- | --- |

C.

ker je ENP na splošno uspešen in je izročitve nadomestil s predajami; ker so se predaje s povprečno 50 dni v letu 2016 skrajšale na 40 dni v letu 2017, kadar posameznik s predajo ne soglaša, čeprav nekatere države članice zamujajo pri spoštovanju zahtev vzajemnega priznavanja ali pa jih ne izvajajo; ker so v redkih primerih države članice poročale o postopkih predaje, ki trajajo tudi 90 dni, če posameznik s tem ne soglaša;

| D. | ker je bilo med letoma 2005 in 2016 izvršenih 43 000 od 150 000 izdanih evropskih nalogov za prijetje; ker te neobdelane številke ne dajejo jasne slike o uporabljeni metodologiji in splošnem uspehu, kot je pojasnila Komisija; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo med letoma 2005 in 2016 izvršenih 43 000 od 150 000 izdanih evropskih nalogov za prijetje; ker te neobdelane številke ne dajejo jasne slike o uporabljeni metodologiji in splošnem uspehu, kot je pojasnila Komisija;

| E. | ker pravosodno sodelovanje EU v kazenskih zadevah temelji na načelu vzajemnega priznavanja, ki ga je leta 1999 vzpostavil Evropski svet v Tampereju; ker je Lizbonska pogodba bistveno spremenila ustavni okvir EU in s členom 82 PDEU zagotovila izrecno pravno podlago za pravila in postopke za zagotavljanje vzajemnega priznavanja vseh oblik sodb in sodnih odločb; |
| --- | --- |

E.

ker pravosodno sodelovanje EU v kazenskih zadevah temelji na načelu vzajemnega priznavanja, ki ga je leta 1999 vzpostavil Evropski svet v Tampereju; ker je Lizbonska pogodba bistveno spremenila ustavni okvir EU in s členom 82 PDEU zagotovila izrecno pravno podlago za pravila in postopke za zagotavljanje vzajemnega priznavanja vseh oblik sodb in sodnih odločb;

| F. | ker vzajemno priznavanje ni nov koncept, razvit na območju svobode, varnosti in pravice, temveč je bil prvotno razvito na notranjem trgu (logika zadeve Cassis de Dijon); ker pa ima vzajemno priznavanje v kazenskem pravosodju drugačno logiko in pravno podlago kot vzajemno priznavanje pravil za dostop do trga; ker ima vzajemno priznavanje na območju svobode, varnosti in pravice svoje posebnosti, saj vpliva na temeljne pravice in nacionalno suverenost ter ga je treba spodbujati s harmonizacijo kazenskega materialnega in procesnega prava, zlasti v zvezi s procesnimi jamstvi; ker ima lahko vsako nazadovanje pri uporabi načela vzajemnega priznavanja v kazenskih zadevah negativne posledice in vpliva na njegovo uporabo na drugih področjih, kot je notranji trg; |
| --- | --- |

F.

ker vzajemno priznavanje ni nov koncept, razvit na območju svobode, varnosti in pravice, temveč je bil prvotno razvito na notranjem trgu (logika zadeve Cassis de Dijon); ker pa ima vzajemno priznavanje v kazenskem pravosodju drugačno logiko in pravno podlago kot vzajemno priznavanje pravil za dostop do trga; ker ima vzajemno priznavanje na območju svobode, varnosti in pravice svoje posebnosti, saj vpliva na temeljne pravice in nacionalno suverenost ter ga je treba spodbujati s harmonizacijo kazenskega materialnega in procesnega prava, zlasti v zvezi s procesnimi jamstvi; ker ima lahko vsako nazadovanje pri uporabi načela vzajemnega priznavanja v kazenskih zadevah negativne posledice in vpliva na njegovo uporabo na drugih področjih, kot je notranji trg;

| G. | ker vzajemno priznavanje pomeni neposredno priznavanje sodnih odločb drugih držav članic in je nepriznavanje zgolj izjema, hkrati pa to pomeni, da sodna odločba ne bi smela biti zavrnjena na podlagi dejstva, da je izdana v drugih državi članici; ker uporaba vzajemnega priznavanja za odločbe drugih držav članic ni združljiva z revizijo takih odločb, razen če je bil izvedena na podlagi razlogov iz okvirnega sklepa o ENP; ker sta pri izvajanju tega instrumenta najpomembnejša sodelovanje in medsebojno zaupanje med pristojnimi pravosodnimi organi; ker morajo biti medsebojno priznavanje in temeljne pravice tesno povezani; |
| --- | --- |

G.

ker vzajemno priznavanje pomeni neposredno priznavanje sodnih odločb drugih držav članic in je nepriznavanje zgolj izjema, hkrati pa to pomeni, da sodna odločba ne bi smela biti zavrnjena na podlagi dejstva, da je izdana v drugih državi članici; ker uporaba vzajemnega priznavanja za odločbe drugih držav članic ni združljiva z revizijo takih odločb, razen če je bil izvedena na podlagi razlogov iz okvirnega sklepa o ENP; ker sta pri izvajanju tega instrumenta najpomembnejša sodelovanje in medsebojno zaupanje med pristojnimi pravosodnimi organi; ker morajo biti medsebojno priznavanje in temeljne pravice tesno povezani;

| H. | ker je za vzajemno priznavanje potrebno, da med državami članicami obstaja visoka raven medsebojnega zaupanja, ki bi moralo temeljiti na skupnem razumevanju pravne države in temeljnih pravic; ker Evropska unija v tem ključnem zgodovinskem trenutku potrebuje tako zaupanje, da bi se uspešno soočila s skupnimi izzivi; ker je krepitev zaupanja bistvenega pomena za nemoteno delovanje ENP; |
| --- | --- |

H.

ker je za vzajemno priznavanje potrebno, da med državami članicami obstaja visoka raven medsebojnega zaupanja, ki bi moralo temeljiti na skupnem razumevanju pravne države in temeljnih pravic; ker Evropska unija v tem ključnem zgodovinskem trenutku potrebuje tako zaupanje, da bi se uspešno soočila s skupnimi izzivi; ker je krepitev zaupanja bistvenega pomena za nemoteno delovanje ENP;

| I. | ker bi morala biti vzpostavitev mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice ključna za krepitev medsebojnega zaupanja, saj naj bi tako opozorili na področja, na katerih so potrebne izboljšave glede pravne države; ker slabo in nedosledno izvajanje okvirnega sklepa o ENP v nekaterih državah članicah ne krepi tega medsebojnega zaupanja; ker bi bil mehanizem EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice lahko koristen, da bi določili elemente za dosledno uporabo, kadar so izvršitve zavrnjene na podlagi kršitve temeljnih pravic, s čimer bi okrepili vzajemno priznavanje med državami članicami; |
| --- | --- |

I.

ker bi morala biti vzpostavitev mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice ključna za krepitev medsebojnega zaupanja, saj naj bi tako opozorili na področja, na katerih so potrebne izboljšave glede pravne države; ker slabo in nedosledno izvajanje okvirnega sklepa o ENP v nekaterih državah članicah ne krepi tega medsebojnega zaupanja; ker bi bil mehanizem EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice lahko koristen, da bi določili elemente za dosledno uporabo, kadar so izvršitve zavrnjene na podlagi kršitve temeljnih pravic, s čimer bi okrepili vzajemno priznavanje med državami članicami;

| J. | ker medsebojno zaupanje zahteva, da države članice spoštujejo pravo EU, zlasti temeljne pravice, priznane z Listino, in pravno državo, npr. neodvisnost sodstva; |
| --- | --- |

J.

ker medsebojno zaupanje zahteva, da države članice spoštujejo pravo EU, zlasti temeljne pravice, priznane z Listino, in pravno državo, npr. neodvisnost sodstva;

| K. | ker ENP prispeva k razvoju in utrditvi območja svobode, varnosti in pravice; ker so člen 6 PEU o Listini in EKČP, členi 8, 15(3), 16 in 18 do 25 PDEU, direktive o procesnih pravicah in Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah žrtev (22) bistveni sestavni dela okvira za območje svobode, varnosti in pravice; ker bi lahko nepravilna uporaba evropskega naloga za prijetje škodovala policijskemu in pravosodnemu sodelovanju v Uniji, posameznikom in družinam ter delovanju schengenskega območja in temeljnim pravicam; |
| --- | --- |

K.

ker ENP prispeva k razvoju in utrditvi območja svobode, varnosti in pravice; ker so člen 6 PEU o Listini in EKČP, členi 8, 15(3), 16 in 18 do 25 PDEU, direktive o procesnih pravicah in Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah žrtev (22) bistveni sestavni dela okvira za območje svobode, varnosti in pravice; ker bi lahko nepravilna uporaba evropskega naloga za prijetje škodovala policijskemu in pravosodnemu sodelovanju v Uniji, posameznikom in družinam ter delovanju schengenskega območja in temeljnim pravicam;

| L. | ker članstvo v Evropski uniji pomeni spoštovanje vrste vrednot, kot so človekovo dostojanstvo, svoboda, demokracija, enakost, pravna država in spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot je določeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji in v pravnih sistemih držav članic v okviru njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

L.

ker članstvo v Evropski uniji pomeni spoštovanje vrste vrednot, kot so človekovo dostojanstvo, svoboda, demokracija, enakost, pravna država in spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot je določeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji in v pravnih sistemih držav članic v okviru njihovega izvajanja;

| M. | ker mora Unija enakosti, ki ščiti, zagotoviti zaščito vsem žrtvam kaznivih dejanj (23), hkrati pa zaščititi pravice osumljencev in obtožencev; ker je EU sprejela instrumente za krepitev pravic žrtev, in sicer najrazličnejše instrumente poleg pridržanja in predaje osumljencev in obsojencev; |
| --- | --- |

M.

ker mora Unija enakosti, ki ščiti, zagotoviti zaščito vsem žrtvam kaznivih dejanj (23), hkrati pa zaščititi pravice osumljencev in obtožencev; ker je EU sprejela instrumente za krepitev pravic žrtev, in sicer najrazličnejše instrumente poleg pridržanja in predaje osumljencev in obsojencev;

| N. | ker je Sodišče Evropske unije razjasnilo večino vprašanj glede nekaterih področij, povezanih z uporabo ENP, kot so načelo ne bis in idem (24), pravosodni organ (25), primarnost in uskladitev v EU (26), neodvisnost sodstva (27), temeljne pravice (28), dvojna kaznivost (29), razlogi za zavrnitev in izročitev državljanov EU tretjim državam (30); ker sodne odločbe hkrati ne morejo nadomestiti dobro zasnovane zakonodaje na ravni Unije; |
| --- | --- |

N.

ker je Sodišče Evropske unije razjasnilo večino vprašanj glede nekaterih področij, povezanih z uporabo ENP, kot so načelo ne bis in idem (24), pravosodni organ (25), primarnost in uskladitev v EU (26), neodvisnost sodstva (27), temeljne pravice (28), dvojna kaznivost (29), razlogi za zavrnitev in izročitev državljanov EU tretjim državam (30); ker sodne odločbe hkrati ne morejo nadomestiti dobro zasnovane zakonodaje na ravni Unije;

| O. | ker je dvojna kaznivost pojem mednarodne izročitve in je, čeprav teoretično komaj združljiva z vzajemnim priznavanjem, lahko v praksi morda potrebna v zelo omejeni obliki za zahtevane osebe v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije; ker je dvojna kaznivost le neobvezen razlog za zavrnitev evropskega naloga za prijetje in se izvršitveni organi nanjo le redko sklicujejo; ker seznam kaznivih dejanj že brez dvojne kaznivosti vključuje širok nabor kaznivih dejanj, številna med njimi pa še niso dobro harmonizirana v državah članicah, tak seznam pa bi bilo treba ponovno oceniti in po možnosti razširiti po postopku iz člena 2(3) okvirnega sklepa o PNZ; |
| --- | --- |

O.

ker je dvojna kaznivost pojem mednarodne izročitve in je, čeprav teoretično komaj združljiva z vzajemnim priznavanjem, lahko v praksi morda potrebna v zelo omejeni obliki za zahtevane osebe v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije; ker je dvojna kaznivost le neobvezen razlog za zavrnitev evropskega naloga za prijetje in se izvršitveni organi nanjo le redko sklicujejo; ker seznam kaznivih dejanj že brez dvojne kaznivosti vključuje širok nabor kaznivih dejanj, številna med njimi pa še niso dobro harmonizirana v državah članicah, tak seznam pa bi bilo treba ponovno oceniti in po možnosti razširiti po postopku iz člena 2(3) okvirnega sklepa o PNZ;

| P. | ker pri vzajemnem priznavanju načeloma ne bi bila potrebna harmonizacija materialnega kazenskega prava in postopkov, vendar se je pri pravosodnem sodelovanju v praksi pokazalo, da je za lažje vzajemno priznavanje potrebna harmonizacija nekaterih in omejenih skupnih standardov in opredelitev v skladu s členom 82(2) PDEU; ker je bilo v zadnjih nekaj letih doseženega nekaj napredka, in sicer s sprejetjem šestih direktiv o procesnih pravicah, Direktivo 2012/29/EU, alternativnimi ukrepi za ENP, kot je evropski preiskovalni nalog, ter harmonizacijo nekaterih kaznivih dejanj; ker pa se šest direktiv o procesnih jamstvih ne izvaja pravilno in v celoti, kar je zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

P.

ker pri vzajemnem priznavanju načeloma ne bi bila potrebna harmonizacija materialnega kazenskega prava in postopkov, vendar se je pri pravosodnem sodelovanju v praksi pokazalo, da je za lažje vzajemno priznavanje potrebna harmonizacija nekaterih in omejenih skupnih standardov in opredelitev v skladu s členom 82(2) PDEU; ker je bilo v zadnjih nekaj letih doseženega nekaj napredka, in sicer s sprejetjem šestih direktiv o procesnih pravicah, Direktivo 2012/29/EU, alternativnimi ukrepi za ENP, kot je evropski preiskovalni nalog, ter harmonizacijo nekaterih kaznivih dejanj; ker pa se šest direktiv o procesnih jamstvih ne izvaja pravilno in v celoti, kar je zaskrbljujoče;

| Q. | ker je Komisija poudarila, da so težave pri izvajanju nekaterih določb Direktive 2013/48/EU in evropskega naloga za prijetje, zlasti kar zadeva možnost dostopa do odvetnika tako v izvršitveni in odreditveni državi članici; ker prenos drugih direktiv o procesnih jamstvih s posebnimi določbami o ENP (2010/64/EU, 2012/13/EU, (EU) 2016/800 in (EU) 2016/1919) doslej ni bil zadosten, tudi ne glede upoštevanja načela o enakosti orožij; |
| --- | --- |

Q.

ker je Komisija poudarila, da so težave pri izvajanju nekaterih določb Direktive 2013/48/EU in evropskega naloga za prijetje, zlasti kar zadeva možnost dostopa do odvetnika tako v izvršitveni in odreditveni državi članici; ker prenos drugih direktiv o procesnih jamstvih s posebnimi določbami o ENP (2010/64/EU, 2012/13/EU, (EU) 2016/800 in (EU) 2016/1919) doslej ni bil zadosten, tudi ne glede upoštevanja načela o enakosti orožij;

| R. | ker tudi drugi instrumenti prispevajo k reševanju vprašanj o evropskem nalogu za prijetje, npr. Direktiva 2014/41/EU o evropskem preiskovalnem nalogu in Uredba (EU) 2018/1805 o vzajemnem priznavanju sklepov o začasnem zavarovanju in sklepov o odvzemu (31), ter uporabljajo načela vzajemnega priznavanja za druge vrste sodnih odločb; |
| --- | --- |

R.

ker tudi drugi instrumenti prispevajo k reševanju vprašanj o evropskem nalogu za prijetje, npr. Direktiva 2014/41/EU o evropskem preiskovalnem nalogu in Uredba (EU) 2018/1805 o vzajemnem priznavanju sklepov o začasnem zavarovanju in sklepov o odvzemu (31), ter uporabljajo načela vzajemnega priznavanja za druge vrste sodnih odločb;

| S. | ker časovni načrt EU iz leta 2009 za krepitev kazensko procesnih pravic izpostavlja vprašanje o času preiskovalnega pripora; ker so razmere v zaporih v precej državah članicah problematične in morajo biti v skladu z vrednotami iz člena 2 PEU; ker v nekaterih državah članicah obstajajo vprašanja glede pravne države, kar se kaže tudi v sodbah Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

S.

ker časovni načrt EU iz leta 2009 za krepitev kazensko procesnih pravic izpostavlja vprašanje o času preiskovalnega pripora; ker so razmere v zaporih v precej državah članicah problematične in morajo biti v skladu z vrednotami iz člena 2 PEU; ker v nekaterih državah članicah obstajajo vprašanja glede pravne države, kar se kaže tudi v sodbah Evropskega sodišča za človekove pravice;

| T. | ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 27. februarja 2014 med drugim pozval k uvedbi obveznega razloga za zavrnitev, če obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da izvršitev ukrepa ne bo v skladu z obveznostjo izvršitvene države članice po čl. 6 PEU in Listino; ker je bila leta 2017 v 109 primerih predaja osebe zavrnjena iz razlogov v zvezi s temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

T.

ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 27. februarja 2014 med drugim pozval k uvedbi obveznega razloga za zavrnitev, če obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da izvršitev ukrepa ne bo v skladu z obveznostjo izvršitvene države članice po čl. 6 PEU in Listino; ker je bila leta 2017 v 109 primerih predaja osebe zavrnjena iz razlogov v zvezi s temeljnimi pravicami;

| U. | ker morajo biti za vzajemno priznavanje delavci v stroki, vključno z odvetniki, specializiranimi za kazensko pravo, usposobljeni na področju prava EU; |
| --- | --- |

U.

ker morajo biti za vzajemno priznavanje delavci v stroki, vključno z odvetniki, specializiranimi za kazensko pravo, usposobljeni na področju prava EU;

| V. | ker ima Eurojust osrednjo vlogo pri spodbujanju in usklajevanju izvršitev evropskega naloga za prijetje; ker se pri izvrševanju evropskih nalogov za prijetje vse več zahteva pomoč Eurojusta, kar znatno povečuje njegov obseg dela; ker je samo leta 2019 Eurojust prispeval k izvršitvi evropskih nalogov za prijetje v 703 novih primerih in v 574 primerih, ki so že bili v teku; ker je Eurojust skupaj z Evropskim javnim tožilstvom neodvisna in samostojna agencija; |
| --- | --- |

V.

ker ima Eurojust osrednjo vlogo pri spodbujanju in usklajevanju izvršitev evropskega naloga za prijetje; ker se pri izvrševanju evropskih nalogov za prijetje vse več zahteva pomoč Eurojusta, kar znatno povečuje njegov obseg dela; ker je samo leta 2019 Eurojust prispeval k izvršitvi evropskih nalogov za prijetje v 703 novih primerih in v 574 primerih, ki so že bili v teku; ker je Eurojust skupaj z Evropskim javnim tožilstvom neodvisna in samostojna agencija;

| W. | ker primerjave podatkov kažejo trend naraščanja števila evropskih nalogov za prijetje, število izdanih nalogov pa narašča iz leta v leto; |
| --- | --- |

W.

ker primerjave podatkov kažejo trend naraščanja števila evropskih nalogov za prijetje, število izdanih nalogov pa narašča iz leta v leto;

| X. | ker bo usklajeno izvajanje ENP, skupaj s popolnim in pravilnim izvrševanjem direktiv o procesnih pravicah, večjo uporabo ukrepov, alternativnih ENP, in vzpostavitvijo minimalnih standardov na ravni EU, kot so pogoji v zaporu in priporu, preprečilo izbiranje najugodnejšega sodišča; ker je popolno in pravilno izvajanje ENP v vseh državah članicah nujno potrebno za pravilno oceno delovanja ustreznih zakonodajnih instrumentov in potrebe po morebitnih spremembah; |
| --- | --- |

X.

ker bo usklajeno izvajanje ENP, skupaj s popolnim in pravilnim izvrševanjem direktiv o procesnih pravicah, večjo uporabo ukrepov, alternativnih ENP, in vzpostavitvijo minimalnih standardov na ravni EU, kot so pogoji v zaporu in priporu, preprečilo izbiranje najugodnejšega sodišča; ker je popolno in pravilno izvajanje ENP v vseh državah članicah nujno potrebno za pravilno oceno delovanja ustreznih zakonodajnih instrumentov in potrebe po morebitnih spremembah;

Splošna ocena izvajanja ENP

| 1. | poudarja, da je ENP velik dosežek ter učinkovit in nepogrešljiv instrument za boj proti hudim čezmejnim kaznivim dejanjem in za privedbo storilcev hudih kaznivih dejanj pred sodišče v državah članicah, kjer so potekali ali potekajo kazenski postopki, ter pozitivno vpliva na vzdrževanje območja svobode, varnosti in pravice; priznava, da je ENP znatno olajšal in izboljšal sodelovanje na področju predaj; vendar ugotavlja, da svet v zadnjih dvajsetih letih doživlja digitalno preobrazbo, ki je spremenila ekosistem kriminala; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da obstajajo konkretne težave; meni, da te sistema ne postavljajo pod vprašaj ali ga ogrožajo, vendar kažejo, da ga je treba izboljšati in posodobiti ter da je treba ta vprašanja obravnavati, da bi odpravili nekatere pomanjkljivosti in tako okrepili splošni sistem ter zagotovili spoštovanje pravne države in temeljnih pravic v vseh državah članicah; ugotavlja, da sta schengensko območje in digitalna preobrazba ustvarila številne priložnosti za državljane EU; vendar opaža, da zaradi odprtih meja in novih tehnologij organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter sodstvo potrebujejo tudi učinkovita orodja za pregon hudih mednarodnih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da so te težave v glavnem povezane z razmerami v priporu in v zaporih, sorazmernostjo, izvrševanjem procesnih jamstev iz prava EU v postopkih v zvezi z ENP, zlasti dvojnega pravnega zastopanja v izvršitveni državi in odreditveni državi, in usposabljanjem, posebnimi vprašanji pravne države, izvrševanjem zapornih kazni (32), roki (33) in odločbami v odsotnosti; priznava, da se je v nekaterih zadevah pojavilo vprašanje dvojne kaznivosti (34); opaža, da v drugih zadevah obstaja nedoslednost pri uporabi razlogov za zavrnitev izvršitve ENP; poudarja tudi, da ni celovitega podatkovnega sistema za pripravo zanesljivih statističnih podatkov, tako kakovostno kot količinsko, o izdajanju, izvrševanju ali zavrnitvi ENP; poudarja, da te težave ne le spodkopavajo medsebojno zaupanje med državami članicami, temveč tudi terjajo davek v družbenem in ekonomskem smislu za zadevne posameznike, njihove družine in širšo družbo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da so bila nekatera vprašanja deloma obravnavana in da obstajajo poskusi za njihovo rešitev s kombinacijo mehkega prava (priročnik o ENP), vzajemnih ocen, pomoči Eurojusta, financiranja programov usposabljanja in nabora orodij za strokovne delavce v okviru programa EU za pravosodje, sodne prakse Sodišča Evropske unije in dopolnilne zakonodaje (Okvirni sklep 2009/299/PNZ in sprejetje direktiv o procesnih pravicah osumljencev in obtožencev, kot so določene v časovnem načrtu iz leta 2009, zlasti Direktive 2013/48/EU), čeprav ostajajo drugi problemi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bi bilo treba ENP okrepiti in izboljšati s povečanjem njegove učinkovitosti, hitrosti in spoštovanja odločitev nacionalnih sodnikov, ob hkratnem upoštevanju sorazmernosti, saj eden od ciljev močnejše Unije zahteva popolno zaupanje držav članic v pravosodni sistem in sistem zaporov drugih držav, ta mehanizem pa je pri tem nepogrešljiv; opozarja, da lahko oslabitev vzajemnega priznavanja v kazenskih zadevah povzroči le njegovo oslabitev na drugih področjih, kar bi ogrozilo učinkovito izvajanje skupnih politik, kot je notranji trg; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da protokola št. 21 in št. 22 k PEU zagotavljata poseben status dvema državama članicama – Irska ima možnost vključitve, Danska pa ne sodeluje v kazenskem pravu EU, kar pomeni, da sodelujeta v sistemu ENP, vendar ne nujno pri drugih instrumentih, na primer direktivah o procesnih jamstvih; poudarja pomen zagotavljanja doslednosti na področju svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da se ENP ne bi smel zlorabljati za prekrške, kjer ni razlogov za pripor pred sojenjem; ponovno poudarja, da bi bilo treba uporabo ENP omejiti na huda kazniva dejanja, ko je to nujno potrebno in sorazmerno; poziva k uporabi manj vsiljivih pravnih instrumentov (na primer EPN), kadar je to mogoče, preden se izda ENP; poudarja, da bi morali odreditveni organi izvajati preverjanje sorazmernosti, ob upoštevanju (i) teže kaznivega dejanja, (ii) kazni, ki bo verjetno naložena, če bo oseba spoznana za krivo domnevnega kaznivega dejanja, (iii), verjetnosti, da bo osebi po predaji v odreditveni državi članici odvzeta prostost, (iv) učinka na pravice osebe, za katero se zahteva predaja, in njeno družino in (v) interese žrtev kaznivega dejanja; poziva države članice in njihove pravosodne organe, naj obravnavajo zadeve v zvezi z ENP, takoj ko se ENP izda, da bi bil čas trajanja pripora pred sojenjem čim krajši; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je po mnenju Sodišča Evropske unije zavrnitev izvršitve evropskega naloga za prijetje izjema od vzajemnega priznavanja in jo je treba razlagati ozko (35), zgolj ko je možno uporabiti enega od razlogov za neizvršitev (člena 3 in 4 okvirnega sklepa o ENP) ali eno od jamstev (člen 5 okvirnega sklepa o ENP) ali na podlagi sodne prakse Sodišča; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva, naj se zavrnitev dovoli, če obstajajo trdni razlogi za domnevo, da bi bila izvršitev ENP nezdružljiva z izvajanjem obveznosti držav članic iz člena 6 PEU in Listine EU o temeljnih pravicah; poudarja, da mora izvršitvena država članica, kadar se neizvršitev utemeljuje s kršitvijo temeljnih pravic, pripisati resno tveganje kršitve temeljnih pravic in določiti razloge za zavrnitev izvršitve na podlagi dejanskih in objektivnih elementov, da bi se izognila pravni negotovosti in morebitni nekaznovanosti; opozarja, da je Listina v skladu s sodno prakso Sodišča skupni standard varstva temeljnih pravic v EU (36); |
| --- | --- |

9.

Priporočila za boljše delovanje ENP

| 10. | poziva Komisijo, naj zagotovi jasne, razumljive, celovite in primerljive podatke, saj so obstoječi podatki zavajajoči in lahko dajejo napačen vtis o (ne)učinkovitosti ENP; poleg tega jo poziva, naj vzpostavi metodo, na podlagi katere bi države članice izpolnjevale obveznost sistematičnega zbiranja in posredovanja zanesljivih in posodobljenih podatkov Komisiji; poziva jo tudi, naj oceni možnost vzpostavitve skupne zbirke podatkov s sodnimi odločbami o ENP, ki bi uporabljala zgolj anonimizirane podatke in bi postala pametno in učinkovito orodje za ocenjevanje pravosodnega sodelovanja, odkrivanje šibkih točk in boljšo pripravljenost na morebitne prilagoditve; opozarja, da je pravosodno sodelovanje ključni element pri zagotavljanju stabilnosti v socialnih, gospodarskih, okoljskih in digitalnih zadevah; ponovno poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva celovite podatke o delovanju mehanizma ENP in naj te podatke vključi v prihodnje poročilo o izvajanju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da so za okrepitev načela lojalnega sodelovanja, določenega v členu 4(3) PEU, in za večje medsebojno zaupanje v nacionalne sisteme kazenskega prava potrebni nadaljnji horizontalni ukrepi, ki bodo omogočili učinkovitejše pravosodno sodelovanje; poudarja, da preverjanje dvojne kaznivosti omejuje vzajemno priznavanje in ga je po mnenju Sodišča Evropske unije treba razlagati ozko; vendar poudarja, da obstaja zaskrbljenost, ker kazniva dejanja, za katera se ne uporablja več načelo dvojne kaznivosti, niso ustrezno opredeljena; ugotavlja, da bi moralo biti vzajemno priznavanje v idealnih okoliščinah samodejno (37), brez ponovne proučitve trdnih razlogov za obtožbo, in se odločb ne bi smelo zavrniti, razen če obstajajo razlogi za zavrnitev na podlagi enega od razlogov z izčrpnega seznama iz okvirnega sklepa o ENP ali če obstajajo okoliščine, v katerih je mogoče po mnenju Sodišča Evropske unije omejiti načelo vzajemnega priznavanja in medsebojnega zaupanja med državami članicami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da mora načelo vzajemnega priznavanja temeljiti na medsebojnem zaupanju, ki pa ga je mogoče doseči le z zagotavljanjem spoštovanja temeljnih in procesnih pravic osumljencev in obdolžencev v kazenskih postopkih v vsej Uniji; ponovno opozarja, kako pomembno je izvajati direktive o procesnih pravicah, da bi zagotovili pravico do poštenega sojenja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi njihovo popolno in pravilno izvrševanje in naj preuči možnost, da po potrebi začne postopek za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj analizira skupna kazniva dejanja v državah članicah, da bi bolje opredelila, kdaj bi bilo treba uporabiti ENP, in olajšala ocene glede sorazmernosti; poziva Komisijo, naj s formalnega in vsebinskega vidika oceni doslednost seznama z 32 kategorijami, za katere preverjanje dvojne kaznivosti ni potrebno, pri čemer naj vključi merilo resnosti, nadnacionalne razsežnosti ali negativnega vpliva kaznivega dejanja na temeljne vrednote Unije; ugotavlja, da je treba vsem, ki sodelujejo pri njegovem izvajanju, zagotoviti večjo pravno varnost in se tako izogniti nepotrebnim sporom: poziva Komisijo, naj v celoti preuči težave pri pripravi, kjer je to mogoče, homogenega seznama kategorij kaznivih dejanj, ki bi temeljil na specifičnih kaznivih dejanjih in interesih, zaščitenih z zakonom; poleg tega predlaga, da se oceni uvedba priloge z opredelitvami za vsak vnos na seznamu, da bi olajšali razumevanje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba oceniti, ali se lahko vključijo dodatna kazniva dejanja ali kategorije kaznivih dejanj, kot so kazniva dejanja zoper okolje (npr. kazniva dejanja v zvezi z onesnaževanjem morja z ladij), določene oblike davčne utaje, kazniva dejanja iz sovraštva, spolna zloraba, nasilje na podlagi spola, kazniva dejanja, storjena z digitalnimi sredstvi, kot so kraja identitete, kazniva dejanja, ki vključujejo uporabo nasilja ali resno ogrožajo javni red v državi članici, ter kazniva dejanja zoper ustavno celovitost držav članic, storjena z uporabo nasilja, genocid, zločini proti človeštvu in vojni zločini, v okviru okrepljene zavezanosti držav članic k pravnemu sodelovanju, pravni državi in temeljnim pravicam; poudarja, da bi večja stopnja pravosodnega sodelovanja pri takih kaznivih dejanjih pomagala Uniji pri doseganju prednostnih ciljev, pa tudi pri krepitvi kulture spoštovanja demokracije in pravne države v Uniji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija pred nedavnim ustanovila usklajevalno skupino za ENP; meni, da bo ta skupina prispevala h krepitvi hitre izmenjave posodobljenih in zanesljivih informacij in dobrih praks ter h krepitvi sodelovanja, ki lahko privede do enotnejše uporabe ENP med pravosodnimi organi, pa tudi boljše izmenjave informacij med odvetniki, ki zastopajo osebe, ki jih ENP zadeva, v izvršitvenih in odreditvenih državah članicah; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da je cilj praga za kazni, določenega v členu 2(2) okvirnega sklepa o ENP, zagotoviti sorazmernost ENP; vendar poziva Komisijo, naj preuči možnost znižanja triletnega praga za nekatera kazniva dejanja, kot so trgovina z ljudmi, spolno izkoriščanje otrok ter otroška pornografija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj pojasni vprašanje stranskih kaznivih dejanj ali kaznivih dejanj, ki so povezana z glavnimi kaznivimi dejanji, ki dosegajo prag ENP, tako da na primer razmisli o posodobitvi priročnika o ENP ali po možnosti uporabi instrumente EU na področju harmonizacije kazenskega prava, vključno z navedbo uporabe ENP v državah članicah v zvezi s tem; ob tem opozarja, da ENP ne ureja predaje zaradi stranskih ali povezanih kaznivih dejanj in bi zato lahko veljalo pravilo specialnosti, ki bi odreditveni državi članici onemogočilo pregon teh kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je pomembno natančneje opredeliti naloge in pristojnosti nacionalnih in evropskih organov, vključenih v postopke ENP, ter zagotoviti, da so ti specializirani in imajo praktične izkušnje; potrjuje, da se široka diskrecijska pravica izvršitvenega organa šteje za komaj združljivo z načelom vzajemnega priznavanja ali celo v nasprotju z njim, razen razlogov za nepriznanje iz členov 3 in 4 okvirnega sklepa o ENP ter kot je pojasnilo Sodišče Evropske unije; meni, da je treba pri morebitnem pregledu okvirnega sklepa o ENP vzpostaviti postopek, po katerem lahko ENP v odreditveni državi članici po potrebi potrdi sodnik, sodišče, preiskovalni sodnik ali državni tožilec v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije, da se odpravijo različne razlage pojma „pravosodni organ“; meni, da bi morala biti diskrecijska pravica v primerih dvojne kaznivosti omejena, če je mogoče zagotoviti pravno varnost v zvezi s kaznivimi dejanji, ki nedvomno spadajo v opredelitev dvojne kaznivosti; potrjuje, da bo izboljšanje načela pravne države, temeljnih pravic, razmer v zaporih in znanja pravnih strokovnjakov o drugih pravnih sistemih prispevalo h krepitvi medsebojnega zaupanja in vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj še naprej ocenjuje prenos ENP in drugih instrumentov pravosodnega sodelovanja ter po potrebi sproži postopke za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj pravočasno in pravilno izvajajo ENP, ustrezne sodbe Sodišča v zvezi z ENP ter druge pravne instrumente o kazenskih zadevah; poudarja, da instrumenti, kot so Okvirni sklep 2008/909/PNZ o premestitvi zapornikov, Okvirni sklep 2008/947/PNZ o spremljevalnih ukrepih in alternativnih sankcijah, EPN, evropski nalog za nadzor in Evropska konvencija o odstopu postopkov v kazenskih zadevah (38) dopolnjujejo ENP ter hkrati nudijo uporabne in manj vsiljive alternative; poudarja, da bi se moral ENP uporabljati le, če so bile izčrpane vse druge alternativne možnosti, in da ga države ne bi smele uporabiti v primerih, ko bi manj vsiljiv ukrep privedel do enakih rezultatov, na primer zaslišanja prek videokonference ali sorodna orodja; poziva organe držav članic, naj, kjer je to mogoče, namesto izdaje ENP uporabijo take alternativne instrumente; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice, naj pravosodnim organom zagotovijo možnost, da odredijo razpoložljivo alternativo pridržanju in prisilnim ukrepom v postopkih v zvezi z ENP, zlasti če oseba privoli v predajo, razen če je zavrnitev nujno potrebna in upravičena; |
| --- | --- |

21.

| 22. | je seznanjen z zaskrbljujočim poročilom Komisije o izvajanju Direktive 2013/48/EU; poziva Komisijo, naj še naprej ocenjuje, kako države članice spoštujejo direktivo, in sprejme ustrezne ukrepe, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, da bi zagotovila skladnost z njenimi določbami; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za zagotovitev celovitega izvajanja vseh direktiv o procesnih jamstvih, da bodo imele zahtevane osebe v čezmejnih postopkih zagotovo dostop do učinkovite obrambe; poziva Komisijo, naj razmisli o ukrepanju zaradi neustreznega izvajanja priporočila Komisije z dne 27. novembra 2013 o procesnih jamstvih za ranljive osebe, ki so osumljene ali obdolžene v kazenskem postopku (39), zlasti v zvezi z ranljivimi odraslimi osebami; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj v skladu z Direktivo 2010/64/EU zagotovijo prožnost za jezikovne ureditve v zvezi ENP ter v zvezi s tem razvijejo in uporabljajo skupne prakse, pri tem pa spoštujejo pravico do tolmačenja in prevajanja za osebe v kazenskih postopkih; v zvezi s tem poziva države članice, naj uvedejo potrebne mehanizme za preprečevanje zamud ali ovir; obžaluje, da okvirni sklep o PNZ ne določa rokov za prenos prevedenih ENP; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj zagotovi enotno uporabo in učinkovito spremljanje rokov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj Eurojustu in Evropski pravosodni mreži zagotovi ustrezna finančna sredstva za spodbujanje in usklajevanje ENP; obžaluje, da so sedanja proračunska sredstva Komisije za Eurojust nezadostna glede na izzive, s katerimi se sooča agencija v zvezi z vedno večjim številom primerov, in da je zaradi tega njegovo financiranje stagniralo kljub povečani delovni obremenitvi; poudarja, da mora proračun Eurojusta nujno ustrezati njegovim zadolžitvam in prednostnim nalogam, da bo lahko izpolnil svoj mandat; ponovno poziva k vzpostavitvi posebne pravosodne mreže za ENP; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezna finančna sredstva za pravno pomoč osebam v postopkih v zvezi z ENP, vključno s pravno pomočjo v odreditveni in izvršitveni državi članici pred odreditvijo predaje, financiranjem ustrezno usposobljenih tolmačev in prevajalcev, posebnim usposabljanjem o ENP za delavce v stroki, vštevši policijo, tožilce, sodstvo in zagovornike, zlasti na področjih, kot so vidiki temeljnih pravic pri ENP, ocena sorazmernosti in alternativni ukrepi za pridržanje, zastopanje v primerih ENP ter postopek za vložitev zahteve za izdajo predhodne odločbe Sodišča in jamstva drugih organov držav članic; opozarja na vrednost programov Evropske mreže institucij za izobraževanje v pravosodju, kot so simulacije ENP in jezikovno usposabljanje; poudarja, da bi morali imeti odvetniki za zagotovitev enakosti orožij na voljo ciljno usmerjeno, dostopno in cenovno ugodno usposabljanje; poziva Komisijo, naj spodbuja in olajša zagotavljanje takšnega usposabljanja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami podpre in sčasoma nadalje razvije Evropsko mrežo institucij za izobraževanje v pravosodju in obstoječe nacionalne platforme za usposabljanje sodstva ter po potrebi vzpostavi dodatno platformo za usposabljanje strokovnjakov in delavcev v stroki o instrumentih vzajemnega priznavanja, vključno z ENP; potrjuje, da bi jim bilo treba s platformo zagotoviti znanje o tesni povezavi med instrumenti, pa tudi skupen prostor za izmenjavo izkušenj; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da se lahko sodelovanje med organi, tudi v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic, izboljša z uporabo varne tehnologije in digitalizacije; pozdravlja vzpostavitev podatkovne zbirke Agencije EU za temeljne pravice o odvzemih prostosti; zahteva, da se razvije centralizirana podatkovna zbirka o nacionalni sodni praksi na področju uporabe ENP (kot na drugih področjih prava EU) (40); meni, da bi posebna javna podatkovna zbirka odvetnikov, ki se ukvarjajo z ENP, lahko prispevala k zagotavljanju pravice do dostopa do odvetnika; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva k rednim pregledom neizvršenih ENP in premisleku o tem, ali bi jih bilo treba skupaj z ustreznimi razpisi ukrepov schengenskega informacijskega sistema druge generacije (SIS II) in Interpola umakniti; poziva tudi k umiku ENP ter ustreznih razpisov ukrepov SIS II in Interpola, če je bil ENP zavrnjen zaradi obveznih razlogov, kot je načelo ne bis in idem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj v skladu s Protokolom št. 2 k PEU upošteva mnenja nacionalnih parlamentov, če se odloči predlagati zakonodajne akte na področju kazenskega prava EU, saj njihovo sodelovanje zagotavlja preverjanje uporabe načel subsidiarnosti in sorazmernosti v kazenskem pravu EU; |
| --- | --- |

30.

Priporočila o temeljnih pravicah

| 31. | poziva države članice, naj spoštujejo obveznosti iz člena 2 PEU v zvezi s človekovim dostojanstvom, svobodo, demokracijo, enakostjo, pravno državo in človekovimi pravicami, vključno s pravicami manjšin; poudarja, da morajo države članice zagotoviti, da imajo vse osebe, tudi žrtve kaznivih dejanj ali zahtevane osebe iz ENP, katerih pravice in svoboščine iz prava Unije so kršene, pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem v skladu s členom 47 Listine in uveljavljeno sodno prakso Sodišča; poudarja, da morajo pravna sredstva v izvršitveni državi dosledno upoštevati pravico do učinkovitega pravnega sredstva in biti skladna s časovnim rokom, ki je določen v veljavnem instrumentu o vzajemnem priznavanju, ali, če izrecen časovni rok ni določen, dovolj hitra, da namen procesa vzajemnega priznavanja ni ogrožen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da čeprav uporaba postopka iz člena 7(1) PEU vpliva na vzajemno priznavanje, mora izvršitveni organ glede na obstoječo sodno prakso Sodišča Evropske unije v vsakem posameznem primeru oceniti, ali obstajajo utemeljeni razlogi za mnenje, da obstaja tveganje kršitve temeljnih pravic osebe po njeni predaji; poudarja, da sprožitev člena 7(1) in (2) PEU ne pomeni samodejnega nepriznavanja zaradi pomena sodelovanja v kazenskih zadevah in delovanja celotnega sistema pravosodnega sodelovanja EU; v zvezi s tem poudarja vlogo Eurojusta pri pomoči državam članicam pri izdajanju ali izvrševanju nalogov, da bi okrepili splošno in medsebojno zaupanje; zato priporoča, da se vzpostavi sistem previdnostnih ukrepov, vključno z začasno ustavitvijo izvajanja instrumenta, da bi okrepili jamstva in zaupanje ter vzajemno priznavanje med državami članicami; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja povezavo med razmerami v priporu in ukrepi v zvezi z ENP ter opominja države članice, da člen 3 EKČP in zadevna sodna praksa nalagata državam članicam ne le negativne, temveč tudi pozitivne obveznosti, s tem da od njih zahtevata zagotovitev, da so razmere v zaporih človeka dostojne in da se izvedejo temeljite in učinkovite preiskave, če pride do kršitev teh pravic; poziva Komisijo, naj preuči pravna in finančna sredstva, ki so na voljo na ravni Unije, da bi izboljšala standarde pridržanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je zaskrbljen zaradi razmer v zaporih v nekaterih državah članicah; v zvezi s tem pozdravlja novo podatkovno zbirko Agencije EU za temeljne pravice o odvzemih prostosti (41) in meni, da je to prvi pozitiven korak k boljši skupni oceni razmer v zaporih v EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponovno poziva (42) države članice, naj izboljšajo slabe razmere v zaporih; poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi možnost financiranja iz strukturnih skladov EU za posodobitev objektov za pridržanje; v zvezi s tem opozarja, da je Svet v svojih sklepih iz leta 2018 o spodbujanju vzajemnega priznavanja s krepitvijo medsebojnega zaupanja (43) Komisijo tudi pozval, naj spodbuja uporabo sredstev EU za podporo državam članicam pri reševanju težav zaradi slabih razmer v zaporih; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno poudarja pomen mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, po možnosti v obliki zakonodajnega predloga na podlagi medinstitucionalnega sporazuma, ki bi ga sestavljali letni neodvisni pregled na podlagi dokazov, s katerim bi se ocenilo, kako vse države članice EU spoštujejo člen 2 PEU, in priporočila za posamezne države, da bi izboljšali vzajemno priznavanje med državami članicami; je seznanjen, da bi bil mehanizem EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice ključno orodje, ki bi prispevalo h krepitvi medsebojnega zaupanja med državami članicami v okviru uporabe okvirnega sklepa o ENP; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj preuči izvedljivost dopolnilnih instrumentov o procesnih pravicah, kot so instrumenti o dopustnosti dokazov in razmerah v zaporih v času pripora pred sojenjem, zlasti na podlagi standardov Sveta Evrope ali višjih standardov, vključno glede časovnih omejitev za pripor pred sojenjem; poudarja, da bi si morala Komisija prizadevati za najvišje standarde, pri tem pa spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; meni, da lahko neobstoj minimalnih standardov za razmere v zaporih in pripor pred sojenjem na ravni EU, neomejena uporaba pripora pred sojenjem kot skrajnega ukrepa, ne da bi se preučile druge možnosti in ustrezno ocenilo, ali je zadeva pripravljena za sojenje, privede do tega, da se osumljene in obtožene osebe neupravičeno in prekomerno zadržujejo v priporu pred sojenjem; opozarja, da se je to stanje zaradi pandemije COVID-19 še poslabšalo; poziva Komisijo, naj dosega minimalne standarde EU, zlasti na področju kazenskih postopkovnih jamstev ter razmer v zaporih in priporih, ter okrepi informacijska orodja za nacionalne izvršilne organe o razmerah med priporom pred sojenjem in prestajanjem zaporne kaznimi v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da ni mehanizma, ki bi omogočal ustrezno spremljanje zagotovil odreditvenih pravosodnih organov po predaji; poziva Komisijo, naj preuči ustrezne možne ukrepe; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj med drugim pripravi oceno skladnosti z načelom ne bis in idem, preverjanje sorazmernosti za izdajo ENP, ki bo temeljilo na vseh pomembnih dejavnikih in okoliščinah, kot so teža kaznivega dejanja, ali je primer pripravljen na sojenje, učinek na pravice zahtevane osebe, stroškovne posledice in razpoložljivost ustreznih, manj vsiljivih alternativnih ukrepov, standardizirani postopek posvetovanja, v skladu s katerim si lahko pristojni organi v odreditveni in izvršitveni državi članici izmenjujejo informacije o izvršitvi ENP, zlasti glede sorazmernosti, pripravljenosti na sojenje in sporov o pristojnosti, ter pregled morebitnih zakonodajnih ukrepov v skladu s členom 82(1) PDEU; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice, naj ratificirajo Opcijski protokol h Konvenciji Združenih narodov proti mučenju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da so lahko pomanjkljivosti pri pravosodnem sodelovanju, vključno z ENP, v nasprotju z interesi žrtev in lahko privedejo do odrekanja dostopa do sodnega varstva in pomanjkljive zaščite za žrtve; poudarja, da nekaznovanje zaradi pomanjkljivosti pravosodnega sodelovanja škodljivo in negativno vpliva na pravno državo, pravosodne sisteme ter zaupanje javnosti v institucije, hkrati pa na žrtve in družbo na splošno; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da se po navedbah Agencije EU za temeljne pravice informacije obtožencem o njihovih procesnih pravicah v kazenskih postopkih razlikujejo po obsegu in načinu posredovanja; poziva države članice, naj vzpostavijo zaščitne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da bodo posamezniki učinkovito obveščeni o svojih procesnih pravicah, takoj ko so osumljeni storitve kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja na standarde Evropskega sodišča za človekove pravice ter zahteve iz Direktive 2013/48/EU in Direktive 2010/64/EU; opozarja, da bi se kakovost zastopanja izboljšala, če bi bilo dovolj časa za pripravo zadeve ter bi bilo mogoče hitro dostopati do vsega gradiva; poudarja, da je zaradi čezmejne narave postopkov ENP, pogosto z obtoženci, ki ne govorijo jezika izvršitvene države članice, pomembno uvesti kot zaščitni ukrep za poštene postopke in v skladu z Direktivo 2010/64/EU dostop do storitev tolmačenja v začetni fazi postopka in zlasti omogočiti komunikacijo z odvetniki; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo pravica do dostopa do odvetnika in pravne pomoči v odreditveni in izvršitveni državi članici zagotovljena tako v zakonodaji kot tudi v praksi; |
| --- | --- |

43.

Za skladen pravni okvir ENP

| 44. | ugotavlja, da je ENP učinkovit; vendar meni, da so glavne težave v zvezi z ENP povezane z njegovo skladnostjo in učinkovitostjo, kjer so še možne izboljšave kljub nekaterim vprašanjem o skladnosti z vrednotami EU in temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj zagotovi usklajeno politiko vzajemnega priznavanja, ki bo upoštevala sodno prakso Sodišča Evropske unije, sedanjo raven harmonizacije kazenskega prava in postopkov držav članic ter temeljne pravice, priznane z Listino; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj izvede navzkrižno analizo instrumentov vzajemnega priznavanja, da bi preprečila razhajanja ter zagotovila njihovo usklajevanje in pravilno medsebojno delovanje; poziva jo zlasti, naj preuči, kako se instrument uporablja v praksi v različnih državah, in opredeli primere dobre prakse, na podlagi katerih so nalogi, ki jih izdajo nekatere države, pogosto izvršeni, in tudi posebne težave tam, kjer je ugotovljeno posebej veliko število zavrnitev ENP; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da je treba ugotovljene težave v zvezi s skladnostjo, povezane z izvajanjem okvirnega sklepa o ENP, reševati s kombinacijo praktičnih ukrepov (usposabljanje delavcev v stroki), mehkega prava (priročniki in priporočila), zelo ciljno usmerjene zakonodaje (opredelitev pravosodnega organa, načela ne bis in idem, temeljnih pravic itd.), v drugi fazi pa s sredstvi, ki štejejo za potrebna, z upoštevanjem 9. kroga medsebojnega ocenjevanja za dopolnitev ciljno usmerjene zakonodaje (pripor pred sojenjem); meni, da bi si morala Komisija prizadevati za celovito in pravilno izvajanje ENP v vseh državah članicah ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | priporoča, naj se srednjeročno spodbuja kodeks EU o pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah, ki bo sistematična zbirka veljavne zakonodaje in bo zagotavljal pravno varnost in skladnost različnih instrumentov EU; |
| --- | --- |

48.

Izstop Združenega kraljestva iz EU

| 49. | poziva Komisijo, naj nadaljuje pogajanja z Združenim kraljestvom, namenjena ohranjanju standardov EU v zvezi s procesnimi in temeljnimi pravicami osumljenih in obtoženih oseb; izraža zaskrbljenost, da bi se rezultati, doseženi v Združenem kraljestvu od uvedbe ENP, lahko korenito spremenili; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Gl. sodbo ESČP z dne 9. julija 2019 v zadevi Romeo Castaño proti Belgiji o kršitvi postopkovnega vidika člena 2 EKČP (učinkovita preiskava).

(2)  UL L 190, 18.7.2002, str. 1.

(3)  UL L 337, 16.12.2008, str. 102.

(4)  UL L 81, 27.3.2009, str. 24.

(5)  UL L 294, 11.11.2009, str. 20.

(6)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 82.

(7)  UL C 285, 29.8.2017, str. 135.

(8)  UL C 346, 27.9.2018, str. 94.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0406

(10)  UL C 295, 4.12.2009, str. 3.

(11)  UL L 280, 26.10.2010, str. 1.

(12)  UL L 142, 1.6.2012, str. 1.

(13)  UL L 294, 6.11.2013, str. 1.

(14)  UL L 65, 11.3.2016, str. 1.

(15)  UL L 132, 21.5.2016, str. 1.

(16)  UL L 297, 4.11.2016, str. 1.

(17)  UL L 130, 1.5.2014, str. 1.

(18)  UL C 449, 13.12.2018, str. 6.

(19)  UL C 422, 16.12.2019, str. 9.

(20)  UL L 295, 21.11.2018, str. 138.

(21)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0251.

(22)  Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (UL L 315, 14.11.2012, str. 57).

(23)  Strategija EU o pravicah žrtev (2020–2025).

(24)  Sodba Sodišča, C-261/09, Mantello.

(25)  Sodba sodišča, C-453/16 PPU, Özcelik; C-452/16 PPU, Poltorak; C-477/16 PPU, Kovalkovas; Združeni zadevi C-508/18 in C-82/19 PPU, OG and PI.

(26)  Sodba Sodišča, C-399/11, Melloni ali C-42/17, M.A.S. and M.B.

(27)  Sodba Sodišča, C-216/18 PPU, Minister for Justice and Equality.

(28)  Sodba Sodišča, združeni zadevi C-404/15 in C-659/15 PPU, Aranyosi and Căldăraru; C-128/18, Dorobantu.

(29)  Sodba Sodišča, C-289/15, Grundza.

(30)  Sodba Sodišča, C-182/15, Petruhhin; C-191/16, Pisciotti; C-247/17 Raugevicius; C-897/19 PPU, I.N. v. Ruska Federacija; itd.

(31)  UL L 303, 28.11.2018, str. 1.

(32)  Sodba Sodišča, Popławski, C-579/15.

(33)  Sodba Sodišča, Jeremy F., C-168/13 PPU.

(34)  Sodba Sodišča, v skladu s smernicami iz sodbe v zadevi Grundza, C-289/15, ki se sklicuje na Okvirni sklep Sveta 2008/909/PNZ.

(35)  Gl. na primer sodbo Sodišča, Minister for Justice and Equality, C-216/18 PPU.

(36)  Gl. sodbi Sodišča, Melloni, C-399/11, točka 63 in C-128/18, Dorobantu, točka 79.

(37)  Gl. na primer sporočilo Komisije z dne 26. julija 2000 o vzajemnem priznavanju pravnomočnih odločb v kazenskih zadevah (COM(2000)0495).

(38)  Pogodba Sveta Evrope št. 073, 15. maj 1972.

(39)  UL C 378, 24.12.2013, str. 8.

(40)  Gl. evropsko oceno izvajanja ENP, ki jo je pripravila EPRS junija 2020.

(41)  Podatkovna zbirka Agencije EU za temeljne pravice o odvzemih prostosti 2015–2019, https://fra.europa.eu/en/databases/criminal-detention/criminal-detention/home.

(42)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2017 o zaporniških sistemih in razmerah v zaporih (UL C 346, 27.9.2018, str. 94).

(43)  UL C 449, 13.12.2018, str. 6.

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/14

---

P9_TA(2021)0007

Krepitev enotnega trga: prihodnost prostega pretoka storitev

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o krepitvi enotnega trga: prihodnost prostega pretoka storitev (2020/2020(INI))

(2021/C 456/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (1) („direktiva o storitvah“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (1) („direktiva o storitvah“),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (2) („direktiva o poklicnih kvalifikacijah“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (2) („direktiva o poklicnih kvalifikacijah“),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (3),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremembi Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremembi Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/958 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev (5) („direktiva o preskusu sorazmernosti“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/958 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev (5) („direktiva o preskusu sorazmernosti“),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1724 z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (6) („uredba o enotnem digitalnem portalu“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1724 z dne 2. oktobra 2018 o vzpostavitvi enotnega digitalnega portala za zagotavljanje dostopa do informacij, do postopkov ter do storitev za pomoč in reševanje težav ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (6) („uredba o enotnem digitalnem portalu“),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (7) („direktiva o čezmejnem zdravstvenem varstvu“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (7) („direktiva o čezmejnem zdravstvenem varstvu“),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o svežnju za enotni trg (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o svežnju za enotni trg (8),

| — | ob upoštevanju študije o prispevku k rasti: prosti pretok blaga – zagotavljanje gospodarskih koristi za državljane in podjetja s februarja 2019, ki jo je naročil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o prispevku k rasti: prosti pretok blaga – zagotavljanje gospodarskih koristi za državljane in podjetja s februarja 2019, ki jo je naročil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2018 z naslovom Evropski maloprodajni sektor, primeren za 21. stoletje (COM(2018)0219), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2018 z naslovom Evropski maloprodajni sektor, primeren za 21. stoletje (COM(2018)0219),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o prepoznavanju in odpravi ovir za enotni trg (COM(2020)0093), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o prepoznavanju in odpravi ovir za enotni trg (COM(2020)0093),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2020 z naslovom COVID-19: Na poti k postopnemu in usklajenemu pristopu k ponovni vzpostavitvi prostega gibanja in odpravi kontrol na notranjih mejah (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2020 z naslovom COVID-19: Na poti k postopnemu in usklajenemu pristopu k ponovni vzpostavitvi prostega gibanja in odpravi kontrol na notranjih mejah (C(2020)3250),

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (9),

| — | ob upoštevanju pisma predsednikov vlad držav članic predsedniku Evropskega sveta z dne 26. februarja 2019 o prihodnjem razvoju enotnega trga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednikov vlad držav članic predsedniku Evropskega sveta z dne 26. februarja 2019 o prihodnjem razvoju enotnega trga,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 14. marca 2016 z naslovom „Ali je Komisija zagotovila uspešno izvajanje direktive o storitvah?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča z dne 14. marca 2016 z naslovom „Ali je Komisija zagotovila uspešno izvajanje direktive o storitvah?“,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0250/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0250/2020),

| A. | ker sta direktiva o storitvah in direktiva o poklicnih kvalifikacijah ključna instrumenta za zagotavljanje prostega pretoka storitev znotraj Evropske unije, pri čemer pa je del potenciala enotnega trga storitev še vedno neizkoriščen; |
| --- | --- |

A.

ker sta direktiva o storitvah in direktiva o poklicnih kvalifikacijah ključna instrumenta za zagotavljanje prostega pretoka storitev znotraj Evropske unije, pri čemer pa je del potenciala enotnega trga storitev še vedno neizkoriščen;

| B. | ker storitve predstavljajo 73 % BDP EU in prispevajo 74 % (10) delovnih mest, kar poudarja dejstvo, da je kar 9 od 10 novih delovnih mest v Evropski uniji ustvarjenih v tem sektorju, medtem ko delež storitev v trgovini znotraj EU znaša le približno 20 % in ustvari zgolj 6,5 % BDP EU; ker raziskave kažejo, da bi lahko potencialne koristi od poglabljanja enotnega trga storitev z učinkovitim izvajanjem in boljšo harmonizacijo zakonodaje znašale do 297 milijard EUR, kar ustreza 2 % BDP EU; ker 27 % (11) dodane vrednosti blaga, proizvedenega v EU, ustvarijo storitve, v storitvenem sektorju, ki podpira proizvodnjo, pa je 14 milijonov delovnih mest; ker imajo številne storitve zapletene dobavne verige in so zato manj izpostavljene trgovini; |
| --- | --- |

B.

ker storitve predstavljajo 73 % BDP EU in prispevajo 74 % (10) delovnih mest, kar poudarja dejstvo, da je kar 9 od 10 novih delovnih mest v Evropski uniji ustvarjenih v tem sektorju, medtem ko delež storitev v trgovini znotraj EU znaša le približno 20 % in ustvari zgolj 6,5 % BDP EU; ker raziskave kažejo, da bi lahko potencialne koristi od poglabljanja enotnega trga storitev z učinkovitim izvajanjem in boljšo harmonizacijo zakonodaje znašale do 297 milijard EUR, kar ustreza 2 % BDP EU; ker 27 % (11) dodane vrednosti blaga, proizvedenega v EU, ustvarijo storitve, v storitvenem sektorju, ki podpira proizvodnjo, pa je 14 milijonov delovnih mest; ker imajo številne storitve zapletene dobavne verige in so zato manj izpostavljene trgovini;

| C. | ker je uravnoteženje ekonomskih svoboščin, socialnih pravic, interesov potrošnikov, delavcev in podjetij ter splošnega interesa bistvenega pomena za okvir enotnega trga; ker je usklajevanje gospodarske rasti z vidiki kvalitativnega razvoja, kot je izboljšanje kakovosti in varnosti življenja ter visokokakovostnih storitev, bistveno za ocenjevanje razvoja enotnega trga in bi moralo prinesti nadaljnje izboljšave na področju pravic potrošnikov in delavcev; |
| --- | --- |

C.

ker je uravnoteženje ekonomskih svoboščin, socialnih pravic, interesov potrošnikov, delavcev in podjetij ter splošnega interesa bistvenega pomena za okvir enotnega trga; ker je usklajevanje gospodarske rasti z vidiki kvalitativnega razvoja, kot je izboljšanje kakovosti in varnosti življenja ter visokokakovostnih storitev, bistveno za ocenjevanje razvoja enotnega trga in bi moralo prinesti nadaljnje izboljšave na področju pravic potrošnikov in delavcev;

| D. | ker so visokokakovostne storitve v interesu potrošnikov in ker razdrobljenost enotnega trga zaradi neupravičenih nacionalnih predpisov in nekaterih poslovnih praks, ki med drugim vodijo v manjšo konkurenco, škoduje podjetjem in tudi potrošnikom, ki imajo manj izbire in plačujejo višje cene; |
| --- | --- |

D.

ker so visokokakovostne storitve v interesu potrošnikov in ker razdrobljenost enotnega trga zaradi neupravičenih nacionalnih predpisov in nekaterih poslovnih praks, ki med drugim vodijo v manjšo konkurenco, škoduje podjetjem in tudi potrošnikom, ki imajo manj izbire in plačujejo višje cene;

| E. | ker direktiva o storitvah, ki pokriva približno dve tretjini storitvenih dejavnosti, v skladu s posebnimi regulativnimi okviri, ki so v splošnem interesu, členom 2 Protokola št. 26 k Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) in členom 14 PDEU iz svojega področja uporabe v celoti ali delno izključuje socialne storitve, zdravstvene storitve in druge javne storitve; ker morajo storitve splošnega pomena po potrebi zagotoviti, naročiti in organizirati države članice v skladu z lokalnimi zahtevami in okoliščinami, da bi upoštevali potrebe uporabnikov na čim bolj lokalni ravni; |
| --- | --- |

E.

ker direktiva o storitvah, ki pokriva približno dve tretjini storitvenih dejavnosti, v skladu s posebnimi regulativnimi okviri, ki so v splošnem interesu, členom 2 Protokola št. 26 k Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) in členom 14 PDEU iz svojega področja uporabe v celoti ali delno izključuje socialne storitve, zdravstvene storitve in druge javne storitve; ker morajo storitve splošnega pomena po potrebi zagotoviti, naročiti in organizirati države članice v skladu z lokalnimi zahtevami in okoliščinami, da bi upoštevali potrebe uporabnikov na čim bolj lokalni ravni;

| F. | ker je EU zaradi pandemije COVID-19 trenutno v recesiji in se sooča z vse večjo brezposelnostjo in ker je poglobitev enotnega trga storitev ključna za povečanje trgovinskih tokov EU in izboljšanje vrednostnih verig, kar prispeva h gospodarski rasti; |
| --- | --- |

F.

ker je EU zaradi pandemije COVID-19 trenutno v recesiji in se sooča z vse večjo brezposelnostjo in ker je poglobitev enotnega trga storitev ključna za povečanje trgovinskih tokov EU in izboljšanje vrednostnih verig, kar prispeva h gospodarski rasti;

| G. | ker so zaposleni v storitvenem sektorju, ki so med pandemijo COVID-19 v Evropski uniji neutrudno delali, prizadeti zaradi hude gospodarske negotovosti ali izpostavljenosti na prvi črti; ker je treba to vprašanje obravnavati na ravni EU; |
| --- | --- |

G.

ker so zaposleni v storitvenem sektorju, ki so med pandemijo COVID-19 v Evropski uniji neutrudno delali, prizadeti zaradi hude gospodarske negotovosti ali izpostavljenosti na prvi črti; ker je treba to vprašanje obravnavati na ravni EU;

| H. | ker bi morale države članice pravilno in pravočasno izvajati in spremljati spremenjeno direktivo o napotitvi delavcev (12) ter jih tako med napotitvijo v okviru prostega opravljanja storitev zaščititi ter se izogibati vsakemu neupravičenemu omejevanju svobode opravljanja storitev, tako da določijo obvezne predpise o delovnih pogojih ter o varovanju zdravja in varnosti delavcev; |
| --- | --- |

H.

ker bi morale države članice pravilno in pravočasno izvajati in spremljati spremenjeno direktivo o napotitvi delavcev (12) ter jih tako med napotitvijo v okviru prostega opravljanja storitev zaščititi ter se izogibati vsakemu neupravičenemu omejevanju svobode opravljanja storitev, tako da določijo obvezne predpise o delovnih pogojih ter o varovanju zdravja in varnosti delavcev;

| I. | ker je potreben bolj celovit in medsebojno povezan trg storitev, če želimo uresničiti evropski steber socialnih pravic, se uspešno spoprijeti s podnebnimi spremembami, ustvariti trajnostno gospodarstvo, vključno z digitalnim poslovanjem, in izkoristiti celoten potencial evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

I.

ker je potreben bolj celovit in medsebojno povezan trg storitev, če želimo uresničiti evropski steber socialnih pravic, se uspešno spoprijeti s podnebnimi spremembami, ustvariti trajnostno gospodarstvo, vključno z digitalnim poslovanjem, in izkoristiti celoten potencial evropskega zelenega dogovora;

| J. | ker različne regulativne odločitve na ravni EU in nacionalni ravni ter nepopoln in neustrezen prenos ter neustrezno izvajanje veljavne zakonodaje vodijo v njeno pomanjkljivo izvrševanje, saj določb, ki se ne prenesejo pravilno, morda tudi ne bo mogoče učinkovito izvajati; ker je skladna in jasna zakonodaja pogoj za odpravo ovir za prosti pretok storitev; ker je kršitve zakonodaje o storitvah včasih težko opredeliti in obravnavati z obstoječimi mehanizmi izvrševanja, zlasti na lokalni ravni; |
| --- | --- |

J.

ker različne regulativne odločitve na ravni EU in nacionalni ravni ter nepopoln in neustrezen prenos ter neustrezno izvajanje veljavne zakonodaje vodijo v njeno pomanjkljivo izvrševanje, saj določb, ki se ne prenesejo pravilno, morda tudi ne bo mogoče učinkovito izvajati; ker je skladna in jasna zakonodaja pogoj za odpravo ovir za prosti pretok storitev; ker je kršitve zakonodaje o storitvah včasih težko opredeliti in obravnavati z obstoječimi mehanizmi izvrševanja, zlasti na lokalni ravni;

| K. | ker upravni postopki, razlike v nacionalnih predpisih in zlasti ovire pri dostopu do potrebnih informacij otežujejo čezmejno trgovanje, zlasti za mala in srednja podjetja; ker bi bilo treba bolj spodbujati obstoječa orodja za zadovoljitev potreb manjših podjetij, kot so poslovni portal Tvoja Evropa, centri SOLVIT za obravnavo zadev, enotni kontaktni portali e-uprave, enotni digitalni portal in drugi instrumenti, da bi okrepili čezmejno trgovino s storitvami; |
| --- | --- |

K.

ker upravni postopki, razlike v nacionalnih predpisih in zlasti ovire pri dostopu do potrebnih informacij otežujejo čezmejno trgovanje, zlasti za mala in srednja podjetja; ker bi bilo treba bolj spodbujati obstoječa orodja za zadovoljitev potreb manjših podjetij, kot so poslovni portal Tvoja Evropa, centri SOLVIT za obravnavo zadev, enotni kontaktni portali e-uprave, enotni digitalni portal in drugi instrumenti, da bi okrepili čezmejno trgovino s storitvami;

| L. | ker ni sistema za sistematično zbiranje podatkov na ravni EU, ki bi zagotavljal ustrezne podatke o mobilnih delavcih ali bi delavcem omogočal, da ugotovijo obseg svojih pravic iz socialne varnosti in da uveljavljajo pridobljene pravic; ker so dostop do informacij o veljavnih predpisih ter dejansko spoštovanje, spremljanje in izvrševanje nujni pogoji za pošteno mobilnost in boj proti zlorabam sistema; ker bi bilo zato treba spodbujati in uporabljati digitalno tehnologijo, saj lahko olajša nadzor in izvrševanje zakonodaje, ki varuje pravice mobilnih delavcev, ob upoštevanju pravil o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

L.

ker ni sistema za sistematično zbiranje podatkov na ravni EU, ki bi zagotavljal ustrezne podatke o mobilnih delavcih ali bi delavcem omogočal, da ugotovijo obseg svojih pravic iz socialne varnosti in da uveljavljajo pridobljene pravic; ker so dostop do informacij o veljavnih predpisih ter dejansko spoštovanje, spremljanje in izvrševanje nujni pogoji za pošteno mobilnost in boj proti zlorabam sistema; ker bi bilo zato treba spodbujati in uporabljati digitalno tehnologijo, saj lahko olajša nadzor in izvrševanje zakonodaje, ki varuje pravice mobilnih delavcev, ob upoštevanju pravil o varstvu podatkov;

| M. | ker pomanjkanje instrumentov za avtomatično priznavanje spričeval o zaključku izobraževanja, kvalifikacij, znanj in spretnosti med državami članicami negativno vpliva na mobilnost udeležencev izobraževanj, pripravnikov, diplomantov in kvalificiranih delavcev in ovira pretok zamisli v EU, inovacijski potencial gospodarstva EU in resnično povezan evropski enotni trg; |
| --- | --- |

M.

ker pomanjkanje instrumentov za avtomatično priznavanje spričeval o zaključku izobraževanja, kvalifikacij, znanj in spretnosti med državami članicami negativno vpliva na mobilnost udeležencev izobraževanj, pripravnikov, diplomantov in kvalificiranih delavcev in ovira pretok zamisli v EU, inovacijski potencial gospodarstva EU in resnično povezan evropski enotni trg;

Odprava ovir na enotnem trgu

| 1. | poudarja, da je spodbujanje enotnega trga, vključno s prostim, poštenim in varnim pretokom storitev in ljudi, varstvom potrošnikov in strogim uveljavljanjem prava EU, bistveno za spoprijemanje z gospodarsko krizo, ki jo je povzročil COVID-19; poziva vse države članice, naj čim prej sprostijo neupravičene in nesorazmerne omejitve glede prostega pretoka storitev na enotnem trgu; obžaluje, da načrt za okrevanje, ki ga je predlagala Komisija, ne zagotavlja posebnega financiranja v zvezi s pretokom storitev, tako da bi upošteval njegovo pomembnost kot orodja za gospodarsko okrevanje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi morali imeti podjetja in delavci po vsej Evropski uniji možnost prostega gibanja, da bi ponujali svoje storitve, vendar nezadostno izvajanje in izvrševanje pravil enotnega trga, neustrezni elektronski postopki, neupravičene regulativne omejitve za ponudnike storitev in prepreke za dostop do reguliranih poklicev še naprej ustvarjajo ovire, zaradi katerih so državljani prikrajšani za delovna mesta, potrošniki za izbiro, podjetniki, zlasti mala in srednja podjetja, mikropodjetja in samozaposleni, pa za poslovne priložnosti; poziva države članice, naj zmanjšajo nepotrebne zahteve in digitalizirajo dokumentacijski postopek za čezmejno opravljanje storitev; opozarja na vse večji pomen ostoritvenja (vse večje vloge storitev v proizvodnem sektorju) in poudarja, da ovire v trgovini s storitvami vse bolj postajajo ovire za proizvodnjo; poudarja, da bi polno izvajanje in izvrševanje direktive o storitvah lahko zmanjšalo trgovinske ovire in povečalo trgovanje znotraj EU v sektorju storitev; poziva Komisijo, naj opredeli načrt posebnih ukrepov v zvezi s sklepi iz sporočil Komisije z dne 10. marca 2020 o prepoznavanju in odpravi ovir za enotni trg (COM(2020)0093) in o dolgoročnem akcijskem načrtu za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020)0094); |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja dejstvo, da je bila uskladitev kvalifikacij z vzajemnim priznavanjem, ki temelji na direktivi o poklicnih kvalifikacijah, uspešna pri več poklicih, in spodbuja države članice, naj ponovno proučijo in uskladijo pravila, ki urejajo vstopne pogoje in izpolnjevanje zahtev v zvezi s posebnimi dejavnostmi ali poklici; poudarja, da je treba izboljšati primerljivost ravni poklicnih kvalifikacij, da bi zagotovili lažji prehod na vzajemno priznavanje kvalifikacij poklicnega izobraževanja in usposabljanja v zvezi s sektorjem storitev po vsej EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da se evropska poklicna izkaznica uporablja le za pet reguliranih poklicev in zato njen potencial ni v celoti izkoriščen; zato poziva Komisijo, naj poveča število poklicev, za katere se uporablja poklicna izkaznica, zlasti na področju inženirstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja na poseben status reguliranih poklicev na enotnem trgu in njihovo vlogo pri varovanju javnega interesa; poudarja, da se ta posebni status ne bi smel uporabljati za ohranjanje neupravičenih nacionalnih monopolov pri zagotavljanju storitev, ki povzročajo razdrobljenost enotnega trga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi avtomatično vzajemno priznavanje spričeval o zaključku izobraževanja, kvalifikacij, znanj in spretnosti med državami članicami tudi pozitivno vplivalo na notranji trg in prosti pretok storitev; pozdravlja, da so države članice pripravljene spodbujati avtomatično vzajemno priznavanje kvalifikacij in izidov iz učnih obdobij v tujini; poziva države članice, naj vzajemno priznavanje razširijo na vse ravni izobraževanja in čim prej izboljšajo ali uvedejo potrebne postopke zanj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva, naj se spodbuja evropsko ogrodje kvalifikacij in olajša njegova uporaba v vsej Evropski uniji, da bi postal splošno sprejet instrument za priznavanje; pozdravlja prizadevanja Komisije za odpravo neupravičenih omejitev poklicnih kvalifikacij in meni, da bi morala ostati dejavna in pozorna pri uresničevanju svoje politike glede kršitev, kadar države članice ne spoštujejo zakonodaje EU o priznavanju kvalifikacij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da še vedno obstajajo neupravičena pravne težave in upravne ovire za javno naročanje na področju storitev v EU, ker se Direktiva 2014/24/EU (13) različno izvaja na nacionalni ravni; poziva Komisijo, naj spremlja in spodbuja nadaljnje sektorsko usklajevanje postopkov javnih naročil in smernice zanje, končni cilj pa naj bo zagotoviti potencialne koristi in zmanjšati stroške čezmejnih javnih naročil za mala in srednja podjetja, mikropodjetja in samozaposlene; poudarja pomen storitev, ki omogočajo merljivo zmanjšanje okoljskega odtisa EU („zelene storitve“), in poziva države članice, naj povečajo ozaveščenost in bolje izkoristijo obstoječe sheme za spodbujanje trajnostnih storitev v javnih naročilih, da bi dosegle krožno in trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | želi spomniti, da je namen direktive o storitvah zagotoviti storitve visoke kakovosti, zmanjšati razdrobljenost notranjega trga, poglobiti povezovanje enotnega trga in ga okrepiti na podlagi preglednosti in poštene konkurence ter podjetjem omogočiti, da v celoti uresničijo svoj potencial in koristijo potrošnikom ter prispevajo k trajnostnem razvoju in h krepitvi konkurenčnosti evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je za razvoj storitev, povezanih s prelomnimi ali nastajajočimi tehnologijami, potreben ustrezen tržni delež, da se upravičijo naložbe in podpre rast vključenih podjetij; ugotavlja, da razdrobljenost notranjega trga pogosto odvrača od takih naložb; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da se številna inovativna ali rastoča podjetja poskušajo uveljaviti zunaj EU, ko dosežejo določeno velikost, hkrati pa še vedno delujejo na enotnem trgu; meni, da lahko uresničitev svobode opravljanja storitev prispeva k vrnitvi proizvodnje nazaj v Evropsko unijo in h konkurenčnosti podjetij EU na svetovnih trgih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da sta dve tretjini storitvenih dejavnosti vključeni v področje uporabe direktive o storitvah, in spodbuja Komisijo, naj oceni in izboljša njeno izvajanje, da bi okrepila pravni okvir enotnega trga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti, da čezmejne zdravstvene storitve spadajo na področje svobode opravljanja storitev v skladu z direktivo o poklicnih kvalifikacijah, direktivo o preskusu sorazmernosti in sodno prakso Sodišča, če je priznana posebna narava zdravstvenih storitev in se zaščiti javno zdravje; ugotavlja, da je bila direktiva o čezmejnem zdravstvenem varstvu sprejeta tudi na podlagi člena 114 PDEU; poudarja, da nacionalni predpisi v skladu s sodno prakso Sodišča, v kateri so uporabljene določbe Pogodbe o prostem pretoku storitev, ne smejo ustvarjati dodatnih ovir za zagotavljanje storitev čezmejnega zdravstvenega varstva v primerjavi z direktivo o čezmejnem zdravstvenem varstvu; poudarja, da je treba odpraviti tudi neupravičene in nesorazmerne ovire na nacionalni ravni, hkrati pa zagotoviti visoko raven zdravstvenega varstva za vse državljane EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | želi spomniti, da načela direktive o storitvah in direktive o priznavanju poklicnih kvalifikacij olajšujejo prosti pretok storitev; poziva Komisijo, naj izda posodobljene smernice o direktivi o storitvah, da bi okrepila izvrševanje in harmonizacijo ter skladnost v vseh državah članicah in pri vseh ponudnikih storitev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priznava poseben status storitev splošnega pomena in da jih je treba zagotavljati v javnem interesu, kot je razsodilo Sodišče, ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti iz Protokola št. 26 k PDEU o storitvah splošnega pomena; obžaluje pa, da nekatere države članice pod pretvezo varovanja javnega interesa še vedno izolirajo svoj domači trg za storitve, ki jih ni mogoče šteti za storitve splošnega pomena ali storitve splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da zahteve, kot so neupravičene ozemeljske omejitve, neupravičene zahteve glede jezika in preverjanja gospodarskih potreb, če se uporabljajo prekomerno, ustvarjajo neupravičene in nesorazmerne ovire za čezmejno trgovanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva, naj sklicevanje na COVID-19 ne služi kot opravičilo za omejitev prostega pretoka storitev na enotnem trgu, razen če je to ustrezno utemeljeno, in naroča Komisiji, naj bo še naprej pozorna na zlorabe te utemeljitve; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da države članice včasih uporabljajo koncept negospodarskih storitev splošnega pomena, da bi nekatere sektorje izvzele iz področja uporabe pravil notranjega trga, čeprav to ni upravičeno zaradi splošnega interesa, hkrati pa priznava poseben status javnih storitev in da je njihovo zagotavljanje v javnem interesu; poudarja, da je treba pojem dodatno opredeliti, da bi se izognili nacionalni razdrobljenosti in različnim razlagam; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja smernice Komisije o sezonskih delavcih z dne 16. julija 2020 v zvezi z uresničevanjem prostega gibanja obmejnih, napotenih in sezonskih delavcev v EU v okviru pandemije COVID-19 in poziva države članice, naj zagotovijo, da lahko obmejni delavci in sezonski delavci prehajajo meje, obenem pa zagotovijo varne delovne pogoje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da se je Komisija odločila umakniti svoj predlog za postopek priglasitve storitev; obžaluje, da ni bilo mogoče doseči zakonodajne rešitve na podlagi stališča Parlamenta, katerega cilj je bil preprečiti uvedbo nepotrebnih regulativnih ovir v storitvenem sektorju s partnerskim pristopom med državami članicami in Komisijo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da se je Komisija nedavno odločila, da umakne svoje predloge o storitveni e-izkaznici; opozarja, da je Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov zavrnil te predloge, ki naj bi odpravili upravne zaplete za ponudnike čezmejnih storitev, ki še vedno obstajajo; poziva k novi oceni razmer, da bi rešili obstoječe upravne težave ob hkratnem spoštovanju direktive o storitvah ter načel sorazmernosti in subsidiarnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice, naj poskrbijo za to, da se bo veljavna zakonodaja pravilno izvajala in izvrševala, naj v skladu s členom 15(7) direktive o storitvah obvestijo Komisijo o vseh novih zakonih in osnutkih zakonov, predpisih ali upravnih določbah, ki določajo zahteve iz člena 15(6) direktive o storitvah, skupaj z razlogi za te zahteve, da bi se izognili neupravičenim zahtevam, ter uvedejo enostavne elektronske postopke za pridobitev potrebnih dokumentov za čezmejno opravljanje storitev in s tem zagotovijo enake konkurenčne pogoje za podjetja in delavce ter hkrati zagotavljajo najvišjo raven varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je večjo čezmejno mobilnost mogoče doseči z uresničevanjem načela vzajemnega priznavanja in z usklajevanjem pravil med državami članicami; poudarja, da Evropska unija podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na področju socialne politike v skladu s členom 153 PDEU, ki izrecno določa, da pravila EU, sprejeta v skladu s členom 153, ne smejo vplivati na pravico držav članic, da opredelijo temeljna načela svojih sistemov socialne varnosti, in ne smejo bistveno vplivati na njihovo finančno ravnovesje ter državam članicam ne smejo preprečiti, da bi ohranile ali uvedle strožje zaščitne ukrepe, ki so skladne s Pogodbama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da se invalidi še naprej srečujejo s številnimi ovirami, ki jim otežujejo ali preprečujejo, da bi v celoti izkoristili prosti pretok storitev; poziva države članice, naj začnejo nemudoma izvajati evropski akt o dostopnosti, da bi dejansko odpravile ovire za delavce invalide ter jim zagotovile dostopne storitve in ustrezne pogoje za opravljanje storitev; poudarja, kako pomembno je vzpostaviti v celoti dostopen enotni trga, ki zagotavlja enako obravnavanje in vključevanje invalidov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj zagotovi strukturirano pomoč in za države članice pripravi smernice o tem, kako izvajati predhodne ocene sorazmernosti novih nacionalnih ureditev v zvezi s storitvami v skladu z direktivo o preskusu sorazmernosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva nacionalne parlamente, naj aktivno podpirajo izvrševanje veljavnih predpisov in izvajajo svoje nadzorne pristojnosti v odnosu do nacionalnih organov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva deležnike, industrijo in socialne partnerje, naj še naprej ustrezno sodelujejo pri pozivanju vlad k oživitvi storitvenega sektorja EU ter k okrepitvi sektorske in medsektorske interoperabilnosti na področjih, ki vključujejo okolje, promet in zdravstvo, za doseganje medsebojno povezanih čezmejnih storitev; poudarja, da bi morali vsi deležniki spodbujati trajnosten, pravičen in na pravilih temelječ enotni trg storitev z visokimi socialnimi in okoljskimi standardi, kakovostnimi storitvami in pošteno konkurenco; |
| --- | --- |

27.

Zagotavljanje izvrševanja veljavne zakonodaje

| 28. | ugotavlja, da je prosti pretok storitev ključni element enotnega trga in lahko prinese znatne gospodarske koristi in visoke okoljske in potrošniške standarde ter standarde zaščite delavcev, če se spoštuje ravnovesje med tržnim gospodarstvom in socialno razsežnostjo Evropske unije, kot je določeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji, in če ga pristojni organi, nacionalna sodišča in Komisija v zadostni meri in dejavno izvajajo, podjetja pa izpolnjujejo nacionalne predpise in predpise EU; poudarja, da bi morale meje med državami članicami ostati odprte, da bodo zagotovljena temeljna načela EU; poudarja, da je treba vsak začasen ponoven nadzor na notranjih mejah v kriznih razmerah, kot je zdravstvena kriza, izvesti previdno in le kot skrajni ukrep, ki temelji na tesnem usklajevanju med državami članicami, saj zapiranje meja ogroža temeljna načela EU, in poudarja tudi, da se je treba po odpravi nacionalnih omejitev gibanja takoj osredotočiti na odpravo mejnih kontrol; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da imajo podjetja in potrošniki po vsej Evropski uniji koristi od ustreznega izvajanja in izvrševanja veljavne zakonodaje; spodbuja Komisijo, naj uporabi vsa sredstva, ki jih ima na voljo, in v celoti izvršuje veljavna pravila in hitro odloča o pritožbah in tako zagotovi učinkovito obravnavo pomembnih vprašanj z vidika končnega uporabnika; poziva, da se proučijo alternativni mehanizmi za reševanje sporov ter dosledno in brez nepotrebnega odlašanja uvedejo postopki za ugotavljanje kršitev, ko se odkrijejo kršitve ustrezne zakonodaje, ki so v nasprotju s pravilnim delovanjem notranjega trga, in ko se uvedejo nesorazmerna bremena; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da se lahko države članice sklicujejo na nujne razloge v splošnem interesu zgolj takrat, kadar je to legitimno; vendar poudarja pravico držav članic, da regulirajo storitveni sektor v splošnem javnem interesu, da zaščitijo potrošnike in kakovost storitev; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj izboljša spremljanje, kako uspešno in kakovostno države članice prenašajo, izvajajo in izvršujejo zakonodajo, vključno z letnim poročilom o teh zadevah, ter z državami članicami, socialnimi partnerji in drugimi deležniki pripravi pregledne in participativne ocene, ki temeljijo le na količinskih in kvalitativnih merilih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | obžaluje, da je kar dvajset držav članic zamujalo s prenosom direktive o storitvah v nacionalno zakonodajo; opozarja, da je obseg instrumentov, kot so enotne kontaktne točke, še vedno omejen in da ponudniki storitev niso dovolj obveščeni o vseh možnostih, ki jih imajo na voljo; zato poziva Komisijo, naj zainteresirane strani, med drugim prek spletnega oglaševanja, obvesti o možnostih, ki jih ponuja direktiva; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je vzpostavitev dinamičnega trga in enakih konkurenčnih pogojev za čezmejno zagotavljanje storitev informacijske družbe ključni del prihodnje konkurenčnosti gospodarstva EU; poziva Komisijo in države članice, naj v zakonodajnem svežnju o digitalnih storitvah obravnavajo preostale ovire za čezmejno zagotavljanje storitev informacijske družbe; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva, naj bo Komisija odločnejša in zagotovi učinkovito usklajevanje in izmenjavo informacij med državami članicami, da pri čezmejnem opravljanju storitev ne bo prihajalo do podvajanja postopkov in preverjanj; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo strukturo in način delovanja novoustanovljene projektne skupine za uveljavljanje enotnega trga, vključno z njeno praktično razsežnostjo, ter pripravijo časovni razpored posebnih ukrepov v skladu s prednostnimi nalogami, ki jih določi projektna skupina (14), tako da oblikujejo nov dolgoročni akcijski načrt za boljše izvajanje in izvrševanje pravil enotnega trga, da se čim bolj izkoristi potencial enotnega trga storitev; meni, da lahko projektna skupina za uveljavljanje enotnega trga zagotovi dodatno vrednost, tako da zagotovi dosledno izvajanje vseh strategij enotnega trga ter izmenjavo podatkov in metrike o dosežkih; poziva projektno skupino, naj vzpostavi odprto in pregledno zbirko podatkov o konkretnih nacionalnih netarifnih ovirah in tekočih postopkih ugotavljanja kršitev; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja pomen predhodnega odločanja pri oblikovanju prava EU; obžaluje, da postopek odločanja v povprečju še vedno traja 14,4 mesece (15), čeprav se je že znatno skrajšal; poziva Sodišče Evropske unije, naj oceni, kako ga še dodatno skrajšati, da bi se izognili težavam za ponudnike in prejemnike storitev na enotnem trgu; poudarja, da predhodno odločanje pomembno vpliva na razvoj enotnega trga in zmanjšanje neupravičenih ovir na njem; |
| --- | --- |

36.

Več informacij in jasnosti glede predpisov s krepitvijo vloge enotnih kontaktnih točk

| 37. | ugotavlja, da se je v pandemiji COVID-19 pokazalo, da predpisi niso dovolj jasni in da ni učinkovite komunikacije med državami članicami o hitro spreminjajočih se predpisih; poudarja, kako pomembni so enotni digitalni portal in enotne kontaktne točke kot spletna točka za dostop do informacij, postopkov in podpornih storitev na enotnem trgu na ravni EU in nacionalni ravni, kot določa direktiva o storitvah; |
| --- | --- |

37.

| 38. | priporoča, da države članice enotni digitalni portal izvajajo na način, ki bo prijazen do potrošnikov ter malih in srednjih podjetij, ter svoje enotne kontaktne točke preoblikujejo iz zgolj regulativnih portalov v popolnoma delujoče portale; meni, da je to treba doseči tako, da zagotavljajo informacije, podporne storitve in poenostavljene postopke v zvezi z digitalnim portalom, osredotočene na uporabnika, ter s povezovanjem enotnega digitalnega portala z enotnimi kontaktnimi točkami, da bo, kolikor bo to mogoče, deloval kot virtualna točka „vse na enem mestu“ in da se zagotovi kar najvišja raven osredotočenosti na uporabnika; predlaga, da se sprejmejo standardi zasnove spletnega vodnika Europa Web Guide, da se zagotovi uporabniku prijazen in prepoznaven vmesnik za vse enotne kontaktne točke; |
| --- | --- |

38.

| 39. | priporoča, da Komisija in države članice prek enotnega digitalnega portala sistematično zagotavljajo uporabnikom prijazne informacije o vsej novi zakonodaji EU, s katero se za potrošnike in podjetja uvajajo pravice oziroma obveznosti; priporoča, da se v ta namen Komisija in države članice pogosto posvetujejo z zainteresiranimi stranmi; poudarja, da so preglednost, enaka obravnava in nediskriminacija bistvene za prosti pretok storitev; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ugotavlja, da morajo države članice zagotavljati, da se lahko vsi upravni postopki v zvezi z ustanavljanjem podjetij in svobodnim opravljanjem storitev opravijo digitalno v skladu z uredbo o enotnem digitalnem portalu; poziva države članice, naj pospešijo svoja prizadevanja v zvezi z digitalizacijo, zlasti kar zadeva postopke, ki vplivajo na podjetja in potrošnike, da bodo lahko upravne postopke izvajali na daljavo in prek spleta; poziva Komisijo, naj podvoji prizadevanja sodelujočih in zlasti dejavno podpre manj uspešne države članice; |
| --- | --- |

40.

| 41. | priporoča, naj Komisija pomaga nacionalnim organom v državah članicah pri izboljšanju enotnih kontaktnih točk, da se olajša komunikacija v angleščini med zadevnimi organi, poleg njihovega lokalnega jezika, in da deluje kot posrednik, če se roki ne spoštujejo ali če ni odgovora na poizvedbe; poudarja, da bi morala enotna kontaktna točka ob upoštevanju kratkih rokov potrošnikom, zaposlenim in podjetjem zagotavljati naslednje informacije in podporo:






  — | nacionalne predpise in predpise EU, ki jih morajo podjetja v zadevni državi članici spoštovati, in informacije za zaposlene, vključno z delovnim pravom, zdravstvenimi in varnostnimi protokoli, veljavnimi kolektivnimi pogodbami, organizacijami socialnih partnerjev in svetovalnimi strukturami za delavce in zaposlene, kjer se lahko seznanijo s svojimi pravicami in prijavijo zlorabe; |
| --- | --- | --- |

41.

—

nacionalne predpise in predpise EU, ki jih morajo podjetja v zadevni državi članici spoštovati, in informacije za zaposlene, vključno z delovnim pravom, zdravstvenimi in varnostnimi protokoli, veljavnimi kolektivnimi pogodbami, organizacijami socialnih partnerjev in svetovalnimi strukturami za delavce in zaposlene, kjer se lahko seznanijo s svojimi pravicami in prijavijo zlorabe;

| — | ukrepe, ki jih morajo podjetja sprejeti za zagotovitev skladnosti s temi predpisi, pri čemer bi morali biti ti ukrepi razvrščeni po postopkih in vsebovati navodila za vsak korak; |
| --- | --- |

—

ukrepe, ki jih morajo podjetja sprejeti za zagotovitev skladnosti s temi predpisi, pri čemer bi morali biti ti ukrepi razvrščeni po postopkih in vsebovati navodila za vsak korak;

| — | s katerimi dokumenti morajo podjetja razpolagati in v kakšnem roku; |
| --- | --- |

—

s katerimi dokumenti morajo podjetja razpolagati in v kakšnem roku;

| — | informacije o tem, na katere organe se morajo podjetja obrniti, da dobijo potrebna dovoljenja itd.; |
| --- | --- |

—

informacije o tem, na katere organe se morajo podjetja obrniti, da dobijo potrebna dovoljenja itd.;

| 42. | poudarja, da bi morale enotne kontaktne točke zagotavljati vse potrebne informacije o vseh zahtevah, povezanih s poslovanjem, za podjetja v zadevni državi članici; ugotavlja, da zgoraj navedeni primeri vključujejo zahteve glede poklicnih kvalifikacij, DDV (stopnje, zahteve za registracijo, obveznosti poročanja itd.), davek od dobička ter obveznosti na področju socialne varnosti in delovnega prava; poudarja, da morajo biti vse ustrezne informacije o zakonodaji in upravnih zadevah ter vsi ustrezni dokumenti, ki jih zagotavljajo enotne kontaktne točke, na voljo v lokalnem jeziku in, če je mogoče in ustrezno, v angleščini; |
| --- | --- |

42.

| 43. | priporoča, da bi morale biti enotne kontaktne točke bolje povezane in da bi si morale izmenjevati informacije o zahtevah in postopkih, ki jih morajo izpolnjevati podjetja v svojih državah članicah, pa tudi informacije o poklicnih kvalifikacijah za posamezne sektorje; priporoča, da enotne kontaktne točke pomagajo tujim podjetjem, ki želijo poslovati v zadevni državi članici, pa tudi lokalnim podjetjem, ki želijo izvažati storitve in blago v druge države članice, tako da jim zagotovijo izmenjane informacije in potrebne kontaktne podatke; v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj prouči nadaljnje sinergije, na primer z Evropskim organom za delo, da bi spodbudila to izmenjavo informacij; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami oceni, ali bodo enotne kontaktne točke potrebovale dodatna sredstva za izvajanje teh nalog; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva, naj enotne kontaktne točke držav članic sodelujejo, s čimer bi poskrbele za to, da bodo imeli podjetja, zaposleni in druge zainteresirane strani hitro, točne, celovite in najnovejše informacije v lokalnem jeziku in v angleščini; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj usklajuje izmenjavo informacij med enotnimi kontaktnimi točkami in po potrebi zagotovi smernice za pomoč državam članicam pri racionalizaciji postopkov, zlasti za mala in srednja podjetja; poudarja, da bi moralo to sodelovanje zagotoviti tudi izmenjavo znanja med državami članicami, tudi o mobilnih delavcih, tako glede obveščanja o primerih dobre prakse kot tudi glede upravnih in nepotrebnih zahtev enotnega trga; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da bi morale biti vse enotne kontaktne točke lahko dostopne prek enotnega digitalnega portala ter da bi morale zagotavljati informacije in nuditi upravne storitve držav članic v razumljivem jeziku in ob polni razpoložljivosti, usposobljeno osebje za pomoč uporabnikom pa bi moralo zagotavljati učinkovito in uporabniku prijazno podporo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | države članice poziva, naj se intenzivno zavzamejo za digitalizacijo javnih storitev in izvajajo vse komponente sistema za elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti, da bi okrepile sodelovanje med državami članicami in nosilci socialne varnosti ter olajšale prosto in pošteno mobilnost delavcev v EU; poziva države članice, naj izboljšajo sodelovanje in izmenjavo informacij v zvezi s sistemi socialne varnosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo uporabo digitalnih orodij in inšpektoratom za delo zagotovijo zadostna sredstva, da bodo lahko ukrepali proti vsem oblikam kršitev; poziva Komisijo, naj pripravi pobudo za evropsko številko socialnega zavarovanja, da se delavcem in podjetjem zagotovi pravna varnost, hkrati pa vzpostavi tudi učinkovit nadzor nad praksami oddajanja naročil podizvajalcem in preprečijo goljufije na področju socialne varnosti, kot so navidezna samozaposlitev, navidezna napotitev in navidezne družbe; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo pregledi, ki se izvajajo, sorazmerni, upravičeni in nediskriminatorni; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo Evropski organ za delo čim prej začel polno delovati, da bo zagotovljeno boljše usklajevanje med nacionalnimi inšpektorati za delo in boj proti čezmejnemu socialnemu dampingu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse nove direktive, uredbe ali priporočila v zvezi z enotnim trgom storitev vključevale zahtevo po okrepitvi nalog enotnih kontaktnih točk in namenile ustrezna sredstva za izpolnjevanje morebitnih dodatnih nalog v okviru direktive o storitvah, brez poseganja v razdelitev nalog in pristojnosti med organi v nacionalnih sistemih; |
| --- | --- |

49.

Ocenjevanje: pregled enotnega trga in kazalniki restriktivnosti za enotni trg

| 50. | podpira začetno pobudo Komisije, da bi se pregled enotnega trga posodobil z novim sklopom kazalnikov, s katerimi bi lahko ocenili, kako države članice izvajajo ustrezno zakonodajo o enotnem trgu; spodbuja Komisijo, naj objavljene podatke dopolni z ustreznimi podatki iz informacijskega sistema za notranji trg (IMI), mreže SOLVIT, centralnega registra za pritožbe CHAP in drugih ustreznih virov; poudarja, da se je treba osredotočiti na kakovost izvajanja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | priporoča, da se v okviru posodobljenega pregleda enotnega trga poudari sporočanje vprašanj, ki so pomembna z vidika končnega uporabnika, in pri tem oceni, ali so pomisleki in pritožbe rešeni, na primer v okviru mreže SOLVIT ali evropske mreže potrošniških centrov; nadalje obžaluje, da se orodje SOLVIT v številnih državah članicah komajda uporablja in pogosto nima na voljo najnovejših digitalnih zmogljivosti; poudarja, da je potrebna večja preglednost glede kršitev svobode opravljanja storitev; meni, da bi moral pregled enotnega trga vključevati ustrezne informacije, med drugim število pritožb, število začetih primerov, področje, na katerem je prišlo do kršitve, število zaključenih primerov in rezultat ali razlog za zaključek primera; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj ob vključitvi vseh zadevnih deležnikov sprejme metodologijo za kvantitativno in kvalitativno ocenjevanje, ki bo zajemala zlasti cilje v splošnem interesu in kakovost opravljenih storitev; poudarja, da bi morala biti metoda kvalitativnih kazalnikov pregledna in namenjena ocenjevanju razlik v predhodni in naknadni ureditvi; ugotavlja, da je pomembno oceniti, ali se ustrezne direktive EU izvajajo pravočasno in tako, kot sta predvidela zakonodajalca EU; |
| --- | --- |

52.

| 53. | priporoča, da se posodobljeni pregled enotnega trga poveže s kakovostjo izvajanja z obstoječimi kazalniki restriktivnosti ter z njim opredelijo omejitve na novih in obstoječih področjih politike ter razlike pri izvajanju in izvrševanju zakonodaje EU v storitvenem sektorju; nadalje priporoča, da se evropski semester uporabi tudi za krepitev enotnega trga, saj je odpravljanje najbolj problematičnih regulativnih in upravnih bremen še vedno pomembno vprašanje; spodbuja Komisijo, naj v priporočila za posamezne države vključi srednjeročne dejavnosti držav članic, katerih cilj je nadaljnje odpravljanje preostalih upravnih in regulativnih ovir na enotnem trgu storitev; |
| --- | --- |

53.

| 54. | meni, da bi morala Komisija pri ocenjevanju napredka držav članic glede izvajanja strukturnih reform analizirati njihove dosežke v zvezi z izkoriščanjem potenciala enotnega trga in prizadevanji za bolj trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo, naj obstoječe kazalnike restriktivnosti posodobi in uvede nove, da bi državam članicam pomagala ugotoviti, kje lahko sprejmejo ukrepe za izboljšanje rezultatov svojih politik, in naj spremlja njihova prizadevanja za zmanjšanje omejitev; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva države članice, naj določijo letne nacionalne cilje za odprtje trgovine s storitvami in v zvezi s tem izvedejo ocenjevanje; priporoča, da Komisija uporabi pregled enotnega trga, da pokaže odprtost trgovine s storitvami v državah članicah, kot je prikazano v evropskem sistemu inovacijskih kazalnikov, saj bi to državam članicam omogočilo, da sprejmejo verodostojne, konkretne in merljive zaveze za izboljšanje svojega izvajanja in uspešnosti izvrševanja na področju trgovine s storitvami znotraj EU; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(2)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

(3)  UL L 159, 28.5.2014, str. 11.

(4)  UL L 173, 9.7.2018, str. 16.

(5)  UL L 173, 9.7.2018, str. 25.

(6)  UL L 295, 21.11.2018, str. 1.

(7)  UL L 88, 4.4.2011, str. 45.

(8)  UL C 388, 13.11.2020, str. 39.

(9)  UL C 444, 10.12.2018, str. 1.

(10)  Eurostat, The European economy since the start of the millennium (Evropsko gospodarstvo od začetka tisočletja), Evropska unija, Bruselj, 2018.

(11)  Rytter Synesen, E., Hvidt Thelle, E., Making EU Trade in Services Work for All (Da bo trgovina s storitvami v EU služila vsem), Copenhagen Economics, København, 2018.

(12)  Direktiva Evropskega parlamenta in sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (UL L 18, 21.1.1997, str. 1).

(13)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

(14)  Sporočilo Komisije o prepoznavanju in odpravi ovir za enotni trg (COM(2020)0093).

(15)  Sodišče Evropske unije, Letno poročilo 2019.

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/24

---

P9_TA(2021)0008

Zagotavljanje uspešne politične zapuščine za evropsko leto kulturne dediščine

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o zagotavljanju uspešne politične zapuščine za evropsko leto kulturne dediščine (2019/2194(INI))

(2021/C 456/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki navaja, da se podpisnice navdihujejo „iz kulturne, verske in humanistične dediščine Evrope“ in želijo „poglobiti solidarnost med svojimi narodi ob spoštovanju njihove zgodovine, kulture in tradicij“, in člena 3(3) PEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki navaja, da se podpisnice navdihujejo „iz kulturne, verske in humanistične dediščine Evrope“ in želijo „poglobiti solidarnost med svojimi narodi ob spoštovanju njihove zgodovine, kulture in tradicij“, in člena 3(3) PEU,

| — | ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 22, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 22,

| — | ob upoštevanju Konvencije o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja, ki jo je na svojem 33. zasedanju 20. oktobra 2005 sprejela generalna konferenca Unesca (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja, ki jo je na svojem 33. zasedanju 20. oktobra 2005 sprejela generalna konferenca Unesca (1),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine, ki jo je na svojem 17. zasedanju 16. novembra 1972 sprejela generalna konferenca Unesca (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o svetovni dediščini) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine, ki jo je na svojem 17. zasedanju 16. novembra 1972 sprejela generalna konferenca Unesca (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o svetovni dediščini) (2),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu nesnovne kulturne dediščine, ki jo je na svojem 32. zasedanju 17. oktobra 2003 sprejela generalna konferenca Unesca (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu nesnovne kulturne dediščine, ki jo je na svojem 32. zasedanju 17. oktobra 2003 sprejela generalna konferenca Unesca (3),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varovanju podvodne kulturne dediščine, ki jo je na svojem 31. zasedanju 2. novembra 2001 sprejela generalna konferenca Unesca (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varovanju podvodne kulturne dediščine, ki jo je na svojem 31. zasedanju 2. novembra 2001 sprejela generalna konferenca Unesca (4),

| — | ob upoštevanju Haaške konvencije iz leta 1954 o varstvu kulturnih dobrin v primeru oboroženega spopada (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Haaške konvencije iz leta 1954 o varstvu kulturnih dobrin v primeru oboroženega spopada (5),

| — | ob upoštevanju Konvencije o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih, ki jo je na svojem 16. zasedanju 14. novembra 1970 sprejela generalna konferenca Unesca (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih, ki jo je na svojem 16. zasedanju 14. novembra 1970 sprejela generalna konferenca Unesca (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. novembra 2018 o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. novembra 2018 o delovnem načrtu za področje kulture 2019–2022,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 22. maja 2018 o novi evropski agendi za kulturo (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 22. maja 2018 o novi evropski agendi za kulturo (COM(2018)0267),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. oktobra 2019 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni evropskega leta kulturne dediščine 2018 (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 28. oktobra 2019 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni evropskega leta kulturne dediščine 2018 (COM(2019)0548),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/60/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni z ozemlja države članice, in o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/60/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vračanju predmetov kulturne dediščine, ki so bili protipravno odstranjeni z ozemlja države članice, in o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 z naslovom Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 z naslovom Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (8),

| — | ob upoštevanju svojega poročila z dne 23. novembra 2018 o novi evropski agendi za kulturo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega poročila z dne 23. novembra 2018 o novi evropski agendi za kulturo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 2019 o pomenu evropskega zgodovinskega spomina za prihodnost Evrope (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 2019 o pomenu evropskega zgodovinskega spomina za prihodnost Evrope (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2014 o participativnem upravljanju kulturne dediščine (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2014 o participativnem upravljanju kulturne dediščine (10),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. junija 2000 o ohranjanju in krepitvi evropske kinematografske dediščine (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. junija 2000 o ohranjanju in krepitvi evropske kinematografske dediščine (11),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. maja 2014 o kulturni dediščini kot strateškem viru za trajnostno Evropo (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. maja 2014 o kulturni dediščini kot strateškem viru za trajnostno Evropo (12),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2018 o potrebi po postavljanju kulturne dediščine v ospredje politik EU (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2018 o potrebi po postavljanju kulturne dediščine v ospredje politik EU (13),

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope o vrednosti kulturne dediščine za družbo (konvencija iz Fara) z dne 13. oktobra 2005 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope o vrednosti kulturne dediščine za družbo (konvencija iz Fara) z dne 13. oktobra 2005 (14),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. decembra 2018 o evropskem okviru ukrepanja na področju kulturne dediščine (SWD(2018)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. decembra 2018 o evropskem okviru ukrepanja na področju kulturne dediščine (SWD(2018)0491),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 22. novembra 2019 o kulturni razsežnosti trajnostnega razvoja (13956/19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 22. novembra 2019 o kulturni razsežnosti trajnostnega razvoja (13956/19),

| — | ob upoštevanju raziskave Eurobarometra o kulturni dediščini (posebna raziskava Eurobarometer 466) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Eurobarometra o kulturni dediščini (posebna raziskava Eurobarometer 466) (15),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. julija 2014 z naslovom Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. julija 2014 z naslovom Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (COM(2014)0477),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij iz novembra 2014 o sporočilu Komisije z naslovom Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (2015/C 195/04) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij iz novembra 2014 o sporočilu Komisije z naslovom Na poti k celostnemu pristopu do kulturne dediščine za Evropo (2015/C 195/04) (16),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/864 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o evropskem letu kulturne dediščine (2018) (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/864 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o evropskem letu kulturne dediščine (2018) (17),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 27. oktobra 2011 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (2011/711/EU) (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 27. oktobra 2011 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (2011/711/EU) (18),

| — | ob upoštevanju izjave z dne 9. aprila 2019 o spodbujanju digitalizacije kulturne dediščine (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z dne 9. aprila 2019 o spodbujanju digitalizacije kulturne dediščine (19),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o delovnem programu Komisije za leto 2020 – Bolj ambiciozna Unija (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o delovnem programu Komisije za leto 2020 – Bolj ambiciozna Unija (COM(2020)0037),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 o prispevku evropskih podeželskih območij k letu kulturne dediščine 2018 za zagotovitev trajnosti in kohezije med mesti in podeželjem (NAT/738-EESC-2018–01641), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 o prispevku evropskih podeželskih območij k letu kulturne dediščine 2018 za zagotovitev trajnosti in kohezije med mesti in podeželjem (NAT/738-EESC-2018–01641),

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Davosa iz leta 2018 o spodbujanju visokokakovostne gradbene kulture v Evropi (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Davosa iz leta 2018 o spodbujanju visokokakovostne gradbene kulture v Evropi (20),

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Leeuwardna z dne 23. novembra 2018 o prilagodljivi ponovni uporabi stavbne dediščine (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Leeuwardna z dne 23. novembra 2018 o prilagodljivi ponovni uporabi stavbne dediščine (21),

| — | ob upoštevanju deklaracije, sprejete na neformalnem srečanju ministrov držav članic, pristojnih za kulturne in evropske zadeve, z dne 3. maja 2019 po požaru v katedrali Notre-Dame v Parizu (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije, sprejete na neformalnem srečanju ministrov držav članic, pristojnih za kulturne in evropske zadeve, z dne 3. maja 2019 po požaru v katedrali Notre-Dame v Parizu (22),

| — | ob upoštevanju Evropske kulturne konvencije z dne 19. decembra 1954 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske kulturne konvencije z dne 19. decembra 1954 (23),

| — | ob upoštevanju berlinskega poziva organizacije Europa Nostra k ukrepanju (Cultural Heritage for the Future of Europe (Kulturna dediščina za prihodnost Evrope)) z dne 22. junija 2018 (24) in njenega Pariškega manifesta (Relançons l’Europe par la culture et le patrimoine culturel! (Oživimo Evropo prek kulture in kulturne dediščine)) z dne 30. oktobra 2019 (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju berlinskega poziva organizacije Europa Nostra k ukrepanju (Cultural Heritage for the Future of Europe (Kulturna dediščina za prihodnost Evrope)) z dne 22. junija 2018 (24) in njenega Pariškega manifesta (Relançons l’Europe par la culture et le patrimoine culturel! (Oživimo Evropo prek kulture in kulturne dediščine)) z dne 30. oktobra 2019 (25),

| — | ob upoštevanju študije iz leta 2015 o pomenu kulturne dediščine za Evropo (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz leta 2015 o pomenu kulturne dediščine za Evropo (26),

| — | ob upoštevanju barcelonske deklaracije o turizmu in kulturni dediščini (Better Places to Live, Better Places to Visit (Boljši kraji za življenje in obisk)) z dne 11. oktobra 2018 (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju barcelonske deklaracije o turizmu in kulturni dediščini (Better Places to Live, Better Places to Visit (Boljši kraji za življenje in obisk)) z dne 11. oktobra 2018 (27),

| — | ob upoštevanju študije iz leta 2018 o varstvu kulturne dediščine pred naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek (Safeguarding cultural heritage from natural and man-made disasters) (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz leta 2018 o varstvu kulturne dediščine pred naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek (Safeguarding cultural heritage from natural and man-made disasters) (28),

| — | ob upoštevanju dokumenta Mednarodnega sveta za spomenike in spomeniška območja iz leta 2019 o evropskih načelih kakovosti za posege, ki jih financira EU in lahko vplivajo na kulturno dediščino (European quality principles for EU-funded interventions with potential impact upon cultural heritage) (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Mednarodnega sveta za spomenike in spomeniška območja iz leta 2019 o evropskih načelih kakovosti za posege, ki jih financira EU in lahko vplivajo na kulturno dediščino (European quality principles for EU-funded interventions with potential impact upon cultural heritage) (29),

| — | ob upoštevanju Mednarodne listine o ohranjanju in obnovi spomenikov in spomeniških območij (Beneška listina 1964) (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne listine o ohranjanju in obnovi spomenikov in spomeniških območij (Beneška listina 1964) (30),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu evropske stavbne dediščine iz Granade iz leta 1985 (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu evropske stavbne dediščine iz Granade iz leta 1985 (31),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu evropske arheološke dediščine iz La Vallette iz leta 1992 (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu evropske arheološke dediščine iz La Vallette iz leta 1992 (32),

| — | ob upoštevanju nagrade za evropsko dediščino/nagrade Europa Nostra, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nagrade za evropsko dediščino/nagrade Europa Nostra,

| — | ob upoštevanju ciljev OZN za trajnostni razvoj, zlasti ciljev 4, 11 in 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev OZN za trajnostni razvoj, zlasti ciljev 4, 11 in 13,

| — | ob upoštevanju drugega stebra programa Obzorje Evropa, sklop Kultura, ustvarjalnost in vključujoča družba (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega stebra programa Obzorje Evropa, sklop Kultura, ustvarjalnost in vključujoča družba (33),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020) in razveljavitvi sklepov št. 1718/2006/ES, št. 1855/2006/ES in št. 1041/2009/ES (34),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006(2) (35), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006(2) (35),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in posebnih določbah o cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (36), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in posebnih določbah o cilju naložbe za rast in delovna mesta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (36),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o enakopravnosti jezikov v digitalni dobi (37), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o enakopravnosti jezikov v digitalni dobi (37),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2018 o minimalnih standardih za manjšine v Evropski uniji (38), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2018 o minimalnih standardih za manjšine v Evropski uniji (38),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2013 o ogroženih evropskih jezikih in jezikovni raznolikosti v Evropski uniji (39), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2013 o ogroženih evropskih jezikih in jezikovni raznolikosti v Evropski uniji (39),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (40), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (40),

| — | ob upoštevanju zavez, ki jih je sprejela kandidatka za komisarko za inovacije, raziskave, izobraževanje, kulturo in mlade na predstavitvi pred Evropskim parlamentom 30. septembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez, ki jih je sprejela kandidatka za komisarko za inovacije, raziskave, izobraževanje, kulturo in mlade na predstavitvi pred Evropskim parlamentom 30. septembra 2019,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0210/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0210/2020),

| A. | ker je evropska snovna, nesnovna, naravna in digitalna kulturna dediščina vir bogastva, podedovanega iz preteklosti, ki priča o evropski zgodovini, kulturi in tradiciji v vsej njeni raznolikosti in ki je s časom postajala vse bogatejša, ki jo moramo ohraniti, da jo bomo lahko zapustili prihodnji generaciji; |
| --- | --- |

A.

ker je evropska snovna, nesnovna, naravna in digitalna kulturna dediščina vir bogastva, podedovanega iz preteklosti, ki priča o evropski zgodovini, kulturi in tradiciji v vsej njeni raznolikosti in ki je s časom postajala vse bogatejša, ki jo moramo ohraniti, da jo bomo lahko zapustili prihodnji generaciji;

| B. | ker je evropska kulturna dediščina vir spomina, kolektivnega spomina in znanja, ki krepi naš skupen občutek pripadnosti; |
| --- | --- |

B.

ker je evropska kulturna dediščina vir spomina, kolektivnega spomina in znanja, ki krepi naš skupen občutek pripadnosti;

| C. | ker kultura in kulturna dediščina pomagata krepiti identiteto ter spodbujata socialno kohezijo, stabilnost in razumevanje v družbi; |
| --- | --- |

C.

ker kultura in kulturna dediščina pomagata krepiti identiteto ter spodbujata socialno kohezijo, stabilnost in razumevanje v družbi;

| D. | ker je kulturna dediščina sama po sebi vrednota, je raznolika, na različnih ravneh (lokalni, regionalni, nacionalni, evropski in globalni) in v različnih oblikah (snovni, nesnovni, naravni, digitalni in digitalizirani), ki so med seboj povezane; |
| --- | --- |

D.

ker je kulturna dediščina sama po sebi vrednota, je raznolika, na različnih ravneh (lokalni, regionalni, nacionalni, evropski in globalni) in v različnih oblikah (snovni, nesnovni, naravni, digitalni in digitalizirani), ki so med seboj povezane;

| E. | ker kulturna dediščina pomembno prispeva h kulturnim in ustvarjalnim sektorjem v Evropi in drugje; |
| --- | --- |

E.

ker kulturna dediščina pomembno prispeva h kulturnim in ustvarjalnim sektorjem v Evropi in drugje;

| F. | ker je v Evropi več kot 300 000 ljudi zaposlenih v sektorju kulturne dediščine, s katerim je posredno povezanih 7,8 milijona delovnih mest; |
| --- | --- |

F.

ker je v Evropi več kot 300 000 ljudi zaposlenih v sektorju kulturne dediščine, s katerim je posredno povezanih 7,8 milijona delovnih mest;

| G. | ker je bilo v evropskem letu kulturne dediščine v letu 2018 organiziranih več kot 23 000 prireditev, ki jih je v državah članicah (41) obiskalo več kot 12,8 milijona ljudi (2,5 % prebivalstva EU-28) (42); |
| --- | --- |

G.

ker je bilo v evropskem letu kulturne dediščine v letu 2018 organiziranih več kot 23 000 prireditev, ki jih je v državah članicah (41) obiskalo več kot 12,8 milijona ljudi (2,5 % prebivalstva EU-28) (42);

| H. | ker vizija evropskega leta kulturne dediščine, izražena v sloganu „Naša dediščina: kjer preteklost sreča prihodnost“, ostaja pomembna kot vodilno načelo za njegovo zapuščino, tj. povezovanje evropske kulturne dediščine in sedanje kulturno ustvarjanje, pa tudi spodbujanje udeležbe evropskih državljanov; |
| --- | --- |

H.

ker vizija evropskega leta kulturne dediščine, izražena v sloganu „Naša dediščina: kjer preteklost sreča prihodnost“, ostaja pomembna kot vodilno načelo za njegovo zapuščino, tj. povezovanje evropske kulturne dediščine in sedanje kulturno ustvarjanje, pa tudi spodbujanje udeležbe evropskih državljanov;

| I. | ker je bil poudarek dejavnosti evropskega leta kulturne dediščine na mladi generaciji ter na interaktivnih in ustvarjalnih projektih; |
| --- | --- |

I.

ker je bil poudarek dejavnosti evropskega leta kulturne dediščine na mladi generaciji ter na interaktivnih in ustvarjalnih projektih;

| J. | ker je evropsko leto kulturne dediščine 2018 potekalo v letu pomembnih zgodovinskih obletnic; ker so v tem letu potekali številna nacionalna in mednarodna praznovanja in spominski dogodki, kar je pustilo pomemben odtis na evropskem kulturnem zemljevidu; |
| --- | --- |

J.

ker je evropsko leto kulturne dediščine 2018 potekalo v letu pomembnih zgodovinskih obletnic; ker so v tem letu potekali številna nacionalna in mednarodna praznovanja in spominski dogodki, kar je pustilo pomemben odtis na evropskem kulturnem zemljevidu;

| K. | ker je bil eden od dosežkov evropskega leta kulturne dediščine vzpostavitev mreže evropskih deležnikov s trajnimi vezmi; ker bi morala biti ta mreža vzdržna in trajna; |
| --- | --- |

K.

ker je bil eden od dosežkov evropskega leta kulturne dediščine vzpostavitev mreže evropskih deležnikov s trajnimi vezmi; ker bi morala biti ta mreža vzdržna in trajna;

| L. | ker so lokalne in vseevropske nevladne organizacije in organizirana civilna družba izredno prispevale k uspehu evropskega leta kulturne dediščine; |
| --- | --- |

L.

ker so lokalne in vseevropske nevladne organizacije in organizirana civilna družba izredno prispevale k uspehu evropskega leta kulturne dediščine;

| M. | ker glede na raziskavo Eurobarometra o kulturni dediščini 84 % vprašanih v državah članicah meni, da je kulturna dediščina pomembna za njih osebno in za njihovo lokalno skupnost, osem od desetih (80 %) pa jih meni, da je pomembna za Evropsko unijo kot celoto; |
| --- | --- |

M.

ker glede na raziskavo Eurobarometra o kulturni dediščini 84 % vprašanih v državah članicah meni, da je kulturna dediščina pomembna za njih osebno in za njihovo lokalno skupnost, osem od desetih (80 %) pa jih meni, da je pomembna za Evropsko unijo kot celoto;

| N. | ker je skoraj tretjina območij z Unescovega seznama svetovne dediščine v EU-27, vključno s 326 kulturnimi območji, 26 naravnimi območji in petimi mešanimi območji; ker je skoraj polovica znamenitosti z Unescovega seznama svetovne dediščine v Evropi kot celoti; |
| --- | --- |

N.

ker je skoraj tretjina območij z Unescovega seznama svetovne dediščine v EU-27, vključno s 326 kulturnimi območji, 26 naravnimi območji in petimi mešanimi območji; ker je skoraj polovica znamenitosti z Unescovega seznama svetovne dediščine v Evropi kot celoti;

| O. | ker je na Unescovem reprezentativnem seznamu nesnovne kulturne dediščine človeštva najmanj 131 enot, ki se pripisujejo državam EU-27; |
| --- | --- |

O.

ker je na Unescovem reprezentativnem seznamu nesnovne kulturne dediščine človeštva najmanj 131 enot, ki se pripisujejo državam EU-27;

| P. | ker 52 % dokumentov, vpisanih v Unescov register svetovnega spomina, izvira iz Evrope in Severne Amerike; |
| --- | --- |

P.

ker 52 % dokumentov, vpisanih v Unescov register svetovnega spomina, izvira iz Evrope in Severne Amerike;

| Q. | ker je doslej 48 evropskih znamenitosti prejelo znak evropske dediščine; |
| --- | --- |

Q.

ker je doslej 48 evropskih znamenitosti prejelo znak evropske dediščine;

| R. | ker skoraj devet od desetih (88 %) vprašanih Evropejcev meni, da bi bilo treba evropsko kulturno dediščino poučevati v šolah (43); |
| --- | --- |

R.

ker skoraj devet od desetih (88 %) vprašanih Evropejcev meni, da bi bilo treba evropsko kulturno dediščino poučevati v šolah (43);

| S. | ker se je v evropskem letu kulturne dediščine 2018 izkazalo, da lahko kulturna dediščina ponudi podlago za mednarodne projekte, v katerih sodelujejo državljani vseh starosti, ki se lahko povezujejo s strokovnjaki; ker so se ti projekti izkazali za dober način ozaveščanja o skupni evropski kulturni dediščini; |
| --- | --- |

S.

ker se je v evropskem letu kulturne dediščine 2018 izkazalo, da lahko kulturna dediščina ponudi podlago za mednarodne projekte, v katerih sodelujejo državljani vseh starosti, ki se lahko povezujejo s strokovnjaki; ker so se ti projekti izkazali za dober način ozaveščanja o skupni evropski kulturni dediščini;

| T. | ker porast digitalizacije ustvarja nove možnosti in izzive za evropske kulturne in ustvarjalne sektorje; |
| --- | --- |

T.

ker porast digitalizacije ustvarja nove možnosti in izzive za evropske kulturne in ustvarjalne sektorje;

| U. | ker delovni načrt za področje kulture za obdobje 2019–2022, ki ga je Svet sprejel 21. decembra 2018, vključuje trajnost v kulturni dediščini kot prvo od petih prednostnih nalog evropskega sodelovanja pri oblikovanju kulturnih politik; |
| --- | --- |

U.

ker delovni načrt za področje kulture za obdobje 2019–2022, ki ga je Svet sprejel 21. decembra 2018, vključuje trajnost v kulturni dediščini kot prvo od petih prednostnih nalog evropskega sodelovanja pri oblikovanju kulturnih politik;

| V. | ker je pandemija COVID-19 prekinila večino kulturnih dogodkov in močno ovira zmožnost ljudi, da bi obiskali, uživali in preučevali velik del evropske kulturne dediščine in so digitalna sredstva pogosto edini možni način dostopa do nje; ker so imeli omejitve ali prepoved javnih zborovanj in prireditev, zaprtje muzejev in omejitve potovanj zelo škodljive posledice za umetnike in kulturne izvajalce; |
| --- | --- |

V.

ker je pandemija COVID-19 prekinila večino kulturnih dogodkov in močno ovira zmožnost ljudi, da bi obiskali, uživali in preučevali velik del evropske kulturne dediščine in so digitalna sredstva pogosto edini možni način dostopa do nje; ker so imeli omejitve ali prepoved javnih zborovanj in prireditev, zaprtje muzejev in omejitve potovanj zelo škodljive posledice za umetnike in kulturne izvajalce;

| W. | ker bi lahko izkoristili priložnost in med sedanjimi poganjanji o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 določili nove in ugodne pogoje za naložbe iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v kulturno dediščino; |
| --- | --- |

W.

ker bi lahko izkoristili priložnost in med sedanjimi poganjanji o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 določili nove in ugodne pogoje za naložbe iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v kulturno dediščino;

Priznavanje vrednosti kulturne dediščine

| 1. | meni, da je kulturna dediščina neprecenljiv vir, ki nam omogoča razmislek in kritičen dialog o zgodovini ter nam ne pomaga le priklicati različnih spominov, temveč tudi ugotoviti, da imamo skupne niti, ki nas povezujejo in hkrati spodbujajo raznolikost, dialog, kohezijo, solidarnost in medsebojno razumevanje, ter ki bogati naša snovna, nesnovna, naravna in digitalna sredstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava vlogo kulturne dediščine pri spodbujanju ustvarjalnosti, inovativnosti in trajnosti ter razvoju intelektualnih zmožnosti; meni, da je lahko kulturna dediščina tudi vir navdiha in užitek ter prispeva k rekreacijskim dejavnostim; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da jeziki omogočajo in spodbujajo bogastvo in raznolikost evropske kulturne dediščine, saj se z maternim jezikom prenašajo vrednote in znanje, ki se pogosto uporabljajo za prenašanje nesnovne kulturne dediščine; poziva Komisijo in države članice, naj naredijo več za zaščito, razvoj in spodbujanje jezikovne raznolikosti v digitalni dobi, tudi s tem, da namenijo zadostna proračunska sredstva za politike, ki obravnavajo ogrožene jezike in razvijajo ozaveščenost državljanov EU o jezikovnem in kulturnem bogastvu prizadetih skupnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja Komisijo in države članice, da je treba v vsako razmišljanje o evropski dediščini v celoti vključiti kulturno dediščino manjšin v Evropi, priznati in spodbujati njihov prispevek k bogastvu ter h kulturni, jezikovni in umetniški raznolikosti Unije in si prizadevati za opredelitev in izvajanje usklajenih ukrepov za trajnostno upravljanje in spodbujanje teh kultur; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja vlogo, ki jo imajo evropski in vseevropski kulturni dogodki in tradicionalni kulturni festivali pri ozaveščanju o kulturnem bogastvu in raznolikosti Evrope; spodbuja države članice, naj spodbujajo in podpirajo te dejavnosti in zaščitijo svoje pravice; poziva Komisijo, naj razmisli o financiranju tovrstnih pobud; |
| --- | --- |

5.

Izobraževanje in kompetence

| 6. | poudarja pomen vseh oblik izobraževanja – formalnega, neformalnega in priložnostnega – o kulturni dediščini in humanističnih znanostih, tudi zgodovini in filozofiji, v vseh starostih; meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti invalidnim učencem in študentom ter učencem iz prikrajšanih okolij; ponovno poudarja, da je pomembno v šolske učne načrte ali med njihove spremljevalne dejavnosti vključiti različne oblike umetnosti, kot so glasba, film, gledališče, industrijsko oblikovanje in arhitektura; meni, da bi bilo treba dejavneje promovirati različno obstoječe gradivo, ustvarjeno v okviru evropskega leta kulturne dediščine, kot je ustrezno orodje eTwinning; poziva Komisijo, naj kulturno dediščino celoviteje vključi v svojo strategijo za evropski izobraževalni prostor, da bi učencem pomagala razviti močan občutek evropskega državljanstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | v zvezi s tem meni, da je treba Hiši evropske zgodovine zagotoviti ustrezna sredstva, da bo lahko postala središče znanja in sodelovanja za mlade raziskovalce, učitelje in študente iz vse EU ter da bo lahko služila tudi kot instrument za spodbujanje evropske kulturne dediščine; meni, da je treba razviti dodatne načine za spodbujanje dostopa do Hiše evropske zgodovine, med drugim digitalne oglede, da bo lahko v celoti odigrala svojo vlogo kot vstopna točka za vse segmente javnosti, da se bo seznanila s skupnimi evropskimi izkušnjami in njihovimi različnimi razlagami; zato spodbuja postopno vzpostavitev vseevropske mreže centrov za sodelovanje v okviru Hiše evropske zgodovine, ob upoštevanju finančnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja vse večjo vlogo, ki jo lahko ima digitalno izobraževanje pri omogočanju učenja o kulturni dediščini in prek nje; ugotavlja, da je treba razviti visokokakovostne pobude za spletno učenje, vključno z množičnimi odprtimi spletnimi tečaji, da bi postalo učenje o kulturni dediščini dostopnejše in da bi se po vsej Evropi okrepile spretnosti, povezane z dediščino; meni, da lahko akcijski načrt za digitalno izobraževanje veliko prispeva k temu cilju, in poziva, naj se pri predvideni posodobitvi tega načrta vanj vključi podpora za izobraževanje o kulturni dediščini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izraža zaskrbljenost zaradi vse večjega pomanjkanja kvalificiranih obrtnikov, strokovnjakov za obnovo in izvedencev za dediščino ter težav pri privabljanju mladih k učenju teh spretnosti; poudarja pomanjkanje sistemskega pristopa in učinkovitih mehanizmov, kot so usposabljanja o starih tehnikah za prenos ustreznih spretnosti in znanja, kar ogroža evropsko dediščino; meni, da bo v prihodnje kakovostno ohranjanje kulturne dediščine mogoče le, če se bodo ustrezne spretnosti in znanje celovito ohranjali, tudi z digitalnimi sredstvi, in se bodo prenašali naprej; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo prihodnje pobude za ohranjanje kulturne dediščine vključevale ohranjanje potrebnih praks in znanja; opozarja na pomen izmenjav in v zvezi s tem poudarja pomen programa Erasmus+, ki omogoča tudi mobilnost vajencev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poudarja, da je treba izboljšati socialno-ekonomske razmere, delovne pogoje ter ravnovesje med spoloma in spodbujati mobilnost izvajalcev in delavcev, zaposlenih v sektorju kulturne dediščine, pa tudi invalidov; v zvezi s tem opozarja na pomen priznavanja poklicnih kvalifikacij; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba še naprej krepiti prizadevanja za dvig zavedanja o vrednosti kulturne dediščine za Evropo, pa tudi za nadaljnje vključevanje državljanov in deležnikov na lokalni ravni; poudarja pomen boljšega poznavanja evropske kulturne dediščine za spodbujanje socialne kohezije in ugotavlja, da bi to poznavanje zlasti spodbudilo socialno in kulturno vključevanje državljanov z migrantskim ozadjem in njihovih družin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja predlog Komisije za ustanovitev nove skupnosti znanja in inovacij na področju kulturnih in ustvarjalnih panog v okviru Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, ki bo odražala družbeno raznolikost in kjer bi bila lahko kulturna dediščina vir navdiha za sodobne stvaritve in rešitve; |
| --- | --- |

12.

Digitalna kulturna dediščina

| 13. | je seznanjen s pomenom, ki ga ima digitalna kulturna dediščina, saj ima vse večje število ljudi, vključno s tistimi iz prikrajšanih okolij in invalidi, edinstvene priložnosti in enak dostop do kulturnega gradiva; priznava vse večji pomen digitalne kulturne dediščine, zlasti med pandemijami in s tem povezanimi zaporami, ko virtualni ogledi muzejev, razstav, digitalnih knjižnic in spletnih enciklopedij, pa tudi druge podobne digitalne rešitve in virtualna komunikacijska orodja dajejo uteho in so edino sredstvo, ki ljudem omogoča dostop do kulturne dediščine in na splošno do kulture ter povezovanje z njo; poudarja pomen digitalizacije kulturnega gradiva ne le zato, da bi ga ohranili za prihodnje generacije (funkcija shranjevanja), temveč bi tako omogočili javnosti, da lažje dostopa do kulturne dediščine prek spleta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da se z velikimi tehnološkimi dosežki, kot so digitalne raziskave, modeliranje 3D in tiskanje, razširjena resničnost in virtualna resničnost, pa tudi z vlogo, ki jo imajo umetna inteligenca in velepodatki, odpirajo nove možnosti ne le za prepoznavanje, shranjevanje in vizualizacijo kulturne dediščine, temveč tudi za njeno obdelavo, analizo, obnovo ter razvijanje aplikacij zanjo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja pomen projekta Europeana, ki deluje kot evropska digitalna knjižnica, arhiv, muzej in izobraževalna platforma; poziva k večjemu prizadevanju za nadaljnji razvoj platforme, tudi z dodelitvijo ustreznega financiranja zanjo ter z njeno promocijo med širšo javnostjo in učitelji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je treba gradivo, ki ga je treba digitalizirati, nepristransko izbrati, da se zagotovi verodostojnost digitalnih arhivov in zbirk; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba spodbujati nastanek digitaliziranih arhivov, jih ustrezno ovrednotiti ter izboljšati digitalne veščine javnosti, da bi se povečala uporaba digitalnih vsebin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da so spletne enciklopedije dragocen vir preverjenih in verodostojnih informacij, ki omogočajo dostop do kulturne dediščine, so pomembne za njeno hrambo in promocijo ter so ključno orodje za razvrščanje in zagotavljanje trajnostnega dostopa do nastale digitalne kulturne dediščine; meni, da bi bilo treba več sredstev nameniti spodbujanju, razvijanju in uveljavljanju spletnih enciklopedij; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je interoperabilnost ključna za zagotavljanje dolgoročne in ponovne uporabe digitalnih vsebin; v zvezi s tem poudarja vlogo standardov in okvirov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k večjemu sodelovanju med državami članicami in ustreznimi sektorji, da bi lahko celovito spodbujali digitalizirano kulturno dediščino; pozdravlja izjavo o sodelovanju pri pospeševanju digitalizacije kulturne dediščine, ki so jo doslej podpisale skoraj vse države članice EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba razviti celovit okvir EU z ustreznim financiranjem za zaščito in spodbujanje digitalizirane in izvorno digitalne kulturne dediščine; meni, da so potrebne nacionalne politike ohranjanja, kjer odločitve o izbiri temeljijo na jasno določenih načelih in se izvajajo odgovorno; ugotavlja, da so lahko digitalni kuratorji neprecenljivi pri zagotavljanju, da je digitalna kulturna dediščina zaščitena in na voljo evropskemu in svetovnemu občinstvu v različnih jezikih; z zanimanjem spremlja številne projekte digitalizacije, ki se že izvajajo prek Evropskega sklada za regionalni razvoj, in poziva, naj se v naslednjem programskem obdobju zagotovi stalno financiranje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva k celoviti posodobitvi priporočila Komisije o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju z dne 27. oktobra 2011, da bi se upoštevali tehnološki napredek ter izzivi in priložnosti zadnjega desetletja; vendar meni, da se zaradi poudarka na digitalni dediščini ne bi smelo zanemariti varstvo obstoječe snovne in nesnovne kulturne dediščine ter z njo povezanih delovnih mest; |
| --- | --- |

22.

Ekonomski potencial in trajnost

| 23. | poudarja, da sektor kulturne dediščine prispeva h gospodarskemu razvoju, s pozitivnimi posledicami zlasti za druge gospodarske sektorje; ponovno poudarja tesno povezavo med kulturno dediščino in trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava, da ima trajnostni kulturni turizem velik potencial za ustvarjanje rasti in delovnih mest v EU, saj že sedaj štirje turisti od desetih izberejo svojo destinacijo na podlagi kulturne ponudbe; vendar poudarja, da je treba kulturni turizem spodbujati na vključujoč način, z upoštevanjem lokalnih skupnosti in gospodarstva, načina življenja in tradicije, ter da je treba najti ravnotežje med gospodarskimi, socialnimi, kulturnimi in okoljskimi zahtevami; ugotavlja, da se prek ponudbe, ki jo ustvarja kulturna dediščina, povrne le minimalni delež gospodarske vrednosti, zato so potrebni novi, alternativni in stabilni viri financiranja, ki bodo delovali kot katalizatorji trajnostnega turizma; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da območja kulturne dediščine spodbujajo ljudi, da potujejo in pridobivajo znanje o različnih družbah in kulturah; spominja, da je 72 % vprašanih, starih med 15 in 24 let, v anketah navedlo, da lahko prisotnost kulturne dediščine vpliva na njihovo izbiro počitniške destinacije; poudarja vlogo, ki jo lahko ima pri tem pobuda DiscoverEU; vendar ugotavlja, da pobuda ni vsem mladim koristila enako; poziva Komisijo, naj poišče načine za boljše vključevanje mladih iz socialno prikrajšanih okolij, s podeželja in odročnih območij držav članic, pa tudi iz držav članic, ki nimajo dobrih železniških povezav z drugimi državami EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, naj vzpostavijo močne mehanizme za preprečevanje prekomernega izkoriščanja kulturne dediščine, tudi prek slabo upravljanih turističnih tokov; svari pred vplivom kratkoročnih poslovnih interesov, ki bi lahko ogrozili pristnost kulturnih spomenikov in običajev ter zmanjšali njihovo kakovost; v zvezi s tem pozdravlja program za ukrepanje na področju kulturne dediščine, katerega namen je, da bi si prek vzajemnega učenja prizadevali krepiti politiko kulturne dediščine na lokalni in regionalni ravni; poudarja, da je pripravljen ta program spremljati in podpirati, če se bo izkazal za uspešnega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | priznava pomen evropskih prestolnic kulture pri promociji mest in regij, saj na podlagi kulturnih, umetniških in socialnih projektov gradijo gospodarski okvir, v katerega vključijo koncept trajnostnega turizma in ovrednotijo svojo materialno in nematerialno dediščino, tradicije in inovacije, v javno dobro in korist vseh evropskih državljanov in tudi drugih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | priporoča nadaljnja prizadevanja, da bi se spodbujala potovanja na manj znane in priljubljene destinacije, na podeželska območja ter zunajsezonska potovanja, da bi spodbudili trajnost in dostopnost v turizmu, zlasti za invalide in starejše; poudarja vlogo, ki jo lahko ima EKSRP pri podpori lokalnim turističnim pobudam, zlasti s programom LEADER; poziva, naj se ta program v programskem obdobju 2021–2027 ustrezno financira; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je zaskrbljen zaradi vpliva, ki ga imajo onesnaževanje, vandalizem, kraje, slabo turistično upravljanje, nenadzorovani razvoj ter globalno segrevanje in podnebne spremembe na kulturno dediščino, zlasti zaradi vse pogostejših skrajnih vremenskih pojavov, kot so hudi nalivi, vročinski vali, poplave, požari in nevarnost vetra; poudarja, da je treba ukrepati, tudi z izmenjavo znanja med državami članicami, in poziva Komisijo, naj predlaga konkretne ukrepe za ohranjanje in varstvo kulturne dediščine glede na naravne nevarnosti in nevarnosti, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja vlogo civilne družbe ter pomen in vrednost prostovoljstva za zaščito in celo odkrivanje kulturne dediščine ter poudarja njegov pomen, kot tudi znanje, izkušnje in energijo, ki jih prispevajo prostovoljci; poziva Komisijo in države članice, naj v zvezi s tem še naprej podpirajo ukrepe; opozarja na vlogo, ki bi jo lahko imela evropska solidarnostna enota pri tem, da bi mladim omogočila udeležbo pri ohranjanju in obnavljanju evropske dediščine in ozaveščanju; pozdravlja poseben razpis v okviru te pobude za področje kulturne dediščine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je zaskrbljen tudi zaradi terorističnih groženj kulturni dediščini v Evropi in po svetu; obsoja uničevanje območij kulturne dediščine; meni, da bi morala imeti EU aktivnejšo vlogo pri spodbujanju obnavljanja, ohranjanja in varstva kulturne dediščine po svetu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da bi morala EU varstvo kulturne dediščine vključiti med pogoje za države kandidatke, da pristopijo k EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno poudarja, da sta nedovoljeni promet in trgovina s kulturnimi artefakti, tudi prek digitalnih kanalov, resen problem svetovnih razsežnosti, ki zahteva usklajeno ukrepanje ne le med državami članicami, temveč tudi na mednarodni ravni; poudarja, da je treba pri razmisleku o evropski dediščini znova obravnavati dela in kulturne dobrine, ki so bili zaplenjeni, ukradeni ali nezakonito pridobljeni med vojnami; ponovno izraža podporo dejavnemu spodbujanju raziskovanja izvora v okviru evropskega leta kulturne dediščine; |
| --- | --- |

33.

Na poti k strateškemu pristopu do kulturne dediščine

| 34. | poziva Komisijo, naj sprejme celovitejši pristop h kulturni dediščini, naj enakovredno obravnava snovno, nesnovno, naravno in digitalno dediščino ter naj jih šteje za povezane in neločljive; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba vzpostaviti in ustrezno podpreti stalno platformo za sodelovanje in usklajevanje glede politik na področju kulturne dediščine na vseh ravneh, zlasti na ravni EU, v središču katere naj bo organizirana civilna družba; |
| --- | --- |

35.

| 36. | je seznanjen z evropskim okvirom ukrepanja na področju kulturne dediščine; poudarja, da je treba ukrepe, vključene v okvir, izvesti in financirati z ustreznimi sredstvi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da bi se morali ugotovitve in priporočila iz ustreznih študij, ki jih je naročila Komisija, odražati v njenih ukrepih za ohranjanje kulturne dediščine; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponavlja svojo zahtevo Komisiji za vzpostavitev enotnega portala EU, imenovanega Spoznajmo Evropo, ki bi združeval informacije o vseh programih EU, iz katerih se financira kulturna dediščina, in za oblikovanje skupnega pristopa znotraj Komisije z boljšim sodelovanjem na različnih političnih področjih, povezanih s kulturno dediščino; |
| --- | --- |

38.

| 39. | obžaluje, da je znak evropske dediščine še vedno premalo poznan, in poziva k podpori za vzpostavitev mreže ustreznih območij; meni, da je treba promovirati kraje, ki že imajo znak, in jim zagotoviti logistično podporo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva k strateškemu sodelovanju med Evropsko unijo in drugimi mednarodnimi organizacijami, zlasti z Unescom in Svetom Evrope, da bi bolje uskladili prizadevanja za ohranjanje in skupne standarde pri spodbujanju kulturne dediščine ter izmenjavo dobre prakse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da skoraj tri četrtine vprašanih Evropejcev meni, da bi morali javni organi kulturni dediščini nameniti več sredstev; poudarja, da je treba povečati sredstva EU za dejavnosti, povezane s kulturno dediščino; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je treba v večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020 nameniti več sredstev za kulturno dediščino in kulturo na splošno; ponovno poziva, naj se proračunska sredstva za program Ustvarjalna Evropa v prihodnjem večletnem finančnem okviru podvojijo, za program Erasmus+ pa potrojijo; poudarja potencial programa Ustvarjalna Evropa za krepitev vezi med živo umetnostjo ter snovno in nesnovno kulturno dediščino; poziva k povečanju proračunskih sredstev za raziskave v programu Obzorje Evropa; ugotavlja, da so potrebne sinergije med drugimi sektorskimi politikami in tudi strukturnimi skladi, različnimi programi Unije, vključno s programi Obzorje Evropa, Ustvarjalna Evropa in LIFE, ter shemami financiranja, da se kulturna dediščina dejansko postavi v ospredje; ugotavlja, da je treba povečati potencial evropskih strukturnih in investicijskih skladov za ohranjanje kulturne dediščine; ponavlja svoje stališče, da bi bilo treba naložbe v infrastrukturo za kulturo in trajnostni turizem obravnavati kot majhne in upravičene do podpore, kadar sofinanciranje iz ESRR ne presega 10 milijonov EUR, v primeru, ko infrastruktura šteje za svetovno kulturno dediščino, pa zgornjo mejo dvigniti na 20 milijonov EUR; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da bi moral evropski zeleni dogovor vključevati ukrepe za ublažitev vpliva podnebnih sprememb na kulturno dediščino, in priznava, da lahko kulturna dediščina igra pomembno vlogo pri doseganju ciljev podnebne trajnosti z izobraževanjem, raziskavami in ponovnim prilagajanjem evropskih tradicionalnih trajnostnih praks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja hiter odziv in izražanje solidarnosti kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, ki so med krizo zaradi pandemije COVID-19 omogočili širok in prost dostop javnosti do kulturne dediščine na spletu; je zaskrbljen zaradi izjemnega vpliva, ki ga bodo imele posledice pandemije COVID-19 na kulturno dediščino ter kulturni in ustvarjalni sektor; poziva Komisijo, naj temeljito analizira vpliv pandemije na ustrezne sektorje, še posebej na sektor kulturne dediščine; poziva Komisijo in države članice, naj ponudijo ustrezno in ciljno usmerjeno finančno podporo za ublažitev krize v teh sektorjih in pomoč ljudem, zaposlenim v teh sektorjih, vključno z dostopom do socialnih prejemkov za osebe z nestandardnimi oblikami zaposlitve; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva k večjim prizadevanjem za nadgradnjo evropskega leta kulturne dediščine, da bo postalo trajna politična zapuščina na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, kar bo omogočilo pozitiven gospodarski, kulturni in socialni prispevek in prispevalo k razvoju občutka pripadnosti evropskemu kulturnemu prostoru in skupne odgovornosti za ohranjanje, bogatenje in promocijo kulturne dediščine; poziva Komisijo, naj razmisli o organizaciji še enega evropskega leta kulturne dediščine v prihodnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva, naj se kulturna razsežnost evropskega povezovanja, vključno z dediščino, vključi v strateške teme za razpravo na prihodnji konferenci o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  https://en.unesco.org/creativity/convention

(2)  http://whc.unesco.org/archive/convention-en.pdf

(3)  https://ich.unesco.org/doc/src/2003_Convention_Basic_Texts-_2018_version-EN.pdf

(4)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000126065.locale=en

(5)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000082464.locale=en

(6)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000133378.locale=en

(7)  UL L 159, 28.5.2014, str. 1.

(8)  UL C 316, 22.9.2017, str. 88.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0021.

(10)  UL C 463, 23.12.2014, str. 1.

(11)  UL C 193, 11.7.2000, str. 1.

(12)  UL C 183, 14.6.2014, str. 36.

(13)  UL C 196, 8.6.2018, str. 20.

(14)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=199

(15)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/80882

(16)  UL C 195, 12.6.2015, str. 22.

(17)  UL L 131, 20.5.2017, str. 1.

(18)  UL L 283, 29.10.2011, str. 39.

(19)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=58564

(20)  https://davosdeclaration2018.ch/media/Brochure_Declaration-de-Davos-2018_WEB_2.pdf

(21)  https://www.ace-cae.eu/uploads/tx_jidocumentsview/LEEUWARDEN_STATEMENT_FINAL_EN-NEW.pdf

(22)  https://www.diplomatie.gouv.fr/en/french-foreign-policy/europe/news/article/declaration-adopted-during-the-informal-meeting-of-european-union-member-state

(23)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=018

(24)  https://www.europanostra.org/wp-content/uploads/2018/09/Berlin-Call-Action-Eng.pdf

(25)  https://www.europanostra.org/wp-content/uploads/2019/11/Paris-Manifesto_English.pdf

(26)  http://blogs.encatc.org/culturalheritagecountsforeurope/wp-content/uploads/2015/06/CHCfE_FULL-REPORT_v2.pdf

(27)  https://onedrive.live.com/?authkey=%21ALGmRQscySOLV5Q&cid=19E1928B8C6B7F5A&id=19E1928B8C6B7F5A%21157090&parId=19E1928B8C6B7F5A%21105860&o=OneUp

(28)  https://op.europa.eu/portal2012-portlet/html/downloadHandler.jsp?identifier=8fe9ea60-4cea-11e8-be1d-01aa75ed71a1&format=pdf&language=en&productionSystem=cellar&part=

(29)  http://openarchive.icomos.org/2083/1/European_Qualit/y_Principles_2019_EN.PDF

(30)  https://www.icomos.org/charters/venice_e.pdf

(31)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=090000168007a087

(32)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168007bd25

(33)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/research_and_innovation/strategy_on_research_and_innovation/presentations/horizon_europe_en_investing_to_shape_our_future.pdf

(34)  UL L 347, 20.12.2013, str. 221.

(35)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(36)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(37)  UL C 433, 23.12.2019, str. 42.

(38)  UL C 363, 28.10.2020, str. 13.

(39)  UL C 93, 9.3.2016, str. 52.

(40)  UL L 347, 20.12.2013, str. 104.

(41)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52019DC0548&from=EN, str. 4.

(42)  Ocena na podlagi https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Population_and_population_change_statistics.

(43)  https://ec.europa.eu/culture/sl/cultural-heritage/cultural-heritage-eu-policies/kulturna-dediscina-izobrazevanje, str. 68.

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/34

---

P9_TA(2021)0009

Umetna inteligenca: tolmačenje in uporaba mednarodnega prava

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o umetni inteligenci: tolmačenje in uporaba mednarodnega prava, ki velja za EU pri civilni in vojaški rabi te tehnologije, ter pristojnost države pri rabi te tehnologije zunaj kazenskega pravosodja (2020/2013(INI))

(2021/C 456/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji in njenih členov 2, 3, 10, 19, 20, 21, 114, 167, 218, 225 in 227, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preambule Pogodbe o Evropski uniji in njenih členov 2, 3, 10, 19, 20, 21, 114, 167, 218, 225 in 227,

| — | ob upoštevanju pravice do peticije v skladu s členoma 20 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravice do peticije v skladu s členoma 20 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1) (direktiva o rasni enakosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1) (direktiva o rasni enakosti),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2) (direktiva o enakem obravnavanju pri zaposlovanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2) (direktiva o enakem obravnavanju pri zaposlovanju),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (3) (splošna uredba o varstvu podatkov) ter Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (3) (splošna uredba o varstvu podatkov) ter Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1488 z dne 28. septembra 2018 o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1488 z dne 28. septembra 2018 o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo (5),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o enakopravnosti jezikov v digitalni dobi (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o enakopravnosti jezikov v digitalni dobi (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco, ki jo je junija 2018 ustanovila Evropska komisija, z dne 8. aprila 2019 z naslovom Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco, ki jo je junija 2018 ustanovila Evropska komisija, z dne 8. aprila 2019 z naslovom Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin, protokola št. 12 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin, protokola št. 12 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih,

| — | ob upoštevanju evropske etične listine za uporabo umetne inteligence v pravosodnih sistemih in njihovem okolju, ki jo je decembra 2018 sprejela delovna skupina Sveta Evrope za kakovost pravosodja (CEPEJ-GT-QUAL), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske etične listine za uporabo umetne inteligence v pravosodnih sistemih in njihovem okolju, ki jo je decembra 2018 sprejela delovna skupina Sveta Evrope za kakovost pravosodja (CEPEJ-GT-QUAL),

| — | ob upoštevanju priporočil sveta Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o umetni inteligenci, sprejetih 22. maja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil sveta Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o umetni inteligenci, sprejetih 22. maja 2019,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0001/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0001/2021),

Uvod

| A. | ker se umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija hitro razvijajo in neposredno vplivajo na vse vidike družbe, vključno z osnovnimi družbenimi in gospodarskimi načeli in vrednotami; |
| --- | --- |

A.

ker se umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija hitro razvijajo in neposredno vplivajo na vse vidike družbe, vključno z osnovnimi družbenimi in gospodarskimi načeli in vrednotami;

| B. | ker je umetna inteligenca s korenito preobrazbo delovanja vojske, zlasti z vključevanjem in uporabo novih tehnologij in avtonomnih zmogljivosti, sprožila revolucijo v vojaški doktrini in opremi; |
| --- | --- |

B.

ker je umetna inteligenca s korenito preobrazbo delovanja vojske, zlasti z vključevanjem in uporabo novih tehnologij in avtonomnih zmogljivosti, sprožila revolucijo v vojaški doktrini in opremi;

| C. | ker so ljudje tisti, ki razvijajo in oblikujejo t. i. umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo ter odločajo, kakšen bo potencial tehnologije, da bo koristil družbi; |
| --- | --- |

C.

ker so ljudje tisti, ki razvijajo in oblikujejo t. i. umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo ter odločajo, kakšen bo potencial tehnologije, da bo koristil družbi;

| D. | ker mora skupni okvir Unije zajemati razvoj, uvajanje in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije ter zagotavljati spoštovanje človekovega dostojanstva in človekovih pravic, kot so zapisane v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

D.

ker mora skupni okvir Unije zajemati razvoj, uvajanje in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije ter zagotavljati spoštovanje človekovega dostojanstva in človekovih pravic, kot so zapisane v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah;

| E. | ker imajo Unija in njene države članice posebno dolžnost zagotoviti, da bodo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija zaradi možnosti njihove čezmejne uporabe osredotočene na človeka, kar pomeni, da bi morale v osnovi služiti človeštvu in skupnemu dobremu, da bi prispevale k blaginji in splošnemu interesu njihovih državljanov; ker bi morala Unija državam članicam pomagati, da to dosežejo, zlasti tistim, ki so začele razmislek o možnem razvoju pravnih standardov ali zakonodajnih spremembah na tem področju; |
| --- | --- |

E.

ker imajo Unija in njene države članice posebno dolžnost zagotoviti, da bodo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija zaradi možnosti njihove čezmejne uporabe osredotočene na človeka, kar pomeni, da bi morale v osnovi služiti človeštvu in skupnemu dobremu, da bi prispevale k blaginji in splošnemu interesu njihovih državljanov; ker bi morala Unija državam članicam pomagati, da to dosežejo, zlasti tistim, ki so začele razmislek o možnem razvoju pravnih standardov ali zakonodajnih spremembah na tem področju;

| F. | ker bi lahko evropskim državljanom koristil ustrezen, učinkovit, pregleden in usklajen regulativni pristop na ravni Unije, s katerim bi opredelili dovolj jasne pogoje za razvoj aplikacij v podjetjih in načrtovanje njihovih poslovnih modelov, hkrati pa zagotovili, da bodo Unija in njene države članice ohranile nadzor nad sprejemanjem predpisov, da ne bodo prisiljene sprejeti ali se zadovoljiti s standardi, ki jih določijo drugi; |
| --- | --- |

F.

ker bi lahko evropskim državljanom koristil ustrezen, učinkovit, pregleden in usklajen regulativni pristop na ravni Unije, s katerim bi opredelili dovolj jasne pogoje za razvoj aplikacij v podjetjih in načrtovanje njihovih poslovnih modelov, hkrati pa zagotovili, da bodo Unija in njene države članice ohranile nadzor nad sprejemanjem predpisov, da ne bodo prisiljene sprejeti ali se zadovoljiti s standardi, ki jih določijo drugi;

| G. | ker so etične smernice, kot so načela, ki jih je sprejela strokovna skupina na visoki ravni za umetno inteligenco, dobro izhodišče, vendar niso dovolj, da bi se zagotovila pošteno ravnanje podjetij in učinkovito varstvo posameznikov; |
| --- | --- |

G.

ker so etične smernice, kot so načela, ki jih je sprejela strokovna skupina na visoki ravni za umetno inteligenco, dobro izhodišče, vendar niso dovolj, da bi se zagotovila pošteno ravnanje podjetij in učinkovito varstvo posameznikov;

| H. | ker je treba zaradi te posebne dolžnosti preučiti vprašanja o tolmačenju in uporabi mednarodnega prava v zvezi z dejavnim sodelovanjem EU v mednarodnih pogajanjih, kadar to pravo velja za EU pri civilni in vojaški rabi tovrstne umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, ter vprašanja o pristojnosti države pri rabi te tehnologije zunaj kazenskega pravosodja; |
| --- | --- |

H.

ker je treba zaradi te posebne dolžnosti preučiti vprašanja o tolmačenju in uporabi mednarodnega prava v zvezi z dejavnim sodelovanjem EU v mednarodnih pogajanjih, kadar to pravo velja za EU pri civilni in vojaški rabi tovrstne umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, ter vprašanja o pristojnosti države pri rabi te tehnologije zunaj kazenskega pravosodja;

| I. | ker je nujno zagotoviti ustrezen in celovit pravni okvir za etične vidike teh tehnologij ter za odgovornost in preglednost (zlasti za umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo z visokim tveganjem); ker je treba pri tem okviru upoštevati, da evropske in univerzalne humanistične vrednote veljajo za celotno vrednostno verigo razvoja, izvajanja in uporabe umetne inteligence; ker se mora ta etični okvir uporabljati za razvoj (vključno z raziskavami in inovacijami), uvajanje in uporabo umetne inteligence, pri tem pa v celoti spoštovati pravo Unije in vrednote iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

I.

ker je nujno zagotoviti ustrezen in celovit pravni okvir za etične vidike teh tehnologij ter za odgovornost in preglednost (zlasti za umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo z visokim tveganjem); ker je treba pri tem okviru upoštevati, da evropske in univerzalne humanistične vrednote veljajo za celotno vrednostno verigo razvoja, izvajanja in uporabe umetne inteligence; ker se mora ta etični okvir uporabljati za razvoj (vključno z raziskavami in inovacijami), uvajanje in uporabo umetne inteligence, pri tem pa v celoti spoštovati pravo Unije in vrednote iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| J. | ker je naš namen proučiti, v kolikšnem obsegu so pravila mednarodnega prava, tako javnega kot zasebnega, in prava EU primerna za obravnavanje teh tehnologij, ter opozoriti na izzive in tveganja, ki jih te tehnologije pomenijo za izvajanje pristojnosti države, da bi jih lahko ustrezno in sorazmerno obvladovali; |
| --- | --- |

J.

ker je naš namen proučiti, v kolikšnem obsegu so pravila mednarodnega prava, tako javnega kot zasebnega, in prava EU primerna za obravnavanje teh tehnologij, ter opozoriti na izzive in tveganja, ki jih te tehnologije pomenijo za izvajanje pristojnosti države, da bi jih lahko ustrezno in sorazmerno obvladovali;

| K. | ker Evropska komisija v svoji beli knjigi ne obravnava vojaških vidikov uporabe umetne inteligence; |
| --- | --- |

K.

ker Evropska komisija v svoji beli knjigi ne obravnava vojaških vidikov uporabe umetne inteligence;

| L. | ker je za usklajen evropski pristop k tej problematiki potrebna enotna opredelitev umetne inteligence, zagotoviti pa je treba tudi spoštovanje temeljnih vrednot Evropske unije, načel Listine o temeljnih pravicah in mednarodne zakonodaje o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

L.

ker je za usklajen evropski pristop k tej problematiki potrebna enotna opredelitev umetne inteligence, zagotoviti pa je treba tudi spoštovanje temeljnih vrednot Evropske unije, načel Listine o temeljnih pravicah in mednarodne zakonodaje o človekovih pravicah;

| M. | ker umetna inteligenca ponuja povsem nove možnosti za izboljšave v delovanju prometnega sektorja, saj rešuje izzive vse večjega povpraševanja po prevozih, varnosti in okoljevarstvu, obenem pa omogoča pametnejše, učinkovitejše in prikladnejše načine prevoza; |
| --- | --- |

M.

ker umetna inteligenca ponuja povsem nove možnosti za izboljšave v delovanju prometnega sektorja, saj rešuje izzive vse večjega povpraševanja po prevozih, varnosti in okoljevarstvu, obenem pa omogoča pametnejše, učinkovitejše in prikladnejše načine prevoza;

| N. | ker je obravnavanje umetne inteligence na obrambnem področju na ravni EU nujno za razvoj njenih zmogljivosti v tem sektorju; |
| --- | --- |

N.

ker je obravnavanje umetne inteligence na obrambnem področju na ravni EU nujno za razvoj njenih zmogljivosti v tem sektorju;

Opredelitev umetne inteligence

| 1. | meni, da je nujno sprejeti skupni evropski pravni okvir z usklajenimi opredelitvami pojmov in skupnimi etičnimi načeli, vključno z uporabo umetne inteligence za vojaške namene; zato poziva Komisijo, naj sprejme naslednje opredelitve pojmov:






  — | „sistem umetne inteligence“ pomeni sistem, ki ali v celoti temelji na programski opremi ali pa je vgrajen v strojno opremo in ki z ravnanjem posnema inteligenco, tako da med drugim zbira in obdeluje podatke, preučuje in razlaga svoje okolje ter vsaj delno avtonomno dosega specifične cilje; |
| --- | --- | --- |

1.

—

„sistem umetne inteligence“ pomeni sistem, ki ali v celoti temelji na programski opremi ali pa je vgrajen v strojno opremo in ki z ravnanjem posnema inteligenco, tako da med drugim zbira in obdeluje podatke, preučuje in razlaga svoje okolje ter vsaj delno avtonomno dosega specifične cilje;

| — | „avtonomen“ pomeni, da sistem umetne inteligence obratuje tako, da razlaga določene podatke in uporablja niz vnaprej določenih navodil, ne da bi ga ta omejevala, vendar je ravnanje sistema omejeno z izpolnitvijo cilja, ki mu je bil določen in v katerega je usmerjen, ter drugimi ustreznimi konstrukcijskimi odločitvami, ki jih je sprejel njegov razvijalec; |
| --- | --- |

—

„avtonomen“ pomeni, da sistem umetne inteligence obratuje tako, da razlaga določene podatke in uporablja niz vnaprej določenih navodil, ne da bi ga ta omejevala, vendar je ravnanje sistema omejeno z izpolnitvijo cilja, ki mu je bil določen in v katerega je usmerjen, ter drugimi ustreznimi konstrukcijskimi odločitvami, ki jih je sprejel njegov razvijalec;

| 2. | poudarja, da varnostna in obrambna politika Evropske unije in njenih držav članic temelji na načelih Listine EU o temeljnih pravicah in Ustanovne listine Organizacije združenih narodov (ta vse države poziva, naj se vzdržijo groženj ali uporabe sile v medsebojnih odnosih) in mednarodnega prava, načelih človekovih pravic in spoštovanja človekovega dostojanstva ter na skupnem razumevanju univerzalnih vrednot nedotakljivosti in neodtujljivosti človekovih pravic, svobode, demokracije, enakosti in pravne države; poudarja, da morajo vse dejavnosti na obrambnem področju v Uniji spoštovati te univerzalne vrednote, hkrati pa spodbujati mir, stabilnost, varnost in napredek v Evropi in svetu; |
| --- | --- |

2.

Mednarodno javno pravo in vojaška raba umetne inteligence

| 3. | meni, da mora umetno inteligenco, ki se uporablja na vojaškem in civilnem področju, ustrezno nadzorovati človek, tako da lahko kadar koli popravi napako ali prekine delovanje ter jo onemogoči v primeru nepredvidenega vedenja, naključnega posredovanja, kibernetskih napadov ali vmešavanja tretjih oseb s tehnologijo, ki temelji na umetni inteligenci, ali kadar tretje osebe pridobijo tako tehnologijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je spoštovanje mednarodnega javnega prava, zlasti humanitarnega prava, ki se nedvoumno uporablja za vse orožne sisteme in njihove upravljavce, temeljna zahteva, ki jo morajo izpolnjevati države članice, zlasti pri zaščiti civilnega prebivalstva ali pri sprejemanju previdnostnih ukrepov v primeru napada, kot je vojaška agresija ali kibernetska vojna; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da sta lahko umetna inteligenca in sorodna tehnologija pomembni tudi v neregularnem ali nekonvencionalnem vojskovanju; predlaga, da bi morali v teh primerih za raziskave, razvoj in uporabo umetne inteligence veljati enaki pogoji kot za uporabo v konvencionalnem vojskovanju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je uporaba umetne inteligence priložnost za krepitev varnosti Evropske unije in njenih državljanov ter da mora EU v prihodnjih mednarodnih razpravah to temo obravnavati celostno; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva raziskovalno skupnost na področju umetne inteligence, naj to načelo vključi v vse navedene sisteme, ki temeljijo na umetni inteligenci in so namenjeni vojaški uporabi; meni, da noben organ ne more opredeliti nobenih izjem od teh načel ali potrditi takega sistema; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno izjavlja, da avtonomno odločanje človeka ne sme odvezati odgovornosti in da mora končno odgovornost za odločanje vedno nositi človek, da je mogoče opredeliti, kdo je odgovoren za odločitev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da morajo države članice, stranke v konfliktu in posamezniki pri uporabi umetne inteligence na vojaškem področju vedno spoštovati obveznosti po veljavnem mednarodnem pravu in prevzeti odgovornost za dejanja, ki so rezultat uporabe teh sistemov; poudarja, da morajo biti v vseh okoliščinah za pričakovana, naključna ali neželena dejanja in učinke sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, odgovorne države članice, stranke v konfliktu in posamezniki; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja možnost uporabe sistemov umetne inteligence za usposabljanje in vaje, katerih potenciala se ne bi smelo podcenjevati, zlasti ker EU izvaja vaje civilne in vojaške narave; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba med zasnovo, razvojem, preskušanjem, uvajanjem in uporabo sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, vedno ustrezno upoštevati morebitna tveganja v zvezi z nenamernimi civilnimi žrtvami in poškodbami, nenamerno izgubo življenj in škodo na civilni infrastrukturi, pa tudi tveganja, povezana z nenamerno sprožitvijo, manipulacijo, širjenjem, kibernetskimi napadi, vmešavanjem tretjih oseb z avtonomno tehnologijo, ki temelji na umetni inteligenci, ali da tretje osebe pridobijo to tehnologijo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da se v skladu s svetovalnim mnenjem Meddržavnega sodišča z dne 8. julija 1996 ni mogoče sklicevati na načelo izvirnosti za utemeljitev kakršnega koli odstopanja od skladnosti z veljavnimi standardi mednarodnega humanitarnega prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bo umetna inteligenca poleg podpore operacijam koristila tudi osebju oboroženih sil, saj bo omogočila obsežno obdelavo zdravstvenih podatkov in razširitev spremljanja zdravja, opredelila dejavnike tveganja v zvezi z okoljem in delovnimi pogoji ter predlagala ustrezne zaščitne ukrepe za omejitev vplivov na zdravje osebja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja, da je treba regulativna prizadevanja podpreti z ustreznimi sistemi za certificiranje in nadzor ter mehanizmi za revizijo, razložljivost, odgovornost in sledljivost, da regulativni okvir zaradi tehnološkega razvoja ne bi zastarel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je v hiperpovezanem svetu izjemno pomembno, da se Evropska unija vključi v oblikovanje mednarodnega pravnega okvira o uporabi umetne inteligence: poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo in skupaj z Organizacijo Združenih narodov in mednarodno skupnostjo dejavno spodbuja vzpostavitev tega globalnega okvira za uporabo umetne inteligence v vojaške in druge namene ter zagotovi, da bo ta uporaba ostala v mejah, ki jih določa mednarodno pravo, zlasti ženevske konvencije z dne 12. avgusta 1949; poudarja, da ta okvir ne sme nikoli kršiti ali dovoliti kršitev zahtev javne vesti in človečnosti, kot je navedeno v martensovi klavzuli, in mora biti skladen z varnostnimi predpisi in zahtevami za varstvo potrošnikov; poziva EU in države članice, naj za razvoj tehnologij umetne inteligence, zlasti tiste, ki se uporabljajo za vojaške namene v avtoritarnih državah, opredelijo zanesljiv nadzorni sistem in sistem vrednotenja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da robotika vojaškemu osebju ne bo omogočila le ohranjanje razdalje, ampak bo zagotovila tudi boljšo samozaščito, na primer v operacijah v kontaminiranem okolju, pri gašenju požarov, odstranjevanju min na kopnem in morju ter obrambi pred roji dronov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba pri razvoju, uvedbi, uporabi in upravljanju umetne inteligence spoštovati temeljne pravice, vrednote in svoboščine, zapisane v Pogodbah EU, ter poziva države članice, naj ne uvajajo sistemov umetne inteligence z visokim tveganjem, ki ogrožajo temeljne pravice; je seznanjen, da je Komisija objavila belo knjigo o umetni inteligenci, in spodbuja k poglobljenim raziskavam morebitnega tveganja za temeljne pravice, ki bi nastalo z uporabo umetne inteligence v državnih organih ter agencijah, organih in institucijah Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj spodbuja raziskave in razpravo o možni uporabi umetne inteligence za pomoč pri nesrečah, preprečevanje kriz in ohranjanje miru; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja ustanovitev skupine vladnih strokovnjakov OZN za spodbujanje odgovornega ravnanja držav v kibernetskem prostoru v kontekstu mednarodne varnosti in poziva EU, naj v celoti sodeluje pri njenem delu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj utre pot pogajanjem na svetovni ravni za vzpostavitev sistema za nadzor orožja, ki temelji na umetni inteligenci, in posodobitev vseh obstoječih pogodbenih instrumentov, namenjenih nadzoru orožja, razoroževanju in neširjenju orožja, da se vključijo vojskovanju namenjeni sistemi, ki temeljijo na umetni inteligenci; poziva, naj skupno stališče Sveta, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme, v celoti upošteva orožne sisteme, ki temeljijo na umetni inteligenci; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno poudarja, da morajo ta pravila dosledno spoštovati načela rimskega statuta z dne 17. julija 1998 o prepovedi genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih zločinov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja na očitna tveganja pri odločitvah, ki jih sprejemajo ljudje, če izhajajo samo iz podatkov, profilov in priporočil, ki jih ustvarijo stroji; poudarja, da bi bilo treba pri splošni zasnovi sistemov umetne inteligence oblikovati tudi smernice za človekovo spremljanje in nadzor; poziva k določitvi obveznosti glede preglednosti in razložljivosti aplikacij umetne inteligence ter obveznosti človeškega posredovanja, pa tudi drugih ukrepov, kot so neodvisne revizije in posebni stresni testi za spodbujanje in zagotavljanje skladnosti; poudarja, da bi moral takšne revizije redno izvajati neodvisni organ, da bi nadzoroval aplikacije umetne inteligence z visokim tveganjem, ki jih uporabljajo državni organi ali vojska; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je treba preveriti, kako tehnologije umetne inteligence sprejmejo odločitve; opozarja, da je treba spoštovati načeli nediskriminacije in sorazmernosti ter pojasniti vprašanja vzročnosti, krivde, odgovornosti in razložljivosti, pa tudi preglednosti, prevzemanja odgovornosti in razložljivosti, da bo mogoče določiti, ali in v kolikšni meri lahko država kot akter v mednarodnem javnem pravu, pa tudi pri izvajanju svoje oblasti, ukrepa s pomočjo sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, ki imajo določeno stopnjo avtonomije, ne da bi kršila obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnega prava, kot je dolžno pravno postopanje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, kako pomembno je, da se vlaga v človeške spretnosti, vključno z digitalnimi spretnostmi, da se prilagodimo znanstvenemu napredku glede rešitev na podlagi umetne inteligence, zlasti za posameznike v reguliranih poklicih, vključno z dejavnostmi, ki so povezane z izvajanjem državnih pristojnosti, kot je pravosodje; poziva države članice in Komisijo, naj to ustrezno upoštevajo pri izvajanju Direktive 2005/36/ES (11); |
| --- | --- |

24.

| 25. | vztraja, da morajo biti sistemi umetne inteligence vedno skladni z načeli odgovornosti, enakosti, upravljanja, previdnosti, prevzemanja odgovornosti, pripisovanja odgovornosti, predvidljivosti, sledljivosti, zanesljivosti, zaupanja, preglednosti, razložljivosti, zmožnosti zaznavanja morebitnih sprememb okoliščin in operativnega okolja, razlikovanja med borci in osebami, ki v sovražnostih niso aktivno udeležene, in sorazmernosti; poudarja, da je zaradi zadnjega načela zakonitost vojaškega ukrepa odvisna od ravnotežja med ciljem in uporabljenimi sredstvi ter da mora spoštovanje tega načela vedno oceniti človek; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da so pri uporabi sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, na področju varnosti in obrambe popolno poznavanje razmer s strani upravljavca, predvidljivost, zanesljivost in odpornost sistema, ki temelji na umetni inteligenci, sposobnost upravljavca, da prepozna morebitne spremembe okoliščin in operativnega okolja, ter njegova zmožnost poseči v ali prekiniti napad potrebni za zagotovitev, da se načela mednarodnega humanitarnega prava, zlasti razločevanje, sorazmernost in previdnost pri napadih, v celoti uporabljajo v celotni verigi poveljevanja in nadzora; poudarja, da morajo sistemi, ki temeljijo na umetni inteligenci, omogočati, da pristojni človek prevzame dejanski nadzor nad sistemi in nosi odgovornost za vse vrste uporabe teh sistemov; poziva Komisijo, naj spodbuja dialog, tesnejše sodelovanje in sinergije med državami članicami, raziskovalci, akademiki, subjekti civilne družbe, zasebnim sektorjem, zlasti vodilnimi podjetji, in vojsko, da bi zagotovili vključujoč proces oblikovanja politik za regulacijo umetne inteligence na obrambnem področju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je Parlament pozval k pripravi osnutka in nujnemu sprejetju skupnega stališča o smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemih, da se preprečijo razvoj, proizvodnja in uporaba smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov z zmogljivostjo za napadanje brez dejanskega človeškega nadzora, ter k začetku učinkovitih pogajanj o njihovi prepovedi; želi v zvezi s tem spomniti na svojo resolucijo z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih; ker se izraz „smrtonosni avtonomni orožni sistemi“ uporablja za orožne sisteme, pri katerih ljudje nimajo pravega nadzora nad kritičnimi funkcijami ciljanja in napadanja posameznih tarč; poudarja, da morajo odločitev o izbiri tarče in izvajanju smrtonosnih akcij z oborožitvenimi sistemi z določeno stopnjo avtonomije vedno sprejeti človeški upravljavci z ustreznim nadzorom in pregledom, ki morajo pri presoji upoštevati načeli sorazmernosti in nujnosti; poudarja, da se sistemom, ki temeljijo na umetni inteligenci, v nobenem primeru ne sme dovoliti, da nadomestijo človeško odločanje na tem področju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja tudi, da bi bilo treba o avtonomnih orožnih sistemih, ki sodijo v posebno kategorijo umetne inteligence na vojaškem področju, razpravljati in se o njih dogovoriti na mednarodni ravni, zlasti v forumu OZN o nekaterih vrstah klasičnega orožja; opozarja na sedanjo mednarodno razpravo o smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemih, s katero bi zakonsko uredili nove vojaške tehnologije, ki zaenkrat še ni bila uspešna; poudarja, da se je EU šele nedavno dogovorila, da bo začela razpravljati o učinkih razvoja umetne inteligence in digitalizacije na obrambni sektor; meni, da lahko EU bistveno pripomore k temu, da države članice uskladijo pristop k vojaški umetni inteligenci, da bo lahko vodila mednarodne razprave; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vztraja, da sta nujni strategija EU proti smrtonosnim avtonomnim orožnim sistemom in prepoved tako imenovanih ubijalskih robotov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da mora umetna inteligenca v vojaškem okviru izpolnjevati vsaj minimalne zahteve, in sicer mora biti zmožna razlikovati vsaj med borci in osebami, ki v sovražnostih niso aktivno udeležene, ter borci na bojišču, prepoznati, ko se borec preda ali je onesposobljen za boj, ne sme delovati enako ne glede na cilj, ne sme povzročati nepotrebnega trpljenja ljudem, ne sme biti pristranska ali usposobljena na podlagi namerno nepopolnih podatkov ter mora biti skladna z načeli mednarodnega humanitarnega prava, sorazmernosti pri uporabi sile in previdnosti pred posredovanjem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da se ob uporabi smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov postavljajo temeljna etična in pravna vprašanja glede zmožnosti človeškega nadzora nad temi sistemi, in zahteva, da se tehnologiji, ki temelji na umetni inteligenci, ne sme dovoliti sprejemanje samostojnih odločitev, ki vključujejo pravna načela razlikovanja, sorazmernosti in previdnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | se zavzema za uvedbo preglednih ukrepov na mednarodni ravni, s katerimi bi zmanjšali tveganja pri razvoju in uporabi vojaške umetne inteligence, zlasti glede načel ozemeljske celovitosti, neposeganja in uporabe sile; poudarja, da je treba v evropskem okviru za umetno inteligenco pri obravnavanju pravnih in etičnih vprašanj upoštevati vojaške vidike umetne inteligence; spominja na svoje stališče o prepovedi razvoja, proizvodnje in uporabe smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov; obžaluje, da ni globalnih konvencij, ki bi izrecno obravnavale uporabo tega orožja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | priznava, da sodobna oboroževalna tekma med vojaškimi velesilami na področju razvoja smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov prehiteva napredek ter učinkovito in splošno uporabo ter izvrševanje skupnih pravil in pravnih okvirov, saj sta razvoj in uvajanje teh sistemov tajna, nacionalne države pa imajo notranji interes, da ustvarijo najhitrejše in najučinkovitejše napadalne zmogljivosti, ne glede na sedanje in morebitne prihodnje pravne okvire ali načela; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da bi se smrtonosni avtonomni orožni sistemi smeli uporabljati samo kot zadnja možnost in da so zakoniti samo, če so pod strogim nadzorom človeka, ki mora imeti možnost, da kadar koli prevzame poveljevanje, saj sta ustrezno človeško posredovanje in nadzor bistvena v postopku sprejemanja smrtonosnih odločitev, ljudje pa bi morali vedno prevzeti odgovornost, kadar se odloča o življenju in smrti; meni, da je treba sisteme brez človeškega nadzora (povsem avtonomni sistemi – „human off the loop“) in človeškega pregleda prepovedati brez izjem in v vseh okoliščinah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika, države članice in Evropski svet, naj nujno oblikujejo in sprejmejo skupno stališče o avtonomnih orožnih sistemih, s katerim bi zagotovili smiselni človeški nadzor nad ključnimi funkcijami orožnih sistemov, tudi med njihovo uporabo, na ustreznih forumih nastopajo enotno in delujejo v skladu s tem; v zvezi s tem poziva podpredsednika/visokega predstavnika, države članice in Svet k izmenjavi dobrih praks in zbiranju prispevkov strokovnjakov, akademikov in civilne družbe, kot je opredeljeno v stališču z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih, ki določa, da mora pri napadih vedno ustrezno posredovati človek; |
| --- | --- |

35.

| 36. | spodbuja vse države, naj ocenijo, ali avtonomne vojaške naprave prispevajo k njihovi nacionalni varnosti in kako ter kakšne koristi bi lahko imela njihova nacionalna varnost od orožnih sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, zlasti kar zadeva potencial takšnih tehnologij, da podprejo in izboljšajo človekovo odločanje v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in njegovimi načeli; opozarja, da lahko pri vsakem smrtonosnem avtonomnem orožnem sistemu ali orožju z visoko stopnjo avtonomije pride do napake v delovanju zaradi slabo napisane programske kode ali kibernetskega napada sovražne države ali nedržavnega subjekta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vztraja, da bi bilo treba uporabo smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov dovoliti samo v natančno določenih primerih in na podlagi postopkov za dovoljenje, ki bi morali biti podrobno določeni vnaprej, zadevna država – ne glede na to, ali je članica Organizacije Severnoatlantske pogodbe – pa bi morala dostop do dokumentov o teh postopkih zagotoviti javnosti ali vsaj nacionalnemu parlamentu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da je treba pri uporabi smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov spoštovati določbe Konvencije z dne 10. oktobra 1980 o nekaterih vrstah klasičnega orožja, zlasti prepoved povzročanja „čezmernih travmatičnih učinkov“; |
| --- | --- |

38.

| 39. | predlaga, da bi se smrtonosni avtonomni orožni sistemi vključili na seznam orožja, za katerega veljajo določbe pogodbe o trgovini z orožjem z dne 2. aprila 2013 in ki je navedeno v členu 2 te pogodbe, da bi preprečili njihovo nenadzorovano širjenje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | se zavzema za prepoved antropomorfizacije smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov, da bi se izognili vsakršnemu zmotnemu zamenjevanju teh sistemov s človekom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja dogovor Sveta in Parlamenta o izključitvi smrtonosnega avtonomnega orožja „brez možnosti smiselnega človeškega nadzora nad odločitvami o izbiri in sodelovanju pri izvajanju napadov“ iz ukrepov, ki se financirajo iz Evropskega obrambnega sklada; želi spomniti na svoje stališče, da uporaba, razvoj ali proizvodnja smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov brez smiselnega človeškega nadzora niso upravičeni do financiranja iz Evropskega obrambnega sklada; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj podpre raziskave, razvoj, uvajanje in uporabo umetne inteligence za ohranjanje miru in preprečevanje konfliktov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ugotavlja, da imajo v globalnem ekosistemu na področju umetne inteligence prevladujoč položaj ameriški in kitajski digitalni velikani, ki razvijajo domače zmogljivosti in kupujejo številna obetavna podjetja; je zato trdno prepričan, da mora EU na področju tehnologije umetne inteligence bolje uravnotežiti osnovne raziskave in industrijske aplikacije ter hkrati s krepitvijo svojega potenciala in virov razvijati primerjalne strateške prednosti, da ne bi zaostajala na tem področju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da bi morali biti roboti, kolikor sodijo v opredelitev strojev iz Direktive 2006/42/ES (12), zasnovani in sestavljeni v skladu s standardi in varnostnimi ukrepi iz te direktive; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opozarja, da si EU prizadeva biti globalni akter na področju zagotavljanja miru, in poziva k razširitvi njene vloge pri prizadevanjih za razoroževanje in neširjenje orožja ter k oblikovanju ukrepov in politik, s katerimi bi prispevali k ohranjanju svetovnega miru in varnosti, zagotovili spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava in prava s področja človekovih pravic ter zaščitili civiliste in civilno infrastrukturo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je nujno preučiti, kakšen bi lahko bil vpliv umetne inteligence kot strateškega dejavnika v okviru skupne varnostne in obrambne politike EU (SVOP), zlasti v vojaških in civilnih misijah ter operacijah, in pri razvoju zmogljivosti EU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opozarja, da tudi naše zaveznice na nacionalni ravni oziroma v okviru Nata ali EU umetno inteligenco že vključujejo v svoje vojaške sisteme; meni, da je treba ohraniti interoperabilnost s temi zaveznicami, in sicer s skupnimi standardi, ki so bistveni za izvajanje operacij v koaliciji; opozarja, da bi moralo poleg tega sodelovanje na področju umetne inteligence potekati v evropskem okviru, saj je to edini ustrezen okvir za ustvarjanje pravih in močnih sinergij, kot je predlagano v strategiji EU za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da mora EU skrbno spremljati in preučiti posledice napredka na področju umetne inteligence za obrambo in vojskovanje, vključno z morebitnim destabilizacijskim razvojem in uvajanjem, ter usmerjati etične raziskave in načrtovanje ter zagotoviti integriteto osebnih podatkov in dostop posameznika ter nadzor, pri tem pa upoštevati tudi gospodarska in humanitarna vprašanja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja na svoje stališče z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih, v katerem je zapisano, da se ne izvajajo napadi brez smiselnega človeškega posredovanja; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, države članice in Evropski svet, naj sprejmejo skupno stališče o avtonomnih orožnih sistemih, s katerim bi zagotovili smiselni človeški nadzor nad ključnimi funkcijami orožnih sistemov, tudi med njihovo uporabo; ponovno izraža podporo delu skupine vladnih strokovnjakov OZN visokih pogodbenic konvencije o klasičnem orožju na področju smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov, ki ostaja pomemben mednarodni forum za razprave in pogajanja o pravnih izzivih, povezanih z avtonomnimi orožnimi sistemi; poziva k okrepitvi vseh sedanjih večstranskih prizadevanj, da tehnološki razvoj in nove metode vojskovanja ne bodo prehiteli normativnih in regulativnih okvirov; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj še dalje sodeluje v sedanjih razpravah o mednarodni ureditvi smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov med podpisnicami konvencije o klasičnem orožju ter prispeva k takojšnjemu oblikovanju svetovnega regulativnega okvira in pravno zavezujočega instrumenta, ki bi temeljil na opredelitvah, pojmih in značilnostih novih tehnologij na področju smrtonosnega avtonomnega orožja, etičnih in pravnih vprašanjih človeškega nadzora, zlasti glede kritičnih funkcij, kot sta izbira in opredelitev cilja, ohranitve človeške odgovornosti in potrebne stopnje interakcije med človekom in strojem, vključno s konceptom človeškega nadzora in človeške presoje; poziva, naj ta prizadevanja zagotovijo skladnost z mednarodnim humanitarnim pravom in pravom človekovih pravic v različnih fazah življenjskega cikla orožja, ki temelji na umetni inteligenci, da se doseže dogovor o posebnih priporočilih glede pojasnitve, obravnave in razvoja vidikov normativnega okvira o nastajajočih tehnologijah na področju smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da je za svetovno varnost nujen učinkovit mehanizem za izvrševanje pravil o neširjenju smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov in vseh prihodnjih ofenzivnih tehnologij, ki bodo temeljile na umetni inteligenci; |
| --- | --- |

50.

Pristojnost države: civilna področja, vključno z zdravstvom in pravosodjem

| 51. | poudarja, da morajo države članice učinkovito ukrepati, da bi zmanjšale svojo odvisnost od tujih podatkov, in brez znatnega izkrivljanja trga poskrbeti, da močne zasebne skupine prek svojih najnaprednejših tehnologij umetne inteligence ne bi posegale v pristojnosti javnih organov ali da bi pristojnosti teh organov celo prešle v zasebno sfero, še zlasti, če so te zasebne skupine v lasti tretje države zunaj Evropske unije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da so lahko posledica uporabe sistemov umetne inteligence v postopku odločanja javnih organov pristranske odločitve, ki negativno vplivajo na državljane, zaradi česar bi se morala za te sisteme uporabljati stroga merila nadzora, med drugim glede njihove varnosti, preglednosti, odgovornosti, nediskriminacije, družbene in okoljske odgovornosti; poziva države članice, naj ocenijo tveganja v zvezi z odločanjem na podlagi umetne inteligence, povezanim z izvajanjem državnih pristojnosti, in zagotovijo zaščitne ukrepe, kot so smiseln človeški nadzor, zahteve glede preglednosti in možnost izpodbijanja teh odločitev; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice, naj najprej ocenijo tveganja pri tehnologijah na podlagi umetne inteligence in šele nato avtomatizirajo dejavnosti, povezane z izvajanjem državne oblasti, kot je izvajanje sodne oblasti; poziva države članice k premisleku, ali je treba uvesti zaščitne ukrepe, kot so nadzor kvalificiranega strokovnjaka in stroga pravila o poklicni etiki; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja pomen ukrepanja na evropski ravni za pomoč pri spodbujanju nujno potrebnih naložb, podatkovne infrastrukture, raziskav, vključno z raziskavami uporabe umetne inteligence v javnih organih, in skupnega etičnega okvira; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da si mora Evropska unija prizadevati za strateško odpornost, da ne bo nikoli več nepripravljena v primeru krize, in poudarja, da je to ključno še posebej v zvezi z umetno inteligenco in njeno uporabo na vojaškem področju; poudarja, da bi bilo treba oskrbovalne verige za vojaške sisteme umetne inteligence, ki bi lahko privedli do tehnološke odvisnosti, ustrezno pregledati, to odvisnost pa postopno odpraviti; poziva k večjim naložbam v evropsko umetno inteligenco na področju obrambe in v kritično infrastrukturo, potrebno za ta namen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo, naj oceni posledice moratorija za uporabo sistemov za prepoznavanje obrazov in glede na ugotovitve te ocene razmisli o moratoriju za javne organe za uporabo teh sistemov na javnih mestih in v prostorih, namenjenih izobraževanju in zdravstvu, in za organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj za uporabo sistemov za prepoznavanje obrazov v poljavnih prostorih, npr. na letališčih, dokler tehnični standardi ne bodo popolnoma v skladu s spoštovanjem temeljnih pravic, rezultati pa nepristranski in nediskriminatorni, ter bodo obstajali strogi zaščitni ukrepi za preprečevanje zlorabe, ki bodo zagotavljali nujnost in sorazmernost uporabe teh tehnologij; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja pomen, ki ga ima kibernetska varnost za umetno inteligenco tako v scenariju napada kot obrambe; v zvezi s tem ugotavlja pomen, ki ga imata mednarodno sodelovanje ter objava in deljenje ranljivosti na področju informacijske varnosti in načinov za njihovo odpravljanje; poziva k mednarodnemu sodelovanju na področju kibernetske varnosti za učinkovito uporabo in uvedbo umetne inteligence ter k zaščitnim ukrepom proti njeni zlorabi in kibernetskim napadom; je tudi seznanjen z dvojno rabo sistemov IT in umetne inteligence (v civilne in vojaške namene) ter poziva k njuni učinkoviti pravni ureditvi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | meni, da bi morale države članice spodbujati tehnologije na podlagi umetne inteligence, ki delujejo za ljudi, in da bi bilo treba osebe, glede katerih je javni organ sprejel odločitev na podlagi informacij iz sistema umetne inteligence, o tem obvestiti ter jim brez odlašanja poslati informacije iz predhodnega odstavka, poleg tega pa jim omogočiti tudi spodbijanje te odločitve in izbiro možnosti, da se njihova pritožba reši brez posredovanja sistema umetne inteligence; poziva države članice k premisleku, ali je treba določiti zaščitne ukrepe iz Direktive (EU) 2018/958 (13), kot so nadzor kvalificiranega strokovnjaka in pravila o poklicni etiki; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da mora biti napovedovanje na podlagi izmenjave, dostopa do podatkov ali njihove uporabe urejeno z zahtevami po kakovosti, integriteti, preglednosti, varnosti, zasebnosti in nadzoru; poudarja, da je treba pri celotnem razvoju, uvajanju in uporabi umetne inteligence, robotike in z njimi povezanih tehnologij spoštovati pravni okvir EU o varstvu podatkov in zasebnosti, da bi povečali varnost in zaupanje državljanov v te tehnologije; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opaža hiter razvoj na umetni inteligenci zasnovanih aplikacij za prepoznavanje edinstvenih značilnosti, kot so obrazne poteze, gibanje in vedenje; opozarja na vprašanja vdora v zasebnost, nediskriminacije in varstva osebnih podatkov, povezanih z uporabo avtomatiziranih aplikacij za prepoznavanje; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da je v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov prepovedana vsaka odločitev o fizični osebi, ki temelji zgolj na avtomatizirani obdelavi, vključno s profiliranjem, in ima škodljive pravne posledice za osebo, na katero se nanašajo podatki, ali je zaradi te odločitve znatno prizadeta, razen če je dovoljena v skladu s pravom Unije ali države članice, pod pogojem, da so sprejeti ustrezni ukrepi za zaščito pravic osebe, na katero se nanašajo podatki, njenih svoboščin in zakonitih interesov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | se zavzema, da bi bili algoritmi umetne inteligence, ki jih uporabljajo javni organi, razložljivi, pregledni in pod regulativnim nadzorom, in da se ocene učinka opravijo, preden državni organi uvedejo orodja, ki uporabljajo tehnologije umetne inteligence; poziva Komisijo in Evropski odbor za varstvo podatkov, naj objavita smernice in priporočila ter pripravita primere dobre prakse, v katerih naj podrobneje določita merila in pogoje za odločitve javnih organov na podlagi profiliranja in uporabe umetne inteligence; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ugotavlja, da bo imela umetna inteligenca po pričakovanjih vse pomembnejšo vlogo na področju zdravstva, zlasti s podpornimi algoritmi za diagnosticiranje, robotsko podprto kirurgijo, pametno protetiko, posamezniku prilagojenim zdravljenjem na podlagi tridimenzionalnega modeliranja telesa pacientov, z družabnimi roboti v pomoč starejšim, digitalno terapijo za večjo neodvisnost nekaterih duševno bolnih, z napovedovalno medicino in programsko opremo za vnaprejšnjo pripravo na epidemije; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vseeno vztraja, da je treba pri vseh oblikah rabe umetne inteligence v javnem zdravstvu spoštovati varstvo osebnih podatkov pacientov in preprečiti nenadzorovano širjenje teh podatkov; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva, naj se pri vsakršni uporabi umetne inteligence spoštuje načelo enake obravnave pacientov pri zagotavljanju oskrbe, ohrani odnos med pacientom in zdravnikom ter dosledno spoštuje Hipokratova prisega, tako da ima zdravnik vedno možnost, da ne sprejme rešitev, ki jih predlaga umetna inteligenca, ter tako ohrani odgovornost za vse odločitve; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ugotavlja, da bi lahko uporaba umetne inteligence v boju proti kriminalu in kibernetskemu kriminalu prinesla številne možnosti in priložnosti; obenem potrjuje, da bi moralo še naprej prevladati načelo „kar je nezakonito zunaj spleta, je nezakonito tudi na spletu“; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ugotavlja, da se umetna inteligenca vse pogosteje uporablja v pravosodju, da bi se odločitve sprejemale bolj utemeljeno in bolj v skladu z veljavnim pravom ter hitreje; pozdravlja dejstvo, da bo uporaba umetne inteligence predvidoma pospešila sodne postopke; |
| --- | --- |

67.

| 68. | meni, da je treba razjasniti, ali se odločanje v okviru preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj lahko delno prenese na umetno inteligenco in pri tem ohrani človeški nadzor nad končno odločitvijo; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja, da bi lahko z uporabo umetne inteligence v pravosodnem sistemu izboljšali zbiranje podatkov in zaščito žrtev, kar bi bilo treba raziskati v okviru raziskav in razvoja ter opraviti tudi ocene učinka, zlasti glede zaščitnih ukrepov za zagotovitev dolžnega pravnega postopanja ter za preprečevanje pristranskosti in diskriminacije, pri tem pa bi bilo treba uporabiti previdnostno načelo; opominja, da to ne more nadomestiti sodelovanja ljudi pri izrekanju kazni ali odločanju; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opozarja na pomen, ki ga imajo pri uporabi umetne inteligence v kazenskem pravosodju načela upravljanja, preglednosti, nepristranskosti, odgovornosti, pravičnosti in intelektualne celovitosti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva države članice, naj najprej ocenijo tveganja pri tehnologijah na podlagi umetne inteligence in šele nato avtomatizirajo dejavnosti, povezane z izvajanjem državnih pristojnosti, zlasti na področju pravosodja; jih poziva k premisleku, ali je treba uvesti zaščitne ukrepe, kot so nadzor kvalificiranega strokovnjaka in pravila o poklicni etiki; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ugotavlja, da določene tehnologije umetne inteligence omogočajo avtomatizacijo obdelave informacij in delovanja v doslej nepoznanem obsegu, npr. množični nadzor na civilnem in vojaškem področju, to pa ogroža temeljne pravice in utira pot nezakonitim posegom v suverenost držav; se zavzema, da bi se dejavnosti množičnega nadzora spremljale v skladu z mednarodnopravnimi standardi, vključno z vprašanji o pristojnosti in izvrševanju; izraža resno zaskrbljenost zaradi nekaterih že razvitih zelo vsiljivih aplikacij socialnega točkovanja, saj zelo ogrožajo spoštovanje temeljnih pravic; poziva k izrecni prepovedi, da bi javni organi uporabljali množično socialno točkovanje kot način za omejevanje pravic državljanov; poziva, naj se glede na to, da imajo nekateri zasebni akterji prevladujoč položaj pri odločanju o razvoju teh tehnologij in ga nadzirajo, poveča njihova odgovornost v skladu z mednarodnim pravom; v zvezi s tem poziva Komisijo, Svet in države članice, naj bodo pozorne zlasti pri pogajanjih o mednarodnih sporazumih v zvezi s čezmejnimi primeri na področju družin, kot so protipravni odvzemi otrok, pri njihovem sklepanju in ratifikaciji, in naj zagotovijo, da se v tem okviru sistemi umetne inteligence vedno uporabljajo z učinkovitim človeškim preverjanjem, ter spoštujejo dolžno pravno postopanje v EU in državah podpisnicah teh sporazumov; |
| --- | --- |

72.

| 73. | zahteva, da se javnost obvešča o rabi umetne inteligence v pravosodju in da se pri tej rabi prepreči diskriminacija zaradi pristranskega programiranja; poudarja, da je treba spoštovati pravico vsakega posameznika do dostopa do javnega uradnika, prav tako pa pravico odgovornega uradnika, da osebno sprejme odločitev in ne upošteva v celoti informacij, ki jih prejme od umetne inteligence, kadar meni, da je to potrebno glede na podrobna dejstva posamezne zadeve; poudarja pravico toženca do pritožbe na odločitev v skladu z nacionalno zakonodajo, pri čemer se nikoli ne sme odpraviti končne odgovornosti pravosodja; |
| --- | --- |

73.

| 74. | zato poziva, naj se vse te javne in upravne rabe obravnavajo kot javno dostopne informacije ter prepreči diskriminacija zaradi pristranskega programiranja; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja pomeni ustrezne uvedbe in uporabe umetne inteligence; poziva države članice, naj svojemu civilnemu in vojaškemu osebju zagotovijo ustrezno usposabljanje, da bo lahko natančno prepoznalo in preprečilo diskriminacijo in pristranskost v podatkovnih nizih; |
| --- | --- |

75.

| 76. | je globoko zaskrbljen glede tehnologij za globoko ponarejanje, saj omogočajo izdelavo fotografskih, zvočnih in video ponaredkov, ki so vse bolj realistični in bi se lahko uporabili za izsiljevanje, ustvarjanje lažnih novic, spodkopavanje zaupanja javnosti in vplivanje na javno razpravo; meni, da bi lahko te prakse destabilizirale države, širile dezinformacije in vplivale na volitve; zato poziva Komisijo, naj uvede obveznost, da mora ustvarjalec vse globoke ponaredke ali druge realistično sintetizirane videoposnetke označiti kot nepristne, in naj strogo omeji njihovo uporabo za volitve in poskrbi za dosledno izvrševanje; v zvezi s tem poziva k ustreznim raziskavam na tem področju, da bi se lahko na pojav zlonamerne uporabe umetne inteligence še naprej pravočasno odzvali s tehnologijami za boj proti njim; |
| --- | --- |

76.

Promet

| 77. | je seznanjen z velikim ekonomskim potencialom aplikacij umetne inteligence, tudi za optimizacijo dolgoročnega delovanja, vzdrževanje, napovedi okvar in načrtovanje gradnje prometne infrastrukture in stavb, pa tudi za varnost, energijska učinkovitost in stroške; poziva Komisijo, naj zato še naprej spodbuja raziskave na področju umetne inteligence in izmenjavo dobrih praks na področju prometa; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da je treba spodbujati umetno inteligenco, da bi izboljšali večmodalnost, interoperabilnost in energetsko učinkovitost vseh načinov prevoza, povečali učinkovitost organizacije in upravljanja prometnih in potniških prometnih tokov, bolje izkoristili infrastrukturo in vire v vseevropskem prometnem omrežju (TEN-T) in odpravili ovire za resnično enotni evropski prometni prostor; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ponovno poudarja koristi evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), ki je brezhibno delujoč sistem za zaščito vlakov, in podpira razvoj in mednarodno standardizacijo avtomatizacije železniških operacij; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja delo raziskovalnega projekta za upravljanje zračnega prometa v okviru enotnega evropskega neba (SESAR) na področju sistemov brezpilotnih zrakoplovov in sistemov upravljanja zračnega prometa, tako civilnega kot vojaškega; |
| --- | --- |

80.

| 81. | želi spomniti, da se lahko z avtonomnimi vozili zelo izboljšata mobilnost in varnost, obenem pa prinašajo tudi okoljske koristi, ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo sodelovanje med regulatorji in vsemi deležniki, ki bo pomembno za začetek obratovanja avtomatiziranih cestnih vozil v EU; |
| --- | --- |

81.

| 82. | opozarja, da se je svetovna industrija ladijskega prometa v zadnjih letih zelo spremenila zaradi vključevanja umetne inteligence; opozarja na sedanje obsežne razprave v Mednarodni pomorski organizaciji o učinkovitem vključevanju novih in nastajajočih tehnologij, kot so avtonomne ladje, v njen regulativni okvir; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poudarja, da inteligentni prevozni sistemi zmanjšujejo prometne zastoje, povečujejo varnost in dostopnost ter prispevajo k izboljšanju upravljanja prometnih tokov, učinkovitosti in rešitvam za mobilnost; opozarja na večjo izpostavljenost tradicionalnih prometnih omrežij kibernetskim grožnjam; opozarja na pomen zadostnih virov in nadaljnjih raziskav na področju varnostnih tveganj pri zagotavljanju varnosti avtomatiziranih sistemov in njihovih podatkov; pozdravlja, da namerava Komisija kibernetsko varnost kot redno točko vključiti na dnevni red razprav v mednarodnih organizacijah o prometu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pozdravlja prizadevanja za uvedbo sistemov umetne inteligence v javnem sektorju in bo podprl nadaljnje razprave o uvedbi umetne inteligence v prometu; poziva Komisijo, naj izvede oceno uporabe umetne inteligence in podobnih tehnologij v prometnem sektorju in pripravi neizčrpen seznam področij z visokim tveganjem v sistemih umetne inteligence, ki bodo nadomestili odločitve v okviru pristojnosti javnih organov na tem področju; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poudarja, da bi morala Evropski obrambni sklad in stalno strukturno sodelovanje spodbujati sodelovanje med obrambno industrijo držav članic in EU, da bi razvili nove evropske obrambne zmogljivosti na področju umetne inteligence in zagotovili zanesljivost oskrbe, pri čemer bi bilo treba upoštevati etične vidike; poudarja, da je treba preprečiti razdrobljenost in povezati različne akterje in področja uporabe, pri čemer je treba na vseh ravneh spodbujati združljivost in interoperabilnost ter se osredotočiti na skupno delo na področju arhitekturnih rešitev ter rešitev platform; poleg tega opozarja, da bo s prihodnjim instrumentom za povezovanje Evrope, ki prav tako spodbuja pametno infrastrukturo, vzpostavljen sklad za prilagajanje in razvoj prometne infrastrukture za dvojno civilno ali vojaško rabo na omrežju TEN-T, da bi povečali sinergije med civilnimi in obrambnimi potrebami ter izboljšali civilno in vojaško mobilnost znotraj Unije; zato poudarja, da je na področju tehnologij z močnim učinkom na gospodarsko rast in velikim potencialom za dvojno rabo potrebnih več evropskih naložb in raziskav ter je treba prevzeti vodilno vlogo; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poudarja, da je veliko naložb v tehnologije na področju prometa in mobilnosti tržno naravnanih, vendar se komercialne standardne tehnologije in proizvodi z dvojno rabo pogosto na inovativen način uporabijo v vojaške namene; zato poudarja, da je treba pri oblikovanju standardov za uporabo umetne inteligence na različnih področjih komercialnega in vojaškega sektorja upoštevati, da lahko imajo rešitve, ki jih omogoča umetna inteligenca, dvojno rabo; poziva, naj se pri razvoju obrambnih tehnologij, proizvodov in načel delovanja upoštevajo visoki etični standardi in politika; |
| --- | --- |

86.

| 87. | opozarja, da je učinkovit prevoz blaga, streliva, orožja in vojakov bistveni element uspešnih vojaških operacij; poudarja, da naj bi imela umetna inteligenca ključno vlogo in naj bi ustvarila številne možnosti na področju vojaške logistike in prevoza; želi spomniti, da države po svetu, tudi države članice EU, vključujejo orožje in druge sisteme na osnovi umetne inteligence, ki se uporabljajo na kopenskih, pomorskih in zračnih platformah; ponavlja, da lahko uporaba umetne inteligence v prometnem sektorju zagotovi nove zmogljivosti in nove oblike taktike, na primer združevanje več sistemov, kot so droni, ladje ali tanki brez posadke, v neodvisnih in usklajenih operacijah; |
| --- | --- |

87.

Mednarodno zasebno pravo

| 88. | ugotavlja, da je sporov v okviru mednarodnega zasebnega prava vse več, saj ljudje bodisi na spletu bodisi v resničnem življenju vse bolj delujejo na mednarodni ravni, in da lahko tehnologija umetne inteligence pomaga pri reševanju sporov, in sicer z oblikovanjem modelov, s katerimi se lahko ugotovi, katero sodišče je pristojno in katero pravo se uporablja za posamezno zadevo, pa tudi odkrijejo občutljivejša navzkrižja med zakoni in poiščejo možni načini za njihovo reševanje; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kljub temu meni, da je treba o uporabi umetne inteligence v mednarodnem zasebnem pravu ustrezno obveščati javnost, preprečevati diskriminacijo zaradi pristranskega programiranja, ki bi dajalo enemu nacionalnemu pravu sistematično prednost pred drugim, spoštovati pravice do sodišča, vnaprej določenega na podlagi prava, omogočiti pritožbe v skladu z veljavnim pravom in vsem sodnikom dovoliti, da ne upoštevajo rešitve, ki jo predlaga tehnologija umetne inteligence; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poudarja, da je treba pri uporabi avtonomnih vozil v prometu v Evropski uniji, pri kateri bi lahko prišlo do številnih zasebnih mednarodnih pravnih sporov, uvesti posebna evropska pravila, ki bodo določala, katera pravna ureditev se uporablja v primeru povzročitve čezmejne škode; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poudarja, da ima EU zaradi vse večjega pomena raziskav in razvoja v zasebnem sektorju ter ogromnih naložb iz tretjih držav veliko konkurenco; zato podpira prizadevanja EU za nadaljnji razvoj njenih konkurenčnih prednosti in meni, da bi si morala EU prizadevati za to, da določi standarde za umetno inteligenco v hiperpovezanem svetu, tako da sprejme učinkovito strategijo za zunanje partnerje, s katero bo okrepila prizadevanja, da se na mednarodni ravni določijo etični standardi za umetno inteligenco, ki bodo skladni z varnostnimi predpisi in zahtevami za varstvo potrošnikov ter evropskimi vrednotami in pravicami državljanov, vključno s temeljnimi pravicami; meni, da je to tudi ključno za konkurenčnost in trajnost evropskih družb; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, kot so OZN, OECD, G7, G20, ter naj sodelujejo v širšem dialogu za obravnavo izzivov, ki so posledica razvoja te hitro spreminjajoče se tehnologije; meni, da bi morala biti ta prizadevanja namenjena zlasti vzpostavitvi skupnih standardov in izboljšanju interoperabilnosti sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci; poziva Komisijo, naj spodbuja dialog, tesnejše sodelovanje in sinergije med državami članicami, raziskovalci, akademiki, subjekti civilne družbe in zasebnim sektorjem, zlasti vodilnimi podjetji, in vojsko, da bi zagotovili vključujoč proces oblikovanja politik za regulacijo umetne inteligence na obrambnem področju; |
| --- | --- |

91.

Vodilna načela

| 92. | meni, da bi si morali na področju umetne inteligence in omrežnih sistemov prizadevati za zagotovitev pravne varnosti za državljane; zato poudarja, da bi se morala kolizijska pravila in pravila o pristojnosti še naprej uporabljati, pri čemer bi bilo treba upoštevati interese potrošnikov in nujnost zmanjšanja tveganja za izbiro najugodnejšega sodišča; opozarja, da umetna inteligenca v sodnem postopku ne more nadomestiti človeka, ko gre za izrek sodbe ali kakršno koli končno odločitev, saj mora te odločitve vedno sprejeti človek, prav tako pa se mora zanje strogo uporabljati človeško preverjanje in upoštevati dolžno pravno postopanje; vztraja, da bi morala za pravosodne organe veljati obveznost obrazložitve odločitve, kadar uporabljajo dokaze na podlagi tehnologije, ki temelji na umetni inteligenci; |
| --- | --- |

92.

| 93. | opozarja, da umetna inteligenca pomeni znanstveni napredek, zaradi katerega pa pravo ne sme nazadovati, temveč mora pravo – v Evropski uniji je to pravo njenih institucij in držav članic – umetni inteligenci dosledno postavljati okvir, in da umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija v nobenem primeru ne smejo biti v nasprotju s temeljnimi pravicami, demokracijo in načelom pravne države; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poudarja, da bi morala biti umetna inteligenca, ki se uporablja za obrambne namene, odgovorna, pravična, sledljiva, zanesljiva in obvladljiva; |
| --- | --- |

94.

| 95. | meni, da bi bilo treba umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali proizvajajo, razvijati na varen in tehnično natančen način, in sicer ne glede na področje, na katerem se uporabljajo; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(4)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(5)  UL L 252, 8.10.2018, str. 1.

(6)  UL C 252, 18.7.2018, str. 239.

(7)  UL C 307, 30.8.2018, str. 163.

(8)  UL C 433, 23.12.2019, str. 86.

(9)  UL C 433, 23.12.2019, str. 42.

(10)  UL C 449, 23.12.2020, str. 37.

(11)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

(12)  Direktiva 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (UL L 157, 9.6.2006, str. 24).

(13)  Direktiva (EU) 2018/958 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev (UL L 173, 9.7.2018, str. 25).

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/47 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/47

---

P9_TA(2021)0010

Pregled smernic za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o pregledu smernic za vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) (2019/2192(INI))

(2021/C 456/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (1) (uredba o TEN-T), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (1) (uredba o TEN-T),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 17. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 17. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/2144 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o zahtevah za homologacijo motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, v zvezi z njihovo splošno varnostjo in zaščito potnikov v vozilu ter izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu (3) (uredbo o splošni varnosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/2144 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o zahtevah za homologacijo motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, v zvezi z njihovo splošno varnostjo in zaščito potnikov v vozilu ter izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu (3) (uredbo o splošni varnosti),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1936 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o spremembi Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1936 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o spremembi Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o prometu in turizmu v letu 2020 in pozneje (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o prometu in turizmu v letu 2020 in pozneje (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o izboljševanju povezanosti in dostopnosti prometne infrastrukture v srednji in vzhodni Evropi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o izboljševanju povezanosti in dostopnosti prometne infrastrukture v srednji in vzhodni Evropi (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o vojaški mobilnosti (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o vojaški mobilnosti (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (8),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 10/2020 z dne 16. junija 2020 z naslovom Prometna infrastruktura v EU: za pravočasno doseganje učinkov omrežja bi bilo treba megaprojekte izvajati hitreje (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 10/2020 z dne 16. junija 2020 z naslovom Prometna infrastruktura v EU: za pravočasno doseganje učinkov omrežja bi bilo treba megaprojekte izvajati hitreje (9),

| — | ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 09/2018 z dne 6. decembra 2018 z naslovom Na poti k uspešnemu prometnemu sektorju v EU: izzivi, ki jih je treba obravnavati (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 09/2018 z dne 6. decembra 2018 z naslovom Na poti k uspešnemu prometnemu sektorju v EU: izzivi, ki jih je treba obravnavati (10),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 13/2017 z dne 3. oktobra 2017 z naslovom Enotni evropski sistem za upravljanje železniškega prometa: ali bo ta politična odločitev kdaj postala resničnost? (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 13/2017 z dne 3. oktobra 2017 z naslovom Enotni evropski sistem za upravljanje železniškega prometa: ali bo ta politična odločitev kdaj postala resničnost? (11),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0251/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A9-0251/2020),

| A. | ker sta sodobna, trajnostna in dostopna multimodalna prometna infrastruktura in v prihodnost usmerjena logistika temeljnega pomena za dobro delovanje notranjega trga ter povezanost in konkurenčnost EU in omogočata trajnostno, cenovno dostopno, pametno, učinkovito, interoperabilno in varno mobilnost; |
| --- | --- |

A.

ker sta sodobna, trajnostna in dostopna multimodalna prometna infrastruktura in v prihodnost usmerjena logistika temeljnega pomena za dobro delovanje notranjega trga ter povezanost in konkurenčnost EU in omogočata trajnostno, cenovno dostopno, pametno, učinkovito, interoperabilno in varno mobilnost;

| B. | ker bi vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) moralo omogočati gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo in dostopnost v vsej EU in njenih regijah, vključno s podeželskimi, oddaljenimi, gorskimi, redko poseljenimi, obrobnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami, ter tako pospeševati gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest ter zmanjševati neenakosti, spodbujati digitalizacijo in inovacije, prispevati k boju proti podnebnim spremembam ter krepiti zmožnost prilagajanja in odpornost; |
| --- | --- |

B.

ker bi vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) moralo omogočati gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo in dostopnost v vsej EU in njenih regijah, vključno s podeželskimi, oddaljenimi, gorskimi, redko poseljenimi, obrobnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami, ter tako pospeševati gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest ter zmanjševati neenakosti, spodbujati digitalizacijo in inovacije, prispevati k boju proti podnebnim spremembam ter krepiti zmožnost prilagajanja in odpornost;

| C. | ker omrežje TEN-T ključno prispeva k doseganju političnih ciljev EU v širitveni in sosedski politiki, zlasti s čezmejnimi projekti, in ker so vzdrževanje in krepitev tesnih prometnih povezav s tretjimi državami v okviru omrežja TEN-T ter nadaljnje vključevanje držav Zahodnega Balkana in vzhodnega partnerstva zelo pomembni za EU; |
| --- | --- |

C.

ker omrežje TEN-T ključno prispeva k doseganju političnih ciljev EU v širitveni in sosedski politiki, zlasti s čezmejnimi projekti, in ker so vzdrževanje in krepitev tesnih prometnih povezav s tretjimi državami v okviru omrežja TEN-T ter nadaljnje vključevanje držav Zahodnega Balkana in vzhodnega partnerstva zelo pomembni za EU;

| D. | ker je dokončanje omrežja TEN-T ključno za napredovanje k bolj trajnostnim načinom prevoza, kot so železnice in celinske plovne poti, ter uvedbo alternativnih goriv v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

D.

ker je dokončanje omrežja TEN-T ključno za napredovanje k bolj trajnostnim načinom prevoza, kot so železnice in celinske plovne poti, ter uvedbo alternativnih goriv v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

| E. | ker je uravnotežen razvoj prometnih koridorjev po vsej Evropi, ki zagotavljajo povezljivost sever-jug in vzhod-zahod po celotni Evropi, nujen za dodatno okrepitev gospodarske, ozemeljske in socialne kohezije; |
| --- | --- |

E.

ker je uravnotežen razvoj prometnih koridorjev po vsej Evropi, ki zagotavljajo povezljivost sever-jug in vzhod-zahod po celotni Evropi, nujen za dodatno okrepitev gospodarske, ozemeljske in socialne kohezije;

| F. | ker bi bilo treba pri pogajanjih, ki trenutno potekajo o financiranju iz instrumenta za povezovanje Evrope v naslednjih letih, ustrezno upoštevati zaveze držav članic k izgradnji jedrnega omrežja TEN-T do leta 2030, celovitega omrežja pa do leta 2050; |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba pri pogajanjih, ki trenutno potekajo o financiranju iz instrumenta za povezovanje Evrope v naslednjih letih, ustrezno upoštevati zaveze držav članic k izgradnji jedrnega omrežja TEN-T do leta 2030, celovitega omrežja pa do leta 2050;

| G. | ker se zdi, da je pravočasno dokončanje omrežja TEN-T pri sedanji hitrosti gradnje ogroženo, zlasti zaradi znatnih zamud pri čezmejnih projektih in manjkajočih povezavah ter zaključnih delih povezav zaradi finančnih, operativnih in upravnih težav nosilcev projektov; ker je Evropsko računsko sodišče v svojem poročilu navedlo, da so ključni dejavniki, ki povzročajo zamude, pomanjkljivosti pri nadzoru, ki ga izvaja Komisija, in v političnih postopkih odločanja na nacionalni ravni ter šibke spodbude in premajhen interes nekaterih držav članic za omrežje TEN-T; |
| --- | --- |

G.

ker se zdi, da je pravočasno dokončanje omrežja TEN-T pri sedanji hitrosti gradnje ogroženo, zlasti zaradi znatnih zamud pri čezmejnih projektih in manjkajočih povezavah ter zaključnih delih povezav zaradi finančnih, operativnih in upravnih težav nosilcev projektov; ker je Evropsko računsko sodišče v svojem poročilu navedlo, da so ključni dejavniki, ki povzročajo zamude, pomanjkljivosti pri nadzoru, ki ga izvaja Komisija, in v političnih postopkih odločanja na nacionalni ravni ter šibke spodbude in premajhen interes nekaterih držav članic za omrežje TEN-T;

| H. | ker obstaja nevarnost, da se bodo znatno zmanjšala sredstva za dokončanje omrežja TEN-T v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, zlasti glede na sklepe Evropskega sveta, sprejete julija 2020, pri čemer je znesek splošnih sredstev za promet očitno prenizek; |
| --- | --- |

H.

ker obstaja nevarnost, da se bodo znatno zmanjšala sredstva za dokončanje omrežja TEN-T v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, zlasti glede na sklepe Evropskega sveta, sprejete julija 2020, pri čemer je znesek splošnih sredstev za promet očitno prenizek;

| I. | ker bi se morali pri izvajanju omrežja TEN-T ravnati po načelu enakega obravnavanja koridorjev jedrnega omrežja, ne da bi enim dajali prednost pred drugimi; |
| --- | --- |

I.

ker bi se morali pri izvajanju omrežja TEN-T ravnati po načelu enakega obravnavanja koridorjev jedrnega omrežja, ne da bi enim dajali prednost pred drugimi;

| J. | ker bi bilo treba s politiko TEN-T po vsej EU spodbujati uvajanje rešitev za inovativen in dostopen promet, prehod na druge oblike prevoza, mobilnost z nizkimi emisijami in brezemisijsko mobilnost, inteligentne prometne sisteme (na primer ITS, rečni informacijski sistem (RIS)), infrastrukturo za polnjenje vozil in točenje goriva ter alternativna goriva; ker so za inovacije in digitalizacijo omrežja TEN-T potrebne dodatne naložbe; |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba s politiko TEN-T po vsej EU spodbujati uvajanje rešitev za inovativen in dostopen promet, prehod na druge oblike prevoza, mobilnost z nizkimi emisijami in brezemisijsko mobilnost, inteligentne prometne sisteme (na primer ITS, rečni informacijski sistem (RIS)), infrastrukturo za polnjenje vozil in točenje goriva ter alternativna goriva; ker so za inovacije in digitalizacijo omrežja TEN-T potrebne dodatne naložbe;

| K. | ker je sedanja kriza zaradi COVID-19 pokazala, da je prometni in logistični sektor bistvenega pomena za gospodarstvo, saj so neprekinjena omrežja za prevoz potnikov in blaga primerljiva z arterijami in nujna za delovanje dobavnih verig; ker bi razvoj učinkovite in odporne prometne infrastrukture moral biti v središču vseh evropskih in nacionalnih načrtov in prizadevanj za okrevanje, pri čemer se je treba posebej osredotočiti na multimodalne prometne povezave med pristanišči, letališči, železnicami in cestami; |
| --- | --- |

K.

ker je sedanja kriza zaradi COVID-19 pokazala, da je prometni in logistični sektor bistvenega pomena za gospodarstvo, saj so neprekinjena omrežja za prevoz potnikov in blaga primerljiva z arterijami in nujna za delovanje dobavnih verig; ker bi razvoj učinkovite in odporne prometne infrastrukture moral biti v središču vseh evropskih in nacionalnih načrtov in prizadevanj za okrevanje, pri čemer se je treba posebej osredotočiti na multimodalne prometne povezave med pristanišči, letališči, železnicami in cestami;

| L. | ker je evropsko leto železnic 2021 priložnost, da se začnejo spremembe, s katerimi bo železnica postala hrbtenica prevoza potnikov in tovora po vsej Uniji, ter poudari odločilna vloga omrežij TEN-T pri spodbujanju socialno-ekonomske kohezije in razvoja, notranjega trga in bolj konkurenčnih ter učinkovitih trajnostnih načinov prevoza z namenom prehoda na železniški promet in dokončanja enotnega evropskega železniškega območja do leta 2030; |
| --- | --- |

L.

ker je evropsko leto železnic 2021 priložnost, da se začnejo spremembe, s katerimi bo železnica postala hrbtenica prevoza potnikov in tovora po vsej Uniji, ter poudari odločilna vloga omrežij TEN-T pri spodbujanju socialno-ekonomske kohezije in razvoja, notranjega trga in bolj konkurenčnih ter učinkovitih trajnostnih načinov prevoza z namenom prehoda na železniški promet in dokončanja enotnega evropskega železniškega območja do leta 2030;

Omrežje TEN-T, primerno za prihodnost

| 1. | poudarja dodano vrednost multimodalnih koridorjev jedrnega omrežja, ki pokrivajo glavne tokove potnikov in tovora med državami članicami in znotraj njih; meni, da je evropska dodana vrednost teh projektov ključni dejavnik za pridobitev podpore javnosti; meni, da jih je nujno treba pravočasno dokončati do leta 2030, pri čemer je treba prednostno odpraviti ozka grla in vzpostaviti manjkajoče povezave ter dokončati čezmejne odseke, hkrati pa posodobiti in nadgraditi obstoječe odseke omrežja na koridorjih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da bi politika TEN-T morala spodbujati interoperabilna omrežja; ugotavlja, da notranje kopenske obmejne regije v EU zajemajo 40 % ozemlja EU, v njih pa prebiva tretjina njenega prebivalstva; ponovno poudarja, da bi bilo treba pri reviziji uredbe o TEN-T in njenem izvajanju posebno pozornost nameniti čezmejnim povezavam, izboljšanju interoperabilnosti in prispevanju k multimodalnemu povezovanju prometne infrastrukture v celotni Uniji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice, ki svojih nacionalnih prometnih načrtov in programov še niso ustrezno uskladile s cilji TEN-T, naj to nemudoma storijo, da upoštevajo in izpolnijo roke, cilje in časovne okvire, določene v zadevni zakonodaji EU; poleg tega opozarja, da lahko zaradi omrežnega značaja TEN-T neskladnost ali nedelovanje majhnega odseka ovira učinkovitost in konkurenčnost celega sistema; zato poziva k nujni opredelitvi in dokončanju teh kritičnih točk in strateških odsekov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je revizija uredbe o TEN-T pomembna priložnost, da se vzpostavi omrežje, ki bo ustrezalo prihodnjim razmeram, da se v prihodnjih desetletjih zagotovijo dobro delovanje notranjega trga EU, nadaljnja uresničitev enotnega evropskega prometnega prostora in svetovna konkurenčnost EU ter da se podpre njen prehod na pametno, trajnostno, učinkovito in varno mobilnost; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno posodobiti omrežje, da bi se upoštevale nove razmere na trgu, podnebne, okoljske in družbene spremembe ter digitalne potrebe in potrebe po povečanju učinkovitosti obstoječega omrežja in pospešitvi uvajanja alternativnih goriv za promet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da je pomembno nadalje razvijati omrežje TEN-T ter se pri tem osredotočiti na povezave med jedrnim in celovitim omrežjem, tudi v podeželskih, obrobnih, redko poseljenih, otoških in najbolj oddaljenih regijah ter na odsekih z največjim potencialom za ustvarjanje socialno-ekonomskih koristi; poudarja, da zemljevidov ne bi smeli bistveno spreminjati, dokler ni jedrno omrežje dokončano; vendar poudarja, da so potrebne nekatere prilagoditve omrežja TEN-T, ki bodo odražale razvoj prometnih omrežij, njihov namen pa bo izboljšanje povezljivosti med različnimi koridorji in z obrobnimi regijami, vključno z okrepitvijo čezmejnih železniških povezav zunaj jedrnih osi, zlasti manjših manjkajočih povezav z visoko evropsko dodano vrednostjo v čezmejnih regijah, in izboljšanjem dopolnjevanja med politiko TEN-T ter regionalnimi politikami, ter zadovoljitev okoljskih, gospodarskih in družbenih potreb, ki se spreminjajo; poziva Komisijo, naj upošteva vse prilagoditve, določene v pregledu instrumenta za povezovanje Evrope (12), pa tudi zahteve, ki izhajajo iz predloga Komisije za uredbo o racionalizaciji ukrepov, da bi napredovali pri vzpostavljanju omrežja TEN-T (COM(2018)0277); |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj za doseganje razogljičenja v okviru omrežja TEN-T prednostno obravnava celovito uvedbo alternativnih goriv za vse načine prevoza, zlasti goriv iz obnovljivih virov, vključno z razvojem ustreznih tehnologij, infrastrukture za polnjenje vozil in točenje goriva (torej zmogljivosti za polnjenje električnih vozil, zmogljivosti za točenje utekočinjenega zemeljskega plina in vodika), standardov varnosti, varovanja in interoperabilnosti ter regulativnega okvira za alternativna goriva, da bi dosegli podnebno nevtralnost do leta 2050, obenem pa naj spoštuje načelo tehnološke nevtralnosti in zagotavlja tehnološko raznolikost; poziva, naj se pripravi časovni načrt EU za cestno infrastrukturo, ki bo usklajen s časovnim načrtom za avtomobilsko industrijo, da bi naložbe v infrastrukturo kratko- in dolgoročno uskladili s proizvodnjo vozil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je treba še naprej spodbujati prometne povezave v urbanih vozliščih, na železniških postajah in vozliščih, v pristaniščih na celinskih vodah in pomorskih pristaniščih, na letališčih, v logističnih vozliščih in na multimodalnih platformah ter z njimi, tudi z dokončanjem in posodobitvijo povezav z njimi, tako v jedrnem kot celovitem omrežju, da bi zagotovili nemoten, učinkovit, dostopen, celovit, pameten, varen, medsebojno povezan, dobro opremljen in trajnosten sistem mobilnosti za prevoz potnikov in logistiko tovornega prometa, pa tudi z razvojem vozovnic, ki veljajo za vse proge, s čimer bi spodbujali učinkovit prehod na druge oblike prevoza, zlasti s krepitvijo javnih prometnih sistemov in povečano povezljivostjo mestnih vozlišč in podeželskih območij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zato poudarja, da bi morala prihodnja revizija smernic za omrežje TEN-T potekati v povezavi z napovedanimi revizijami direktive o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (13) in uredbe o omrežju TEN-E (14) ter uredbe o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (15); |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da imajo raziskave, inovacije in digitalizacija ključno vlogo pri nadaljnjem razogljičenju prometa, hkrati pa morajo obravnavati povečevanje količine potniškega in tovornega prometa, izboljšati multimodalno interoperabilnost ter povečati varnost, učinkovitost in odpornost prometa v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora; poudarja, da mora omrežje TEN-T spodbujati inovativne digitalne aplikacije v vseh načinih prevoza, vključno z inteligentnimi prometnimi sistemi, evropskim sistemom za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), sistemi spremljanja in obveščanja za ladijski promet, rečnimi informacijskimi storitvami, sistemi upravljanja zračnega prometa (raziskave o upravljanju zračnega prometa v okviru enotnega evropskega neba) in sistemi za spremljanje dobrega strukturnega stanja infrastrukture; v zvezi s tem ponovno poudarja, kako pomembno je dokončati projekt Galileo; poziva Komisijo, naj med državami članicami spodbuja financiranje teh sistemov v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da so pametne in avtonomne rešitve za mobilnost vse donosnejše na trgu in da je treba pospešiti nadgradnjo ustrezne prometne in digitalne infrastrukture v omrežju TEN-T, hkrati pa zagotoviti čezmejno interoperabilnost, varstvo podatkov in kibernetsko varnost, da bi olajšali varno delovanje avtomatiziranih in povezanih vozil v skladu z novo sprejeto uredbo o splošni varnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je evropska podpora raziskavam in razvoju inovativnih načinov prevoza nujno potrebna, na primer za razvoj brezpilotnih zrakoplovov in tehnologije lebdenja na magnetni blazini; poudarja, da lahko imajo evropska partnerstva na področju različnih načinov prevoza zelo pozitiven učinek na varno, učinkovito in pametno uvedbo omrežja TEN-T; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da se s harmoniziranimi standardi infrastrukture za celotno omrežje spodbuja resnično enotni evropski prometni prostor; meni, da je treba glede na tehnološki napredek, spreminjajoče se varnostne standarde, povečanje učinkovitosti, visokokakovostne lastnosti, povečanje zmogljivosti, nove funkcije, izboljšano čezmejno zanesljivost in interoperabilnost ter potrebo po sprejetju pristopa življenjskega cikla in večji odpornosti infrastrukture na posledice kriz, kot so pandemije in podnebne spremembe, vzdrževati in nadgraditi obstoječo infrastrukturo, zlasti na čezmejnih odsekih; vendar ugotavlja, da financiranje iz instrumenta za povezovanje Evrope ne zadošča za dosego teh ciljev; poudarja, da je usklajevanje med državami članicami ključno za obvladovanje kriz in zagotavljanje neprekinjenega pretoka blaga in oskrbe prebivalstva Unije z osnovnim blagom; poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajni okvir za izboljšanje upravljanja tveganj, odpornosti in prilagajanja prometne infrastrukture jedrnega omrežja na podnebne spremembe, vanj pa vključi vse načine prevoza; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da lahko slabo vzdrževanje prometne infrastrukture vpliva na neprekinjenost, trajnost, delovanje in varnost ter s tem na odpornost omrežja TEN-T; poudarja, da je treba infrastrukturo omrežja TEN-T redno in standardizirano vzdrževati, zlasti mostove in predore, da se zagotovi trajna visoka kakovost infrastrukture; poziva Komisijo, naj za infrastrukturo, zlasti mostove in predore, uvede jasna merila za zahteve glede kakovosti ter pripravi skupen evropski pristop k inšpekcijskim pregledom in ocenjevanju kakovosti infrastrukture omrežja TEN-T; poziva Komisijo, naj vzpostavi načrt za spremljanje vzdrževanja jedrnega omrežja na evropski ravni; poziva Komisijo in države članice, naj skupaj z Evropsko investicijsko banko (EIB) in nacionalnimi spodbujevalnimi bankami (NPBI) proučijo nove sisteme financiranja, da bi spodbudile naložbe v vzdrževanje omrežja; poleg tega poziva države članice, naj pripravijo posebne nacionalne načrte za financiranje rednega in izrednega vzdrževanja; |
| --- | --- |

13.

Financiranje, upravljanje in nadzor

| 14. | poudarja, da je, če želimo zagotoviti zadostne naložbe v infrastrukturo TEN-T, izjemno pomembno, da so vsi ustrezni skladi EU (instrument za povezovanje Evrope, InvestEU, evropski strukturni in investicijski skladi, mehanizem za okrevanje in odpornost, Obzorje Evropa itd.) in posojila EIB prilagojeni posebnim potrebam prometnega sektorja ter da se države članice zavežejo zadostnemu financiranju; globoko obžaluje odločitev Evropskega sveta, da predlaga zmanjšanje proračunskih sredstev za programe, usmerjene v prihodnost, kot so instrument za povezovanje Evrope in InvestEU, zlasti glede na ključno omogočitveno vlogo, ki jo ima instrument za povezovanje Evrope pri dokončanju omrežja TEN-T; ugotavlja, da je treba zelo ambiciozen načrt razogljičenja EU podpreti z ustreznimi finančnimi sredstvi in finančnimi instrumenti, da bi bil uspešen, obenem pa ohraniti konkurenčnost vključenih sektorjev; poziva Komisijo, naj okrepi sinergije in skladnost politik med ustreznimi instrumenti EU, ki presegajo instrument za povezovanje Evrope (npr. Evropski sklad za regionalni razvoj), in obenem optimizira uporabo instrumentov mešanega financiranja, da bi pritegnila zasebne vlagatelje in spodbudila javno financiranje; poudarja, da bi morali biti ustrezni podnebni in okoljski finančni instrumenti iz evropskega zelenega dogovora na voljo za naložbe v omrežje TEN-T, ki lahko pomagajo učinkovito zmanjšati emisije iz prometnega sektorja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje, da države članice v novem predlogu večletnega finančnega okvira in načrtu za okrevanje še vedno ne dajejo močnega signala za naložbe v infrastrukturo niti ne obravnavajo prednostno dokončanja omrežja TEN-T; zato poudarja, da sredstva iz sklada Next Generation EU ponujajo edinstveno možnost, da se zagotovi razvoj jedrnega omrežja TEN-T do leta 2030; poziva Komisijo, naj Parlament letno obvešča o napredovanju gradnje; poziva jo tudi, naj v pogajanjih z državami članicami za razvoj prometnih politik EU nameni primeren del pomoči, Parlamentu pa predloži končno poročilo o tem; poziva Komisijo, naj zagotovi, da je v nacionalnih programih za izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost pomembna vloga dodeljena naložbam v sodobno, digitalno, trajnostno in varno prometno infrastrukturo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da je dokončanje projektov, povezanih z opremo ERTMS ob progi in v vlakih, osnovni pogoj za vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja in pravilno delovanje železniškega trga v koridorjih TEN-T; v zvezi s tem poudarja, da je za dokončanje ERTMS v jedrnem omrežju potrebnih približno 15 milijard EUR in da bi Komisija morala imeti pomembno vlogo pri usklajevanju financiranja ter operacij uvajanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bi se spoštovanje rokov iz predlagane direktive o racionalizaciji TEN-T (16) moralo upoštevati pri ocenjevanju projektov na podlagi meril zrelosti za izbiro projektov, določenih z instrumentom za povezovanje Evrope; poleg tega meni, da bi bili v primeru zamud utemeljeni preiskava o napredku projekta in revizija prejete finančne pomoči od Unije v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, kot je določeno v členu 17(1) Uredbe (EU) št. 1316/2013 (17), po katerih bi se nepovratna sredstva lahko zmanjšala ali odvzela; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je za preprečitev vse večjih razlik pomembno zagotoviti zadostno financiranje za celovito omrežje, ki ni vključeno v jedrno omrežje, čeprav naj bi se omrežje TEN-T izvajalo postopno in je dokončanje jedrnega omrežja kratkoročna prednostna naloga, saj predstavlja hrbtenico razvoja trajnostnega multimodalnega prometnega omrežja in spodbuja razvoj vsega celovitega omrežja; v zvezi s tem poudarja, da sta obe plasti omrežja TEN-T ključni za povezljivost in logistično povezanost EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi sredstva EU, zlasti sredstva, dodeljena v okviru instrumenta za povezovanje Evrope, morala prožno in učinkovito prispevati k dokončanju čezmejnih projektov in manjkajočih povezav, tako da bi popravila zaznana neskladja ali neravnovesja med stroški, ki naj bi se financirali na nacionalni ravni, in socialno-ekonomskimi koristmi na obeh straneh meje ter na evropski ravni, ki bi lahko ogrozila pravočasno dokončanje projektov; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj uporabi bolj ciljno usmerjen pristop in uporabi višje stopnje sofinanciranja za projekte z največjo evropsko dodano vrednostjo, s čimer bi spodbudila nacionalne naložbe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je zelo zaskrbljen zaradi zamud pri dokončanju projektov, zlasti čezmejnih, ki ovirajo pravočasno vzpostavitev neprekinjenih koridorjev jedrnega omrežja TEN-T in imajo za posledico višje stroške projektov; poziva države članice, naj izpolnijo obveznosti glede svojih delov omrežja in poskrbijo za učinkovite ter pravočasne upravne in sodne postopke ob popolnem spoštovanju evropske in nacionalne zakonodaje ter naj povečajo digitalizacijo upravnih in sodnih postopkov; opozarja države članice, naj okrepijo sodelovanje z organi drugih držav članic v čezmejnih projektih, na primer z vzpostavitvijo skupnega organa na podlagi skupnega dogovora, zlasti za usklajevanje časovnih načrtov in rokov, ter jih poziva, naj nemudoma začnejo izvajati novo direktivo o racionalizaciji TEN-T; poziva Komisijo, naj pomaga državam članicam, ki želijo uvesti vsebinske prekluzivne klavzule v skladu s pravom Unije, s katerimi bi lahko znatno pospešile nacionalne sodne postopke; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je za zmanjšanje tehničnih ovir in upravnega bremena, s tem pa tudi morebitnih zamud in povečanih stroškov v prometnih infrastrukturnih projektih TEN-T, ključnega pomena, da države članice izvajajo ukrepe EU za racionalizacijo postopkov izdajanja dovoljenj, postopkov čezmejnih naročil in drugih upravnih postopkov; ugotavlja, da je to zlasti pomembno za zagotovitev večje varnosti nosilcem projektov in morebitnim zasebnim vlagateljem (18); poziva Komisijo, naj v poročila o napredku omrežja TEN-T vključi poglavje o zmanjševanju neupravičenih upravnih bremen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj okrepi svoj nadzor nad izvajanjem omrežja TEN-T, tako da uporabi pristojnosti, ki jih že ima v skladu z uredbo, ter okrepi ustrezne instrumente, ki zahtevajo, da države članice izpolnijo svoje obveznosti, in poveča vlogo evropskih koordinatorjev pri upravljanju koridorjev, zlasti v zvezi s čezmejnimi povezavami ter vlogo enotnih kontaktnih točk imenovanega organa v postopku izdajanja dovoljenj; poziva Komisijo, naj pri reviziji smernic za omrežje TEN-T okrepi in uporabi določbe člena 56 Uredbe (EU) št. 1315/2013, da bi spodbudila države članice, naj pospešijo načrtovanje in izgradnjo te infrastrukture; poziva jo tudi, naj pojasni, kako je treba razlagati pravila ter zahteve za namene vrednotenja, poročanja in ocenjevanja upravičenosti; poziva Komisijo, naj na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni spodbuja izmenjavo dobrih praks vključevanja civilne družbe in deležnikov ter posvetovanje med državami članicami; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj povečajo skladnost nacionalnih prometnih načrtov in omrežij TEN-T, da bi zagotovile ustrezno uveljavljanje in izvrševanje uredbe o TEN-T; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi Agencija Evropske unije za železnice (ERA) morala imeti pomembnejšo vlogo pri izvajanju TEN-T, zlasti z vidika čezmejne interoperabilnosti, izboljšanja varnosti, povečanja konkurenčnosti in uvedbe ERTMS; poziva k povečanju proračuna ERA za leto 2021, da bi imela zadostna finančna sredstva za izpolnitev svojih nalog, zlasti glede na to, da je leto 2021 evropsko leto železnic; |
| --- | --- |

24.

Načini prevoza

| 25. | poudarja, da je pomembno izboljšati kakovost cestne infrastrukture v omrežju TEN-T v celotni Uniji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj sprejme dodatne ukrepe za pospešitev uvajanja alternativnih goriv ter polnilnih mest za električna vozila in polnilnih postaj za vozila na vodik, pri čemer naj upošteva možne prihodnje rešitve na področju alternativnih goriv in v celoti spoštuje načelo tehnološke nevtralnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva k ukrepom za dodatno izboljšanje varnosti v cestnem prometu ter vzdrževanje in izboljšanje operativne varnosti v celotnem življenjskem ciklu kritične infrastrukture, pri čemer naj se upoštevajo potrebe nemotoriziranih udeležencev v prometu ter zaščitijo izpostavljeni udeleženci v cestnem prometu; opozarja, kako pomembno je spodbujati inovativne in pametne rešitve za varnost v cestnem prometu, da bi uresničili vizijo brez smrtnih žrtev, ki je strateški cilj EU; poudarja, da je treba izpolniti nove zahteve glede varnosti iz Direktive (EU) 2019/1936 in da je treba v ta namen zagotoviti dodatne naložbe za prilagoditev in vzdrževanje infrastrukture; poudarja, da se poenostavitve regulativnih zahtev v postopkih projektov v okviru revizije smernic za omrežje TEN-T ne bi smele izvajati v škodo najvišjih varnostnih standardov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja Komisijo in države članice, da je treba za izboljšanje varnosti v cestnem prometu ter dobrega počutja uporabnikov omrežja, zlasti delavcev v prometu, zagotoviti dovolj varnih in zaščitenih parkirišč za tovornjake v celotnem omrežju TEN-T; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bi bilo treba uvesti posebne certificirane odseke omrežja TEN-T, pa tudi avtocestnega omrežja, in jih prilagoditi tako, da bodo izpolnjevali minimalne standarde zmogljivosti za avtomatizirana in delno avtomatizirana vozila ter standarde zmogljivosti infrastrukture v zvezi z vidljivostjo ter stanjem prometne signalizacije, prometnih znakov in cestnih oznak; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja potencial novih in dejavnih načinov povezane mobilnosti pri mestnem in lokalnem prevozu ljudi in blaga; poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo z regijami in mesti, zlasti čezmejno, da bi okrepili in dokončali ustrezno manjkajočo infrastrukturo na zaključnem delu poti ter intermodalne in čezmejne povezave po celotnem omrežju TEN-T, kar bi omogočilo bolj nemoteno in učinkovitejšo uporabo infrastrukture in storitev, s čimer bi se preprečili zastoji in zmanjšale emisije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponovno poudarja ključno vlogo železniškega prometa pri razogljičenju prometnega sektorja in opozarja, kako pomembno je dosledno izvrševanje četrtega železniškega svežnja, da bi v celoti izkoristili potencial železnice; poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi zagotovili, da se vzporedno z razvojem železniške infrastrukture zmanjšajo neupravičena upravna bremena; poziva Komisijo, naj Parlamentu letno poroča o napredku na tem področju; meni, da mora biti spodbujanje prehoda na druge oblike prevoza ter učinkovitega železniškega in kombiniranega prometa, zlasti v čezmejnih primerih in primerih manjkajočih povezav na odsekih, ki se intenzivno uporabljajo, prednostna naloga TEN-T, ki bi jo bilo treba uresničiti s popolno uvedbo ERTMS, odpravo regulativnih, operativnih in tehničnih ovir v omrežju in zagotovitvijo enakega dostopa za prevoznike v železniškem prometu, pospeševanjem elektrifikacije, zagotavljanjem medsebojne povezanosti in interoperabilnosti, tudi z optimizacijo zmogljivosti infrastrukture in posodobitvijo opreme tirnih vozil, podpiranjem raziskav in inovacij, vključno s skupnim podjetjem Shift2Rail, in optimizacijo koridorjev za železniški tovorni promet v skladu s povpraševanjem, zlasti v logističnih vozliščih, kot so pristanišča in letališča; poleg tega poudarja, da je treba opredeliti tranzitna in končna vozlišča v omrežju, jedrna vozlišča pa opremiti s platformami za tranzit za nemoten pretok potnikov in blaga; poudarja pomembnost projektov, ki izboljšujejo dostopnost, zlasti za invalide in starejše; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj redno sprejema zavezujoče redne cilje za uvajanje ERTMS, da bi bil sistem dokončno uveden v jedrno omrežje TEN-T do leta 2030; meni, da bi ERA morala delovati kot učinkovit in uspešen sistemski organ in izpolniti svojo okrepljeno vlogo ter odgovornosti v zvezi z ERTMS iz četrtega železniškega svežnja; poziva, naj se pripravi načrt izvajanja ERTMS na železniških tovornih koridorjih, ki bo financirano prek projekta skupnega interesa v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost; poudarja, da je za sprostitev naložb v ERTMS pomembno zagotoviti regulativno stabilnost v zvezi s tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost, in poziva Komisijo, naj pri posodobitvi tehnične specifikacije za interoperabilnost za leto 2030 skrbno analizira dodatne spremembe in zagotovi združljivost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da mora evropska železniška infrastruktura zagotoviti dovolj zmogljivosti za tovorne in potniške vlake, pri čemer je treba zagotoviti večjo uporabo infrastrukture in ustvariti večjo donosnost naložb; poziva Komisijo, naj da prednost čezmejni železniški povezljivosti, da bi okrepila prehod na druge oblike prevoza v mednarodnem potniškem prometu; v zvezi s tem poudarja, da lahko nočni vlaki zagotovijo možnost podnebju prijaznega in konkurenčnega potovanja; meni, da je za nemoten čezmejni železniški promet v omrežju TEN-T in evropskih koridorjih za železniški tovorni promet potrebno obvezno čezmejno sodelovanje upravljavcev infrastrukture; ter poziva Komisijo, naj v okviru revizije TEN-T predlaga zavezujoče ukrepe za upravljavce infrastrukture; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da mora biti razvoj visokokakovostnih potniških železniških storitev z visokimi hitrostmi v vseh jedrnih omrežjih TEN-T prednostna naloga v naslednjih letih, katere cilj bo vzpostaviti razširjeno omrežje železniških povezav za visoke hitrosti med vsemi večjimi evropskimi mesti, v katerih te storitve trenutno še niso dostopne, in znatno povečati konkurenčnost trajnostnih načinov kopenskega prevoza; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, kako pomemben je prevoz po celinskih plovnih poteh kot trajnosten način prevoza in da je treba zagotoviti prihodnosti prilagojeno, visokozmogljivo infrastrukturo ter zanesljivost, kakovost in dobro plovnost celinskih plovnih poti, zlasti ob upoštevanju podnebnih sprememb; priznava, da imajo pristanišča pomembno vlogo strateških vozlišč v jedrnem in celovitem omrežju; poziva Komisijo, naj zagotovi neprekinjene povezave med pomorskimi pristanišči in pristanišči na celinskih vodah v jedrnem in celovitem omrežju ter železniškimi in cestnimi omrežji, da bi spodbudila multimodalnost; poziva, naj se sprejmejo ukrepi za zagotovitev harmonizirane čezmejne uvedbe RIS in lažje uvajanje inovativnih, učinkovitih in trajnostnih rešitev v tem sektorju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva, naj se pripravi načrt razvoja celinskih plovnih poti, ki bo financiran prek projekta skupnega interesa v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da so visokokakovostne pomorske povezave ključne za mednarodno in tudi notranjo trgovino EU; poudarja, da imata steber pomorskih avtocest omrežja TEN-T in prevoz po morju na kratkih razdaljah kot trajnostna načina prevoza pomembno vlogo v zvezi s tem; meni, da je namen stebra pomorskih avtocest, da se olajšajo na potrebah temelječe povezave in storitve po morju na kratkih razdaljah, ki bodo brez prekinitev povezane s kopenskim prometom in ga bodo dopolnjevale, omogoči sodelovanje pomorskih pristanišč in okrepi njihova povezava z zaledjem, spodbujata razvoj in uvajanje čistih in alternativnih goriv ob upoštevanju ocene učinka ter podpirajo rešitve za energetsko učinkovitost v pomorskem prometu; zato poziva Komisijo, naj oceni, na katerih končnih točkah jedrnih koridorjev bi bilo treba omogočiti pomorsko povezavo z drugim jedrnim koridorjem, in na katerih mestih bi bilo treba posodobiti zemljevide omrežja TEN-T v skladu z ugotovitvami te ocene; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja ključno vlogo pomorskih pristanišč in pristanišč na celinskih vodah kot strateških vozlišč za prometno omrežje, ki povezujejo prevoz po morju na kratkih razdaljah in na odprtem morju z železniškimi, cestnimi in celinskimi plovnimi povezavami ter plinovodi, in križišč logističnih dobavnih verig; poudarja, da je treba z ukrepi za zagotavljanje zmogljivosti omogočiti dostop do pristanišč omrežja TEN-T za največja plovila; poudarja čezmejno razsežnost pomorskih pristanišč in dejstvo, da pristanišča niso samo sestavni del pomorskega prevoza, temveč vse bolj postajajo grozdi vseh načinov prevoza, pa tudi del energetskega, industrijskega in modrega gospodarstva; ugotavlja, da pristanišča vse bolj sodelujejo in združujejo vse več funkcij, kar postaja vse bolj pomembno; meni, da bi zato bilo treba v okviru omrežja TEN-T spodbujati projekte, namenjene povečevanju sinergij v pristaniščih med prometno, energetsko in digitalno infrastrukturo, ter predvideti morebitne potrebne ukrepe za nadgradnjo železniških in cestnih povezav s pomorskimi pristanišči in pristanišči na celinskih vodah, da bi podprli prehod na druge oblike prevoza in trajnostno logistiko; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, kako pomembne so pomorske povezave na kratke razdalje za regionalno povezljivost, zlasti za obrobne regije in otoke; meni, da zahteve za pomorske avtoceste izključujejo nacionalne pomorske povezave na kratke razdalje; zato poziva Komisijo, naj poenostavi te zahteve v uredbi o TEN-T, da bi za pomorske povezave veljali enaki pogoji kot za povezave na kopnem, pri čemer je treba upoštevati zlasti povezave s pristanišči v celovitem omrežju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da bi se lahko emisije ladijskega prometa znatno zmanjšale z naložbami v pristaniško infrastrukturo, ki podpira uporabo alternativnih goriv in prehod na polnjenje baterij ter oskrbo z električno energijo, ko so ladje privezane; poudarja, da bi bilo treba tem naložbam dati posebno prednost, saj bi se z njimi spodbujal multimodalni promet v pristaniščih; poziva Komisijo, naj dodatno razvije finančne instrumente, ki so na voljo za spodbujanje naložb v ta namen, in s spodbujanjem raziskav dodatno podpre razvoj različnih čistih tehnologij; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj prizna širšo vlogo pristanišč, ki presega zgolj prometne funkcije, ko gre za prizadevanja za razogljičenje, zlasti njihov potencial, da prispevajo k izkoriščanju vetrne energije na kopnem in na morju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da sta zračni promet in njegova povezana infrastruktura, kot so letališča, bistvena za povezovanje EU s svetom, pa tudi za notranje povezave, vključno s podeželskimi, redko poseljenimi, obrobnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami, ter za zagotavljanje multimodalnosti, na primer z interoperabilnostjo, zlasti z železniškim prometom, pa tudi za ustvarjanje sinergij med povezanimi agencijami EU; meni, da je omrežje TEN-T pomembno orodje za pospeševanje uporabe alternativnih goriv v tem sektorju, pa tudi njihove infrastrukture za polnjenje in točenje goriva, saj zagotavlja potrebne zmogljivosti na letališčih v jedrnem in celovitem omrežju; meni, da je nujno treba nadalje razviti pobudo Enotno evropsko nebo II+, saj je ključna za ustvarjanje učinkovitejše in bolj trajnostne infrastrukturne povezljivosti; opozarja, da je kriza zaradi COVID-19 pokazala pomembnost letalskega prevoza za gospodarstvo ter povezljivost potnikov in blaga, zato je treba zagotoviti njegovo odpornost proti novim tveganjem in krizam; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da bi bilo treba spodbujati sinergije in dopolnjevanja med omrežji TEN-T in TEN-E, obenem pa v celoti zagotoviti obstoječe in prihodnje možnosti financiranja in ravni financiranja za razvoj omrežja TEN-T; v zvezi s tem poudarja, da plinovodi niso samo element energetske infrastrukture, temveč tudi omogočajo prehod na bolj trajnostni promet; priznava vlogo, ki jo imajo plinovodi kot povezava med industrijskimi grozdi in prometnimi vozlišči ter kot način prevoza blaga, ter poudarja njihovo pomembnost za izvajanje nekaterih tehnologij razogljičenja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da morajo imeti vse države članice dobro razvito, pametno, varno in trajnostno omrežje TEN-T, ki spodbuja mobilnost, povezljivost in ozemeljsko dostopnost po vsej EU, zlasti v obrobnih, otoških in najbolj oddaljenih regijah, da bi promovirale in spodbujale evropski in mednarodni turizem; poziva Komisijo, naj prouči možne sinergije z evropsko mrežo kolesarskih poti EuroVelo ter njenimi 16 koridorji, zlasti s povečanjem finančne podpore, da bi spodbudila lokalni in okolju prijazen kolesarski turizem v Evropi; |
| --- | --- |

44.

Strateška usmeritev

| 45. | poudarja, da so vzdrževanje tesnih prometnih povezav s tretjimi državami v okviru omrežja TEN-T in nadaljnje vključevanje držav Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), držav Zahodnega Balkana, držav pogodbenic prometne skupnosti iz jugovzhodne Evrope ter držav vzhodnega partnerstva ter spodbujanje boljše povezljivosti z obrobnimi območji EU za slednjo strateškega pomena; meni, da bi bilo glede na strateške naložbe in povečan vpliv tretjih držav v tej regiji primerno razširiti prometne povezave omrežja TEN-T na države kandidatke, države južnega Sredozemlja in vzhodnega partnerstva ter Azijo na podlagi standardov EU in jamstev glede vzajemnosti; poleg tega poudarja, da je Sredozemsko morje za Unijo strateškega pomena in da je treba okrepiti infrastrukturo držav južnega Sredozemlja in otoških regij EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je treba vzdrževati povezave z Združenim kraljestvom v okviru omrežja TEN-T, pri čemer ga je najprej treba priznati kot sosednjo državo, kot je opredeljena v členu 3(b) uredbe o TEN-T, obenem pa zagotoviti izvedbo in dokončanje projektov prometne infrastrukture omrežja TEN-T, o katerih sta se Evropska unija in Združeno kraljestvo skupaj dogovorila, ter poskrbeti, da Združeno kraljestvo sofinancira to povezavo; poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni zunanjim mejam EU in spremlja vpliv izstopa Združenega kraljestva na obmejne regije; opozarja, da sta Združeno kraljestvo in tako imenovani kopenski most pomembna dela omrežja TEN-T, in priznava negativni vpliv izstopa Združenega kraljestva iz EU na povezljivost, dostopnost in ekonomsko kohezijo med Irsko in celinsko Evropo, pa tudi na samem otoku Irska; poziva Komisijo, naj ne glede na prihodnje odnose med EU in Združenim kraljestvom zagotovi učinkovito povezavo med Irsko in celinsko Evropo prek jedrnega in celovitega omrežja, pri čemer naj posebno pozornost posveti pomorskim potem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da ima omrežje TEN-T s svojimi glavnimi vozlišči strateško funkcijo za Unijo; poziva Komisijo, naj pripravi načrte za zaščito strateške infrastrukture in vseevropskega prometnega omrežja kot celote; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo strateški interesi EU, prepoved cenovnega dampinga, popolno spoštovanje evropskih delovnih standardov in načelo vzajemnosti pri dostopu do javnih naročil bolje upoštevani v razpisnih postopkih za projekte TEN-T; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da je pomembno povečati sinergije med vseevropskimi omrežji na področjih prometa, energije in telekomunikacij ter med njihovimi zadevnimi koridorji, da bi zagotovili neoviran dostop do trga in distribucijo alternativnih goriv za promet in upoštevali razvijajoče se potrebe prometnega sektorja in njegovih uporabnikov po digitalizaciji; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da politika prometne infrastrukture ponuja neizpodbitno priložnost za povečanje sinergij med obrambnimi potrebami in omrežjem TEN-T ter izboljšanje vojaške mobilnosti po vsej Uniji, ob upoštevanju geografske uravnoteženosti in morebitnih koristi za civilno zaščito; vztraja, da je treba prometno infrastrukturo na odsekih vseevropskega omrežja, ki so bili opredeljeni kot primerni za dvojno rabo prometne infrastrukture, prilagoditi strogo v skladu z načelom dvojne rabe, da bi zadovoljili tako civilne kot vojaške potrebe; poziva Komisijo, naj obdrži svoj prvotni predlog za financiranje vojaške mobilnosti v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  UL L 348, 20.12.2013, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0420.

(3)  UL L 325, 16.12.2019, str. 1.

(4)  UL L 305, 26.11.2019, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0169.

(6)  UL C 215, 19.6.2018, str. 152.

(7)  UL C 388, 13.11.2020, str. 22.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(9)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_10/SR_Transport_ Flagship_Infrastructures_SL.pdf

(10)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/LR_TRANSPORT/LR_TRANSPORT_SL.pdf

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR17_13/SR_ERTMS_RAIL_SL.pdf

(12)  Zlasti prilagoditve iz dela III Priloge (k zakonodajni resoluciji Evropskega parlamenta o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za povezovanje Evrope).

(13)  Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

(14)  Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (UL L 115, 25.4.2013, str. 39).

(15)  Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22).

(16)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja (COM(2018)0277), je bil spremenjen v predlog direktive v skladu s pripombo Sveta 8726/20 z dne 12. junija 2020 (2018/0138(COD)).

(17)  Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).

(18)  Kot je navedeno v začasnem sporazumu z dne 17. junija 2020, ki je bil dosežen na medinstitucionalnih pogajanjih o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o racionalizaciji ukrepov za pospešitev realizacije vseevropskega prometnega omrežja.

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/56

---

P9_TA(2021)0011

Spremljanje uporabe prava EU za leta 2017, 2018 in 2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o spremljanju uporabe prava Evropske unije za leta 2017, 2018 in 2019 (2019/2132(INI))

(2021/C 456/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2 in 3, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2 in 3,

| — | ob upoštevanju letnih poročil Komisije o spremljanju uporabe prava Evropske unije za leta 2017, 2018 in 2019 (COM(2018)0540, COM(2019)0319 in COM(2020)0350), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Komisije o spremljanju uporabe prava Evropske unije za leta 2017, 2018 in 2019 (COM(2018)0540, COM(2019)0319 in COM(2020)0350),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Krepitev pravne države v Uniji – Načrt za ukrepanje (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Krepitev pravne države v Uniji – Načrt za ukrepanje (COM(2019)0343),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2018 o spremljanju uporabe prava EU za leto 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2018 o spremljanju uporabe prava EU za leto 2016 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2016 o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2016 o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o zakonu Evropske unije o upravnem postopku (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o zakonu Evropske unije o upravnem postopku (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. decembra 2016 z naslovom Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov (4) (C(2016)8600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. decembra 2016 z naslovom Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov (4) (C(2016)8600),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. aprila 2012 o posodobitvi načina urejanja odnosov s pritožnikom glede uporabe prava Unije (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. aprila 2012 o posodobitvi načina urejanja odnosov s pritožnikom glede uporabe prava Unije (COM(2012)0154),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (5),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Poročilo o stanju pravne države za leto 2020: Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Poročilo o stanju pravne države za leto 2020: Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 10 Okvirnega sklepa 2008/841/GAI Sveta z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (COM(2016)0448), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 10 Okvirnega sklepa 2008/841/GAI Sveta z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (COM(2016)0448),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z naslovom Deveto poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije (COM(2017)0407), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z naslovom Deveto poročilo o napredku pri vzpostavljanju učinkovite in prave varnostne unije (COM(2017)0407),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (6) (četrta direktiva o preprečevanju pranja denarja), kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (7) (peta direktiva o preprečevanju pranja denarja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (6) (četrta direktiva o preprečevanju pranja denarja), kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (7) (peta direktiva o preprečevanju pranja denarja),

| — | ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 07/2018 z naslovom Prenos prava EU v prakso: nadzorne pristojnosti Evropske komisije v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji (panoramski pregled), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 07/2018 z naslovom Prenos prava EU v prakso: nadzorne pristojnosti Evropske komisije v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji (panoramski pregled),

| — | ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 02/2020 z naslovom Priprava zakonodaje v Evropski uniji po skoraj 20 letih boljšega pravnega urejanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 02/2020 z naslovom Priprava zakonodaje v Evropski uniji po skoraj 20 letih boljšega pravnega urejanja,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0270/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0270/2020),

| A. | ker so države članice v skladu s členom 4(3) PEU ter členoma 288(3) in 291(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) primarno odgovorne za pravilen prenos, uporabo in izvajanje prava EU v določenih rokih ter za zagotovitev ustreznih pravnih sredstev za učinkovito pravno zaščito na področjih, ki spadajo v pristojnost EU; ker je zakonodaja EU učinkovita le, če je prenesena pravočasno, v celoti in natančno, in če jo države članice pravilno uporabljajo v nacionalnem pravu, kar je nujno, da se vsem evropskim državljanom zagotovijo koristi politik EU in enaki konkurenčni pogoji za podjetja na notranjem trgu; ker bi morala zakonodaja EU spoštovati načela lojalnega sodelovanja, prenosa pristojnosti, subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

A.

ker so države članice v skladu s členom 4(3) PEU ter členoma 288(3) in 291(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) primarno odgovorne za pravilen prenos, uporabo in izvajanje prava EU v določenih rokih ter za zagotovitev ustreznih pravnih sredstev za učinkovito pravno zaščito na področjih, ki spadajo v pristojnost EU; ker je zakonodaja EU učinkovita le, če je prenesena pravočasno, v celoti in natančno, in če jo države članice pravilno uporabljajo v nacionalnem pravu, kar je nujno, da se vsem evropskim državljanom zagotovijo koristi politik EU in enaki konkurenčni pogoji za podjetja na notranjem trgu; ker bi morala zakonodaja EU spoštovati načela lojalnega sodelovanja, prenosa pristojnosti, subsidiarnosti in sorazmernosti;

| B. | ker je treba priznati pomen dejavnega prispevka nacionalnih parlamentov k pravilnemu delovanju EU in zagotoviti spoštovanje načela subsidiarnosti v skladu s postopkom iz Protokola št. 2 k PDEU o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; ker bi morali še naprej spodbujati tesnejše sodelovanje z nacionalnimi parlamenti v zakonodajnem postopku; opozarja, da je bilo v letu 2019 od skupaj 4 918 poročil in 439 obrazloženih mnenj v zadnjih devetih letih predloženih 159 poročil in nobeno obrazloženo mnenje; ker je bil do zdaj postopek „rumenega kartona“ uporabljen trikrat, postopek „oranžnega kartona“ pa še nikoli; |
| --- | --- |

B.

ker je treba priznati pomen dejavnega prispevka nacionalnih parlamentov k pravilnemu delovanju EU in zagotoviti spoštovanje načela subsidiarnosti v skladu s postopkom iz Protokola št. 2 k PDEU o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; ker bi morali še naprej spodbujati tesnejše sodelovanje z nacionalnimi parlamenti v zakonodajnem postopku; opozarja, da je bilo v letu 2019 od skupaj 4 918 poročil in 439 obrazloženih mnenj v zadnjih devetih letih predloženih 159 poročil in nobeno obrazloženo mnenje; ker je bil do zdaj postopek „rumenega kartona“ uporabljen trikrat, postopek „oranžnega kartona“ pa še nikoli;

| C. | ker je dialog med institucijami EU in nacionalnimi organi od leta 2014 ključnega pomena pri reševanju 90 % postopkov ugotavljanja kršitev brez sodelovanja Sodišča Evropske unije; ker bi se moral postopek ugotavljanja kršitev uporabljati kot skrajni ukrep; ker bi bilo treba zakonodajo EU oblikovati tako, da bi olajšali njen prenos v nacionalno pravo; |
| --- | --- |

C.

ker je dialog med institucijami EU in nacionalnimi organi od leta 2014 ključnega pomena pri reševanju 90 % postopkov ugotavljanja kršitev brez sodelovanja Sodišča Evropske unije; ker bi se moral postopek ugotavljanja kršitev uporabljati kot skrajni ukrep; ker bi bilo treba zakonodajo EU oblikovati tako, da bi olajšali njen prenos v nacionalno pravo;

| D. | ker so bili uveden postopki EU Pilot za zgodnje hitro reševanje morebitnih kršitev prava EU v ustreznih primerih s strukturiranim dialogom za reševanje težav med Komisijo in državami članicami; ker se je njihova uporaba od leta 2017 zmanjšala, saj je bilo ugotovljeno, da postopku dodajo dodatno birokratsko raven, ne da bi pri tem prispevali resnično vrednost; ker se Komisija še ni odzvala na večkratne pozive Parlamenta, naj ga obvešča o sistemu EU Pilot in začetih postopkih ugotavljanja kršitev, zlasti kadar so vzrok zanje peticije; |
| --- | --- |

D.

ker so bili uveden postopki EU Pilot za zgodnje hitro reševanje morebitnih kršitev prava EU v ustreznih primerih s strukturiranim dialogom za reševanje težav med Komisijo in državami članicami; ker se je njihova uporaba od leta 2017 zmanjšala, saj je bilo ugotovljeno, da postopku dodajo dodatno birokratsko raven, ne da bi pri tem prispevali resnično vrednost; ker se Komisija še ni odzvala na večkratne pozive Parlamenta, naj ga obvešča o sistemu EU Pilot in začetih postopkih ugotavljanja kršitev, zlasti kadar so vzrok zanje peticije;

| E. | ker je Komisija leta 2016 opredelila prednostne naloge za svoje delo v zvezi s primeri kršitev in pritožbami, pri čemer se je osredotočila na najhujše kršitve prava EU, ki bistveno vplivajo na interese državljanov in podjetij, in ker je bilo leto 2017 prvo leto, v katerem je Komisija uporabila nov, bolj tarčno usmerjen pristop; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija leta 2016 opredelila prednostne naloge za svoje delo v zvezi s primeri kršitev in pritožbami, pri čemer se je osredotočila na najhujše kršitve prava EU, ki bistveno vplivajo na interese državljanov in podjetij, in ker je bilo leto 2017 prvo leto, v katerem je Komisija uporabila nov, bolj tarčno usmerjen pristop;

| F. | ker postopki ugotavljanja kršitev, skupaj z drugimi mehanizmi za izvajanje in spodbujanje skladnosti, zagotavljajo, da državljani in podjetja EU ne bodo oškodovani zaradi poznega ali nepopolnega prenosa ali nepravilne uporabe prava EU v državah članicah; ker imajo postopki ugotavljanja kršitev sprevržen učinek, da morajo državljani nositi stroške nepopolnega prenosa ali nepravilne uporabe evropskega prava v državah članicah; ker sta zaželena učinkovitejše medinstitucionalno sodelovanje na nacionalni ravni in na ravni EU ter uvedba novih mehanizmov ali pregled obstoječih mehanizmov, da bi zagotovili pravilno uporabo prava EU; |
| --- | --- |

F.

ker postopki ugotavljanja kršitev, skupaj z drugimi mehanizmi za izvajanje in spodbujanje skladnosti, zagotavljajo, da državljani in podjetja EU ne bodo oškodovani zaradi poznega ali nepopolnega prenosa ali nepravilne uporabe prava EU v državah članicah; ker imajo postopki ugotavljanja kršitev sprevržen učinek, da morajo državljani nositi stroške nepopolnega prenosa ali nepravilne uporabe evropskega prava v državah članicah; ker sta zaželena učinkovitejše medinstitucionalno sodelovanje na nacionalni ravni in na ravni EU ter uvedba novih mehanizmov ali pregled obstoječih mehanizmov, da bi zagotovili pravilno uporabo prava EU;

| G. | ker je spoštovanje pravne države temeljno za uresničevanje demokracije in temeljnih pravic; ker je spoštovanje načela pravne države pogoj za spoštovanje vseh pravic in obveznosti, ki izhajajo iz pogodb in mednarodnega prava; ker ima EU pomembno vlogo pri reševanju vprašanj pravne države, kjerkoli se pojavijo; ker nacionalna sodišča v državah članicah zagotavljajo učinkovito izvrševanje pravic in obveznosti, ki jih določa pravo EU; ker je temelj vzajemnega zaupanja, na katerem slonijo skupno območje svobode, varnosti in pravice, naložbam prijazno okolje, trajnost dolgoročne rasti in zaščita finančnih interesov EU, neodvisnost in učinkovitost pravosodnih sistemov v državah članicah; |
| --- | --- |

G.

ker je spoštovanje pravne države temeljno za uresničevanje demokracije in temeljnih pravic; ker je spoštovanje načela pravne države pogoj za spoštovanje vseh pravic in obveznosti, ki izhajajo iz pogodb in mednarodnega prava; ker ima EU pomembno vlogo pri reševanju vprašanj pravne države, kjerkoli se pojavijo; ker nacionalna sodišča v državah članicah zagotavljajo učinkovito izvrševanje pravic in obveznosti, ki jih določa pravo EU; ker je temelj vzajemnega zaupanja, na katerem slonijo skupno območje svobode, varnosti in pravice, naložbam prijazno okolje, trajnost dolgoročne rasti in zaščita finančnih interesov EU, neodvisnost in učinkovitost pravosodnih sistemov v državah članicah;

| H. | ker so varstvo temeljnih pravic in državljanskih svoboščin, neodvisnih in nepristranskih sodišč, svobode izražanja, medijske pluralnosti in neodvisnosti medijev pred političnimi vplivi ali pritiski, spoštovanje zakonitosti podnacionalinh subjektov, boj proti korupciji in infiltraciji organiziranega kriminala v zakonita gospodarstva temeljni pogoji za zagotavljanje poštene obravnave pred zakonom, varstvo pravic državljanov, preprečevanje zlorab in zagotavljanje odgovornosti tistih, ki upravljajo državo; ker so medijska svoboda, pluralnost in neodvisnost ključne sestavine pravice do svobode izražanja in ker imajo neodvisni in svobodni mediji ključno vlogo v demokratični družbi, kot je določeno v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in PEU; ker kampanje dezinformiranja, katerih namen je zavajanje javnosti o dejavnostih EU, merijo tudi na ukrepe, sprejete za zagotovitev pravilne uporabe prava EU v državah članicah; |
| --- | --- |

H.

ker so varstvo temeljnih pravic in državljanskih svoboščin, neodvisnih in nepristranskih sodišč, svobode izražanja, medijske pluralnosti in neodvisnosti medijev pred političnimi vplivi ali pritiski, spoštovanje zakonitosti podnacionalinh subjektov, boj proti korupciji in infiltraciji organiziranega kriminala v zakonita gospodarstva temeljni pogoji za zagotavljanje poštene obravnave pred zakonom, varstvo pravic državljanov, preprečevanje zlorab in zagotavljanje odgovornosti tistih, ki upravljajo državo; ker so medijska svoboda, pluralnost in neodvisnost ključne sestavine pravice do svobode izražanja in ker imajo neodvisni in svobodni mediji ključno vlogo v demokratični družbi, kot je določeno v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) in PEU; ker kampanje dezinformiranja, katerih namen je zavajanje javnosti o dejavnostih EU, merijo tudi na ukrepe, sprejete za zagotovitev pravilne uporabe prava EU v državah članicah;

| I. | ker člen 21 Listine določa, da je prepovedana vsakršna diskriminacija, tudi na podlagi invalidnosti; ker se več državah članicah še vedno ne izvajajo pravilno številni zakonodajni akti, namenjeni konkretnemu izvajanju tega temeljnega načela; |
| --- | --- |

I.

ker člen 21 Listine določa, da je prepovedana vsakršna diskriminacija, tudi na podlagi invalidnosti; ker se več državah članicah še vedno ne izvajajo pravilno številni zakonodajni akti, namenjeni konkretnemu izvajanju tega temeljnega načela;

| J. | ker je Europol ugotovil, da je bilo med 0,7 % in 1,28 % letnega bruto domačega proizvoda EU porabljenih za sumljivo finančno dejavnost, kot je pranje nezakonito pridobljenih sredstev, in ker je Komisija začela postopek ugotavljanja kršitev proti večini držav članic, ker niso ustrezno prenesle direktiv o preprečevanju pranja denarja, zlasti četrte in pete direktive o preprečevanju pranja denarja; |
| --- | --- |

J.

ker je Europol ugotovil, da je bilo med 0,7 % in 1,28 % letnega bruto domačega proizvoda EU porabljenih za sumljivo finančno dejavnost, kot je pranje nezakonito pridobljenih sredstev, in ker je Komisija začela postopek ugotavljanja kršitev proti večini držav članic, ker niso ustrezno prenesle direktiv o preprečevanju pranja denarja, zlasti četrte in pete direktive o preprečevanju pranja denarja;

| K. | ker so nekatere države članice uvedle sheme neposredne ali posredne prodaje državljanstva EU in ker obstajajo resni pomisleki, da bi lahko bile takšne sheme odprte za zlorabe, kar odpira vprašanja o varnosti in preglednosti, spodkopava zaupanje državljanov v vrednote in načela EU ter olajšuje terorizem, organizirani kriminal in pranje denarja; |
| --- | --- |

K.

ker so nekatere države članice uvedle sheme neposredne ali posredne prodaje državljanstva EU in ker obstajajo resni pomisleki, da bi lahko bile takšne sheme odprte za zlorabe, kar odpira vprašanja o varnosti in preglednosti, spodkopava zaupanje državljanov v vrednote in načela EU ter olajšuje terorizem, organizirani kriminal in pranje denarja;

| L. | ker v skladu s poročilom Komisije Okvirni sklep Sveta 2008/841/PNZ o boju proti organiziranemu kriminalu (8) ne zagotavlja potrebne minimalne ravni približevanja za upravljanje ali sodelovanje v hudodelski združbi na podlagi enotnega pojma hudodelske združbe; ker državam članicam omogoča, da v svoje pravo ne uvedejo koncepta hudodelske združbe, temveč še naprej uporabljajo veljavno nacionalno kazensko pravo z uporabo splošnih pravil o sodelovanju pri določenih kaznivih dejanjih in pripravljenosti nanje in ker bi zato lahko prišlo do nadaljnjih razlik v praktičnem izvajanju okvirnega sklepa; |
| --- | --- |

L.

ker v skladu s poročilom Komisije Okvirni sklep Sveta 2008/841/PNZ o boju proti organiziranemu kriminalu (8) ne zagotavlja potrebne minimalne ravni približevanja za upravljanje ali sodelovanje v hudodelski združbi na podlagi enotnega pojma hudodelske združbe; ker državam članicam omogoča, da v svoje pravo ne uvedejo koncepta hudodelske združbe, temveč še naprej uporabljajo veljavno nacionalno kazensko pravo z uporabo splošnih pravil o sodelovanju pri določenih kaznivih dejanjih in pripravljenosti nanje in ker bi zato lahko prišlo do nadaljnjih razlik v praktičnem izvajanju okvirnega sklepa;

| M. | ker je begunska kriza pokazala potrebo po nujni reformi skupnega evropskega azilnega sistema in večji delitvi odgovornosti med državami članicami; ker so se mehanizmi za obvezno nujno premestitev prosilcev za azil iz Italije in Grčije izkazali za neučinkovite in povzročajo hude fizične in psihološke posledice zlasti mladoletnikom, posebej tistim brez spremstva; ker je Komisija začela postopke ugotavljanja kršitev proti Češki, Poljski in Madžarski, ker niso hotele spoštovati sklepov o premestitvi; |
| --- | --- |

M.

ker je begunska kriza pokazala potrebo po nujni reformi skupnega evropskega azilnega sistema in večji delitvi odgovornosti med državami članicami; ker so se mehanizmi za obvezno nujno premestitev prosilcev za azil iz Italije in Grčije izkazali za neučinkovite in povzročajo hude fizične in psihološke posledice zlasti mladoletnikom, posebej tistim brez spremstva; ker je Komisija začela postopke ugotavljanja kršitev proti Češki, Poljski in Madžarski, ker niso hotele spoštovati sklepov o premestitvi;

| N. | ker je v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah začasna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah dovoljena le v izjemnih okoliščinah in kot rešitev v skrajni sili; ker so številne države članice kršile predpise in brez ustrezne utemeljitve neupravičeno podaljševale mejne kontrole; ker je Komisija menila, da ni primerno začeti postopkov za ugotavljanje kršitev proti tem državam; |
| --- | --- |

N.

ker je v skladu z Zakonikom o schengenskih mejah začasna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah dovoljena le v izjemnih okoliščinah in kot rešitev v skrajni sili; ker so številne države članice kršile predpise in brez ustrezne utemeljitve neupravičeno podaljševale mejne kontrole; ker je Komisija menila, da ni primerno začeti postopkov za ugotavljanje kršitev proti tem državam;

| O. | ker so medijska svoboda, pluralnost in neodvisnost ključne sestavine pravice do svobode izražanja in ker imajo mediji ključno vlogo v demokratični družbi, kot je določeno v Listini in PEU; |
| --- | --- |

O.

ker so medijska svoboda, pluralnost in neodvisnost ključne sestavine pravice do svobode izražanja in ker imajo mediji ključno vlogo v demokratični družbi, kot je določeno v Listini in PEU;

| P. | ker je namen Direktive 2014/59/EU o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij omejiti škodo za javne proračune, ki jo povzročijo gospodarske krize, in sicer tako, da se s sredstvi upnikov omejijo učinki neizpolnjevanja obveznosti bank na delničarje, imetnike obveznic in imetnike tekočih računov z več kot 100 000 EUR; ker v skladu z določbami direktive o sanaciji in reševanju bank, zlasti s sredstvi upnikov, ki jih ta direktiva predvideva, imetniki tekočih računov in s tem varčevalci tvegajo, da bodo morali plačati za slabo upravljanje, ki povzroči neizpolnjevanje obveznosti bank; |
| --- | --- |

P.

ker je namen Direktive 2014/59/EU o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij omejiti škodo za javne proračune, ki jo povzročijo gospodarske krize, in sicer tako, da se s sredstvi upnikov omejijo učinki neizpolnjevanja obveznosti bank na delničarje, imetnike obveznic in imetnike tekočih računov z več kot 100 000 EUR; ker v skladu z določbami direktive o sanaciji in reševanju bank, zlasti s sredstvi upnikov, ki jih ta direktiva predvideva, imetniki tekočih računov in s tem varčevalci tvegajo, da bodo morali plačati za slabo upravljanje, ki povzroči neizpolnjevanje obveznosti bank;

| Q. | ker je Komisija v letu 2019 še naprej spremljala, kako države članice izvajajo direktivo o kapitalskih zahtevah IV, direktivo o sistemih zajamčenih vlog, direktivo o sanaciji in reševanju bank ter direktivo o hierarhiji bančnih upnikov; ker so bili leta 2019 začeti postopki ugotavljanja kršitev proti 12 državam članicam, ker niso sprejele potrebnih ukrepov za popoln prenos direktive o hierarhiji bančnih upnikov; |
| --- | --- |

Q.

ker je Komisija v letu 2019 še naprej spremljala, kako države članice izvajajo direktivo o kapitalskih zahtevah IV, direktivo o sistemih zajamčenih vlog, direktivo o sanaciji in reševanju bank ter direktivo o hierarhiji bančnih upnikov; ker so bili leta 2019 začeti postopki ugotavljanja kršitev proti 12 državam članicam, ker niso sprejele potrebnih ukrepov za popoln prenos direktive o hierarhiji bančnih upnikov;

| 1. | pozdravlja letna poročila Komisije o uporabi prava EU za leta 2017, 2018 in 2019, vključno s poročili po posameznih državah; priznava, da so ta letna poročila, pravica do peticije in evropska državljanska pobuda pomembna orodja, s pomočjo katerih lahko zakonodajalca EU ugotovita morebitne težave; pozdravlja odločenost Komisije, da prispevek državljanov, podjetij in drugih deležnikov pri odkrivanju kršitev prava EU obravnava kot zelo pomemben; poziva Komisijo, naj okrepi javno razpravo o svojih letnih poročilih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen s številnimi peticijami, v katerih so državljani izrazili zaskrbljenost zaradi domnevnih kršitev načela pravne države v državah članicah, in pozdravlja sodelovanje državljanov pri uveljavljanju svojih pravic; meni, da je takšno spremljanje ključnega pomena za opredelitev in preprečevanje tveganj za pravno državo ter pravice in svoboščine državljanov EU, preden se je treba nanje uradno odzvati; v zvezi s tem pozdravlja prvo letno poročilo Komisije o pravni državi kot novo preventivno orodje in kot del novega letnega evropskega mehanizma pravne države; ponovno izraža podporo uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, ki bi ga urejal medinstitucionalni sporazum; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da Parlament vsako leto prejme veliko število peticij zaskrbljenih državljanov, ki izražajo nezadovoljstvo s stanjem na področju izvajanja prava EU v državah članicah; je zlasti zaskrbljen zaradi prakse, da se veliko število vlagateljev peticij napoti k drugim organom; ponovno izraža zaskrbljenost, da bi lahko tak pristop v državljanih vzbudil občutek, da institucije EU ne upoštevajo njihovega mnenja; poudarja pomembno vlogo civilne družbe in drugih deležnikov, zlasti žvižgačev, pri spremljanju in poročanju o uporabi prava EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je zaskrbljen, ker je Komisija leta 2019 začela 797 novih postopkov za ugotavljanje kršitev, kar je več kot leta 2018 (644) in 2017 (716); je zaskrbljen tudi, ker je Komisija leta 2019 poslala 316 obrazloženih mnenj v primerjavi s 157 leta 2018 in 275 leta 2017; ugotavlja pa, da je bilo leta 2019 še vedno odprtih 1 564 postopkov za ugotavljanje neskladnosti, kar je malenkost manj kot ob koncu leta 2018, ko jih je bilo 1 571, in malenkost več kot leta 2017 (1 559); pozdravlja dejstvo, da se je število postopkov za neizpolnjevanje obveznosti pravočasnega prenosa, ki so bilo v letu 2019 še vedno odprti, zmanjšalo na 599, kar je 21 % manj od števila odprtih postopkov konec leta 2018 (758); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja ključno vlogo Sodišča Evropske unije kot edine institucije, pristojne za odločanje o veljavnosti prava EU, s čimer zagotavlja, da ga institucije EU in države članice pravilno razlagajo in uporabljajo; opozarja, da je postopek predhodnega odločanja temeljni mehanizem prava EU, ki pomaga pojasniti, kako je treba razlagati in uporabljati pravo EU; spodbuja nacionalna sodišča, naj v primeru dvoma naslovijo vprašanja na Sodišče Evropske unije in s tem preprečijo postopke ugotavljanja kršitev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da so se v letu 2019 začeli postopki ugotavljanja kršitev na naslednjih glavnih področjih politike, ki so razvrščena glede na število zadev: okolje, notranji trg, industrija, podjetja ter mala in srednja podjetja, mobilnost in promet; z obžalovanjem ugotavlja, da je bilo leta 2019 največ težav s prenosom in izvrševanjem povezanih z okoljsko zakonodajo, medtem ko je bilo leta 2018 okolje na tretjem mestu po številu novih postopkov ugotavljanja kršitev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | iz navedenih poročil ugotavlja, da so bila področja, na katerih je bilo v navedenih letih proti državam članicam sproženih največ postopkov ugotavljanja kršitev pri prenosu, okolje, mobilnost, promet in notranji trg; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da pomanjkljivo izvrševanje prava EU ne zmanjšuje le učinkovitosti notranjega trga, temveč neposredno vpliva tudi na pravice posameznikov in posledično na verodostojnost in ugled Unije; meni, da visoko število postopkov ugotavljanja kršitev kaže na to, da je zagotavljanje pravočasne, pravilne in učinkovite uporabe prava EU v državah članicah še vedno velik izziv in prednostna naloga; poziva Komisijo, naj zagotovi več informacij o merilih, ki se uporabljajo v okviru novega metodološkega pristopa, ki se uporablja od leta 2017, za opredelitev najhujših primerov kršitev in pritožb v zvezi s pravom EU; obžaluje, da se povprečni čas, potreben za preiskavo morebitnih kršitev prava EU, zaradi vse večjega števila postopkov od leta 2017 neprestano podaljšuje; poziva Komisijo, naj skrajša povprečni čas obravnave pritožb in postopkov ugotavljanja kršitev; poziva Komisijo, naj po potrebi občutno skrajša čas, v katerem se države članice privedejo pred Sodišče Evropske unije v skladu s členoma 258 in 260 PDEU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je povprečni čas za prenos v EU podaljšal – v letu 2019 je prenos direktive v nacionalno zakonodajo trajal tri mesece dlje kot v letu 2018; poziva, naj bodo zakonodajni postopki ustrezno časovno razporejeni, da se zagotovi dovolj časa za prenos; poudarja, da mora biti pravo EU oblikovano jasno, razumljivo in ob spoštovanju načel pravne jasnosti, preglednosti in pravne varnosti; poziva k pripravi ustreznih predhodnih in naknadnih ocen učinka prava EU; opozarja, da so najbolj resni postopki ugotavljanja kršitev povezani z zakonodajo na podlagi direktiv; spominja, da se uredbe neposredno in obvezno uporabljajo v vseh državah članicah; zato poziva Komisijo, naj, kadar je to mogoče, za vsak zakonodajni predlog uporabi uredbo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja nadzorno vlogo Parlamenta pri opozarjanju Komisije na pomanjkljivosti pri uporabi prava EU v državah članicah v obliki peticij in vprašanj; spodbuja Komisijo, naj še okrepi nadzor nad tem, kako se pravo EU uporablja v državah članicah, v skladu s panoramskim pregledom Evropskega računskega sodišča; poudarja, da je tesen in strukturiran dialog med Komisijo in državami članicami v zgodnji fazi ključnega pomena za učinkovito in pravilno uporabo prava EU ter za obravnavanje težav, povezanih s čezmernim prenašanjem in uporabo prava EU; opozarja, da je treba vzpostaviti skupno zbirko podatkov in spletno stran za vse dele zakonodajnega postopka, da bi povečali preglednost zakonodajnih razprav; poziva Komisijo, naj dosledneje spodbuja skladnost na različnih področjih politike ter, kjer je to mogoče in ustrezno, okrepi preventivne instrumente, kot je priprava načrtov izvajanja, časovnih načrtov in obrazložitvenih dokumentov, vzpostavitev namenskih spletnih mest in izmenjava dobrih praks za pomoč državam članicam pri prepoznavanju težav pri prenosu, njihovo reševanje v zgodnji fazi postopkov ugotavljanja kršitev in pomoč pri iskanju skupnih rešitev ter s tem večjo učinkovitost zakonodaje EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznava delo, ki ga je opravila Evropska komisija, in njeno spoštovanje načela subsidiarnosti; poudarja ključno vlogo nacionalnih parlamentov in morebitnih regionalnih parlamentov pri predzakonodajnem nadzoru osnutkov zakonov EU; ugotavlja, da bi bilo mogoče sedanje oblike sodelovanja z nacionalnimi parlamenti izboljšati; obžaluje sedanjo strukturo postopka za mehanizem za preverjanje subsidiarnosti, zaradi katere morajo odbori EU v nacionalnih parlamentih preveč časa nameniti tehničnim in pravnim ocenam, hkrati pa jih omejujejo kratki roki; predlaga revizijo teh mehanizmov, da bi postali bolj funkcionalni in učinkovitejši ter da bi omogočili razvoj bolj političnega pristopa k nadzoru subsidiarnosti po vsej EU; predlaga nadaljnje vključevanje Evropskega odbora regij, ki zastopa regionalne in lokalne oblasti, v nadzor subsidiarnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zelo zaskrbljen, ker številne države članice še niso prenesle direktiv o preprečevanju pranja denarja (četrta in peta direktiva o preprečevanju pranja denarja); poziva države članice, naj te direktive nemudoma in ustrezno prenesejo v nacionalno zakonodajo; pozdravlja sporočilo z naslovom „Za boljše izvajanje okvira EU za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma“, ki ga je sprejela Komisija in ki lahko skupaj z vrsto poročil zagotovi podporo evropskim in nacionalnim organom za uspešnejši boj proti pranju denarja, vključno s tveganjem financiranja terorizma; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izraža zaskrbljenost zaradi posledic nekaterih programov za naložbe in državljanstvo, ki so jih nedavno sprejele nekatere države članice; poziva Komisijo, naj sprejme zakonodajo, ki bo takšno prakso prepovedala; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je nezadovoljen zaradi nedoslednosti in pomanjkljivosti v evropski zakonodaji za boj proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu, zlasti proti trgovini s prepovedanimi drogami ali trgovini z ljudmi; poziva Komisijo, naj še naprej spremlja pravilen prenos okvirnega sklepa o boju proti organiziranemu kriminalu z uporabo pristojnosti, ki so ji dodeljene s Pogodbama za izvrševanje zakonodaje; poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog direktive na podlagi člena 83(1) PDEU za revizijo Okvirnega sklepa Sveta 2008/841/PNZ o boju proti organiziranemu kriminalu – med drugim naj se posodobijo opredelitve kaznivih dejanj, da se poudari čezmejna narava kriminalnih združb, kot je večkrat poudarjeno v poročilih ustreznih evropskih agencij, zlasti Europola in Eurojusta, določijo naj se višje kazni in doda naj se kaznivo dejanje kriminalne združbe, za katerega so v mafijskem modelu značilne taktike ustrahovanja, združevanje z namenom izvajanja kriminalnih dejavnosti in zmožnost vplivanja na javne organe; meni, da bi bila v zvezi s tem zaželena tudi splošna evropska zakonodaja o zaščiti tistih, ki se odločijo za sodelovanje z organi kazenskega pregona; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja pomen zakonodaje, ki organom kazenskega pregona omogoča učinkovit boj proti nezakonito pridobljenemu premoženju, tako da storilcem kaznivih dejanj preprečijo izkoriščanje premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji, in njeno preusmeritev nazaj v zakonito gospodarstvo ali financiranje drugih kriminalnih dejavnosti; ugotavlja, da to področje delovanja ni zajeto v evropski zakonodaji, niti v Uredbi (EU) 2018/1805, ki bo kmalu začela veljati; zato pozdravlja zavezo Komisije, da bo pregledala celoten pravni okvir za zamrznitev in zaplembo predmetov in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji, v EU ter preučila, ali so potrebna dodatna skupna pravila, s posebnim poudarkom na zasegu ali zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, tudi če ni pravnomočne obsodbe, in upravljanju s temi sredstvi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja prizadevanja Komisije za nadaljnje spremljanje popolnega prenosa direktiv o procesnih pravicah v evropskem območju svobode, varnosti in pravice; vendar poudarja, da je zaskrbljen zaradi stalnih težav pri prenosu Direktive 2012/29/EU o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (9); poudarja, da je zaskrbljen tudi zaradi uvedenih postopkov ugotavljanja kršitev proti različnim državam članicam, ker niso prenesle Direktive (EU) 2016/800 o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku (10); |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba izboljšati davčno zakonodajo EU, da bi davčni sistemi postali preglednejši, odgovornejši in učinkovitejši ter da bi omejili nelojalno konkurenco med državami članicami in širjenje davčnih oaz; meni, da morata imeti pravično obdavčevanje in odločen boj proti davčnim goljufijam, davčnim utajam, agresivnemu davčnemu načrtovanju in pranju denarja osrednjo vlogo v politiki EU; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo konkurenčen, pravičen in trden davčni sistem, primeren za digitalno dobo in nove poslovne modele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da se Komisija ni odločila začeti postopkov ugotavljanja kršitev proti tistim državam članicam, ki so kršile schengenska pravila; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje, da države članice niso izpolnile svojih zavez glede solidarnosti in delitve odgovornosti pri premestitvi prosilcev za azil; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj prenesejo zakonodajo EU o boju proti hudim kaznivim dejanjem in terorizmu; opozarja zlasti na pomanjkljivosti pri prenosu Direktive (EU) 2017/541 o boju proti terorizmu (11), ki jih je Komisija ugotovila v več državah članicah; ugotavlja, da je večina držav članic, proti katerim je Komisija leta 2019 uvedla postopke ugotavljanja kršitev, ker niso prenesle Direktive (EU) 2016/681 o uporabi podatkov iz evidence podatkov o potnikih (PNR) (12), Komisijo medtem obvestila o sprejetju ukrepov, potrebnih za uspešen prenos tega akta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva institucije EU, naj kot sredstvo za dosledno spoštovanje pluralnosti, neodvisnosti in svobode medijev zagotovijo popolno izvajanje Listine v vseh svojih sklepih, ukrepih in politikah; je zaskrbljen zaradi stanja medijev v EU; obžaluje vse prakse, namenjene ustrahovanju ali grožnjam, usmerjenim proti novinarjem; v zvezi s tem ponovno poziva Komisijo, naj poda celovit predlog zakonodajnega akta, s katerim bi uvedli minimalne standarde zoper strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti po vsej EU; poziva Komisijo, naj sprejeme ukrepe za preprečevanje zlorabe sodišč za ustrahovanje ali škodovanje novinarjem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obsoja vse večje število kampanj dezinformiranja, katerih namen je zavajanje javnosti o dejavnostih EU in merijo tudi na ukrepe, sprejete za zagotovitev pravilne uporabe prava EU v državah članicah; poziva Komisijo, naj se zoperstavi temu pojavu, saj spodkopava demokratični proces in zaupanje državljanov v demokratične institucije EU; poziva Komisijo, naj izvaja jasen, celovit in širok sklop ukrepov za boj proti širjenju in vplivu dezinformacij na spletu v Evropi ter naj zagotovi zaščito evropskih vrednot in demokratičnih sistemov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je zaskrbljen zaradi resnih pomanjkljivosti, ugotovljenih pri uporabi okoljske in energetske zakonodaje EU, zlasti glede ravnanja z odpadki in njihovega odstranjevanja, energijske učinkovitosti, izginjanja biotske raznovrstnosti, čezmernega izkoriščanja naravnih virov in zaščitenih območij, nezadostnega čiščenja komunalne odpadne vode in onesnaževanja zraka, saj vse to resno škoduje zdravju ljudi; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da trenutno poteka 19 postopkov ugotavljanja kršitev zaradi nepravilnega prenosa določb direktive o okoljski odgovornosti, ki je bistvena za zagotavljanje pravilnega izvajanja načela „onesnaževalec plača“ in odgovornosti za okoljsko škodo na splošno; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zlasti ugotavlja, da večina držav članic vztrajno in sistematično krši evropske standarde o mejnih vrednostih za onesnaževala zraka; poudarja, da sta degradacija ekosistemov in izguba biotske raznovrstnosti veliki težavi v EU; poziva Komisijo, naj predlaga nov zakonski akt o obnovi ekosistemov, ki bi nadgradil in presegel obstoječe obveznosti iz direktive o habitatih in druge zakonodaje EU; poziva Komisijo, naj odločno ukrepa za zagotovitev hitrega, popolnega in pravilnega prenosa vseh okoljskih direktiv EU v vseh državah članicah, pri tem pa naj upošteva prednostne naloge iz svojega sporočila z naslovom „Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da pomanjkanje skladnih in celovitih kodificiranih pravil o dobrem upravljanju, ki bi bila veljavna v vsej Uniji, državljanom in podjetjem otežuje polno razumevanje svojih pravic po pravu Unije; zato poudarja, da bi kodifikacija pravil dobrega upravljanja v obliki uredbe, ki bi določala različne vidike upravnega postopka, vključno z obvestili, zavezujočimi roki, pravico do izražanja svojega mnenja in pravico vsake osebe do vpogleda v svoj spis, pomenila okrepitev pravic državljanov in povečanje preglednosti; meni, da bi ta uredba povečala uspešnost, učinkovitost in zmogljivost javnih uprav in storitev ter v zvezi s tem odgovorila na potrebo po naložbah in reformah v Evropski uniji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poziva k sprejetju uredbe o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi EU v skladu s členom 298 PDEU in ugotavlja, da Komisija še ni pripravila predloga v skladu s tem pozivom; zato znova poziva Komisijo, naj pripravi predlog zakonskega akta EU o upravnem postopku, pri čemer naj upošteva ukrepe, ki jih je na tem področju doslej sprejel Parlament; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da so še zlasti pereče vrzeli pri prenosu, izvajanju in nadzoru zakonodaje EU na področju svobode, varnosti in pravice, čeprav sta Komisija in Svet med sprejemanjem te zakonodaje izrecno poudarila, da gre za nujne ukrepe; poziva Komisijo in nacionalne organe, naj proaktivno in celovito spremljajo in izvršujejo pravo EU na tem področju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | priznava, da morajo biti za zagotovitev pravilne uporabe prava EU in pravilnega delovanja notranjega trga državljani in podjetniki obveščeni o vprašanjih, ki izhajajo iz vsakodnevne uporabe prava EU; poziva k tesnejšemu sodelovanju na tem področju, tudi prek službe SOLVIT; |
| --- | --- |

28.

| 29. | obžaluje stalno pomanjkanje homogenosti med državami članicami pri učinkovitem izvajanju zakonodaje, namenjene oblikovanju socialne in vključujoče Unije, ter boju proti vsem oblikam diskriminacije ranljivih skupin; je zaskrbljen zaradi velikih pomanjkljivosti in zamud pri uporabi prava EU v okviru evropskega stebra socialnih pravic, zlasti pri uporabi zakonodaje o varovanju zdravja in varnosti delavcev pri delu, direktive o delovnem času (13), ter zakonodaje o enakem obravnavanju in plačah žensk in moških; poudarja, da Sodišče Evropske unije v svojih sodbah koncept enakega plačila za enako delo razlaga zelo široko, in poziva Komisijo, naj stori več za odpravo diskriminacije in razlik v plačilu med spoloma na evropski ravni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da države članice pandemije COVID-19 ne bodo uporabljale kot izgovor za nepravilno uporabo prava EU in da bodo zamude pri prenosu direktiv v nacionalne pravne rede ustrezno utemeljene; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  UL C 28, 27.1.2020, str. 108.

(2)  UL C 86, 6.3.2018, str. 126.

(3)  UL C 440, 30.12.2015, str. 17.

(4)  UL C 18, 19.1.2017, str. 10.

(5)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(6)  UL L 141, 5.6.2015, str. 73.

(7)  UL L 156, 19.6.2018, str. 43.

(8)  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s členom 10 Okvirnega sklepa 2008/841/PNZ Sveta z dne 24. oktobra 2008 o boju proti organiziranemu kriminalu (COM(2016)0448).

(9)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(10)  UL L 132, 21.5.2016, str. 1.

(11)  UL L 88, 31.3.2017, str. 6.

(12)  UL L 119, 4.5.2016, str. 132.

(13)  Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (UL L 299, 18.11.2003, str. 9).

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/64

---

P9_TA(2021)0012

Izvajanje skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike – letno poročilo za leto 2020 (2020/2206(INI))

(2021/C 456/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki,

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine OZN in Helsinške sklepne listine iz leta 1975, ki jo je sprejela Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine OZN in Helsinške sklepne listine iz leta 1975, ki jo je sprejela Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (1),

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ z dne 25. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov z naslovom „Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030“ z dne 25. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o celostnem pristopu k zunanjim konfliktom in krizam z dne 22. januarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o celostnem pristopu k zunanjim konfliktom in krizam z dne 22. januarja 2018,

| — | ob upoštevanju tretjega poročila skupine uglednih mednarodnih in regionalnih strokovnjakov OZN za Jemen z naslovom „Yemen: A Pandemic of Impunity in a Tortured Land“ (Jemen: pandemija nekaznovanosti v trpeči državi), ki zajema obdobje od julija 2019 do junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega poročila skupine uglednih mednarodnih in regionalnih strokovnjakov OZN za Jemen z naslovom „Yemen: A Pandemic of Impunity in a Tortured Land“ (Jemen: pandemija nekaznovanosti v trpeči državi), ki zajema obdobje od julija 2019 do junija 2020,

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije z dne 28. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije z dne 28. junija 2016,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (2),

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o področju delovanja in mandatu posebnih predstavnikov EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2019 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o področju delovanja in mandatu posebnih predstavnikov EU (3),

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 iz leta 2000 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 iz leta 2000 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju evropske agende za varnost za obdobje 2015–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske agende za varnost za obdobje 2015–2020,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. junija 2020 z naslovom Boj proti dezinformacijam v zvezi s COVID-19 – kaj je res in kaj ne (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 10. junija 2020 z naslovom Boj proti dezinformacijam v zvezi s COVID-19 – kaj je res in kaj ne (JOIN(2020)0008),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o varnosti in obrambi z dne 17. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o varnosti in obrambi z dne 17. junija 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. septembra 2020 z naslovom Poročilo o strateškem predvidevanju za leto 2020 – načrtovanje poti k odpornejši Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. septembra 2020 z naslovom Poročilo o strateškem predvidevanju za leto 2020 – načrtovanje poti k odpornejši Evropi,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. junija 2019, 15. julija 2019, 14. oktobra 2019, 12. decembra 2019, izjave zunanjih ministrov EU z dne 15. maja 2020, sklepov Evropskega sveta z dne 20. junija 2019, 17. oktobra 2019 in 1. oktobra 2020 o nezakonitih dejavnostih Turčije v vzhodnem Sredozemlju in sklepov Sveta z dne 14. oktobra 2019 o severovzhodni Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. junija 2019, 15. julija 2019, 14. oktobra 2019, 12. decembra 2019, izjave zunanjih ministrov EU z dne 15. maja 2020, sklepov Evropskega sveta z dne 20. junija 2019, 17. oktobra 2019 in 1. oktobra 2020 o nezakonitih dejavnostih Turčije v vzhodnem Sredozemlju in sklepov Sveta z dne 14. oktobra 2019 o severovzhodni Siriji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom „Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji – Prispevek Komisije med pripravami na srečanje voditeljev EU in Zahodnega Balkana 6. maja 2020“ (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom „Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji – Prispevek Komisije med pripravami na srečanje voditeljev EU in Zahodnega Balkana 6. maja 2020“ (COM(2020)0315),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0266/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0266/2020),

| A. | ker ima Parlament dolžnost in odgovornost izvajati demokratični nadzor skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike ter bi moral pregledno in pravočasno prejeti potrebne informacije ter učinkovita sredstva za opravljanje te vloge v celoti, tudi v zvezi z vsemi programi obrambne industrije; |
| --- | --- |

A.

ker ima Parlament dolžnost in odgovornost izvajati demokratični nadzor skupne zunanje in varnostne politike ter skupne varnostne in obrambne politike ter bi moral pregledno in pravočasno prejeti potrebne informacije ter učinkovita sredstva za opravljanje te vloge v celoti, tudi v zvezi z vsemi programi obrambne industrije;

| B. | ker si EU v okviru skupne zunanje in varnostne politike prizadeva zagotoviti varnost in stabilnost, hkrati pa spodbuja evropske vrednote svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker si EU v okviru skupne zunanje in varnostne politike prizadeva zagotoviti varnost in stabilnost, hkrati pa spodbuja evropske vrednote svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic;

| C. | ker se svet spoprijema z agresivno geopolitično konkurenco, ki na področju zunanje politike zahteva ustrezne mehanizme in zmogljivosti za hitro odzivanje; |
| --- | --- |

C.

ker se svet spoprijema z agresivno geopolitično konkurenco, ki na področju zunanje politike zahteva ustrezne mehanizme in zmogljivosti za hitro odzivanje;

| D. | ker je močnejša, ambicioznejša, verodostojnejša in enotnejša skupna zunanja politika postala ključnega pomena, saj se EU v širši regiji spoprijema z več geopolitičnimi izzivi, ki neposredno ali posredno vplivajo na vse njene države članice in državljane; |
| --- | --- |

D.

ker je močnejša, ambicioznejša, verodostojnejša in enotnejša skupna zunanja politika postala ključnega pomena, saj se EU v širši regiji spoprijema z več geopolitičnimi izzivi, ki neposredno ali posredno vplivajo na vse njene države članice in državljane;

| E. | ker EU na področju zunanje in varnostne politike ne uresničuje svojega potenciala zaradi neenotnosti med državami članicami; |
| --- | --- |

E.

ker EU na področju zunanje in varnostne politike ne uresničuje svojega potenciala zaradi neenotnosti med državami članicami;

| F. | ker se nobena država članica EU ne more sama spoprijeti z nobenim od svetovnih izzivov, s katerimi se danes spopada Evropa; ker je treba ambiciozno in učinkovito skupno zunanjo in varnostno politiko podpreti z ustreznimi finančnimi sredstvi in boljšimi mehanizmi odločanja; |
| --- | --- |

F.

ker se nobena država članica EU ne more sama spoprijeti z nobenim od svetovnih izzivov, s katerimi se danes spopada Evropa; ker je treba ambiciozno in učinkovito skupno zunanjo in varnostno politiko podpreti z ustreznimi finančnimi sredstvi in boljšimi mehanizmi odločanja;

| G. | ker se je v času pandemije COVID-19 stanje v zvezi z demokracijo, pravno državo, človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami v številnih delih sveta poslabšalo, število dezinformacijskih kampanj in kibernetskih napadov tretjih držav pa povečalo; ker so se namesto večstranskega sodelovanja v skladu z mednarodnim redom, ki temelji na pravilih, okrepili izolacionistični, enostranski in antiglobalistični trendi ter sistemska rivalstva; |
| --- | --- |

G.

ker se je v času pandemije COVID-19 stanje v zvezi z demokracijo, pravno državo, človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami v številnih delih sveta poslabšalo, število dezinformacijskih kampanj in kibernetskih napadov tretjih držav pa povečalo; ker so se namesto večstranskega sodelovanja v skladu z mednarodnim redom, ki temelji na pravilih, okrepili izolacionistični, enostranski in antiglobalistični trendi ter sistemska rivalstva;

| H. | ker izzivi, kot so ponovni razmah populizma in avtoritarizma, vse manjše spoštovanje mednarodnega prava, človekovih pravic in pravne države, napadi na liberalno demokracijo in multilateralizem, skupaj s tekmovanjem med velikimi silami, ki se je spremenilo v rivalstvo, zlasti med ZDA in Kitajsko, resno ogrožajo mednarodno varnost ter vrednote, interese in vpliv EU, ki bi lahko bila zaradi tega tekmovanja izrinjena iz krogov odločanja in v bistveno slabšem položaju; |
| --- | --- |

H.

ker izzivi, kot so ponovni razmah populizma in avtoritarizma, vse manjše spoštovanje mednarodnega prava, človekovih pravic in pravne države, napadi na liberalno demokracijo in multilateralizem, skupaj s tekmovanjem med velikimi silami, ki se je spremenilo v rivalstvo, zlasti med ZDA in Kitajsko, resno ogrožajo mednarodno varnost ter vrednote, interese in vpliv EU, ki bi lahko bila zaradi tega tekmovanja izrinjena iz krogov odločanja in v bistveno slabšem položaju;

| I. | ker je evropska sosedska politika ključni instrument v zvezi z vzhodnimi in južnimi sosedami EU; |
| --- | --- |

I.

ker je evropska sosedska politika ključni instrument v zvezi z vzhodnimi in južnimi sosedami EU;

| J. | ker nestabilnost in nepredvidljivost na mejah Unije ter v njenem neposrednem sosedstvu neposredno ogrožata varnost Unije in njenih držav članic; ker se lahko zaradi pandemije COVID-19 poslabša mednarodno varnostno okolje; ker bodo hude gospodarske in socialne posledice te pandemije močno vplivale na sedanje ravni svetovne revščine in neenakosti, kar lahko v številnih ranljivih državah pripelje do resnih družbenih nemirov in protestov na podlagi novega elementa nestabilnosti; ker so se številne grožnje iz preteklih let, vključno s kibernetskimi, pa tudi grožnjami podnebnih sprememb in pandemij, v sedanjosti uresničile in vse bolj vplivajo na različne vidike življenja ljudi, pa tudi na razvojne priložnosti, svetovni geopolitični red in stabilnost; |
| --- | --- |

J.

ker nestabilnost in nepredvidljivost na mejah Unije ter v njenem neposrednem sosedstvu neposredno ogrožata varnost Unije in njenih držav članic; ker se lahko zaradi pandemije COVID-19 poslabša mednarodno varnostno okolje; ker bodo hude gospodarske in socialne posledice te pandemije močno vplivale na sedanje ravni svetovne revščine in neenakosti, kar lahko v številnih ranljivih državah pripelje do resnih družbenih nemirov in protestov na podlagi novega elementa nestabilnosti; ker so se številne grožnje iz preteklih let, vključno s kibernetskimi, pa tudi grožnjami podnebnih sprememb in pandemij, v sedanjosti uresničile in vse bolj vplivajo na različne vidike življenja ljudi, pa tudi na razvojne priložnosti, svetovni geopolitični red in stabilnost;

| K. | ker je uporaba globalnih pomorskih informacij bistvena za strateško spremljanje, analizo tveganj in zgodnje opozarjanje EU in držav članic ter okrepitev informacijske podpore za civilne in vojaške operacije pomorske varnosti; |
| --- | --- |

K.

ker je uporaba globalnih pomorskih informacij bistvena za strateško spremljanje, analizo tveganj in zgodnje opozarjanje EU in držav članic ter okrepitev informacijske podpore za civilne in vojaške operacije pomorske varnosti;

| L. | ker je boj proti terorizmu pomembna prednostna naloga v evropski agendi za varnost za obdobje 2015–2020; |
| --- | --- |

L.

ker je boj proti terorizmu pomembna prednostna naloga v evropski agendi za varnost za obdobje 2015–2020;

| M. | ker je pandemija COVID-19 razkrila, da je EU ranljiva v odnosu do avtoritarnih režimov, da so njena tradicionalna zunanja zavezništva šibka in da mora zagotoviti zunanjo politiko, ki je v skladu z njenimi temeljnimi vrednotami; ker to pomeni, da mora EU ponovno proučiti zunanje odnose in jih osnovati na načelih solidarnosti in multilateralizma; ker pandemija COVID-19 in njene obsežne posledice posebej močno prizadenejo najranljivejše, zlasti v regijah s šibkejšimi zdravstvenimi in socialnimi sistemi; |
| --- | --- |

M.

ker je pandemija COVID-19 razkrila, da je EU ranljiva v odnosu do avtoritarnih režimov, da so njena tradicionalna zunanja zavezništva šibka in da mora zagotoviti zunanjo politiko, ki je v skladu z njenimi temeljnimi vrednotami; ker to pomeni, da mora EU ponovno proučiti zunanje odnose in jih osnovati na načelih solidarnosti in multilateralizma; ker pandemija COVID-19 in njene obsežne posledice posebej močno prizadenejo najranljivejše, zlasti v regijah s šibkejšimi zdravstvenimi in socialnimi sistemi;

| N. | ker so se v zadnjih letih pojavili novi izzivi z več razsežnostmi, kot so širjenje orožja za množično uničevanje, zavračanje sporazumov o neširjenju orožja, zaostritev regionalnih konfliktov, ki povzročajo razseljevanje prebivalstva, tekmovanje za naravne vire, energetska odvisnost, podnebne spremembe, krepitev pojava propadlih držav, terorizem, mednarodni organizirani kriminal, kibernetski napadi in dezinformacijske kampanje; |
| --- | --- |

N.

ker so se v zadnjih letih pojavili novi izzivi z več razsežnostmi, kot so širjenje orožja za množično uničevanje, zavračanje sporazumov o neširjenju orožja, zaostritev regionalnih konfliktov, ki povzročajo razseljevanje prebivalstva, tekmovanje za naravne vire, energetska odvisnost, podnebne spremembe, krepitev pojava propadlih držav, terorizem, mednarodni organizirani kriminal, kibernetski napadi in dezinformacijske kampanje;

| O. | ker bi se morala skupna zunanja in varnostna politika glede na propad pomembnih sporazumov o nadzoru nad oborožitvijo in razorožitvi ter hiter razvoj novih orožarskih tehnologij osredotočati na razorožitev, nadzor nad oborožitvijo in neširjenje orožja, da bi zaščitili državljane EU ter mednarodno stabilnost in varnost; ker je treba Skupno stališče 2008/944/SZVP posodobiti, da se bodo merila dosledno uporabljala in izvajala; |
| --- | --- |

O.

ker bi se morala skupna zunanja in varnostna politika glede na propad pomembnih sporazumov o nadzoru nad oborožitvijo in razorožitvi ter hiter razvoj novih orožarskih tehnologij osredotočati na razorožitev, nadzor nad oborožitvijo in neširjenje orožja, da bi zaščitili državljane EU ter mednarodno stabilnost in varnost; ker je treba Skupno stališče 2008/944/SZVP posodobiti, da se bodo merila dosledno uporabljala in izvajala;

EU kot zaželena partnerica v spreminjajočem se geopolitičnem redu

| 1. | poudarja, da je pandemija COVID-19 jasno pokazala, da je treba zagotoviti močnejšo, bolj avtonomno, enotnejšo in odločnejšo zunanjo in varnostno politiko, da bi lahko Unija okrepila svoj vodilni položaj na mednarodnem prizorišču ter zaščitila in razvijala mednarodni red, ki temelji na pravilih ter zagotavlja multilateralizem, demokracijo in uveljavljanje človekovih pravic, ter odločneje promovirala svoje vrednote in interese po svetu; poudarja, da mora EU za to najprej uspešno pomagati svojim partnericam v neposrednem sosedstvu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | spodbuja in se zavzema za to, da bi imela EU vlogo zanesljive partnerice na svetovni ravni ter da bi bila zaželena partnerica za tretje strani ter načelna – vendar ne dogmatična – in poštena posrednica, referenčna akterka pri reševanju konfliktov in mediaciji, ki bi spodbujala diplomacijo in dialog kot prednostni način za opravljanje konstruktivne vloge v svetovnih konfliktih, vodilna pobudnica trajnostnega razvoja, ki bi največ prispevala k večstranskemu okviru, pa tudi globalna akterka, ki je pripravljena delovati samostojno in odločno, ko je to potrebno za zaščito njenih vrednot in interesov, in prevzeti odgovornost z zagotavljanjem svoje varnosti in spodbujanjem mednarodnega miru in stabilnosti, in sicer na podlagi načel in vrednot, zapisanih v Ustanovni listini OZN in mednarodnem pravu, ter ob spoštovanju mednarodnega reda, ki temelji na pravilih; meni, da so potrebni ustvarjalnost, proaktivnejši pristop, večja enotnost in solidarnost med državami članicami ter zavezanost in viri držav članic, da bi povečali vpliv EU po svetu, promovirali njen model pozitivne moči in njeno odgovorno vlogo pri globalnem upravljanju ter ji omogočili, da prevzame strateško odgovornost v neposrednem sosedstvu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da bi morala EU zaradi vse večje nestabilnosti po svetu, vse bolj napetega vzdušja, spodkopavanja multilateralizma in krepitve avtoritarizma, pa tudi večplastnih svetovnih izzivov, zlasti vse bolj konfliktnega ozračja, zaradi katerega se oboroženi spopadi nadaljujejo in včasih ponovno izbruhnejo, tudi na vzhodnih in južnih mejah Evrope, terorizma, podnebnih sprememb, vse večje ogroženosti naravnih virov, nenadzorovanih migracijskih tokov, zdravstvenih tveganj in hibridnih groženj, kot so dezinformacijske kampanje, zlonamerno politično delovanje in kibernetski napadi, doseči strateško avtonomnost in okrepiti sodelovanje s svojimi zavezniki; v zvezi s tem poudarja, da mora Unija s tretjimi državami vzpostaviti bolj strateške odnose, ki bodo temeljili na zaupanju in vzajemnih koristih, ter okrepiti zavezništva s podobno mislečimi demokratičnimi državami, tudi tistimi z južne poloble, in ad hoc koalicije z drugimi podobno mislečimi partnerji, če je to potrebno; |
| --- | --- |

3.

| 4. | v zvezi s tem poudarja, da mora Unija tesneje sodelovati s ključnimi partnerji po vsem svetu in imeti aktivno vlogo pri zagovarjanju institucij, ki so ključne za mednarodno pravo in večstranski sistem; vztraja, da mora EU okrepiti partnerstvo z OZN in Natom ter poglobiti sodelovanje z organizacijami, kot so Svet Evrope, OVSE, Združenje držav jugovzhodne Azije (ASEAN), Afriška unija, Organizacija ameriških držav (OAS), Arabska liga, Skupnost latinskoameriških in karibskih držav ter Mercosur; poziva k okrepljenemu sodelovanju in usklajevanju med EU in Natom, združevanju znanja in virov ter preprečevanju podvajanja, da bi se oblikoval skupen dopolnilen pristop za obravnavo sedanjih in prihodnjih regionalnih in svetovanih varnostnih izzivov, pa tudi konfliktov, zdravstvenih kriz, asimetričnih in hibridnih groženj, kibernetskih napadov in dezinformacij; poudarja pomembno vlogo, ki jo ima Mednarodno kazensko sodišče (MKS) pri preiskovanju hudodelstev zoper človečnost in zaščiti žrtev teh hudodelstev, ter pozdravlja močno podporo, ki jo je Unija izrazila Mednarodnemu kazenskemu sodišču, ki je bilo nedavno tarča pritiskov in napadov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izraža zaskrbljenost zaradi doslej najhujših dezinformacijskih in propagandnih kampanj, ki jih sponzorirajo državni in nedržavni akterji ter imajo uničujoče posledice za družbo, tudi v evropskem sosedstvu in zlasti na Zahodnem Balkanu; obsoja manipulacijo z informacijami in uporabo informacij kot orožja, ki se ju zlonamerno poslužujejo tudi državni, poddržavni in nedržavni akterji, ter platforme in organizacije, ki jih avtoritarne tretje države uporabljajo za neposredno in posredno vplivanje na evropske politične stranke in akterje; pozdravlja prepotreben odziv institucij EU na ta novi izziv, na primer vzpostavitev novega posebnega parlamentarnega odbora za tuje vmešavanje v demokratične procese v EU, vključno z uporabo dezinformacij, in sprejetje Sklepa Sveta o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (5); poudarja, da je potreben odziv, ki ne bo omejeval temeljnih pravic in svoboščin; poudarja pomen učinkovite strateške komunikacije EU ter pozdravlja okrepitev projektne skupine StratCom znotraj Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) ter njena prizadevanja za odkrivanje in preprečevanje dezinformacijskih kampanj; poudarja, da mora EU nadalje okrepiti svoje zmogljivosti za proaktivno preprečevanje lažnih novic in dezinformacij, ki ogrožajo demokracijo, ter izboljšati svojo varnostno kulturo, da bi bolje zaščitila svoja informacijska in komunikacijska omrežja; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri zagovarjanju sodelovalnega okvira kolektivne samoobrambe pred hibridnimi grožnjami in škodljivimi vplivi avtoritarnih režimov, zlasti vplivi na demokratično upravljanje in zasebna podjetja po svetu; zato poudarja, da mora EU okrepiti svoja zavezništva z drugimi globalnimi demokratičnimi akterji, da bi se s temi grožnjami spopadli na svetovni ravni, tudi prek reformiranih in odpornejših večstranskih institucij; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vztraja, da mora zunanja in varnostna politika EU temeljiti na spodbujanju doseganja ciljev iz člena 21 PEU, kot so demokracija, človekovo dostojanstvo, človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s svobodo veroizpovedi ali prepričanja, zaščita vseh manjšin in verskih skupnosti, vključno s kristjani, judi, muslimani, neverniki in drugimi, ter spodbujanje enakosti spolov; v zvezi s tem pozdravlja nedavno odločitev Komisije, da podaljša mandat posebnega odposlanca za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU, vendar poziva, naj do imenovanja pride čim prej; poziva delegacije EU, naj pozorno spremljajo razmere na področju človekovih pravic po svetu, prepoznajo trende ter državljane in organizacije civilne družbe podprejo pri njihovih prizadevanjih za obrnitev negativnih trendov na področju človekovih pravic po vsem svetu; poudarja, da je zunanja in varnostna politika EU učinkovitejša, če se v njenih gospodarskih in političnih pobudah uporablja pogojenost; v zvezi s tem opozarja, da bi morala Komisija spremljati razmere na področju človekovih pravic v tretjih državah, ki so upravičene do odprave vizumov, in o njih redno poročati Parlamentu ter da bi morala v primeru kršitev v zadevni državi začasno ukiniti izvzetje iz vizumske obveznosti; poziva Komisijo in Svet, naj okrepita programe Unije za podporo demokraciji na svetovni ravni s spodbujanjem prodemokratičnih procesov od spodaj navzgor, krepitvijo institucionalne odpornosti in zagotavljanjem podpore evropskim političnim fundacijam pri krepitvi demokratičnega procesa; ponovno poziva k reformi in pregledu posebnih predstavnikov in posebnih odposlancev EU, k čemur je že pozval v svojem priporočilu z dne 13. marca 2019; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi morala EU obravnavati temeljne vzroke za migracije, kot so revščina, neustrezna prehranska in hranilna varnost, brezposelnost, nestabilnost in pomanjkanje varnosti v tretjih državah, ki so izvor množičnih nezakonitih migracij; poudarja, da bi moral biti poudarek tudi na pomoči pri vzpostavitvi stabilnih institucij za spodbujanje trajnostnega družbenega razvoja v teh državah; |
| --- | --- |

7.

Povečane ambicije v skupni zunanji in varnostni politiki: strateški regionalni pristopi na podlagi močnejše politične volje

| 8. | želi spomniti, da nobena država članica EU sama nima zadostnih zmožnosti in virov za učinkovito reševanje sedanjih mednarodnih izzivov; v zvezi s tem meni, da EU v prvi vrsti potrebuje močnejšo in pravo politično voljo držav članic, da bi skupaj opredelile in si prizadevale za zunanjepolitične cilje EU, kot so preprečevanje konfliktov in mirovni sporazumi, ter se borile proti poskusom tretjih držav, da bi EU oslabile in razdelile ter spodkopale evropske vrednote; poudarja, da bo lahko Evropska unija v novem geopolitičnem okolju prevzela pomembno vlogo le, če bo močna in enotna, če bo imela uveljavljeno zunanjo, varnostno in obrambno politiko ter če bodo njene države članice podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko podpirale pri izvajanju opredeljenih ciljev; poziva institucije in države članice EU, naj medsebojno in z mednarodnimi partnerji uskladijo vse ukrepe v odziv na krizo zaradi COVID-19, da bi spodbudile usklajen in vključujoč svetovni odziv na pandemijo, in v zvezi s tem pozdravlja pristop Ekipa Evropa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva k reviziji globalne strategije EU, pri kateri bi upoštevali novo geopolitično dinamiko, trenutne grožnje, vključno s pandemijo COVID-19, in pričakovane prihodnje izzive ter znova ocenili cilje in sredstva skupne zunanje in varnostne politike; poudarja, da mora EU še naprej krepiti sodelovanje z mednarodnimi partnerji in zavezniki, obenem pa pospešiti odločanje na področju zunanjih zadev, izboljšati svojo sposobnost sodelovanja s podobno mislečimi partnerji ter okrepiti multilateralizem in svoje strateške zmogljivosti za ukrepanje, tudi samostojno ukrepanje, če je to potrebno; poudarja, da ima EU odgovornost oblikovati svojo strateško avtonomnost na področju skupnih diplomatskih, varnostnih in obrambnih vprašanj ter gospodarskih, zdravstvenih in trgovinskih zadev, da bi obravnavala več skupnih izzivov v zvezi z zaščito svojih interesov, norm in vrednot po koncu pandemije; zato vztraja, da morajo evropske države ohraniti možnost, da se same odločajo in ukrepajo; poziva države članice, naj začnejo hitro izvajati in uporabljati novo uredbo za vzpostavitev mehanizmov za pregled tujih naložb v kritičnih sektorjih; poziva države članice EU, naj vzpostavijo nov forum za večstransko sodelovanje in se pri tem oprejo na delo Usklajevalnega odbora za večstranski strateški nadzor izvoza ter spremljajo in nadzorujejo uvoz tehnologije, trgovinske tokove in občutljive naložbe v problematične države; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je za doseganje ciljev skupne zunanje in varnostne politike v zunanjem delovanju EU še vedno veliko neizkoriščenih možnosti za združevanje in povezovanje trde in mehke moči na vseh različnih področjih; v zvezi s tem opozarja, da je pomemben steber zunanje politike EU tudi diplomacija Evropskega parlamenta z lastnimi instrumenti in kanali, ki to politiko dopolnjujejo; meni, da bi bilo zato treba Evropski parlament priznati kot sestavni del pristopa Ekipa Evropa, ki ga uveljavljata Komisija in ESZD; v zvezi s tem poudarja pomembno vlogo, ki jo ima Parlament pri mediaciji in podpiranju demokracije, ter dragocen doprinos parlamentarnih skupščin k evropskemu zunanjemu delovanju, tudi na področju varnosti in obrambe, pa tudi potrebo po spodbujanju njihovih dejavnosti in zagotavljanju pravilnega poteka njihovega dela; poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsednico Komisijo in predsednika Sveta, naj Parlament redno obveščajo in vključujejo v zunanje delovanje EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da ambicije glede trdne, avtonomne in dobro razvite zunanje in varnostne politike Unije pomenijo tudi, da morajo biti na voljo diplomati s temi lastnostmi, ki so že na samem začetku usposobljeni posebej za evropsko razsežnost; v zvezi s tem podpira napredek v smeri ustanovitve evropske diplomatske akademije, ki bi bila zadolžena za vzpostavitev neodvisnega sistema za izbiro in usposabljanje bodočih diplomatov Unije v okviru resnično evropske diplomatske poklicne poti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi morale biti določbe iz Pogodbe EU o posvetovanju s Parlamentom in njegovem obveščanju na področju skupne zunanje in varnostne politike podlaga za jasna pravila o izmenjavi ustreznih dokumentov, vključno z osnutki strategij, na pregleden in pravočasen način; meni, da je treba bistveno izboljšati sedanji način, kako Komisija in ESZD Parlamentu posredujeta občutljive ali nejavne informacije; poziva tudi k proučitvi tega, kako bi bilo mogoče izboljšati kakovost, obseg in obliko sej odborov in izmenjav z ESZD in Komisijo; meni, da izjava o politični odgovornosti iz leta 2010 ni več ustrezna podlaga za odnose med Parlamentom in podpredsednikom/visokim predstavnikom ter da bi jo bilo treba nadomestiti z medinstitucionalnim sporazumom o okrepitvi pravic Parlamenta glede izvajanja demokratičnega nadzora v skladu s Pogodbama; poleg tega želi spomniti, da je zahteval pregled sklepa Sveta o ustanovitvi ESZD; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da pri izboljšanju postopka odločanja o zadevah skupne zunanje in varnostne politike ni napredka, kar vpliva na učinkovitost, hitrost in verodostojnost delovanja in odločanja EU na mednarodnem prizorišču; poziva države članice, naj vsaj na izbranih področjih skupne zunanje in varnostne politike, kot so odločanje o zadevah, povezanih s človekovimi pravicami, in sankcijah, začnejo razpravljati o možnosti, da bi z glasovanja s soglasjem prešle na glasovanje s kvalificirano večino, kar bi bilo konkretno sredstvo za krepitev vpliva EU na svetovnem prizorišču; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja sprejetje novega globalnega sistema EU za sankcije zoper kršitelje človekovih pravic (evropska različica zakona Magnickega), s katerim lahko EU sprejema ciljne sankcije zoper odgovorne za resne kršitve človekovih pravic in zlorabe po vsem svetu; priporoča, naj se področje uporabe sistema sankcij v prihodnje razširi, da bo zajeta tudi korupcija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k reviziji seznama opreme, ki jo je prepovedano izvažati v tretje države, da bi preprečili, da bi države članice s finančno podporo EU zagotavljale orodja, ki bi se nazadnje uporabljala za zatiranje državljanov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podpira vseevropsko razpravo o novih oblikah sodelovanja, kot je evropski varnostni svet, saj je skrajni čas za uradno ustanovitev učinkovitih struktur in institucij, s katerimi bi se izboljšala skladnosti in vpliv zunanje in varnostne politike EU; meni, da bi bilo treba o tem razpravljati na konferenci o prihodnosti Evrope, in ponovno poziva k ustanovitvi sveta obrambnih ministrov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da se je Unija zavezala h krepitvi vloge OZN na mednarodnem prizorišču in da je treba v ta namen sistem OZN reformirati tako, da se okrepi skladnost delovanja vseh njenih agencij, organizacij in programov za zagotovitev uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja iz Agende 2030; ponovno poziva države članice, naj podprejo reforme v zvezi s sestavo in delovanjem Varnostnega sveta, da bi ta postal učinkovitejši in bolj operativen, kar je bistveno pri skrbi za svetovni mir, z agendo, ki bo presegala vojaško varnost ter vključevala tokove beguncev in razseljenih oseb, prehransko varnost, podnebne spremembe in boj proti pandemijam; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja na bistveno vlogo Evropske unije na področju sodelovanja v demokratičnih in volilnih procesih, ki potekajo, ter ohranjanja njihove preglednosti in legitimnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priznava, da stabilnost, varnost, mir in blaginja Zahodnega Balkana ter držav vzhodnega in južnega sosedstva neposredno vplivajo na stabilnost in varnost Unije in njenih držav članic, pa tudi na ugled Unije kot svetovne geopolitične akterke; poudarja, da je Evropska unija največja trgovinska partnerica in vlagateljica v državah Zahodnega Balkana in vzhodnega partnerstva; poziva EU, naj prevzame strateško odgovornost v svojem sosedstvu, bolj pravočasno ukrepa ter opravlja dejavnejšo, enotnejšo in učinkovitejšo vlogo pri mediaciji in mirnem reševanju sedanjih napetosti in konfliktov ter preprečevanju morebitnih prihodnjih konfliktov v sosedstvu; meni, da je to mogoče doseči tako, da se prednost nameni prizadevanjem za preventivno utrjevanje miru, vključno s preventivno diplomacijo in mehanizmi za zgodnje opozarjanje, krepitvijo dvostranskega sodelovanja in zagotavljanjem podpore demokratičnim silam in pravni državi, ustvarjanjem pozitivnih spodbud za socialno-ekonomsko stabilizacijo in razvoj ter krepitvijo odpornosti družb, ob podpori ustreznih proračunskih sredstev; ponovno poudarja, da močno podpira normandijsko četverico, berlinsko konferenco o Libiji in skupino iz Minska; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno poudarja, da se zavzema za širitev kot ključno preobrazbeno politiko EU, ter pozdravlja revidirano metodologijo Komisije in njen močnejši poudarek na politični naravi procesa širitve; podpira evropsko perspektivo držav Zahodnega Balkana in pozdravlja potrditev nedvoumne podpore držav članic tej perspektivi, izražene v Zagrebški izjavi z dne 6. maja 2020, in odločitev o odprtih pristopnih pogajanjih z Albanijo in Severno Makedonijo; poziva Svet in Komisijo, naj brez odlašanja organizirata medvladni konferenci s tema državama in tudi na splošno pospešita pristopni proces, saj so države Zahodnega Balkana geografsko, zgodovinsko in kulturno del Evrope; poziva zlasti Bolgarijo, naj preneha nasprotovati začetku medvladne konference s Severno Makedonijo; poudarja, da je vključitev teh držav v EU ključnega pomena za stabilnost in varnost celine kot celote ter za vpliv EU v regiji in zunaj nje; poudarja, da bi moral pristopni proces privesti do trajnostne demokratične, gospodarske in ekološke preobrazbe in socialne konvergence ter zagotoviti dobre sosedske odnose in regionalno sodelovanje; opozarja, da proces širitve temelji na dosežkih ter strogi in pošteni pogojenosti v skladu s københavnskimi merili; ponovno poudarja, da mora imeti sprejetje reform oprijemljiv učinek na terenu in da je treba zagotoviti jasna, pregledna in dosledna pristopna merila, pa tudi stalno politično, finančno (IPA III) in tehnično podporo v celotnem procesu ter jasen način merjenja napredka; poudarja, da bi se morale države kandidatke in potencialne države kandidatke uskladiti z ustreznimi izjavami o skupni zunanji in varnostni politiki, ki jih je v imenu EU podal podpredsednik/visoki predstavnik, in sklepi Sveta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja rezultate vrha EU z državami vzhodnega partnerstva in upa, da se bo teh šest držav resnično zavezalo reformnim procesom, potrebnim za oblikovanje družb, ki bodo bolj demokratične, uspešnejše, pravičnejše, stabilnejše in bližje temeljnim vrednotam in načelom; poudarja, da bi moralo biti sodelovanje z državami vzhodnega partnerstva in drugimi državami v sosedstvu EU prednostna naloga skupne zunanje in varnostne politike, saj sta razvoj in demokratizacija teh držav v velikem interesu EU; poziva Komisijo in ESZD, naj še naprej krepita gospodarske vezi in povezljivost ter naj uporabita trgovinske in pridružitvene sporazume, dostop do enotnega trga in poglobljene medosebne stike, tudi s poenostavitvijo vizumskih postopkov in liberalizacijo vizumskega režima, če so izpolnjene vse zahteve; poudarja, da bi zgoraj navedeno lahko služilo kot spodbuda za demokratične reforme ter sprejetje pravil in standardov EU; poziva EU, naj med državami vzhodnega partnerstva ohrani prilagojeno razlikovanje, ki temelji na načelu „več za več“ in „manj za manj“; priznava edinstvene izkušnje in strokovno znanje držav vzhodnega partnerstva, vključno z njihovim prispevkom k misijam, bojnim skupinam in operacijam skupne varnostne in obrambne politike EU, ter poziva k poglobitvi sodelovanja med EU in vzhodnim partnerstvom na področju obrambne politike, povezane z EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podpira zahteve beloruskega ljudstva po svobodi, demokraciji in dostojanstvu ter novih, svobodnih in poštenih predsedniških volitvah; priznava pomembno vlogo usklajevalnega sveta kot predstavnika beloruskega ljudstva, ki protestira; ostro obsoja nasilno zatiranje miroljubnih demonstrantov in pozdravlja sprejetje sankcij proti Lukašenkovemu režimu, pa tudi samemu Aleksandru Lukašenku, ter ponovno poudarja svoje stališče, da ne priznava ponarejenih rezultatov predsedniških volitev z dne 9. avgusta 2020; poziva EU, naj temeljito pregleda svoje odnose z Belorusijo, saj tamkajšnji režim ne spoštuje lastnih zavez v okviru mednarodnega prava in sporazumov z EU, ter naj ustvari spodbude za socialno-ekonomsko stabilizacijo, podporo demokratičnim silam in njihov razvoj; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, kako pomembno je, da je EU zavezana podpori suverenosti, neodvisnosti in ozemeljski celovitosti svojih partneric znotraj njihovih mednarodno priznanih meja; je zaskrbljen zaradi širjenja nevarnih konfliktnih območij v najbližjem sosedstvu EU, pa tudi zaradi zamrznjenih konfliktov in sedanje dejanske ruske okupacije ozemelj suverenih držav; ponovno poudarja, da obsoja agresivno rusko politiko v zvezi z Ukrajino, negativno vlogo Rusije v več zamrznjenih konfliktih in pritisk, ki ga Rusija izvaja na nekatere države EU, ki so njene neposredne sosede, pa tudi kršitve pravic krimskih Tatarov, blokado Azovskega morja, nadaljnje polaščanje ukrajinskih plinskih polj v Črnem morju in kršitev ozemeljske celovitosti Gruzije in Moldavije; ostaja v celoti zavezan politiki nepriznavanja nezakonite priključitve Krima; poziva Rusijo, naj prevzame odgovornost, izkoristi svoj vpliv na separatiste, ki jih podpira, in v celoti izvaja svoje zaveze v okviru sporazumov iz Minska; poudarja, da mora EU okrepiti svoja prizadevanja za mirno reševanje t. i. zamrznjenih konfliktov, tudi z vzpostavitvijo dialoga z udeleženimi tretjimi državami, aktivno spodbujati rešitve, ki temeljijo na standardih in načelih mednarodnega prava, Ustanovne listine OZN in Helsinške sklepne listine iz leta 1975, ter povečati podporo civilistom, notranje razseljenim osebam in beguncem, ki so prizadeti zaradi konfliktov; prav tako zahteva, da Ruska federacija preneha zasedati gruzijski ozemlji Abhazije in Chinvalske regije/Južne Osetije ter ju preneha dejansko vključevati v rusko upravno območje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je dobro seznanjen s sporazumom o popolnem premirju v Gorskem Karabahu in njegovi bližini, ki so ga 9. novembra 2020 podpisali Armenija, Azerbajdžan in Rusija; upa, da bo ta sporazum rešil življenja tako civilistov kot vojaškega osebja in zagotovil svetlejše obete za mirno rešitev tega smrtonosnega konflikta; obžaluje, da je do sprememb trenutnega stanja prišlo s posredovanjem vojaških sil, in ne z mirnimi pogajanji; ostro obsoja poboje civilistov, uničenje civilnih in verskih objektov ter domnevno uporabo kasetnega streliva v konfliktu; poziva tako Armenijo kot Azerbajdžan, naj brez nadaljnjega odlašanja ratificirata Konvencijo o kasetnem strelivu, ki celovito prepoveduje njegovo uporabo; poudarja, da je treba trajno rešitev še poiskati in da bi morale postopek doseganja premirja in določanja prihodnjega pravnega statusa regije voditi sopredsednice skupine iz Minska v skladu z osnovnimi načeli te skupine; poudarja, da je treba nujno zagotoviti, da humanitarna pomoč doseže osebe v stiski, da se zaščitita armensko prebivalstvo in armenska kulturna dediščina v Gorskem Karabahu in da se notranje razseljenim osebam in beguncem omogoči vrnitev v prejšnja prebivališča; poziva, naj se vsi domnevni vojni zločini ustrezno preiščejo in da se odgovornim osebam sodi; poziva EU, naj se tesneje vključi v reševanje konflikta in naj odločanja o usodi regije ne prepusti drugim silam; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja prihodnje skupno sporočilo Komisije in visokega predstavnika o prenovljenem partnerstvu z južnim sosedstvom; poziva EU, naj v svojih politikah za regijo južnega Sredozemlja upošteva posebnosti posameznih držav te regije; poziva EU, naj okrepi sodelovanje z regionalnimi akterji, kot so Arabska liga, Afriška unija in Unija za Sredozemlje, ter dejavno podpre znotrajregijsko sodelovanje med državami južnega sosedstva, ki je nepogrešljivo orodje za zagotavljanje varnosti in trajnostnega gospodarskega razvoja; poudarja, da je treba okrepiti odnose EU s severnoafriškimi državami; obžaluje, da 25 let po začetku t. i. barcelonskega procesa območje skupne blaginje, stabilnosti in svobode s sredozemskimi državami južnega sosedstva še ni dokončno oblikovano; v celoti podpira berlinski proces in pozdravlja vse pobude OZN, katerih cilj je poiskati celovito politično rešitev za krizo v Libiji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da mora EU posvetiti več pozornosti konfliktu v Siriji in si prizadevati za to, da bodo pred sodišče privedeni člani sirskega režima in njegovi zavezniki, zlasti iz Rusije in Irana, ki so odgovorni za številne vojne zločine, storjene od leta 2011; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bi morala imeti EU še naprej proaktivno vlogo pri bližnjevzhodnem mirovnem procesu in sklenitvi sporazuma med stranmi, vključno s sporazumom o vprašanjih končnega statusa, s poudarkom zlasti na potrebi po ohranitvi terenskih pogojev za mirno dvodržavno rešitev na podlagi meja iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav, varne države Izrael in neodvisne, demokratične, nedeljive in trajne palestinske države, ki bosta sobivali v miru in varnosti, na podlagi pravice do samoodločbe in popolnega spoštovanja mednarodnega prava; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je seznanjen z Abrahamovim sporazumom, ki je normaliziral odnose med Izraelom, Združenimi arabskimi emirati in Bahrajnom; v zvezi s tem pozdravlja vlogo Združenih držav Amerike pri sklenitvi Abrahamovega sporazuma; poudarja, da arabske države, kot sta Egipt in Jordanija, ki imata z Izraelom večletne diplomatske odnose, pomembno prispevajo k spodbujanju dialoga o bližnjevzhodnem mirovnem procesu, vključno z varnostjo in stabilnostjo; poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za konstruktivna pogajanja med Izraelom in Palestino; pozdravlja, da se ena od izhodiščnih določb Abrahamovega sporazuma nanaša na prekinitev načrtov glede priključitve Zahodnega brega, in vse strani poziva, naj to upoštevajo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja nedavni dogovor palestinskih političnih sil, v skladu s katerim bodo parlamentarne in predsedniške volitve izvedene v naslednjih šestih mesecih, ter poudarja, da ostajajo demokratične volitve ključna prednostna naloga za Unijo; poudarja, da je treba podpreti mirovni proces na Bližnjem vzhodu in ustrezno financirati delo, ki ga opravlja Agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), v tesnem sodelovanju z mednarodno skupnostjo donatorjev; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja, da se je EU zavezala ohranitvi skupnega celovitega načrta ukrepanja in zagotavljanju, da ga vse strani v celoti izvajajo; poudarja, da je ta večstranski sporazum ključen dosežek evropske diplomacije in ostaja ključen steber svetovne strukture za neširjenje orožja, saj predstavlja temelj regionalnega miru, varnosti in stabilnosti, ter da je v interesu EU, da se v celoti ohrani in izvaja; poziva ZDA, naj se vzdržijo enostranskih ukrepov in tako prispevajo k regionalnemu in svetovnemu miru in varnosti ter svetovnemu redu, ki temelji na pravilih; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj uporabi vsa razpoložljiva politična in diplomatska sredstva za zaščito skupnega celovitega načrta ukrepanja; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj glede na obstoječa rivalstva v zalivski regiji okrepi politični dialog z državami regije, da bi spodbudil umiritev razmer in vključujočo regionalno varnostno strukturo v skladu s sklepi Sveta za zunanje zadeve z dne 10. januarja 2020; poziva visokega predstavnika/podpredsednika, naj v zvezi s tem razmisli o imenovanju posebnega odposlanca za zalivsko regijo, ki bi pomagal pri tej nalogi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Francijo, Nemčijo in Združeno kraljestvo, ki so podpisnice skupnega celovitega načrta ukrepanja, ter EU in njene države članice, naj okrepijo svojo enotnost, zmožnost odvračanja in odpornost proti sekundarnim sankcijam tretjih držav, ter uvedejo ukrepe za zaščito legitimnih interesov EU, tudi s popolno operacionalizacijo instrumenta za podporo trgovinskim menjavam (INSTEX); zavrača enostransko ekstrateritorialno ponovno nalaganje sankcij s strani ZDA po njihovem umiku iz skupnega celovitega načrta ukrepanja, saj spodkopava legitimne interese gospodarske in zunanje politike EU, zlasti zato, ker ovira humanitarne izmenjave z Iranom v času pandemije COVID-19; poziva ZDA, naj se brezpogojno ponovno pridružijo skupnemu celovitemu načrtu ukrepanja, istočasno pa bi moral Iran ponovno začeti v celoti izpolnjevati svoje zaveze iz sporazuma; v zvezi s tem obsoja odločitev Irana, da začne uran bogatiti na 20 %, kar je neposredna in huda kršitev jedrskega dogovora; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je seznanjen s poročilom skupine uglednih mednarodnih in regionalnih strokovnjakov OZN za Jemen, v katerem je ta skupina ugotovila, da so jemenska vlada, hutijevci, Južni prehodni svet ter člani koalicije pod vodstvom Saudove Arabije in Združenih arabskih emiratov zagrešili hude kršitve mednarodnega prava človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ki se uvrščajo med vojna hudodelstva, kot so nediskriminatorni napadi na civiliste in civilne objekte; poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo, da bodo najhujši zločini kaznovani, med drugim tako, da zadevo o razmerah v Jemnu predložijo Mednarodnemu kazenskemu sodišču; poziva EU in njene države članice, naj uvedejo ciljno usmerjene sankcije zoper uradnike v Saudovi Arabiji in Združenih arabskih emiratih, ki so sodelovali pri domnevnih vojnih hudodelstvih; znova poziva države članice, naj ustavijo prodajo orožja Saudovi Arabiji in Združenim arabskim emiratom, saj so s tem soudeležene v podaljševanju konflikta in trpljenja jemenskega prebivalstva; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da bi morala EU nujno opredeliti boljšo geopolitično in splošno strategijo za svoje kratko-, srednje- in dolgoročne odnose s Turčijo, zlasti glede na nadaljnje demokratično nazadovanje in vse odločnejšo turško zunanjo politiko, ki prispeva k stopnjevanju napetosti in destabilizaciji, kar ogroža regionalni mir in stabilnost v vzhodnem Sredozemlju, na Bližnjem vzhodu in v Zakavkazju, ter glede na vlogo Turčije v konfliktih v Siriji, Iraku, Libiji in Gorskem Karabahu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva EU, naj v Sredozemlju prevzame pomembno vlogo akterke, ki bi lahko zagotovila stabilnost te regije, tudi v okviru boja proti organiziranemu kriminalu, terorizmu in nezakonitim migracijam; poudarja, da je zakonodajno delo, ki poteka v zvezi z novim paktom o migracijah in azilu, pomembna priložnost za sozakonodajalca EU, da izboljšata azilno in migracijsko politiko EU ter zmanjšata odvisnost od Turčije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponovno poudarja, da so pristopna pogajanja s Turčijo zaradi tamkajšnjih razmer na področju človekovih pravic, demokratičnega nazadovanja in izzivov, povezanih s pravno državo, uradno prekinjena; meni, da odnosi s Turčijo ne smejo temeljiti na pristopnem procesu, ki je iluzoren in zastarel; poudarja, da je vzpostavitev stabilnega in varnega okolja v vzhodnem Sredozemlju v skupnem strateškem interesu Evropske unije, njenih držav članic in Turčije; vendar opozarja, da je nujno potreben dialog, ki bi moral biti v ospredju pri vzpostavljanju tega stabilnega in varnega okolja, možen le z izogibanjem enostranskim provokacijam, zlasti vojaškim, pomorskim ali zračnim operacijam; v zvezi s tem opozarja na popolno solidarnost EU z Grčijo in Ciprom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno poudarja, da je Unija za zaščito svojih interesov in interesov držav članic pripravljena uporabiti vse razpoložljive instrumente in možnosti, vključno s tistimi iz člena 29 PEU in člena 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije; opozarja na sklepe z dne 14. oktobra 2019, v katerih je Svet države članice pozval, naj zavzamejo trdna nacionalna stališča o svojih politikah izvoza orožja v Turčijo na podlagi določb Skupnega stališča 2008/944/SZVP, vključno s strogo uporabo četrtega merila o regionalni stabilnosti, ter poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj razmisli o uvedbi pobude, v skladu s katero bi morale vse države članice prenehati izdajati dovoljenja za izvoz orožja v Turčijo v skladu z navedenim skupnim stališčem; opozarja na sklepe Sveta z dne 1. oktobra 2020, v katerih je poudarjeno, da bo EU uporabila vse instrumente in možnosti, ki jih ima na razpolago, vključno z režimom sankcij za Turčijo, da bi ubranila svoje interese in interese svojih držav članic; ponovno poziva podpredsednika/visokega predstavnika, dokler Turčija izvaja sedanje nezakonite, enostranske ukrepe v vzhodnem Sredozemlju, ki so v nasprotju s suverenostjo katere koli države članice EU ter mednarodnim pravom, in ne sodeluje v dialogu na podlagi mednarodnega prava; poziva vodstvo Nata, naj v najstrožji obliki sporoči Turčiji, da ne bo dovolilo njenih agresivnih dejanj zoper druge članice Nata; |
| --- | --- |

36.

| 37. | odločno obsoja podpis dveh memorandumov o soglasju med Turčijo in Libijo o razmejitvi pomorskih con in o obsežnem varnostnem in vojaškem sodelovanju, ki sta medsebojno povezana ter jasno kršita mednarodno pravo in resolucijo Varnostnega sveta OZN o uvedbi embarga na izvoz orožja v Libijo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ostro obsoja vlogo Turčije pri destabilizaciji, ki dodatno spodkopava krhko stabilnost celotne zakavkaške regije; poziva Turčijo, naj se ne vmešava v konflikt v Gorskem Karabahu, ne ponuja vojaške podpore Azerbajdžanu in ne izvaja destabilizacijskih ukrepov, temveč naj dejavno spodbuja mir; obsoja tudi turško pošiljanje tujih terorističnih bojevnikov iz Sirije in drugod v Gorski Karabah, ki so ga potrdili mednarodni akterji, vključno s sopredsedujočimi državami skupine iz Minska, ki deluje v okviru OVSE; obžaluje, da je Turčija v želji po prevzemu odločilnejše vloge v konfliktu pripravljena destabilizirati skupino iz Minska, ki deluje v okviru OVSE; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je bistvenega pomena in v skupnem interesu EU in Združenega kraljestva – ki je toliko večji zaradi njunih skupnih načel in vrednot, pa tudi njune geografske bližine in dolgoletnega strateškega sodelovanja –, da se pri spoprijemanju z izzivi zunanje, varnostne in obrambne politike dogovorita o skupnih odzivih na podlagi načel multilateralizma, reševanja sporov z dialogom in diplomacijo ter mednarodnega prava, ob upoštevanju, da večina mednarodnih groženj na obe strani vpliva enako; pozdravlja sklenitev sporazuma o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom, ki državljanom in podjetjem na obeh straneh prinaša jasnost in gotovost; poudarja, da ga trenutno preučuje in da namerava pozorno spremljati izvajanje vseh podrobnosti v zvezi s sporazumom med EU in Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da čezatlantsko sodelovanje ostaja ključno in bistvenega pomena v skupni zunanji in varnostni politiki EU; poziva k večjim prizadevanjem za trdno in prenovljeno čezatlantsko partnerstvo in neprekinjen dialog, ki temeljita na medsebojnem spoštovanju in konkretnih ukrepih za spodbujanje multilateralizma, pravne države, človekovih pravic, čezatlantske varnosti in gospodarskega sodelovanja ter boja proti podnebnim spremembam, in ohranitvi mednarodnega sistema, ki temelji na pravilih, da bi se soočili s sedanjimi in prihodnjimi izzivi s področja zunanjih zadev, varnosti in trgovine, s posebnim poudarkom na trenutnih zdravstvenih izrednih razmerah ter povezanih gospodarskih, socialnih, varnostnih in političnih izzivih; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vztraja, da bi bilo treba ponovno oživiti čezatlantsko partnerstvo, da bi se učinkoviteje spopadli s pandemijo in drugimi pomembnimi mednarodnimi izzivi, kot so podnebne spremembe; priznava, da je treba poiskati nov temelj za sodelovanje med EU in ZDA v boju proti nacionalističnim, avtoritarnim in hegemonističnim težnjam, ekspanzionističnim pritiskom na Bližnjem vzhodu in v zalivski regiji, večpolarnosti gospodarskih deležnikov, ki so vse dominantnejši, in sedanji gospodarski krizi na obeh straneh Atlantika; pozdravlja pobudo EU, da vzpostavi čezatlantski dialog o Kitajski; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da je lahko to partnerstvo uspešno le, če temelji na skupnih vrednotah in interesih ter spoštovanju mednarodnega prava in večstranskih institucij, pa tudi na zaupanju, ki ga je v zadnjih letih žal zamajalo preveč enostranskih ukrepov, ki so oslabili tudi večstranske okvire, katerih del so EU in njene države članice; v zvezi s tem obžaluje, da je administracija predsednika ZDA Donalda Trumpa nagnjena k enostranskemu ukrepanju; poudarja, da šibkejše vezi z zahodom neliberalnim državam omogočajo, da zapolnijo praznino v vodilnih vlogah na mednarodnem prizorišču; izraža upanje, da bodo ZDA razveljavile svoje ukrepe iz zadnjih let za umik iz večstranskega svetovnega reda, ki temelji na pravilih, ter tako omogočile ponovno vzpostavitev tesnega in enotnega čezatlantskega delovanja, ki bo povsem v skladu s skupnimi vrednotami in načeli EU in ZDA; ponovno poudarja, da bi morale evropske članice Nata prevzeti več bremena odgovornosti za zaščito čezatlantskega prostora in odzivanje na nove hibridne grožnje; poudarja, da bi lahko sodelovanje z ZDA v mirovnih prizadevanjih v prihodnje prineslo več sinergij in omogočilo boljše odzivanje na svetovne izzive; |
| --- | --- |

42.

| 43. | najostreje obsoja napad množice izgrednikov na ameriški kongres, h kateremu so jih napeljale teorije zarote predsednika Donalda Trumpa in njegove neutemeljene trditve, da so bile predsedniške volitve z dne 3. novembra 2020 prirejene; verjame, da bodo ZDA poskrbele za miren prenos oblasti na novoizvoljenega predsednika Josepha Bidna in novoizvoljeno podpredsednico Kamalo Harris; je močno zaskrbljen zaradi vzpona populizma in ekstremizma na obeh straneh Atlantika in poudarja, da je demokracijo, človekove pravice in pravno državo nujno treba braniti po vsem svetu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva k ohranitvi trdnega in enotnega stališča glede Ruske federacije, tudi z revizijo petih osnovnih političnih načel EU; poziva k oblikovanju nove strategije za odnose med EU in Rusijo, ki bi delu ruske družbe, naklonjenemu demokraciji, jasno pokazala, da je EU še naprej pripravljena sodelovati; poziva k okrepitvi režima sankcij, zlasti glede na sedanje razmere, povezane s poskusom umora Alekseja Navalnega na ruskem ozemlju s pomočjo živčnega bojnega strupa iz skupine novičok, razvitega v Rusiji; pozdravlja omejevalne ukrepe, ki jih je Svet za zunanje zadeve sprejel v zvezi z uporabo kemičnega orožja pri poskusu umora Alekseja Navalnega; ponovno poziva k neodvisni mednarodni preiskavi njegove zastrupitve; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ponavlja, da je spoštovanje sporazumov iz Minska ključni pogoj za vsako znatno spremembo odnosov med EU in Rusijo; obžaluje, da je Rusija vpletena v dezinformacijske kampanje in druge oblike hibridne vojne proti EU in Zahodu, katerih cilj je oslabiti notranjo kohezijo in sposobnost EU za učinkovito ukrepanje na svetovnem prizorišču; obžaluje tudi, da je prišlo do načrtnih pobojev na ozemlju EU in uporabe kemičnega orožja ter da so notranje razmere na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin problematične; poudarja, da je treba izvajati pritisk na Rusko federacijo, da bi se uskladila z mednarodnim pravom in pogodbami; je zaskrbljen, ker je Rusija večkrat prekršila sporazume in standarde o nadzoru nad orožjem, zaradi česar je pogodba o jedrskem orožju srednjega dosega propadla, z uporabo vojaških živčnih strupov na svojem ozemlju in na ozemlju EU pa je prekršila tudi Konvencijo o kemičnem orožju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je Afrika pomembna strateška partnerica v večstranskem sistemu; pozdravlja sedanja prizadevanja za preoblikovanje in bistveno posodobitev strategije za odnose med EU in Afriko z uporabo modela, ki ne temelji na odnosih med donatorjem in prejemnikom, temveč na skupnem in usklajenem partnerstvu enakovrednih strani ter vzpostavitvi obojestransko koristnih odnosov z jasnim razumevanjem posameznih in obojestranskih interesov in odgovornosti, da bi se razvilo pravično, na ljudi osredotočeno in trajnostno partnerstvo, tudi v smislu človekovih pravic, varnosti in sodelovanja v boju proti terorizmu; v zvezi s tem poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti razmeram v Sahelu zaradi naraščajoče nestabilnosti ter pomembnih neposrednih in posrednih vplivov dogodkov v tej regiji na Unijo; vztraja pri evropski viziji solidarnosti v zvezi z razvojem razmer v Libiji, vključno s človekovimi pravicami, v okviru politike pomoči za razvoj in utrditve sporazumov o gospodarskem partnerstvu; poziva k skupnemu pristopu in prizadevanjem EU, da bi se povečali povezanost EU z Afriko, poznavanje Afrike in zavezanost k zagotavljanju podpore Afriki; opozarja, da sta prisotnost in verodostojna zavezanost Evrope bistveni pri blažitvi humanitarnih in socialno-ekonomskih izzivov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da so evropske misije za krepitev zmogljivosti in usposabljanje pomembne za spodbujanje miru, varnosti in stabilnosti v Afriki; poudarja pomen stabilizacijskih misij in operacij EU, ki potekajo v Afriki, zlasti v podsaharski regiji in Sahelu, ter poziva ESZD in Svet, naj okrepita pooblastila in sredstva misij skupne varnostne in obrambne politike v Afriki, da bi lahko še naprej učinkovito delovale ter se odzvale na hude izzive, s katerimi se spoprijemajo; poudarja, da ima EU vodilno vlogo pri diplomatskem in miroljubnem reševanju konfliktov, vključno s pobudami za mediacijo ter programi za razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da je okrepljen odnos z Latinsko Ameriko in Karibi ključen za svetovno geopolitično strategijo EU; poudarja, da mora Unija okrepiti svoje vezi z latinskoameriškimi in karibskimi državami, ki skupaj predstavljajo tretjino članic OZN, na podlagi skupnih vrednot in načel, zlasti na področju zaščite večstranskega reda, ki temelji na pravilih, spodbujanja zelene agende ter boja proti revščini in neenakostim; poziva Unijo, naj ohrani svoj položaj zaželene partnerice latinskoameriških držav, saj bi lahko drugi geopolitični akterji v tej regiji zavzeli vse več prostora; |
| --- | --- |

48.

| 49. | v zvezi s tem poziva k ciljno usmerjenemu in večplastnemu sodelovanju z regijo, ki bi temeljilo na skupnem pristopu EU, ki spodbuja strategije za skupno reševanje skupnih izzivov, kot so spodbujanje miru, varnosti in blaginje, ter obenem zagotavlja skupno stališče pri obravnavi groženj, ki jih predstavljajo podnebne spremembe; opozarja, da je Latinska Amerika zelo pomembna za EU, in poziva EU, naj to regijo še naprej obravnava kot regijo velikega geostrateškega interesa za skupno zunanjo in varnostno politiko ter sodeluje pri spodbujanju demokracije in človekovih pravic v njej in njenega gospodarskega razvoja; poudarja, da so spoštovanje pravne države ter stabilnega političnega in pravnega okvira, vključno z bojem proti korupciji in nekaznovanju, pa tudi napredek na poti k demokraciji, spoštovanje človekovih pravic in spodbujanje temeljnih svoboščin, temelji za tesnejše povezovanje in sodelovanje z latinskoameriškimi in karibskimi državami; poudarja, da je treba spodbuditi in dokončati revizijo celovitih sporazumov s Čilom in Mehiko, pa tudi pridružitvenega sporazuma med EU in Mercosurjem, saj so te države ključne zaveznice in partnerice EU; izraža globoko zaskrbljenost zaradi nespoštovanja demokracije in pravne države ter napadov na demokratično izvoljene vodje opozicije, novinarje, študente in zagovornike človekovih pravic, zlasti tiste, ki se ukvarjajo z okoljskimi vprašanji, in njihove odvetnike; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ponovno izraža svojo popolno podporo mirovnemu procesu v Kolumbiji in njegovemu izvajanju, ki je odločilno za prihodnost Kolumbijcev ter stabilizacijo regije; poziva k ohranitvi odločnega skupnega stališča v zvezi z režimom v Venezueli in kršitvami človekovih pravic, ki jih je zagrešil režim predsednika Nicolása Madura, tudi v zvezi s sistemom sankcij, zlasti glede na nedavne dogodke in obsodbe, ki so jih izrekle različne organizacije, vključno z Organizacijo združenih narodov; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da bi morala EU izvajati enotno, realistično, učinkovito, trdno in odločnejšo strategijo, ki bi v interesu EU kot celote združevala vse države članice in oblikovala odnose do Ljudske republike Kitajske ter v okviru katere bi si morala EU proaktivno in odločno prizadevati za bolj uravnotežene in vzajemne gospodarske odnose, ki temeljijo na evropskih vrednotah in interesih, z izrazitim in posebnim poudarkom na spoštovanju človekovih pravic ter svobode veroizpovedi ali prepričanja; poudarja, da je treba v sodelovanju z ZDA in drugimi podobno mislečimi partnericami oblikovati skupen pristop za odnose s Kitajsko; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva, naj politika EU v zvezi s Kitajsko temelji na naslednjih načelih: sodelovanje, kadar je mogoče; konkurenca, kadar je potrebna; soočenje, kadar je nujno; opozarja, da je kitajska odločna javna diplomacija privedla do odvisnosti številnih držav od kitajskih naložb in posojil; poudarja, da bi morala EU dejavno povečevati svojo prisotnost in prepoznavnost v partnerskih državah po vsem svetu kot pomembna vlagateljica in donatorica razvojne pomoči; |
| --- | --- |

52.

| 53. | spodbuja Ljudsko republiko Kitajsko, naj prevzame večjo odgovornost pri reševanju svetovnih izzivov in še naprej v čim večji meri sodeluje v večstranskih okvirih, med drugim zlasti z ambicioznejšim ukrepanjem in sprejetjem zavezujočih zavez na področju podnebja v skladu s cilji Pariškega sporazuma in na področju biotske raznovrstnosti ter s podpiranjem večstranskih odzivov na pandemijo COVID-19, pri čemer naj omogoči tudi mednarodno preiskavo o vzrokih bolezni; obsoja dezinformacije o izvoru pandemije COVID-19, ki jih je ustvarila Kitajska, njeno manipulacijo večstranskega sistema, širjenje njenega škodljivega vpliva, kibernetske napade in goljufive naložbene projekte; želi pohvaliti učinkovita prizadevanja Tajvana za omejitev širjenja koronavirusa in njegovo solidarnost z EU, ki jo je dokazal z donacijo več kot sedmih milijonov kirurških mask številnim državam članicam med pandemijo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, Svet in podpredsednika/visokega predstavnika, naj Ljudski republiki Kitajski še naprej sporočajo, da EU ne bodo dovolila nadaljnjega kršenja človekovih pravic v Hongkongu, Tibetu in Sinkiangu niti njenega ravnanja s pripadniki manjšin, in naj na mednarodnem prizorišču prevzamejo ključno vlogo pri zagotavljanju avtonomije Hongkonga; obsoja kršitev modela „ena država, dva sistema“ s sprejetjem zakona o nacionalni varnosti na Kitajskem, ki resno spodkopava visoko stopnjo avtonomije Hongkonga ter škodi neodvisnosti sodstva in svobodi izražanja v Hongkongu; izraža zaskrbljenost zaradi vpliva, ki ga ima uvedba zakona o nacionalni varnosti v Hongkongu na odnose med Kitajsko in Tajvanom; poudarja, da je pekinško spodkopavanje hongkonške avtonomije v nasprotju z obveznostmi Kitajske iz dvostranskih sporazumov in mednarodnega prava, obenem pa vzbuja dvome glede zanesljivosti Pekinga kot partnerja; ugotavlja, da bo Parlament upošteval kršitve človekovih pravic na celinskem Kitajskem in v Hongkongu, ko bo moral podpreti celovit sporazum o naložbah in vse druge prihodnje trgovinske sporazume s Kitajsko; spodbuja države članice, naj izvajajo sveženj ukrepov, o katerih se je dogovoril Svet za zunanje zadeve 28. julija 2020 in ki jih je Parlament sprejel z resolucijo z dne 19. junija 2020 (6); poziva Komisijo in države članice, naj se dejavno zoperstavijo krutemu preganjanju Ujgurov v Sinkiangu ter drugih etničnih in verskih manjšin, zlasti kristjanov in Tibetancev; poziva države članice in podpredsednika/visokega predstavnika, naj v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic sprejmejo sankcije zoper kitajske uradnike in državne subjekte, odgovorne za organizacijo politike množična pridržanja Ujgurov in prisilnega dela na Kitajskem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovno poudarja, do bo Unija še naprej pozorno spremljala razmere na Tajvanu ter si prizadevala za nadgradnjo političnih in trgovinskih odnosov z Republiko Kitajsko (Tajvanom); poziva Ljudsko republiko Kitajsko, naj mirno reši vse spore o kopenskih in morskih mejah v skladu z mednarodnim pravom in naj se vzdrži vseh izzivalnih vojaških potez, namenjenih destabilizaciji Južnokitajskega morja; poudarja, da ohranjanje miru, stabilnosti in pravice do plovbe v indijsko-pacifiški regiji ostaja ključnega pomena za interese EU in njenih držav članic; z veliko zaskrbljenostjo opaža nedavno stopnjevanje napetosti na meji med Indijo in Kitajsko, pa tudi v Južnokitajskem morju in Tajvanski ožini, vključno s čedalje izzivalnejšimi kitajskimi vojaškimi ukrepi, usmerjenimi proti Tajvanu; poziva vse vpletene strani, naj medsebojne spore rešujejo mirno s konstruktivnim dialogom in naj ne izvajajo enostranskih ukrepov za spreminjanje trenutnega stanja; meni, da bi bilo treba odnose med Kitajsko in Tajvanom razvijati konstruktivno, brez pobud, ki vodijo v destabilizacijo, ali prisile katere koli strani, ter da ne sme biti nobena sprememba njunih odnosov uvedena v nasprotju z voljo tajvanskih državljanov; poziva EU in države članice, naj ponovno proučijo svojo politiko sodelovanja s Tajvanom in sodelujejo z mednarodnimi partnericami, da pomagajo ohraniti demokracijo na Tajvanu, brez tujih groženj; poziva EU in njene države članice, naj se zavzamejo za to, da bi se Tajvan v vlogi opazovalca vključil v Svetovno zdravstveno organizacijo in njeno generalno skupščino ter druge mednarodne organizacije, mehanizme in dejavnosti, pa tudi v svetovno omrežje za preprečevanje bolezni; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da mora EU nameniti več pozornosti strateškim regijam, ki so deležne vse večje mednarodne pozornosti, kot so Afrika in Arktika, pa tudi indijsko-pacifiška regija, kjer Kitajska vodi širitveno politiko, na katero se mora EU odzvati usklajeno; poudarja, da je treba dodatno razširiti sodelovanje s pomembnimi podobno mislečimi partnericami v indijsko-pacifiški regiji, kot so Japonska, Indija, Južna Koreja, Avstralija in Nova Zelandija; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja za oblikovanje evropske indijsko-pacifiške strategije, ki bi temeljila na načelih in vrednotah EU ter bi lahko vključevala skupne vojaške vaje Avstralije in Nata na območju Pacifika; meni, da bi si morala EU v okviru skladne strategije v zvezi s Kitajsko, v kateri bi EU in države članice skupaj izrazile nasprotovanje, kadar bi bilo to potrebno, prizadevati za tesnejše sodelovanje z državami v tej regiji in drugimi demokratičnimi državami, za kar bi bilo treba v celoti izkoristiti strategijo EU za povezovanje; svari pred kitajskimi prizadevanji za povečanje vojaških zmogljivosti v regiji, zlasti v Tajvanu, zaradi katerih je prišlo do mejnih sporov s številnimi sosednjimi državami; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da je treba izkoristiti možnosti za nadaljnje izboljšanje odnosov med EU in Indijo, pri čemer je treba upoštevati dogajanje v regiji ter pomembno vlogo Indije tako v regiji kot v svetu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja, da je bilo v delovni program Komisije za leto 2021 vključeno skupno sporočilo o Arktiki; meni, da bi morala imeti EU strategijo za Arktiko; |
| --- | --- |

58.

Povečanje zmogljivosti in sredstev EU na področju skupne zunanje in varnostne politike

| 59. | poudarja, da podpira postopno oblikovanje in razvoj skupne obrambne politike, namenjene krepitvi skupne varnostne in obrambne politike ter njenih ciljev in nalog, določenih v Pogodbah, da bi se oblikovala povsem delujoča obrambna unija, ki bo priznavala poseben ustavni položaj nevtralnih držav, temeljila na jasnih strateških ciljih ter stremela k varnosti ljudi in trajnemu miru; v zvezi s tem pozdravlja pobudo, da se leta 2022 sprejme strateški kompas; poudarja, da je treba dodatno izboljšati odnose med EU in Natom z izpostavljanjem njune skladnosti in obojestranskih strateških koristi; poziva evropske države, naj več vlagajo v svoje obrambne zmogljivosti, da bi uravnotežile odgovornosti v okviru Nata in postale bolj enakovredna partnerica Združenim državam Amerike; priznava prispevek misij in operacij skupne zunanje in varnostne politike k miru, varnosti in mednarodni stabilnosti; želi pohvaliti napredek pri vzpostavljanju evropskega mirovnega instrumenta; vztraja, da je treba od izjav preiti k dejanjem, zlasti tako, da se Evropski uniji prek obrambnega sklada z ustreznim proračunom zagotovi resnično evropska obrambna industrijska baza, ter da je treba zagotoviti hitrejše in skladnejše stalno strukturirano sodelovanje s prizadevanjem za strateško avtonomijo EU, kar bo EU omogočilo, da spodbudi bolj povezan notranji trg obrambne opreme; poudarja pomen vključujočega posvetovanja z več deležniki, da bi na področju varnosti in obrambe spodbudili oblikovanje skupne strateške kulture; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opozarja, da lahko udeležba žensk v mirovnih in varnostnih procesih pomembno prispeva k uspešnosti in trajnosti mirovnih sporazumov, pa tudi trajnosti in kakovosti miru; poudarja, da zaveze in izjave o spodbujanju agende za ženske, mir in varnost ter enako zastopanost žensk v zunanji in varnostni politiki pogosto ostajajo prazno leporečje, namesto da bi jim sledila prizadevanja za dejansko uresničevanje, zaradi česar je po vsem svetu napredek glede teh ciljev omejen; opozarja, da je reševanje konfliktov uspešnejše, če se v procesu zagotovita enaka zastopanost in enakost spolov, in poziva k večji udeležbi žensk, zlasti v postopkih odločanja in na vodstvenih položajih pri misijah skupne varnostne in obrambne politike; poziva tudi k bolj sistematičnemu vključevanju vidika spola v te misije, usposabljanju o enakosti spolov ter vprašanjih žensk, miru in varnosti za vse člane vojaškega in civilnega napotenega osebja EU, vključno z uslužbenci ESZD na srednjih in višjih vodstvenih položajih in poveljniki misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike, ter dejavnemu prispevanju k izvajanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti; poziva k določitvi specifičnih in merljivih ciljev glede raznolikosti in prisotnosti žensk na vodstvenih položajih v ESZD, vključno s ciljem 50 % žensk na vodstvenih položajih, in sicer kot vodij delegacij, posebnih predstavnic EU in vodij misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike; poziva, naj se akcijski načrt za ženske, mir in varnost priključi prihodnjemu tretjemu akcijskemu načrtu EU za enakost spolov, oba pa naj se preneseta v nacionalne akcijske načrte, vključno z vmesno oceno; |
| --- | --- |

60.

| 61. | meni, da mora EU pri spopadanju s posledicami pandemije v svetu prevzeti vodilno vlogo, za kar so potrebna zadostna finančna sredstva; poudarja, da je na področju zunanjega delovanja in obrambe potreben ambicioznejši večletni finančni okvir, in sicer je treba med drugim povečati sredstva za skupno zunanjo in varnostno politiko, instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), instrument za predpristopno pomoč (IPA III), Evropski obrambni sklad in vojaško mobilnost, ter poziva Svet, naj hitro odobri evropski mirovni instrument; obžaluje, da je Svet zmanjšal proračunske vrstice za zunanje finančne instrumente v novem večletnem finančnem okviru in da je tudi financiranje iz svežnja za okrevanje Next Generation EU nezadostno; poudarja, da lahko ta zmanjšanja ovirajo EU pri delovanju na svetovnem prizorišču ter škodijo njeni sposobnosti stabilizacije pristopnih držav in doseganja sprememb v njih; poudarja, da mora biti Parlament konstruktivno vključen v strateško usmerjanje letnih in večletnih delovnih programov ter nadzor instrumentov za zunanje financiranje; opozarja, da je treba v naslednjem večletnem finančnem okviru znatno povečati proračunska sredstva EU za preprečevanje civilnih konfliktov in povečati financiranje na področju graditve miru, dialoga, mediacije in sprave; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva k okrepitvi obrambnih zmogljivosti, pri čemer je treba prednostno obravnavati vrzeli v zmogljivostih, opredeljene v načrtu za razvoj zmogljivosti in usklajenem letnem pregledu na področju obrambe, zlasti z dejavnostmi poglobljenega sodelovanja, kot sta združevanje in souporaba zmogljivosti, ter zadostnim financiranjem smiselnih projektov in ambicioznejšega stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), Evropskega razvojnega sklada, vojaške mobilnosti in evropskega vesoljskega programa; ugotavlja, da bi ti ukrepi verjetno koristili tudi Natu in čezatlantskim odnosom; poudarja, da je treba nadalje izboljšati skladnost orodij in mehanizmov EU na področju obrambnega sodelovanja EU, ter v zvezi s tem poziva k optimizaciji sredstev, da bi se izognili nepotrebnemu podvajanju stroškov in instrumentov; poziva, naj se oddelku za strateško komuniciranje ESZD nameni več podpore, zagotovi več osebja in dodelijo ustrezna stalna proračunska sredstva pod pogojem, da se izvede neodvisna poglobljena ocena njegovih preteklih in tekočih dejavnosti; poziva, naj se med pristojnosti oddelka za strateško komuniciranje ESZD vključi tuje vmešavanje novih akterjev, kot je Kitajska; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ponovno poziva k močnejši podpori strategije EU za pomorsko varnost, saj je ohranitev pravice do plovbe vse večji izziv v svetu, pa tudi v sosedstvu; poudarja, da bi bilo treba pravico do plovbe vedno spoštovati; priporoča, da se za doseganje učinkovitega upravljanja globalnih pomorskih informacij okrepi in podpre strukturno usklajevanje med institucijami, organizacijami in nacionalnimi organi, zlasti z omogočanjem zbliževanja dveh glavnih komponent, in sicer civilne in vojaške komponente, ki sta osnova za poznavanje razmer v pomorstvu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja pomen misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike; poudarja, da obstajajo okvirni sporazumi s tretjimi državami o njihovem sodelovanju v operacijah EU za krizno upravljanje; ugotavlja, da ti sporazumi kažejo, da so prizadevanja za mir in varnost skupna naloga; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opozarja na srednje- in dolgoročne grožnje, ki jih bo treba v okviru skupne zunanje in varnostne politike obravnavati v prihodnje, vključno z varnostnimi tveganji, ki jih predstavljajo avtoritarni režimi, nedržavni akterji, podnebne spremembe, kibernetske grožnje, kemični, biološki, radiološki in jedrski napadi, hibridne grožnje, kot so večja uporaba umetne inteligence, dezinformacijske kampanje ter grožnje v zvezi s tekmo v vesolju in njeno militarizacijo, tehnologije v vzponu, terorizem in nenadzorovani migracijski tokovi, pa tudi že znani geopolitični izzivi; poudarja, da mora EU napredovati pri opredeljevanju in prepoznavanju hibridnih groženj; poziva EU, naj izboljša ozaveščenost o teh grožnjah in okrepi skupne zmogljivosti odpornosti; poudarja, da se je s temi grožnjami mogoče spopasti samo z usklajenim ukrepanjem ter pravočasnim in ustreznim vlaganjem v evropske raziskave in inovacije; pozdravlja dejstvo, da je Parlament ustanovil posebni odbor za umetno inteligenco v digitalni dobi kot forum za obravnavo strateških vprašanj v zvezi z umetno inteligenco; meni, da je pomembno tesneje povezati notranje in zunanje vidike politik EU, da bodo politike EU, vključno z energetsko, usmerjene k doseganju ciljev skupne zunanje in varnostne politike; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da je treba razviti skladno razsežnost skupne zunanje in varnostne politike, povezano s podnebno politiko, saj podnebne spremembe postajajo vse pomembnejši dejavnik gospodarske, socialne in politične destabilizacije ter multiplikator tveganja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pozdravlja, da se pri podpredsedniku/visokem predstavniku trenutno izvaja analiza groženj na podlagi obveščevalnih podatkov, na kateri bo temeljil prihodnji strateški kompas, in poziva, naj se o rezultatih te analize organizira razprava v Parlamentu; pozdravlja novi pristop Komisije, ki v oblikovanje politik EU vključuje strateška predvidevanja, med drugim na področju zunanjih in varnostnih zadev; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter državam članicam. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  UL C 210, 3.8.2010, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0286.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0172.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(5)  Sklep Sveta (SZVP) 2019/797 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (UL L 129 I, 17.5.2019, str. 13).

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0174.

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/78 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/78

---

P9_TA(2021)0013

Izvajanje skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo za leto 2020 (2020/2207(INI))

(2021/C 456/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. decembra 2013, 26. junija 2015, 15. decembra 2016, 22. junija 2017, 28. junija 2018, 14. decembra 2018, 20. junija 2019, 12. decembra 2019 in 21. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 20. decembra 2013, 26. junija 2015, 15. decembra 2016, 22. junija 2017, 28. junija 2018, 14. decembra 2018, 20. junija 2019, 12. decembra 2019 in 21. julija 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki z dne 25. novembra 2013, 18. novembra 2014, 18. maja 2015, 27. junija 2016, 14. novembra 2016, 18. maja 2017, 17. julija 2017, 25. junija 2018, 17. junija 2019 in 17. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o skupni varnostni in obrambni politiki z dne 25. novembra 2013, 18. novembra 2014, 18. maja 2015, 27. junija 2016, 14. novembra 2016, 18. maja 2017, 17. julija 2017, 25. junija 2018, 17. junija 2019 in 17. junija 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vzpostavitvi pakta o civilnih vidikih skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vzpostavitvi pakta o civilnih vidikih skupne varnostne in obrambne politike (SVOP),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2018 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2018 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2017 o okviru za skupen diplomatski odziv EU na zlonamerne kibernetske dejavnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2017 o okviru za skupen diplomatski odziv EU na zlonamerne kibernetske dejavnosti,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. junija 2018 o mladih, miru in varnosti ter z dne 5. junija 2020 o mladih v zunanjem delovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. junija 2018 o mladih, miru in varnosti ter z dne 5. junija 2020 o mladih v zunanjem delovanju,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/797 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/797 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o dopolnilnih prizadevanjih za krepitev odpornosti in preprečevanje hibridnih groženj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o dopolnilnih prizadevanjih za krepitev odpornosti in preprečevanje hibridnih groženj,

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki ga je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa – Globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki ga je 28. junija 2016 predstavila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 28. marca 2018 o akcijskem načrtu za vojaško mobilnost (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 28. marca 2018 o akcijskem načrtu za vojaško mobilnost (JOIN(2018)0005),

| — | ob upoštevanju skupnih izjav predsednikov Evropskega sveta in Komisije ter generalnega sekretarja zveze Nato z dne 8. julija 2016 in 12. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav predsednikov Evropskega sveta in Komisije ter generalnega sekretarja zveze Nato z dne 8. julija 2016 in 12. julija 2018,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Organizacije združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Organizacije združenih narodov,

| — | ob upoštevanju Helsinške sklepne listine iz leta 1975, ki jo je objavila Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Helsinške sklepne listine iz leta 1975, ki jo je objavila Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi,

| — | ob upoštevanju skupnega sklopa 42 predlogov, ki sta jih 6. decembra 2016 potrdila Svet EU in Svet Nata, in poročil o napredku z dne 14. junija 2017 in 5. decembra 2017 o njihovem izvajanju ter novega sklopa 32 predlogov, ki sta jih 5. decembra 2017 potrdila oba sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sklopa 42 predlogov, ki sta jih 6. decembra 2016 potrdila Svet EU in Svet Nata, in poročil o napredku z dne 14. junija 2017 in 5. decembra 2017 o njihovem izvajanju ter novega sklopa 32 predlogov, ki sta jih 5. decembra 2017 potrdila oba sveta,

| — | ob upoštevanju petega poročila o napredku pri izvajanju skupnega sklopa predlogov z dne 16. junija 2020, ki sta ga Svet EU in Svet Nata potrdila 6. decembra 2016 oziroma 5. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega poročila o napredku pri izvajanju skupnega sklopa predlogov z dne 16. junija 2020, ki sta ga Svet EU in Svet Nata potrdila 6. decembra 2016 oziroma 5. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju dejstva, da bo izstop Združenega kraljestva, ene najmočnejših evropskih vojaških sil, zelo vplival na potencial obrambnih zmogljivosti EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da bo izstop Združenega kraljestva, ene najmočnejših evropskih vojaških sil, zelo vplival na potencial obrambnih zmogljivosti EU,

| — | ob upoštevanju tega, da je Rusija nezakonito zasedla Krim in si ga priključila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da je Rusija nezakonito zasedla Krim in si ga priključila,

| — | ob upoštevanju tega, da je Rusija kršila zračni prostor in morske meje držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da je Rusija kršila zračni prostor in morske meje držav članic,

| — | ob upoštevanju krepitve gospodarske in vojaške prisotnosti Kitajske v Sredozemlju in afriških državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju krepitve gospodarske in vojaške prisotnosti Kitajske v Sredozemlju in afriških državah,

| — | ob upoštevanju tega, da obstaja nevarnost terorističnih napadov na domačem ozemlju in v tujini, zlasti s strani skupin, kot je ISIS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tega, da obstaja nevarnost terorističnih napadov na domačem ozemlju in v tujini, zlasti s strani skupin, kot je ISIS,

| — | ob upoštevanju novih tehnologij, kot so umetna inteligenca, vesoljske zmogljivosti in kvantno računalništvo, ki pomenijo nove priložnosti za človeštvo, a hkrati prinašajo tudi nove izzive na področju obrambne in zunanje politike, ki zahtevajo jasno strategijo in soglasje med zavezniki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novih tehnologij, kot so umetna inteligenca, vesoljske zmogljivosti in kvantno računalništvo, ki pomenijo nove priložnosti za človeštvo, a hkrati prinašajo tudi nove izzive na področju obrambne in zunanje politike, ki zahtevajo jasno strategijo in soglasje med zavezniki,

| — | ob upoštevanju drugega poročila o napredku pri izvajanju prednostnih nalog EU in OZN v zvezi z mirovnimi operacijami in kriznim upravljanjem v obdobju 2019–2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega poročila o napredku pri izvajanju prednostnih nalog EU in OZN v zvezi z mirovnimi operacijami in kriznim upravljanjem v obdobju 2019–2021,

| — | ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine Združenih narodov 3212(1974), 32/15(1977), 33/15(1978), 34/30(1979) in 37/253(1983), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine Združenih narodov 3212(1974), 32/15(1977), 33/15(1978), 34/30(1979) in 37/253(1983),

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 353(1974), 361(1975), 367(1975), 458(1979), 541(1983), 550(1984), 649(1990), 716(1991), 750(1992), 774(1992), 789(1992), 889(1993), 939(1994), 1032(1995), 1062(1996), 1250(1999), 2009(2011), 2095(2013) in 2174(2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 353(1974), 361(1975), 367(1975), 458(1979), 541(1983), 550(1984), 649(1990), 716(1991), 750(1992), 774(1992), 789(1992), 889(1993), 939(1994), 1032(1995), 1062(1996), 1250(1999), 2009(2011), 2095(2013) in 2174(2014),

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov, zlasti cilja št. 16 o spodbujanju miroljubnih in vključujočih družb za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov, zlasti cilja št. 16 o spodbujanju miroljubnih in vključujočih družb za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju agende OZN za razorožitev z naslovom Varovanje naše skupne prihodnosti iz junija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za razorožitev z naslovom Varovanje naše skupne prihodnosti iz junija 2018,

| — | ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 09/2019 o evropski obrambi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 09/2019 o evropski obrambi,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. decembra 2016 (2), 13. decembra 2017 (3), 12. decembra 2018 (4) in 15. januarja 2020 (5) o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. decembra 2016 (2), 13. decembra 2017 (3), 12. decembra 2018 (4) in 15. januarja 2020 (5) o izvajanju skupne zunanje in varnostne politike,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o odnosih EU-NATO (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. junija 2018 o odnosih EU-NATO (6),

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o pripravah na postopek pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja v letu 2020, o nadzoru nad jedrskim orožjem in možnostih za jedrsko razoroževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o pripravah na postopek pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja v letu 2020, o nadzoru nad jedrskim orožjem in možnostih za jedrsko razoroževanje,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o izvozu orožja: izvajanje Skupnega stališča 2008/944/SZVP (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o izvozu orožja: izvajanje Skupnega stališča 2008/944/SZVP (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega in vplivu na EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega in vplivu na EU (8),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 18. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 18. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada (9),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu o sklepu o vzpostavitvi evropskega mirovnega instrumenta (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu o sklepu o vzpostavitvi evropskega mirovnega instrumenta (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (12),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0265/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0265/2020),

1.

spominja, da želi EU postati svetovna akterka za mir in varnost, ter poziva, naj si s svojimi ukrepi in politikami prizadeva za ohranitev mednarodnega miru, varnosti, učinkovitega multilateralizma, sodelovanja, svetovne stabilnosti ter aktivne podpore mednarodnemu redu, ki temelji na pravilih, mednarodnemu pravu, človekovim pravicam in demokraciji v skladu z načeli in vrednotami Ustanovne listine OZN in cilji iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU);

2.

poudarja, da bodo lahko evropski akterji zaradi sedanjih vse bolj večplastnih groženj svetovni, regionalni in nacionalni varnosti in stabilnosti, s katerimi se EU sooča v izredno večpolarnem in nepredvidljivem okolju z odločnejšimi svetovnimi in regionalnimi silami in spremenljivimi zavezništvi, le s skupnimi močmi močne in enotne Evropske unije ter njenih držav članic v tesnem sodelovanju z enako mislečimi demokracijami razvili zanesljivejšo skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP), ki bo imela pomembnejšo vlogo na mednarodnem prizorišču v novem geopolitičnem okolju ter bo prispevala k miru, varnosti ljudi, trajnostnemu razvoju, blaginji, svobodi, spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin ter vrednot in demokracije;

3.

ugotavlja, da so se razmere v strateškem okolju EU trajno poslabšale, kar neposredno ali posredno vpliva na varnost držav članic in njihovih državljanov; poudarja, da imajo v tem nestabilnem in nepredvidljivem okolju Unija in države članice skupaj večjo vlogo pri zaščiti držav članic ter svojih državljanov in vrednot pred večstranskimi grožnjami, tveganji in izzivi;

4.

opozarja, da si je Evropska unija zastavila cilj, da bo razvila evropsko strateško avtonomijo, ta cilj pa temelji na njeni zmožnosti neodvisnega ocenjevanja kriznih razmer, samostojnega sprejemanja odločitev in samostojnega ukrepanja, kadar je to potrebno za obrambo njenih interesov in vrednot, pri čemer v celoti spoštuje zavezništva in strateška partnerstva ter načelo dopolnjevanja z zvezo Nato;

5.

poziva podpredsednika/visokega predstavnika in Svet, naj zagotovita skupno formalno opredelitev strateške avtonomije ter zelo jasno določita njene cilje, sredstva in načine izvajanja; meni, da je sposobnost samostojnega ukrepanja pomembno sredstvo za to, da bi lahko EU okrepila svoje večstransko ukrepanje ter postala manj ranljiva za zunanje grožnje in zanesljivejša partnerica v večstranskem redu, ki temelji na pravilih;

6.

meni, da je pandemija COVID-19 razkrila ranljivost EU in njeno odvisnost od tretjih držav; zato poudarja, da je v tem okviru še pomembneje, da se pospešijo prizadevanja EU za strateško avtonomijo;

7.

ugotavlja, da je bil pri izvajanju SVOP dosežen določen napredek; pozdravlja dejstvo, da EU ostaja zavezana povečevanju svojega vpliva v svetu ter sposobnosti spodbujanja in zagotavljanja varnosti v svetu, tudi z misijami in operacijami SVOP, da bi dosegla trajni mir, stabilnost, varnost in blaginjo ter aktivno prispevala k reševanju konfliktov po svetu, zlasti v sosedstvu EU;

8.

pozdravlja napoved podpredsednika/visokega predstavnika, da bo do konca leta 2020 predstavljena analiza skupnih groženj in izzivov, ki bo podlaga za razprave z državami članicami o politiki in razvoj strateškega kompasa; ugotavlja, da se bo s strateškim kompasom najpozneje do leta 2022 izboljšalo in usmerjalo uresničevanje teženj EU, kot so bile zastavljene leta 2016, opredeljeni pa bodo tudi strateški pristop in posebni cilji na štirih glavnih področjih: krizno upravljanje, odpornost, zmogljivosti in partnerstva; poudarja, da je to potrebno, saj mora EU razviti ponazoritvene scenarije za vojaško in civilno posredovanje ter se dobro pripraviti na operativni in tudi politični ravni; upa, da bo strateški kompas kot prvi korak k razvoju neodvisne operativne zmogljivosti EU utrl pot k bolj usklajeni strateški kulturi in tako olajšal odločanje Unije;

9.

razmišlja o pripravi lastnih poročil in priporočil v zvezi z glavnimi področji strateškega kompasa, da bi zagotovil parlamentarne prispevke in smernice v skladu z našimi demokratičnimi institucionalnimi načeli;

10.

poudarja, da so trajnostna regionalna stabilnost, varnost in blaginja ter preprečevanje procesov destabilizacije v sosedstvu, tako na vzhodu in jugu kot na Arktiki, temeljnega geopolitičnega pomena za Unijo; poudarja, da sta operaciji EUFOR ALTHEA in EULEX KOSOVO ključni pri spodbujanju stabilnosti in varnosti, saj povečujeta odpornost držav in zmogljivosti v regiji, ki je za EU strateško pomembna; pozdravlja podaljšanje mandatov misije Evropske unije za utrjevanje pravne države na Kosovu in svetovalne misije Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini ter ponovno poudarja pomen izvajanja SVOP na Zahodnem Balkanu in v vzhodnem sosedstvu; poziva k pregledu sedanje svetovalne misije SVOP EU za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini;

11.

opozarja, da ima nestabilnost v evropskem južnem sosedstvu, zlasti na območjih Sahela, zahodne Afrike in Afriškega roga, negativen učinek prelivanja zlasti v južno sosedstvo EU, zato pomeni neposreden izziv za upravljanje zunanjih evropskih meja;

12.

je zaskrbljen, ker vojaške sile Ruske federacije še vedno zasedajo velike dele Ukrajine in Gruzije, kar je v nasprotju z mednarodnim pravom, ter so še vedno prisotne v Republiki Moldaviji in ker Rusija še naprej ruši mir in varnost v tej regiji; izraža zaskrbljenost zaradi doslej največjega obsega dezinformacijskih kampanj, ki jih podpirajo države, v vzhodnem sosedstvu; še naprej obsoja rusko vojaško posredovanje in nezakonito priključitev Krimskega polotoka ter nadaljevanje zamrznjenega konflikta v Moldaviji; poudarja, da je treba v politiki EU o tem vprašanju nastopiti enotno;

13.

pozdravlja prenehanje sovražnosti v Gorskem Karabahu in njegovi okolici; z zaskrbljenostjo poudarja vojaško posredovanje tretjih držav v konfliktu, zlasti vlogo Turčije pri destabilizaciji in njeno vmešavanje; poziva k mednarodni preiskavi domnevne prisotnosti tujih bojevnikov ter uporabe kasetnega streliva in fosforjevih bomb; poziva Evropsko unijo in mednarodne organe, naj zagotovijo, da vojni zločini in uporaba prepovedanega orožja v konfliktu v Gorskem Karabahu ne bodo ostali nekaznovani; vztraja, da je treba omogočiti prehod humanitarni pomoči, nemudoma nadaljevati z izmenjavo zapornikov in žrtev ter ohraniti kulturno dediščino Gorskega Karabaha;

14.

je zelo zaskrbljen zaradi nedavnega stopnjevanja napetosti na nekaterih potencialnih konfliktnih točkah v indopacifiški regiji, kot so sporna meja med Indijo in Kitajsko, Vzhodnokitajsko in Južnokitajsko morje ter Tajvanska ožina, vključno z vse bolj izzivalnimi kitajskimi vojaškimi manevri, usmerjenimi proti Tajvanu; poziva vse vpletene strani, naj medsebojne spore rešujejo na miren način, da umirijo napetosti, in naj ne izvajajo enostranskih ukrepov za spreminjanje trenutnega stanja; poudarja, kako pomemben je miroljuben razvoj vzdolž Tajvanske ožine, da se ohranijo mir, stabilnost in blaginja za Kitajsko in Tajvan ter v azijsko-pacifiški regiji, ki ostaja ključnega pomena za interese EU; poziva EU in države članice, naj ponovno preučijo svojo politiko sodelovanja s Tajvanom in sodelujejo s podobno mislečimi mednarodnimi partnerji, da bi demokratični Tajvan zaščitile pred tujimi grožnjami; izraža zaskrbljenost zaradi dezinformacijske kampanje, ki so jo sprožile zlonamerne tretje države, da bi demokratične države v indopacifiški regiji, vključno s Tajvanom, ovirale v boju proti pandemiji COVID-19; poziva EU in države članice, naj podprejo smiselno in pragmatično sodelovanje Tajvana kot opazovalca pri sestankih, mehanizmih in dejavnostih Svetovne zdravstvene organizacije, da bi se skupaj borili proti svetovni krizi javnega zdravja;

15.

je izredno zaskrbljen zaradi nezakonitih dejavnosti in groženj Turčije z vojaškimi ukrepi zoper države članice v vzhodnem Sredozemlju ter jih odločno obsoja; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da enostranski ukrepi, ki jih Turčija izvaja kljub prizadevanjem za umiritev razmer, kršijo mednarodno pravo in neposredno vplivajo na suverenost nekaterih držav članic; ponovno poudarja pripravljenost Unije, da za zaščito svojih interesov in interesov svojih držav članic uporabi vse razpoložljive instrumente in možnosti, tudi v skladu s členom 29 PEU in členom 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU); opozarja na nedavne sklepe Sveta o vzhodnem Sredozemlju in poziva k pripravi nove celovite strategije odnosov med EU in Turčijo.

16.

poudarja, da je lahko dostop do varne pitne vode povod za hude konflikte: poudarja, da mora Evropska unija pripraviti politično strategijo za lažje iskanje rešitev na teh območjih, ki so močno izpostavljena destabilizaciji, hkrati pa si mora prizadevati, da bi države na najpomembnejših konfliktnih območjih, povezanih z vodo, spodbudila k podpisu Helsinške konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer, ki je bila sprejeta leta 1992 in dokončana leta 1997 v New Yorku;

Utrjevanje ciljev Evropske unije: povečevanje učinkovitosti misij in operacij SVOP v nepredvidljivem in destabiliziranem okolju

Utrjevanje ciljev Evropske unije: povečevanje učinkovitosti misij in operacij SVOP v nepredvidljivem in destabiliziranem okolju

| 17. | meni, da SVOP temelji predvsem na zmogljivosti Unije za napotitev civilnih in vojaških misij in operacij v kriznih razmerah, ki vplivajo na varnost Unije in njenih držav članic ali zahtevajo mednarodno posredovanje v skladu z mednarodnim pravom ter Ustanovno listino in resolucijami OZN; ugotavlja, da Unija trenutno izvaja 11 civilnih in šest vojaških misij in operacij, pri čemer imajo tri vojaške misije izvršilna pooblastila (ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI, EUFOR ALTHEA), tri pa so brez njih (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUTM RCA); opozarja, da so mandati misij SVOP med drugim namenjeni spodbujanju reforme varnostnega sektorja, napredovanju reforme pravosodja ter okrepitvi vojaškega in policijskega usposabljanja; priporoča, naj se misije in operacije redno ustrezno ocenjujejo, da se ugotovi, kako bi bilo mogoče dodatno povečati njihovo učinkovitost; poudarja, da je pomembno zagotoviti hitrejše, prožnejše in bolj usklajene napotitve misij; |
| --- | --- |

17.

meni, da SVOP temelji predvsem na zmogljivosti Unije za napotitev civilnih in vojaških misij in operacij v kriznih razmerah, ki vplivajo na varnost Unije in njenih držav članic ali zahtevajo mednarodno posredovanje v skladu z mednarodnim pravom ter Ustanovno listino in resolucijami OZN; ugotavlja, da Unija trenutno izvaja 11 civilnih in šest vojaških misij in operacij, pri čemer imajo tri vojaške misije izvršilna pooblastila (ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI, EUFOR ALTHEA), tri pa so brez njih (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUTM RCA); opozarja, da so mandati misij SVOP med drugim namenjeni spodbujanju reforme varnostnega sektorja, napredovanju reforme pravosodja ter okrepitvi vojaškega in policijskega usposabljanja; priporoča, naj se misije in operacije redno ustrezno ocenjujejo, da se ugotovi, kako bi bilo mogoče dodatno povečati njihovo učinkovitost; poudarja, da je pomembno zagotoviti hitrejše, prožnejše in bolj usklajene napotitve misij;

| 18. | ugotavlja, da v nekaterih državah članicah žal še vedno ni politične pripravljenosti za tehtno in verodostojno sodelovanje v misijah in operacijah SVOP; poudarja, da morajo postati misije in operacije stabilnejše, tako glede človeških virov kot tudi mandatov; poziva države članice, naj v večjem obsegu prispevajo sile in sredstva za vse misije in operacije SVOP, pri tem pa obravnavajo predvsem obstoječe primanjkljaje, saj je vprašanje financiranja misij in operacij SVOP bistveno za njihovo trajnostnost, zlasti v času krize, ter lahko vodi v napetosti in konflikte; poudarja, da proračuna za SVOP ne bi smeli zmanjševati; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da v nekaterih državah članicah žal še vedno ni politične pripravljenosti za tehtno in verodostojno sodelovanje v misijah in operacijah SVOP; poudarja, da morajo postati misije in operacije stabilnejše, tako glede človeških virov kot tudi mandatov; poziva države članice, naj v večjem obsegu prispevajo sile in sredstva za vse misije in operacije SVOP, pri tem pa obravnavajo predvsem obstoječe primanjkljaje, saj je vprašanje financiranja misij in operacij SVOP bistveno za njihovo trajnostnost, zlasti v času krize, ter lahko vodi v napetosti in konflikte; poudarja, da proračuna za SVOP ne bi smeli zmanjševati;

| 19. | poudarja, da udeležba žensk v misijah SVOP prispeva k učinkovitosti misije in je gonilo verodostojnosti EU kot zagovornice enakih pravic žensk in moških po vsem svetu; poziva, naj se načelo enakosti spolov ustrezno vključi v oblikovanje skupne varnostne in obrambne politike, zlasti z boljšo uravnoteženostjo spolov pri sestavi osebja in vodstva misij in operacij SVOP ter s posebnim usposabljanjem napotenega osebja; pozdravlja dejstvo, da so vse civilne misije SVOP imenovale svetovalca za enakost spolov, in poziva vojaške misije SVOP, naj storijo enako; spodbuja države članice, naj predlagajo ženske kandidatke za prosta delovna mesta; poziva, naj bodo vsi člani vojaškega in civilnega napotenega osebja EU dovolj usposobljeni na področju enakosti spolov in izvajanja resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti ter zlasti v zvezi s tem, kako vidik spola vključevati v delovne naloge; izraža obžalovanje, da število žensk, ki delajo v misijah SVOP, zlasti pa v vojaških operacijah, ostaja nizko; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj poudarja potrebo po konkretnem cilju in politični zavezanosti povečanju števila žensk v misijah in operacijah EU za krizno upravljanje; poziva države članice, naj preučijo načine za krepitev politike zaposlovanja in ohranjanja žensk na delovnih mestih ter spodbujajo udeležbo žensk v misijah za izgradnjo in ohranjanje miru; poudarja, da je treba dodati novo proračunsko vrstico EU za financiranje mesta svetovalcev za enakost spolov v vojaških misijah SVOP; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da udeležba žensk v misijah SVOP prispeva k učinkovitosti misije in je gonilo verodostojnosti EU kot zagovornice enakih pravic žensk in moških po vsem svetu; poziva, naj se načelo enakosti spolov ustrezno vključi v oblikovanje skupne varnostne in obrambne politike, zlasti z boljšo uravnoteženostjo spolov pri sestavi osebja in vodstva misij in operacij SVOP ter s posebnim usposabljanjem napotenega osebja; pozdravlja dejstvo, da so vse civilne misije SVOP imenovale svetovalca za enakost spolov, in poziva vojaške misije SVOP, naj storijo enako; spodbuja države članice, naj predlagajo ženske kandidatke za prosta delovna mesta; poziva, naj bodo vsi člani vojaškega in civilnega napotenega osebja EU dovolj usposobljeni na področju enakosti spolov in izvajanja resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti ter zlasti v zvezi s tem, kako vidik spola vključevati v delovne naloge; izraža obžalovanje, da število žensk, ki delajo v misijah SVOP, zlasti pa v vojaških operacijah, ostaja nizko; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj poudarja potrebo po konkretnem cilju in politični zavezanosti povečanju števila žensk v misijah in operacijah EU za krizno upravljanje; poziva države članice, naj preučijo načine za krepitev politike zaposlovanja in ohranjanja žensk na delovnih mestih ter spodbujajo udeležbo žensk v misijah za izgradnjo in ohranjanje miru; poudarja, da je treba dodati novo proračunsko vrstico EU za financiranje mesta svetovalcev za enakost spolov v vojaških misijah SVOP;

| 20. | poudarja globalno zavezo Unije v Sahelu in Afriškem rogu prek šestih civilnih (EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia) in vojaških (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUNAVFOR ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI) misij; |
| --- | --- |

20.

poudarja globalno zavezo Unije v Sahelu in Afriškem rogu prek šestih civilnih (EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia) in vojaških (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUNAVFOR ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI) misij;

| 21. | ugotavlja, da se vojaške operacije SVOP vedno bolj osredotočajo na usposabljanje oboroženih sil (misije EU za usposabljanje) brez izvršilne razsežnosti; meni, da bi bilo treba mandat okrepiti brez poseganja v neizvršilno razsežnost teh misij, da se evropskim svetovalcem omogoči, da ob čim bolj skrbnem upoštevanju podlage za napotitev preverijo, ali so bili programi usposabljanja dobro izvedeni in popolnoma skladni z dejanskimi operativnimi potrebami lokalnih oboroženih sil; ugotavlja, da bi to tudi olajšalo preprečevanje slabega upravljanja in primerov zlorab, ko bodo usposobljene sile dejavne na terenu; poudarja, da to še posebej velja za EUTM Mali, kjer malijske oborožene sile delujejo na zelo različnih in zahtevnih področjih, zato je potreben nadzor nad tem, kako se evropska usposabljanja izvajajo v praksi; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da se vojaške operacije SVOP vedno bolj osredotočajo na usposabljanje oboroženih sil (misije EU za usposabljanje) brez izvršilne razsežnosti; meni, da bi bilo treba mandat okrepiti brez poseganja v neizvršilno razsežnost teh misij, da se evropskim svetovalcem omogoči, da ob čim bolj skrbnem upoštevanju podlage za napotitev preverijo, ali so bili programi usposabljanja dobro izvedeni in popolnoma skladni z dejanskimi operativnimi potrebami lokalnih oboroženih sil; ugotavlja, da bi to tudi olajšalo preprečevanje slabega upravljanja in primerov zlorab, ko bodo usposobljene sile dejavne na terenu; poudarja, da to še posebej velja za EUTM Mali, kjer malijske oborožene sile delujejo na zelo različnih in zahtevnih področjih, zato je potreben nadzor nad tem, kako se evropska usposabljanja izvajajo v praksi;

| 22. | poudarja, da zgolj nekaj misij SVOP zagotavlja usposabljanje glede spolnega nadlegovanja ali glede nadlegovanja na podlagi spola, ter Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice poziva, naj zagotovijo obvezno usposabljanje za preprečevanje takšnega nadlegovanja na vseh misijah in operacijah ter zagotavljajo učinkovito zaščito žrtev in žvižgačev; poziva k nadgradnji posodobljenih splošnih standardov za ravnanje v misijah in operacijah v okviru skupne varnostne in obrambne politike, ki naj zajema načelo ničelne tolerance glede neukrepanja voditeljev in vodstva EU glede spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da zgolj nekaj misij SVOP zagotavlja usposabljanje glede spolnega nadlegovanja ali glede nadlegovanja na podlagi spola, ter Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice poziva, naj zagotovijo obvezno usposabljanje za preprečevanje takšnega nadlegovanja na vseh misijah in operacijah ter zagotavljajo učinkovito zaščito žrtev in žvižgačev; poziva k nadgradnji posodobljenih splošnih standardov za ravnanje v misijah in operacijah v okviru skupne varnostne in obrambne politike, ki naj zajema načelo ničelne tolerance glede neukrepanja voditeljev in vodstva EU glede spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola;

| 23. | pozdravlja sklepe Sveta z dne 12. oktobra 2020 o operaciji EUFOR ALTHEA in pripravljenost za nadaljevanje mandata operacije za podporo organom Bosne in Hercegovine pri ohranjanju varnega okolja v skladu s prenovljenim pooblastilom OZN; priznava izzive, ki jih prinaša pandemija COVID-19, in izreka pohvalo osebju misij, ker je v času te pandemije v celoti delovalo; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja sklepe Sveta z dne 12. oktobra 2020 o operaciji EUFOR ALTHEA in pripravljenost za nadaljevanje mandata operacije za podporo organom Bosne in Hercegovine pri ohranjanju varnega okolja v skladu s prenovljenim pooblastilom OZN; priznava izzive, ki jih prinaša pandemija COVID-19, in izreka pohvalo osebju misij, ker je v času te pandemije v celoti delovalo;

| 24. | ugotavlja, da so varnostne razmere v Somaliji zelo zaskrbljujoče in da so gonilna sila za destabilizacijo v celotnem Afriškem rogu in zunaj njega; v zvezi s tem meni, da bi okrepitev EUTM Somalia z vključitvijo svetovalne funkcije v strukture poveljevanja omogočila pomemben vpliv na način izvajanja operacij v večstranskem okviru za vojaško pomoč; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da so varnostne razmere v Somaliji zelo zaskrbljujoče in da so gonilna sila za destabilizacijo v celotnem Afriškem rogu in zunaj njega; v zvezi s tem meni, da bi okrepitev EUTM Somalia z vključitvijo svetovalne funkcije v strukture poveljevanja omogočila pomemben vpliv na način izvajanja operacij v večstranskem okviru za vojaško pomoč;

| 25. | podpira prizadevanja glede procesa regionalizacije, ki je bil sprožen prek regionalne svetovalno-usklajevalne enote, in sklep Sveta z dne 12. februarja 2019 za začetek njegove druge faze, s čimer se je okrepil regionalni pristop EU v Sahelu, zlasti z razširitvijo EUTM Mali na države skupine G5 Sahel, da bi bili ukrepi EU bolj učinkoviti in operativni preko meja držav skupine G5 Sahel in bi se podprlo čezmejno sodelovanje, s čimer se bo povečala učinkovitost prizadevanj EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger in EUTM Mali; poziva k preimenovanju misije v EUTM Sahel; ugotavlja, da sta doslednost in sodelovanje z afriškimi državami na področju varnosti bistvena, da bi lahko dosegli stabilnost in dolgoročni razvoj tega kontinenta; meni, da je regionalizacija pristopa SVOP v Sahelu pomembna, vendar zahteva jasnejšo organizacijo med že obstoječimi civilnimi in vojaškimi misijami SVOP, lokalnimi akterji in drugimi mednarodnimi organizacijami (mirovna misija Združenih narodov MINUSMA, operacija Barkhane pod vodstvom francoske vojske), ki bi zagotovila sinergijo med operacijami in usklajena prizadevanja na ravni Unije; |
| --- | --- |

25.

podpira prizadevanja glede procesa regionalizacije, ki je bil sprožen prek regionalne svetovalno-usklajevalne enote, in sklep Sveta z dne 12. februarja 2019 za začetek njegove druge faze, s čimer se je okrepil regionalni pristop EU v Sahelu, zlasti z razširitvijo EUTM Mali na države skupine G5 Sahel, da bi bili ukrepi EU bolj učinkoviti in operativni preko meja držav skupine G5 Sahel in bi se podprlo čezmejno sodelovanje, s čimer se bo povečala učinkovitost prizadevanj EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger in EUTM Mali; poziva k preimenovanju misije v EUTM Sahel; ugotavlja, da sta doslednost in sodelovanje z afriškimi državami na področju varnosti bistvena, da bi lahko dosegli stabilnost in dolgoročni razvoj tega kontinenta; meni, da je regionalizacija pristopa SVOP v Sahelu pomembna, vendar zahteva jasnejšo organizacijo med že obstoječimi civilnimi in vojaškimi misijami SVOP, lokalnimi akterji in drugimi mednarodnimi organizacijami (mirovna misija Združenih narodov MINUSMA, operacija Barkhane pod vodstvom francoske vojske), ki bi zagotovila sinergijo med operacijami in usklajena prizadevanja na ravni Unije;

| 26. | je zaskrbljen zaradi dezinformacijskih kampanj, usmerjenih proti EU v Srednjeafriški republiki; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj sprejme potrebne ukrepe, da bo mogoče učinkovito prepoznati njihov izvor in se jim zoperstaviti; pozdravlja začetek misije EUAM RCA, ki je namenjena podpori reforme varnostnega sektorja Srednjeafriške republike, in podaljšanje mandata EUTM RCA; meni, da mora Unija hitro in učinkovito izboljšati svoje zmogljivosti za dobavo opreme poleg usposabljanja, ki ga izvajajo misije EUCAP in EUTM; ugotavlja, da bi vzpostavitev evropskega mirovnega instrumenta zagotovila celovit pristop h krepitvi zmogljivosti sil našega partnerja; poudarja, da vrzel v zmogljivostih zapolnjujejo odločni, prisotni in aktivni tuji akterji, ki nimajo nujno enakih etičnih načel kot Unija in njene države članice, ter da ti akterji sodelujejo pri opremljanju teh sil, pri čemer ne upoštevajo načela pravne države in mednarodnih standardov; |
| --- | --- |

26.

je zaskrbljen zaradi dezinformacijskih kampanj, usmerjenih proti EU v Srednjeafriški republiki; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj sprejme potrebne ukrepe, da bo mogoče učinkovito prepoznati njihov izvor in se jim zoperstaviti; pozdravlja začetek misije EUAM RCA, ki je namenjena podpori reforme varnostnega sektorja Srednjeafriške republike, in podaljšanje mandata EUTM RCA; meni, da mora Unija hitro in učinkovito izboljšati svoje zmogljivosti za dobavo opreme poleg usposabljanja, ki ga izvajajo misije EUCAP in EUTM; ugotavlja, da bi vzpostavitev evropskega mirovnega instrumenta zagotovila celovit pristop h krepitvi zmogljivosti sil našega partnerja; poudarja, da vrzel v zmogljivostih zapolnjujejo odločni, prisotni in aktivni tuji akterji, ki nimajo nujno enakih etičnih načel kot Unija in njene države članice, ter da ti akterji sodelujejo pri opremljanju teh sil, pri čemer ne upoštevajo načela pravne države in mednarodnih standardov;

| 27. | je zelo zaskrbljen zaradi poslabšanja varnostnih in humanitarnih razmer v regiji Sahel, kjer se zaradi terorizma povečuje pritisk na države G5 Sahel in njihovo sosedstvo, kar zaostruje lokalne politične, etnične in verske napetosti; poudarja, kako pomembna je v zvezi s tem podpora, ki jo zagotavljajo misije in operacije EU v Sahelu; opozarja, da je bistveno ohraniti dolgoročno naložbo mednarodne skupnosti v prizadevanja za varnost in stabilnost v Maliju in Sahelu; pozdravlja nadaljevanje dejavnosti misij in operacij EU v Maliju; |
| --- | --- |

27.

je zelo zaskrbljen zaradi poslabšanja varnostnih in humanitarnih razmer v regiji Sahel, kjer se zaradi terorizma povečuje pritisk na države G5 Sahel in njihovo sosedstvo, kar zaostruje lokalne politične, etnične in verske napetosti; poudarja, kako pomembna je v zvezi s tem podpora, ki jo zagotavljajo misije in operacije EU v Sahelu; opozarja, da je bistveno ohraniti dolgoročno naložbo mednarodne skupnosti v prizadevanja za varnost in stabilnost v Maliju in Sahelu; pozdravlja nadaljevanje dejavnosti misij in operacij EU v Maliju;

| 28. | poziva, naj se na operativni ravni uvede nov pristop k reformi varnostnega sektorja, varnostni pomoči in krepitvi vojaških zmogljivosti, ki bi vključeval izkušnje, pridobljene zlasti v Maliju, in bi poudaril (a) demokratični nadzor nad vsemi varnostnimi silami, vključno z oboroženimi silami, (b) demokratično in pregledno upravljanje sektorja, (c) sistematično spremljanje popolne in dosledne skladnosti vseh akterjev z mednarodnim pravom o človekovih pravicah in mednarodnim humanitarnim pravom (d) ter jasne mehanizme za prekinitev ali umik v primeru nekaznovanosti in stalnih kršitev; |
| --- | --- |

28.

poziva, naj se na operativni ravni uvede nov pristop k reformi varnostnega sektorja, varnostni pomoči in krepitvi vojaških zmogljivosti, ki bi vključeval izkušnje, pridobljene zlasti v Maliju, in bi poudaril (a) demokratični nadzor nad vsemi varnostnimi silami, vključno z oboroženimi silami, (b) demokratično in pregledno upravljanje sektorja, (c) sistematično spremljanje popolne in dosledne skladnosti vseh akterjev z mednarodnim pravom o človekovih pravicah in mednarodnim humanitarnim pravom (d) ter jasne mehanizme za prekinitev ali umik v primeru nekaznovanosti in stalnih kršitev;

| 29. | ugotavlja, da se je raven usklajevanja med civilnimi in vojaškimi misijami v treh državah izboljšala, in sicer v Maliju, Srednjeafriški republiki in Somaliji; pozdravlja usklajena prizadevanja misije EU za krepitev zmogljivosti v Somaliji (EUCAP Somalia) in misije EUTM Somalia, da bosta spremljali operativno približevanje med somalijsko policijo in somalijsko vojsko na osvobojenih območjih, ki niso več pod vplivom Al Šababa; poudarja, da bi bilo treba celostni pristop k orodjem, proračunskim instrumentom in akterjem, ki se uporablja v misijah EUAM CAR in EUTM CAR, posnemati v drugih misijah in operacijah SVOP, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da se je raven usklajevanja med civilnimi in vojaškimi misijami v treh državah izboljšala, in sicer v Maliju, Srednjeafriški republiki in Somaliji; pozdravlja usklajena prizadevanja misije EU za krepitev zmogljivosti v Somaliji (EUCAP Somalia) in misije EUTM Somalia, da bosta spremljali operativno približevanje med somalijsko policijo in somalijsko vojsko na osvobojenih območjih, ki niso več pod vplivom Al Šababa; poudarja, da bi bilo treba celostni pristop k orodjem, proračunskim instrumentom in akterjem, ki se uporablja v misijah EUAM CAR in EUTM CAR, posnemati v drugih misijah in operacijah SVOP, kadar je to ustrezno;

| 30. | pozdravlja začetek vojaške operacije Evropske unije v Sredozemlju, katere cilj je prispevati k trajnostnemu miru, varnosti in stabilnosti s podpiranjem izvajanja embarga na prodajo orožja Libiji v skladu z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 2526 (2020), usposabljanjem libijske obalne straže in onemogočanjem trgovine z ljudmi; izrecno poziva države članice, naj nujno dodelijo sredstva na področju obveščevalne dejavnosti, nadzora, izvidovanja ter vojaške policije in pomorskih sil, ki so potrebna za povečanje doslej omejenih zmogljivosti vojaške operacije Evropske unije v Sredozemlju, ter spodbuja tesnejše sodelovanje z Natovo sedanjo pomorsko operacijo Sea Guardian in sodelovanje z regionalnimi partnerji; opozarja na mednarodne obveznosti na področju iskanja in reševanja na morju; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj v celoti izkoristi sredstva EU na tem področju, zlasti satelitski center EU in obveščevalni center EU; pozdravlja sedanji napredek pri stabilizaciji razmer v Libiji ter poziva EU, naj prevzame dejavno vlogo v postopku mediacije, da bi tako prispevala k vzpostavitvi potrebnih temeljev za mirno, stabilno in demokratično Libijo; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja začetek vojaške operacije Evropske unije v Sredozemlju, katere cilj je prispevati k trajnostnemu miru, varnosti in stabilnosti s podpiranjem izvajanja embarga na prodajo orožja Libiji v skladu z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 2526 (2020), usposabljanjem libijske obalne straže in onemogočanjem trgovine z ljudmi; izrecno poziva države članice, naj nujno dodelijo sredstva na področju obveščevalne dejavnosti, nadzora, izvidovanja ter vojaške policije in pomorskih sil, ki so potrebna za povečanje doslej omejenih zmogljivosti vojaške operacije Evropske unije v Sredozemlju, ter spodbuja tesnejše sodelovanje z Natovo sedanjo pomorsko operacijo Sea Guardian in sodelovanje z regionalnimi partnerji; opozarja na mednarodne obveznosti na področju iskanja in reševanja na morju; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj v celoti izkoristi sredstva EU na tem področju, zlasti satelitski center EU in obveščevalni center EU; pozdravlja sedanji napredek pri stabilizaciji razmer v Libiji ter poziva EU, naj prevzame dejavno vlogo v postopku mediacije, da bi tako prispevala k vzpostavitvi potrebnih temeljev za mirno, stabilno in demokratično Libijo;

| 31. | je seznanjen s sklepom Sveta z dne 20. junija 2020 o podaljšanju mandatov treh civilnih misij v okviru SVOP, in sicer misije EU za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya), misije pomoči EU za mejni prehod Rafa (EUBAM Rafah) in policijske misije EU za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS); |
| --- | --- |

31.

je seznanjen s sklepom Sveta z dne 20. junija 2020 o podaljšanju mandatov treh civilnih misij v okviru SVOP, in sicer misije EU za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya), misije pomoči EU za mejni prehod Rafa (EUBAM Rafah) in policijske misije EU za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS);

| 32. | poziva k nadaljnjemu razvoju in krepitvi civilno-vojaškega odločanja EU ter struktur poveljevanja in nadzora, pri čemer je treba zagotoviti, da bosta vojaška in civilna linija poveljevanja ločeni; |
| --- | --- |

32.

poziva k nadaljnjemu razvoju in krepitvi civilno-vojaškega odločanja EU ter struktur poveljevanja in nadzora, pri čemer je treba zagotoviti, da bosta vojaška in civilna linija poveljevanja ločeni;

| 33. | je seznanjen, da naj bi se strateški pregled zmogljivosti za vojaško načrtovanje in izvajanje operacij začel v letu 2020; zaradi učinka tega pregleda na načrtovanje, poveljevanje in nadzor vojaških misij in operacij poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj Parlament pravočasno obvesti o razpoložljivih in izbranih možnostih; ponovno izjavlja, da EU potrebuje trajno in popolnoma razvito strukturo vojaškega poveljevanja, da bi lahko delovala samostojno, zato poziva Svet, naj tako strukturo vzpostavi; |
| --- | --- |

33.

je seznanjen, da naj bi se strateški pregled zmogljivosti za vojaško načrtovanje in izvajanje operacij začel v letu 2020; zaradi učinka tega pregleda na načrtovanje, poveljevanje in nadzor vojaških misij in operacij poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj Parlament pravočasno obvesti o razpoložljivih in izbranih možnostih; ponovno izjavlja, da EU potrebuje trajno in popolnoma razvito strukturo vojaškega poveljevanja, da bi lahko delovala samostojno, zato poziva Svet, naj tako strukturo vzpostavi;

| 34. | je seznanjen s splošnim napredkom in prizadevanji pri izvajanju pakta o civilnih vidikih SVOP, katerega cilj je zmogljivejša, učinkovitejša, prožnejša in odzivnejša civilna SVOP, tako na nacionalni ravni z razvojem in izvajanjem nacionalnih izvedbenih načrtov za povečanje nacionalnih prispevkov k civilni SVOP, kot tudi na ravni EU z razvojem skupnega akcijskega načrta; poziva, naj se do začetka poletja 2023 pakt o civilnih vidikih SVOP začne izvajati v celoti; ugotavlja, da se civilna SVOP spopada s številnimi izzivi na področju zmogljivosti, ki so povezani z razpoložljivostjo zadostnega števila policistov, sodnikov, tožilcev ter drugih strokovnjakov s področja pravosodja in civilne varnosti; meni, da mora EU nadaljevati celovito ocenjevanje civilnih misij EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia in EUAM RCA v zvezi z njihovim mandatom, proračunom in človeškimi viri, da bodo povsem operativne in učinkovite; poziva države članice, naj predložijo podroben letni pregled napredka pri izvajanju pakta o civilnih vidikih SVOP; poziva vse ustrezne akterje, naj poglobijo sodelovanje ter okrepijo sinergije med civilnimi in vojaškimi misijami, napotenimi na ista območja, zlasti kar zadeva mobilnost in varno digitalno infrastrukturo; pozdravlja vzpostavitev centra odličnosti za civilno krizno upravljanje, ki je deluje od septembra 2020, in spodbuja države članice, naj se aktivno vključijo v njegovo delo; |
| --- | --- |

34.

je seznanjen s splošnim napredkom in prizadevanji pri izvajanju pakta o civilnih vidikih SVOP, katerega cilj je zmogljivejša, učinkovitejša, prožnejša in odzivnejša civilna SVOP, tako na nacionalni ravni z razvojem in izvajanjem nacionalnih izvedbenih načrtov za povečanje nacionalnih prispevkov k civilni SVOP, kot tudi na ravni EU z razvojem skupnega akcijskega načrta; poziva, naj se do začetka poletja 2023 pakt o civilnih vidikih SVOP začne izvajati v celoti; ugotavlja, da se civilna SVOP spopada s številnimi izzivi na področju zmogljivosti, ki so povezani z razpoložljivostjo zadostnega števila policistov, sodnikov, tožilcev ter drugih strokovnjakov s področja pravosodja in civilne varnosti; meni, da mora EU nadaljevati celovito ocenjevanje civilnih misij EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia in EUAM RCA v zvezi z njihovim mandatom, proračunom in človeškimi viri, da bodo povsem operativne in učinkovite; poziva države članice, naj predložijo podroben letni pregled napredka pri izvajanju pakta o civilnih vidikih SVOP; poziva vse ustrezne akterje, naj poglobijo sodelovanje ter okrepijo sinergije med civilnimi in vojaškimi misijami, napotenimi na ista območja, zlasti kar zadeva mobilnost in varno digitalno infrastrukturo; pozdravlja vzpostavitev centra odličnosti za civilno krizno upravljanje, ki je deluje od septembra 2020, in spodbuja države članice, naj se aktivno vključijo v njegovo delo;

| 35. | pozdravlja to, da misije in operacije SVOP kljub zelo zahtevnemu okolju in negativnim posledicam, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, niso bile prekinjene in so ohranile svojo prisotnost; poziva, naj se ob upoštevanju izkušenj s COVID-19 ocenijo in prilagodijo proračun, viri, načrtovanje in oprema misij in operacij SVOP, da bi se zagotovila ohranitev operativne učinkovitosti; poudarja, da mora EU preučiti, kaj bi še lahko storili za zmanjšanje in obvladovanje tveganja okužbe med osebjem; izraža veliko zaskrbljenost, ker je pandemija COVID-19 prispevala k zaostrovanju obstoječih kriz, in meni, da mora EU nujno preprečiti, da bi pandemija COVID-19 ogrozila leta napredka na področju graditve miru; je zelo zaskrbljen zaradi številnih dezinformacij, zlasti o misijah in operacijah SVOP med pandemijo COVID-19; poudarja, da mora EU okrepiti svoja strateška komunikacijska orodja in javno diplomacijo, predvsem v državah, v katerih delujejo misije in operacije SVOP; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja to, da misije in operacije SVOP kljub zelo zahtevnemu okolju in negativnim posledicam, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, niso bile prekinjene in so ohranile svojo prisotnost; poziva, naj se ob upoštevanju izkušenj s COVID-19 ocenijo in prilagodijo proračun, viri, načrtovanje in oprema misij in operacij SVOP, da bi se zagotovila ohranitev operativne učinkovitosti; poudarja, da mora EU preučiti, kaj bi še lahko storili za zmanjšanje in obvladovanje tveganja okužbe med osebjem; izraža veliko zaskrbljenost, ker je pandemija COVID-19 prispevala k zaostrovanju obstoječih kriz, in meni, da mora EU nujno preprečiti, da bi pandemija COVID-19 ogrozila leta napredka na področju graditve miru; je zelo zaskrbljen zaradi številnih dezinformacij, zlasti o misijah in operacijah SVOP med pandemijo COVID-19; poudarja, da mora EU okrepiti svoja strateška komunikacijska orodja in javno diplomacijo, predvsem v državah, v katerih delujejo misije in operacije SVOP;

| 36. | priznava prispevek civilnih in vojaških misij SVOP k ohranjanju miru in stabilnosti, krepitvi mednarodne varnosti ter podpiranju tretjih držav v boju proti terorizmu; poziva EU, naj okrepi svoje institucionalne zmogljivosti za preprečevanje konfliktov in mediacijo; poziva k bolj proaktivnemu pristopu k reševanju dolgotrajnih konfliktov v neposrednem sosedstvu EU; poziva k pristopom, občutljivim za konflikte in osredotočenim na ljudi, pri katerih bodo varnost in pravice ljudi v središču prizadevanj EU; |
| --- | --- |

36.

priznava prispevek civilnih in vojaških misij SVOP k ohranjanju miru in stabilnosti, krepitvi mednarodne varnosti ter podpiranju tretjih držav v boju proti terorizmu; poziva EU, naj okrepi svoje institucionalne zmogljivosti za preprečevanje konfliktov in mediacijo; poziva k bolj proaktivnemu pristopu k reševanju dolgotrajnih konfliktov v neposrednem sosedstvu EU; poziva k pristopom, občutljivim za konflikte in osredotočenim na ljudi, pri katerih bodo varnost in pravice ljudi v središču prizadevanj EU;

| 37. | meni, da bi morala Unija svoja prizadevanja usmeriti na misije in operacije, ki zagotavljajo največjo dodano vrednost; zato bi pozdravil razmislek o ustreznosti in učinkovitosti nekaterih misij; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi morala Unija svoja prizadevanja usmeriti na misije in operacije, ki zagotavljajo največjo dodano vrednost; zato bi pozdravil razmislek o ustreznosti in učinkovitosti nekaterih misij;

| 38. | poziva k hitremu sprejetju in izvajanju evropskega mirovnega instrumenta, namenjenega povečanju učinkovitosti misij EU, podpiranju njenih partnerjev in prispevanju k mirovnim operacijam; poudarja, da bi se iz tega instrumenta financiral del stroškov obrambnih dejavnosti EU, vključno s skupnimi stroški vojaških operacij SVOP in stroški krepitve vojaških zmogljivosti za partnerje v državah, v katerih posreduje EU, zato bi mu bilo treba zagotoviti dovolj obsežen proračun, ki bo omogočal učinkovito reševanje sedanjih izzivov v zvezi z usposabljanjem, operacijami, misijami, projekti in vojaško opremo, vključno z orožjem, strelivom in prevozom, ob polnem upoštevanju osmih meril iz skupnega stališča Sveta, mednarodnega prava človekovih pravic in humanitarnega prava ter z učinkovitimi določbami o preglednosti, kot so navedene v njegovem priporočilu z dne 28. marca 2019 o vzpostavitvi evropskega mirovnega instrumenta; opozarja, da je treba pripraviti celovite predhodne ocene tveganja in pozorno spremljati uporabo v državah prejemnicah, zlasti v regijah, v katerih so politične razmere zelo nestabilne, njihove nacionalne meje pa močno prepustne, ter zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe na ravni EU, da bi preprečili, da bi se tega orožja polastile teroristične skupine in drugi zlonamerni akterji; |
| --- | --- |

38.

poziva k hitremu sprejetju in izvajanju evropskega mirovnega instrumenta, namenjenega povečanju učinkovitosti misij EU, podpiranju njenih partnerjev in prispevanju k mirovnim operacijam; poudarja, da bi se iz tega instrumenta financiral del stroškov obrambnih dejavnosti EU, vključno s skupnimi stroški vojaških operacij SVOP in stroški krepitve vojaških zmogljivosti za partnerje v državah, v katerih posreduje EU, zato bi mu bilo treba zagotoviti dovolj obsežen proračun, ki bo omogočal učinkovito reševanje sedanjih izzivov v zvezi z usposabljanjem, operacijami, misijami, projekti in vojaško opremo, vključno z orožjem, strelivom in prevozom, ob polnem upoštevanju osmih meril iz skupnega stališča Sveta, mednarodnega prava človekovih pravic in humanitarnega prava ter z učinkovitimi določbami o preglednosti, kot so navedene v njegovem priporočilu z dne 28. marca 2019 o vzpostavitvi evropskega mirovnega instrumenta; opozarja, da je treba pripraviti celovite predhodne ocene tveganja in pozorno spremljati uporabo v državah prejemnicah, zlasti v regijah, v katerih so politične razmere zelo nestabilne, njihove nacionalne meje pa močno prepustne, ter zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe na ravni EU, da bi preprečili, da bi se tega orožja polastile teroristične skupine in drugi zlonamerni akterji;

| 39. | pozdravlja, da je v pismu o nameri, ki dopolnjuje govor o stanju v Uniji 2020, za leto 2021 napovedana priprava skupnega sporočila o strateškem pristopu k podpiranju razorožitve, demobilizacije in reintegracije nekdanjih borcev, s katerim bi pravočasno revidirali koncept EU za razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo iz leta 2006; poudarja pomen reforme varnostnega sektorja kot prednostne naloge zlasti za civilne misije SVOP, glavni cilj katere bi moral biti izvajanje pristopa, osredotočenega na varnost ljudi; poudarja, da je treba v novem strateškem pristopu k razorožitvi, demobilizaciji in reintegraciji zagotoviti doslednost med instrumenti SVOP in razvojno pomočjo EU; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja, da je v pismu o nameri, ki dopolnjuje govor o stanju v Uniji 2020, za leto 2021 napovedana priprava skupnega sporočila o strateškem pristopu k podpiranju razorožitve, demobilizacije in reintegracije nekdanjih borcev, s katerim bi pravočasno revidirali koncept EU za razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo iz leta 2006; poudarja pomen reforme varnostnega sektorja kot prednostne naloge zlasti za civilne misije SVOP, glavni cilj katere bi moral biti izvajanje pristopa, osredotočenega na varnost ljudi; poudarja, da je treba v novem strateškem pristopu k razorožitvi, demobilizaciji in reintegraciji zagotoviti doslednost med instrumenti SVOP in razvojno pomočjo EU;

Razvoj učinkovitih zmogljivosti SVOP

Razvoj učinkovitih zmogljivosti SVOP

| 40. | pozdravlja pobude za razvoj zmogljivosti EU, kot so usklajeni letni pregled na področju obrambe (CARD), stalno strukturno sodelovanje (PESCO) in prihodnji Evropski obrambni sklad (EDF) ter njegova predhodna programa pripravljalni ukrep Unije o raziskavah na področju obrambe (PADR) in evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP), saj lahko prispevajo k večji doslednosti, usklajenosti in interoperabilnosti pri izvajanju skupne varnostne in obrambne politike, omogočanju izpolnjevanja petersburških nalog ter krepitvi solidarnosti, kohezije odpornosti in strateške avtonomije Unije; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja pobude za razvoj zmogljivosti EU, kot so usklajeni letni pregled na področju obrambe (CARD), stalno strukturno sodelovanje (PESCO) in prihodnji Evropski obrambni sklad (EDF) ter njegova predhodna programa pripravljalni ukrep Unije o raziskavah na področju obrambe (PADR) in evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP), saj lahko prispevajo k večji doslednosti, usklajenosti in interoperabilnosti pri izvajanju skupne varnostne in obrambne politike, omogočanju izpolnjevanja petersburških nalog ter krepitvi solidarnosti, kohezije odpornosti in strateške avtonomije Unije;

| 41. | priznava, da sta vključevanje v pobude za razvoj zmogljivosti EU in smiselno sodelovanje več držav članic v najpomembnejših evropskih obrambnih projektih, ki se trenutno izvajajo skoraj izključno na dvostranski ravni (tj. FCAS in MGCS), ključna za uspeh procesa evropskega povezovanja na obrambnem področju ter bi pomenila jasno dodano vrednost evropskih prizadevanj za okrepljeno sodelovanje, povezovanje na obrambnem področju in interoperabilnost, kar bi koristilo misijam in operacijam SVOP; |
| --- | --- |

41.

priznava, da sta vključevanje v pobude za razvoj zmogljivosti EU in smiselno sodelovanje več držav članic v najpomembnejših evropskih obrambnih projektih, ki se trenutno izvajajo skoraj izključno na dvostranski ravni (tj. FCAS in MGCS), ključna za uspeh procesa evropskega povezovanja na obrambnem področju ter bi pomenila jasno dodano vrednost evropskih prizadevanj za okrepljeno sodelovanje, povezovanje na obrambnem področju in interoperabilnost, kar bi koristilo misijam in operacijam SVOP;

| 42. | ugotavlja, da je nujno treba izboljšati doslednost, inkluzivnost, usklajenost in skladnost vseh instrumentov obrambnega načrtovanja ter orodij in pobud EU za razvoj zmogljivosti, da bi spodbudili koristne sinergije in vzajemno krepitev, preprečili podvajanje, zagotovili učinkovito in strateško porabo sredstev ter interoperabilnost in omogočili hitro napotitev; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da je nujno treba izboljšati doslednost, inkluzivnost, usklajenost in skladnost vseh instrumentov obrambnega načrtovanja ter orodij in pobud EU za razvoj zmogljivosti, da bi spodbudili koristne sinergije in vzajemno krepitev, preprečili podvajanje, zagotovili učinkovito in strateško porabo sredstev ter interoperabilnost in omogočili hitro napotitev;

| 43. | poziva države članice, naj povečajo izdatke za obrambo in si prizadevajo za njihov ciljni delež 2 % BDP; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj povečajo izdatke za obrambo in si prizadevajo za njihov ciljni delež 2 % BDP;

| 44. | pozdravlja sporazum, dosežen v zvezi z uredbo Evropskega obrambnega sklada, in poziva, naj se hitro sprejme in vzpostavi Evropski obrambni sklad, ki bo obravnaval in pospešil skupne dogovorjene prednostne naloge na področju razvoja obrambnih zmogljivosti v zraku, na kopnem, na morju in v kibernetskem prostoru ter tako krepil sposobnost EU, da deluje kot svetovna akterka ter spodbuja in zagotavlja mednarodno varnost; poziva države članice, Svet in Komisijo, naj zagotovijo ustrezno financiranje za Evropski obrambni sklad in se osredotočijo na strukturne projekte z visoko dodano vrednostjo ter tako pospešijo sodelovanje med državam članicami na področju industrije, utrjevanje močne tehnološke in industrijske baze evropske obrambe ter krepitev tehničnih, industrijskih in strateških zmogljivosti, da bi povečali zmožnost EU za samostojno proizvodnjo vojaških zmogljivosti in razpolaganje z njimi ter ohranili njeno dolgoročno tehnološko avtonomijo; poziva, naj pobude na področju obrambnih zmogljivosti pospešujejo sodelovanje malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja sporazum, dosežen v zvezi z uredbo Evropskega obrambnega sklada, in poziva, naj se hitro sprejme in vzpostavi Evropski obrambni sklad, ki bo obravnaval in pospešil skupne dogovorjene prednostne naloge na področju razvoja obrambnih zmogljivosti v zraku, na kopnem, na morju in v kibernetskem prostoru ter tako krepil sposobnost EU, da deluje kot svetovna akterka ter spodbuja in zagotavlja mednarodno varnost; poziva države članice, Svet in Komisijo, naj zagotovijo ustrezno financiranje za Evropski obrambni sklad in se osredotočijo na strukturne projekte z visoko dodano vrednostjo ter tako pospešijo sodelovanje med državam članicami na področju industrije, utrjevanje močne tehnološke in industrijske baze evropske obrambe ter krepitev tehničnih, industrijskih in strateških zmogljivosti, da bi povečali zmožnost EU za samostojno proizvodnjo vojaških zmogljivosti in razpolaganje z njimi ter ohranili njeno dolgoročno tehnološko avtonomijo; poziva, naj pobude na področju obrambnih zmogljivosti pospešujejo sodelovanje malih in srednjih podjetij;

| 45. | opozarja, da so raziskave na področju obrambe zelo občutljive in strateško pomembne ter da je treba za subjekte, ki so pod nadzorom tretjih oseb, urediti dostop do projektov, ki jih financira Evropski obrambni sklad, da bo v skladu z evropskim ciljem strateške avtonomije; poudarja, da bi se moralo sodelovanje tretjih držav v Evropskem obrambnem skladu v nekaterih posebnih in izrednih primerih, kadar nekaterim projektom prinaša dokazano tehnološko in operativno dodano vrednost, izvajati na podlagi dejanske vzajemnosti, ne bi smelo slabiti strateških varnostnih interesov EU in ogrožati ciljev sklada, potekati pa bi moralo pod strogim nadzorom nad skladnostjo s pravili, določenimi v predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada (COM(2018)0476)), kot sta ohranjanje intelektualne lastnine v EU; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da so raziskave na področju obrambe zelo občutljive in strateško pomembne ter da je treba za subjekte, ki so pod nadzorom tretjih oseb, urediti dostop do projektov, ki jih financira Evropski obrambni sklad, da bo v skladu z evropskim ciljem strateške avtonomije; poudarja, da bi se moralo sodelovanje tretjih držav v Evropskem obrambnem skladu v nekaterih posebnih in izrednih primerih, kadar nekaterim projektom prinaša dokazano tehnološko in operativno dodano vrednost, izvajati na podlagi dejanske vzajemnosti, ne bi smelo slabiti strateških varnostnih interesov EU in ogrožati ciljev sklada, potekati pa bi moralo pod strogim nadzorom nad skladnostjo s pravili, določenimi v predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega obrambnega sklada (COM(2018)0476)), kot sta ohranjanje intelektualne lastnine v EU;

| 46. | pozdravlja strateški pregled prve faze stalnega strukturnega sodelovanja do konca leta 2020, vključno z vpogledom v napredek pri izvajanju programa in opredelitvijo določb, ki so potrebne, da bi stalno strukturno sodelovanje postalo učinkovitejše in bolj ciljno usmerjeno; meni, da je stalno strukturno sodelovanje instrument, ki prispeva h krepitvi trajnostnega in učinkovitega obrambnega sodelovanja in povezovanja EU z izboljšanjem obrambnih zmogljivosti in interoperabilnosti sodelujočih držav članic, zlasti v smislu razpoložljivosti, prožnosti in možnosti napotitve sil; želi opomniti, da bi morali projekti stalnega strukturnega sodelovanja prispevati k povečanju učinkovitosti izdatkov za obrambo; meni, da bi se moralo stalno strukturno sodelovanje uporabljati kot dopolnilno orodje za doseganje ciljev EU in prispevek k doseganju ciljev zveze Nato; pozdravlja nedavno sprejeto odločitev o udeležbi tretjih držav v stalnem strukturnem sodelovanju, vendar meni, da mora vsaka tovrstna izjemna udeležba pri posameznih projektih stalnega strukturnega sodelovanja prinašati dodano vrednost za države članice EU in projekte ter prispevati h krepitvi stalnega strukturnega sodelovanja in SVOP in k izpolnjevanju zahtevnejših zavez, pri tem pa biti podvržena zelo strogim političnim, vsebinskim in pravnim pogojem ter temeljiti na uveljavljeni in učinkoviti vzajemnosti; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja strateški pregled prve faze stalnega strukturnega sodelovanja do konca leta 2020, vključno z vpogledom v napredek pri izvajanju programa in opredelitvijo določb, ki so potrebne, da bi stalno strukturno sodelovanje postalo učinkovitejše in bolj ciljno usmerjeno; meni, da je stalno strukturno sodelovanje instrument, ki prispeva h krepitvi trajnostnega in učinkovitega obrambnega sodelovanja in povezovanja EU z izboljšanjem obrambnih zmogljivosti in interoperabilnosti sodelujočih držav članic, zlasti v smislu razpoložljivosti, prožnosti in možnosti napotitve sil; želi opomniti, da bi morali projekti stalnega strukturnega sodelovanja prispevati k povečanju učinkovitosti izdatkov za obrambo; meni, da bi se moralo stalno strukturno sodelovanje uporabljati kot dopolnilno orodje za doseganje ciljev EU in prispevek k doseganju ciljev zveze Nato; pozdravlja nedavno sprejeto odločitev o udeležbi tretjih držav v stalnem strukturnem sodelovanju, vendar meni, da mora vsaka tovrstna izjemna udeležba pri posameznih projektih stalnega strukturnega sodelovanja prinašati dodano vrednost za države članice EU in projekte ter prispevati h krepitvi stalnega strukturnega sodelovanja in SVOP in k izpolnjevanju zahtevnejših zavez, pri tem pa biti podvržena zelo strogim političnim, vsebinskim in pravnim pogojem ter temeljiti na uveljavljeni in učinkoviti vzajemnosti;

| 47. | poziva sodelujoče države članice, naj pokažejo polno politično pripravljenost, prizadevanja in strateško ambicijo, da zagotovijo potrebne vire in izpolnijo ambiciozne in zavezujoče skupne zaveze, o katerih so se dogovorile, ter zagotovijo viden napredek pri hitrem in učinkovitem izvajanju sedanjih projektov stalnega strukturnega sodelovanja; poudarja, da so projekti prvega niza predvsem projekti za vzpostavljanje zmogljivosti, ki vključujejo čim več držav članic, in da vključujoča narava projektov stalnega strukturnega sodelovanja ne bi smela voditi k zmanjšanju ambicij sodelujočih držav članic; izraža zaskrbljenost, da vrzeli v zmogljivostih in najbolj ključne pomanjkljivosti, kot so opredeljene v procesu glavnega cilja z načrtom za razvoj zmogljivosti in usklajenim letnim pregledom na področju obrambe, ne bodo ustrezno ali v celoti odpravljene, da bi omogočili uspešne vojaške operacije; svetuje, da se opravi pregled sedanjih 47 projektov stalnega strukturnega sodelovanja, da se preveri doseženi napredek in opredelijo tisti projekti, ki bi se po presoji sodelujočih držav članic lahko združili; spodbuja sodelujoče države članice, naj se osredotočijo na projekte stalnega strukturnega sodelovanja, ki prinašajo resnično dodano vrednost predvsem z operativnega vidika, ustvarjajo vzajemne koristi in so strateški spodbujevalci za Unijo, ter na projekte s strateško razsežnostjo, ki obravnavajo prihodnje varnostne grožnje; močno spodbuja države članice, naj v okviru reforme sistema bojnih skupin EU preučijo možnost vključitve tega sistema v stalno strukturno sodelovanje, da bi povečali njegovo operativno zmogljivost, modularnost in prožnost, tako da bi uvedli stalne večnacionalne enote za izpolnjevanje vojaških nalog, navedenih v členu 43 PEU, ter izboljšanje sposobnosti EU za izvajanje zahtevnih operacij kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

47.

poziva sodelujoče države članice, naj pokažejo polno politično pripravljenost, prizadevanja in strateško ambicijo, da zagotovijo potrebne vire in izpolnijo ambiciozne in zavezujoče skupne zaveze, o katerih so se dogovorile, ter zagotovijo viden napredek pri hitrem in učinkovitem izvajanju sedanjih projektov stalnega strukturnega sodelovanja; poudarja, da so projekti prvega niza predvsem projekti za vzpostavljanje zmogljivosti, ki vključujejo čim več držav članic, in da vključujoča narava projektov stalnega strukturnega sodelovanja ne bi smela voditi k zmanjšanju ambicij sodelujočih držav članic; izraža zaskrbljenost, da vrzeli v zmogljivostih in najbolj ključne pomanjkljivosti, kot so opredeljene v procesu glavnega cilja z načrtom za razvoj zmogljivosti in usklajenim letnim pregledom na področju obrambe, ne bodo ustrezno ali v celoti odpravljene, da bi omogočili uspešne vojaške operacije; svetuje, da se opravi pregled sedanjih 47 projektov stalnega strukturnega sodelovanja, da se preveri doseženi napredek in opredelijo tisti projekti, ki bi se po presoji sodelujočih držav članic lahko združili; spodbuja sodelujoče države članice, naj se osredotočijo na projekte stalnega strukturnega sodelovanja, ki prinašajo resnično dodano vrednost predvsem z operativnega vidika, ustvarjajo vzajemne koristi in so strateški spodbujevalci za Unijo, ter na projekte s strateško razsežnostjo, ki obravnavajo prihodnje varnostne grožnje; močno spodbuja države članice, naj v okviru reforme sistema bojnih skupin EU preučijo možnost vključitve tega sistema v stalno strukturno sodelovanje, da bi povečali njegovo operativno zmogljivost, modularnost in prožnost, tako da bi uvedli stalne večnacionalne enote za izpolnjevanje vojaških nalog, navedenih v členu 43 PEU, ter izboljšanje sposobnosti EU za izvajanje zahtevnih operacij kriznega upravljanja;

Krepitev sodelovanja s strateškimi partnerji

Krepitev sodelovanja s strateškimi partnerji

| 48. | pozdravlja napredek, dosežen pri sodelovanju med EU in zvezo Nato od skupne izjave v Varšavi leta 2016; je zadovoljen z napredkom pri izvajanju skupnega sklopa predlogov iz let 2016 in 2017, zlasti okrepitev političnega dialoga med EU in zvezo Nato na vseh ravneh ter strukturirani dialog o vojaški mobilnosti, prizadevanja za zagotavljanje večje skladnosti med ustreznimi procesi obrambnega načrtovanja in tesnejše sodelovanje na področju kibernetske varnosti in obrambe ter pri boju proti hibridnim grožnjam in dezinformacijskim kampanjam; je seznanjen z ravnjo sodelovanja med zvezo Nato in EU pri zagotavljanju pomoči civilnim organom pri zajezitvi in ustavitvi širjenja pandemije COVID-19; poziva EU in zvezo Nato, naj dodatno izboljšata sodelovanje, ki se vzajemno krepi, tudi pri misijah in operacijah, in poglobita svoje strateško partnerstvo; poudarja pomembnost nadaljnje krepitve partnerstva med EU in zvezo Nato na področju vojaške mobilnosti; poudarja pomembnost organiziranja in izvajanja skupnih usposabljanj in vaj med evropskimi oboroženimi silami, pa tudi vzporednih in usklajenih vaj EU-Nato; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja napredek, dosežen pri sodelovanju med EU in zvezo Nato od skupne izjave v Varšavi leta 2016; je zadovoljen z napredkom pri izvajanju skupnega sklopa predlogov iz let 2016 in 2017, zlasti okrepitev političnega dialoga med EU in zvezo Nato na vseh ravneh ter strukturirani dialog o vojaški mobilnosti, prizadevanja za zagotavljanje večje skladnosti med ustreznimi procesi obrambnega načrtovanja in tesnejše sodelovanje na področju kibernetske varnosti in obrambe ter pri boju proti hibridnim grožnjam in dezinformacijskim kampanjam; je seznanjen z ravnjo sodelovanja med zvezo Nato in EU pri zagotavljanju pomoči civilnim organom pri zajezitvi in ustavitvi širjenja pandemije COVID-19; poziva EU in zvezo Nato, naj dodatno izboljšata sodelovanje, ki se vzajemno krepi, tudi pri misijah in operacijah, in poglobita svoje strateško partnerstvo; poudarja pomembnost nadaljnje krepitve partnerstva med EU in zvezo Nato na področju vojaške mobilnosti; poudarja pomembnost organiziranja in izvajanja skupnih usposabljanj in vaj med evropskimi oboroženimi silami, pa tudi vzporednih in usklajenih vaj EU-Nato;

| 49. | v zvezi s tem pozdravlja operacijo Atlantska odločnost in okrepljeno prednjo prisotnost Nata na evropski celini ter priznava, kako pomembne so sile Nata, ko se skuša Rusijo odvrniti od nadaljnje agresije in v primeru konflikta zagotavljati ključno podporo; |
| --- | --- |

49.

v zvezi s tem pozdravlja operacijo Atlantska odločnost in okrepljeno prednjo prisotnost Nata na evropski celini ter priznava, kako pomembne so sile Nata, ko se skuša Rusijo odvrniti od nadaljnje agresije in v primeru konflikta zagotavljati ključno podporo;

| 50. | želi spomniti, da je zveza Nato temelj skupne obrambe za tiste države članice, ki so tudi članice Severnoatlantske zveze, kot je izrecno navedeno v PDEU; meni, da se mora sodelovanje med Unijo in zvezo Nato dopolnjevati in da mora v celoti upoštevati posebnosti in vloge vsake od institucij, strukture pa se ne smejo po nepotrebnem posnemati ali nadomestiti; želi spomniti, da je obrambno sodelovanje eden od stebrov čezatlantskega sodelovanja in ostaja bistvenega pomena za vzajemno varnost zavezniških in partnerskih držav, zato ponavlja, da so nujno potrebni tesnejši odnosi; želi spomniti, da razvoj obrambnih zmogljivosti EU po načelu enovitosti sil ne pomeni konkurenčne grožnje zvezi in bo koristil tudi državam, ki sodelujejo tako v SVOP kot v zvezi Nato, pa tudi da bi bilo treba učinkovitejše sodelovanje EU na varnostnem in obrambnem področju obravnavati kot dejavnik, ki krepi evropski steber zveze Nato in omogoča, da lahko EU prevzame večji del zagotavljanja lastne varnosti; meni, da bi morale pobude za razvoj zmogljivosti zagotavljati interoperabilnost med zavezniki in olajševati hitre napotitve; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so nekatera razhajanja po dejanjih Turčije v vzhodnem Sredozemlju ogrozila solidarnost zveze; |
| --- | --- |

50.

želi spomniti, da je zveza Nato temelj skupne obrambe za tiste države članice, ki so tudi članice Severnoatlantske zveze, kot je izrecno navedeno v PDEU; meni, da se mora sodelovanje med Unijo in zvezo Nato dopolnjevati in da mora v celoti upoštevati posebnosti in vloge vsake od institucij, strukture pa se ne smejo po nepotrebnem posnemati ali nadomestiti; želi spomniti, da je obrambno sodelovanje eden od stebrov čezatlantskega sodelovanja in ostaja bistvenega pomena za vzajemno varnost zavezniških in partnerskih držav, zato ponavlja, da so nujno potrebni tesnejši odnosi; želi spomniti, da razvoj obrambnih zmogljivosti EU po načelu enovitosti sil ne pomeni konkurenčne grožnje zvezi in bo koristil tudi državam, ki sodelujejo tako v SVOP kot v zvezi Nato, pa tudi da bi bilo treba učinkovitejše sodelovanje EU na varnostnem in obrambnem področju obravnavati kot dejavnik, ki krepi evropski steber zveze Nato in omogoča, da lahko EU prevzame večji del zagotavljanja lastne varnosti; meni, da bi morale pobude za razvoj zmogljivosti zagotavljati interoperabilnost med zavezniki in olajševati hitre napotitve; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so nekatera razhajanja po dejanjih Turčije v vzhodnem Sredozemlju ogrozila solidarnost zveze;

| 51. | poudarja, da je treba okrepiti status EU kot ponudnika pomorske varnosti, odpornost EU in njenih držav članic na krizne razmere v njihovih ozemeljskih vodah ter pomen skladne pomorske strategije za boj proti nezakonitim nedržavnim akterjem na morju; meni, da je treba uskladiti pravila o posredovanju in standarde glede opreme ter okrepiti usposabljanje osebja, da bi lahko izvajali usklajene in združene dejavnosti v okviru operacij na evropski in mednarodni ravni ali v primeru pomorskih kriz, dogodkov in incidentov; poudarja potrebo po sodelovanju med EU in Natom z namenom doseganja skupnega učinkovitega pristopa k pomorskim varnostnim grožnjam, kot sta čezmejni in organizirani kriminal, vključno z mrežami organiziranega kriminala, ki omogočajo nedovoljeno trgovino z ljudmi, orožjem in prepovedanimi drogami, tihotapljenje in pomorsko piratstvo; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je treba okrepiti status EU kot ponudnika pomorske varnosti, odpornost EU in njenih držav članic na krizne razmere v njihovih ozemeljskih vodah ter pomen skladne pomorske strategije za boj proti nezakonitim nedržavnim akterjem na morju; meni, da je treba uskladiti pravila o posredovanju in standarde glede opreme ter okrepiti usposabljanje osebja, da bi lahko izvajali usklajene in združene dejavnosti v okviru operacij na evropski in mednarodni ravni ali v primeru pomorskih kriz, dogodkov in incidentov; poudarja potrebo po sodelovanju med EU in Natom z namenom doseganja skupnega učinkovitega pristopa k pomorskim varnostnim grožnjam, kot sta čezmejni in organizirani kriminal, vključno z mrežami organiziranega kriminala, ki omogočajo nedovoljeno trgovino z ljudmi, orožjem in prepovedanimi drogami, tihotapljenje in pomorsko piratstvo;

| 52. | odločno podpira strateško partnerstvo med EU in OZN pri kriznem upravljanju ter civilnem, policijskem in vojaškem ohranjanju miru; pozdravlja napredek pri izvajanju osmih skupaj ugotovljenih in dogovorjenih prednostnih nalog med EU in OZN na področju mirovnih operacij in kriznega upravljanja za obdobje 2019–2021; poziva države članice, naj več prispevajo za dejavnosti OZN za ohranjanje miru, in poziva institucije EU, naj pri tem nudijo podporo; ugotavlja, da je bilo zlasti s podpisom okvirnega sporazuma med EU in OZN o zagotavljanju medsebojne podpore v misijah in operacijah na terenu z dne 29. septembra 2020 doseženega nekaj napredka pri izboljšanju sodelovanja med misijami in operacijami na terenu, pri agendi za ženske, mir in varnost, ki prispeva k izvajanju akcijskega načrta EU za ženske, mir in varnost, v zvezi s preprečevanjem konfliktov ter na politični in strateški ravni; poziva EU in OZN naj nadalje preučita možnosti tesnejšega sodelovanja, zlasti na skupnih območjih operacij, na področjih, ki zajemajo načrtovanje prehoda misij, podporne ureditve na terenu, izmenjavo informacij zunaj območja misije in načrtovanje ukrepov za nepredvidljive razmere zaradi COVID-19, ter na podnebnem in obrambnem področju; |
| --- | --- |

52.

odločno podpira strateško partnerstvo med EU in OZN pri kriznem upravljanju ter civilnem, policijskem in vojaškem ohranjanju miru; pozdravlja napredek pri izvajanju osmih skupaj ugotovljenih in dogovorjenih prednostnih nalog med EU in OZN na področju mirovnih operacij in kriznega upravljanja za obdobje 2019–2021; poziva države članice, naj več prispevajo za dejavnosti OZN za ohranjanje miru, in poziva institucije EU, naj pri tem nudijo podporo; ugotavlja, da je bilo zlasti s podpisom okvirnega sporazuma med EU in OZN o zagotavljanju medsebojne podpore v misijah in operacijah na terenu z dne 29. septembra 2020 doseženega nekaj napredka pri izboljšanju sodelovanja med misijami in operacijami na terenu, pri agendi za ženske, mir in varnost, ki prispeva k izvajanju akcijskega načrta EU za ženske, mir in varnost, v zvezi s preprečevanjem konfliktov ter na politični in strateški ravni; poziva EU in OZN naj nadalje preučita možnosti tesnejšega sodelovanja, zlasti na skupnih območjih operacij, na področjih, ki zajemajo načrtovanje prehoda misij, podporne ureditve na terenu, izmenjavo informacij zunaj območja misije in načrtovanje ukrepov za nepredvidljive razmere zaradi COVID-19, ter na podnebnem in obrambnem področju;

| 53. | ponovno potrjuje, da Združeno kraljestvo kljub brexitu ostaja tesen strateški partner EU in njenih držav članic ter da je bistveno ohraniti trdno in tesno obrambno in varnostno sodelovanje med EU in Združenim kraljestvom, saj za oba velja isto strateško okolje in iste grožnje njunemu miru in varnosti; spodbuja Združeno kraljestvo, naj sodeluje v misijah in operacijah SVOP, operacijah kriznega upravljanja, pri razvoju obrambnih zmogljivosti, v ustreznih agencijah Unije ter pri projektih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja, ob spoštovanju avtonomije EU za odločanje in suverenosti Združenega kraljestva, načela uravnoteženih pravic in obveznosti ter učinkovite vzajemnosti, vključno s poštenim in ustreznim finančnim prispevkom; je seznanjen z izstopom Združenega kraljestva iz SVOP 31. decembra 2020; poziva, naj se vzpostavijo postopki za hitre nadomestitve, da bi zagotovili neprekinjeno delovanje misij in operacij SVOP, v katerih je imelo britansko osebje pomembno vlogo; |
| --- | --- |

53.

ponovno potrjuje, da Združeno kraljestvo kljub brexitu ostaja tesen strateški partner EU in njenih držav članic ter da je bistveno ohraniti trdno in tesno obrambno in varnostno sodelovanje med EU in Združenim kraljestvom, saj za oba velja isto strateško okolje in iste grožnje njunemu miru in varnosti; spodbuja Združeno kraljestvo, naj sodeluje v misijah in operacijah SVOP, operacijah kriznega upravljanja, pri razvoju obrambnih zmogljivosti, v ustreznih agencijah Unije ter pri projektih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja, ob spoštovanju avtonomije EU za odločanje in suverenosti Združenega kraljestva, načela uravnoteženih pravic in obveznosti ter učinkovite vzajemnosti, vključno s poštenim in ustreznim finančnim prispevkom; je seznanjen z izstopom Združenega kraljestva iz SVOP 31. decembra 2020; poziva, naj se vzpostavijo postopki za hitre nadomestitve, da bi zagotovili neprekinjeno delovanje misij in operacij SVOP, v katerih je imelo britansko osebje pomembno vlogo;

| 54. | poziva EU k tesnejšemu sodelovanju z obstoječimi regionalnimi silami, kot so Afriška unija, Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS), Združenje držav jugovzhodne Azije (ASEAN) in Arktični svet, ter s podobno mislečimi državami, ki niso članice Nata; |
| --- | --- |

54.

poziva EU k tesnejšemu sodelovanju z obstoječimi regionalnimi silami, kot so Afriška unija, Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS), Združenje držav jugovzhodne Azije (ASEAN) in Arktični svet, ter s podobno mislečimi državami, ki niso članice Nata;

| 55. | poziva, naj se resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 o ženskah, miru in varnosti dvajset let po sprejetju začne bolj sistematično izvajati ter naj se okrepi agenda EU za ženske, mir in varnost; poziva, naj se načelo enakosti spolov ustrezno vključi v oblikovanje skupne varnostne in obrambne politike, zlasti z boljšo uravnoteženostjo spolov pri sestavi osebja in vodstva misij in operacij SVOP ter s posebnim usposabljanjem napotenega osebja; |
| --- | --- |

55.

poziva, naj se resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 o ženskah, miru in varnosti dvajset let po sprejetju začne bolj sistematično izvajati ter naj se okrepi agenda EU za ženske, mir in varnost; poziva, naj se načelo enakosti spolov ustrezno vključi v oblikovanje skupne varnostne in obrambne politike, zlasti z boljšo uravnoteženostjo spolov pri sestavi osebja in vodstva misij in operacij SVOP ter s posebnim usposabljanjem napotenega osebja;

| 56. | poziva k izvedbi resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2250 o mladih, miru in varnosti ter smiselni vključitvi mladih in njihove perspektive v analizo konfliktov, ki bo utrdila podporo, ki jo zagotavljajo misije in operacije SVOP; poziva k ukrepom EU za povečanje možnosti za smiselno udeležbo mladih pri ohranjanju in spodbujanju miru in varnosti; |
| --- | --- |

56.

poziva k izvedbi resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2250 o mladih, miru in varnosti ter smiselni vključitvi mladih in njihove perspektive v analizo konfliktov, ki bo utrdila podporo, ki jo zagotavljajo misije in operacije SVOP; poziva k ukrepom EU za povečanje možnosti za smiselno udeležbo mladih pri ohranjanju in spodbujanju miru in varnosti;

| 57. | poziva EU, naj obravnava nenehne in rastoče grožnje varstvu in ohranjanju kulturne dediščine ter zatre tihotapljenje kulturnih predmetov, zlasti na konfliktnih območjih; ugotavlja, da so zaradi kraje njihove kulturne dediščine in zgodovinskih korenin družbe vse bolj dovzetne za radikalizacijo in svetovne ideologije džihada; poziva EU, naj razvije široko strategijo za boj proti takim grožnjam; |
| --- | --- |

57.

poziva EU, naj obravnava nenehne in rastoče grožnje varstvu in ohranjanju kulturne dediščine ter zatre tihotapljenje kulturnih predmetov, zlasti na konfliktnih območjih; ugotavlja, da so zaradi kraje njihove kulturne dediščine in zgodovinskih korenin družbe vse bolj dovzetne za radikalizacijo in svetovne ideologije džihada; poziva EU, naj razvije široko strategijo za boj proti takim grožnjam;

Povečanje odpornosti in pripravljenosti Unije

Povečanje odpornosti in pripravljenosti Unije

| 58. | je zaskrbljen, da nekateri svetovni in vedno večje število regionalnih akterjev namenoma poskušajo zaobiti ali uničiti na pravilih temelječi mednarodni red, multilateralizem ter vrednote trajnostnega miru, blaginje in svobode, ki so temelji Evropske unije; ugotavlja, da je pandemija COVID-19 razkrila nove ranljivosti in napetosti po svetu ter poglobila obstoječe; poudarja, da se je s pandemijo okrepila javna podpora Uniji, ki bo manj odvisna od preostalega sveta, bolje zaščitena in sposobna neodvisnega delovanja; poziva k močnejši vlogi Evropske unije na mednarodnem prizorišču, večji evropski enotnosti, solidarnosti in odpornosti ter enotnejši zunanji politiki, katere osrednji del bo učinkoviti multilateralizem; pozdravlja sklepe Sveta iz junija 2020 o zavzemanju za trdno Evropsko unijo, ki bo spodbujala mir in varnost ter ščitila svoje državljane; |
| --- | --- |

58.

je zaskrbljen, da nekateri svetovni in vedno večje število regionalnih akterjev namenoma poskušajo zaobiti ali uničiti na pravilih temelječi mednarodni red, multilateralizem ter vrednote trajnostnega miru, blaginje in svobode, ki so temelji Evropske unije; ugotavlja, da je pandemija COVID-19 razkrila nove ranljivosti in napetosti po svetu ter poglobila obstoječe; poudarja, da se je s pandemijo okrepila javna podpora Uniji, ki bo manj odvisna od preostalega sveta, bolje zaščitena in sposobna neodvisnega delovanja; poziva k močnejši vlogi Evropske unije na mednarodnem prizorišču, večji evropski enotnosti, solidarnosti in odpornosti ter enotnejši zunanji politiki, katere osrednji del bo učinkoviti multilateralizem; pozdravlja sklepe Sveta iz junija 2020 o zavzemanju za trdno Evropsko unijo, ki bo spodbujala mir in varnost ter ščitila svoje državljane;

| 59. | poudarja pomembno vlogo oboroženih sil med pandemijo COVID-19 in pozdravlja vojaško pomoč civilnim organom, zlasti pri uporabi bolnišnic na terenu, prevozu bolnikov ter zagotavljanju in distribuciji opreme; meni, da se je s tem dragocenim prispevkom pokazalo, da je treba upoštevati pridobljene izkušnje, da bi okrepili vojaška sredstva in zmogljivosti držav članic v podporo mehanizmu Unije na področju civilne zaščite, ki je glavno orodje za soočanje z nujnimi razmerami, pa tudi za namene humanitarne pomoči; meni tudi, da bi morali za učinkovito spopadanje z zdravstvenimi krizami pripraviti vojaško zdravstveno osebje držav članic na hitro sodelovanje; ponovno poudarja, da sta vzajemna pomoč in solidarnost v skladu s členom 42(7) PEU in členom 222 PDEU pomembni; |
| --- | --- |

59.

poudarja pomembno vlogo oboroženih sil med pandemijo COVID-19 in pozdravlja vojaško pomoč civilnim organom, zlasti pri uporabi bolnišnic na terenu, prevozu bolnikov ter zagotavljanju in distribuciji opreme; meni, da se je s tem dragocenim prispevkom pokazalo, da je treba upoštevati pridobljene izkušnje, da bi okrepili vojaška sredstva in zmogljivosti držav članic v podporo mehanizmu Unije na področju civilne zaščite, ki je glavno orodje za soočanje z nujnimi razmerami, pa tudi za namene humanitarne pomoči; meni tudi, da bi morali za učinkovito spopadanje z zdravstvenimi krizami pripraviti vojaško zdravstveno osebje držav članic na hitro sodelovanje; ponovno poudarja, da sta vzajemna pomoč in solidarnost v skladu s členom 42(7) PEU in členom 222 PDEU pomembni;

| 60. | poudarja pomen vojaške mobilnosti; meni, da je treba doseči napredek in olajšati polno vojaško mobilnost po vsej Evropi, zato poziva k poenostavitvi in uskladitvi postopkov, da bi lahko države članice ukrepale hitreje, saj je vojaška mobilnost koristna za obvladovanje civilnih kriz; vztraja, da mora biti na voljo ustrezen proračun za projekte vojaške mobilnosti; pozdravlja, da je projekt vojaške mobilnosti del stalnega strukturnega sodelovanja; vztraja, da je treba vzpostaviti evropske mehanizme, katerih cilj bi bilo lajšanje čezmejne uporabe vojaških logističnih zmogljivosti za odzivanje na take izredne razmere, da bi omogočili večjo usklajenost, sinergijo, solidarnost in podporo; vztraja, da bi bilo mogoče podobno pomoč in solidarnost v času pandemije in podobnih kriz med drugim razširiti na partnerske države v neposrednem sosedstvu EU; poudarja, da je treba povečati kemično, biološko, radiološko in jedrsko pripravljenost EU ter njene potrebne zmogljivosti; poudarja, da je treba okrepiti nadziranje in zaščito bistvene in kritične infrastrukture, zlasti podmorskih optičnih internetnih kablov; |
| --- | --- |

60.

poudarja pomen vojaške mobilnosti; meni, da je treba doseči napredek in olajšati polno vojaško mobilnost po vsej Evropi, zato poziva k poenostavitvi in uskladitvi postopkov, da bi lahko države članice ukrepale hitreje, saj je vojaška mobilnost koristna za obvladovanje civilnih kriz; vztraja, da mora biti na voljo ustrezen proračun za projekte vojaške mobilnosti; pozdravlja, da je projekt vojaške mobilnosti del stalnega strukturnega sodelovanja; vztraja, da je treba vzpostaviti evropske mehanizme, katerih cilj bi bilo lajšanje čezmejne uporabe vojaških logističnih zmogljivosti za odzivanje na take izredne razmere, da bi omogočili večjo usklajenost, sinergijo, solidarnost in podporo; vztraja, da bi bilo mogoče podobno pomoč in solidarnost v času pandemije in podobnih kriz med drugim razširiti na partnerske države v neposrednem sosedstvu EU; poudarja, da je treba povečati kemično, biološko, radiološko in jedrsko pripravljenost EU ter njene potrebne zmogljivosti; poudarja, da je treba okrepiti nadziranje in zaščito bistvene in kritične infrastrukture, zlasti podmorskih optičnih internetnih kablov;

| 61. | meni, da je treba zagotoviti boljšo povezanost notranjih in zunanjih vidikov politik EU za zagotovitev, da bodo politike EU, vključno z energetsko politiko, usmerjene k doseganju ciljev skupne zunanje in varnostne politike; |
| --- | --- |

61.

meni, da je treba zagotoviti boljšo povezanost notranjih in zunanjih vidikov politik EU za zagotovitev, da bodo politike EU, vključno z energetsko politiko, usmerjene k doseganju ciljev skupne zunanje in varnostne politike;

| 62. | meni, da je bistveno zaščititi vse šibke točke Evropske unije, da bi zagotovili učinkovito skupno obrambo evropskih državljanov; je zaskrbljen zaradi vedno večje militarizacije Krimskega polotoka in poskusov Ruske federacije za destabilizacijo črnomorske regije, zaradi česar je na vrhu Nata v Walesu leta 2014 prišlo do priznanja ranljivosti vzhodnega krila Severnoatlantskega zavezništva; poziva EU, naj prizna ranljivost vzhodnoevropskih držav članic kot način za okrepitev evropske obrambe ter naj skupaj z Natom pripravi celovito strategijo za zavarovanje in obrambo vzhodnega krila; |
| --- | --- |

62.

meni, da je bistveno zaščititi vse šibke točke Evropske unije, da bi zagotovili učinkovito skupno obrambo evropskih državljanov; je zaskrbljen zaradi vedno večje militarizacije Krimskega polotoka in poskusov Ruske federacije za destabilizacijo črnomorske regije, zaradi česar je na vrhu Nata v Walesu leta 2014 prišlo do priznanja ranljivosti vzhodnega krila Severnoatlantskega zavezništva; poziva EU, naj prizna ranljivost vzhodnoevropskih držav članic kot način za okrepitev evropske obrambe ter naj skupaj z Natom pripravi celovito strategijo za zavarovanje in obrambo vzhodnega krila;

Proaktiven boj proti hibridnim grožnjam in njihovo preprečevanje

Proaktiven boj proti hibridnim grožnjam in njihovo preprečevanje

| 63. | pozdravlja prednostne naloge in smernice, ki so bile sprejete za sodelovanje EU na področju boja proti hibridnim grožnjam in za izboljšanje odpornosti nanje, vključno z bojem proti dezinformacijam, hibridnemu vojskovanju, vohunjenju, lažnim novicam in propagandi, ter vzpostavitev sistema hitrega opozarjanja za lažje sodelovanje s skupino G7 in zvezo Nato; poziva EU in njene države članice, naj razvijejo in okrepijo varnost svojih informacijskih in komunikacijskih sistemov, vključno z varnimi komunikacijskimi kanali; poudarja, kako pomembno in nujno je, da EU krepi svoje strateško komuniciranje in zmogljivosti ter vlaga vanje, da bi postala bolj odporna obravnavanju in odvračanju vsakršnega tujega vmešavanja, ki ogroža njen demokratični sistem in suverenost ter njene državljane; poudarja pomembno vlogo projektne skupine East StratCom in priznava pomen dela, opravljenega v okviru projekta EU proti dezinformacijam, ter poziva k dodatni proračunski in politični podpori, da bi se dodatno izboljšala njena sposobnost za boj proti dezinformacijam ter obveščanje o ukrepih in politikah EU; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja prednostne naloge in smernice, ki so bile sprejete za sodelovanje EU na področju boja proti hibridnim grožnjam in za izboljšanje odpornosti nanje, vključno z bojem proti dezinformacijam, hibridnemu vojskovanju, vohunjenju, lažnim novicam in propagandi, ter vzpostavitev sistema hitrega opozarjanja za lažje sodelovanje s skupino G7 in zvezo Nato; poziva EU in njene države članice, naj razvijejo in okrepijo varnost svojih informacijskih in komunikacijskih sistemov, vključno z varnimi komunikacijskimi kanali; poudarja, kako pomembno in nujno je, da EU krepi svoje strateško komuniciranje in zmogljivosti ter vlaga vanje, da bi postala bolj odporna obravnavanju in odvračanju vsakršnega tujega vmešavanja, ki ogroža njen demokratični sistem in suverenost ter njene državljane; poudarja pomembno vlogo projektne skupine East StratCom in priznava pomen dela, opravljenega v okviru projekta EU proti dezinformacijam, ter poziva k dodatni proračunski in politični podpori, da bi se dodatno izboljšala njena sposobnost za boj proti dezinformacijam ter obveščanje o ukrepih in politikah EU;

| 64. | poudarja, da mora EU nujno uvesti trdnejšo strategijo za odkrivanje agresivnih in zlonamernih kampanj dezinformiranja proti njej, ki prihajajo iz tretjih držav in od nedržavnih akterjev, ter za proaktiven boj zoper takšnim kampanjam; poudarja, da je treba pregledati mandat skupine ESZD za strateško komuniciranje, da bi obravnavali tuje vmešavanje, ter vključiti preverjevalce dejstev, raziskovalce, zagonska podjetja in organizacije civilne družbe; vztraja, da je treba vsem službam EU, ki se ukvarjajo s tujim vmešavanjem in dezinformacijami, zagotoviti dovolj osebja in sredstev, da bodo lahko bolje prepoznavale in preiskovale poskuse vmešavanja v demokratične procese EU ali ukrepe EU v tujini ter se tem poskusom zoperstavljale; poudarja pomembnost sodelovanja in pomoči partnerskim državam, zlasti v neposrednem sosedstvu EU, pri njihovih prizadevanjih za obravnavanje zlonamernega tujega vmešavanja in boj proti njemu, zlasti dezinformacijam in propagandi, saj se v številnih primerih s tovrstnimi dejanji skuša odvrniti te države od njihove poti k demokraciji naklonjenim reformam ter napasti evropske vrednote in ideale; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da mora EU nujno uvesti trdnejšo strategijo za odkrivanje agresivnih in zlonamernih kampanj dezinformiranja proti njej, ki prihajajo iz tretjih držav in od nedržavnih akterjev, ter za proaktiven boj zoper takšnim kampanjam; poudarja, da je treba pregledati mandat skupine ESZD za strateško komuniciranje, da bi obravnavali tuje vmešavanje, ter vključiti preverjevalce dejstev, raziskovalce, zagonska podjetja in organizacije civilne družbe; vztraja, da je treba vsem službam EU, ki se ukvarjajo s tujim vmešavanjem in dezinformacijami, zagotoviti dovolj osebja in sredstev, da bodo lahko bolje prepoznavale in preiskovale poskuse vmešavanja v demokratične procese EU ali ukrepe EU v tujini ter se tem poskusom zoperstavljale; poudarja pomembnost sodelovanja in pomoči partnerskim državam, zlasti v neposrednem sosedstvu EU, pri njihovih prizadevanjih za obravnavanje zlonamernega tujega vmešavanja in boj proti njemu, zlasti dezinformacijam in propagandi, saj se v številnih primerih s tovrstnimi dejanji skuša odvrniti te države od njihove poti k demokraciji naklonjenim reformam ter napasti evropske vrednote in ideale;

| 65. | pozdravlja, da je Svet sprejel sklep, ki EU prvič omogoča, da naloži ciljno usmerjene omejevalne ukrepe za odvračanje od kibernetskih napadov, ki predstavljajo zunanjo grožnjo EU ali njenim državam članicam, in odzivanje nanje, vključno s kibernetskimi napadi na tretje države ali mednarodne organizacije, ter sprejme sankcije zoper osebe ali subjekte, ki so odgovorni za kibernetske napade; poudarja, da je treba izboljšati sistem vizumskih omejitev kot del mehanizma sankcij EU, in sicer z uporabo biometričnih vizumskih postopkov, da bi subjektom, ki sodelujejo v hibridnem vojskovanju, omejili možnost potovanja v EU z lažno identiteto; poudarja, da je treba kibernetske vidike nujno bolje vključiti v sisteme EU za krizno upravljanje; poudarja, da je tesnejše sodelovanje pri preprečevanju kibernetskih napadov in boju proti njim v tem času posebne ranljivosti bistveno, da bi dosegli napredek na področju mednarodne varnosti in stabilnosti v kibernetskem prostoru; pozdravlja velik napredek, ki ga je glede tega dosegel projekt enote za hitro odzivanje na kibernetske grožnje v okviru stalnega strukturnega sodelovanja; v zvezi s tem poziva k povečanju podpore za Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in tesnemu usklajevanju z Natovim centrom odličnosti za sodelovanje pri kibernetski obrambi; poziva k večjemu usklajevanju EU pri določanju skupne odgovornosti za zlonamerne kibernetske incidente, pa tudi k tesnejšemu sodelovanju s podobno mislečimi mednarodnimi organizacijami in državami; je zlasti zaskrbljen zaradi stalnega odkrivanja manjših kibernetskih napadov na ali vdorov v kritične infrastrukturne sisteme, ki sicer ostajajo mirujoči, a lahko pustijo hude posledice; poziva države članice, naj zagotovijo podvajanje na vseh ravneh svojih sistemov kritične infrastrukture, denimo za oskrbo z električno energijo in strateške komunikacije; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja, da je Svet sprejel sklep, ki EU prvič omogoča, da naloži ciljno usmerjene omejevalne ukrepe za odvračanje od kibernetskih napadov, ki predstavljajo zunanjo grožnjo EU ali njenim državam članicam, in odzivanje nanje, vključno s kibernetskimi napadi na tretje države ali mednarodne organizacije, ter sprejme sankcije zoper osebe ali subjekte, ki so odgovorni za kibernetske napade; poudarja, da je treba izboljšati sistem vizumskih omejitev kot del mehanizma sankcij EU, in sicer z uporabo biometričnih vizumskih postopkov, da bi subjektom, ki sodelujejo v hibridnem vojskovanju, omejili možnost potovanja v EU z lažno identiteto; poudarja, da je treba kibernetske vidike nujno bolje vključiti v sisteme EU za krizno upravljanje; poudarja, da je tesnejše sodelovanje pri preprečevanju kibernetskih napadov in boju proti njim v tem času posebne ranljivosti bistveno, da bi dosegli napredek na področju mednarodne varnosti in stabilnosti v kibernetskem prostoru; pozdravlja velik napredek, ki ga je glede tega dosegel projekt enote za hitro odzivanje na kibernetske grožnje v okviru stalnega strukturnega sodelovanja; v zvezi s tem poziva k povečanju podpore za Agencijo Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in tesnemu usklajevanju z Natovim centrom odličnosti za sodelovanje pri kibernetski obrambi; poziva k večjemu usklajevanju EU pri določanju skupne odgovornosti za zlonamerne kibernetske incidente, pa tudi k tesnejšemu sodelovanju s podobno mislečimi mednarodnimi organizacijami in državami; je zlasti zaskrbljen zaradi stalnega odkrivanja manjših kibernetskih napadov na ali vdorov v kritične infrastrukturne sisteme, ki sicer ostajajo mirujoči, a lahko pustijo hude posledice; poziva države članice, naj zagotovijo podvajanje na vseh ravneh svojih sistemov kritične infrastrukture, denimo za oskrbo z električno energijo in strateške komunikacije;

| 66. | priznava vse večji pomen kibernetskih in avtomatiziranih obveščevalnih dejavnosti in poudarja, da te predstavljajo grožnjo za vse države članice in institucije EU; poziva vse institucije EU in države članice, naj še naprej izboljšujejo svoje kibernetske in avtomatizirane tehnologije; dodatno spodbuja sodelovanje pri tem tehnološkem napredku; |
| --- | --- |

66.

priznava vse večji pomen kibernetskih in avtomatiziranih obveščevalnih dejavnosti in poudarja, da te predstavljajo grožnjo za vse države članice in institucije EU; poziva vse institucije EU in države članice, naj še naprej izboljšujejo svoje kibernetske in avtomatizirane tehnologije; dodatno spodbuja sodelovanje pri tem tehnološkem napredku;

| 67. | poudarja, kako pomembno je doseči kvantno računalniško zmogljivost, in meni, da je treba okrepiti sodelovanje med EU in ZDA na tem področju, saj bi tako zagotovili, da bo kvantno računalništvo uresničeno med partnerji s toplimi odnosi in enakimi cilji; |
| --- | --- |

67.

poudarja, kako pomembno je doseči kvantno računalniško zmogljivost, in meni, da je treba okrepiti sodelovanje med EU in ZDA na tem področju, saj bi tako zagotovili, da bo kvantno računalništvo uresničeno med partnerji s toplimi odnosi in enakimi cilji;

| 68. | opozarja na rastoč pomen varnosti v vesolju in satelitov; poudarja pomen Satelitskega centra Evropske unije in naroči agenciji, naj analizira varnost in/ali ranljivost satelitov EU in držav članic na vesoljske odpadke, kibernetske napade in neposredne napade z izstrelki ter o tem predloži poročilo; |
| --- | --- |

68.

opozarja na rastoč pomen varnosti v vesolju in satelitov; poudarja pomen Satelitskega centra Evropske unije in naroči agenciji, naj analizira varnost in/ali ranljivost satelitov EU in držav članic na vesoljske odpadke, kibernetske napade in neposredne napade z izstrelki ter o tem predloži poročilo;

Zagotavljanje sredstev Uniji za izvajanje SVOP

Zagotavljanje sredstev Uniji za izvajanje SVOP

| 69. | poudarja, da so ustrezne ravni finančnih virov, osebja in sredstev bistvene za zagotavljanje sposobnosti Unije, da spodbuja mir in varnost znotraj svojih meja in po svetu; poziva države članice, naj pokažejo politično voljo za uresničitev evropskih ambicij na področju obrambe in izpolnitev svojih zavez; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da so ustrezne ravni finančnih virov, osebja in sredstev bistvene za zagotavljanje sposobnosti Unije, da spodbuja mir in varnost znotraj svojih meja in po svetu; poziva države članice, naj pokažejo politično voljo za uresničitev evropskih ambicij na področju obrambe in izpolnitev svojih zavez;

| 70. | obžaluje, da Evropski svet v večletnem finančnem okviru ni pokazal ambicij za varnostne in obrambne pobude; poziva Komisijo, naj predstavi in izvaja ambiciozen strateški delovni program za Evropski obrambni sklad (za raziskave in za drugo), zasnovan za krepitev skupnih ukrepov in čezmejnega sodelovanja po vsej Uniji, in za vojaško mobilnost, da bi državam članicam pomagali pri hitrejšem in učinkovitejšem ukrepanju, vključno s financiranjem prometne infrastrukture z dvojno rabo in poenostavitvijo diplomatskih dovoljenj in carinskih pravil; poziva EU, naj vzpostavi svoj obrambni sistem balističnih izstrelkov ter integriran in večplasten strateški sistem zračne obrambe, ki bo zasnovan tudi za prestrezanje hiperzvočnih izstrelkov; opozarja, da evropski državljani jasno in stalno pozivajo Unijo, naj okrepi svojo vlogo pri zagotavljanju trajne stabilnosti in varnosti, ter da je to mogoče doseči le s potrebnimi finančnimi sredstvi in ambicioznim večletnim finančnim okvirom na področju zunanjega delovanja in obrambe; |
| --- | --- |

70.

obžaluje, da Evropski svet v večletnem finančnem okviru ni pokazal ambicij za varnostne in obrambne pobude; poziva Komisijo, naj predstavi in izvaja ambiciozen strateški delovni program za Evropski obrambni sklad (za raziskave in za drugo), zasnovan za krepitev skupnih ukrepov in čezmejnega sodelovanja po vsej Uniji, in za vojaško mobilnost, da bi državam članicam pomagali pri hitrejšem in učinkovitejšem ukrepanju, vključno s financiranjem prometne infrastrukture z dvojno rabo in poenostavitvijo diplomatskih dovoljenj in carinskih pravil; poziva EU, naj vzpostavi svoj obrambni sistem balističnih izstrelkov ter integriran in večplasten strateški sistem zračne obrambe, ki bo zasnovan tudi za prestrezanje hiperzvočnih izstrelkov; opozarja, da evropski državljani jasno in stalno pozivajo Unijo, naj okrepi svojo vlogo pri zagotavljanju trajne stabilnosti in varnosti, ter da je to mogoče doseči le s potrebnimi finančnimi sredstvi in ambicioznim večletnim finančnim okvirom na področju zunanjega delovanja in obrambe;

| 71. | opozarja na nevarnost pomanjkanja ambicioznosti za financiranje evropskih obrambnih pobud v večletnem finančnem okviru v kombinaciji z znatnimi in neusklajenimi zmanjšanji nacionalnih proračunov za obrambo zaradi krize zaradi COVID-19; poudarja, da morajo države članice dodeliti potrebna finančna sredstva na nacionalni ravni, da bo lahko Unija delovala kot globalna akterka za mir; v tem pogledu se strinja z oceno Evropskega računskega sodišča, da „države članice EU še zdaleč nimajo vojaških zmogljivosti, ki bi jih potrebovale za uresničitev ravni vojaških ambicij EU“; |
| --- | --- |

71.

opozarja na nevarnost pomanjkanja ambicioznosti za financiranje evropskih obrambnih pobud v večletnem finančnem okviru v kombinaciji z znatnimi in neusklajenimi zmanjšanji nacionalnih proračunov za obrambo zaradi krize zaradi COVID-19; poudarja, da morajo države članice dodeliti potrebna finančna sredstva na nacionalni ravni, da bo lahko Unija delovala kot globalna akterka za mir; v tem pogledu se strinja z oceno Evropskega računskega sodišča, da „države članice EU še zdaleč nimajo vojaških zmogljivosti, ki bi jih potrebovale za uresničitev ravni vojaških ambicij EU“;

| 72. | opozarja, da so skupni evropski obrambni projekti in pobude sicer bistveni pri obravnavanju pomanjkljivosti na področju raziskav in razvoja v zvezi z obrambo, združevanja virov in usklajevanja prizadevanj, a večino sredstev za obrambo, ki se uporabljajo za misije SVOP, še vedno zagotavljajo države članice in se financirajo iz nacionalnih proračunov za obrambo; |
| --- | --- |

72.

opozarja, da so skupni evropski obrambni projekti in pobude sicer bistveni pri obravnavanju pomanjkljivosti na področju raziskav in razvoja v zvezi z obrambo, združevanja virov in usklajevanja prizadevanj, a večino sredstev za obrambo, ki se uporabljajo za misije SVOP, še vedno zagotavljajo države članice in se financirajo iz nacionalnih proračunov za obrambo;

| 73. | nujno poziva države članice, naj upoštevajo svojo uradno zavezo na ravni Sveta in prevzamejo odgovornost za svoje odločitve v Svetu v zvezi z napotitvijo civilnih in vojaških misij tako, da Uniji zagotovijo potrebno osebje in zmogljivosti za doseganje ciljev, o katerih so se soglasno dogovorile, ter tako prispevajo k uresničevanju svojih zavez za varnejšo Evropsko unijo; |
| --- | --- |

73.

nujno poziva države članice, naj upoštevajo svojo uradno zavezo na ravni Sveta in prevzamejo odgovornost za svoje odločitve v Svetu v zvezi z napotitvijo civilnih in vojaških misij tako, da Uniji zagotovijo potrebno osebje in zmogljivosti za doseganje ciljev, o katerih so se soglasno dogovorile, ter tako prispevajo k uresničevanju svojih zavez za varnejšo Evropsko unijo;

| 74. | poudarja, da je mednarodno sodelovanje v misijah in operacijah SVOP koristno kot okrepitev evropskih zmogljivosti, in poziva k okrepljenemu izvajanju obstoječih okvirnih sporazumov o sodelovanju, ki spodbujajo kolektivno naravo prispevkov za mir in varnost; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da je mednarodno sodelovanje v misijah in operacijah SVOP koristno kot okrepitev evropskih zmogljivosti, in poziva k okrepljenemu izvajanju obstoječih okvirnih sporazumov o sodelovanju, ki spodbujajo kolektivno naravo prispevkov za mir in varnost;

| 75. | je seznanjen s pomembnim delom, ki ga je opravil SatCen EU, in poudarja, da mora imeti Unija ustrezna sredstva na področju posnetkov in zbiranja obveščevalnih podatkov v vesolju; poudarja, da bi moral SatCen EU prejemati sredstva iz strukturnih skladov Unije, da bi lahko ohranil svoj prispevek k ukrepom Unije, zlasti za zagotavljanje satelitskih posnetkov visoke ločljivosti v podporo misijam in operacijam SVOP; |
| --- | --- |

75.

je seznanjen s pomembnim delom, ki ga je opravil SatCen EU, in poudarja, da mora imeti Unija ustrezna sredstva na področju posnetkov in zbiranja obveščevalnih podatkov v vesolju; poudarja, da bi moral SatCen EU prejemati sredstva iz strukturnih skladov Unije, da bi lahko ohranil svoj prispevek k ukrepom Unije, zlasti za zagotavljanje satelitskih posnetkov visoke ločljivosti v podporo misijam in operacijam SVOP;

Vzpostavitev ambiciozne agende EU za svetovni nadzor nad orožjem, neširjenje orožja in razoroževanje

Vzpostavitev ambiciozne agende EU za svetovni nadzor nad orožjem, neširjenje orožja in razoroževanje

| 76. | je močno zaskrbljen zaradi aktualnega ogrožanja mednarodnih vrednot in vladavine prava ter morebitnega nadaljnjega krhanja globalne strukture za neširjenje orožja in razoroževanje; se boji, da bi neupoštevanje, odstop od pomembnejših pogodb o nadzoru nad orožjem ali njihovo nepodaljšanje resno škodovalo mednarodnim ureditvam za nadzor nad orožjem, ki že desetletja zagotavljajo stabilnost, ogrozilo odnose med državami, ki imajo jedrsko orožje, neposredno ogrozilo evropsko varnost, zlasti v primeru neobstoja dogovorov, ki bi urejali in zmanjševali količino taktičnega jedrskega orožja ter jedrskega orožja kratkega in srednjega dosega, kar bi lahko privedlo do novih jedrskih oboroževalnih tekem; poudarja, da je treba nemudoma znova vzpostaviti čezmejno zaupanje; |
| --- | --- |

76.

je močno zaskrbljen zaradi aktualnega ogrožanja mednarodnih vrednot in vladavine prava ter morebitnega nadaljnjega krhanja globalne strukture za neširjenje orožja in razoroževanje; se boji, da bi neupoštevanje, odstop od pomembnejših pogodb o nadzoru nad orožjem ali njihovo nepodaljšanje resno škodovalo mednarodnim ureditvam za nadzor nad orožjem, ki že desetletja zagotavljajo stabilnost, ogrozilo odnose med državami, ki imajo jedrsko orožje, neposredno ogrozilo evropsko varnost, zlasti v primeru neobstoja dogovorov, ki bi urejali in zmanjševali količino taktičnega jedrskega orožja ter jedrskega orožja kratkega in srednjega dosega, kar bi lahko privedlo do novih jedrskih oboroževalnih tekem; poudarja, da je treba nemudoma znova vzpostaviti čezmejno zaupanje;

| 77. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se spet uveljavlja nevarna retorika o uporabnosti jedrskega orožja; ponovno poudarja, da sta mednarodni mir in varnost močnejša v svetu, kjer jedrskega orožja ni oziroma se ne širi, in da razorožitev ne pomeni le zmanjšanja števila aktivnih bojnih glav, temveč tudi zmanjšanje vojaške in politične teže tovrstnega orožja; |
| --- | --- |

77.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se spet uveljavlja nevarna retorika o uporabnosti jedrskega orožja; ponovno poudarja, da sta mednarodni mir in varnost močnejša v svetu, kjer jedrskega orožja ni oziroma se ne širi, in da razorožitev ne pomeni le zmanjšanja števila aktivnih bojnih glav, temveč tudi zmanjšanje vojaške in politične teže tovrstnega orožja;

| 78. | ponovno poudarja, da v celoti podpira zavezanost EU in njenih držav članic Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja kot temelju režima neširjenja jedrskega orožja in razorožitve; ponovno poziva k trdnemu skupnemu stališču EU pred konferenco in poziva, naj se na deseti pregledni konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja sprejmejo konkretni in učinkoviti ukrepi, ki bodo bistveni za ohranitev strateške stabilnosti in preprečitev nove oboroževalne tekme; |
| --- | --- |

78.

ponovno poudarja, da v celoti podpira zavezanost EU in njenih držav članic Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja kot temelju režima neširjenja jedrskega orožja in razorožitve; ponovno poziva k trdnemu skupnemu stališču EU pred konferenco in poziva, naj se na deseti pregledni konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja sprejmejo konkretni in učinkoviti ukrepi, ki bodo bistveni za ohranitev strateške stabilnosti in preprečitev nove oboroževalne tekme;

| 79. | globoko obžaluje odstop ZDA in Ruske federacije od pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega; opozarja na odgovornost Rusije za propad pogodbe, saj jo je vztrajno kršila; obžaluje, da bi se lahko zaradi njenega propada stopnjevale napetosti ter povečale jedrske in vojaške grožnje in tveganja, ogrožena pa bi bila tudi prihodnost režimov za nadzor nad orožjem; poudarja, da odločno nasprotuje novi oboroževalni tekmi med ZDA in Rusko federacijo ter njenim morebitnim posledicam za Evropo in ponovnemu kopičenju vojaških sil na evropskih tleh; poziva Svet in podpredsednika/visokega predstavnika, naj začneta pobudo pod vodstvom EU, da bi spodbudila preoblikovanje pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega v večstransko pogodbo; |
| --- | --- |

79.

globoko obžaluje odstop ZDA in Ruske federacije od pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega; opozarja na odgovornost Rusije za propad pogodbe, saj jo je vztrajno kršila; obžaluje, da bi se lahko zaradi njenega propada stopnjevale napetosti ter povečale jedrske in vojaške grožnje in tveganja, ogrožena pa bi bila tudi prihodnost režimov za nadzor nad orožjem; poudarja, da odločno nasprotuje novi oboroževalni tekmi med ZDA in Rusko federacijo ter njenim morebitnim posledicam za Evropo in ponovnemu kopičenju vojaških sil na evropskih tleh; poziva Svet in podpredsednika/visokega predstavnika, naj začneta pobudo pod vodstvom EU, da bi spodbudila preoblikovanje pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega v večstransko pogodbo;

| 80. | opozarja, da globalna in evropska varnost ter stabilnost temeljita na učinkovitem mednarodnem nadzoru nad oborožitvijo, razoroževanju in neširjenju orožja; |
| --- | --- |

80.

opozarja, da globalna in evropska varnost ter stabilnost temeljita na učinkovitem mednarodnem nadzoru nad oborožitvijo, razoroževanju in neširjenju orožja;

| 81. | poziva ZDA in Rusko federacijo, naj nadaljujeta s pogajanji o podaljšanju nove pogodbe START, ki se bo iztekla februarja 2021; meni, da bi s podaljšanjem pogodbe podpisnici dobili dodaten čas za nadaljevanje pogajanj, da bi se dogovorili o novem instrumentu za nadzor nad orožjem; poziva k takojšnji vključitvi drugih držav, zlasti Kitajske, v vse obstoječe pogodbe (kot so NEW START, INF in pogodba o odprtem nebu) ali v prihodnja pogajanja o instrumentih za nadzor jedrskega orožja; |
| --- | --- |

81.

poziva ZDA in Rusko federacijo, naj nadaljujeta s pogajanji o podaljšanju nove pogodbe START, ki se bo iztekla februarja 2021; meni, da bi s podaljšanjem pogodbe podpisnici dobili dodaten čas za nadaljevanje pogajanj, da bi se dogovorili o novem instrumentu za nadzor nad orožjem; poziva k takojšnji vključitvi drugih držav, zlasti Kitajske, v vse obstoječe pogodbe (kot so NEW START, INF in pogodba o odprtem nebu) ali v prihodnja pogajanja o instrumentih za nadzor jedrskega orožja;

| 82. | obžaluje, da Rusija selektivno izvaja svoje obveznosti iz pogodbe o odprtem nebu; globoko obžaluje odločitev ZDA, da odstopijo od pogodbe o odprtem nebu, pomembnega instrumenta za nadzor nad orožjem, ki prispeva h krepitvi zaupanja ter zagotavljanju dragocene zmogljivosti manjšim državam za spremljanje in preverjanje vojaških dejavnosti v njihovem sosedstvu; poziva ostale podpisnice, naj pogodbo še naprej izvajajo in zagotavljajo, da bo učinkovita in koristna tudi v prihodnje; poziva ZDA, naj razveljavijo svojo odločitev o odstopu od pogodbe o odprtem nebu; |
| --- | --- |

82.

obžaluje, da Rusija selektivno izvaja svoje obveznosti iz pogodbe o odprtem nebu; globoko obžaluje odločitev ZDA, da odstopijo od pogodbe o odprtem nebu, pomembnega instrumenta za nadzor nad orožjem, ki prispeva h krepitvi zaupanja ter zagotavljanju dragocene zmogljivosti manjšim državam za spremljanje in preverjanje vojaških dejavnosti v njihovem sosedstvu; poziva ostale podpisnice, naj pogodbo še naprej izvajajo in zagotavljajo, da bo učinkovita in koristna tudi v prihodnje; poziva ZDA, naj razveljavijo svojo odločitev o odstopu od pogodbe o odprtem nebu;

| 83. | pozdravlja finančni prispevek EU k projektom in dejavnostim Organizacije za prepoved kemičnega orožja; pozdravlja, da je Svet sprejel horizontalen režim sankcij za obravnavanje naraščajoče uporabe in širjenja kemičnega orožja; obsoja nedavno uporabo kemičnega orožja in meni, da pomanjkanje odgovornosti za takšne incidente spodkopava mednarodno normo proti kemičnemu orožju; poziva EU, naj prevzame pobudo za obravnavo vprašanja o nekaznovanju uporabe kemičnega orožja ter preuči, kako okrepiti Organizacijo za prepoved kemičnega orožja, da bi zagotovili hitro in natančno dodeljevanje ter učinkovite mehanizme za odzivanje; poziva EU, naj nadaljuje prizadevanja za boj proti širjenju in uporabi kemičnega orožja ter podpira prepoved kemičnega orožja na svetovni ravni, kot določa Konvencija o kemičnem orožju; |
| --- | --- |

83.

pozdravlja finančni prispevek EU k projektom in dejavnostim Organizacije za prepoved kemičnega orožja; pozdravlja, da je Svet sprejel horizontalen režim sankcij za obravnavanje naraščajoče uporabe in širjenja kemičnega orožja; obsoja nedavno uporabo kemičnega orožja in meni, da pomanjkanje odgovornosti za takšne incidente spodkopava mednarodno normo proti kemičnemu orožju; poziva EU, naj prevzame pobudo za obravnavo vprašanja o nekaznovanju uporabe kemičnega orožja ter preuči, kako okrepiti Organizacijo za prepoved kemičnega orožja, da bi zagotovili hitro in natančno dodeljevanje ter učinkovite mehanizme za odzivanje; poziva EU, naj nadaljuje prizadevanja za boj proti širjenju in uporabi kemičnega orožja ter podpira prepoved kemičnega orožja na svetovni ravni, kot določa Konvencija o kemičnem orožju;

| 84. | je resno zaskrbljen zaradi poskusa umora pomembnega vodje ruske opozicije Alekseja Navalnega z uporabo prepovedanega živčnega strupa, ki se v skladu s Konvencijo o kemičnem orožju šteje za kemično orožje in kot tako pomeni resno kršitev mednarodnih pravil; poziva k neodvisni mednarodni preiskavi dogodkov; pozdravlja odločitev Sveta o uvedbi sankcij, da bi vsi odgovorni za zastrupitev prevzeli odgovornost; |
| --- | --- |

84.

je resno zaskrbljen zaradi poskusa umora pomembnega vodje ruske opozicije Alekseja Navalnega z uporabo prepovedanega živčnega strupa, ki se v skladu s Konvencijo o kemičnem orožju šteje za kemično orožje in kot tako pomeni resno kršitev mednarodnih pravil; poziva k neodvisni mednarodni preiskavi dogodkov; pozdravlja odločitev Sveta o uvedbi sankcij, da bi vsi odgovorni za zastrupitev prevzeli odgovornost;

| 85. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj predloži predloge za okrepitev razpoložljivega strokovnega znanja na področju neširjenja orožja in nadzora nad njim v EU ter zagotovi, da ima EU odločno in konstruktivno vlogo pri razvoju in okrepitvi svetovnih prizadevanj za neširjenje orožja, ki temeljijo na pravilih, ter strukture nadzora nad orožjem in razoroževanja; v zvezi s tem pozdravlja imenovanje novega posebnega odposlanca za razoroževanje in neširjenje orožja; se zaveda, da so nujno potrebni novi mednarodni sporazumi na področju nadzora nad oborožitvijo; navaja, da lahko v okviru odvračanja groženj z jedrskim orožjem razvoj hiperzvočnih izstrelkov ogrozi načela vzajemno zagotovljenega uničenja, zato poziva k svetovni pogodbi o nadzoru nad oborožitvijo o uporabi, dometu, hitrosti, doktrini, pregledu jedrskega tovora in namestitvi hiperzvočnih oborožitvenih sistemov v bližini obale, katere pobudnica je EU; |
| --- | --- |

85.

poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj predloži predloge za okrepitev razpoložljivega strokovnega znanja na področju neširjenja orožja in nadzora nad njim v EU ter zagotovi, da ima EU odločno in konstruktivno vlogo pri razvoju in okrepitvi svetovnih prizadevanj za neširjenje orožja, ki temeljijo na pravilih, ter strukture nadzora nad orožjem in razoroževanja; v zvezi s tem pozdravlja imenovanje novega posebnega odposlanca za razoroževanje in neširjenje orožja; se zaveda, da so nujno potrebni novi mednarodni sporazumi na področju nadzora nad oborožitvijo; navaja, da lahko v okviru odvračanja groženj z jedrskim orožjem razvoj hiperzvočnih izstrelkov ogrozi načela vzajemno zagotovljenega uničenja, zato poziva k svetovni pogodbi o nadzoru nad oborožitvijo o uporabi, dometu, hitrosti, doktrini, pregledu jedrskega tovora in namestitvi hiperzvočnih oborožitvenih sistemov v bližini obale, katere pobudnica je EU;

| 86. | ponovno izraža polno zavezanost ohranjanju učinkovitih mednarodnih režimov za nadzor nad orožjem, razoroževanje in neširjenje orožja kot temelju za svetovno in evropsko varnost; poudarja, da v celoti podpira delo Urada Združenih narodov za razorožitev in agendo OZN za razorožitev; želi spomniti na svojo zavezanost izvajanju politik, namenjenih napredku pri zmanjšanju vseh zalog jedrskega orožja; |
| --- | --- |

86.

ponovno izraža polno zavezanost ohranjanju učinkovitih mednarodnih režimov za nadzor nad orožjem, razoroževanje in neširjenje orožja kot temelju za svetovno in evropsko varnost; poudarja, da v celoti podpira delo Urada Združenih narodov za razorožitev in agendo OZN za razorožitev; želi spomniti na svojo zavezanost izvajanju politik, namenjenih napredku pri zmanjšanju vseh zalog jedrskega orožja;

| 87. | pozdravlja sklepe Sveta o pregledu skupnega stališča 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (13); je prepričan, da so potrebni večja konvergenca, preglednost in skladnost pri politikah izvoza orožja držav članic ter tudi krepitev javnega nadzora, saj je EU na področju obrambe vse bolj ambiciozna; poziva države članice, naj premostijo svoje različne razlage skupnega stališča ter v celoti spoštujejo njegovih osem meril, zlasti pa dosledno izvajajo merilo 4 o regionalni stabilnosti ter ustavijo izvoz vojaške opreme, ki bi se lahko uporabila proti drugim državam članicam EU; pozdravlja prizadevanja za povečanje preglednosti ter javnega in parlamentarnega nadzora nad izvozom orožja; poziva k skupnim prizadevanjem, da bi izboljšali ocene tveganj, pregledovanja končnih uporabnikov in preverjanja po dostavi; |
| --- | --- |

87.

pozdravlja sklepe Sveta o pregledu skupnega stališča 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (13

| 88. | poziva države članice, naj spoštujejo kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja; ponovno poudarja, da morajo vse države članice strogo spoštovati pravila iz Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP; opozarja tudi, da so se države članice zavezale trdnim nacionalnim stališčem glede svoje politike izvoza orožja v Turčijo na podlagi določb iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP, vključno z dosledno uporabo merila 4 o regionalni stabilnosti; ponovno poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj – dokler bo Turčija še naprej izvajala svoje sedanje nezakonite, enostranske ukrepe v vzhodnem Sredozemlju, s katerimi krši suverenost posameznih držav članic EU (zlasti Grčije in Cipra) in mednarodno pravo, in ne bo sodelovala v dialogu na podlagi mednarodnega prava – v Svetu predstavi pobudo za vse države članice, da v skladu s skupnim stališčem v Turčijo ne bodo več izvažale orožja za vse vrste vojaške opreme, vključno z orožjem, orožjem za blago z dvojno uporabo in strokovnim znanjem; |
| --- | --- |

88.

poziva države članice, naj spoštujejo kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja; ponovno poudarja, da morajo vse države članice strogo spoštovati pravila iz Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP; opozarja tudi, da so se države članice zavezale trdnim nacionalnim stališčem glede svoje politike izvoza orožja v Turčijo na podlagi določb iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP, vključno z dosledno uporabo merila 4 o regionalni stabilnosti; ponovno poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj – dokler bo Turčija še naprej izvajala svoje sedanje nezakonite, enostranske ukrepe v vzhodnem Sredozemlju, s katerimi krši suverenost posameznih držav članic EU (zlasti Grčije in Cipra) in mednarodno pravo, in ne bo sodelovala v dialogu na podlagi mednarodnega prava – v Svetu predstavi pobudo za vse države članice, da v skladu s skupnim stališčem v Turčijo ne bodo več izvažale orožja za vse vrste vojaške opreme, vključno z orožjem, orožjem za blago z dvojno uporabo in strokovnim znanjem;

| 89. | pozdravlja dejavnosti EU, katerih cilj je podpreti univerzalizacijo Pogodbe o trgovini z orožjem, ter poziva vse večje države, ki izvažajo orožje, naj jo čim prej podpišejo in ratificirajo; |
| --- | --- |

89.

pozdravlja dejavnosti EU, katerih cilj je podpreti univerzalizacijo Pogodbe o trgovini z orožjem, ter poziva vse večje države, ki izvažajo orožje, naj jo čim prej podpišejo in ratificirajo;

| 90. | ugotavlja, da tehnološki razvoj na področju umetne inteligence prinaša nove izzive; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo v svetovnih prizadevanjih za vzpostavitev celovitega regulativnega okvira za zagotovitev smiselnega človeškega nadzora nad ključnimi funkcijami izbire ciljev in napada nanje pri razvoju in uporabi orožja, ki temelji na umetni inteligenci; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, države članice in Evropski svet, naj sprejmejo skupno stališče o avtonomnih orožnih sistemih, s katerim bi zagotovili smiseln človeški nadzor nad ključnimi funkcijami orožnih sistemov; vztraja, da je treba začeti mednarodna pogajanja o skupni opredelitvi in okviru za uporabo orožja z določeno stopnjo avtonomnosti, in poziva k sprejetju pravno zavezujočega instrumenta, ki bi prepovedal smrtonosno avtonomno orožje brez ustreznega človeškega nadzora; |
| --- | --- |

90.

ugotavlja, da tehnološki razvoj na področju umetne inteligence prinaša nove izzive; poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo v svetovnih prizadevanjih za vzpostavitev celovitega regulativnega okvira za zagotovitev smiselnega človeškega nadzora nad ključnimi funkcijami izbire ciljev in napada nanje pri razvoju in uporabi orožja, ki temelji na umetni inteligenci; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, države članice in Evropski svet, naj sprejmejo skupno stališče o avtonomnih orožnih sistemih, s katerim bi zagotovili smiseln človeški nadzor nad ključnimi funkcijami orožnih sistemov; vztraja, da je treba začeti mednarodna pogajanja o skupni opredelitvi in okviru za uporabo orožja z določeno stopnjo avtonomnosti, in poziva k sprejetju pravno zavezujočega instrumenta, ki bi prepovedal smrtonosno avtonomno orožje brez ustreznega človeškega nadzora;

| 91. | poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo v svetovnih prizadevanjih za vzpostavitev celovitega in učinkovitega globalnega sistema za nadzor nad orožjem za širjenje tehnologije izstrelkov in bojnih vozil brez posadke; |
| --- | --- |

91.

poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo v svetovnih prizadevanjih za vzpostavitev celovitega in učinkovitega globalnega sistema za nadzor nad orožjem za širjenje tehnologije izstrelkov in bojnih vozil brez posadke;

Zagotavljanje demokratičnega nadzora, legitimnosti in vključujočega sodelovanja

Zagotavljanje demokratičnega nadzora, legitimnosti in vključujočega sodelovanja

| 92. | poudarja, da mora Parlament dosledno obravnavati vse obrambne zadeve; poziva, naj se zaradi vse večjega števila pobud na področju obrambe na ravni EU ter ustanovitve Generalnega direktorata Komisije za obrambno industrijo in vesolje ponovno oceni in razširi mandat Pododbora za varnost in obrambo; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da mora Parlament dosledno obravnavati vse obrambne zadeve; poziva, naj se zaradi vse večjega števila pobud na področju obrambe na ravni EU ter ustanovitve Generalnega direktorata Komisije za obrambno industrijo in vesolje ponovno oceni in razširi mandat Pododbora za varnost in obrambo;

| 93. | podpira redno izmenjavo mnenj s podpredsednikom/visokim predstavnikom o vprašanjih SVOP in ga poziva, naj poskrbi, da se bodo mnenja Evropskega parlamenta ustrezno upoštevala; poudarja, da je treba zagotoviti redno poročanje posebnih predstavnikov, posebnih odposlancev ter poveljnikov misij in operacij EU; meni, da bi se bilo treba s Parlamentom predhodno posvetovati o strateškem načrtovanju misij SVOP, spremembah njihovih mandatov in načrtih o njihovem zaključku; poziva k celovitemu izvajanju člena 36 PEU; |
| --- | --- |

93.

podpira redno izmenjavo mnenj s podpredsednikom/visokim predstavnikom o vprašanjih SVOP in ga poziva, naj poskrbi, da se bodo mnenja Evropskega parlamenta ustrezno upoštevala; poudarja, da je treba zagotoviti redno poročanje posebnih predstavnikov, posebnih odposlancev ter poveljnikov misij in operacij EU; meni, da bi se bilo treba s Parlamentom predhodno posvetovati o strateškem načrtovanju misij SVOP, spremembah njihovih mandatov in načrtih o njihovem zaključku; poziva k celovitemu izvajanju člena 36 PEU;

| 94. | poudarja, da je treba razviti še tesnejše sodelovanje z nacionalnimi parlamenti na področju SVOP, da bi zagotovili okrepljeno odgovornost, preglednost in nadzor; |
| --- | --- |

94.

poudarja, da je treba razviti še tesnejše sodelovanje z nacionalnimi parlamenti na področju SVOP, da bi zagotovili okrepljeno odgovornost, preglednost in nadzor;

| 95. | ponovno poudarja, da je treba izboljšati orodja, ki so na voljo civilni družbi, da bi ji zagotovili smiselno in obsežno udeležbo pri oblikovanju politik, povezanih z obrambo, in učinkovit nadzor; |
| --- | --- |

95.

ponovno poudarja, da je treba izboljšati orodja, ki so na voljo civilni družbi, da bi ji zagotovili smiselno in obsežno udeležbo pri oblikovanju politik, povezanih z obrambo, in učinkovit nadzor;

o

o o

| 96. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, generalnemu sekretarju zveze Nato, agencijam EU na področjih varnosti in obrambe ter nacionalnim parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

96.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, generalnemu sekretarju zveze Nato, agencijam EU na področjih varnosti in obrambe ter nacionalnim parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 129 I, 17.5.2019, str. 13.

1

(2)  UL C 224, 27.6.2018, str. 50.

2

(3)  UL C 369, 11.10.2018, str. 36.

3

(4)  UL C 388, 13.11.2020, str. 91.

4

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0008.

5

(6)  UL C 28, 27.1.2020, str. 49.

6

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0224.

7

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0130.

8

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0430.

9

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0330.

10

(11)  UL C 433, 23.12.2019, str. 86.

11

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0206.

12

(13)  UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

13

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/94 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/94

---

P9_TA(2021)0014

Človekove pravice in demokracija v svetu ter politika EU na tem področju – letno poročilo za leto 2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. januarja 2021 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2019 (2020/2208(INI))

(2021/C 456/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah ter drugih pogodb in dokumentov OZN o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 2, 3, 11 in 17, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 2, 3, 11 in 17,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 8, 21 in 23 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 8, 21 in 23 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 17 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 17 in 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, predstavljene 28. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, predstavljene 28. junija 2016,

| — | ob upoštevanju 17 ciljev OZN glede trajnostnega razvoja in agende za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 17 ciljev OZN glede trajnostnega razvoja in agende za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (MPDPP) ter splošnih opomb Odbora OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah (MPDPP) ter splošnih opomb Odbora OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah (MPESKP) ter splošnih opomb Odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah (MPESKP) ter splošnih opomb Odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in splošnih priporočil Odbora OZN za odpravo diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in splošnih priporočil Odbora OZN za odpravo diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in njenih dveh izbirnih protokolov, sprejetih 25. maja 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 in njenih dveh izbirnih protokolov, sprejetih 25. maja 2000,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov z dne 30. marca 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov z dne 30. marca 2007,

| — | ob upoštevanju politične izjave generalne skupščine OZN z dne 8. junija 2016 o HIV in aidsu z naslovom On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030 (Hiter pristop za pospešitev boja proti HIV in odpravo epidemije aidsa do leta 2030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politične izjave generalne skupščine OZN z dne 8. junija 2016 o HIV in aidsu z naslovom On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030 (Hiter pristop za pospešitev boja proti HIV in odpravo epidemije aidsa do leta 2030),

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah oseb, ki pripadajo narodnim ali etničnim, verskim in jezikovnim manjšinam, sprejete 18. decembra 1992, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah oseb, ki pripadajo narodnim ali etničnim, verskim in jezikovnim manjšinam, sprejete 18. decembra 1992,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 22. decembra 2018 o svetovnem pozivu h konkretnim ukrepom za popolno odpravo rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti ter za celovito izvajanje Deklaracije in Akcijskega programa iz Durbana ter nadaljnje ukrepe v zvezi z njima, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 22. decembra 2018 o svetovnem pozivu h konkretnim ukrepom za popolno odpravo rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije in s tem povezane nestrpnosti ter za celovito izvajanje Deklaracije in Akcijskega programa iz Durbana ter nadaljnje ukrepe v zvezi z njima,

| — | ob upoštevanju sklepa generalne skupščine OZN z dne 28. maja 2019, v katerem je 22. avgust določen kot mednarodni dan spomina na žrtve nasilnih dejanj na podlagi vere ali prepričanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa generalne skupščine OZN z dne 28. maja 2019, v katerem je 22. avgust določen kot mednarodni dan spomina na žrtve nasilnih dejanj na podlagi vere ali prepričanja,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2467 z dne 29. aprila 2019 o spolnem nasilju, povezanem s konflikti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2467 z dne 29. aprila 2019 o spolnem nasilju, povezanem s konflikti,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti ter strateškega pristopa EU k vprašanju žensk, miru in varnosti za obdobje 2019–2024, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti ter strateškega pristopa EU k vprašanju žensk, miru in varnosti za obdobje 2019–2024,

| — | ob upoštevanju pobude EU in OZN, imenovane Spotlight, o odpravi nasilja nad ženskami in dekleti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude EU in OZN, imenovane Spotlight, o odpravi nasilja nad ženskami in dekleti,

| — | ob upoštevanju pekinških izhodišč za ukrepanje in akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju ter rezultatov konferenc o njunem pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinških izhodišč za ukrepanje in akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju ter rezultatov konferenc o njunem pregledu,

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela št. 190 z dne 21. junija 2019 o nasilju in nadlegovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela št. 190 z dne 21. junija 2019 o nasilju in nadlegovanju,

| — | ob upoštevanju deklaracije za prihodnost dela ob stoletnici MOD z dne 21. junija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije za prihodnost dela ob stoletnici MOD z dne 21. junija 2019,

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju z dne 16. avgusta 2019 o sodelovanju med programom OZN za okolje in uradom visokega komisarja OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju z dne 16. avgusta 2019 o sodelovanju med programom OZN za okolje in uradom visokega komisarja OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin in Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih, sprejete 5. novembra 1992, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin in Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih, sprejete 5. novembra 1992,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (v nadaljnjem besedilu: Istanbulska konvencija) z dne 11. maja 2011, ki je niso ratificirale vse države članice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (v nadaljnjem besedilu: Istanbulska konvencija) z dne 11. maja 2011, ki je niso ratificirale vse države članice,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019 o ohranjanju človekovih pravic v središču dnevnega reda z dne 28. aprila 2015 (JOIN(2015)0016), ki ga je Svet sprejel 20. julija 2015, in njegovega vmesnega pregleda iz junija 2017 (SWD(2017)0254), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019 o ohranjanju človekovih pravic v središču dnevnega reda z dne 28. aprila 2015 (JOIN(2015)0016), ki ga je Svet sprejel 20. julija 2015, in njegovega vmesnega pregleda iz junija 2017 (SWD(2017)0254),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024, ki ga je Svet sprejel 17. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024, ki ga je Svet sprejel 17. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. februarja 2019 o prednostnih nalogah EU v forumih Združenih narodov za človekove pravice za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. februarja 2019 o prednostnih nalogah EU v forumih Združenih narodov za človekove pravice za leto 2019,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2019 o ukrepih EU za krepitev na pravilih temelječega multilateralizma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2019 o ukrepih EU za krepitev na pravilih temelječega multilateralizma,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. julija 2019 o prednostnih nalogah EU v okviru OZN in na 74. zasedanju Generalne skupščine OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. julija 2019 o prednostnih nalogah EU v okviru OZN in na 74. zasedanju Generalne skupščine OZN,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. oktobra 2019 o demokraciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. oktobra 2019 o demokraciji,

| — | ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic oseb LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), sprejetih 24. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic oseb LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev), sprejetih 24. junija 2013,

| — | ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja, sprejetih 24. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU za spodbujanje in varstvo svobode veroizpovedi ali prepričanja, sprejetih 24. junija 2013,

| — | ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, ki jih je Svet posodobil 12. aprila 2013, o svobodi izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet sprejel 12. maja 2014, ter o zagovornikih človekovih pravic, ki jih je Svet sprejel 14. junija 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni, ki jih je Svet posodobil 12. aprila 2013, o svobodi izražanja na spletu in drugje, ki jih je Svet sprejel 12. maja 2014, ter o zagovornikih človekovih pravic, ki jih je Svet sprejel 14. junija 2004,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah za nediskriminacijo v zunanjem delovanju, ki jih je Svet sprejel 18. marca 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah za nediskriminacijo v zunanjem delovanju, ki jih je Svet sprejel 18. marca 2019,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah za varno pitno vodo in sanitarne storitve, ki jih je Svet sprejel 17. junija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah za varno pitno vodo in sanitarne storitve, ki jih je Svet sprejel 17. junija 2019,

| — | ob upoštevanju spremenjenih smernic EU o politiki EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali ponižujočih kazni ali ravnanja, ki jih je Svet sprejel 16. septembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenih smernic EU o politiki EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali ponižujočih kazni ali ravnanja, ki jih je Svet sprejel 16. septembra 2019,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2020 (COM(2020)0660) in geopolitične agende za parlamentarno obdobje EU 2019–2024, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Sporočilo o širitveni politiki EU za leto 2020 (COM(2020)0660) in geopolitične agende za parlamentarno obdobje EU 2019–2024,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz junija 2020 z naslovom Legal gender recognition in the EU: the journeys of trans people towards full equality (Pravno priznanje spola v EU – poti trans oseb do polne enakosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz junija 2020 z naslovom Legal gender recognition in the EU: the journeys of trans people towards full equality (Pravno priznanje spola v EU – poti trans oseb do polne enakosti),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije z dne 25. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za enakost spolov III (GAP III) – ambiciozna agenda za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017) in sklepov predsedstva Sveta o GAP III z dne 16. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije z dne 25. novembra 2020 z naslovom Akcijski načrt EU za enakost spolov III (GAP III) – ambiciozna agenda za enakost spolov in opolnomočenje žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017) in sklepov predsedstva Sveta o GAP III z dne 16. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju druge raziskave Agencije Evropske komisije za temeljne pravice o osebah LGBTI v EU z dne 14. maja 2020 z naslovom A long way to go for LGBTI equality (Dolga pot do enakosti oseb LGBTI), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge raziskave Agencije Evropske komisije za temeljne pravice o osebah LGBTI v EU z dne 14. maja 2020 z naslovom A long way to go for LGBTI equality (Dolga pot do enakosti oseb LGBTI),

| — | ob upoštevanju odločitve evropske varuhinje človekovih pravic z dne 30. julija 2020 o vlogi posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve evropske varuhinje človekovih pravic z dne 30. julija 2020 o vlogi posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU,

| — | ob upoštevanju poročil posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU ter poročil medskupine Evropskega parlamenta za svobodo veroizpovedi ali prepričanja in versko strpnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU ter poročil medskupine Evropskega parlamenta za svobodo veroizpovedi ali prepričanja in versko strpnost,

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2019,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2017 o korupciji in človekovih pravicah v tretjih državah (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o smernicah EU in mandatu posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o smernicah EU in mandatu posebnega odposlanca EU za spodbujanje svobode veroizpovedi ali prepričanja zunaj EU (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2018 (4), in svojih resolucij o predhodnih letnih poročilih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2018 (4), in svojih resolucij o predhodnih letnih poročilih,

| — | ob upoštevanju vseh svojih resolucij, sprejetih leta 2019, o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države (nujne resolucije, sprejete v skladu s členom 144 Poslovnika), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vseh svojih resolucij, sprejetih leta 2019, o kršitvah človekovih pravic, demokracije in pravne države (nujne resolucije, sprejete v skladu s členom 144 Poslovnika),

| — | ob upoštevanju nagrade Saharova za svobodo misli, ki je bila leta 2019 podeljena ujgurskemu zagovorniku človekovih pravic, profesorju ekonomije, zagovorniku pravic ujgurske manjšine na Kitajskem in političnemu zaporniku, ki je pridržan na Kitajskem, Ilhamu Tohtiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nagrade Saharova za svobodo misli, ki je bila leta 2019 podeljena ujgurskemu zagovorniku človekovih pravic, profesorju ekonomije, zagovorniku pravic ujgurske manjšine na Kitajskem in političnemu zaporniku, ki je pridržan na Kitajskem, Ilhamu Tohtiju,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0259/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0259/2020),

| A. | ker je praznovanje 10. obletnice Listine Evropske unije o temeljnih pravicah leta 2019 Unijo spomnilo na njeno zavezo in obveznost na podlagi Pogodb, da mora odločno izvajati ukrepe za zaščito, spodbujanje in uveljavljanje človekovih pravic, tako znotraj kot zunaj svojih meja; ker je ob tej priložnosti EU potrdila svojo zavezo, da bo ostala vpliven akter na svetovnem prizorišču in da bo še naprej imela vlogo svetovne zagovornice demokracije in človekovih pravic; |
| --- | --- |

A.

ker je praznovanje 10. obletnice Listine Evropske unije o temeljnih pravicah leta 2019 Unijo spomnilo na njeno zavezo in obveznost na podlagi Pogodb, da mora odločno izvajati ukrepe za zaščito, spodbujanje in uveljavljanje človekovih pravic, tako znotraj kot zunaj svojih meja; ker je ob tej priložnosti EU potrdila svojo zavezo, da bo ostala vpliven akter na svetovnem prizorišču in da bo še naprej imela vlogo svetovne zagovornice demokracije in človekovih pravic;

| B. | ker je enakost spolov temeljna vrednota EU, pravica do enakega obravnavanja in nediskriminacije pa temeljna pravica, zapisana v Pogodbah in Listini EU o temeljnih pravicah, ter ker bi zato bilo treba vključevanje vidika spola izvajati ter ga kot horizontalno načelo vključiti v vse dejavnosti in politike EU; |
| --- | --- |

B.

ker je enakost spolov temeljna vrednota EU, pravica do enakega obravnavanja in nediskriminacije pa temeljna pravica, zapisana v Pogodbah in Listini EU o temeljnih pravicah, ter ker bi zato bilo treba vključevanje vidika spola izvajati ter ga kot horizontalno načelo vključiti v vse dejavnosti in politike EU;

| C. | ker so kristjani najpogosteje preganjana verska skupina, saj je kar 80 % preganjanih vernikov v svetu pripadnikov te veroizpovedi; ker pregon kristjanov sega od običajne diskriminacije pri izobraževanju, zaposlovanju in vključevanju v družbo, prek omejitev vseh vrst izražanja, pa do fizičnih napadov na krščanske skupnosti, ki že skorajda izpolnjujejo pogoje, da se ga označi za mednarodno definicijo genocida, kakor jo je sprejel OZN; |
| --- | --- |

C.

ker so kristjani najpogosteje preganjana verska skupina, saj je kar 80 % preganjanih vernikov v svetu pripadnikov te veroizpovedi; ker pregon kristjanov sega od običajne diskriminacije pri izobraževanju, zaposlovanju in vključevanju v družbo, prek omejitev vseh vrst izražanja, pa do fizičnih napadov na krščanske skupnosti, ki že skorajda izpolnjujejo pogoje, da se ga označi za mednarodno definicijo genocida, kakor jo je sprejel OZN;

| D. | ker Pekinška deklaracija in pekinška izhodišča za ukrepanje iz leta 1995 že 25 let poudarjajo, kako pomembne so enake pravice in priložnosti za ženske ter njihova enakopravna udeležba pri odločanju in demokratičnem procesu za utrjevanje demokracije; |
| --- | --- |

D.

ker Pekinška deklaracija in pekinška izhodišča za ukrepanje iz leta 1995 že 25 let poudarjajo, kako pomembne so enake pravice in priložnosti za ženske ter njihova enakopravna udeležba pri odločanju in demokratičnem procesu za utrjevanje demokracije;

| E. | ker se zaradi nezadostnega sodelovanja žensk pri razvoju umetne inteligence povečuje tveganje pristranskosti; ker je znanstveno izobraževanje pomembno za pridobivanje znanj in spretnosti, dostojno delo in delovna mesta prihodnosti, pa tudi za odpravljanje spolnih stereotipov, na podlagi katerih se to dojema kot tipično moško področje, da bi ženskam omogočili polno uživanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

E.

ker se zaradi nezadostnega sodelovanja žensk pri razvoju umetne inteligence povečuje tveganje pristranskosti; ker je znanstveno izobraževanje pomembno za pridobivanje znanj in spretnosti, dostojno delo in delovna mesta prihodnosti, pa tudi za odpravljanje spolnih stereotipov, na podlagi katerih se to dojema kot tipično moško področje, da bi ženskam omogočili polno uživanje človekovih pravic;

| F. | ker je EU med praznovanjem 30. obletnice Konvencije o otrokovih pravicah novembra 2019 poudarila svojo zavezanost razvoju celovite strategije o otrokovih pravicah in pravicah staršev ter uvrstitvi teh pravic v osrčje politik EU; ker je Parlament 20. novembra 2019 gostil posebno konferenco, na kateri so obravnavali vrsto vprašanj, vključno z izzivi varstva pravic otrok v nenehno spreminjajočem se digitalnem svetu, zlasti kar zadeva prepoved dostopa do otroške pornografije ter boj proti nadlegovanju in nasilju, premagovanjem ovir za polno uživanje otrokovih pravic in obravnavanjem spreminjajoče se narave oboroženih spopadov ter njihovega vpliva na prihodnost otrok, vključno z vplivom teh spopadov na njihov razvoj, izobraževanje in poznejše življenje, ob upoštevanju izjav otrok med razpravo; |
| --- | --- |

F.

ker je EU med praznovanjem 30. obletnice Konvencije o otrokovih pravicah novembra 2019 poudarila svojo zavezanost razvoju celovite strategije o otrokovih pravicah in pravicah staršev ter uvrstitvi teh pravic v osrčje politik EU; ker je Parlament 20. novembra 2019 gostil posebno konferenco, na kateri so obravnavali vrsto vprašanj, vključno z izzivi varstva pravic otrok v nenehno spreminjajočem se digitalnem svetu, zlasti kar zadeva prepoved dostopa do otroške pornografije ter boj proti nadlegovanju in nasilju, premagovanjem ovir za polno uživanje otrokovih pravic in obravnavanjem spreminjajoče se narave oboroženih spopadov ter njihovega vpliva na prihodnost otrok, vključno z vplivom teh spopadov na njihov razvoj, izobraževanje in poznejše življenje, ob upoštevanju izjav otrok med razpravo;

| G. | ker imajo kriza, ki jo je povzročila svetovna pandemija COVID-19, načini, na katere so se države odzvale nanjo, vse večje neenakosti in stiske, ki jih je povzročila, zlasti za najbolj ranljive in marginalizirane skupine in ženske, ter njen vpliv na mednarodne odnose, mednarodni red, ki temelji na pravilih, in konflikte dolgoročne posledice za vse zadeve, povezane s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

G.

ker imajo kriza, ki jo je povzročila svetovna pandemija COVID-19, načini, na katere so se države odzvale nanjo, vse večje neenakosti in stiske, ki jih je povzročila, zlasti za najbolj ranljive in marginalizirane skupine in ženske, ter njen vpliv na mednarodne odnose, mednarodni red, ki temelji na pravilih, in konflikte dolgoročne posledice za vse zadeve, povezane s človekovimi pravicami;

| H. | ker je zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija, večina držav na primer sprejela nujne ukrepe, omejila svoboščine do uživanja številnih človekovih pravic, med katerimi so predvsem svoboda gibanja in združevanja, ali pa je vzpostavila nove načine nadzora, da bi preprečila prenos virusa COVID-19; ker so ti ukrepi upravičeno sprožili vprašanja o njihovi nujnosti, zakonitosti, sorazmernosti, nediskriminatorni naravi, trajanju in posledicah za kratkoročno in dolgoročno varovanje temeljnih svoboščin; ker pandemijo spremljajo tudi drugi negativni trendi, ki ogrožajo demokracijo in omejujejo možnosti za delovanje civilne družbe v nekaterih državah; |
| --- | --- |

H.

ker je zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija, večina držav na primer sprejela nujne ukrepe, omejila svoboščine do uživanja številnih človekovih pravic, med katerimi so predvsem svoboda gibanja in združevanja, ali pa je vzpostavila nove načine nadzora, da bi preprečila prenos virusa COVID-19; ker so ti ukrepi upravičeno sprožili vprašanja o njihovi nujnosti, zakonitosti, sorazmernosti, nediskriminatorni naravi, trajanju in posledicah za kratkoročno in dolgoročno varovanje temeljnih svoboščin; ker pandemijo spremljajo tudi drugi negativni trendi, ki ogrožajo demokracijo in omejujejo možnosti za delovanje civilne družbe v nekaterih državah;

| I. | ker lahko globalna recesija, ki jo je povzročila pandemija, privede vlade do dajanja prednosti spodbujanju gospodarske dejavnosti in privabljanju naložb; poudarja, da se to ne bi smelo zgoditi na račun njihovih ambicij, kar zadeva politične cilje in standarde za nekatera druga področja, kot so varstvo človekovih pravic, podnebni ukrepi in boj proti revščini, zlasti revščini otrok in njihovih družin; |
| --- | --- |

I.

ker lahko globalna recesija, ki jo je povzročila pandemija, privede vlade do dajanja prednosti spodbujanju gospodarske dejavnosti in privabljanju naložb; poudarja, da se to ne bi smelo zgoditi na račun njihovih ambicij, kar zadeva politične cilje in standarde za nekatera druga področja, kot so varstvo človekovih pravic, podnebni ukrepi in boj proti revščini, zlasti revščini otrok in njihovih družin;

| J. | ker razmah avtoritarnih in populističnih gibanj na svetovni ravni ogroža vrednote in načela, na katerih temelji Unija; |
| --- | --- |

J.

ker razmah avtoritarnih in populističnih gibanj na svetovni ravni ogroža vrednote in načela, na katerih temelji Unija;

| K. | ker se neliberalni režimi vse bolj odmikajo od poti zrelih demokracij in zahodnih demokratičnih standardov ter se utrjujejo na položajih, kjer stalno in namerno kršijo človekove pravice; ker ti neliberalni režimi omejujejo temeljne pravice in svoboščine ter ustvarjajo lažni videz legitimnosti volitev, ki jih ni mogoče šteti za svobodne, pravične in pregledne; |
| --- | --- |

K.

ker se neliberalni režimi vse bolj odmikajo od poti zrelih demokracij in zahodnih demokratičnih standardov ter se utrjujejo na položajih, kjer stalno in namerno kršijo človekove pravice; ker ti neliberalni režimi omejujejo temeljne pravice in svoboščine ter ustvarjajo lažni videz legitimnosti volitev, ki jih ni mogoče šteti za svobodne, pravične in pregledne;

| L. | ker so izredne okoljske razmere, vključno s podnebnimi spremembami in krčenjem gozdov, posledica človeških dejanj in povzročajo kršitve človekovih pravic, ne le za ljudi, ki jih neposredno prizadenejo, ampak tudi za celotno človeštvo; ker je pomembno prepoznati povezavo med človekovimi pravicami in varstvom okolja; ker je zagotovitev dostopa do vode bistvenega pomena pri preprečevanju napetosti v nekaterih regijah; |
| --- | --- |

L.

ker so izredne okoljske razmere, vključno s podnebnimi spremembami in krčenjem gozdov, posledica človeških dejanj in povzročajo kršitve človekovih pravic, ne le za ljudi, ki jih neposredno prizadenejo, ampak tudi za celotno človeštvo; ker je pomembno prepoznati povezavo med človekovimi pravicami in varstvom okolja; ker je zagotovitev dostopa do vode bistvenega pomena pri preprečevanju napetosti v nekaterih regijah;

| M. | ker je večja usklajenost notranjih in zunanjih politik EU, pa tudi med raznimi zunanjimi politikami EU, nujna za uspešno in učinkovito politiko EU na področju človekovih pravic; ker je treba politike v podporo človekovim pravicam, demokraciji, pravni državi in boju proti nekaznovanosti vključiti v vse druge politike EU z zunanjo razsežnostjo, kot so razvoj, migracije, varnost, boj proti terorizmu, pravice žensk in enakost spolov, širitev in trgovina; ker bi večja doslednost morala omogočiti EU, da bi se hitreje odzivala v zgodnjih fazah kršitev človekovih pravic in da bi na svetovni ravni prevzela vlogo bolj dejavnega in verodostojnega akterja na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

M.

ker je večja usklajenost notranjih in zunanjih politik EU, pa tudi med raznimi zunanjimi politikami EU, nujna za uspešno in učinkovito politiko EU na področju človekovih pravic; ker je treba politike v podporo človekovim pravicam, demokraciji, pravni državi in boju proti nekaznovanosti vključiti v vse druge politike EU z zunanjo razsežnostjo, kot so razvoj, migracije, varnost, boj proti terorizmu, pravice žensk in enakost spolov, širitev in trgovina; ker bi večja doslednost morala omogočiti EU, da bi se hitreje odzivala v zgodnjih fazah kršitev človekovih pravic in da bi na svetovni ravni prevzela vlogo bolj dejavnega in verodostojnega akterja na področju človekovih pravic;

| N. | ker je polno spoštovanje človekovih pravic in evropskih standardov v partnerskih in sosednjih državah EU, tudi obvladovanje begunske krize in obravnavanje migracij, ena ključnih prednostnih nalog Evropske unije; ker so razmere na področju človekovih pravic v sosednjih državah zaradi pandemije COVID-19 zaskrbljujoče, te države pa morajo zato ustrezno ukrepati in sodelovati vsaka s svojo civilno družbo, v kateri so tudi proevropski in demokratični ljudje; |
| --- | --- |

N.

ker je polno spoštovanje človekovih pravic in evropskih standardov v partnerskih in sosednjih državah EU, tudi obvladovanje begunske krize in obravnavanje migracij, ena ključnih prednostnih nalog Evropske unije; ker so razmere na področju človekovih pravic v sosednjih državah zaradi pandemije COVID-19 zaskrbljujoče, te države pa morajo zato ustrezno ukrepati in sodelovati vsaka s svojo civilno družbo, v kateri so tudi proevropski in demokratični ljudje;

| O. | ker je vse več držav, zlasti v Aziji, na Bližnjem vzhodu, v Afriki in Latinski Ameriki, prepovedalo potovanja, da so tako zagovornikom človekovih pravic preprečile udeležbo na mednarodnih dogodkih; |
| --- | --- |

O.

ker je vse več držav, zlasti v Aziji, na Bližnjem vzhodu, v Afriki in Latinski Ameriki, prepovedalo potovanja, da so tako zagovornikom človekovih pravic preprečile udeležbo na mednarodnih dogodkih;

Človekove pravice in demokracija: splošne usmeritve in temeljni izzivi

| 1. | pozdravlja odziv na pandemijo COVID-19 v državah, ki so v ospredje postavile pravico do življenja in zdravja; hkrati poudarja, da je bistveno zagotoviti, da imajo ljudje ustrezen življenjski standard; poudarja, da morajo vsi ukrepi v odziv na pandemijo temeljiti na človekovih pravicah in načelih nediskriminacije ter jih spoštovati, da bi zaščitili napredek pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba zagotoviti popolno spoštovanje človekovih pravic in uveljavljanje načela, da so človekove pravice univerzalne in neodtujljive, nedeljive, medsebojno odvisne in povezane, ter obsoja vsak poskus njihove relativizacije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža resno zaskrbljenost zaradi padca demokratičnih standardov in standardov na področju človekovih pravic ter uživanja temeljnih svoboščin, ki ga je kriza povzročila v nekaterih državah; meni, da je to v prvi vrsti posledica krepitve avtoritarizma ter uničujočih gospodarskih in socialnih posledic krize in njihove uporabe kot pretveze za manipulacijo državnih institucij in volilnih rokov, oviranje dejavnosti zagovornikov človekovih pravic, zlasti zagovornikov manjšin, političnih nasprotnikov, medijev ali predstavnikov civilne družbe, ter omejevanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic, vključno s pravicami oseb ali skupin, izpostavljenih diskriminaciji, kot so pripadniki verskih in mnenjskih manjšin ter osebe LBGTI, za namene, ki niso povezani s pandemijo; v zvezi s tem izpostavlja porast sovražnega govora na podlagi rase, narodnosti, vere ali kaste, dezinformiranje, napade na ranljive skupine, ki se jih obtožuje širjenja virusa, porast nasilja v družini in nasilja na podlagi spola ter razlike med spoloma; izraža zaskrbljenost zaradi primerov diskriminacije pri razdeljevanju pomoči v odziv na pandemijo COVID-19; zavrača vsakršno zavrnitev pomoči v vseh okoliščinah, tudi na podlagi vere; z zaskrbljenostjo izpostavlja uporabo digitalnih tehnologij za zajezitev pandemije s sledenjem državljanom in pridobivanjem njihovih osebnih podatkov, kar pomeni kršenje človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potrjuje, da se morajo države vzdržati izkoriščanja pandemije COVID-19 za utrditev avtoritarne oblasti, oslabitev demokracije in pravne države ali teptanje človekovih pravic; izraža veliko zaskrbljenost zaradi zaostrovanja ukrepov avtoritarnih režimov, namenjenih zatiranju nestrinjanja in zmanjševanju možnosti za ukrepe civilne družbe; poudarja pomen civilne družbe, katere obstoj omogoča prilagodljive, pravočasne in učinkovite odzive na režime, ki kršijo mednarodno pravo, človekove pravice in demokratična načela; je zaskrbljen, ker se nujni ukrepi v zvezi s COVID-19 pogosto sprejemajo brez jasne obveznosti, da jih je treba po koncu krize preklicati; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je splošni dostop do zdravstvenega varstva človekova pravica, in podpira vsak napredek pri doseganju splošnega zdravstvenega varstva kot bistvenega za trajnostni razvoj; pozdravlja globalni odziv Evropske unije na pandemijo COVID-19 na podlagi pristopa Ekipa Evropa, ki je osredotočen na izražanje solidarnosti in zagotavljanje konkretne pomoči partnerskim državam, zlasti najbolj ranljivim in prizadetim državam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so se v zdravstvenih sistemih številnih držav pokazale pomanjkljivosti, ki ogrožajo pravico ljudi do telesnega in duševnega zdravja ter pravnega varstva, in pomanjkljivosti preventivnih ukrepov za preprečevanje okužb, ukrepov v zvezi s oskrbo z vodo in sanitarnimi storitvami ter informacij in nediskriminacije pri dostopu in pravicah; pozdravlja izjavo Komisije, da bi moralo biti cepivo proti COVID-19 na voljo na svetovni ravni in da si bo EU za to prizadevala po najboljših močeh; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da morajo države v okviru pandemije COVID-19 zagotoviti, da njihovi odzivi vključujejo medsektorski pristop, ki upošteva vidik spola, da bi vsem ženskam in dekletom zagotovili pravico do življenja brez diskriminacije in nasilja ter dostop do bistvenih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, ki jih potrebujejo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da je pandemija privedla tudi do upada spremljanja in dokumentiranja kršitev človekovih pravic na svetovni ravni; podpira mednarodna prizadevanja za oceno različnih nacionalnih odzivov na pandemijo, kar zadeva omejitve političnih, družbenih in gospodarskih svoboščin, ter si prizadeva za vzpostavitev skupnega okvira na podlagi človekovih pravic, ki se bo uporabljal za prihodnje odzivanje na sanitarne krize; v zvezi s tem pozdravlja orodje za globalno spremljanje, ki sta ga pripravila Komisija in Mednarodni inštitut za demokracijo in pomoč pri volitvah (IDEA); |
| --- | --- |

8.

| 9. | odločno obsoja številne primere diskriminacije, nestrpnosti, preganjanja in ubojev, povezane z raso, narodnostjo, državljanstvom, družbenim razredom, invalidnostjo, kasto, veroizpovedjo, prepričanjem, jezikom, starostjo, spolom, spolno usmerjenostjo, spolno identiteto, spolnim izražanjem in spolnimi značilnostmi, ki se še naprej pojavljajo v številnih državah in družbah; obžaluje napade na posameznike ali skupnosti z nestrpnimi in sovražnimi izjavami in dejanji; meni, da je razširjenost rasizma, antisemitizma in ksenofobije v mnogih državah nesprejemljiva; vztraja, da morajo vlade po vsem svetu odločno obsoditi rasizem in diskriminacijo ter do njiju zavzeti pristop ničelne tolerance; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja ogromno in vse večjo grožnjo človekovim pravicam, ki jo povzročajo podnebne spremembe, uničevanje okolja in izguba biotske raznovrstnosti, saj je ljudem kratena temeljna pravica do življenja, predvsem zaradi večje pojavnosti svetovne lakote, gospodarskih in socialnih neenakosti, omejitev pri dostopu do vode in dodatnih smrti zaradi podhranjenosti in povečanega širjenja bolezni; poudarja, da podnebne spremembe ogrožajo tudi uveljavljanje drugih človekovih pravic, vključno s pravico do prehranske varnosti, varne pitne vode in sanitarnih storitev, zdravja, ustreznega bivališča, samoodločbe, dela in razvoja; poleg tega opozarja na tveganja, ki jih podnebne spremembe predstavljajo za mir in varnost, saj neustrezna prehranska varnost in pomanjkanje vode lahko povzročita tekmovanje pri dostopu do naravnih virov, s tem pa nestabilnost ali konflikte znotraj držav ali med njimi; zlasti opozarja na povezavo med izkoriščanjem naravnih virov ter financiranjem konfliktov, vojn in nasilja, v kar so neposredno ali posredno vključeni nekateri akterji iz zasebnega sektorja; poudarja, da so najmanj razvite države najbolj izpostavljene podnebnim spremembam, saj se najtežje soočajo z njihovimi uničujočimi posledicami, čeprav proizvajajo manj toplogrednih plinov kot bogatejše države, za katere je manj verjetno, da jih bodo podnebne spremembe tako prizadele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potrjuje, da so spodbujanje in varstvo človekovih pravic ter podnebni in okoljski ukrepi med seboj povezani, zlasti ker mednarodno pravo o človekovih pravicah zagotavlja dostop do pravnih mehanizmov za odpravljanje škode, ki so jo povzročile podnebne spremembe, za izvajanje ukrepov za boj proti podnebnim spremembam ter za zagotavljanje, da države, podjetja in posamezniki odgovarjajo za svoje odzivanje na podnebne spremembe in ukrepe, ki prispevajo k nadaljnji degradaciji okolja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da so biotska raznovrstnost in človekove pravice medsebojno povezane in soodvisne, ter opozarja na obveznosti držav s področja človekovih pravic, da varujejo biotsko raznovrstnost, od katere so te pravice odvisne, vključno z zagotavljanjem sodelovanja državljanov pri odločitvah, ki zadevajo biotsko raznovrstnost, in dostopa do učinkovitih pravnih sredstev v primerih izgube in krčenja biotske raznovrstnosti; izraža podporo porajajočim se prizadevanjem za oblikovanje pravil na mednarodni ravni, kar zadeva zločine zoper okolje; v zvezi s tem spodbuja EU in države članice, naj podprejo priznanje ekocida kot mednarodnega kaznivega dejanja v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti pomoči okoljsko in podnebno razseljenim osebam; meni, da je pomembno na mednarodni ravni v okviru OZN poskušati opredeliti pojem „oseb, razseljenih zaradi okoljskih razlogov“, da bi se oblikoval mednarodni pravni okvir in sprejel skupen pristop k varstvu oseb, ki so prisiljene zapustiti kraj svojega prebivališča; priznava, da lahko okoljske posledice podnebnih sprememb zaostrijo prisilno razseljevanje, in zato vztraja, da je treba hitro začeti izvajati politike, za zmanjšanje vplivov podnebnih sprememb v skladu s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi krčenja gozdov, nezakonitega rudarjenja in proizvodnje prepovedanih drog, predvsem v Amazoniji leta 2019, saj gozdovi z absorpcijo in shranjevanjem ogljikovega dioksida prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb; poudarja, da so domorodna ljudstva pogosto prve žrtve krčenja gozdov, ki ogroža njihove pravice do zemlje in druge pravice ter dostop do ključnih virov; v zvezi s tem poudarja, da imajo pravico določiti in oblikovati prednostne naloge in strategije za samorazvoj ter za uporabo svojih zemljišč, ozemelj in virov; poudarja, da je nekaznovanost za kršitve pravic domorodnih ljudstev gonilna sila krčenja gozdov, zato meni, da je bistveno, da se terja odgovornost za te kršitve; ugotavlja, da ima lahko nezakonito izkoriščanje naravnih virov resne škodljive posledice za socialne, ekonomske, kulturne, državljanske in politične pravice lokalnih skupnosti, vključno s temeljnimi pravicami ljudi do samoodločbe in načelom stalne suverenosti nad njihovimi naravnimi viri; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja vse večje težnje in mobilizacijo državljanov, predvsem mlajših, za politične in družbene spremembe v korist spoštovanju človekovih pravic, demokratičnemu upravljanju, enakosti in socialni pravičnosti, bolj ambicioznim podnebnim ukrepom in boljšemu varstvu okolja; poudarja, da so se leta 2019 povsod po svetu začela množična protestna gibanja, ki odražajo te težnje, zahtevajo spremembo institucionalnega in gospodarskega reda družb ter ukrepe za boj proti podnebnim spremembam in podpirajo razvoj pravičnejše globalne družbe; obsoja dejstvo, da se v več državah državljanom z uporabo pravnih, administrativnih in drugih ukrepov odreka pravica do miroljubnega protestiranja, denimo z zatiranjem demonstracij z uporabo sile, nadlegovanjem in samovoljnim pridržanjem; poudarja, da je bilo leta 2019 aretiranih več sto miroljubnih protestnikov, od katerih so z mnogimi grdo ravnali in jih samovoljno pridržali, plačati pa so morali tudi visoke globe v sodnih postopkih, v katerih niso bili zagotovljeni minimalni postopkovni standardi; poudarja, da je pomembno, da protesti ostanejo mirni, in izraža zaskrbljenost zaradi nekaterih marginalnih skupin, ki izkoriščajo demonstracije in stališča družbenih gibanj za izražanje nasilja in oviranje vsakodnevnega življenja; poziva vlade, naj ne uporabljajo nesorazmerne sile proti miroljubnim protestnikom in naj zagotovijo, da storilci odgovarjajo za taka dejanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da mora politični odziv na legitimne zahteve družb, družin in posameznikov temeljiti na vključujočem dialogu, ki vodi do pozitivne spremembe; po drugi strani obsoja zatiranje miroljubnih gibanj, ki ga izvajajo nekatere vlade, predvsem s prekomerno uporabo sile nad lastnim prebivalstvom s strani organov pregona, da bi utišale nasprotujoče in kritične glasove; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da se umori, fizični napadi in napadi na dobro ime, odvzem prostosti, grožnje s smrtjo, nadlegovanje, ustrahovanje in omejitve svobode izražanja še vedno sistematično uporabljajo za zagovornike človekovih pravic po vsem svetu, vključno z zagovornicami človekovih pravic, zagovorniki pravic do veroizpovedi in prepričanja, lokalnimi skupnostmi, domorodnimi skupinami, okoljevarstveniki in zagovorniki zemljiških pravic, nevladnimi organizacijami in aktivisti civilne družbe, žvižgači in novinarji; ugotavlja, da se zagovornice človekovih pravic srečujejo z grožnjami na podlagi spola; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je zelo zaskrbljen zaradi uporabe represivne zakonodaje s področij kibernetske varnosti in boja proti terorizmu za zatiranje zagovornikov človekovih pravic v nekaterih državah; opozarja na obstoj političnih teženj h globljemu nacionalizmu in k zlorabi vere za politične koristi, ki vodijo v nestrpnost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da morajo institucije EU dejavno podpirati organizacije in posameznike, ki delujejo na področju demokracije in človekovih pravic; zahteva pravico in odgovornost za vse napade na zagovornike človekovih pravic; poziva EU, naj podpre in zaščiti vse raznovrstne zagovornike človekovih pravic; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je delovanje Parlamenta pri podpori tem osebam in pritiskanju na oblasti tretjih držav, naj takoj in brezpogojno izpustijo zagovornike človekovih pravic, ki so pridržani zaradi aktivizma; podpira delo evropskih političnih fundacij, ki si prizadevajo za krepitev demokratičnih procesov in spodbujanje nove generacije političnih voditeljev po svetu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je resno zaskrbljen zaradi nenehnih vojn in vojaških konfliktov ter dolgotrajne zasedbe ali priključitve ozemelj, ki povzročajo resne kršitve mednarodnega humanitarnega prava in človekovih pravic, zlasti v primeru genocida, množičnih pobojev, prisilnih razselitev civilnega prebivalstva, vključno z verskimi manjšinami, ter spolnega nasilja, zlasti nad ženskami in otroki; odločno obsoja vpletenost diktatorskih ali avtoritarnih sil v posredniške vojne in poudarja, da so politične rešitve osnovni pogoj za trajni mir; izraža globoko zaskrbljenost zaradi povečanih mednarodnih političnih napetosti ter zaradi povečane dejavnosti paradržavnih oboroženih skupin in terorističnih organizacij in pojava nasilja v skupnosti v nekaterih regijah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da je OZN leta 2020 sicer obeležila 75. obletnico delovanja, a so številne vlade, ki so dale prednost notranjim interesom države, sprejele ukrepe v nasprotju z multilateralizmom in prizadevanji za mednarodno sodelovanje v korist miru, reševanja konfliktov in varovanja človekovih pravic na podlagi ciljev in načel Splošne deklaracije človekovih pravic, mednarodnega prava, Ustanovne listine OZN in Helsinške sklepne listine; kritizira demokratične države, ki ne zagotavljajo skupnega mednarodnega vodenja, da bi se dosledno odzivale na resne kršitve mednarodnega prava človekovih pravic in se skupaj zavzele za napredek na področju človekovih pravic in demokracije ter podpirale na pravilih temelječe mednarodne sisteme, ter poziva EU in države članice, naj zapolnijo to praznino v vodilni vlogi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obžaluje stiske migrantov in beguncev po vsem svetu, predvsem razseljenih žensk, otrok, invalidov in oseb s kroničnimi boleznimi, oseb različne spolne usmerjenosti, pripadnikov preganjanih etničnih, verskih in mnenjskih manjšin, ki so med najbolj ranljivimi; ugotavlja, da se število mednarodnih migrantov leta 2019 ocenjuje na 272 milijonov (5), kar pomeni 3,5 % svetovnega prebivalstva, od katerih je bilo več kot 20 milijonov beguncev (6), in da se v zadnjih dveh letih dogajajo obsežne selitve in migracije; ugotavlja, da se je v letu 2019 povečalo število prosilcev za azil, ki prosijo za mednarodno zaščito v državah članicah EU-27 (7), kar je posledica represivnih praks in kršitev človekovih pravic, za katere so med drugim odgovorne diktature, ki imajo nezakonito politično oblast; obsoja politične ukrepe, ki ogrožajo človekove pravice migrantov in beguncev ter njihovo varnost in življenje; odločno obsoja primere diskriminacije, nestrpnosti, preganjanja in ubojev, povezane z migracijo ali statusom begunca; opozarja na negativno težnjo k nadlegovanju in kriminalizaciji dela tistih, ki branijo človekove pravice migrantov in beguncev ter jim nudijo pomoč; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja dejstvo, da so prizadevanja za spodbujanje pravic žensk in deklet postala še pomembnejša po vsem svetu; ugotavlja pa, da še nobena država na svetu ni dosegla enakosti spolov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da sta v vseh svetovnih regijah, vključno z EU, še vedno razširjena nasilje in diskriminacija na podlagi spola, vključno s feminicidom, ki izhajata iz neenakosti spolov, pravil, ki niso enaka za oba spola, in neenake dinamike moči, kulturnih praks, kot je kastno razlikovanje, ali zakoreninjenih diskriminatorskih pravnih sistemov, pa tudi iz propagande in dezinformacijskih ukrepov, s katerimi se spodkopavajo pravice žensk; obsoja izkoriščanje žensk prek trgovine z ljudmi in vse oblike nasilja na podlagi spola, vključno s spolnim, fizičnim in psihičnim nasiljem, ki spada med najpogostejše in sistematične kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poleg tega opozarja na uporabo spolnega nasilja nad ženskami zaradi njihovega mnenja, veroizpovedi, filozofske usmerjenosti ali spolne usmerjenosti ali njihovega aktivizma na področju človekovih pravic; poudarja, da so ženske in dekleta, ki so pripadnice etničnih, verskih in mnenjskih manjšin, dvakratno izpostavljene nasilju in diskriminaciji na podlagi spola; opozarja, da nasilje nad lezbijkami in biseksualnimi ženskami v obliki „korektivnega posilstva“ v nekaterih državah ostaja sistemski problem zaradi socialne stigmatizacije in diskriminatorskih pravnih sistemov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | obsoja stalno nazadovanje na področju enakosti spolov in pravic žensk, vključno z vsemi poskusi za omejitev obstoječih pravic in zaščite na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, pa tudi zakonodajo, politike in prakse, s katerimi se v številnih državah po svetu te pravice še naprej odvzemajo ali omejujejo; v zvezi s tem obsoja onemogočanje dostopa do cenovno dostopne, visokokakovostne in celovite spolne vzgoje, storitev načrtovanja družine, sodobnih kontracepcijskih sredstev, varne in zakonite nege ob prekinitvi nosečnosti ter zdravstvene oskrbe mater, in zlorabe ter slabo ravnanje z ženskami v zdravstvenih ustanovah za matere, predporodno in poporodno zdravljenje ter prisilne prakse na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, ki ne spoštujejo svobodne in informirane privolitve žensk; poudarja, da je treba zaščititi starše v ranljivem položaju, zlasti matere samohranilke in tiste, ki imajo veliko družino, da bi pomagali preprečiti njihovo revščino in socialno izključenost; poudarja, da je treba ustvariti socialno in gospodarsko okolje ter pogoje, ki staršem omogočajo, da se še naprej strokovno izpopolnjujejo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je treba zaščititi matere v ranljivem položaju, zlasti matere samohranilke, da bi preprečili revščino in socialno izključenost; poudarja, da je treba ustvariti socialno in gospodarsko okolje ter pogoje, ki materam omogočajo, da se še naprej strokovno izpopolnjujejo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | obsoja tudi vlade po vsem svetu, ki nasprotujejo ženskam, ki zahtevajo enake pravice, ali jih za to kaznujejo; poudarja, da imajo ženske s svojim aktivizmom pomembno vlogo v političnih in družbenih gibanjih, ter obžaluje, da morajo za to drago plačati, saj so žrtve nasilja, ki ga povzročata brutalna represija in vojna, in spolnega izkoriščanja med oboroženimi spopadi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izraža globoko zaskrbljenost, ker so se leta 2019, po 30 letih obstoja Konvencije o otrokovih pravicah, nadaljevale resne kršitve človekovih pravic otrok po vsem svetu, in sicer v obliki dela otrok, zgodnjih in prisilnih porok, trgovine z otroki in izkoriščanja otrok, tudi za spolne namene, vpoklica ali vključevanja otrok v skupine, uporabe otrok vojakov v oboroženih konfliktih, spolne zlorabe in prostitucije otrok, ločevanja družin ter pridrževanja otrok, tudi iz razlogov, povezanih s priseljevanjem, pa tudi zaradi izzivov, s katerimi se srečujejo dekleta v smislu spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola, prezgodnje nosečnosti, okužbe z virusom HIV in opustitve šolanja; v zvezi s tem obžaluje, da so morali med pandemijo številni otroci in mladi poiskati službe, da bi zadovoljili osnovne potrebe in preživljali svoje gospodinjstvo, in so zato opustili šolanje; poudarja, da ta neželeni razvoj pomeni nazadovanje v smislu izobraževanja otrok; |
| --- | --- |

29.

| 30. | globoko obžaluje in obsoja teroristične in bombne napade v prvi polovici leta 2019, ki so bili usmerjeni v vernike in njihove verske objekte, ki jih je treba ohraniti in zavarovati; je zaskrbljen, ker so ta grozljiva dejanja sovpadla s sovražnimi kampanjami, ki jih podžigajo nekateri politični voditelji in teroristične skupine, katerih namen je odrekanje in omejitev pravice do svobode misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja; poziva države, naj spodbujajo svobodo misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja ter zaščitijo ranljive verske in mnenjske manjšine, in sicer s hitrim ukrepanjem proti storilcem nasilja ali spodbujanju sovraštva; |
| --- | --- |

30.

Spodbujanje in zaščita demokracije in človekovih pravic v središču zunanje politike EU

| 31. | opozarja, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, solidarnosti, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic, kot je določeno v členu 2 PEU; poudarja, da je spodbujanje teh vrednot navzven, spodbujanje demokracije, pravne države, univerzalnosti in neločljivosti človekovih pravic ter spoštovanja načel Ustanovne listine Organizacije združenih narodov in mednarodnega prava v središču skupne zunanje in varnostne politike EU v skladu s členom 21 PEU in strateškimi interesi Unije ter bi se moralo učinkovito in dosledno odražati na vseh področjih odnosov Unije z državami, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, kako pomembno je, da si Evropska služba za zunanje delovanje in Komisija prizadevata za boj proti kršitvam človekovih pravic ter da se odločno in glasno odzivata nanje, kjer koli se zgodijo, tudi v bližnjih partnerskih državah, ter stalno izboljšujeta ozaveščenost in znanje uradnikov EU in držav članic v zvezi s človekovimi pravicami in enakostjo spolov; opozarja, da sta učinkovito sodelovanje in konstruktiven dialog s civilno družbo temelj uspešne politike na področju človekovih pravic; poziva vse delegacije EU in njihove kontaktne točke za človekove pravice, naj dosledno izpolnjujejo svoje obveznosti, tako da se redno srečujejo z zagovorniki človekovih pravic, tudi zagovornicami človekovih pravic, in člani civilne družbe, obiskujejo pridržane aktiviste, demokratične oporečnike in zagovornike človekovih pravic, spremljajo njihove sodne postopke in se na terenu zavzemajo za njihovo varstvo; poziva tudi delegacije EU, naj olajšajo take ukrepe, ko se zanje zavzemajo poslanci Evropskega parlamenta, ki so na obisku v okviru uradnih misij Evropskega parlamenta; poudarja, da je treba obravnavati ne le posledice, temveč tudi temeljne vzroke kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

32.

Delo EU na večstranski ravni

| 33. | poziva EU in države članice, naj v skladu z zavezami k multilateralizmu, izraženimi v akcijskem načrtu o človekovih pravicah in demokraciji, razvijejo izrecno strategijo za boj proti vse večjemu odmiku držav od mednarodnega okvira za človekove pravice, pa tudi proti poskusom na mednarodni ravni za spodkopavanje koncepta človekovih pravic, kot je opredeljen v Splošni deklaraciji OZN o človekovih pravicah; poudarja svoje stališče, da bi morala mednarodno pravo o človekovih pravicah in obljuba o uresničitvi ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030 ostati osrednja elementa; priporoča, naj si EU še naprej prizadeva, da bi pritegnila države in deležnike, ki imajo, ali pa tudi ne, iste vrednote kot EU, da bi ohranili ali razvili mednarodne standarde na področju človekovih pravic v skladu s členom 21 PEU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bo zunanja in varnostna politika EU postala učinkovitejša, in sicer z uporabo pravila o glasovanju s kvalificirano večino v Svetu, zlasti v zvezi z zadevami glede človekovih pravic in zlasti pri vprašanjih, ki spadajo na področje uporabe akcijskega načrta EU o človekovih pravicah in demokraciji ter za sprejetje sankcij; poziva države članice, naj v večstranskih forumih nastopijo z enotnim, močnim glasom EU in naj v krizah, ki postavljajo na preizkušnjo temeljne vrednote in interese Evropske unije, ravnajo usklajeno, saj je to edini način, da bo Unija lahko imela vodilno vlogo na mednarodnem prizorišču in uporabila svoj vpliv za zagotovitev pozitivnih sprememb in bolj usklajenega odziva na svetovne izzive, zlasti s spodbujanjem in varstvom človekovih pravic, ter izzive, povezane z okoljem in podnebjem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da bo EU na mednarodnem prizorišču priznana, verodostojna in učinkovita le, če bodo njene temeljne vrednote, predvsem v zvezi s spoštovanjem svobode, demokracije, človekovih pravic, pravne države in enakosti, verodostojne tudi navzven, to pa bo mogoče, če bo EU zagotovila notranjo in zunanjo usklajenost svojih politik na teh področjih; poziva EU in njene države članice, naj bodo za zgled in dosledno spoštujejo človekove pravice, zagotovijo skladnost pri varovanju in spoštovanju vrednot ter zagotovijo spodbudno okolje za civilno družbo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | obžaluje, da avtoritarni režimi zlorabljajo večstranske institucije ter poskušajo nevtralizirati večstranske institucije in mehanizme za človekove pravice v njihovi zmožnosti, da države pozovejo k prevzemu odgovornosti za kršitve človekovih pravic; poziva EU in njene države članice, naj s podobno mislečimi demokratičnimi zavezniki podprejo reformo večstranskih institucij, da bi postale odpornejše proti negativnemu vplivu avtoritarnih režimov; obžaluje tudi, da sedeže v Svetu OZN za človekove pravice pogosto zasedajo države z dokazano zgodovino hudih kršitev človekovih pravic, in poziva države članice EU, naj bodo izredno previdne pri vzorcih glasovanja in naj ne podpirajo držav, ki so kandidatke za članstvo v Svetu OZN za človekove pravice in ki očitno kršijo človekove pravice; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da bi lahko bili dialogi o človekovih pravicah z državami, ki niso članice EU, koristno orodje za dvostransko sodelovanje pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic, če bo njihovo izvajanje usmerjeno v rezultate in se bodo redno pregledovali; želi spomniti, da smernice EU o dialogih o človekovih pravicah vsebujejo številna merila za začetek dialoga, med drugim tudi, „koliko je vlada pripravljena izboljšati stanje, stopnjo zavezanosti, ki jo izkazuje vlada glede mednarodnih konvencij o človekovih pravicah, njena pripravljenost za sodelovanje pri postopkih in mehanizmih za človekove pravice Združenih narodov ter odnos do civilne družbe“; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj redno ocenjuje posamezne dialoge, kot je predvideno v smernicah EU; vztraja, kako pomembno je opozarjati na posamezne primere v okviru dialogov o človekovih pravicah ter zagotavljati ustrezne nadaljnje ukrepe in preglednost v zvezi s temi primeri; |
| --- | --- |

37.

Posebni predstavnik EU za človekove pravice

| 38. | pozdravlja imenovanje Eamona Gilmora za posebnega predstavnika EU za človekove pravice z dne 28. februarja 2019; ponovno poudarja, da bi morala v zvezi z imenovanjem posebnega predstavnika EU potekati predhodna predstavitev v Parlamentu; posebnega predstavnika EU spodbuja, naj se z diplomatskimi prizadevanji zavzema za okrepitev učinkovitosti politike EU na področju človekovih pravic, naj utrdi mednarodna zavezništva za spodbujanje agende na tem področju in naj sogovornike po vsem svetu prepriča v sprejetje in izvajanje politik, ki bodo skladne z najvišjimi standardi demokracije, človekovih pravic, pravne države in dobrega upravljanja ter mednarodnim pravom in pravili, zlasti z mednarodnim humanitarnim pravom in mednarodnim kazenskim pravosodjem; poleg tega priporoča, naj posebni predstavnik EU podvoji prizadevanja, da bi zagotovil notranjo usklajenost EU pri opredeljevanju in izvajanju zunanje politike EU na področju človekovih pravic; vztraja, da je treba njegova redna poročila Svetu posredovati tudi Parlamentu; poziva EU, naj v okviru splošne reforme funkcije visokega predstavnika EU okrepi prepoznavnost te funkcije ter poveča preglednost dejavnosti in misij visokega predstavnika EU, tudi s posebnim razdelkom spletišča Evropske službe za zunanje delovanje, da bi funkcija visokega predstavnika EU postala stalna, z ustreznimi sredstvi in možnostjo javnega poročanja o rezultatih obiskov tretjih držav in obveščanja o stališčih EU glede vprašanj v zvezi s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

38.

Mednarodni sporazumi

| 39. | ponovno poziva, naj se klavzule o človekovih pravicah sistematično vključujejo v vse mednarodne sporazume med EU in tretjimi državami, zlasti trgovinske in pridružitvene, ter naj se dosledno izvršujejo in spremljajo, tudi z merljivimi kazalniki in rednimi ocenami učinka, ob sodelovanju Parlamenta in civilne družbe; poudarja, da bi morale te klavzule zagotoviti mehanizme za njihovo učinkovito izvrševanje in postopke, ki bodo določali jasne in verodostojne posledice kršenja sporazumov, vključno z začasno prekinitvijo ali, v skrajnem primeru, z umikom EU iz sporazumov; poziva k boljšemu usklajevanju in komunikaciji med specializiranimi akterji, odgovornimi za ustrezna področja politike, kot so trgovina in človekove pravice, da bi učinkoviteje vključili vidike človekovih pravic v trgovinske in naložbene politike; poziva, naj se vzpostavijo neodvisni mehanizmi za spremljanje človekovih pravic v trgovinskih sporazumih in sporazumih o tujih naložbah ter neodvisni mehanizem za pritožbe, da bi prizadetim državljanom in lokalnim deležnikom omogočili učinkovit dostop do pravnega varstva; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da sta spodbujanje in varstvo demokracije in človekovih pravic v tretjih državah lahko učinkovita le z uporabo pogojenosti pri gospodarskih in političnih spodbudah EU, kot so dostop do financiranja EU, odobritev splošnega sistema preferencialov in nadaljnjih tarifnih olajšav ter odprava schengenskih vizumov EU; v zvezi s tem opozarja, da bi morala Komisija v skladu z Uredbo (EU) 2018/1806 spremljati razmere na področju človekovih pravic v tretjih državah, ki so upravičene do odprave vizumov, in o njih redno poročati Parlamentu ter da bi morala v primeru kršitev v zadevni državi zadržati izvzetje iz vizumske obveznosti; |
| --- | --- |

40.

Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje

| 41. | poziva k izvajanju dejavnosti za spodbujanje in varstvo demokracije in človekovih pravic v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) ter naj se instrumentu zagotovijo sredstva in podpora, da bi dosegli raven zavezanosti in ambicij Unije; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj spremlja, kako države članice, ki so upravičene do sredstev iz instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, spoštujejo človekove pravice in zagotavljajo skladnost s členom 8 – Splošna načela, ter naj v svoje letno poročilo o doseganju ciljev instrumenta vključi poglavje o tem; poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne ukrepe, vključno z začasno ustavitvijo financiranja EU državnim akterjem in preusmeritvijo pomoči k civilni družbi, v primeru hude kršitve človekovih pravic ali načel instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje s strani upravičencev; poziva k večji preglednosti določb, povezanih s človekovimi pravicami, v sporazumih o financiranju ter k pojasnitvi mehanizma in meril za začasno prekinitev izvajanja takih sporazumov v primeru kršitve človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države ter v hudih primerih korupcije; poziva Komisijo, naj se strogo vzdrži uporabe proračunske podpore vladam tretjih držav kot načina delovanja v državah, v katerih prihaja do razširjenih kršitev človekovih pravic in zatiranja zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva EU, naj bo posebej pozorna, da se ocenijo in preprečijo kršitve, povezane z lastnimi politikami, projekti in financiranjem Unije v tretjih državah, med drugim z vzpostavitvijo mehanizma za pritožbe, namenjenega posameznikom ali skupinam, katerih pravice bi bile lahko kršene v okviru delovanja EU v teh državah; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja neprecenljivo pomoč, ki se organizacijam civilne družbe po vsem svetu zagotavlja v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, ki je glavni instrument EU pri izvajanju njene zunanje politike na področju človekovih pravic; poziva, naj se v naslednjem globalnem instrumentu okrepi financiranje za civilno družbo in človekove pravice; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje vzpostavi okvir, v katerem bo lahko Evropska investicijska banka (EIB) vsako leto poročala o skladnosti svojih operacij zunaj EU s splošnimi načeli iz člena 21 PEU, ki usmerjajo zunanje delovanje Unije, strateškim okvirom EU ter akcijskim načrtom za človekove pravice in demokracijo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da so projekti, ki jih podpira Evropska investicijska banka, v skladu s politiko in zavezami EU na področju človekovih pravic ter da obstajajo mehanizmi za odgovornost posameznikov za prijavo kršitev v zvezi z dejavnostmi Evropske investicijske banke; poziva EIB, naj svojo politiko o socialnih standardih nadalje razvija v politiko človekovih pravic na področju bančništva; poziva jo, naj v svoje ocene projektov vključi primerjalna merila za človekove pravice; |
| --- | --- |

45.

Akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo

| 46. | pozdravlja sprejetje akcijskega načrta EU o človekovih pravicah in demokraciji za obdobje 2020–2024; obžaluje, da Evropska služba za zunanje delovanje ni namenila ustrezne pozornosti ponudbi Parlamenta in njegovega pododbora za človekove pravice, da bi v duhu dobrega medinstitucionalnega sodelovanja dejavno prispevala k njegovi pripravi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj se redno posvetujeta s civilno družbo ter vzpostavita strukturiran in reden dialog s pristojnimi organi Parlamenta o izvajanju novega akcijskega načrta, da bi Parlament lahko prispeval k dejavnostim akcijskega načrta, predvsem s parlamentarno diplomacijo, in da bo lahko učinkovito opravljal svojo nadzorno vlogo; priporoča, naj se za učinkovito spremljanje izvajanja akcijskega načrta pripravi niz meril uspešnosti in kazalnikov napredka; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj poroča o napredku pri doseganju ciljev akcijskega načrta na podlagi teh meril uspešnosti; zahteva, naj Evropska služba za zunanje delovanje redno spremlja resolucije in razprave Parlamenta, ki se nanašajo na izvajanje akcijskega načrta; vztraja, da morajo države članice prevzeti odgovornost za akcijski načrt in prispevati k letnemu poročilu o njegovem izvajanju, tako da poročajo o dejavnostih, ki jih izvajajo na podlagi tega strateškega dokumenta; |
| --- | --- |

47.

Odzivanje na svetovne izzive na področju človekovih pravic in demokracije

Demokratično upravljanje in omogočanje delovanja civilne družbe

| 48. | meni, da sta demokratično upravljanje in pravna država na svetovni ravni ogrožena zaradi vrste dejavnikov, kot so krepitev avtoritarizma in populizma, vse večji neenakost in revščina, pritisk na civilno družbo, širjenje lažnih novic, dezinformacije, kibernetske grožnje in hibridno vojskovanje, politično vmešavanje in kampanje, ki jih izvajajo zunanji akterji, izguba verodostojnosti javnih organov, polarizacija družb in slabitev kolektivnih organizacij, ki zagovarjajo javni interes; poudarja tudi, da napadi na medijsko svobodo in poskusi manipuliranja z javno razpravo prek širjenja lažnih novic v družbenih medijih še nikoli niso bili tako pogosti in močni; izraža zaskrbljenost, ker se avtoritarne prakse, kot je stigmatizacija akterjev civilne družbe kot „tujih agentov“, posnemajo in širijo po vsem svetu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva EU in njene države članice, naj še naprej podpirajo krepitev demokratičnih institucij ter preglednih in verodostojnih volilnih postopkov po svetu, spodbujajo in krepijo demokratično razpravo, se borijo proti neenakostim, zagotavljajo delo organizacij civilne družbe, podpirajo dialog med različnimi segmenti družbe, se borijo proti korupciji in nekaznovanju ter krepijo neodvisnost in nepristranskost sodstva in mehanizem odgovornosti; poziva EU, naj si še bolj prizadeva za opazovanje volitev in tesneje sodeluje z mednarodnimi organizacijami, zlasti s tistimi, ki so še posebej pomembne, kot je Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da so korupcija in kršitve človekovih pravic neločljivo povezane; poziva EU, naj boj proti korupciji vključi v svojo agendo na področju človekovih pravic; ponovno poudarja, da je dolžnost EU, da zaščiti protikorupcijska združenja, preiskovalne novinarje in žvižgače, ki si prizadevajo za razkrivanje korupcije in goljufij; |
| --- | --- |

50.

Podnebni ukrepi in človekove pravice

| 51. | potrjuje, da so spodbujanje in varstvo človekovih pravic ter podnebni in okoljski ukrepi medsebojno povezani, zlasti ker mednarodno pravo o človekovih pravicah zagotavlja pravna sredstva za odpravo škode, ki so jo povzročile podnebne spremembe, za izvajanje ukrepov za boj proti podnebnim spremembam ter za zagotavljanje, da države, zlasti največje onesnaževalke, podjetja in nosilci odločanja odgovarjajo za svoje odzivanje na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podpira vključujoč in na pravicah temelječ pristop za okrepitev podnebnih ukrepov, ki zagotavljajo udeležbo javnosti in dostop do pravnega varstva pri sprejemanju, izvajanju in pregledovanju političnih odločitev v zvezi s podnebnimi spremembami in njihovimi posledicami; potrjuje, da je boj proti podnebnim spremembam povezan s podporo in zaščito tistih, ki branijo planet in njegove naravne vire, vključno z zagovorniki zemljiških pravic in okoljevarstveniki ter domorodnimi skupnostmi; |
| --- | --- |

52.

Pristop EU h konfliktom, odgovornosti za kršitve človekovih pravic in boju proti nekaznovanju

| 53. | opozarja, da so sodobni konflikti kompleksni in se pogosto razvijejo na znotraj države na nacionalni ali regionalni ravni, včasih v obliki hibridnih ali kibernetskih napadov, vključujejo številne strani, vključno s terorističnimi organizacijami in nedržavnimi akterji, in imajo katastrofalne humanitarne posledice, zlasti zaradi težav pri razlikovanju med borci in osebami, ki v sovražnostih niso aktivno udeležene; poziva EU, naj se na konflikte odziva odločneje, pri tem pa naj obravnava njihove temeljne vzroke, vlaga v njihovo preprečevanje in v prizadevanja za mediacijo, išče in ohranja možnosti za politične rešitve, vzpostavlja zavezništva s podobno mislečimi državami in regionalnimi organizacijami, zagotavlja dodatna finančna sredstva in tehnično podporo ter osebje za civilne misije za ohranjanje miru ali misije za vojaške operacije ter spodbuja pobude za krepitev zaupanja med vojskujočimi se stranmi; poleg tega poziva EU, naj zagotovi vključitev vidika spola v vsa ta prizadevanja, z okrepitvijo vloge žensk in mladih pri preprečevanju in reševanju konfliktov ter pri operacijah ohranjanja miru, humanitarne pomoči in obnove po koncu konfliktov, tranzicijski pravičnosti ter spodbujanju človekovih pravic in demokratičnih reform; poziva jo tudi, naj obravnava nezakonito trgovino ter spolno nasilje in nasilje na podlagi spola ter zagotovi stalni dostop do bistvenih in za preživetje nujnih storitev; vztraja, kako pomembno je zagotoviti skladnost politike EU v primerih zasedbe ali priključitve ozemlja; opominja, da bi moralo politiko EU v teh primerih voditi mednarodno humanitarno pravo, tudi v primerih dolgotrajne zasedbe; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva vse vlade, naj mednarodnim opazovalcem, vključno s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice, visoko komisarko OZN za človekove pravice in izvajalcem posebnih postopkov OZN omogočijo neoviran dostop do vseh njihovih ozemelj; poudarja, kako pomembno je zagotavljati neoviran dostop ključnih mednarodnih humanitarnih organizacij in mednarodnih opazovalcev do območij, prizadetih zaradi potekajočih konfliktov in vojaške agresije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva države članice, naj dosledno spoštujejo določbe 7. člena Pogodbe OZN o trgovini z orožjem o izvozu in oceni izvoza ter skupno stališče EU glede izvoza orožja, tako da zavrnejo vsak prenos orožja in opreme za nadzor, če obstaja tveganje, da bi zaradi tega država uvoznica ali nedržavni akterji zakrivili ali omogočili kršitve človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava, tudi v okviru evropskega mirovnega instrumenta; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva države članice, naj v okviru evropskega mirovnega instrumenta vzpostavijo steber za človekove pravice, ki bo med drugim namenjen krepitvi vloge in podpiranju civilne družbe, tudi prek programov s sredstvi, ki bodo posebej dodeljena podpori zagovornikov človekovih pravic, ki prispevajo h graditvi miru; poziva države članice, naj razmislijo o možnosti vključitve obveznih ukrepov za varstvo človekovih pravic in ocen učinka v prihodnji evropski mirovni instrument, vključno s spoštovanjem trdnega okvira politike potrebne skrbnosti glede človekovih pravic za obrambna in varnostna vprašanja, ki bi izhajal iz politike OZN o potrebni skrbnosti glede človekovih pravic; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ponovno izraža neomajno podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču in države pogodbenice Rimskega statuta poziva, naj mu zagotovijo ustrezna finančna sredstva, da bo lahko izpolnilo naloge v okviru svojega mandata; poziva Mednarodno kazensko sodišče, naj svoje delo nadaljuje z nepristranskostjo in neodvisnostjo; poziva EU in njene države članice, naj spodbujajo vse članice OZN k ratifikaciji in izvajanju Rimskega statuta; poziva podpisnice Rimskega statuta, naj sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem; meni, da so napadi na to sodišče obžalovanja vredni, poleg tega pa obsoja posamezne sankcije, uvedene proti njegovemu osebju, zlasti sankcije zoper njegovega glavnega tožilca, ki so nesprejemljive; poziva države pogodbenice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za odpravo teh sankcij in podporo tistim, ki so jih prizadele; poudarja, da je to sodišče edina mednarodna institucija, ki lahko preganja nekatere najhujše zločine v svetu in brani žrtve, ki nimajo na voljo drugih pravnih mehanizmov; se zaveda dela neodvisnega strokovnega pregleda, katerega naloga je opredeliti področja za reformo, in poziva MKS, naj sprejme vse potrebne ukrepe za povečanje njegove učinkovitosti, uspešnosti in pozitivnega vpliva, zlasti na skupnosti in žrtve, na katere vpliva njegovo delo; poziva EU in države članice, naj ob napadih na to sodišče, s katerimi se želi ovirati delovanje mednarodnega kazenskega pravosodja, še naprej ščiti njegovo neodvisnost in nepristranskost; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj preučita možnosti in pripravita nova orodja za prispevanje k boju proti mednarodnim kaznivim dejanjem, ki bodo žrtvam kršitev mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava pomagala pri dostopanju do mednarodnega sodnega varstva ter pridobivanju odškodnin, na primer z vzpostavljanjem zmogljivosti držav članic in držav, ki niso članice EU, za uveljavitev načela splošne pristojnosti v njihovih pravnih sistemih; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ponovno poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj imenuje posebnega predstavnika EU za mednarodno humanitarno pravo in mednarodno sodstvo, ki bo pooblaščen za spodbujanje, uveljavljanje in predstavljanje zavezanosti EU boju proti nekaznovanju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva države članice in mrežo EU za področje genocida, naj podprejo preiskovalno skupino OZN pri zbiranju, ohranitvi in hranjenju dokazov o kaznivih dejanjih, ki se izvajajo ali so bila izvršena pred kratkim, da se ne izgubijo; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je treba zagotoviti pravico za vse žrtve kršitev mednarodnega prava človekovih pravic in humanitarnega prava, ter glede na vse potekajoče oborožene konflikte poziva k takojšnji prekinitvi sovražnosti; poudarja, da je mednarodna skupnost odgovorna za odpravo nekaznovanosti in obravnavo hudih kršitev, do katerih prihaja v več državah; |
| --- | --- |

60.

| 61. | je zelo zaskrbljen, ker se spolno nasilje in nasilje na podlagi spola uporabljata kot vojno orožje; poudarja, da se spolna kazniva dejanja in nasilje na podlagi spola v Rimskem statutu uvrščajo med vojna hudodelstva, hudodelstva zoper človečnost ali konstitutivne elemente genocida ali mučenja; poziva k usklajenemu ukrepanju, da bi spolno nasilje prenehali uporabljati kot vojno orožje; pozdravlja resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 2467 o spolnem nasilju, povezanem s konflikti, in vse njegove resolucije, povezane s tem vprašanjem, začenši z resolucijo št. 1325 o ženskah, miru in varnosti, v kateri se je Varnostni svet OZN ponovno zavezal, da bo uporabo spolnega nasilja kot vojno in teroristično taktiko preprečeval z vsemi razpoložljivimi sredstvi, vključno s sankcijami in drugimi ciljno usmerjenimi ukrepi proti povzročiteljem hudih kršitev; poudarja, da je treba ženskam, ki so bile žrtev vojnih posilstev, zagotoviti vso potrebno varno zdravstveno in psihološko pomoč in storitve, tudi varno prekinitev nosečnosti, kot je predvideno v mednarodnem humanitarnem pravu; poziva EU, naj se bori proti nekaznovanju kršitev spolnih in reproduktivnih pravic v konfliktih ter podpira pravice žensk in deklet do resnice, učinkovitih pravnih sredstev in odškodnin za kršitve teh pravic; poleg tega pozdravlja, da je OZN 30. oktobra 2019 ustanovil Svetovni sklad za žrtve spolnega nasilja, povezanega s konflikti, da bi jim pomagali do odškodnin; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opozarja na poročila OZN o oceni izvrševanja in pomoči za izboljšanje položaja v zvezi s spolnim izkoriščanjem ter zlorabo s strani osebja Organizacije združenih narodov in povezanega osebja v operacijah za ohranjanje miru; poudarja, da morajo OZN, države članice EU in organi EU, pristojni za skupno varnostno in obrambno politiko, brez odlašanja in najodločneje preiskati, opraviti pregon in obsoditi vse uslužbence OZN, državne uslužbence in uslužbence EU, ki so zagrešili dejanja spolnega nasilja; opozarja, da je potrebna reforma ustreznih struktur, da se odpravi nekaznovanje uslužbencev OZN in EU, tudi z vzpostavitvijo delujočih in preglednih mehanizmov nadzora in odgovornosti; meni, da je nesprejemljivo, da so trenutno pravni ukrepi glede domnevnih zlorab zgolj izključno prostovoljni in odvisni od države, ki je zagotovila enote; je prepričan, da bi bilo mogoče takšne hude zločine zmanjšati in preprečiti tudi z usposabljanjem in izobraževanjem; opozarja, da je treba taka kazniva dejanja v prihodnosti nujno preprečiti tudi zato, da se med lokalnim prebivalstvom ponovno vzpostavi zaupanje v mednarodne mirovne operacije; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja povezavo med kršitvami človekovih pravic in splošno razširjeno nekaznovanostjo ter pomanjkanjem odgovornosti v regijah in državah, ki so jih prizadeli konflikti ali ki jih zaznamujejo politično utemeljena ustrahovanja, diskriminacija, nadlegovanje in napadi, ugrabitve, policijsko nasilje, samovoljne aretacije, primeri mučenja in uboji; poziva EU, naj podpre ukrepe za boj proti nekaznovanju in spodbuja odgovornost v državah, kjer dinamika nekaznovanja koristi najhujšim kršiteljem in ohromi žrtve; |
| --- | --- |

63.

| 64. | obžaluje, da je bila potrebna odločitev, da se prejemnico nagrade Saharova Aung San Su Či začasno izključi iz skupnosti nagrade Saharova zaradi njenega neukrepanja ob sedanjih zločinih nad rohinško skupnostjo v Mjanmaru in pristajanja na te zločine; |
| --- | --- |

64.

| 65. | izraža zaskrbljenost, da se zunajsodni poboji, mučenje in druge kršitve človekovih pravic dogajajo v imenu boja proti prepovedanim drogam; ponavlja, da boj proti kriminalu ne upravičuje kršitev človekovih pravic, in poziva k zbiranju primerov dobre prakse, ki vključuje oblikovanje pristopa k čim večjemu zmanjševanju škode, ki bo temeljil na pravni državi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | izreka pohvalo Agnès Callamard, posebni poročevalki OZN za usmrtitve, izvršene po zunajsodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, za njeno delo in prispevek v boju proti nekaznovanosti, ki sta povezana z izvajanjem preiskav domnevnih primerov zunajsodnih umorov v letu 2019, na primer umora novinarja Džamala Hašodžija, pri čemer je bila deležna ustrahovanj in groženj; |
| --- | --- |

66.

| 67. | podpira reforme sodstva za zagotovitev njegove nepristranskosti in neodvisnosti, vključno z obravnavanjem vprašanj, povezanih z zaposlovanjem sodnikov in njihovim imenovanjem, korupcijo in pristranskostjo na podlagi spola v sodstvu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva k nujnemu sprejetju in izvajanju avtonomnega, prožnega in odzivnega globalnega mehanizma sankcij EU za človekove pravice, evropskega zakona Magnickega, ki bi bil eno od ključnih orodij EU za človekove pravice in zunanjo politiko ter bi okrepil vlogo EU kot svetovne akterke na področju človekovih pravic in omogočil ciljno usmerjene sankcije proti posameznikom, državnim in nedržavnim akterjem ter drugim subjektom, ki so zakrivili hude kršitve človekovih pravic, pa tudi dejanja sistematične korupcije, povezanimi s hudimi kršitvami človekovih pravic; pozdravlja, da vse več držav sprejema globalne mehanizme sankcij za človekove pravice; poudarja, da mora biti ta sistem skladen z mehanizmom EU za sodni nadzor; poudarja, da je treba mehanizmu dodeliti zadostna sredstva, da bo lahko učinkovito deloval; poziva k ustanovitvi svetovalnega odbora na ravni EU, v katerem bo sodeloval Parlament; poudarja, da bo tak mehanizem prispeval k boju proti kršitvam človekovih pravic, boju proti nekaznovanju ter zaščiti aktivistov in zagovornikov človekovih pravic po vsem svetu, poudarja pa tudi pomen učinkovitega ukrepanja Evropske unije, kar zadeva sankcioniranje na področju človekovih pravic, torej z glasovanjem s kvalificirano večino; pozdravlja sprejetje sklepa Sveta o ciljno usmerjenih omejevalnih ukrepih za odvračanje od kibernetskih napadov, ki pomenijo zunanjo grožnjo EU ali njenim državam članicam, ter odzivanje nanje; |
| --- | --- |

68.

| 69. | meni, da se svetovni izbruh COVID-19 ne bi smel uporabljati kot izgovor za slabitev režimov sankcij; vseeno poudarja, da sankcije ne bi smele ovirati zagotavljanja humanitarne pomoči, vključno z zdravniško pomočjo, v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

69.

Zagovorniki človekovih pravic

| 70. | obsoja umore, samovoljne aretacije, mučenje, preganjanje, nadlegovanje, ustrahovanje, izsiljevanje, digitalni in fizični nadzor na daljavo in kampanje blatenja zagovornikov človekovih pravic, njihovih družin in odvetnikov ter tistih, ki jih podpirajo in simpatizirajo z njimi; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je leta 2019 povečalo število nasilno napadenih in umorjenih zagovornikov človekovih pravic na področju zemljiških pravic in varstva okolja, ki so se zavzemali za zaščito naravnih virov in za spoštovanje pravice posameznikov, da živijo v varnem in zdravem okolju; ugotavlja, da so v nekaterih delih sveta ti napadi dosegli nevarne ravni; v zvezi s tem poudarja, da so zagovorniki človekovih pravic zelo ranljivi in da jih je treba ustrezno zaščititi, da bodo lahko brez nadlegovanja in preganjanja opravljali svoje zelo pomembno delo; poudarja vlogo, ki jo lahko imajo verske organizacije pri odzivanju na humanitarne krize, spodbujanju miru, pravice in spoštovanja človekovih pravic, obravnavanju nenasilja in posredovanju pri pogajanjih za rešitev konfliktov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | je zlasti zaskrbljen zaradi vse večjega števila kazni, izrečenih v sodnih postopkih, ki ne zagotavljajo minimalnih standardov poštenega sojenja, določenih v mednarodnem pravu; poziva EU, naj še naprej uporablja sodelovanje in diplomacijo za zagotovitev, da se v celoti spoštuje pravica vsakogar do poštenega sojenja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva, naj se prenehajo vsi napadi na zagovornike človekovih pravic, izpustijo vsi samovoljno pridržani in terja odgovornost ustreznih oseb; poziva EU in njene države članice, naj pripravijo strateško vizijo na visoki ravni, da bi preprečili naraščajoče napade po svetu na zagovornike človekovih pravic, med drugim s sprejetjem trdnih sklepov Sveta za zunanje zadeve, v katerih bi morali zunanji ministri pozvati k ambicioznim globalnim ukrepom EU v obrambo zagovornikom človekovih pravic; poziva institucije EU, naj bolj podprejo zagovornike človekovih pravic, kar naj bo ključni sestavni del zunanje politike Unije na področju človekovih pravic; poudarja, da so bistveni elementi izvajanja te politike politični dialog in sodelovanje z oblastmi držav, ki niso članice EU, opazovanje sojenj, srečanja z zagovorniki človekovih pravic med obiski držav, obiski pridržanih zagovornikov človekovih pravic, podpora pri premestitvi in javne izjave; poziva EU in njene države članice, naj v zvezi s tem okrepijo svoja prizadevanja, in sicer z enotnejšim delovanjem ter dosledno in enotno uporabo teh instrumentov, ne glede na to, v kateri državi so bile kršene pravice zagovornikov človekovih pravic; poziva EU in njene države članice, naj v tem duhu objavijo letne sklepe Sveta o zagovornikih človekovih pravic, v katerih pregledajo svoje ukrepe v zvezi z zagovorniki človekovih pravic in na najvišji ravni določijo strateške zaveze glede zagovornikov človekovih pravic; poudarja, da sta Parlament in njegov Pododbor za človekove pravice v letu 2019 nenehno podpirala zagovornike človekovih pravic, med drugim tudi dobitnike nagrade Saharova in nominirance zanjo, zlasti kadar so bili v nevarnosti ali so jim bile kršene pravice; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva EU, naj zagovornicam človekovih pravic, ki se srečujejo z nasiljem na podlagi spola, zagotovi dostop do mehanizmov zaščite in jih politično podpira, poveča sredstva za neodvisne organizacije civilne družbe, ki spodbujajo pravice žensk in deklet, ter v obliki priloge k smernicam EU o zagovornikih človekovih pravic sprejme priročnik, ki bo EU zagotavljal praktične ukrepe za boljše zadovoljevanje potreb zagovornic človekovih pravic po vsem svetu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva EU in njene države članice, naj dvignejo raven ambicij in zagotovijo izpustitev zaprtih zagovornikov človekovih pravic, vključno s simboličnimi primeri zaprtih zagovornikov človekovih pravic, ki ponazarjajo, kako represivne vlade po svetu vedno znova uporabljajo zakone pri svojih poskusih blatenja in utišanja zagovornikov človekovih pravic; poudarja, da ti primeri vključujejo prejemnike in finaliste nagrade Saharova, ki jo podeljuje Evropski parlament; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva delegacije EU in predstavništva držav članic, naj še naprej uporabljajo javno diplomacijo in pobude za opozarjanje na posamezne primere zagovornikov človekovih pravic ter po potrebi olajšajo izdajo nujnih vizumov in zagotovijo začasno zatočišče v državah članicah EU; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva EU in njene države članice, naj izboljšajo dostop do vizumov EU za kratkoročno preselitev zagovornikov človekovih pravic, zlasti vključitev navodil v vizumski priročnik EU o poenostavitvi vizumskih postopkov za zagovornike človekovih pravic in njihove družinske člane, ter si prizadevajo za sprejetje sprememb pravnih instrumentov o vizumih, zlasti vizumskega zakonika; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pozdravlja, da se je novembra 2019 mehanizem EU za zagovornike človekovih pravic ProtectDefenders.eu podaljšal za nadaljnja tri leta; želi spomniti, da je ta mehanizem zaradi vse večjih potreb in raznovrstnih težav, s katerimi se srečujejo zagovorniki človekovih pravic, zelo pomemben; poziva, naj se mehanizem okrepi in naj se stalno ocenjuje glede na njegove potrebe; |
| --- | --- |

77.

Pravice žensk in enakost spolov

| 78. | poziva Komisijo in države članice, naj dosledno izvedejo strategijo za enakost spolov v EU in zunaj nje ter sprejmejo učinkovite in konkretne ukrepe za boj proti nazadovanju na področju pravic žensk, enakosti spolov ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

78.

| 79. | želi spomniti, da so spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter ustrezna spolna vzgoja človekove pravice; poziva EU in države članice, naj ponovno potrdijo neodtujljivo pravico žensk do telesne nedotakljivosti, dostojanstva in samostojnega odločanja ter naj spoštujejo univerzalnost in nedeljivost vseh človekovih pravic v vseh kontekstih ter branijo in spodbujajo zlasti tiste, ki so najbolj ogrožene, kot so spolno in reproduktivno zdravje in pravice; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja sklepe predsedstva Sveta, ki jih je podprlo 24 držav članic, o akcijskem načrtu EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjih odnosih za obdobje 2021–2025 (akcijski načrt za enakost spolov III) s strogimi zavezami in ukrepi na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic žensk; v zvezi s tem se zavzema, da bi EU okrepila podporo državam, ki niso članice EU, zlasti državam v postopku širitve ali sosednjim državam, ki izvajajo nove politike in zakonodajne spremembe, da bi nacionalne pravne okvire uskladile z mednarodnimi zavezami in zavezami ciljev trajnostnega razvoja v zvezi s pravicami žensk in enakostjo spolov, preprečevale nasilje nad ženskami in dekleti ter se borile proti njemu, zaščitile zagovornice človekovih pravic, dosegle napredek na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic žensk, mladim zagotovile na znanosti utemeljeno, celovito in ustrezno spolno vzgojo ter preprečevale in ustavile spolno nasilje in nasilje na podlagi spola, pohabljanje ženskih spolnih organov ter druge škodljive prakse, vključno s prezgodnjimi in prisilnimi porokami; |
| --- | --- |

80.

| 81. | nadalje poziva EU in države članice, naj pri zunanjem delovanju, tudi v večstranskih in dvostranskih forumih, spodbujajo enakost spolov ter spolno in reproduktivno zdravje in pravice, pri čemer naj posebno pozornost namenijo marginaliziranim ali ranljivim skupinam, kot so osebe LGBTI, ter cilj glede doseganja splošnega zdravstvenega varstva s povezanimi ukrepi v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami ter HIV; |
| --- | --- |

81.

| 82. | spodbuja, naj se z zagotavljanjem enakih možnosti in krepitvijo udeležbe žensk preseže zgolj odpravljanje temeljnih vzrokov strukturnih neenakosti med spoloma; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poudarja, da je treba ustvariti socialno in gospodarsko okolje ter pogoje, ki staršem omogočajo, da se še naprej strokovno izpopolnjujejo; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva države članice, naj sprejmejo skupen pristop in sodelujejo z mednarodnimi institucijami, da bi pridobile nove, primerljive in razčlenjene podatke, ter naj razvijejo usmerjene politike in zakonodajne ukrepe za boj proti kršitvam človekovih pravic, ter poziva Komisijo, naj v pogajanja o sodelovanju in sporazume z zadevnimi državami vključi zaveze in merila uspešnosti za izkoreninjenje pohabljanja ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

84.

| 85. | želi spomniti, da je Istanbulska konvencija kot prva splošno zavezujoča pogodba o boju proti nasilju nad ženskami in dekleti ter nasilju v družini merilo za mednarodne standarde, ki jih je treba ratificirati in uveljaviti; ponavlja, da je pristop EU k Istanbulski konvenciji priznan kot ključna prednostna naloga strategije EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025; poziva EU in vse njene države članice, ki tega še niso storile, naj čim prej ratificirajo in začnejo izvajati Istanbulsko konvencijo; poziva EU, naj sodeluje z drugimi državami in pomaga okrepiti njihova prizadevanja na področju izobraževanja, zdravstva in socialnih storitev, zbiranja podatkov, financiranja in načrtovanja programov, da bi izboljšali preprečevanje spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola na svetovni ravni ter se nanj bolje odzivali; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poudarja, da bi bilo treba ženske in dekleta migrantke in begunke, ki potrebujejo zaščito, obravnavati kot imetnice pravic; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pozdravlja napredek, dosežen pri pobudi EU in OZN, imenovani Spotlight; poziva Komisijo, naj zagotovi, da so projekti, podprti s to pobudo, namenjeni odpravljanju temeljnih vzrokov za kršitve pravic žensk, vključno z ohranjanjem škodljivih stereotipov na podlagi spola; |
| --- | --- |

87.

Otrokove pravice

| 88. | ponovno poziva EU in njene države članice, naj okrepijo sodelovanje in dialog z državami, ki niso članice EU, s pravicami in zaščito otrok kot prednostno nalogo, da bi se otrokove pravice spoštovale po vsem svetu in da noben otrok ne bi bil zapostavljen; v zvezi s tem EU in njene države članice tudi odločno poziva, naj sodelujejo s partnerskimi državami in jim obljubijo dodatna finančna sredstva, zlasti v okviru uradne razvojne pomoči, da bi se spoprijele s svetovnimi izzivi v zvezi z zdravjem in izobraževanjem otrok, vključno s pravico do izobraževanja v maternem jeziku posameznika, ter odpravo dela otrok, pa tudi v zvezi z bojem proti nasilju, spolnim zlorabam ter zgodnjimi in prisilnimi porokami, trgovini in izkoriščanju ter novačenju in vključevanju v oborožene spopade, saj so žrtve vsega tega milijoni otrok; opozarja, da največje koristi za otroka vključujejo zaščito, varstvo in varnost otroka v okolju, kjer lahko odrašča s podporo in zaščito, ki ju potrebuje, ter v katerem so zadovoljene njegovo osnovne potrebe; poudarja, da je izobraževanje bistveno orodje v boju proti diskriminaciji in nasilju nad otroki; poziva k ukrepom za olajšanje dostopa otrok do izobraževanja; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pozdravlja, da je bila ob 30. obletnici Konvencije OZN o otrokovih pravicah pozornost namenjena ukrepom EU za varstvo in uveljavljanje otrokovih pravic, in Komisijo ponovno poziva, naj preuči, kako bi lahko h konvenciji pristopila EU kot subjekt; |
| --- | --- |

89.

Pravice invalidov

| 90. | pozdravlja, da je v letu 2019 več držav ratificiralo Konvencijo OZN o pravicah invalidov in njen izbirni protokol; poudarja, da je treba specifične potrebe invalidov v celoti upoštevati; poziva EU, naj boj proti diskriminaciji na podlagi invalidnosti vključi v svoje zunanje delovanje in politike razvojne pomoči, skupaj z bojem za enak dostop do trga dela ter za dostop do izobraževanja in usposabljanja, poleg tega pa naj spodbuja uvajanje rešitev, ki bodo invalidom olajšale delovanje v družbi; ponovno poudarja, kako pomembno je, da države članice EU in njene institucije učinkovito izvajajo Konvencijo OZN o pravicah invalidov, zlasti kar zadeva obveznosti EU glede humanitarne pomoči in mednarodno sodelovanje EU v vseh ustreznih politikah; poudarja pomen nediskriminacije ter opozarja, da je treba verodostojno vključiti načelo splošne dostopnosti in zagotoviti spoštovanje vseh pravic invalidov; |
| --- | --- |

90.

Pravice lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb

| 91. | obsoja stigmatizacijo, samovoljno pridržanje, mučenje, preganjanje in uboje oseb LGBTI ter spodbujanje k nasilju nad njimi; meni, da je obžalovanja vreden vse večji razkorak med državami, ki si prizadevajo za večjo zaščito pravic oseb LGBTI, zlasti z dekriminalizacijo homoseksualnosti, in državami, ki pravice oseb LGBTI spodkopavajo in odpirajo prostor za njihovo preganjanje, diskriminacije in stigmatizacijo; meni, da bi morali prakso in posamezne primere nasilja, ki je usmerjeno zoper posameznike zaradi njihove resnične in zaznane spolne usmerjenosti, spolne identitete ali spolnega izražanja ali spolnih značilnosti, kaznovati in izkoreniniti; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri varstvu človekovih pravic ter boju proti diskriminaciji in stigmatizaciji oseb LGBTI, tako imenovani reparativni terapiji, pohabljanju spolnih organov ter prisilni sterilizaciji transseksualcev; nadalje poziva EU, naj uporabi vsa diplomatska orodja, ki jih ima na voljo, za zavzemanje za dekriminalizacijo spolnih odnosov med istospolnima partnerjema, ki v to privolita, in daje zgled v boju proti nasilju in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete, spolnega izražanja in spolnih značilnosti z učinkovitim izvajanjem nove strategije za enakost LGBTI+ znotraj EU in drugje; poziva EU in države članice, naj v zunanji politiki temeljito in dosledno uporabljajo smernice EU za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic oseb LGBTI; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poudarja, da je pandemija COVID-19 močno prizadela skupnosti LGBTI zaradi porasta nasilja v družini nad osebami LGBTI, ki so morale v karanteno ali se vrniti v diskriminatorne družine in gospodinjstva, večje brezposelnosti in brezdomstva, onemogočenega dostopa do življenjsko pomembne zdravstvene oskrbe, kot so storitve zvezi z virusom HIV in zdravstvena oskrba, povezana s tranzicijo, ter do povečanega zvračanja krivde; poziva k vključitvi oseb LGBTI v programe pomoči zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

93.

Domorodna ljudstva

| 94. | je resno zaskrbljen zaradi trpljenja in ranljivosti domorodnih skupnosti in posameznikov, ki sta med drugim posledica podnebnih sprememb, pandemije COVID-19 ter izgube zemljišč in sredstev za preživljanje zaradi podjetniških dejavnosti in s tem povezane škode; obžaluje, da se domorodna ljudstva po vsem svetu še vedno soočajo z razširjeno in sistematično diskriminacijo in preganjanjem, vključno s prisilnim razseljevanjem, samovoljnimi aretacijami in umori zagovornikov človekovih in zemljiških pravic; priporoča, naj EU in njene države članice v ustreznih prihodnjih okvirih za potrebno skrbnost upoštevajo domorodna ljudstva in vanje vključijo sklice na pravice iz Deklaracije OZN o pravicah domorodnih ljudstev ter zagotovijo, da bodo multinacionalke odgovarjale za kršitev svojih obveznosti; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ponovno poziva EU, države članice in njihove partnerice v mednarodni skupnosti, naj sprejmejo vse ukrepe, ki so potrebni za priznavanje, varstvo in uveljavljanje pravic domorodnih ljudstev, vključno z njihovo pravico do jezika, zemljišč, ozemelj in virov; pozdravlja delo civilne družbe in nevladnih organizacij v zvezi s tem; ponovno poudarja, da je treba vzpostaviti pritožbeni mehanizem in tako omogočiti vlaganje pritožb v zvezi s kršitvami in zlorabami pravic domorodnih ljudstev, ki izhajajo iz dejavnosti multinacionalk; želi spomniti na svoj sklep o imenovanju stalnega poročevalca o domorodnih ljudstvih, ki bi za Parlament spremljal stanje človekovih pravic domorodnih ljudstev; poziva države, naj ratificirajo določbe konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169 z dne 27. junija 1989 o domorodnih ljudstvih in plemenih; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva vlade, naj v skladu s cilji trajnostnega razvoja OZN izvajajo razvojne in okoljske politike, ki spoštujejo gospodarske, socialne in kulturne pravice ter vključujejo domorodna ljudstva in lokalno prebivalstvo; |
| --- | --- |

96.

Rasizem, diskriminacija, ksenofobija in s tem povezana nestrpnost

| 97. | pozdravlja, da je Svet leta 2019 sprejel Smernice EU o človekovih pravicah za nediskriminacijo v zunanjem delovanju; poziva EU in njene države članice, naj z vsemi razpoložljivimi orodji zagotovijo, da bodo tisti, ki so zaradi diskriminacije na podlagi rase, kaste (delo in poreklo), vere, etničnega ali nacionalnega porekla kršili človekove pravice, odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

97.

| 98. | je zelo zaskrbljen nad obsegom in posledicami kastne hierarhije, kastnega razlikovanja in stalnih kršitev človekovih pravic na podlagi kastne pripadnosti, vključno z onemogočanjem dostopa do pravnega varstva in zaposlitve, nadaljnjo segregacijo, revščino in stigmatizacijo ter kastnimi ovirami pri uresničevanju temeljnih človekovih pravic ter pomoči pri človekovem razvoju; ponovno poziva k vzpostavitvi politike EU o kastnem razlikovanju; ponovno poziva EU in njene države članice, naj okrepijo prizadevanja ter v OZN ter delegacijah in misijah EU podprejo pobude za odpravo kastnega razlikovanja; |
| --- | --- |

98.

| 99. | opozarja, kako pomembno je dejavno podpirati vključujoče in protirasistične pobude, zlasti glede na porast ksenofobnih in rasističnih napadov po vsem svetu, v okviru vse glasnejših pozivov k socialni pravičnosti, ki so spodbudili val protestov po vsem svetu; |
| --- | --- |

99.

| 100. | ponavlja, da ima pri odpravljanju predsodkov in stereotipov ter spodbujanju strpnosti, razumevanja in raznolikosti ključno vlogo izobraževanje, ter poudarja, da je izobraževanje tudi nadvse pomembno orodje za odpravo strukturne diskriminacije in rasizma v naši družbi; poziva države članice, naj spodbujajo protidiskriminacijske politike na vseh področjih; meni, da je boj proti rasizmu horizontalno vprašanje in bi ga bilo treba upoštevati na vseh področjih politike Unije; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva vse delegacije EU in njihove kontaktne točke za človekove pravice, naj dosledno spoštujejo obveznost, da ocenijo in analizirajo stanje nediskriminacije ter ga predstavijo v evropski strategiji države na področju človekovih pravic in demokracije v okviru poglavja o nediskriminaciji in izključenosti ter ustreznih oddelkov o posebnih razlogih za diskriminacijo in/ali diskriminirane skupine; poudarja, da so najnovejše informacije o stanju nediskriminacije v letnih poročilih o izvajanju strategije države na področju človekovih pravic in poročilih vodij misij bistvene za pripravo dialogov o človekovih pravicah in obveščanje o njih, prav tako pa je v smernicah navedeno, da mora EU spodbujati in podpirati dejavno sodelovanje civilne družbe v večstranskih forumih in mehanizmih v zvezi z diskriminacijo na podlagi kaste (delo in poreklo); |
| --- | --- |

101.

Nacionalne, etnične in jezikovne manjšine

| 102. | obžaluje, da številne države kljub mednarodnim obveznostim in zavezam za zaščito manjšin izvajajo politiko prisilne asimilacije narodnih, etničnih in jezikovnih manjšin, tako da ne upoštevajo njihovih temeljnih in človekovih pravic; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva vlade partnerskih držav EU, naj spoštujejo temeljne človekove pravice narodnih, etničnih in jezikovnih manjšin, vključno z njihovo kulturo, jezikom, vero, tradicijo in zgodovino, da bi ohranili kulture in raznolikost; ponovno poudarja, da je treba izpolniti obveznosti in zaveze, ki so jih prevzele v skladu z mednarodnimi pogodbami in sporazumi, pa tudi priporočila Sveta Evrope; |
| --- | --- |

103.

Svoboda misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja

| 104. | je zgrožen zaradi številnih umorov, napadov in primerov preganjanja, diskriminacije, nadlegovanja in spodbujanja sovražnosti, do katerih je prišlo leta 2019, ter zaradi številnih omejitev pravic, ki so bile v tem letu uvedene proti posameznikom in skupinam zaradi njihove vere, prepričanja, ateizma ali agnosticizma; ponovno izraža podporo tistim, ki so bili zaradi vere ali prepričanja žrtve nasilja, in se ponovno zavezuje izkoreninjenju tega nasilja; poudarja, da je treba nameniti posebno pozornost položaju preganjanih verskih skupin po svetu, ki se srečujejo z diskriminacijo, grožnjami, zakoni o bogokletstvu, zakoni proti spreobrnitvi, rušenjem cerkva, nasiljem, zasužnjevanjem, posilstvi, prisilnimi izginotji, usmrtitvami in genocidi; poudarja, da je treba med drugim posebno pozornost nameniti položaju preganjanih kristjanov po svetu, ki tvorijo veliko večino verskih skupin, ki se soočajo z diskriminacijo, nasiljem in smrtjo; |
| --- | --- |

104.

| 105. | nadalje izraža zaskrbljenost zaradi zlorabe in uporabe vere za spodkopavanje drugih človekovih pravic, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami ter pravicami oseb LGBTI; obžaluje dejstvo, da so nekatere države že uvedle, izvršujejo ali želijo uvesti zakone, ki predvidevajo kazni za bogokletstvo, spreobrnitev ali versko odpadništvo; poudarja, da svoboda veroizpovedi ali prepričanja vključuje pravico do neverovanja, izražanja teističnih, neteističnih, agnostičnih ali ateističnih nazorov ter pravico do verskega odpadništva; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj izvajajo smernice EU o spodbujanju in varovanju svobode veroizpovedi ali prepričanja; ponovno poziva Svet in Komisijo, naj izvedeta pregledno in celovito oceno učinkovitosti in dodane vrednosti položaja posebnega odposlanca, preden bo Komisija začela postopek podaljšanja njegovega mandata in položaja; vztraja, naj se njegovo delo glede na oceno ustrezno financira, da se poveča učinkovitost EU na tem področju; obžaluje zamudo pri izvajanju te ocene; poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost pri imenovanju, mandatu, dejavnostih in obveznostih poročanja naslednjega posebnega odposlanca ter zagotovi njegovo zavezanost univerzalnosti, nedeljivosti in soodvisnosti vseh človekovih pravic in evropskih vrednot; opozarja Komisijo, da je treba ustrezno podpreti institucionalni mandat, zmogljivosti in naloge posebnega odposlanca; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pozdravlja pobudo globalnih izmenjav o veri v družbi, ki jo je 6. septembra 2019 v Bruslju začela podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko; kljub temu priporoča, naj se enaka pozornost nameni odnosom tako med različnimi verami kot znotraj posameznih ver; v zvezi s tem se zavzema, da bi EU nadalje oblikovala podporo za medverski dialog na lokalni ravni ter da bi se tako borili proti ekstremizmu in sovražnemu govoru; poleg tega poziva, naj se cilji uveljavljanja in varovanja svobode misli, vesti, veroizpovedi ali prepričanja vključijo v širši nabor dejavnosti EU, povezanih s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ponavlja, kako pomembna je akademska svoboda, ter poziva EU in države članice, naj povečajo diplomatska prizadevanja pri dvostranskem in večstranskem sodelovanju, kar zadeva groženje in napade državnih in nedržavnih akterjev, uperjene proti akademski svobodi, zlasti nasilne napade na institucije in člane visokošolske skupnosti, pa tudi diskriminacijske politike ali prakse, neupravičeno omejevanje raziskovanja ali izražanja ter pritiske in neupravičeno kazensko preganjanje ali pridržanje; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj ponovno preučita obstoječe mehanizme za podporo in zaščito zagovornikov človekovih pravic ter razvijeta zmogljivost za prepoznavanje in zagotavljanje pomoči, vključno z nujno zaščito in podporo, v primerih, ki vključujejo napade na akademsko svobodo; poziva Komisijo, naj stalno in na visoki ravni zagotavlja podporo Evropskemu meduniverzitetnemu centru in Svetovnemu kampusu za človekove pravice, kot zgled, kako Evropska unija podpira izobraževanje o človekovih pravicah po vsem svetu; |
| --- | --- |

108.

Svoboda izražanja, svoboda medijev in pravica do obveščenosti

| 109. | obsoja ubijanje, ugrabitve, zaporne kazni, nadlegovanje in ustrahovanje številnih novinarjev, blogerjev in žvižgačev ter napade nanje, tudi s fizičnimi in pravosodnimi sredstvi, ter nadzor nad internetom in mediji ali njihovo ukinitev; opominja, da sta svoboda izražanja in medijska svoboda bistvena temelja demokratične družbe; priznava pomen pravice do obveščenosti v sodobnih družbah, tudi v maternem jeziku za vse etnične skupnosti, in vlogo vseh oblik komunikacije pri razvoju kulture pluralizma; opozarja, da bi morali mediji spoštovati načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

109.

| 110. | obsoja poskuse nekaterih režimov in oblasti, da bi odpravili ali omejili pravice do svobode izražanja ali medijske svobode, ki jih nelegitimno utemeljujejo kot nujne za krepitev varnosti ali javnega zdravja ali za boj proti terorizmu, obrekovanju, žaljenju ali bogokletstvu; poudarja, da nekatere vlade uporabljajo boj proti lažnim novicam med pandemijo COVID-19 kot izgovor za novi val cenzure; |
| --- | --- |

110.

| 111. | obsoja dezinformiranje in propagando, katerih cilj je delegitimizirati vrednote, za katere se EU zavzema, in ki sta usmerjena v manjšine; je močno zaskrbljen zaradi porasta sovražnega govora in spodbujanja k nasilju pri spletnem in nespletnem komuniciranju, saj neposredno ogrožata pravno državo in vrednote v sklopu človekovih pravic; ugotavlja, da vse večja družbena in politična polarizacija, spodbujena z algoritmi družbenih medijev, ki delujejo na podlagi miselnega zapeljevanja, omogoča radikalizacijo, zavira kritično razmišljanje, onemogoča dialog in utira pot ekstremizmu; |
| --- | --- |

111.

| 112. | predlaga, naj se vzpostavijo najboljši možni zaščitni ukrepi proti širjenju dezinformacij in sovražne propagande, in sicer z razvojem pravnega okvira na ravni EU in mednarodni ravni za obravnavanje hibridnih groženj, vključno s kibernetskim in informacijskim vojskovanjem; še naprej podpira pobude, ki pomagajo razlikovati med lažnimi novicami ali propagandističnimi napačnimi informacijami in informacijami, zbranimi pri pristnem in neodvisnem delu novinarjev; |
| --- | --- |

112.

| 113. | opozarja na koncentracijo medijev v rokah posameznikov in na nepreglednost pri lastništvu nad mediji, saj omejujeta pluralnost, ki je bistvena za dostop do nepristranskih informacij; |
| --- | --- |

113.

| 114. | ostro obsoja neutemeljene sodne postopke proti novinarjem, da bi jih pregnali v stečaj (strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti) in utišali, zlasti v primerih korupcije; poudarja, da je treba vzpostaviti platforme za zgodnje opozarjanje, ko so novinarji v nevarnosti, ter platforme za zagotavljanje zaščite njihovega dela, da bodo lahko novinarji nemoteno preiskovali, ne da bi se morali bati pravnih posledic; |
| --- | --- |

114.

| 115. | opozarja, da mora vsako omejevanje svobode izražanja ali medijske svobode služiti legitimnemu cilju v skladu z mednarodnimi obveznostmi iz člena 19 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poziva EU, naj stori vse, da zaščiti svobodo izražanja in medijsko svobodo ter tiste, ki se zanju zavzemajo; poziva EU in države članice EU, naj obsodijo vso fizično ali sodno ustrahovanje novinarjev, da bi se jih utišalo; poziva posebnega predstavnika EU, naj posebno pozornost nameni zaščiti svobode, neodvisnosti in pluralnosti medijev po vsem svetu; poudarja, kako pomembno je zagotoviti učinkovito in sistematično izvajanje smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje ter redno spremljati njihov učinek; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poudarja, da se medijska krajina stalno spreminja in da se po vsem svetu vse bolj uporabljajo družbena omrežja; opozarja, da ta razvoj prinaša izzive in tveganja, med drugim v zvezi s kršitvami svobode izražanja na spletu in zunaj njega, cenzuro, varstvom podatkov, sovražnim govorom, nadlegovanjem ter varnostjo novinarjev in žvižgačev; poziva Komisijo, naj spremlja politiko in prakso ponudnikov družbenih medijev, zlasti njihova samoregulativna orodja, saj z njima vplivajo na uveljavljanje svobode izražanja po vsem svetu, ter naj po potrebi predstavi predloge za spremembo politike ali zakonodaje; |
| --- | --- |

117.

Smrtna kazen, mučenje in druge oblike grdega ravnanja

| 118. | obsoja uporabo mučenja, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja in smrtne kazni, ki se še vedno izvajajo v številnih državah po vsem svetu; poziva države, ki še niso uvedle moratorija za smrtno kazen, naj to nemudoma storijo kot prvi korak k njeni odpravi; pozdravlja pozitiven razvoj v letu 2019, saj se je v nekaterih državah, ki še niso odpravile smrtne kazni, politična podpora za njeno ohranitev zmanjšala; kljub temu pa obžaluje odločitve nekaterih nacionalnih pravosodnih organov, zaradi katerih se je število usmrtitev v primerjavi s prejšnjimi leti povečalo; poziva EU, naj še naprej dosledno obsoja uporabo smrtne kazni in po vsem svetu izvaja kampanje obveščanja proti smrtni kazni; poziva EU in njene države članice, naj na vseh mednarodnih forumih zagovarjajo odpravo smrtne kazni in se zavzemajo za čim širšo podporo temu stališču; |
| --- | --- |

118.

| 119. | se ponovno zavezuje prepovedi mučenja povsod po svetu, podpori žrtev in zagotavljanju, da bodo mučitelji za svoja dejanja odgovarjali; pozdravlja posodobitev smernic za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja; poziva vse države članice in druge države, ki tega še niso storile, naj ratificirajo Konvencijo OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju ter njen opcijski protokol, katerih 35. obletnico smo obeleževali v letu 2019; se zaveda, da so v boju proti mučenju in drugim oblikam grdega ravnanja zelo pomembni organizacije civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic; |
| --- | --- |

119.

Boj proti sodobnemu suženjstvu in trgovini z ljudmi

| 120. | poziva k odločnejšemu mednarodnemu odzivu za odpravo sodobnega suženjstva in trgovine z ljudmi ter njunih mrež, in sicer z uvedbo novih obveznosti glede primerne skrbnosti za podjetja, da opredelijo, ocenijo, končajo, preprečijo in zmanjšajo te primere ter sodelujejo z oblastmi, da se izboljša kazenska politika proti trgovcem z ljudmi in tistim, ki izkoriščajo sodobno suženjstvo ali imajo od njega koristi; opozarja, da takšni nesprejemljivi delovni pogoji kratijo človekovo dostojanstvo in temeljne človekove pravice; poziva države, ki tega še niso storile, naj ratificirajo konvencije Mednarodne organizacije dela, ki so pomembne za boj proti tem pojavom in delu otrok; |
| --- | --- |

120.

Ekonomske, socialne in kulturne pravice

| 121. | poziva EU, naj v okviru svoje zunanje politike in zunanjega delovanja okrepi prizadevanja za uveljavljanje in varstvo ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic, zlasti z učinkovito uporabo klavzul o človekovih pravicah iz mednarodnih sporazumov, vključno z določbami o delu, ter z naložbami v kulturo in izobraževanje, ki sta nosilca trajnih sprememb; pozdravlja, da je Mednarodna organizacija dela sprejela konvencijo o nasilju in nadlegovanju, ki vsebuje nove in zavezujoče mednarodne delovne standarde, ki so bistveni za odpravo nasilja in nadlegovanja pri delu in zaščito žrtev; poudarja, da je treba na delu posebej zaščititi matere, med nosečnostjo in po njej, med drugim v zvezi z zdravjem mater, materinskim dopustom in dajatvami za materinstvo, varstvom zaposlitve in nediskriminacijo ter dojenjem; |
| --- | --- |

121.

| 122. | obsoja dejstvo, da se po vsem svetu še vedno kršijo pravice delavcev in sindikatov ter da so v središču teh kršitev svoboda združevanja, pravica do kolektivnih pogajanj, pravica do obveščenosti, posvetovanja, sodelovanja in kolektivnih ukrepov ter pravica do poštenega plačila, dostojnih delovnih pogojev ter zdravja in varnosti na delovnem mestu; |
| --- | --- |

122.

| 123. | poudarja, da je dostop do kulture in izobraževanja temeljna pravica; ugotavlja, da je za spodbujanje vrednot miru in spoštovanja človekovih pravic pomembna kulturna diplomacija; poziva EU, naj v zunanjih odnosih kulturo in izobraževanje ter z njima povezane pravice vključi v politiko na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

123.

Podjetja in človekove pravice

| 124. | pozdravlja poskuse izvajanja politike družbene odgovornosti v številnih evropskih podjetjih, da bi spoštovala človekove pravice ter izvajala različne obstoječe politike in zakonodajo, s katerimi se spodbuja ali zahteva potrebna skrbnost v različnih državah članicah; poziva podjetja s sedežem v EU, naj izpolnijo svojo družbeno odgovornost in preidejo na spoštovanje etičnih pravil in standardov, sprejetih na enotnem trgu EU; |
| --- | --- |

124.

| 125. | poziva, naj se vzpostavi instrument EU za obvezno potrebno skrbnost na področju človekovih pravic in podnebja, s katerim bi od podjetij zahtevali, da dejavno sodelujejo pri ugotavljanju, ocenjevanju, blaženju in preprečevanju vseh škodljivih učinkov svojih podjetij in dobavnih verig na človekove pravice ter obveščanju o njih, ki bi veljal za pravne osebe ter vodje in vodstvene delavce podjetij v primeru kršitve, ter žrtvam zagotovili dostop do pravnega varstva in pravnih mehanizmov; pozdravlja napoved, da bo predlog Komisije vključeval tudi ureditev odgovornosti; poziva Komisijo, naj preuči možnost vključitve dodatnih odgovornosti, vključno s kazensko odgovornostjo, za najhujše kršitve; |
| --- | --- |

125.

| 126. | priporoča, naj se pravna dolžnost skrbnega ravnanja vključi kot poseben element tega instrumenta, saj bi s tem podjetjem preprečili, da bi v svojih čezmorskih dobavnih verigah uporabljala sodobno suženjstvo in delo otrok; priporoča, naj bo zahteva glede preglednosti del instrumenta za potrebno skrbnost, da se žrtvam olajša dostop do pritožbenih mehanizmov in mehanizmov za povrnitev škode; poziva k učinkovitim mehanizmom za zaščito vlagateljev pritožb pred povračilnimi ukrepi, vključno z zakonodajo za odvračanje od strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti; opozarja na različne kršitve človekovih pravic, do katerih lahko pride pri izkoriščanju naravnih virov; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poudarja, kako pomembno je, da vse države v celoti izvajajo vodilna načela OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ter poziva države članice EU, ki še niso sprejele nacionalnih akcijskih načrtov v zvezi s tem, naj to storijo čim prej; spodbuja EU in države članice, naj konstruktivno sodelujejo pri delu medvladne delovne skupine OZN za nadnacionalne družbe in druga podjetja v zvezi s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

127.

| 128. | poudarja, da je treba vzpostaviti mednarodno zavezujoč instrument, ki bo v mednarodnem pravu o človekovih pravicah urejal dejavnosti večnacionalnih in nadnacionalnih družb in drugih podjetij; |
| --- | --- |

128.

Nove tehnologije in človekove pravice

| 129. | je zaskrbljen, ker se v odzivu na pandemijo COVID-19 uporablja vrsta orodij, ki temeljijo na podatkih in novih tehnologijah; opozarja, da ta orodja prinašajo pogosto težko prepoznavna tveganja v zvezi z zagotavljanjem temeljnih svoboščin, zlorabo moči in večjo izpostavljenostjo kibernetskim napadom, če niso vzpostavljeni učinkoviti tehnični in pravni zaščitni ukrepi; izraža zaskrbljenost, ker se tehnologija stalno uporablja za nadziranje in omejevanje svobode izražanja ter kot orodje za nadlegovanje; poziva EU, naj kot vodilna sila pri določanju svetovnih standardov za zasebnost in varstvo podatkov določi nove norme in primere dobre prakse, ki bodo namenjeni uporabi znotraj EU, hkrati pa bodo ponudili rešitve, ki bodo zgled drugim po vsem svetu, da bi preprečili morebitne škodljive učinke novih orodij, ki temeljijo na podatkih; |
| --- | --- |

129.

| 130. | ob sklicevanju na svojo resolucijo z dne 27. februarja 2014 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal (8) je še vedno zaskrbljen zaradi uporabe oboroženih brezpilotnih letal zunaj mednarodnega pravnega okvira; ponovno poziva EU, naj nujno razvije pravno zavezujoč okvir za uporabo oboroženih brezpilotnih letal, da bi zagotovila, da države članice – v skladu s svojimi pravnimi obveznostmi – ne bodo zagrešile nezakonitih načrtnih ubojev ali olajšale takšnih ubojev s strani tretjih držav; poleg tega poziva Komisijo, naj Parlament ustrezno obvešča o uporabi sredstev EU za vse raziskovalne in razvojne projekte, povezane z izdelavo brezpilotnih letal; poziva, naj se izvedejo ocene učinka na človekove pravice v zvezi z nadaljnjimi projekti razvoja brezpilotnih letal; želi spomniti na svojo resolucijo z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (9); poziva podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj prepovejo razvoj, proizvodnjo in uporabo popolnoma avtonomnega orožja brez ustreznega človeškega nadzora nad kritičnimi funkcijami izbire ciljev in napada nanje; vztraja, da je treba začeti mednarodna pogajanja o pravno zavezujočem instrumentu, ki bi prepovedal smrtonosno avtonomno orožje brez ustreznega človeškega nadzora; poziva podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj v zvezi s tem sprejmejo skupno stališče za mednarodna pogajanja; |
| --- | --- |

130.

Migranti in begunci

| 131. | poziva vlade, naj pri odzivanju na pandemijo izhajajo iz spoštovanja človekovih pravic in dostojanstva ter poiščejo rešitve, pri katerih bodo upoštevale ranljivost migrantov in beguncev ter njihovo potrebo po zaščiti, pri tem pa naj spoštujejo načeli solidarnosti in partnerstva ter zagotovijo jasnost glede ustreznih in dostopnih zakonitih poti za migracije; poziva EU in države članice, naj obravnavajo temeljne vzroke migracij, zaradi katerih posamezniki in družine zapustijo svojo domovino, ker ne morejo živeti v dostojnem in varnem okolju; |
| --- | --- |

131.

| 132. | ponovno poudarja, da se je treba boriti proti kriminalnim organizacijam in posameznikom, vpletenim v trgovino z ljudmi; obžaluje slabe razmere, v katerih so se znašli begunci v begunskih taboriščih, brezperspektivnost, dolgotrajno čakanje na obravnavo prošenj za azil ter na problematiko dostopa do osnovne zdravstvene oskrbe ter onemogočenega šolanja za otroke; poziva, da je treba najti alternative pridržanju migrantov in beguncev brez odvzema prostosti ter v zvezi s tem zavrača vsakršno nečloveško ali ponižujoče ravnanje z migranti; poudarja, kako pomembno je, da se pri izvajanju obveznih presejanj spoštujejo človekove pravice in poudarja, da je treba vsem prosilcem za azil in migrantom zagotoviti dostop do osnovnih storitev, vključno s celovitim zdravstvenim varstvom; poudarja, kako pomembno je, da se po vsem svetu spoštuje pravica do azila; |
| --- | --- |

132.

| 133. | poziva pristojne organe držav članic EU, naj z osebami, ki prosijo za status begunca, ravnajo dobronamerno in skrbno ter v skladu z načeli pravne države, poleg tega pa naj podprejo prošnje za združitev družine, da bi se končal položaj, v katerem so begunci ločeni od svojih bližnjih sorodnikov, zlasti otrok; |
| --- | --- |

133.

Podpora demokraciji

| 134. | poziva EU, naj bolj podpre državljanski aktivizem v podporo demokraciji, ki se od leta 2019 krepi zaradi vzpona populizma, nacionalizma in avtoritarnih režimov; poziva Komisijo in Svet, naj okrepita programe Unije za podporo demokraciji na svetovni ravni s spodbujanjem prodemokratičnih procesov od spodaj navzgor in krepitvijo institucionalne odpornosti; v zvezi s tem opozarja na dejavnosti v podporo demokraciji, ki jih izvaja Parlament, vključno s spremljanjem volitev, mediacijo ter programi usposabljanja in mentorstva, ki jih je treba prilagajati spreminjajočim se razmeram v partnerskih državah, pri tem pa upoštevati kulturne in nacionalne okoliščine v zadevnih tretjih državah, zato da bi okrepili dialog in partnerstvo z njimi; podpira poziv iz sklepov Sveta z dne 14. oktobra 2019 o demokraciji in akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 k spodbujanju prožnejšega, inovativnejšega in dolgoročnega pristopa k podpiranju demokracije, ki upošteva naravo konfliktov; pozdravlja ter v zvezi s tem spodbuja in podpira delo neodvisnih organizacij, ki delujejo na podlagi temeljnih vrednot Evropske unije in spodbujajo demokratični prehod v svetu; |
| --- | --- |

134.

| 135. | se zavezuje k spodbujanju večje preglednosti v demokratičnih procesih, predvsem pri financiranju političnih in tematskih kampanj različnih nedržavnih akterjev; |
| --- | --- |

135.

o

o o

| 136. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, Varnostnemu svetu OZN, generalnemu sekretarju OZN, predsedniku 74. zasedanja Generalne skupščine OZN, predsedniku Sveta OZN za človekove pravice, visokemu komisarju OZN za človekove pravice in vodjem delegacij EU. |
| --- | --- |

136.

---

(1)  UL C 337, 20.9.2018, str. 82.

(2)  UL C 118, 8.4.2020, str. 15.

(3)  UL C 411, 27.11.2020, str. 30.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0007.

(5)  Poročilo o svetovnih migracijah 2020 – Mednarodna organizacija za migracije (IOM) (https://publications.iom.int/system/files/pdf/wmr_2020.pdf).

(6)  Glede na podatke, ki jih je objavil UNHCR (https://www.unhcr.org/refugee-statistics/download/?url=fd4J).

(7)  Statistike azila – Eurostat (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Asylum_statistics).

(8)  UL C 285, 29.8.2017, str. 110.

(9)  UL C 433, 23.12.2019, str. 86.

---

četrtek, 21. januar 2021

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/117

---

P9_TA(2021)0016

Povezljivost in odnosi med EU in Azijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o povezljivosti in odnosih med EU in Azijo (2020/2115(INI))

(2021/C 456/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije z dne 28. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije z dne 28. junija 2016,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 19. septembra 2018 z naslovom Povezovanje Evrope in Azije – gradniki strategije EU (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 19. septembra 2018 z naslovom Povezovanje Evrope in Azije – gradniki strategije EU (JOIN(2018)0031),

| — | ob upoštevanju partnerstva za trajnostno povezljivost in kakovostno infrastrukturo med EU in Japonsko z dne 27. septembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerstva za trajnostno povezljivost in kakovostno infrastrukturo med EU in Japonsko z dne 27. septembra 2019,

| — | ob upoštevanju skupne izjave EU in ZDA o azijsko-pacifiški regiji z dne 12. julija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave EU in ZDA o azijsko-pacifiški regiji z dne 12. julija 2012,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. maja 2018 o okrepljenem sodelovanju EU na področju varnosti v Aziji in z njo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. maja 2018 o okrepljenem sodelovanju EU na področju varnosti v Aziji in z njo,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 15. maja 2019 z naslovom EU in Srednja Azija: nove priložnosti za tesnejše partnerstvo (JOIN(2019)0009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 15. maja 2019 z naslovom EU in Srednja Azija: nove priložnosti za tesnejše partnerstvo (JOIN(2019)0009),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. marca 2020 z naslovom Za celovito strategijo z Afriko (JOIN(2020)0004),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. aprila 2019 z naslovom Evropska unija, Latinska Amerika in Karibi: s skupnimi močmi za skupno prihodnost (JOIN(2019)0006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 16. aprila 2019 z naslovom Evropska unija, Latinska Amerika in Karibi: s skupnimi močmi za skupno prihodnost (JOIN(2019)0006),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 27. aprila 2016 o celostni politiki Evropske unije za Arktiko (JOIN(2016)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 27. aprila 2016 o celostni politiki Evropske unije za Arktiko (JOIN(2016)0021),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. marca 2020 z naslovom Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020: krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse (JOIN(2020)007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. marca 2020 z naslovom Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020: krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse (JOIN(2020)007),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 o gospodarskem in naložbenem načrtu za Zahodni Balkan (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 o gospodarskem in naložbenem načrtu za Zahodni Balkan (COM(2020)0641),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji – Prispevek Komisije med pripravami na srečanje voditeljev EU in Zahodnega Balkana 6. maja 2020 (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2020 z naslovom Podpora Zahodnemu Balkanu pri soočanju s COVID-19 in okrevanju po pandemiji – Prispevek Komisije med pripravami na srečanje voditeljev EU in Zahodnega Balkana 6. maja 2020 (COM(2020)0315),

| — | ob upoštevanju agende na področju povezljivosti za Zahodni Balkan, sprejete leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende na področju povezljivosti za Zahodni Balkan, sprejete leta 2015,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. junija 2017 z naslovom Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. junija 2017 z naslovom Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU (JOIN(2017)0021),

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 (2015) in akcijske agende iz Adis Abebe o financiranju za razvoj (2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 (2015) in akcijske agende iz Adis Abebe o financiranju za razvoj (2015),

| — | ob upoštevanju načel G20 za kakovostne naložbe v infrastrukturo (2019) in načrta za infrastrukturo kot razred sredstev (2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel G20 za kakovostne naložbe v infrastrukturo (2019) in načrta za infrastrukturo kot razred sredstev (2018),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. januarja 2020 z naslovom Varna uvedba tehnologije 5G v EU – izvajanje nabora orodij EU (COM(2020)0050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. januarja 2020 z naslovom Varna uvedba tehnologije 5G v EU – izvajanje nabora orodij EU (COM(2020)0050),

| — | ob upoštevanju izjave predsednika in sklepov trinajstega azijsko-evropskega srečanja zunanjih ministrov (ASEM), ki je potekalo 20. in 21. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika in sklepov trinajstega azijsko-evropskega srečanja zunanjih ministrov (ASEM), ki je potekalo 20. in 21. novembra 2017,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0269/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0269/2020),

| A. | ker razširjena globalna strategija za povezljivost za EU potrebuje učinkovito upravljanje in široko sodelovanje držav članic ter gospodarskih in družbenih deležnikov, da bi učinkovito zastopala temeljne vrednote EU in njene skupne interese; |
| --- | --- |

A.

ker razširjena globalna strategija za povezljivost za EU potrebuje učinkovito upravljanje in široko sodelovanje držav članic ter gospodarskih in družbenih deležnikov, da bi učinkovito zastopala temeljne vrednote EU in njene skupne interese;

| B. | ker mora EU v vse bolj povezanem in globalnem svetu izvajati in izkazovati strategije za povezljivost, da bi uveljavila svoje interese, vrednote in stališča ter okrepila sodelovanje s svojimi partnerji na digitalnem področju in na področjih zdravja, varnosti, zelenega prehoda ter prometnega, energetskega in zlasti človeškega omrežja; ker znaten gospodarski potencial med Evropo, Azijo in drugimi kontinenti ostaja neizkoriščen zaradi pomanjkljive fizične in digitalne infrastrukture; |
| --- | --- |

B.

ker mora EU v vse bolj povezanem in globalnem svetu izvajati in izkazovati strategije za povezljivost, da bi uveljavila svoje interese, vrednote in stališča ter okrepila sodelovanje s svojimi partnerji na digitalnem področju in na področjih zdravja, varnosti, zelenega prehoda ter prometnega, energetskega in zlasti človeškega omrežja; ker znaten gospodarski potencial med Evropo, Azijo in drugimi kontinenti ostaja neizkoriščen zaradi pomanjkljive fizične in digitalne infrastrukture;

| C. | ker je pandemija COVID-19 dodatno poudarila pomembnost učinkovite strategije EU za povezljivost ter jasno razkrila pomanjkljivosti in prednosti evropskih in globalnih omrežij za povezljivost; ker gospodarske spodbude po COVID-19 nudijo novo priložnost in se lahko uporabijo za preusmeritev naložb v bolj trajnostne, digitalne in zelene, ki bodo obenem okrepile naše agende za povezljivost za doseganje večje odpornosti; |
| --- | --- |

C.

ker je pandemija COVID-19 dodatno poudarila pomembnost učinkovite strategije EU za povezljivost ter jasno razkrila pomanjkljivosti in prednosti evropskih in globalnih omrežij za povezljivost; ker gospodarske spodbude po COVID-19 nudijo novo priložnost in se lahko uporabijo za preusmeritev naložb v bolj trajnostne, digitalne in zelene, ki bodo obenem okrepile naše agende za povezljivost za doseganje večje odpornosti;

| D. | ker bi bilo treba pri globalni strategiji za povezljivost uporabljati trajnosten pristop na podlagi pravil in ker bi morala strategija služiti ciljem ključnih politik EU, kot so gospodarsko okrevanje, evropski zeleni dogovor, digitalna preobrazba in spodbujanje človekovih pravic po svetu ter učinkovit multilateralizem; ker bi regionalni in globalni varnostni okviri morali prispevati k ustvarjanju varnega okolja za dobro delovanje odnosov med državami; ker bi ti okviri morali temeljiti na moči Evrope v trgovinski politiki in diplomaciji ter obravnavati nove nujne izzive, kot so svetovno zdravje in varnost, hibridne grožnje, terorizem in revščina; |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba pri globalni strategiji za povezljivost uporabljati trajnosten pristop na podlagi pravil in ker bi morala strategija služiti ciljem ključnih politik EU, kot so gospodarsko okrevanje, evropski zeleni dogovor, digitalna preobrazba in spodbujanje človekovih pravic po svetu ter učinkovit multilateralizem; ker bi regionalni in globalni varnostni okviri morali prispevati k ustvarjanju varnega okolja za dobro delovanje odnosov med državami; ker bi ti okviri morali temeljiti na moči Evrope v trgovinski politiki in diplomaciji ter obravnavati nove nujne izzive, kot so svetovno zdravje in varnost, hibridne grožnje, terorizem in revščina;

| E. | ker je povezljivost že zdaj bistven sestavni del številnih strategij EU; ker je treba povečati skladnost in prepoznavnost vseh politik povezljivosti; ker globalna povezljivost vpliva na konkurenčnost Evrope in tretjih držav ter evropskim in drugim podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, prinaša gospodarske priložnosti za doseganje skupne blaginje; |
| --- | --- |

E.

ker je povezljivost že zdaj bistven sestavni del številnih strategij EU; ker je treba povečati skladnost in prepoznavnost vseh politik povezljivosti; ker globalna povezljivost vpliva na konkurenčnost Evrope in tretjih držav ter evropskim in drugim podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, prinaša gospodarske priložnosti za doseganje skupne blaginje;

| F. | ker bi trajnostna strategija za povezljivost morala voditi v doseganje ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov; |
| --- | --- |

F.

ker bi trajnostna strategija za povezljivost morala voditi v doseganje ciljev trajnostnega razvoja Združenih narodov;

| G. | ker bodo za izvajanje strategije EU za povezljivost potrebna namenska javna finančna sredstva v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, dodeljeni človeški viri in okrepljena prizadevanja za vključevanje zasebnega sektorja, kot je že izrecno navedeno v skupnem sporočilu o povezovanju Evrope in Azije iz leta 2018; ker številne regije v razvoju potrebujejo znatne naložbe, temelječe na pravilih, da bi dosegle novo gospodarsko dinamiko, zlasti po pandemiji COVID-19; |
| --- | --- |

G.

ker bodo za izvajanje strategije EU za povezljivost potrebna namenska javna finančna sredstva v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, dodeljeni človeški viri in okrepljena prizadevanja za vključevanje zasebnega sektorja, kot je že izrecno navedeno v skupnem sporočilu o povezovanju Evrope in Azije iz leta 2018; ker številne regije v razvoju potrebujejo znatne naložbe, temelječe na pravilih, da bi dosegle novo gospodarsko dinamiko, zlasti po pandemiji COVID-19;

| H. | ker bi globalna strategija za povezljivost Evropski uniji, ki je eno največjih svetovnih gospodarstev in vodilna pri regionalnem sodelovanju ter združevanju ljudi, lahko prinesla dodano vrednost pri izvajanju in spodbujanju njene globalne agende, vključno s pristopom Ekipa Evropa in regionalnimi agendami, kot sta oblikovanje evropske indijsko-pacifiške strategije in sodelovanje v okviru azijsko-evropskega srečanja s sinergijami med ključnimi politikami EU, ki bi okrepile vlogo EU kot svetovnega akterja; |
| --- | --- |

H.

ker bi globalna strategija za povezljivost Evropski uniji, ki je eno največjih svetovnih gospodarstev in vodilna pri regionalnem sodelovanju ter združevanju ljudi, lahko prinesla dodano vrednost pri izvajanju in spodbujanju njene globalne agende, vključno s pristopom Ekipa Evropa in regionalnimi agendami, kot sta oblikovanje evropske indijsko-pacifiške strategije in sodelovanje v okviru azijsko-evropskega srečanja s sinergijami med ključnimi politikami EU, ki bi okrepile vlogo EU kot svetovnega akterja;

| I. | ker bodo novi prostotrgovinski sporazumi EU z Japonsko in Južno Korejo ustvarili več trgovanja med Azijo in Evropo, za kar je treba izboljšati prometno infrastrukturo; |
| --- | --- |

I.

ker bodo novi prostotrgovinski sporazumi EU z Japonsko in Južno Korejo ustvarili več trgovanja med Azijo in Evropo, za kar je treba izboljšati prometno infrastrukturo;

| J. | ker je partnerstvo za povezljivost med EU in Japonsko iz leta 2019 tej strategiji dalo dodaten pomen; ker bi bilo treba vzpostaviti partnerstva z drugimi azijskimi partnerji, kot je Indija, ki je svetovni akter v vzponu; ker bi bilo treba Afriko in evropsko sosedstvo opredeliti kot prednostni regiji na področju povezljivosti; |
| --- | --- |

J.

ker je partnerstvo za povezljivost med EU in Japonsko iz leta 2019 tej strategiji dalo dodaten pomen; ker bi bilo treba vzpostaviti partnerstva z drugimi azijskimi partnerji, kot je Indija, ki je svetovni akter v vzponu; ker bi bilo treba Afriko in evropsko sosedstvo opredeliti kot prednostni regiji na področju povezljivosti;

| K. | ker bi bilo treba pri strategiji upoštevati tudi skupno sporočilo o odnosih med EU, Latinsko Ameriko in Karibi; |
| --- | --- |

K.

ker bi bilo treba pri strategiji upoštevati tudi skupno sporočilo o odnosih med EU, Latinsko Ameriko in Karibi;

| L. | ker bi bilo treba globalno strategijo za povezljivost vključiti v delovni program Komisije za leto 2021; |
| --- | --- |

L.

ker bi bilo treba globalno strategijo za povezljivost vključiti v delovni program Komisije za leto 2021;

| M. | ker je ohranjanje obstoječe infrastrukture za okolju prijazne načine prevoza v Evropi in drugod bistvenega pomena; ker mora Evropa več vlagati v trajnostno infrastrukturo, kot je sodobno železniško omrežje za visoke hitrosti, ki bi lahko nadomestilo nekatere letalske povezave v Evropi; ker so izkušnje pokazale, da netrajnostni projekti vodijo v visoke ravni zadolženosti in zapravljenih virov, ogrožajo koristi naložb v infrastrukturo za lokalne skupnosti, povečujejo onesnaževanje in škodijo okolju; |
| --- | --- |

M.

ker je ohranjanje obstoječe infrastrukture za okolju prijazne načine prevoza v Evropi in drugod bistvenega pomena; ker mora Evropa več vlagati v trajnostno infrastrukturo, kot je sodobno železniško omrežje za visoke hitrosti, ki bi lahko nadomestilo nekatere letalske povezave v Evropi; ker so izkušnje pokazale, da netrajnostni projekti vodijo v visoke ravni zadolženosti in zapravljenih virov, ogrožajo koristi naložb v infrastrukturo za lokalne skupnosti, povečujejo onesnaževanje in škodijo okolju;

| N. | ker so svetovni akterji v zadnjih letih prepoznali potencial prometne povezljivosti in prevzeli vodilno vlogo v prizadevanju za strateški razvoj svetovne infrastrukture; ker se pojavljajo nove priložnosti za prometna omrežja med EU in Azijo, zlasti v železniškem in pomorskem sektorju; ker je kriza zaradi COVID-19 pokazala, da je neprekinjenost prometa z Azijo ključna za zagotavljanje dobavnih verig za vse vrste blaga; ker je promet med EU in Azijo na svetovnem prizorišču izjemen z vidika obsega trgovanja in prepotovanih razdalj; ker je treba zagotoviti varnost, zaščito in ekološko trajnost vseh vrst prometa med EU in Azijo zlasti z vidika emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

N.

ker so svetovni akterji v zadnjih letih prepoznali potencial prometne povezljivosti in prevzeli vodilno vlogo v prizadevanju za strateški razvoj svetovne infrastrukture; ker se pojavljajo nove priložnosti za prometna omrežja med EU in Azijo, zlasti v železniškem in pomorskem sektorju; ker je kriza zaradi COVID-19 pokazala, da je neprekinjenost prometa z Azijo ključna za zagotavljanje dobavnih verig za vse vrste blaga; ker je promet med EU in Azijo na svetovnem prizorišču izjemen z vidika obsega trgovanja in prepotovanih razdalj; ker je treba zagotoviti varnost, zaščito in ekološko trajnost vseh vrst prometa med EU in Azijo zlasti z vidika emisij toplogrednih plinov;

Načela strategije za povezljivost

| 1. | poudarja, da ima povezljivost temeljno vlogo v geopolitičnih odnosih EU in držav članic ter da je kot temeljna usmeritev Evropske unije globoko zakoreninjena v pristopu EU k notranjim in mednarodnim izzivom; poudarja, da so se politike povezljivosti v EU uspešno izvajale, ukrepi na področju povezljivosti pa so vse pogosteje vključeni v številne zunanje odnose EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | spodbuja Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj oblikujeta globalno strategijo EU za povezljivost, ki bo nadaljevala sedanjo strategijo povezljivosti med EU in Azijo, da bi filozofijo povezljivosti in politiko povezljivosti uskladili s ciljem krepitve vloge EU kot resničnega in nepogrešljivega geopolitičnega in geoekonomskega medkulturnega akterja z enotnim pristopom ter okrepili partnerstva z demokratičnimi državami po vsem svetu, s katerimi imamo skupne temeljne vrednote; ker bi bilo treba specifične regionalne prednostne naloge in politike, kot so naloge in politike vzhodnega partnerstva, evropske sosedske politike, skupnega sporočila o odnosih z Latinsko Ameriko in Karibi ter prihodnje indijsko-pacifiške strategije, uskladiti s strategijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vztraja, da se bodo svetovni izzivi še povečali, če se bo svet razdelil na nasprotniške tabore ali bo prišlo do popolne razdrobitve; zato meni, da bi bilo treba povezljivost spodbujati kot načelo, ki spodbuja sodelovanje, kjer je potrebno in mogoče; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi povezljivost morala biti ključna prednostna naloga prizadevanj EU, s katero bi potrdili evropske ambicije, dosegli bolj proaktivno vlogo Evrope v svetovni politiki in določili pogoje za evropsko dvostransko sodelovanje z drugimi državami, pa tudi v večstranskih forumih pri spodbujanju trajnostne povezljivosti s fiskalnega, gospodarskega, socialnega in okoljskega vidika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pričakuje, da bo strategija prispevala k izvajanju glavnih okvirnih politik EU za izgradnjo močne in pravične Unije, k vlaganju v miroljubne in spoštljive mednarodne odnose, k trajnostnemu gospodarskemu in družbenemu napredku, tudi na podlagi ambicioznih trgovinskih sporazumov, ki spodbujajo evropski zeleni dogovor in digitalno preobrazbo, ter k spodbujanju globalne pravičnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi za spodbujanje trajnostne oblike globalizacije moralo biti sodelovanje s tretjimi državami za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev trajnostnega razvoja osrednji element strategije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da mora strategija celovito obravnavati širok spekter političnih, gospodarskih, kulturnih, trajnostnih in varnostnih razsežnosti, ki temeljijo na temeljnih vrednotah EU in njenih skupnih interesih, ter izvajati vodilne projekte, ki izkazujejo naše vrednote svobode, človekovih pravic, pravne države, demokracije, solidarnosti zoper diskriminacijo, trajnosti, vključevanja, preglednosti na področju socialne pravičnosti, enakih konkurenčnih pogojev, vzajemnosti in spoštovanja multilateralizma, ki temelji na pravilih, in okrepiti mednarodno vlogo EU kot tiste, ki narekuje standarde; se zaveda, da je za njeno izvajanje treba nameniti ustrezne človeške in finančne vire; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva gospodarske in družbene deležnike ter ustrezne strokovnjake na tem področju na ravni EU in v državah članicah, naj sodelujejo pri razvoju in izvajanju te strategije; poziva Komisijo, naj oblikuje ustrezne forume za takšno vključevanje; poudarja, da morajo parlamenti imeti dejavno vlogo pri oblikovanju in nadzoru politike povezljivosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da so za ustvarjanje trajnostne rasti in delovnih mest potrebne naložbe v povezljivost; opozarja, da je treba pri teh naložbah spoštovati javno dobro, preglednost, učinkovitost trga, enake konkurenčne pogoje, vključno s poštenim dostopom do trgov javnih naročil, in fiskalno vzdržnost, pri tem pa se izogibati pasti zadolževanja; poudarja, da morajo take naložbe podpirati ekonomsko odpornost, razogljičenje gospodarstva, skladno s Pariškim sporazumom, in razvoj novih znanj in spretnosti delovne sile ter izpolnjevati visoke okoljske standarde in standarde biotske raznovrstnosti; poleg tega poudarja, da je treba spoštovati stroge standarde EU na področju socialnih pravic in pravic delavcev, preglednosti, človekovih pravic, primerne skrbnosti, interoperabilnosti in dobrega upravljanja ter dati besedo ljudem, ki jih projekti zadevajo, z ustreznimi, vključujočimi in javnimi posvetovanji z deležniki in odprtim dostopom, tudi za lokalne deležnike, kot so mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vse evropske države, naj se pridružijo strategiji EU za povezljivost, vključno z državami Evropskega združenja za prosto trgovino, Zahodnega Balkana in evropskega sosedstva, in naj se različne regije v razvoju funkcionalno povežejo; spodbuja Združeno kraljestvo, naj združi moči z EU pri spodbujanju strateške mednarodne povezljivosti, zlasti glede na nedavno poročilo spodnjega doma o prihodnosti mednarodne politike Združenega kraljestva; meni, da bi bilo treba dati prednost projektom, ki jih nadzira več evropskih držav; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je nujno treba pošteno sodelovati z našimi partnerji in drugimi zadevnimi državami in regijami ter uporabljati mehke moči za spodbujanje evropskih vrednot in zagotovitev trdnih ter trajnih partnerstev; meni, da mora strategija ustvariti skupne koristi, zagotoviti vzajemen dostop do trgov in preprečiti enostransko odvisnost ali pasti dolga, ki ogrožajo neodvisnost sodelujočih držav, izvajati pa jo je treba ob medsebojnem spoštovanju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je Zahodni Balkan kot prednostna naloga strategije ključnega pomena; meni, da lahko strategija ustvari pozitivne sinergije z drugimi političnimi in ekonomskimi procesi v regiji, zlasti z regionalnim povezovanjem; meni, da bi bilo treba obstoječe infrastrukturne načrte za države Zahodnega Balkana, kot je agenda EU za povezljivost za Zahodni Balkan, uskladiti s strategijo; pozdravlja zagon, ki je bil z gospodarskim in naložbenim načrtom za Zahodni Balkan ustvarjen za naložbe v povezljivost v regiji; poudarja tudi, kako pomembna sta vzhodno partnerstvo in osredotočenost na povezljivost, kot je navedeno v skupnem sporočilu z dne 18. marca 2020; |
| --- | --- |

12.

Upravljanje strategije

| 13. | poudarja, da je treba strategijo spremljati in usklajevati s prizadevanji za notranjo povezljivost v EU ter med EU in njenimi potencialnimi članicami, kot je vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) ali pobuda treh morij, pri čemer je treba okrepiti skupne vrednote, standarde in interese ter zagotoviti skupno odgovornost institucij EU in držav članic zanjo; meni, da bo strategija kot avto brez koles, če države članice ne bodo dejavno prevzemale odgovornosti zanjo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja večdimenzionalno naravo strategije, zaradi katere bo potrebno učinkovito usklajevanje obstoječih strategij, politik in projektov za mednarodno povezljivost in interoperabilnost; pričakuje, da se bo obstoječe usklajevanje ESZD in generalnih direktoratov Komisije v zvezi s tem okrepilo in racionaliziralo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da morata biti jasno določena vodstvo strategije in razdelitev pristojnosti znotraj Komisije na vseh ustreznih ravneh, vključno z najvišjo; zato predlaga, naj o izvajanju strategije redno razpravlja skupina komisarjev za močnejšo Evropo, ki bi morala delovati kot organ za usklajevanje povezljivosti, sopredsedujeta pa naj ji podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter koordinator Komisije za povezljivost, po možnosti izvršni podpredsednik; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priporoča, naj ESZD zagotovi sekretariat organa za usklajevanje povezljivosti, ustrezna delovna raven naj vključuje vse zadevne generalne direktorje, sopredsedujeta pa naj ji generalna sekretarja Komisije in ESZD, da bi kar najbolj povečali sinergije in učinkovitost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je pomembno v strategijo vključiti Parlament, Svet, države članice in nacionalne parlamente; vztraja, naj Komisija pripravlja redna poročila o dosežkih pri izvajanju strategije, o katerih naj Parlament in Svet podrobno razpravljata; spodbuja imenovanje nacionalnih koordinatorjev za povezljivost v vladah držav članic; meni, da bi ustanovitev namenske delovne skupine Sveta lahko izboljšala skladnost, operacionalizacijo in odgovornost držav članic na področju povezljivosti; predlaga, naj se o povezljivosti glasuje s kvalificirano večino, razen na področjih, ki so pomembna za nacionalno varnost ali povezana z njo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da sta izmenjava informacij z ustreznimi deležniki in njihovo dejavno vključevanje, vključno s finančnimi institucijami EU, bistvena za uspeh te strategije glede na obstoječe naložbene vrzeli na tem področju; priporoča ustanovitev skupine strokovnjakov na visoki ravni kot svetovalnega organa Komisije za mednarodno povezljivost, ki bo vključevala predstavnike podjetij, kot je predvideno v predlogu za poslovno svetovalno skupino, predstavljenem v skupnem sporočilu z dne 19. septembra 2018, ter civilno družbo in druge deležnike, tudi s področij človekovih pravic, okoljskih pravic in pravic delavcev, ter mednarodne finančne institucije, zlasti Evropsko investicijsko banko (EIB) kot banko EU, pri čemer naj bo skupina sestavljena v skladu z načelom enake zastopanosti spolov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je prepričan, da bi morale evropske razvojne banke in razvojne banke držav članic, agencije za naložbe ter izvozne agencije imeti osrednjo vlogo pri upravljanju naložb v projekte mednarodne povezljivosti, zlasti v zvezi z mobilizacijo sodelovanja zasebnega sektorja pri financiranju in izvajanju projektov ter svetovanju o potrebah po naložbah ali obstoječih okvirih, odvisno od stopnje razvoja države; zagovarja vzpostavitev vmesnika „vse na enem mestu“ za zasebni sektor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | predvideva, da bosta EIB in Evropska banka za obnovo in razvoj imeli pomembno vlogo v tem okviru; je trdno prepričan, da mora biti dejavno spodbujanje vključevanja zasebnega sektorja v dobičkonosne mednarodne projekte povezljivosti temelj strategije; poziva, naj se pospešijo tekoča prizadevanja za okrepitev evropske arhitekture za financiranje razvoja, ki bi lahko privedla do vzpostavitve celovite evropske razvojne banke; podpira sodelovanje z drugimi finančnimi institucijami na podlagi evropskih vrednot in strateških interesov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da mora strategija imeti potrebna orodja in sredstva za njeno izvajanje v obsegu, ki ustreza njenim ciljem, da bi bila verodostojna; pozdravlja velik znesek finančnih sredstev, ki jih za mednarodno sodelovanje namenja EU, zlasti znatna nepovratna sredstva, ki so v obdobju 2014–2018 znašala 345 milijard EUR, kar je veliko tudi v primerjavi z drugimi pomembnimi svetovnimi silami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izraža kritiko zaradi prenizke javne ozaveščenosti o mednarodnih prispevkih EU k spodbujanju in financiranju politik povezljivosti in njihove prepoznavnosti, in poziva, naj se nemudoma uvedejo potrebne spremembe; poudarja, da je treba razviti namensko komunikacijsko politiko za strategijo, ter poziva k jasnejšemu in bolj učinkovitemu obveščanju o koristih, dosežkih in ciljih strategije, da bi zagotovili potrebno podporo za njen uspeh; v zvezi s tem poudarja potencial vodilnih projektov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da bi bilo treba za doseganje ciljev strategije nameniti ustrezna javna sredstva v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027; poziva, naj bo strategija vključena v prihodnji uredbi o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje ter o instrumentu za predpristopno pomoč III, da bi EU lahko učinkovito dosegala cilje strategije z uporabo programov financiranja EU, kot so InvestEU in zlasti Evropski sklad za trajnostni razvoj plus, jamstvo za zunanje delovanje in geografske naložbene zmogljivosti, kot so Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo, Sklad za spodbujanje naložb v Srednjo Azijo in Sklad za spodbujanje naložb v Azijo; poudarja tudi možnost zagotavljanja pomoči partnerskim državam pri razvoju njihovih lastnih finančnih mehanizmov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi strategija kljub večplastnemu pristopu morala biti tudi jasno osredotočena na izrecno določen niz prednostnih nalog; pozdravlja jasno vključitev povezljivosti v 18-mesečni program nemškega, portugalskega in slovenskega predsedovanja Evropskemu svetu; poudarja, da je pomembno opredeliti vodilne projekte za zadevne sektorje, ki bi morali imeti visoko evropsko dodano vrednost, predstavljati strateški javni interes in izkazovati edinstven pristop EU, ki temelji na vrednotah; poziva Komisijo in ESZD, naj predlagata merila za opredelitev takih projektov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja pobude, kot so načela skupine G20 za naložbe v kakovostno infrastrukturo in resolucija skupščine OZN za okolje o trajnostni infrastrukturi; spodbuja Komisijo, ESZD in države članice, naj spodbujajo strateški pristop EU k mednarodni povezljivosti v vseh večstranskih in mnogostranskih forumih, kot so Generalna skupščina Združenih narodov, azijsko-evropsko srečanje in skupina G7; |
| --- | --- |

25.

Prednostne naloge strategije

Zeleni prehod

| 26. | opozarja na vlogo EU pri izvajanju Pariškega sporazuma s spodbujanjem krožnega gospodarstva in naložb, ki so odporne na podnebne spremembe; meni, da bi morali biti odziv na podnebne spremembe, razogljičenje gospodarstev ter ohranjanje biotske raznovrstnosti in okolja glavna prednostna naloga strategije, zlasti v zvezi z razvojem kakovostne infrastrukture; poudarja, da je ohranjanje obstoječe infrastrukture za okolju prijazne načine prevoza v Evropi in drugod bistvenega pomena; poziva k sistematični ekologizaciji vseh ustreznih naložb v povezljivost; v zvezi s tem priporoča, naj se določijo pregledna merila javnih razpisov za stroške življenjskega cikla proizvodov ali storitev ter izpolnjevanje standardov in predpisov EU; meni, da so socialno pravična in trajnostna ekologizacija razvojnega sodelovanja, naložbe v infrastrukturo na vseh področjih in zlasti energetska razsežnost zelo pomembna prednostna vprašanja; meni, da je sodelovanje v zvezi z alternativnimi viri energije in energijsko učinkovitostjo ključen usmerjevalni projekt; predlaga, naj sodelovanje za razvoj obnovljivih virov energije postane steber povezljivosti med EU in Afriko; meni, da je krepitev zmogljivosti za trajnost temeljni vidik; pozdravlja ambiciozno znanstveno sodelovanje za izboljšanje blaženja podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, zaščito biotske raznovrstnosti, spodbujanje krožnosti gospodarstva, trajnostne rasti in pravičnega prehoda; |
| --- | --- |

26.

Promet

| 27. | odločno spodbuja sprejetje usklajenega svetovnega pristopa s tesnim sodelovanjem s tretjimi državami, da bi ponovno vzpostavili in ohranili povezljivost, odporno prometno infrastrukturo in industrijo, ki bi podpirale globalne dobavne verige; pozdravlja sodelovanje med EU in Azijo pri pobudah, kot je program prometnega koridorja Evropa–Kavkaz–Azija, in spodbujanje novih prometnih pobud s pomembnimi azijskimi partnerji, kot sta Indija in Srednja Azija; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da bi EU morala povezati dobro razvit okvir TEN-T z omrežji v Aziji, obenem pa dokončati svoje projekte TEN-T v EU, kot so Rail Baltica in drugi; pozdravlja sprejetje gospodarskega in naložbenega načrta EU za Zahodni Balkan in sedanjo širitev omrežja TEN-T na Zahodni Balkan in države vzhodnega partnerstva, ki jo je treba zaradi geografske lokacije razumeti kot enega od glavnih elementov strategije za povezljivost; meni, da bi bilo treba imenovati posebnega koordinatorja TEN-T za države širitve in države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja pomen železniških povezav; poudarja, da je treba zagotoviti enotno pravno ureditev za železniški prevoz blaga po vsej evrazijski celini; poziva k razširitvi uporabe tehničnih specifikacij EU, zlasti varnostnih standardov za železniški prevoz nevarnega blaga, in izpolnjevanju povezanih smernic organizacije OTIF (1) v skladu s Prilogo 2 k sporazumu SMGS (2) ter ustvarjanju novih gospodarskih obetov z odpiranjem trgov in spodbujanjem naložbenih priložnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, kako pomembna so potekajoča pogajanja za celovite sporazume o letalskem prometu s partnerskimi državami v Aziji, zlasti za sporazum med EU in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN), s katerimi bi ustvarili pravične in pregledne tržne pogoje na podlagi jasnega regulativnega okvira in zlasti spoštovanja visokih standardov Evropske unije; poudarja, kako pomembna je podpora EU azijskim državam pri blaženju vpliva civilnega letalstva na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj si prek Mednarodne pomorske organizacije in sporazumov o pomorskem prometu prizadeva za nadaljnji napredek pri pobudah v pomorskem prometu, s katerimi naj bi digitalizirali in poenostavili upravne formalnosti ter okrepili pomorsko varnost v pristaniščih v Aziji; poudarja pomen nadaljnjega sodelovanja s tretjimi državami v Aziji na podlagi ustreznih sporazumov o pomorskem prometu, ki bi pripomogli k reguliranju in spodbujanju pomorskega prometa ter povečanju njegove trajnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da mora strategija zagotavljati, da bodo morali azijski cestni prevozniki spoštovati standarde EU v sektorju cestnega prometa; poziva k sodelovanju med Komisijo in državami članicami v zvezi z okrepitvijo zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje za ta sektor; |
| --- | --- |

32.

Digitalna preobrazba

| 33. | posebej poudarja dejstvo, da je digitalizacija ključna razsežnost v 21. stoletju, ki vpliva na vsakodnevno življenje vseh ljudi na svetu; zato poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za digitalno preobrazbo; pričakuje, da bo EU postala konkurenčen svetovni akter na področju digitalizacije in bo enakovredna ZDA in Kitajski; v zvezi s tem meni, da je spodbujanje digitalne povezljivosti in dostopa z zelo visokozmogljivimi omrežji, ki temeljijo na optični tehnologiji in tehnologiji 5G, pomembna prednostna naloga EU; meni, da mora razvoj odprte strateške avtonomije v tem sektorju vključevati diverzifikacijo dobavne verige proizvajalcev opreme s spodbujanjem odprtih in interoperabilnih omrežnih arhitektur ter partnerstva za digitalizacijo s tretjimi državami in regijami, s katerimi imamo skupne vrednote in ki uporabljajo tehnologijo povsem v skladu s temeljnimi pravicami; poziva Komisijo, naj projekte povezljivosti s tretjimi državami pogojuje z etično uporabo tehnologije doma in v tujini; v zvezi s tem poudarja, da je varnostni vidik ključnega pomena; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da bi si morala EU kot tista, ki narekuje standarde, prizadevati za skupno vodenje pri določanju, zagovarjanju in spodbujanju mednarodnih predpisov, standardov in praks, ki temeljijo na mirnem, varnem in na pravni državi temelječem in odprtem okolju IKT ter trajnostni in odgovorni digitalizaciji, ter obravnavati kibernetske grožnje in zaščititi človekove pravice in svoboščine na spletu, vključno z varstvom osebnih podatkov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | priporoča, naj se znatno okrepi sodelovanje na področju varstva podatkov z državami ASEAN ter Indijo, Japonsko, ZDA, Avstralijo, Kanado, Južno Korejo, Novo Zelandijo in drugimi, da bi spodbudili sklepe o ustreznosti za podatkovne tokove; meni, da bi morale določbe o elektronskem poslovanju in digitalni trgovini v trgovinskih sporazumih služiti ciljem digitalnega stebra strategije; v zvezi s podatkovnimi tokovi ugotavlja, da je EU pri več pogajanjih že predložila predloge v skladu z varstvom podatkov in Splošno uredbo o varstvu podatkov (3); ugotavlja, da je sklep o ustreznosti za Japonsko zgled za spodbujanje digitalnega povezovanja; se zavzema, da bi agendo za digitalno povezljivost povezali s prihodnjo strategijo EU za globalno digitalno sodelovanje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je infrastruktura 5G element evropske strateške odpornosti; poziva Komisijo, naj pripravi načrt za razvoj evropskih omrežij 5G in postopno opustitev tehnologije 5G, ki so jo zgradile tretje države, ki ne delijo evropskih vrednot in etičnih standardov; poziva Komisijo, naj projekte povezljivosti s tretjimi državami odločno pogojuje z etično uporabo tehnologije doma in v tujini; pozdravlja določbe za kibernetsko varnost v programu za digitalno Evropo v zvezi z razpisnim postopkom; zagovarja, naj se pristop, ki temelji na sklopu orodij za 5G, zaradi možnosti uporabe zunaj območja vključi v spodbujanje digitalne povezljivosti; spodbuja Komisijo, naj si prizadeva za sporazume s partnerji za povezljivost, ki bodo podobni sporazumom EU o mednarodnem mobilnem gostovanju; pozdravlja pobudo za internet naslednje generacije in naložbe v projekte digitalne infrastrukture, kot je projekt gradnje globokomorskega kabla, imenovan Building Europe Link to Latin America, za povezavo med Evropo in Latinsko Ameriko; priporoča, naj Komisija opredeli dejanske potrebe za usmerjeno digitalno uradno razvojno pomoč; predlaga Komisiji, naj kot vodilni projekt spodbuja sodelovanje s podobno mislečimi državami za razvoj omrežij 6G; |
| --- | --- |

36.

Medosebni stiki

| 37. | meni, da je medosebna razsežnost eden temeljnih stebrov strategije in bi ji bilo treba posvetiti več pozornosti; v zvezi s tem poziva k vzajemnim priložnostim za mobilnost med Evropo in Azijo; poudarja, da je potrebno ustrezno javno financiranje diplomacije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je spodbujanje medosebnih stikov med študenti, pripravniki na področju poklicnega izobraževanja, mladimi strokovnjaki, akademiki, civilno družbo, raziskovalci iz nevladnih organizacij in s kulturnih področij ključnega pomena za medsebojno razumevanje in spoštovanje; zagovarja takšno sodelovanje, ki temelji na vključenosti, vzajemnosti in enakosti spolov; poziva zlasti h krepitvi mladinske razsežnosti prek mladinskih forumov, da bi vzajemno spodbujali znanje tujih jezikov, študentske in akademske izmenjave ter vzajemno priznavanje diplom; v zvezi s tem se zavzema za to, naj se platforma eTwinning odpre partnerskim državam za povezljivost; želi spomniti na priložnosti za regionalno izmenjavo, na primer med inovatorji, in za sodelovanje med mesti; poudarja, da povezljivost odpira možnosti za Evropo, da zavzame mesto v stičišču raziskav, inovacij in naložb; meni, da je treba v okviru tega stebra posebno pozornost nameniti vprašanjem manjšin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | izraža pohvalo pobudam, sprejetim za Zahodni Balkan, ki so namenjene spodbujanju sodelovanja in izmenjav med mladimi, pa tudi poklicnemu izobraževanju in usposabljanju, ter spodbuja nudenje podobnih programov drugim partnerjem strategije, začenši z državami vzhodnega partnerstva; ugotavlja, da je povezljivost med EU in Zahodnim Balkanom bistvena za strategijo, saj so države te regije potencialne članice EU; |
| --- | --- |

39.

| 40. | izraža pohvalo organizaciji foruma mladih voditeljev in foruma strateških mislecev EU in združenja ASEAN, ki sta potekala februarja 2018, ter vrhov mladih voditeljev Azijsko-evropske fundacije poleg azijsko-evropskih vrhov; predlaga, naj te konvencije potekajo redno in naj podobni forumi postanejo del odnosov med EU in Afriško unijo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj to strategijo uskladi s prihajajočo strategijo EU za sodelovanje na področju raziskav in inovacij; poziva Komisijo, naj na področju raziskav in inovacij uporabi strateški pristop z nadgraditvijo odnosov s podobno mislečimi partnerji, tudi tako, da razmisli o statusu pridruženih partnerjev in sodelovanje opre na univerzalna načela, kot so akademska svoboda, odprt dostop, zaščita intelektualne lastnine, enaki konkurenčni pogoji, raziskovalna integriteta in zaščita osebnih podatkov; spodbuja, naj se sprejmejo posamezni državi prilagojene politike za sodelovanje na področju raziskav; poudarja, da je treba določiti merila, s katerimi bi opredelili občutljive sektorje na področju raziskav in inovacij, tudi na področju tehnologije z dvojno rabo; |
| --- | --- |

41.

Trgovina, naložbe, konkurenčnost in standardi

| 42. | ugotavlja, da bi morala EU okrepiti svoje vezi z državami gostiteljicami ter jim predstaviti verodostojno in trajnostno alternativno ponudbo za financiranje povezljivosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da je medosebna razsežnost bistvena tudi za opiranje konkurenčnosti na vrednote EU in za učinkovito evropsko gospodarsko diplomacijo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da bi trgovinska politika morala biti ključna za doseganje ciljev strategije s spodbujanjem pravičnega in trajnostnega trgovanja ter naložb; poudarja, da je pomembno krepiti gospodarsko odpornost z diverzifikacijo oskrbovalnih verig, pa tudi regionalno povezovanje; poudarja, da bi morala strategija iti z roko v roki s prizadevanji za povečanje dostopa do zadevnih trgov, vključno z javnimi naročili, ter spodbujati odprto in pregledno naložbeno okolje, sprostiti priložnosti in prispevati h globalni konkurenčnosti; poudarja, da je pomembno okrepiti sodelovanje na področju potrebne skrbnosti, pravic intelektualne lastnine in geografskih označb; |
| --- | --- |

44.

| 45. | v zvezi s tem poudarja osrednjo vlogo mednarodnih okoljskih, trajnostnih in socialnih standardov v trgovinskih in naložbenih sporazumih; opozarja na pregled akcijskega načrta Komisije v 15 točkah ter razprave v Svetu o trgovini in trajnostnem razvoju; poziva Komisijo, naj v celoti izvaja instrumente trgovinske zaščite, da bi zagotovila, da evropska podjetja ne bodo podvržena nepoštenim trgovinskim praksam, ter naj poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju učinkovito izvaja v skladu s Pariškim sporazumom, cilji trajnostnega razvoja in konvencijami Mednarodne organizacije dela, da bi razvili strategijo in si prizadevali za trajnostno povezovanje; meni, da bi morali Komisija in ESZD uporabiti bolj strateški pristop k splošni shemi preferencialov, vključno s krepitvijo ukrepov na najvišji politični ravni, da bi povečali njeno učinkovitost v zvezi s standardi na področju človekovih pravic, mednarodnega dela, okolja in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da sta strateški odnos in sistemsko rivalstvo med EU in Kitajsko pomembna, ter poziva države članice in institucije EU, naj bodo v komunikaciji s Kitajsko enotne in usklajene; ponovno poziva Kitajsko, naj nadaljuje velikopotezno reformo Svetovne trgovinske organizacije, vključno s celovitimi pravili o industrijskih subvencijah, in priznava zaskrbljenost zaradi praks kitajskih podjetij v državni lasti, ki izkrivljajo trg, prisilnih prenosov tehnologije in lokalizacije podatkov, presežnih zmogljivosti in s tem povezanega dampinškega izvoza ter drugih nepoštenih trgovinskih praks; meni, da je za dolgoročne priložnosti evropskih podjetij izjemno pomembno, da se enaki konkurenčni pogoji razširijo na trge tretjih držav; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja vlogo mednarodnih trgovinskih sporazumov, ki jih je sklenila EU, in pomembnosti njihovega pravilnega izvajanja; meni, da bi bilo treba povezljivost vključiti v sporočilo Komisije o reviziji trgovinske politike; poudarja vlogo mednarodnih norm in preglednih standardov za spodbujanje kakovostne infrastrukture in interoperabilnosti omrežij; poziva Komisijo, naj s sistematičnim vključevanjem politike standardizacije v dvostranska partnerstva in trgovinske sporazume poskrbi, da bodo obstoječi sporazumi bolj ambiciozni, da bi spodbudila večstransko določanje standardov in splošno uporabo mednarodno dogovorjenih standardov ter pregledno regulativno sodelovanje ob popolnem spoštovanju pravice do pravnega urejanja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da ima model EU za politiko standardizacije prednost, saj je inovativen, odprt in vključujoč, treba pa mu je omogočiti, da se bo še naprej spopadal s svetovno konkurenco med različnimi standardizacijskimi paradigmami; pričakuje, da bo imela Komisija proaktivno vlogo pri spodbujanju politike standardizacije; zato priporoča, naj se odgovornost za usklajevanje politike standardizacije EU dodeli visokemu uradniku Komisije, po možnosti komisarju za notranji trg; poziva Komisijo in ESZD, naj se tesneje usklajujeta s podobno mislečimi demokratičnimi partnerji na mednarodnih forumih za določanje standardov, da bi spodbudili mednarodne standarde, ki podpirajo demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; |
| --- | --- |

48.

Zdravje

| 49. | meni, da je pandemija COVID-19 pokazala, da je treba dati prednost zdravstvenemu sektorju kot novemu ključnemu področju za sodelovanje, zlasti glede odpornosti zdravstvenih sistemov, dostopa do zdravil, medicinske opreme in cepiv, okrepitve strateške neodvisnosti EU na področju zdravja, preprečevanja enostranskih odvisnosti, zagotavljanja varnih in raznolikih farmacevtskih in z zdravjem povezanih industrijskih dobavnih verig ter izmenjave najboljše prakse na področju obvladovanja kriz in politik preprečevanja pandemij ter vzajemnosti pri upravljanju potovanj in odprtih mej; predlaga, naj se prizadevanja evropske zdravstvene unije povežejo s strategijo in naj se vzpostavi partnerstvo z drugimi regionalnimi mehanizmi, kot je nadzorni center za nalezljive bolezni združenja ASEAN; poudarja, da bi morala EU izkoristiti zdravstveno povezljivost in se učiti iz primerov uspešnega obvladovanja pandemije v podobno mislečih partnerskih državah, kot so Nova Zelandija, Republika Koreja in Tajvan; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da smo se iz izkušenj s pandemijo COVID-19 naučili, kako pomembni so usklajeni ukrepi za zagotovitev, da prometne poti in dobavne verige ostanejo odprte in varne; |
| --- | --- |

50.

Varnost

| 51. | je prepričan, da je treba nujno razviti varnostno razsežnost strategije, saj je treba upoštevati tveganja, da se povezljivost uporabi kot orožje; poudarja, da je potreben geopolitični pristop h globalnemu sodelovanju, da bi se EU uspešno spopadla z novimi varnostnimi izzivi, vključno s kibernetsko varnostjo, digitalno povezljivostjo, kritično infrastrukturo in morebitno dvojno rabo tehnologije; poudarja resnost terorističnih groženj; opozarja na vse večje varnostne grožnje v evropskem sosedstvu; poziva ESZD in države članice, naj pri teh vprašanjih igrajo bolj proaktivno vlogo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je treba razviti močnejšo varnostno razsežnost v našem partnerstvu z Afriko; želi spomniti na sklepe Sveta iz leta 2018 o okrepljenem varnostnem sodelovanju EU v Aziji in z njo; je seznanjen, da so varnostni pomisleki v indijsko-pacifiški regiji za EU vse pomembnejši, kot je navedeno v indijsko-pacifiških strategijah držav članic; podpira pobudo za razvoj skupne indijsko-pacifiške strategije EU in sodelovanje s partnerskimi državami v indijsko-pacifiški regiji, vključno z vojaškimi izmenjavami; meni, da bi morale biti odprtost, blaginja, vključenost, trajnost, preglednost, vzajemnost in izvedljivost vodilna načela sodelovanja z indijsko-pacifiško regijo; |
| --- | --- |

52.

Partnerstva za povezljivost

| 53. | odločno pozdravlja vzpostavitev partnerstva med EU in Japonsko za trajnostno povezljivost in kakovostno infrastrukturo, s poudarkom na trajnostni povezljivosti z Zahodnim Balkanom, Vzhodno Evropo, Srednjo Azijo, indijsko-pacifiško regijo in Afriko; upa, da bosta EU in Japonska aktivno spodbujali partnerstvo za povezljivost med ustreznimi ciljnimi skupinami in v prvi polovici leta 2021 začeli operacionalizirati partnerstvo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko, ki je začel veljati 1. februarja 2019, ter okrepljeno sodelovanje med EIB, japonsko agencijo za mednarodno sodelovanje in japonsko banko za mednarodno sodelovanje, zlasti pri financiranju zelene povezljivosti; meni, da Zahodni Balkan in jugovzhodna Azija ponujata zelo dobre priložnosti za sodelovanje za povezljivost med Japonsko in EU s tretjimi partnerskimi državami; meni, da obstaja velik potencial za naložbe zasebnega sektorja, vključno z malimi in srednjimi podjetji; poleg tega se zavzema tudi za preučitev varnostnih vidikov sodelovanja za povezljivost med Japonsko in EU, tudi pomorske varnosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | odločno pozdravlja trenutna pogajanja za vzpostavitev partnerstva za povezljivost z Indijo; upa, da bodo šestmesečna predsedstva Evropskega sveta in prihodnji predsedstvi držav G20, ki ju bosta prevzeli Italija in Indija, uporabili svoje vzvode za napredek; je seznanjen s pobudo za regionalno povezljivost infrastrukture južne Azije; je seznanjen s sodelovanjem Indije v pobudi Bengalskega zaliva za večsektorsko tehnično in gospodarsko sodelovanje in mednarodnem prometnem koridorju sever–jug; glede na trenutne razmere meni, da bi Indija morala imeti večjo vlogo in da bi si bilo treba prizadevati za tesnejše sodelovanje med EU in državami južne Azije; zagovarja pomoč pri usklajevanju različnih strategij za povezljivost v Aziji, ki jih je po podatkih Svetovne banke 16; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opozarja, da želita tudi Ruska federacija in Turčija postati deležnika v povezljivosti med EU in Azijo; je pripravljen z njima skleniti partnerstvo, če bo mogoče; priznava, da je državam Srednje Azije v zadnjih dveh desetletjih močno koristilo večje vključevanje v svetovno gospodarstvo; meni, da bi morala EU imeti veliko večjo vlogo in postati eden ključnih akterjev v regiji, tako da bi trgovino in naložbe uporabljala kot gonilo skupne blaginje; izraža zaskrbljenost, ker projekti, ki jih financira Kitajska v Srednji Aziji, niso pregledni; vztraja, da je treba dati prednost visokim delovnim in okoljskim standardom ter vzdržnosti dolgov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja predhodne izmenjave med EU in Korejo o partnerstvu za povezljivost ter upa, da bo v letu 2021 uspešno napredovalo; se zavzema za vzpostavitev partnerstva za povezljivost med EU in združenjem ASEAN, katerega cilj je med drugim povezovanje z že obstoječim osrednjim načrtom za povezljivost in naborom projektov združenja ASEAN; priznava, da je regija ASEAN tretja največja trgovinska partnerica EU, takoj za ZDA in Kitajsko, zato bodo imeli izvozniki EU znatne koristi pri zagotavljanju boljšega dostopa do trga in krepitvi sodelovanja prek celovitih sporazumov o partnerstvu; zagovarja regionalni prostotrgovinski sporazum med EU in združenjem ASEAN; poziva, naj se naložbe uporabijo za zmanjšanje krčenja gozdov in diverzifikacijo trajnostnega kmetijstva; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja dosežke skupne ministrske izjave ASEAN-EU o povezljivosti z dne 1. decembra 2020 in poziva EU, naj začne nemudoma razvijati ter izvajati orodja in okvire za sodelovanje z ASEAN na področju povezljivosti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | je seznanjen z avstralsko politiko regionalne povezljivosti in izmenjavami EU z Avstralijo o povezljivosti na pomembnih geografskih območjih; poziva k tesnejšemu sodelovanju z Avstralijo, da bi pokazali solidarnost med demokracijami; prepoznava potencial za sodelovanje s partnerskimi državami na vodnem območju reke Mekong; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da je treba vzpostaviti sodelovanje za povezljivost s Tajvanom, da bi pridobili znanje na podlagi njegovih primerov dobre prakse obvladovanja pandemije COVID-19, povečali medosebne stike, zmanjšali digitalno vrzel v regiji jugovzhodne Azije in proučili možnost naložbenega sporazuma med EU in Tajvanom; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo, naj oceni sporazum o celovitem regionalnem gospodarskem partnerstvu in vlogo Kitajske v njem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | je trdno prepričan, da bi morala EU okrepiti sodelovanje z ZDA; pozdravlja koncept Blue Dot Network (BDN), ki so ga sprožile ZDA; poziva Komisijo in ESZD, naj sodelujeta z ZDA glede mreže BDN, da bi okrepili čezatlantsko sodelovanje na področju trajnostne povezljivosti, ki temelji na pravilih, vendar tudi opozarja na pomisleke glede tega; upa na prihodnje sodelovanje, zlasti v zvezi z ohranjanjem visokih standardov kakovosti projektov povezljivosti in spodbujanjem udeležbe zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | podpira zaveze za okrepitev partnerstva med Evropsko unijo, Latinsko Ameriko in Karibi, kot so opredeljene v skupnem sporočilu iz leta 2019, vključno s tistimi, ki so povezane z digitalnim gospodarstvom in povezljivostjo; poudarja, da je treba okrepiti partnerstvo z Latinsko Ameriko in Karibi, ki imajo popolnoma enake temeljne vrednote in interese kot Evropa; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da EU sodeluje s Kitajsko v okviru platforme za povezljivost med EU in Kitajsko, ki dosega skromne rezultate; meni, da je pobuda En pas, ena pot v središču odločne kitajske zunanje politike; je pripravljen razmisliti o partnerstvu s pobudo En pas, ena pot v posebnih primerih, ko to ne bo ogrožalo temeljnih načel EU, če bo pobuda izpolnjevala mednarodne standarde in če bo projekte nadzirala Komisija, da se zagotovi njihova skladnost s standardi EU, kot so socialni, okoljski in fiskalni standardi, ter trajnost, preglednost, vključevanje, pravna država, spoštovanje človekovih pravic in vzajemnost, da se ne bi povečal mednarodni vzvod za prisilo nad tretjimi državami ter da bi se zagotovili celovitost skupnega trga in politična kohezija EU; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba pozornost nameniti izboljšanju evrazijske prometne infrastrukture, zlasti večmodalnega in trajnostnega prometa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, kako pomembno je potekajoče delo platforme za povezljivost med EU in Kitajsko, ki preučuje možnosti za sodelovanje na področju prometa med razširjenim vseevropskim prometnim omrežjem EU in pobudo En pas, ena pot; poudarja, da je potreben celovit in vseobsegajoč pristop, da bi zagotovili prosto in pošteno konkurenco za podjetja na področju razvoja prometne infrastrukture s Kitajsko, vključno s popolno preglednostjo in enakimi konkurenčnimi pogoji; v zvezi s tem poudarja, da morajo biti pogodbene klavzule na tem področju čim bolj pregledne in morajo ščititi bistvene interese EU; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ugotavlja, da bi morale politike povezljivosti zmanjšati negativne zunanje učinke, kot so posledice za okolje in onesnaževanje; poudarja pomen trajnosti v celotni strategiji; spodbuja EU, naj sodeluje z azijskimi partnerskimi državami, da bi prometna povezljivost z Azijo postala varnejša in zanesljivejša, tudi na področju podatkovnih tokov, mobilnosti in kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja pomen najbolj oddaljenih evropskih regij, zlasti tistih, ki so bližje Aziji, in opozarja na njihov gospodarski potencial; spodbuja Komisijo, naj olajša naložbe na teh ozemljih, da bi okrepila njihovo povezljivost in spodbudila njihova gospodarstva; |
| --- | --- |

67.

| 68. | spodbuja Komisijo in ESZD, naj razvijeta zanesljive zmogljivosti spremljanja strategij povezljivosti drugih držav in regij, tudi v zvezi z dejansko uporabljenimi finančnimi sredstvi, učinki na finančno stabilnost, trajnostni razvoj in spoštovanje človekovih pravic, pravno državo, dobro upravljanje ter načela multilateralizma; poudarja, da bi lahko s svežnjem Ekipa Evropa našli sinergije v prizadevanjih EU in držav članic za povezljivost; se zavzema za sodelovanje s partnerskimi državami pri spremljanju dolgoročnih vplivov na strukturne politike, izboljšave industrije in gospodarstva ter blaženje revščine; |
| --- | --- |

68.

Globalna povezljivost

| 69. | odločno poudarja, da mora biti strategija posebej osredotočena na povezljivost z evropskim sosedstvom in s sosednjo afriško celino glede na njeno vse večjo geopolitično pomembnost za številne globalne akterje; pričakuje, da bodo ta prizadevanja odražala izkušnje EU s politikami, ki spodbujajo povezljivost in se izvajajo v Afriki prek razvojnega sodelovanja; poziva, naj se o tem cilju razpravlja na visoki ravni z Afriško unijo in naj se do konca leta 2021 oblikuje partnerstvo za povezljivost med EU in Afriko; |
| --- | --- |

69.

| 70. | izraža pohvalo Komisiji in podpredsedniku/visokemu predstavniku za njuno pripravljenost, da leta 2021 oblikujeta strategijo za Arktiko, in poziva EU, naj dejavno sodeluje v arktični regiji; je zaskrbljen zaradi vpliva podnebnih sprememb na to ranljivo regijo; posebej opozarja na morebitno odprtje nove plovne poti do Azije zaradi taljenja morskega ledu, ki bi se lahko uporabila tudi za digitalne povezave, kot so optični kabli, in na kitajsko pobudo o arktični svileni cesti; pričakuje, da bo trajnostna povezljivost v ospredju teh prizadevanj; |
| --- | --- |

70.

| 71. | je seznanjen z uspehom prvega evropskega foruma za povezljivost iz leta 2019; obžaluje, da je bil forum leta 2020 odpovedan zaradi pandemije COVID-19; z zanimanjem pričakuje naslednji forum, ki bo potekal leta 2021, če bo pandemija to dovoljevala; meni, da bi morali prihodnje forume uporabiti za vključitev vseh evrazijskih partnerjev za povezljivost, tudi Rusije in Kitajske, v večstranske razprave o njihovih vizijah za prihodnji gospodarski, politični in varnostni red v Evraziji; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pričakuje, da bo Komisija predstavila nov komunikacijski pristop z jasnimi sporočili, da se zagotovita ustrezna prepoznavnost in zadostna odgovornost politik povezljivosti EU in njihovih rezultatov; odločno poziva, naj se strategija EU za povezljivost preoblikuje v jasen in privlačen jezik z izrazi, ki odražajo poseben evropski pristop k povezljivosti, temelječ na vrednotah, ter naj se pripravi jasen načrt za izvajanje in uresničevanje strategije; |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, državam članicam in partnerjem EU za povezljivost. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  Medvladna organizacija za mednarodni železniški promet.

(2)  Sporazum o mednarodnem železniškem tovornem prometu Organizacije za sodelovanje železnic.

(3)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/129 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/129

---

P9_TA(2021)0017

Ukrepi za spodbujanje obnove staležev nad raven največjega trajnostnega donosa

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 na temo Več rib v morju? Ukrepi za spodbujanje obnove staležev nad raven največjega trajnostnega donosa, vključno z območji obnove ribjih staležev in morskimi zavarovanimi območji (2019/2162(INI))

(2021/C 456/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter členov 11, 39 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter členov 11, 39 in 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (2),

| — | ob upoštevanju člena 13 PDEU, ki določa, da morajo Unija in države članice pri oblikovanju politik Unije o ribištvu in drugih področjih upoštevati dejstvo, da so živali čuteča bitja, ter zato kar največjo pozornost nameniti ustreznim zahtevam po dobrem počutju živali, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 PDEU, ki določa, da morajo Unija in države članice pri oblikovanju politik Unije o ribištvu in drugih področjih upoštevati dejstvo, da so živali čuteča bitja, ter zato kar največjo pozornost nameniti ustreznim zahtevam po dobrem počutju živali,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (4) in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (4) in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1099/2009 z dne 24. septembra 2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (6) in zlasti člena 3 Uredbe, katerega ključno načelo, da „.[se] živalim [...] med usmrtitvijo in povezanimi postopki prihrani vsakršna bolečina, vznemirjenje ali trpljenje, ki se jim je mogoče izogniti“, velja za ribe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1099/2009 z dne 24. septembra 2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (6) in zlasti člena 3 Uredbe, katerega ključno načelo, da „.[se] živalim [...] med usmrtitvijo in povezanimi postopki prihrani vsakršna bolečina, vznemirjenje ali trpljenje, ki se jim je mogoče izogniti“, velja za ribe,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (7) (direktiva o pomorskem prostorskem načrtovanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (7) (direktiva o pomorskem prostorskem načrtovanju),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (8) in zlasti v zvezi z odtekanjem gnojil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (8) in zlasti v zvezi z odtekanjem gnojil,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (9) in Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (9) in Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (10),

| — | ob upoštevanju strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 iz sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 iz sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o mednarodnem upravljanju oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru ciljev trajnostnega razvoja za leto 2030 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o mednarodnem upravljanju oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov v okviru ciljev trajnostnega razvoja za leto 2030 (11),

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o stanju v svetovnem ribištvu in akvakulturi, izdaja 2020 (SOFIA 2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o stanju v svetovnem ribištvu in akvakulturi, izdaja 2020 (SOFIA 2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Strategija „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021 (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021 (COM(2020)0248),

| — | ob upoštevanju Deklaracije iz Johannesburga o trajnostnem razvoju iz leta 2002, izvedbenega načrta iz Johannesburga in končnega dokumenta konference OZN o trajnostnem razvoju „Rio + 20“ iz junija 2012 z naslovom Prihodnost, ki jo hočemo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije iz Johannesburga o trajnostnem razvoju iz leta 2002, izvedbenega načrta iz Johannesburga in končnega dokumenta konference OZN o trajnostnem razvoju „Rio + 20“ iz junija 2012 z naslovom Prihodnost, ki jo hočemo,

| — | ob upoštevanju poročila Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora Komisije za ribištvo (STECF) o spremljanju uspešnosti skupne ribiške politike (STECF) (STECF-Adhoc-20-01), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora Komisije za ribištvo (STECF) o spremljanju uspešnosti skupne ribiške politike (STECF) (STECF-Adhoc-20-01),

| — | ob upoštevanju Konvencije o biotski raznovrstnosti in zlasti cilja 11 v okviru ciljev iz Aičija glede biotske raznovrstnosti, ki so sestavni del strateškega načrta za biotsko raznovrstnost v okviru Konvencije o biotski raznovrstnosti za obdobje 2011–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o biotski raznovrstnosti in zlasti cilja 11 v okviru ciljev iz Aičija glede biotske raznovrstnosti, ki so sestavni del strateškega načrta za biotsko raznovrstnost v okviru Konvencije o biotski raznovrstnosti za obdobje 2011–2020,

| — | ob upoštevanju poročila o globalni oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev za leto 2019, ki ga je pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o globalni oceni biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev za leto 2019, ki ga je pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o oceanih in kriosferi v spreminjajočem se podnebju za leto 2019,

| — | ob upoštevanju resolucije Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov iz leta 2016 o povečanju pokritosti morskih zavarovanih območij za učinkovito ohranjanje morske biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov iz leta 2016 o povečanju pokritosti morskih zavarovanih območij za učinkovito ohranjanje morske biotske raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju cilja trajnostnega razvoja 14 agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 o ohranjanju in trajnostni uporabi oceanov, morij in morskih virov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju cilja trajnostnega razvoja 14 agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 o ohranjanju in trajnostni uporabi oceanov, morij in morskih virov,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 25. junija 2020 o izvajanju okvirne direktive o morski strategiji (COM(2020)0259), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 25. junija 2020 o izvajanju okvirne direktive o morski strategiji (COM(2020)0259),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biotski raznovrstnosti (COP 15) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biotski raznovrstnosti (COP 15) (12),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne banke iz leta 2017 z naslovom The sunken billions revisited: Progress and Challenges in Global Marine Fisheries (Ponovni pregled potopljenih milijard: napredek in izzivi v svetovnem morskem ribištvu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne banke iz leta 2017 z naslovom The sunken billions revisited: Progress and Challenges in Global Marine Fisheries (Ponovni pregled potopljenih milijard: napredek in izzivi v svetovnem morskem ribištvu),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 1/2017 z dne 21. februarja 2017 z naslovom Za izkoriščanje celotnega potenciala omrežja Natura 2000 je potrebnih več prizadevanj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 1/2017 z dne 21. februarja 2017 z naslovom Za izkoriščanje celotnega potenciala omrežja Natura 2000 je potrebnih več prizadevanj,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje (EEA) št. 17/2019 z dne 25. junija 2020 z naslovom Morska sporočila II (Marine messages II), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje (EEA) št. 17/2019 z dne 25. junija 2020 z naslovom Morska sporočila II (Marine messages II),

| — | ob upoštevanju sklepa evropskega varuha človekovih pravic v zadevi 640/2019/FP o preglednosti postopka odločanja Sveta EU, ki vodi do sprejetja letnih uredb o določitvi ribolovnih kvot (celotni dovoljeni ulov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa evropskega varuha človekovih pravic v zadevi 640/2019/FP o preglednosti postopka odločanja Sveta EU, ki vodi do sprejetja letnih uredb o določitvi ribolovnih kvot (celotni dovoljeni ulov),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencija za okolje št. 3/2015 z dne 1. oktobra 2015 z naslovom Zaščitena morska območja v evropskih morjih: pregled in obeti za prihodnost (Marine protected areas in Europe’s seas: An overview and perspective for the future), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencija za okolje št. 3/2015 z dne 1. oktobra 2015 z naslovom Zaščitena morska območja v evropskih morjih: pregled in obeti za prihodnost (Marine protected areas in Europe’s seas: An overview and perspective for the future),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 1. oktobra 2015 o napredku pri ustanavljanju zaščitenih morskih območij (kot zahteva člen 21 Okvirne direktive o morski strategiji 2008/56/ES) (COM(2015)0481), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 1. oktobra 2015 o napredku pri ustanavljanju zaščitenih morskih območij (kot zahteva člen 21 Okvirne direktive o morski strategiji 2008/56/ES) (COM(2015)0481),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. julija 2018 o oceni programov ukrepov držav članic na podlagi Okvirne direktive o morski strategiji (COM(20180)0562), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. julija 2018 o oceni programov ukrepov držav članic na podlagi Okvirne direktive o morski strategiji (COM(20180)0562),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021 (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. junija 2020 z naslovom Za bolj trajnostni ribolov v EU: trenutno stanje in usmeritve za leto 2021 (COM(2020)0248),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0264/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0264/2020),

| A. | ker je skupna ribiška politika namenjena zagotavljanju, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti akvakulture dolgoročno okoljsko trajnostne in upravljane na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja ter prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano; ker je treba za doseganje cilja postopne obnovitve in ohranjanja populacij ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos, stopnjo izkoriščanja največjega trajnostnega donosa doseči do leta 2015, kjer je to mogoče, za vse staleže pa postopoma, vendar najpozneje do leta 2020; |
| --- | --- |

A.

ker je skupna ribiška politika namenjena zagotavljanju, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti akvakulture dolgoročno okoljsko trajnostne in upravljane na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja ter prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano; ker je treba za doseganje cilja postopne obnovitve in ohranjanja populacij ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos, stopnjo izkoriščanja največjega trajnostnega donosa doseči do leta 2015, kjer je to mogoče, za vse staleže pa postopoma, vendar najpozneje do leta 2020;

| B. | ker cilj trajnostnega razvoja 14 poziva k ohranjanju in trajnostni uporabi oceanov, morja in morskih virov; |
| --- | --- |

B.

ker cilj trajnostnega razvoja 14 poziva k ohranjanju in trajnostni uporabi oceanov, morja in morskih virov;

| C. | ker je cilj okvirne direktive o morski strategiji varovanje in ohranjanje morskega okolja, preprečevanje njegovega propadanja in obnovitev morskih ekosistemov ter doseganje dobrega okoljskega stanja morskih voda EU do leta 2020; |
| --- | --- |

C.

ker je cilj okvirne direktive o morski strategiji varovanje in ohranjanje morskega okolja, preprečevanje njegovega propadanja in obnovitev morskih ekosistemov ter doseganje dobrega okoljskega stanja morskih voda EU do leta 2020;

| D. | ker v skladu z okvirno direktivo o morski strategiji dobro okoljsko stanje temelji na enajstih deskriptorjih; ker se deskriptor 3 nanaša na populacije vseh rib in lupinarjev, ki se izkoriščajo v komercialne namene, so znotraj varnih bioloških meja ter imajo takšno razporeditev starosti in velikosti populacije, ki je značilna za zdrav stalež; |
| --- | --- |

D.

ker v skladu z okvirno direktivo o morski strategiji dobro okoljsko stanje temelji na enajstih deskriptorjih; ker se deskriptor 3 nanaša na populacije vseh rib in lupinarjev, ki se izkoriščajo v komercialne namene, so znotraj varnih bioloških meja ter imajo takšno razporeditev starosti in velikosti populacije, ki je značilna za zdrav stalež;

| E. | ker deksriptor 3 dobrega okoljskega stanja vključuje tri glavna merila za ocenjevanje – (I) trajnostno izkoriščanje, (II) sposobnost razmnoževanja in (III) ohranjanje deleža starejših in večjih rib – vendar se lahko samo 10,5 % staležev oceni glede na merili (I) in (II), za merilo (III) pa na evropski ravni ni zadovoljive skupne metodologije za oceno; |
| --- | --- |

E.

ker deksriptor 3 dobrega okoljskega stanja vključuje tri glavna merila za ocenjevanje – (I) trajnostno izkoriščanje, (II) sposobnost razmnoževanja in (III) ohranjanje deleža starejših in večjih rib – vendar se lahko samo 10,5 % staležev oceni glede na merili (I) in (II), za merilo (III) pa na evropski ravni ni zadovoljive skupne metodologije za oceno;

| F. | ker je nujno izboljšati zbiranje podatkov o nekaterih ribjih staležih, zlasti o staležih v Črnem morju, Sredozemlju in Makaroneziji, da se opravi znanstvena ocena, ki je bistvena za trajnostno upravljanje staležev; |
| --- | --- |

F.

ker je nujno izboljšati zbiranje podatkov o nekaterih ribjih staležih, zlasti o staležih v Črnem morju, Sredozemlju in Makaroneziji, da se opravi znanstvena ocena, ki je bistvena za trajnostno upravljanje staležev;

| G. | ker so ukrepi za upravljanje ribištva, ki so bili sprejeti v okviru skupne ribiške politike, že obrodili sadove, saj se število ribjih staležev, ki se izkoriščajo na trajnostni ravni, povečuje, kar omogoča večji donos staležev, ki so bili prekomerno izkoriščani; |
| --- | --- |

G.

ker so ukrepi za upravljanje ribištva, ki so bili sprejeti v okviru skupne ribiške politike, že obrodili sadove, saj se število ribjih staležev, ki se izkoriščajo na trajnostni ravni, povečuje, kar omogoča večji donos staležev, ki so bili prekomerno izkoriščani;

| H. | ker je po podatkih Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) kljub pravni zahtevi, da se prelov odpravi do leta 2020, še vedno prekomerno izkoriščanih, tj. nad stopnjo največjega trajnostnega donosa, približno 38 % staležev v severovzhodnem Atlantiku in približno 92 % staležev, ki se znanstveno ocenjujejo v Sredozemskem in Črnem morju; ugotavlja, da je bilo glede na poročilo FAO o stanju v svetovnem ribištvu in akvakulturi za leto 2020 leta 2017 prekomerno izkoriščanih 62,5 % staležev v Sredozemlju in Črnem morju; |
| --- | --- |

H.

ker je po podatkih Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) kljub pravni zahtevi, da se prelov odpravi do leta 2020, še vedno prekomerno izkoriščanih, tj. nad stopnjo največjega trajnostnega donosa, približno 38 % staležev v severovzhodnem Atlantiku in približno 92 % staležev, ki se znanstveno ocenjujejo v Sredozemskem in Črnem morju; ugotavlja, da je bilo glede na poročilo FAO o stanju v svetovnem ribištvu in akvakulturi za leto 2020 leta 2017 prekomerno izkoriščanih 62,5 % staležev v Sredozemlju in Črnem morju;

| I. | ker je Komisija predlagala celotne dovoljene ulove v severovzhodnem Atlantiku v skladu z največjim trajnostnim donosom za vseh 78 staležev, za katere je na voljo znanstveno mnenje; |
| --- | --- |

I.

ker je Komisija predlagala celotne dovoljene ulove v severovzhodnem Atlantiku v skladu z največjim trajnostnim donosom za vseh 78 staležev, za katere je na voljo znanstveno mnenje;

| J. | ker je Svet leta 2019 določil celotni dovoljeni ulov za 62 od 78 vrst v skladu z največjim trajnostnim donosom; ker se zato pričakuje, da bo leta 2020 več kot 99 % iztovarjanj v Baltskem in Črnem morju ter Atlantiku, ki jih upravlja izključno EU, izviralo iz trajnostnega ribolova; |
| --- | --- |

J.

ker je Svet leta 2019 določil celotni dovoljeni ulov za 62 od 78 vrst v skladu z največjim trajnostnim donosom; ker se zato pričakuje, da bo leta 2020 več kot 99 % iztovarjanj v Baltskem in Črnem morju ter Atlantiku, ki jih upravlja izključno EU, izviralo iz trajnostnega ribolova;

| K. | ker se je biomasa v severovzhodnem Atlantiku od leta 2007 nenehno povečevala in je bila leta 2018 pri v celoti ocenjenih staležih za 48 % večja kot leta 2003; ker je stanje v Sredozemlju in Črnem morju od začetka serije podatkov leta 2003 ostalo v bistvu nespremenjeno, čeprav je leta 2012 morda prišlo do rahlega povečanja biomase; |
| --- | --- |

K.

ker se je biomasa v severovzhodnem Atlantiku od leta 2007 nenehno povečevala in je bila leta 2018 pri v celoti ocenjenih staležih za 48 % večja kot leta 2003; ker je stanje v Sredozemlju in Črnem morju od začetka serije podatkov leta 2003 ostalo v bistvu nespremenjeno, čeprav je leta 2012 morda prišlo do rahlega povečanja biomase;

| L. | ker se ribolov z največjim ekonomskim donosom nanaša na raven ulova, pri kateri so gospodarske koristi za ribiške flote največje, kar izboljšuje odpornost sektorja, in pri katerem se staleži ohranjajo nad največjim trajnostnim donosom; |
| --- | --- |

L.

ker se ribolov z največjim ekonomskim donosom nanaša na raven ulova, pri kateri so gospodarske koristi za ribiške flote največje, kar izboljšuje odpornost sektorja, in pri katerem se staleži ohranjajo nad največjim trajnostnim donosom;

| M. | ker za ribolov več vrst ni mogoče uporabljati upravljanja vrst, ki temelji na modelu največjega trajnostnega donosa, tudi pri ribolovu, ki je znanstveno dobro raziskan in dokumentiran; |
| --- | --- |

M.

ker za ribolov več vrst ni mogoče uporabljati upravljanja vrst, ki temelji na modelu največjega trajnostnega donosa, tudi pri ribolovu, ki je znanstveno dobro raziskan in dokumentiran;

| N. | ker so znanstvene raziskave o tem vzbudile zaskrbljenost zaradi dolgoročnega negativnega vpliva nekaterih ribolovnih tehnik, kot so pridnena orodja ali naprave za zbiranje rib, na stalež, biotsko raznovrstnost oceanov in morsko okolje; |
| --- | --- |

N.

ker so znanstvene raziskave o tem vzbudile zaskrbljenost zaradi dolgoročnega negativnega vpliva nekaterih ribolovnih tehnik, kot so pridnena orodja ali naprave za zbiranje rib, na stalež, biotsko raznovrstnost oceanov in morsko okolje;

| O. | ker se skupna ribiška politika še ne izvaja v celoti in se nekateri njeni ukrepi, kot je določitev območij obnove ribjih staležev, ne uporabljajo; |
| --- | --- |

O.

ker se skupna ribiška politika še ne izvaja v celoti in se nekateri njeni ukrepi, kot je določitev območij obnove ribjih staležev, ne uporabljajo;

| P. | ker je na svetovni ravni po podatkih Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) 66 % morskega okolja spremenjenega zaradi človeškega pritiska in je po podatkih FAO 34,2 % ribjih staležev ulovljenih na biološko netrajnosten način; |
| --- | --- |

P.

ker je na svetovni ravni po podatkih Medvladne platforme o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) 66 % morskega okolja spremenjenega zaradi človeškega pritiska in je po podatkih FAO 34,2 % ribjih staležev ulovljenih na biološko netrajnosten način;

| Q. | ker se Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN) zavzema za to, da bi se do leta 2020 vsaj 30 % vseh morskih habitatov preoblikovalo v omrežje visoko zaščitenih morskih zavarovanih območij, med drugim z učinkovitimi ohranitvenimi ukrepi na posameznem območju, cilj tega pa je, da ne bi bilo ekstraktivnih dejavnosti v vsaj 30 % oceanskih voda, brez upoštevanja socialno-ekonomskih posledic; |
| --- | --- |

Q.

ker se Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN) zavzema za to, da bi se do leta 2020 vsaj 30 % vseh morskih habitatov preoblikovalo v omrežje visoko zaščitenih morskih zavarovanih območij, med drugim z učinkovitimi ohranitvenimi ukrepi na posameznem območju, cilj tega pa je, da ne bi bilo ekstraktivnih dejavnosti v vsaj 30 % oceanskih voda, brez upoštevanja socialno-ekonomskih posledic;

| R. | ker je v poročilu FAO o stanju v svetovnem ribištvu in akvakulturi za leto 2020 ponovno poudarjeno, da je upravljanje najboljše orodje za ohranjanje in edini način za zagotovitev trajnostnosti ter da so staleži v okviru učinkovitega upravljanja vse bolj trajnostni, pri čemer se 78,7 % sedanjih iztovarjanj morskih rib na svetu pridobi iz biološko trajnostnih staležev; |
| --- | --- |

R.

ker je v poročilu FAO o stanju v svetovnem ribištvu in akvakulturi za leto 2020 ponovno poudarjeno, da je upravljanje najboljše orodje za ohranjanje in edini način za zagotovitev trajnostnosti ter da so staleži v okviru učinkovitega upravljanja vse bolj trajnostni, pri čemer se 78,7 % sedanjih iztovarjanj morskih rib na svetu pridobi iz biološko trajnostnih staležev;

| S. | ker strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 zahteva pravno zavezujoč cilj, da se zaščiti vsaj 30 % in strogo zaščiti 10 % morskega območja EU; |
| --- | --- |

S.

ker strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 zahteva pravno zavezujoč cilj, da se zaščiti vsaj 30 % in strogo zaščiti 10 % morskega območja EU;

| T. | ker daljinsko elektronsko spremljanje, na primer s prenosom podatkov o položaju plovil v skoraj realnem času, in krepitev pregledov na kraju samem pozitivno vplivata na uveljavljanje morskih zavarovanih območij; |
| --- | --- |

T.

ker daljinsko elektronsko spremljanje, na primer s prenosom podatkov o položaju plovil v skoraj realnem času, in krepitev pregledov na kraju samem pozitivno vplivata na uveljavljanje morskih zavarovanih območij;

| U. | ker ima izguba morske biotske raznovrstnosti socialno-ekonomske posledice za ribiški sektor, obalne in čezmorske skupnosti ter družbo kot celoto in jo je zato treba preprečiti; ker bi po mnenju Svetovne banke obnovitev ribjih populacij prinesla večje gospodarske koristi od trenutnega stanja morskih ribjih populacij; |
| --- | --- |

U.

ker ima izguba morske biotske raznovrstnosti socialno-ekonomske posledice za ribiški sektor, obalne in čezmorske skupnosti ter družbo kot celoto in jo je zato treba preprečiti; ker bi po mnenju Svetovne banke obnovitev ribjih populacij prinesla večje gospodarske koristi od trenutnega stanja morskih ribjih populacij;

| V. | ker so zdravi habitati, vključno s peščenimi plitvinami, rastišči morske trave in koralnimi grebeni, bistveni za obnovo delovanja morskih ekosistemov in ribjih staležev ter za zagotavljanje ponorov ogljika za ublažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

V.

ker so zdravi habitati, vključno s peščenimi plitvinami, rastišči morske trave in koralnimi grebeni, bistveni za obnovo delovanja morskih ekosistemov in ribjih staležev ter za zagotavljanje ponorov ogljika za ublažitev podnebnih sprememb;

| W. | ker so dobro upravljana morska zavarovana območja bistvena za povečanje biotske raznovrstnosti in ohranitev naravnih habitatov drugih vrst, kot so ptice; |
| --- | --- |

W.

ker so dobro upravljana morska zavarovana območja bistvena za povečanje biotske raznovrstnosti in ohranitev naravnih habitatov drugih vrst, kot so ptice;

| X. | ker obstaja odločno znanstveno soglasje, da lahko morska zavarovana območja zaradi učinka prelivanja in pozitivnih učinkov na zaposlovanje koristijo ribolovu, na primer z zaščito območij razmnoževanja, nedoraslih morskih organizmov in velikih ribjih samic z visoko zmogljivostjo razmnoževanja; |
| --- | --- |

X.

ker obstaja odločno znanstveno soglasje, da lahko morska zavarovana območja zaradi učinka prelivanja in pozitivnih učinkov na zaposlovanje koristijo ribolovu, na primer z zaščito območij razmnoževanja, nedoraslih morskih organizmov in velikih ribjih samic z visoko zmogljivostjo razmnoževanja;

| Y. | ker na obnovo ribjih staležev vpliva tudi onesnaževanje, ki izvira s kopnega, zlasti v delno zaprtih morskih bazenih, in iz drugih morskih dejavnosti; |
| --- | --- |

Y.

ker na obnovo ribjih staležev vpliva tudi onesnaževanje, ki izvira s kopnega, zlasti v delno zaprtih morskih bazenih, in iz drugih morskih dejavnosti;

| Z. | ker je bila skupna biomasa vrst, za katere veljajo kvote, pri staležih, ki jih upravlja EU, leta 2018 za 48 % večja kot leta 2003; |
| --- | --- |

Z.

ker je bila skupna biomasa vrst, za katere veljajo kvote, pri staležih, ki jih upravlja EU, leta 2018 za 48 % večja kot leta 2003;

| AA. | ker so prostoživeče ujete ribe zaradi majhnega ogljičnega odtisa ribištva daleč najbolj zdrav in okolju prijazen vir beljakovin na zemlji; ker je morska hrana zato najboljša izbira za boj proti podnebnimi spremembam; |
| --- | --- |

AA.

ker so prostoživeče ujete ribe zaradi majhnega ogljičnega odtisa ribištva daleč najbolj zdrav in okolju prijazen vir beljakovin na zemlji; ker je morska hrana zato najboljša izbira za boj proti podnebnimi spremembam;

| AB. | ker Svet in EU doslej nista upoštevala priporočil evropske varuhinje človekovih pravic, naj proaktivno objavita dokumente, povezane s sprejetjem predpisov glede celotnega dovoljenega ulova; |
| --- | --- |

AB.

ker Svet in EU doslej nista upoštevala priporočil evropske varuhinje človekovih pravic, naj proaktivno objavita dokumente, povezane s sprejetjem predpisov glede celotnega dovoljenega ulova;

| AC. | ker ribolov na ravni največjega trajnostnega donosa v severovzhodnem Atlantiku še naprej daje pozitivne rezultate; |
| --- | --- |

AC.

ker ribolov na ravni največjega trajnostnega donosa v severovzhodnem Atlantiku še naprej daje pozitivne rezultate;

Izboljšanje upravljanja ribištva za odpravo prelova

| 1. | ponovno poziva k celovitemu izvajanju skupne ribiške politike, da bi se obnovile in ohranile populacije ribjih staležev nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da imajo narava, ribe in drugi živi organizmi lastno vrednost, tudi če se ne izkoriščajo s človeškimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo znanstveno pokritost, da se 100 % ribjih staležev, ki se izkoriščajo v evropskih vodah, oceni najpozneje do leta 2025 in da se lahko največji trajnostni donos izračuna za vse te staleže, kjer je to znanstveno mogoče; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da so države članice odgovorne za zbiranje podatkov in da so ti podatki bistveni za ocenjevanje zdravja ribjih staležev; poudarja, da mora Komisija v skladu s členom 23 Uredbe (EU) 2017/1004 (13) Parlamentu in Svetu predložiti poročilo o izvajanju in delovanju uredbe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj pripravi predloge za celotni dovoljeni ulov, in Svet, naj določi celotni dovoljeni ribolov na ravni največjega trajnostnega donosa, kot je določeno v uredbi o skupni ribiški politiki; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, države članice in znanstveno skupnost, naj razvijejo na znanosti temelječ model za optimizacijo upravljanja in izkoriščanja ribolova več vrst; poudarja, da bi moral ta model omogočati določitev podobnih ciljev glede upravljanja pri uporabi največjega trajnostnega donosa v skupni ribiški politiki, kar bi omogočilo spremljanje razvoja uvedenih pravil upravljanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj okrepi izvajanje ekosistemskega pristopa k upravljanju ribištva, tudi z večjo uporabo pristopov več vrst, da bi zmanjšala negativni vpliv ribolovnih dejavnosti in drugih dejavnikov, kot so podnebne spremembe, na morske ekosisteme, ribje populacije in družbo ter zagotovila odpornost oceanov na podnebne spremembe; ponovno poudarja, da so v celoti dokumentirani podatki o ribolovu in kakovosti ključni za izboljšanje upravljanja ribištva; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za izboljšanje zbiranja podatkov o rekreacijskem ribolovu, ob upoštevanju njegovega vpliva na okolje in socialno-ekonomske vrednosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj še naprej podpira načrte za izboljšanje selektivnosti in preživetje neciljnih vrst ter z namenom izvajanja ekosistemskega pristopa k upravljanju ribištva opredeli prakse, ki škodujejo staležem, biotski raznovrstnosti oceanov in morskemu okolju, ter sprejme ukrepe, da bi te prakse omejili in spremenili; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi morala EU po oceni skupne ribiške politike do leta 2022 v posvetovanju z deležniki in zlasti ribiškim sektorjem prilagoditi sedanje prakse upravljanja ribištva in pospešiti prehod na ribolov z majhnim vplivom, kjer je to potrebno, da bi se ohranile sedanje ravni ribjih staležev ter, kar je še pomembneje, da bi se ribji staleži in morski ekosistemi obnovili, ter te ukrepe podpreti prek Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi bilo treba posebno pozornost in podporo nameniti malemu ribolovu, ki je lahko manj plenilski in bolj trajnosten, ne le v smislu upravljanja bioloških virov, ampak tudi s socialno-ekonomskega vidika; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj podpre uskladitev kazalnikov pod merilom (III) za dobro okoljsko stanje v skladu z okvirno direktivo o morski strategiji, da se določijo referenčne vrednosti in metodologija ocenjevanja, ki bodo skupne vsem državam članicam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo pri upravljanju ribištva poleg največjega trajnostnega donosa ustrezno uporabiti tudi kazalnike, ki bi upoštevali interakcije med vrstami in socialno-ekonomske dejavnike ter vplive podnebnih sprememb in onesnaževanja; ugotavlja, da nekatere države preučujejo in uvajajo druge kazalnike, kot je največji ekonomski donos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je za omejitev pritiska človeških dejavnosti potrebnih več raziskav in inovacij v ribiškem sektorju za razvoj dobrih praks, povezanih s krožnim gospodarstvom, trajnostnostjo in selektivnostjo ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja pomen malega priobalnega ribolova in meni, da lahko ta sektor bistveno olajša prehod na trajnostno upravljanje ribjih staležev; zato poziva vse države članice, naj povečajo delež nacionalnih kvot, dodeljenih temu sektorju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice uvedle programe zbiranja podatkov, ki bodo zajemali vpliv ribolovnih dejavnosti na širše okolje, tudi na prilov občutljivih vrst, in na morsko dno; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zahteva, naj Svet proaktivno objavi vse dokumente, povezane s sprejetjem predpisov glede celotnega dovoljenega ulova, v skladu s priporočilom evropske varuhinje človekovih pravic, ter izpolni zahteve iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 in Uredbe (ES) št. 1367/2006; |
| --- | --- |

16.

Razširitev mreže zavarovanih območij in izboljšanje njenega upravljanja

| 17. | poudarja, da je Evropska unija sicer dosegla napredek in uresničila cilj, da bo 10 % evropskih voda opredelila kot zavarovana območja, vendar mreža morskih zavarovanih območij še zdaleč ni v celoti učinkovita in le zelo majhen delež obstoječih morskih zavarovanih območij ima načrte upravljanja in izvaja varnostne ukrepe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da morska zavarovana območja, če so uspešna, zagotavljajo velike socialno-ekonomske koristi, zlasti za obalne skupnosti ter sektor ribištva in turizma, ter lahko opravljajo ključne ekološke funkcije za razmnoževanje ribjih staležev (z zagotavljanjem drstitvenih območij in območij odraščanja) in povečajo njihovo odpornost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja predlog Komisije iz strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030, da bo vsaj 30 % morskega območja v EU zaščitenega, tudi z območji za obnovo staleža, kot je določeno v skupni ribiški politiki, in območji, kjer so najbolj uničujoče ribolovne tehnike in gospodarske dejavnosti omejene; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva, naj tretjina tega območja, torej 10 % evropskih voda, uživa visoko raven varstva, kar vključuje območja, kjer so prepovedani vsi ulovi in gospodarske dejavnosti (tj. območja brez odvzema); |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj vsem zakonodajnim predlogom priloži ocene učinka, ki bodo temeljile na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju in bodo podrobno usklajene z lokalnimi skupnostmi in organi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj sprejme smernice za izvajanje ciljev glede morskih zavarovanih območij v posameznih morskih regijah EU, da bi zagotovila uravnoteženo geografsko porazdelitev in ekološko reprezentativnost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj še naprej določajo morska zavarovana območja v skladu z direktivama o pticah (14) in habitatih (15) ter okvirno direktivo o morski strategiji, da bi dosegli te cilje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva k vzpostavitvi morskih zavarovanih območij v okviru usklajenega omrežja povezanih območij, vključno s priobalnimi in globokomorskimi območji; opozarja, da je treba prenehati loviti s pridnenimi orodji pod 400 m na območjih, kjer je znano, da obstajajo ali se bodo verjetno pojavili občutljivi morski ekosistemi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj določi trdne, na znanosti temelječe smernice za upravljanje morskih zavarovanih območij za države članice in naj razvrsti morska zavarovana območja, pri čemer naj upošteva njihovo doseženo stopnjo pri ustanavljanju, načrte upravljanja in ekosistemske koristi ter naj se opira na obstoječe smernice, kot so svetovni standardi Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vztraja, da mora Komisija dopolniti sporazume o ribištvu s tretjimi državami z ukrepi za upravljanje in vodenje, kot so morska zavarovana območja, ter s tem omogočiti boljše upravljanje ribjih staležev in obvladovanje številnih kumulativnih učinkov teh sporazumov, kot so onesnaževanje, nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov ter razvoj nekaterih praks, kot je industrijski ribolov, ki ogroža trajnostnost nekaterih staležev; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice, naj določijo celovite in učinkovite načrte upravljanja za obstoječa in prihodnja morska zavarovana območja ter uvedejo strožje ukrepe za nadzor in spremljanje, da bi zagotovile upoštevanje morskih zavarovanih območij; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva sektorja komercialnega in rekreacijskega ribolova ter ustrezne organizacije s pristojnostmi na področju upravljanja človeških in gospodarskih dejavnosti na morju (npr. regionalne organizacije za upravljanje ribištva ali Mednarodna pomorska organizacija), naj sodelujejo pri nadzoru in spremljanju morskih zavarovanih območij; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je potreben večji nadzor nad ukrepi za upravljanje ribištva na območjih Natura 2000, ki so jih predložile države članice EU, da bi se zagotovilo doseganje ciljev ohranjanja v skladu s členom 11 uredbe o skupni ribiški politiki; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da bi morala opredelitev območij in oblikovanje ukrepov za upravljanje temeljiti na najboljših razpoložljivih strokovnih mnenjih; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priznava, da je uspeh morskih zavarovanih območij in drugih zavarovanih območij odvisen od tega, ali imajo trdno znanstveno podlago ter ali jih sprejmejo komercialni in rekreacijski ribiči, obalne skupnosti in drugi deležniki, pa tudi od jasnega obveščanja o tem, kaj je zavarovano in zakaj; zato poziva, naj se v oblikovanje, upravljanje in spremljanje morskih zavarovanih območij vključi ribiški sektor, vključno z njegovo obrtniško komponento in znanstvenimi organi za upravljanje ribištva ter drugimi ustreznimi deležniki; poziva, naj se spodbuja sodelovanje civilne družbe z vzpostavitvijo morskih izobraževalnih območij; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, kako pomembno je imeti celovit in skladen pristop k vzpostavitvi morskih zavarovanih območij, ne le z omejevanjem komercialnih ribolovnih dejavnosti, temveč tudi z obravnavanjem drugih dejavnosti, kot so raziskovanje in izkoriščanje fosilnih goriv, rudarstvo, obsežna akvakultura, izkopavanje dna, priobalne vetrne elektrarne, promet in rekreacijski ribolov ter druge prostočasne dejavnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj razširijo mrežo območij obnove ribjih staležev v okviru skupne ribiške politike, zlasti če obstajajo jasni dokazi o visokih koncentracijah rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, ali drstitvenih območij; poudarja, da je treba v prihodnje poročilo o izvajanju skupne ribiške politike vključiti oceno določanja in uspešnosti takih območij; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj v mednarodnih pogajanjih o sporazumu za ohranjanje in trajnostno rabo biotske raznovrstnosti na območjih, ki so zunaj nacionalne jurisdikcije, in v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva zagovarjajo ambiciozen globalni mehanizem za vzpostavitev morskih zavarovanih območij na odprtem morju ali območjih zunaj nacionalne jurisdikcije in po sklenitvi sporazuma o morski biotski raznovrstnosti zunaj nacionalne jurisdikcije prevzamejo proaktivno vlogo pri oblikovanju novih učinkovitih upravljavskih orodij za upravljanje posameznih območij, vključno z morskimi zavarovanimi območji na odprtem morju; opozarja, da mora biti določitev morskih zavarovanih območij na območjih, ki so zunaj nacionalne jurisdikcije, podprta s socialno-ekonomsko in ekološko oceno učinka, ki temelji na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj v mednarodnih pogajanjih pod okriljem OZN promovirajo idejo, da oceani kot celota človeštvu zagotavljajo ekosistemske storitve in da morajo biti zato priznani kot svetovne dobrine; |
| --- | --- |

35.

Obravnavanje drugih okoljskih dejavnikov, ki ogrožajo obnovo ribjih staležev

| 36. | poudarja, da je hitro in odločno ukrepanje v boju proti podnebnim spremembam bistveno za ohranitev zdravih morskih organizmov in habitatov, s tem pa za nadaljevanje trajnostne ribolovne dejavnosti in dolgoročno prehransko varnost; opozarja, da si morajo v skladu s členom 2 Pariškega sporazuma njegove podpisnice prizadevati za povečanje sposobnosti prilagajanja škodljivim vplivom podnebnih sprememb ter spodbujanja odpornosti nanje in razvoja z nizkimi emisijami toplogrednih plinov na način, ki ne ogroža proizvodnje živil; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da morska zavarovana območja prispevajo k prilagajanju podnebnim spremembam s krepitvijo odpornosti ekosistemov; poziva države članice, naj okrepijo vlogo mreže morskih zavarovanih območij v svojih nacionalnih strategijah za prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba za obnovitev ribjih staležev in njihovo ohranjanje na trajnostni ravni obravnavati tudi nekatere človeške dejavnike, povezane s podnebnimi spremembami, kot so izčrpavanje kisika in zakisljevanje, pa tudi različne, večinoma kopenske, vendar tudi morske vire onesnaževanja, ki negativno vplivajo na obnovitev ribjih staležev ali prispevajo k njihovi ranljivosti, kot so nitrati, odpadne vode, gnojila, pesticidi, strupene kemikalije, onesnaževanje iz industrijske dejavnosti in masovnega turizma, ostanki iz akvakulture, onesnaževanje s plastičnimi odpadki in mikroplastiko, sončne kreme, hormoni, onesnaževanje s hrupom, uhajanje nafte in izgubljeno ali zavrženo ribolovno orodje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj objavi študijo o vplivu navedenih raznolikih virov onesnaževanja na obnovo ribjih staležev in morske ekosisteme; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je treba ribiče vključiti v boj proti onesnaževanju morij in oceanov; poziva Komisijo, naj zato pozove države članice k sprejetju zakonodaje, ki bo ribičem dovoljevala, da na obali odlagajo vse odpadke, zajete na morju; meni, da bi bilo treba s temi določbami uvesti sistem spodbud za ribiče in za uporabo ustreznega sistema zbiranja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je treba povečati stopnjo preživetja neciljnih vrst z zmanjšanjem števila poškodb in stresa, povzročenih med ulovom in izpustitvijo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj preuči te zahteve in se nanje odzove v novem akcijskem načrtu za ohranitev ribolovnih virov in zaščito morskih ekosistemov, ki ga namerava predstaviti do leta 2021, ter med revizijo skupne ribiške politike, pa tudi v vseh prihodnjih zakonodajnih predlogih; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

(2)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(3)  UL L 198, 25.7.2019, str. 105.

(4)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(5)  UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

(6)  UL L 303, 18.11.2009, str. 1.

(7)  UL L 257, 28.8.2014, str. 135.

(8)  UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

(9)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(10)  UL L 264, 25.9.2006, str. 13.

(11)  UL C 458, 19.12.2018, str. 9.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0015.

(13)  Uredba (EU) 2017/1004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o vzpostavitvi okvira Unije za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v ribiškem sektorju in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008. UL L 157, 20.6.2017, str. 1.

(14)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

(15)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/137 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/137

---

P9_TA(2021)0018

Aretacija Alekseja Navalnega

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o aretaciji Alekseja Navalnega (2021/2513(RSP))

(2021/C 456/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti tiste z dne 17. septembra 2020 o razmerah v Rusiji: zastrupitvi Alekseja Navalnega (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti tiste z dne 17. septembra 2020 o razmerah v Rusiji: zastrupitvi Alekseja Navalnega (1),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 9. decembra 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina OZN sprejela 9. decembra 1998,

| — | ob upoštevanju Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (konvencija o kemičnem orožju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (konvencija o kemičnem orožju),

| — | ob upoštevanju ustave Ruske federacije, zlasti drugega poglavja in 29. člena, ki varuje svobodo govora, in mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic, ki jih je Rusija sprejela kot članica Sveta Evrope, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Ruske federacije, zlasti drugega poglavja in 29. člena, ki varuje svobodo govora, in mednarodnih obveznosti na področju človekovih pravic, ki jih je Rusija sprejela kot članica Sveta Evrope, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in OZN,

| — | ob upoštevanju izjav predsednika Evropskega sveta in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 17. januarja 2021 in izjave predsednice Evropske komisije z dne 18. januarja 2021, po prijetju Alekseja Navalnega, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predsednika Evropskega sveta in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 17. januarja 2021 in izjave predsednice Evropske komisije z dne 18. januarja 2021, po prijetju Alekseja Navalnega,

| — | ob upoštevanju izjav voditeljev držav članic EU o pridržanju Alekseja Navalnega ob prihodu v Moskvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav voditeljev držav članic EU o pridržanju Alekseja Navalnega ob prihodu v Moskvo,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 1. oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju izida sestanka Sveta za zunanje zadeve z dne 12. oktobra 2020 in političnega dogovora o uvedbi omejevalnih ukrepov proti vpletenim v poskus atentata na Alekseja Navalnega, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida sestanka Sveta za zunanje zadeve z dne 12. oktobra 2020 in političnega dogovora o uvedbi omejevalnih ukrepov proti vpletenim v poskus atentata na Alekseja Navalnega,

| — | ob upoštevanju sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v treh zadevah Navalni proti Rusiji z dne 17. oktobra 2017, 15. novembra 2018 in 9. aprila 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v treh zadevah Navalni proti Rusiji z dne 17. oktobra 2017, 15. novembra 2018 in 9. aprila 2019,

| — | ob upoštevanju globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, ki ga je Svet sprejel 7. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, ki ga je Svet sprejel 7. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker je Aleksej Navalni kot vodilni ruski politik, odvetnik in protikorupcijski aktivist razkril številne korupcijske afere, v katere so bila vpletena podjetja in ruski politiki, vodil je več javnih protestov po vsej Rusiji in je postal eden najuspešnejših voditeljev ruske opozicije; |
| --- | --- |

A.

ker je Aleksej Navalni kot vodilni ruski politik, odvetnik in protikorupcijski aktivist razkril številne korupcijske afere, v katere so bila vpletena podjetja in ruski politiki, vodil je več javnih protestov po vsej Rusiji in je postal eden najuspešnejših voditeljev ruske opozicije;

| B. | ker je eden največjih nasprotnikov ruskih oblasti in predsednika Putina, s svojo odločnostjo in pogumom pa vliva upanje vsem v Rusiji, ki verjamejo, da so svoboda, demokracija, politični pluralizem in odgovornost v njihovi državi mogoči; |
| --- | --- |

B.

ker je eden največjih nasprotnikov ruskih oblasti in predsednika Putina, s svojo odločnostjo in pogumom pa vliva upanje vsem v Rusiji, ki verjamejo, da so svoboda, demokracija, politični pluralizem in odgovornost v njihovi državi mogoči;

| C. | ker je bil Aleksej Navalni 17. januarja 2021 aretiran na mednarodnem letališču Šeremetjevo v Moskvi, potem ko se je vrnil v Rusijo iz Nemčije, kjer je bil na zdravljenju, in svojih odvetnikov ni smel prositi za pomoč; |
| --- | --- |

C.

ker je bil Aleksej Navalni 17. januarja 2021 aretiran na mednarodnem letališču Šeremetjevo v Moskvi, potem ko se je vrnil v Rusijo iz Nemčije, kjer je bil na zdravljenju, in svojih odvetnikov ni smel prositi za pomoč;

| D. | ker je bil 18. januarja 2021 na hitro organiziranem zaslišanju brez primere, ki je potekalo na policijski postaji brez navzočnosti njegovega odvetnika, obsojen na 30-dnevno zaporno kazen in zdaj za zapahi čaka na sojenje; |
| --- | --- |

D.

ker je bil 18. januarja 2021 na hitro organiziranem zaslišanju brez primere, ki je potekalo na policijski postaji brez navzočnosti njegovega odvetnika, obsojen na 30-dnevno zaporno kazen in zdaj za zapahi čaka na sojenje;

| E. | ker je bilo pridržanih približno 70 ljudi, med njimi novinarji in podporniki Alekseja Navalnega, ki so ga pričakovali ob njegovi vrnitvi; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo pridržanih približno 70 ljudi, med njimi novinarji in podporniki Alekseja Navalnega, ki so ga pričakovali ob njegovi vrnitvi;

| F. | ker je bil Navalni v Nemčijo na zdravljenje prepeljan z dovoljenjem ruskih oblasti, potem ko je bil 20. avgusta 2020 zastrupljen; ker je mreži preiskovalnih novinarjev v skupnem projektu, v katerem je sodelovala tudi skupina Bellingcat Investigation Team, uspelo identificirati več storilcev, ki so bili udeleženi pri zastrupitvi, in vsi so agentje varnostne službe Ruske federacije; |
| --- | --- |

F.

ker je bil Navalni v Nemčijo na zdravljenje prepeljan z dovoljenjem ruskih oblasti, potem ko je bil 20. avgusta 2020 zastrupljen; ker je mreži preiskovalnih novinarjev v skupnem projektu, v katerem je sodelovala tudi skupina Bellingcat Investigation Team, uspelo identificirati več storilcev, ki so bili udeleženi pri zastrupitvi, in vsi so agentje varnostne službe Ruske federacije;

| G. | ker so v berlinski bolnišnici Charité ugotovili, da je bil Aleksej Navalni zastrupljen z vojaškim živčnim strupom iz skupine novičok, ki sta ga razvili Sovjetska zveza in Ruska federacija ter je na voljo samo ruskim vojaškim enotam in tajnim službam; ker je vzrok zastrupitve potrdilo več laboratorijev v Nemčiji, Franciji in na Švedskem, pa tudi Organizacija za prepoved kemičnega orožja (OPCW); |
| --- | --- |

G.

ker so v berlinski bolnišnici Charité ugotovili, da je bil Aleksej Navalni zastrupljen z vojaškim živčnim strupom iz skupine novičok, ki sta ga razvili Sovjetska zveza in Ruska federacija ter je na voljo samo ruskim vojaškim enotam in tajnim službam; ker je vzrok zastrupitve potrdilo več laboratorijev v Nemčiji, Franciji in na Švedskem, pa tudi Organizacija za prepoved kemičnega orožja (OPCW);

| H. | ker se v skladu s konvencijo o kemičnem orožju vsaka zastrupitev posameznika z živčnim strupom šteje za uporabo kemičnega orožja in ker vsakdo, ki ne glede na okoliščine uporablja kemično orožje, resno krši mednarodno pravo in mednarodne standarde človekovih pravic; |
| --- | --- |

H.

ker se v skladu s konvencijo o kemičnem orožju vsaka zastrupitev posameznika z živčnim strupom šteje za uporabo kemičnega orožja in ker vsakdo, ki ne glede na okoliščine uporablja kemično orožje, resno krši mednarodno pravo in mednarodne standarde človekovih pravic;

| I. | ker je EU skupaj z mednarodnimi partnerji pozvala ruske oblasti, naj temeljito raziščejo poskus atentata na Alekseja Navalnega z uporabo prepovedanega kemičnega živčnega strupa in naj v celoti sodelujejo z Organizacijo za prepoved kemičnega orožja, omogočijo nepristransko mednarodno preiskavo in odgovorne privedejo pred sodišče; ker doslej ruske oblasti niso izvedle takšne temeljite in nepristranske preiskave in ker Rusija izrecno zavrača vse pozive k preiskavi; |
| --- | --- |

I.

ker je EU skupaj z mednarodnimi partnerji pozvala ruske oblasti, naj temeljito raziščejo poskus atentata na Alekseja Navalnega z uporabo prepovedanega kemičnega živčnega strupa in naj v celoti sodelujejo z Organizacijo za prepoved kemičnega orožja, omogočijo nepristransko mednarodno preiskavo in odgovorne privedejo pred sodišče; ker doslej ruske oblasti niso izvedle takšne temeljite in nepristranske preiskave in ker Rusija izrecno zavrača vse pozive k preiskavi;

| J. | ker je EU 15. oktobra 2020 uvedla sankcije proti šestim ruskim posameznikom in enemu subjektu, vpletenim v kaznivo dejanje, saj ruske oblasti niso izvedle preiskave ali sodelovale z Organizacijo za prepoved kemičnega orožja; |
| --- | --- |

J.

ker je EU 15. oktobra 2020 uvedla sankcije proti šestim ruskim posameznikom in enemu subjektu, vpletenim v kaznivo dejanje, saj ruske oblasti niso izvedle preiskave ali sodelovale z Organizacijo za prepoved kemičnega orožja;

| K. | ker je za stanje demokracije, temeljnih svoboščin in človekovih pravic v državi še posebej zaskrbljujoče to, da je bil poskus atentata na Alekseja Navalnega izveden septembra 2020, pred ruskimi lokalnimi in regionalnimi volitvami; |
| --- | --- |

K.

ker je za stanje demokracije, temeljnih svoboščin in človekovih pravic v državi še posebej zaskrbljujoče to, da je bil poskus atentata na Alekseja Navalnega izveden septembra 2020, pred ruskimi lokalnimi in regionalnimi volitvami;

| L. | ker je ruska zvezna uprava za izvrševanje kazenskih sankcij sporočila, da je bil Aleksej Navalni pridržan pred sodno obravnavo zaradi kršitve pogojev predhodne pogojne obsodbe v t. i. zadevi Yves Rocher, v bistvu pa je okreval po poskusu atentata, ki so ga organizirale ruske oblasti; |
| --- | --- |

L.

ker je ruska zvezna uprava za izvrševanje kazenskih sankcij sporočila, da je bil Aleksej Navalni pridržan pred sodno obravnavo zaradi kršitve pogojev predhodne pogojne obsodbe v t. i. zadevi Yves Rocher, v bistvu pa je okreval po poskusu atentata, ki so ga organizirale ruske oblasti;

| M. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbi z dne 17. oktobra 2017 razsodilo, da sta bila Aleksej Navalni in njegov brat Oleg v t. i. zadevi Yves Rocher leta 2014 nepravično obsojena zaradi finančnega kriminala in da so ruska sodišča v tej zadevi sprejela „samovoljne in očitno nerazumne“ odločitve, ter Ruski federaciji naložilo plačilo odškodnine in stroškov bratoma v višini več kot 80 000 EUR; |
| --- | --- |

M.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbi z dne 17. oktobra 2017 razsodilo, da sta bila Aleksej Navalni in njegov brat Oleg v t. i. zadevi Yves Rocher leta 2014 nepravično obsojena zaradi finančnega kriminala in da so ruska sodišča v tej zadevi sprejela „samovoljne in očitno nerazumne“ odločitve, ter Ruski federaciji naložilo plačilo odškodnine in stroškov bratoma v višini več kot 80 000 EUR;

| N. | ker je bil Aleksej Navalni že prej napaden, pridržan, aretiran in obsojen, vse v želji, da bi ustavili njegove politične in javne dejavnosti; ker so ruske oblasti politično motivirane obsodbe Navalnega uporabile za to, da bi mu preprečile kandidiranje na ruskih predsedniških volitvah leta 2018; |
| --- | --- |

N.

ker je bil Aleksej Navalni že prej napaden, pridržan, aretiran in obsojen, vse v želji, da bi ustavili njegove politične in javne dejavnosti; ker so ruske oblasti politično motivirane obsodbe Navalnega uporabile za to, da bi mu preprečile kandidiranje na ruskih predsedniških volitvah leta 2018;

| O. | ker so ruske oblasti 18. januarja 2021 proti Alekseju Navalnemu sprožile nov kazenski postopek, v katerem ga bremenijo goljufije, povezane z nakazili različnim dobrodelnim organizacijam; |
| --- | --- |

O.

ker so ruske oblasti 18. januarja 2021 proti Alekseju Navalnemu sprožile nov kazenski postopek, v katerem ga bremenijo goljufije, povezane z nakazili različnim dobrodelnim organizacijam;

| P. | ker je v ustavi Ruske federacije zapisana pravica do svobode misli in izražanja, združevanja in mirnega zbiranja; ker je Ruska federacija podpisnica Splošne deklaracije človekovih pravic in Evropske konvencije o človekovih pravicah ter je članica Sveta Evrope, s čimer se je zavezala mednarodnim standardom in načelom pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

P.

ker je v ustavi Ruske federacije zapisana pravica do svobode misli in izražanja, združevanja in mirnega zbiranja; ker je Ruska federacija podpisnica Splošne deklaracije človekovih pravic in Evropske konvencije o človekovih pravicah ter je članica Sveta Evrope, s čimer se je zavezala mednarodnim standardom in načelom pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| Q. | ker je po podatkih priznane ruske organizacije za človekove pravice Memorial v Ruski federaciji več kot 300 političnih in verskih zapornikov; ker EU izkazuje solidarnost z vsemi oporečniki in ruskim narodom, ki se kljub pritiskom Kremlja in ruskih oblasti še naprej borijo za svobodo, človekove pravice in demokracijo, čeprav so ogrožene njihove pravice in življenje; |
| --- | --- |

Q.

ker je po podatkih priznane ruske organizacije za človekove pravice Memorial v Ruski federaciji več kot 300 političnih in verskih zapornikov; ker EU izkazuje solidarnost z vsemi oporečniki in ruskim narodom, ki se kljub pritiskom Kremlja in ruskih oblasti še naprej borijo za svobodo, človekove pravice in demokracijo, čeprav so ogrožene njihove pravice in življenje;

| R. | ker se razmere na področju človekovih pravic in pravne države v Rusiji nezadržno slabšajo, oblasti pa si sistematično prizadevajo utišati svobodo govora, omejiti svobodo zbiranja in ovirati opozicijsko delovanje ter se z represijo odzivajo na vse dejavnosti, namenjene razkrivanju korupcije, in dušijo delovanje ruske civilne družbe; |
| --- | --- |

R.

ker se razmere na področju človekovih pravic in pravne države v Rusiji nezadržno slabšajo, oblasti pa si sistematično prizadevajo utišati svobodo govora, omejiti svobodo zbiranja in ovirati opozicijsko delovanje ter se z represijo odzivajo na vse dejavnosti, namenjene razkrivanju korupcije, in dušijo delovanje ruske civilne družbe;

| S. | ker kršitve mednarodnega prava v Ukrajini in Gruziji ter umori pod pokroviteljstvom države in fizična eliminacija opozicijskih voditeljev, novinarjev in drugih, npr. Borisa Nemcova, Ane Politkovske in Sergeja Magnickega, ostajajo nekaznovani; ker so številni poskusi atentatov z zastrupitvijo in drugimi sredstvi ter nesodelovanje v sodnem procesu v zvezi s sestrelitvijo letala MH17 pripeljali do tega, da so odnosi z Rusko federacijo na najnižji točki v zgodovini; |
| --- | --- |

S.

ker kršitve mednarodnega prava v Ukrajini in Gruziji ter umori pod pokroviteljstvom države in fizična eliminacija opozicijskih voditeljev, novinarjev in drugih, npr. Borisa Nemcova, Ane Politkovske in Sergeja Magnickega, ostajajo nekaznovani; ker so številni poskusi atentatov z zastrupitvijo in drugimi sredstvi ter nesodelovanje v sodnem procesu v zvezi s sestrelitvijo letala MH17 pripeljali do tega, da so odnosi z Rusko federacijo na najnižji točki v zgodovini;

| T. | ker ima Evropska unija od decembra 2020 v svojem naboru orodij globalni režim sankcij na področju človekovih pravic, katerega tarče so posamezniki in subjekti, ki so odgovorni za ali vpleteni v hude kršitve in zlorabe človekovih pravic po svetu ali so z njimi povezani; |
| --- | --- |

T.

ker ima Evropska unija od decembra 2020 v svojem naboru orodij globalni režim sankcij na področju človekovih pravic, katerega tarče so posamezniki in subjekti, ki so odgovorni za ali vpleteni v hude kršitve in zlorabe človekovih pravic po svetu ali so z njimi povezani;

| 1. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Alekseja Navalnega in vseh posameznikov, pridržanih ob njegovi vrnitvi v Rusijo, naj gre za novinarje, sodelavce ali državljane, ki so mu izrazili podporo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odločno obsoja pridržanje Alekseja Navalnega in njegovih podpornikov ter politično motivirano zatiranje, ki ga proti njim izvajajo ruske oblasti, tudi z uporabo pravosodnega sistema; obsoja poskus umora Navalnega in izraža globoko zaskrbljenost zaradi krčenja prostora za politično opozicijo, glasove oporečnikov in civilno družbo v ruski federaciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | najostreje obsoja ravnanje Ruske federacije, češ da ni primerno za članico Sveta Evrope in OVSE, ki je zavezana spoštovanju temeljnih svoboščin, človekovih pravic in pravne države, kot je zapisano v Evropski konvenciji o človekovih pravicah in Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah; spodbuja Svet Evrope in OVSE, da sprejmeta ustrezne ukrepe za oceno kršitev Ruske federacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | želi opomniti, da je zapiranje političnih nasprotnikov v nasprotju z mednarodnimi zavezami Rusije, in vztraja pri depolitizaciji sodstva, pravici do poštenega sojenja in dostopu do pravnega svetovanja; poziva odbor ministrov in države članice Sveta Evrope, naj uporabijo svoje pristojnosti iz člena 46(4) Evropske konvencije o človekovih pravicah ter naj na Evropskem sodišču za človekove pravice proti Ruski federaciji sprožijo sodni postopek zaradi kršenja konvencije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva ruske oblasti, naj odpravijo zelo razširjeno nekaznovanost, zaradi katere so že izgubili življenje številni novinarji, zagovorniki človekovih pravic in opozicijski politiki, ter tako ustavijo nadlegovanje, ustrahovanje in zatiranje neodvisnih in oporečniških glasov ter nasilje nad njimi, poleg tega pa naj zagotovijo, da bodo lahko svoje dejavnosti opravljali brez strahu za svoje življenje ali življenja svojih družinskih članov ali prijateljev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da se je želelo s poskusom atentata na Alekseja Navalnega in njegovo takojšnjo aretacijo ob vrnitvi v Rusijo preprečiti nadaljnje razkrivanje hude koruptivnosti režima in da gre za sistematični poskus utišanja in ohromitve njega, politične opozicije in drugih oporečnikov v državi, zlasti zaradi bližajočih se parlamentarnih volitev jeseni 2021; meni, da s tem režim razkriva svoj prezir do lastnega ljudstva in si neusmiljeno prizadeva ostati na oblasti, s tem pa ljudem jemlje vsakršno možnost za demokracijo in svobodo; izraža solidarnost z demokratičnimi silami v Rusiji, ki so zavezane odprti in svobodni družbi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja svojo odločenost, da bo podrobno spremljal dogodke, povezane z Aleksejem Navalnim, in njegovo telesno in duševno počutje, za katerega so izključno odgovorne ruske oblasti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obsoja dejstvo, da Ruska federacija večkrat uporablja kemične živčne strupe proti ruskim državljanom, in opozarja, da je uporaba kemičnega orožja ne glede na okoliščine kaznivo dejanje po mednarodnem pravu, zlasti konvenciji o kemičnem orožju; vztrajno poziva ruske oblasti, naj Organizaciji za prepoved kemičnega orožja razkrijejo vse podrobnosti o programu za novičok in brez odlašanja sprožijo preiskavo, sodno preganjajo storilce zločina zoper Alekseja Navalnega in poskrbijo, da bodo odgovarjali za svoja dejanja; znova poziva k mednarodni preiskavi ruskih kršitev mednarodnih obveznosti na področju kemičnega orožja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Svet, naj na svojih prihodnjih zasedanjih zavzame odločno stališče o tej zadevi in znatno poostri omejevalne ukrepe EU proti Rusiji, vključno s sankcijami, uperjenimi proti posameznikom in pravnim subjektom, vpletenim v odločitev o odvzemu prostosti in zaprtju Alekseja Navalnega; meni tudi, da bi morala EU sprejeti dodatne ciljno usmerjene omejevalne ukrepe EU v skladu z globalnim režimom sankcij EU na področju človekovih pravic proti vsem posameznikom, ki so bili neposredno vpleteni v napade na Navalnega ali odgovorni zanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Svet, naj uvede sankcije proti ruskim oligarhom, povezanim z režimom in članom ožjega kroga predsednika Putina, ter medijskim propagandistom, ki imajo premoženje v Evropski uniji in lahko svobodno potujejo v države članice; meni, da bi bilo treba te sankcije razširiti tudi na njihove ožje družinske člane; meni, da Evropska unija ne bi smela več z odprtimi rokami sprejemati ruskega bogastva sumljivega izvora; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU in države članice, naj zasnujejo novo strategijo za odnose EU z Rusijo, osredotočeno na podporo za civilno družbo ter spodbujanje demokratičnih vrednot, pravne države, temeljnih svoboščin in človekovih pravic; poziva jih tudi, naj kritično pretehtajo sodelovanje z Rusijo v različnih zunanjepolitičnih forumih in pri projektih, kot je Severni tok 2, katerega gradnjo bi morala EU nemudoma ustaviti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva rusko vlado in državno dumo, naj pregledata pravni okvir za volitve ter zakonodajo o tujih agentih in nezaželenih organizacijah, da bi omogočili pluralizem ter svobodne in poštene volitve v skladu z mednarodnimi standardi in ustvarili enake konkurenčne pogoje za kandidate opozicije; zahteva, naj ruska vlada vsem demokratičnim strankam med prihodnjimi parlamentarnimi volitvami zagotovi enak dostop in enake možnosti, saj je onemogočanje registracije strank zloraba tega postopka za uničevanje politične konkurence in pluralistične demokracije; poudarja, da so si delovanje in taktike ruskega režima in diktature v Belorusiji vse bolj blizu; meni, da se oba režima bojita vse večje želje po spremembah med prebivalstvom, zato se jima kraja volitev zdi priročna politična rešitev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da Aleksej Navalni ne bo mogel govoriti na seji odbora za pravne zadeve in človekove pravice parlamentarne skupščine Sveta Evrope, ki je bila predvidena za 19. januar 2021, medtem ko je bila ruski parlamentarni delegaciji pred kratkim dovoljena vrnitev v parlamentarno skupščino Sveta Evrope; |
| --- | --- |

13.

| 14. | znova poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj še naprej natančno spremljajo stanje na področju človekovih pravic v Ruski federaciji, delegacije EU in veleposlaništva držav članic v Rusiji pa poziva, naj spremljajo sodne postopke zoper organizacije civilne družbe in aktiviste ter tudi primer Alekseja Navalnega; poziva EU, naj poveča podporo ruskim oporečnikom, nevladnim organizacijam in organizacijam civilne družbe ter neodvisnim medijem in poročevalcem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice EU, naj svoja stališča glede Rusije uskladijo ter enotno nastopajo v dvostranskih in večstranskih dialogih z ruskimi oblastmi; poleg tega poudarja, da bi morala EU izkoristiti spremembo uprave v Washingtonu, da bi utrdila čezatlantsko enotnost pri zaščiti demokracije in temeljnih vrednot pred avtoritarnimi režimi; ponavlja, da Parlament prebivalcem Rusije stoji ob strani v boju za temeljne svoboščine, človekove pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter predsedniku, vladi in državni dumi Ruske federacije. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0232.

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/141 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/141

---

P9_TA(2021)0019

Nedavno dogajanje v venezuelski narodni skupščini

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o nedavnem dogajanju v venezuelski narodni skupščini (2021/2508(RSP))

(2021/C 456/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Venezueli, predvsem z dne 31. januarja 2019 o razmerah v Venezueli (1), 16. januarja 2020 o razmerah v Venezueli po nezakonitih volitvah novega predsednika in novega predsedstva narodne skupščine (parlamentarni državni udar) (2) in 10. julija 2020 o humanitarnih razmerah v Venezueli ter migracijski in begunski krizi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Venezueli, predvsem z dne 31. januarja 2019 o razmerah v Venezueli (1), 16. januarja 2020 o razmerah v Venezueli po nezakonitih volitvah novega predsednika in novega predsedstva narodne skupščine (parlamentarni državni udar) (2) in 10. julija 2020 o humanitarnih razmerah v Venezueli ter migracijski in begunski krizi (3),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. januarja 2021 in 7. decembra 2020 o Venezueli in o volitvah v venezuelsko narodno skupščino 6. decembra 2020 ter prejšnjih izjav uradne govorke z dne 4. in 16. junija 2020 o najnovejših dogodkih v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. januarja 2021 in 7. decembra 2020 o Venezueli in o volitvah v venezuelsko narodno skupščino 6. decembra 2020 ter prejšnjih izjav uradne govorke z dne 4. in 16. junija 2020 o najnovejših dogodkih v Venezueli,

| — | ob upoštevanju izjav mednarodne kontaktne skupine z dne 8. decembra 2020 o volitvah v venezuelsko narodno skupščino 6. decembra 2020 in z dne 16. junija 2020, ki je kot nezakonito zavrnila imenovanje novega vodstva nacionalnega volilnega sveta (CNE) s strani venezuelskega vrhovnega sodišča, in z dne 24. junija 2020 o vse hujši politični krizi v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav mednarodne kontaktne skupine z dne 8. decembra 2020 o volitvah v venezuelsko narodno skupščino 6. decembra 2020 in z dne 16. junija 2020, ki je kot nezakonito zavrnila imenovanje novega vodstva nacionalnega volilnega sveta (CNE) s strani venezuelskega vrhovnega sodišča, in z dne 24. junija 2020 o vse hujši politični krizi v Venezueli,

| — | ob upoštevanju nedavnih izjav skupine iz Lime, zlasti tiste z dne 5. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnih izjav skupine iz Lime, zlasti tiste z dne 5. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju izjave svojega Odbora za zunanje zadeve z dne 11. junija 2020 o napadih na venezuelsko narodno skupščino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave svojega Odbora za zunanje zadeve z dne 11. junija 2020 o napadih na venezuelsko narodno skupščino,

| — | ob upoštevanju izjave sopredsedujočih skupine Evropskega parlamenta za podporo demokraciji in usklajevanje volitev z dne 2. decembra 2020 o nepriznavanju parlamentarnih volitev v Venezueli 6. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave sopredsedujočih skupine Evropskega parlamenta za podporo demokraciji in usklajevanje volitev z dne 2. decembra 2020 o nepriznavanju parlamentarnih volitev v Venezueli 6. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju nedavnih izjav generalnega sekretarja Organizacije ameriških držav o razmerah v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnih izjav generalnega sekretarja Organizacije ameriških držav o razmerah v Venezueli,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/898 z dne 29. junija 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/2074 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Venezueli (4), s katerim je Svet na seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, dodal 11 vodilnih venezuelskih uradnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/898 z dne 29. junija 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/2074 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Venezueli (4), s katerim je Svet na seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, dodal 11 vodilnih venezuelskih uradnikov,

| — | ob upoštevanju prvega poročila neodvisne mednarodne misije OZN za ugotavljanje dejstev o Bolivarski republiki Venezueli, objavljenega 16. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega poročila neodvisne mednarodne misije OZN za ugotavljanje dejstev o Bolivarski republiki Venezueli, objavljenega 16. septembra 2020,

| — | ob upoštevanju mednarodne donatorske konference v znak solidarnosti z venezuelskimi begunci in migranti v Latinski Ameriki in na Karibih, ki je potekala 26. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne donatorske konference v znak solidarnosti z venezuelskimi begunci in migranti v Latinski Ameriki in na Karibih, ki je potekala 26. maja 2020,

| — | ob upoštevanju venezuelske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju venezuelske ustave,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodnega kazenskega sodišča z dne 14. decembra 2020 z naslovom Dejavnosti predhodnega preučevanja (2020) – Venezuela I, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodnega kazenskega sodišča z dne 14. decembra 2020 z naslovom Dejavnosti predhodnega preučevanja (2020) – Venezuela I,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker na nezakonitih in nelegitimnih parlamentarnih volitvah, ki so 6. decembra 2020 potekale v Venezueli, niso spoštovali minimalnih mednarodnih standardov za verodostojen postopek ali upoštevali politične pluralnosti, demokracije, preglednosti in pravne države; ker je bila volilna udeležba izredno nizka in je zato očitno, da venezuelski narod volitev ni podprl; ker so se demokratične sile v Venezueli soglasno sporazumele, da v tej volilni farsi ne bodo sodelovale; ker je sporazum podpisalo 27 političnih strank, vključno z največjimi opozicijskimi strankami Voluntad Popular, Primero Justicia, Accion Democratica in Un Neuvo Tiempo; ker volitve niso izpolnjevale pogojev, ki jih zahtevajo venezuelski zakoni; |
| --- | --- |

A.

ker na nezakonitih in nelegitimnih parlamentarnih volitvah, ki so 6. decembra 2020 potekale v Venezueli, niso spoštovali minimalnih mednarodnih standardov za verodostojen postopek ali upoštevali politične pluralnosti, demokracije, preglednosti in pravne države; ker je bila volilna udeležba izredno nizka in je zato očitno, da venezuelski narod volitev ni podprl; ker so se demokratične sile v Venezueli soglasno sporazumele, da v tej volilni farsi ne bodo sodelovale; ker je sporazum podpisalo 27 političnih strank, vključno z največjimi opozicijskimi strankami Voluntad Popular, Primero Justicia, Accion Democratica in Un Neuvo Tiempo; ker volitve niso izpolnjevale pogojev, ki jih zahtevajo venezuelski zakoni;

| B. | ker mednarodna skupnost, ki jo sestavljajo Evropska unija, mednarodna kontaktna skupina, skupina iz Lime in Združene države Amerike, ni bila naklonjena izvedbi parlamentarnih volitev v letu 2020, saj ni bilo niti najmanjših pogojev za njihovo svobodno in pošteno izvedbo, in ker izida volilnega procesa ne priznava za legitimnega ali kot reprezentativni izraz volje venezuelskega ljudstva; ker se je demokratični prostor v državi z nezakonitimi volitvami skrčil na najmanjšo možno mero in močno ovira reševanje politične krize v Venezueli; |
| --- | --- |

B.

ker mednarodna skupnost, ki jo sestavljajo Evropska unija, mednarodna kontaktna skupina, skupina iz Lime in Združene države Amerike, ni bila naklonjena izvedbi parlamentarnih volitev v letu 2020, saj ni bilo niti najmanjših pogojev za njihovo svobodno in pošteno izvedbo, in ker izida volilnega procesa ne priznava za legitimnega ali kot reprezentativni izraz volje venezuelskega ljudstva; ker se je demokratični prostor v državi z nezakonitimi volitvami skrčil na najmanjšo možno mero in močno ovira reševanje politične krize v Venezueli;

| C. | ker je zakonita narodna skupščina iz leta 2015 pod predsedstvom Juana Guaidoja začela 26. decembra 2020 sprejemati zakonodajo za enoletno podaljšanje svojega ustavnega in upravnega mandata, dokler ne bi bilo mogoče v Venezueli izvesti svobodnih, poštenih, preverljivih in demokratičnih volitev; |
| --- | --- |

C.

ker je zakonita narodna skupščina iz leta 2015 pod predsedstvom Juana Guaidoja začela 26. decembra 2020 sprejemati zakonodajo za enoletno podaljšanje svojega ustavnega in upravnega mandata, dokler ne bi bilo mogoče v Venezueli izvesti svobodnih, poštenih, preverljivih in demokratičnih volitev;

| D. | ker je nelegitimno venezuelsko vrhovno sodišče 13. junija 2020 imenovalo nove člane v nacionalno volilno komisijo, ne da bi za to imelo zakonska pooblastila; ker ima v skladu s členoma 187 in 296 venezuelske ustave za ta imenovanja izključno pristojnost narodna skupščina, to je organ, ki ga demokratično izvoli venezuelsko ljudstvo; ker mednarodna skupnost ne priznava odločitev ali sodb, ki jih enostransko sprejemata ta nelegitimna organa; ker so bili uradniki, odgovorni za te odločitve, tudi uvrščeni na seznam oseb, za katere je Svet uvedel sankcije; |
| --- | --- |

D.

ker je nelegitimno venezuelsko vrhovno sodišče 13. junija 2020 imenovalo nove člane v nacionalno volilno komisijo, ne da bi za to imelo zakonska pooblastila; ker ima v skladu s členoma 187 in 296 venezuelske ustave za ta imenovanja izključno pristojnost narodna skupščina, to je organ, ki ga demokratično izvoli venezuelsko ljudstvo; ker mednarodna skupnost ne priznava odločitev ali sodb, ki jih enostransko sprejemata ta nelegitimna organa; ker so bili uradniki, odgovorni za te odločitve, tudi uvrščeni na seznam oseb, za katere je Svet uvedel sankcije;

| E. | ker je Urad visoke komisarke OZN za človekove pravice, ki ga vodi Michelle Bachelet, ugotovil, da se z odločbami venezuelskega vrhovnega sodišča zmanjšujejo možnosti za vzpostavitev pogojev za demokratične in verodostojne volilne procese in da se s temi sodnimi odločbami imenujejo novi rektorji nacionalnega volilnega sveta brez konsenza vseh političnih sil; |
| --- | --- |

E.

ker je Urad visoke komisarke OZN za človekove pravice, ki ga vodi Michelle Bachelet, ugotovil, da se z odločbami venezuelskega vrhovnega sodišča zmanjšujejo možnosti za vzpostavitev pogojev za demokratične in verodostojne volilne procese in da se s temi sodnimi odločbami imenujejo novi rektorji nacionalnega volilnega sveta brez konsenza vseh političnih sil;

| F. | ker si je Nicolas Maduro 10. januarja 2019 pred vrhovnim sodiščem prisvojil predsedniško oblast nelegitimno in v nasprotju z ustavnim redom; |
| --- | --- |

F.

ker si je Nicolas Maduro 10. januarja 2019 pred vrhovnim sodiščem prisvojil predsedniško oblast nelegitimno in v nasprotju z ustavnim redom;

| G. | ker je 23. januarja 2019 skladno z 233. členom venezuelske ustave kot začasni predsednik Venezuele zaprisegel zakonito in demokratično izvoljeni predsednik narodne skupščine Juan Guaido; |
| --- | --- |

G.

ker je 23. januarja 2019 skladno z 233. členom venezuelske ustave kot začasni predsednik Venezuele zaprisegel zakonito in demokratično izvoljeni predsednik narodne skupščine Juan Guaido;

| H. | ker sta EU in Parlament že večkrat pozvala, naj se v Venezueli z verodostojnim političnim procesom ponovno vzpostavita demokracija in pravna država; ker je Nicolas Maduro javno zavrnil možnost takojšnje izvedbe svobodnih in poštenih, preglednih, vključujočih in verodostojnih predsedniških, parlamentarnih in lokalnih volitev v odziv na zahteve podpredsednika/visokega predstavnika, mednarodne kontaktne skupine in Parlamenta; |
| --- | --- |

H.

ker sta EU in Parlament že večkrat pozvala, naj se v Venezueli z verodostojnim političnim procesom ponovno vzpostavita demokracija in pravna država; ker je Nicolas Maduro javno zavrnil možnost takojšnje izvedbe svobodnih in poštenih, preglednih, vključujočih in verodostojnih predsedniških, parlamentarnih in lokalnih volitev v odziv na zahteve podpredsednika/visokega predstavnika, mednarodne kontaktne skupine in Parlamenta;

| I. | ker je Parlament s svojo resolucijo z dne 31. januarja 2019 skladno z venezuelsko ustavo priznal Juana Guaidoja kot legitimnega začasnega predsednika Bolivarske republike Venezuele; |
| --- | --- |

I.

ker je Parlament s svojo resolucijo z dne 31. januarja 2019 skladno z venezuelsko ustavo priznal Juana Guaidoja kot legitimnega začasnega predsednika Bolivarske republike Venezuele;

| J. | ker je 25 od 27 držav članic priznalo Juana Guaidoja kot edinega legitimnega začasnega predsednika države do razpisa novih svobodnih, preglednih in verodostojnih predsedniških volitev, s katerimi bi ponovno vzpostavili demokracijo; ker so to storile tudi številne druge demokratične države; |
| --- | --- |

J.

ker je 25 od 27 držav članic priznalo Juana Guaidoja kot edinega legitimnega začasnega predsednika države do razpisa novih svobodnih, preglednih in verodostojnih predsedniških volitev, s katerimi bi ponovno vzpostavili demokracijo; ker so to storile tudi številne druge demokratične države;

| K. | ker je Svet 12. novembra 2020 podaljšal omejevalne ukrepe proti Venezueli do 14. novembra 2021; ker ti ukrepi vključujejo embargo na orožje in opremo za notranjo represijo ter prepoved potovanja in zamrznitev premoženja 36 venezuelskih voditeljev in najvišjih uradnikov; |
| --- | --- |

K.

ker je Svet 12. novembra 2020 podaljšal omejevalne ukrepe proti Venezueli do 14. novembra 2021; ker ti ukrepi vključujejo embargo na orožje in opremo za notranjo represijo ter prepoved potovanja in zamrznitev premoženja 36 venezuelskih voditeljev in najvišjih uradnikov;

| L. | ker je Parlament decembra 2017 podelil nagrado Saharova za svobodo misli demokratični opoziciji in političnim zapornikom v Venezueli; |
| --- | --- |

L.

ker je Parlament decembra 2017 podelil nagrado Saharova za svobodo misli demokratični opoziciji in političnim zapornikom v Venezueli;

| M. | ker so se s pandemijo covida-19 še poslabšale že tako kritične razmere v Venezueli; ker so zlom zdravstvenega sistema, hiperinflacija, hudo pomanjkanje hrane in zdravil ter huda humanitarna kriza prisilili vsaj šestino prebivalstva, da zapusti državo, do konca leta 2020 pa je odšlo več kot pet milijonov in pol Venezuelcev; |
| --- | --- |

M.

ker so se s pandemijo covida-19 še poslabšale že tako kritične razmere v Venezueli; ker so zlom zdravstvenega sistema, hiperinflacija, hudo pomanjkanje hrane in zdravil ter huda humanitarna kriza prisilili vsaj šestino prebivalstva, da zapusti državo, do konca leta 2020 pa je odšlo več kot pet milijonov in pol Venezuelcev;

| N. | ker je tožilstvo Mednarodnega kazenskega sodišča 14. decembra 2020 pred predhodnim poročilom in po podrobni oceni in analizi razpoložljivih informacij izjavilo, da obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da so civilne oblasti, pripadniki oboroženih sil in posamezniki, naklonjeni vladi v Venezueli, odgovorni za zapiranje, mučenje, posiljevanje in/ali druge oblike spolnega nasilja in preganjanja skupin ali skupnosti iz političnih razlogov ter da so morda zagrešili zelo resna kazniva dejanja zoper človečnost; ker bo končna odločitev o tej zadevi sprejeta v prvi polovici leta 2021; ker je neodvisna mednarodna misija OZN za ugotavljanje dejstev v Venezueli 16. septembra 2020 poročala, da so vladne in režimske varnostne sile z vednostjo predsednika Madura in nekaterih njegovih ministrov zagrešile kazniva dejanja zoper človečnost, na primer usmrtitve in mučenje, ter navedla, da mora venezuelska država poskrbeti, da bodo osebe, odgovorne za izvensodne usmrtitve, prisilna izginotja, samovoljna pridržanja in mučenje, odgovarjale za svoja dejanja, ter preprečiti nadaljnja tovrstna dejanja; |
| --- | --- |

N.

ker je tožilstvo Mednarodnega kazenskega sodišča 14. decembra 2020 pred predhodnim poročilom in po podrobni oceni in analizi razpoložljivih informacij izjavilo, da obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da so civilne oblasti, pripadniki oboroženih sil in posamezniki, naklonjeni vladi v Venezueli, odgovorni za zapiranje, mučenje, posiljevanje in/ali druge oblike spolnega nasilja in preganjanja skupin ali skupnosti iz političnih razlogov ter da so morda zagrešili zelo resna kazniva dejanja zoper človečnost; ker bo končna odločitev o tej zadevi sprejeta v prvi polovici leta 2021; ker je neodvisna mednarodna misija OZN za ugotavljanje dejstev v Venezueli 16. septembra 2020 poročala, da so vladne in režimske varnostne sile z vednostjo predsednika Madura in nekaterih njegovih ministrov zagrešile kazniva dejanja zoper človečnost, na primer usmrtitve in mučenje, ter navedla, da mora venezuelska država poskrbeti, da bodo osebe, odgovorne za izvensodne usmrtitve, prisilna izginotja, samovoljna pridržanja in mučenje, odgovarjale za svoja dejanja, ter preprečiti nadaljnja tovrstna dejanja;

| O. | ker najnovejše poročilo, ki ga je 14. januarja 2021 objavil inštitut CASLA, vsebuje dokaze o strateškem načrtovanju sistematičnega zatiranja in nadaljevanja kaznivih dejanj režima zoper človečnost in razkriva nove vzorce mučenja, porast nezakonitih tajnih pridržanj in centrov za mučenje ter vmešavanje drugih držav v napeljevanje k tem kaznivim dejanjem in njihovo izvrševanje; ker so v poročilu poudarjene tudi nečloveške razmere, v katerih politične zapornike pridržujejo pod zemljo in izpostavljajo nenehnemu fizičnemu in psihičnemu mučenju, kar je v nasprotju z minimalnimi standardi iz pravil za ravnanje z zaporniki, ki so jih sprejeli na prvem kongresu Združenih narodov o preprečevanju kriminala in ravnanju s prestopniki v Ženevi leta 1955 in potrdili z resolucijo Ekonomsko-socialnega sveta št. 663 C (XXIV) z dne 31. julija 1957 in št. 2076 (LXII) z dne 13. maja 1977; |
| --- | --- |

O.

ker najnovejše poročilo, ki ga je 14. januarja 2021 objavil inštitut CASLA, vsebuje dokaze o strateškem načrtovanju sistematičnega zatiranja in nadaljevanja kaznivih dejanj režima zoper človečnost in razkriva nove vzorce mučenja, porast nezakonitih tajnih pridržanj in centrov za mučenje ter vmešavanje drugih držav v napeljevanje k tem kaznivim dejanjem in njihovo izvrševanje; ker so v poročilu poudarjene tudi nečloveške razmere, v katerih politične zapornike pridržujejo pod zemljo in izpostavljajo nenehnemu fizičnemu in psihičnemu mučenju, kar je v nasprotju z minimalnimi standardi iz pravil za ravnanje z zaporniki, ki so jih sprejeli na prvem kongresu Združenih narodov o preprečevanju kriminala in ravnanju s prestopniki v Ženevi leta 1955 in potrdili z resolucijo Ekonomsko-socialnega sveta št. 663 C (XXIV) z dne 31. julija 1957 in št. 2076 (LXII) z dne 13. maja 1977;

| P. | ker je politični in domorodni zapornik etnične skupine Pemon Salvador Franco 3. januarja 2021 umrl zaradi bolezni v venezuelskem zaporu, ne da bi bil deležen zdravniške oskrbe, čeprav je imel od novembra 2020 sodno odredbo za premestitev v bolnišnico, ki ni bila upoštevana; |
| --- | --- |

P.

ker je politični in domorodni zapornik etnične skupine Pemon Salvador Franco 3. januarja 2021 umrl zaradi bolezni v venezuelskem zaporu, ne da bi bil deležen zdravniške oskrbe, čeprav je imel od novembra 2020 sodno odredbo za premestitev v bolnišnico, ki ni bila upoštevana;

| Q. | ker režim od 5. januarja 2021 zaostruje napade na zadnje svobodne in neodvisne medijske hiše v državi in jih preganja, jim zasega sredstva in opremo ter s tem sili v takojšnje prenehanje dejavnosti; |
| --- | --- |

Q.

ker režim od 5. januarja 2021 zaostruje napade na zadnje svobodne in neodvisne medijske hiše v državi in jih preganja, jim zasega sredstva in opremo ter s tem sili v takojšnje prenehanje dejavnosti;

| R. | ker je po poročanju medijev in aktivistov za človekove pravice v spopadu med policijo in tolpami v venezuelski prestolnici Caracas umrlo vsaj 23 ljudi, medtem kot je pogled mednarodne skupnosti uperjen v vlado, ki ji grozi preiskava umorov, ki so jih zakrivile varnostne sile; |
| --- | --- |

R.

ker je po poročanju medijev in aktivistov za človekove pravice v spopadu med policijo in tolpami v venezuelski prestolnici Caracas umrlo vsaj 23 ljudi, medtem kot je pogled mednarodne skupnosti uperjen v vlado, ki ji grozi preiskava umorov, ki so jih zakrivile varnostne sile;

| 1. | ponavlja, da bo, dokler v Venezueli ne bo resnično svobodnih, verodostojnih, vključujočih, preglednih in popolnoma demokratičnih volitev, štel za edino legitimno demokratično predstavniško politično telo v državi narodno skupščino, izvoljeno decembra 2015, njenega predsednika Juana Guaidoja in pooblaščeno komisijo, ki jo tudi vodi Guaido, saj so zadnji svobodni izraz Venezuelcev v volilnem procesu; poziva Svet in države članice, naj nedvoumno priznajo ustavno nadaljevanje legitimne venezuelske narodne skupščine, izvoljene leta 2015, in legitimnega začasnega predsednika Venezuele Juana Guaidoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje in zavrača nezakonite in nelegitimne parlamentarne volitve, ki izhajajo iz potvorjenega volilnega procesa, organiziranega 6. decembra 2020, in ponavlja, da ta proces ni bil niti v skladu z mednarodno sprejetimi pogoji in standardi niti z venezuelsko zakonodajo, ni bil svoboden in pošten in tudi ni predstavljal volje venezuelskega ljudstva; ne priznava ne legitimnosti ne zakonitosti lažne narodne skupščine, ki je bila ustanovljena 5. januarja 2021 na podlagi teh nedemokratičnih volitev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja, da je za večrazsežnostno krizo v Venezueli, ki vpliva na celotno regijo, edina trajnostna rešitev politična, mirna in demokratična pot naprej, z verodostojnimi, vključujočimi, svobodnimi, poštenimi in preglednimi predsedniškimi, parlamentarnimi, regionalnimi in lokalnimi volitvami, ki bodo spoštovale mednarodne standarde, jamčile za enake konkurenčne pogoje in neovirano sodelovanje vseh političnih strank ter potekale pod budnim očesom nepristranskih mednarodnih opazovalcev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža solidarnost in popolno podporo venezuelskemu narodu, ki trpi posledice hude humanitarne in politične krize, ki se sedaj še poglablja zaradi pandemije COVID-19; opozarja na zaskrbljujočo migracijsko krizo in njene posledice za vso regijo ter izreka pohvalo sosednjim državam za prizadevanja in izkazano solidarnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k brezpogojni in takojšnji izpustitvi več kot 350 političnih zapornikov v državi, o katerih poročata nevladna organizacija Foro Penal Venezolano in Organizacija ameriških držav; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno opozarja na obveznost celovitega zagotavljanja spoštovanja in varstva človekovih pravic v Venezueli ter bo še posebej pozoren na represivne geste, zlasti proti pripadnikom demokratičnih sil; obsoja grožnje podpredsednice nezakonito ustanovljene narodne skupščine Iris Varela, da bo ukazala odvzem prostosti in pregon članov opozicije in predsednika Juana Guaidoja, pa tudi zaseg njihovih sredstev in odvzem državljanstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obsoja nedavno zatrtje svobode izražanje, ki ga izvaja režim, in zaprtje časopisov in medijskih hiš, ki niso v politični navezi z Madurovim režimom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja nedavni sklep Sveta z dne 29. junija 2020, s katerim se podaljšujejo usmerjene sankcije proti 11 dodatnim posameznikom, kar ne škoduje prebivalcem Venezuele, ter poziva k takojšnji zaostritvi in razširitvi teh sankcij; meni, da morajo organi EU zato omejiti gibanje posameznikov s seznama, pa tudi njihovih najožjih sorodnikov, ter zamrzniti njihovo premoženje in vizume; poziva tudi k takojšnji prepovedi trgovanja s krvavim zlatom iz Venezuele in njegovega kroženja v EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja, da je pomembno še naprej tesno sodelovati z mednarodnimi zavezniki, tj. novo administracijo ZDA in skupino iz Lime, ter tako obnoviti obsežna mednarodna diplomatska prizadevanja, da bi venezuelskemu narodu spet zagotovili demokracijo, pravno državo in blaginjo; poziva podpredsednika/visokega predstavnika in Svet k usklajeni politiki na visoki ravni z ZDA in skupino iz Lime, da bi v mednarodnih diplomatskih prizadevanjih oblikovali celovitejši strateški pristop in natančno ocenili čedalje hujše razmere v Venezueli; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva zakonito narodno skupščino in njenega predsednika Juana Guaidoja, naj poskrbita za popolno preglednost pri upravljanju sredstev, da se zagotovi popolna odgovornost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je kriza v Venezueli najbolj nezadostno financirana kriza na svetu, in poziva mednarodno skupnost, naj izpolni svoje finančne obveznosti ter izplača zneske, namenjene za humanitarno krizo v Venezueli, kot je bilo sklenjeno na donatorski konferenci; |
| --- | --- |

11.

| 12. | v celoti podpira preiskave Mednarodnega kazenskega sodišča v zvezi s splošno razširjenimi kaznivimi in represivnimi dejanji, ki jih je zagrešil venezuelski režim; poziva Evropsko unijo, naj podpre pobudo držav pogodbenic Mednarodnega kazenskega sodišča, da bi začeli preiskavo kaznivih dejanj zoper človečnost, ki jih je zagrešil Madurov režim, da bodo krivci odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | odločno podpira poziv generalnega sekretarja OZN, naj se izvede celovita in neodvisna preiskava ubojev, kakor je bilo zapisano že preteklih sprejetih resolucijah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k vzpostavitvi kontaktne skupine med poslanci Evropskega parlamenta in demokratično izvoljenimi predstavniki pooblaščene komisije narodne skupščine, da se omogočijo redni stiki z zakonitimi demokratičnimi silami v Venezueli; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, zakonitemu začasnemu predsedniku republike in narodne skupščine Bolivarske republike Venezuele Juanu Guaidoju, vladam in parlamentom držav skupine iz Lime, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL C 411, 27.11.2020, str. 185.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0013.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0193.

(4)  UL L 205 I, 29.6.2020, str. 6.

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/145 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/145

---

P9_TA(2021)0020

Dostojna in cenovno dostopna stanovanja za vse

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (2019/2187(INI))

(2021/C 456/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 3(3), in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 9, 14, 148, 151, 153, 160 in 168 ter njenega Protokola št. 26 o storitvah splošnega pomena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 3(3), in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 9, 14, 148, 151, 153, 160 in 168 ter njenega Protokola št. 26 o storitvah splošnega pomena,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti naslova IV (Solidarnost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti naslova IV (Solidarnost),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah OZN, zlasti členov 8 in 25, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah OZN, zlasti členov 8 in 25,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov iz septembra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije Odboru iz junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov iz septembra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije Odboru iz junija 2014,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja, ki so jih svetovni voditelji sprejeli septembra 2015 in jih je Svet potrdil, zlasti cilja trajnostnega razvoja 3 o skrbi za zdravo življenje in spodbujanju splošnega dobrega počutja v vseh življenjskih obdobjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja, ki so jih svetovni voditelji sprejeli septembra 2015 in jih je Svet potrdil, zlasti cilja trajnostnega razvoja 3 o skrbi za zdravo življenje in spodbujanju splošnega dobrega počutja v vseh življenjskih obdobjih,

| — | ob upoštevanju ženevske listine OZN o trajnostnih stanovanjih in njenega cilja, da se zagotovi dostop do dostojnih, primernih, cenovno dostopnih in zdravih stanovanj za vse (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevske listine OZN o trajnostnih stanovanjih in njenega cilja, da se zagotovi dostop do dostojnih, primernih, cenovno dostopnih in zdravih stanovanj za vse (1),

| — | ob upoštevanju smernic SZO za nastanitev in zdravje iz leta 2018 – Priporočila za spodbujanje zdravih stanovanj za trajnostno in pravično prihodnost (Recommendations to promote healthy housing for a sustainable and equitable future) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic SZO za nastanitev in zdravje iz leta 2018 – Priporočila za spodbujanje zdravih stanovanj za trajnostno in pravično prihodnost (Recommendations to promote healthy housing for a sustainable and equitable future) (2),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Evropski svet, Evropski Parlament in Evropska Komisija, zlasti njegovega 19. načela „Stanovanja in pomoč za brezdomce“ in 20. načela „Dostop do osnovnih storitev“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Evropski svet, Evropski Parlament in Evropska Komisija, zlasti njegovega 19. načela „Stanovanja in pomoč za brezdomce“ in 20. načela „Dostop do osnovnih storitev“,

| — | ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine, zlasti člena 30 o pravici do varstva pred revščino in socialno izključenostjo, člena 31 o pravici do stanovanja in člena 16 o pravici družine do ustreznega socialnega, pravnega in gospodarskega varstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine, zlasti člena 30 o pravici do varstva pred revščino in socialno izključenostjo, člena 31 o pravici do stanovanja in člena 16 o pravici družine do ustreznega socialnega, pravnega in gospodarskega varstva,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta partnerstva za stanovanja agende EU za mesta iz leta 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta partnerstva za stanovanja agende EU za mesta iz leta 2018 (3),

| — | ob upoštevanju nove agende za mesta, sprejete oktobra 2016 na konferenci Združenih narodov o stanovanjski politiki in trajnostnem razvoju mest (Habitat III), ki je organizirana vsakih 20 let, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nove agende za mesta, sprejete oktobra 2016 na konferenci Združenih narodov o stanovanjski politiki in trajnostnem razvoju mest (Habitat III), ki je organizirana vsakih 20 let,

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine na visoki ravni za naložbe v socialno infrastrukturo v Evropi za leto 2018 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine na visoki ravni za naložbe v socialno infrastrukturo v Evropi za leto 2018 (4),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij iz leta 2017 z naslovom „Priprava evropske agende za socialna stanovanja“ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij iz leta 2017 z naslovom „Priprava evropske agende za socialna stanovanja“ (5),

| — | ob upoštevanju izjave organizacije Eurocities iz leta 2016 o državni pomoči in lokalnih javnih storitvah (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave organizacije Eurocities iz leta 2016 o državni pomoči in lokalnih javnih storitvah (6),

| — | ob upoštevanju končnega sporočila 19. neuradnega srečanja ministrov EU za stanovanjska vprašanja, ki je potekalo 9. in 10. decembra 2013 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega sporočila 19. neuradnega srečanja ministrov EU za stanovanjska vprašanja, ki je potekalo 9. in 10. decembra 2013 (7),

| — | ob upoštevanju resolucije županov velikih evropskih mest iz leta 2014 o pravici do nastanitve (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije županov velikih evropskih mest iz leta 2014 o pravici do nastanitve (8),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Taking stock of the 2013 Recommendation on „Investing in children: breaking the cycle of disadvantage“ (Pregled izvajanja uredbe iz leta 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Taking stock of the 2013 Recommendation on „Investing in children: breaking the cycle of disadvantage“ (Pregled izvajanja uredbe iz leta 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (SWD(2017)0258),

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN z dne 30. decembra 2015 o ustreznih bivališčih kot elementu pravice do primernega življenjskega standarda in o pravici do nediskriminacije v zvezi s tem (A/HRC/31/54) (9), v katerem je preučeno brezdomstvo kot globalna kriza človekovih pravic, ki zahteva takojšen globalni odziv, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN z dne 30. decembra 2015 o ustreznih bivališčih kot elementu pravice do primernega življenjskega standarda in o pravici do nediskriminacije v zvezi s tem (A/HRC/31/54) (9), v katerem je preučeno brezdomstvo kot globalna kriza človekovih pravic, ki zahteva takojšen globalni odziv,

| — | ob upoštevanju svežnja Komisije o socialnih naložbah iz leta 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja Komisije o socialnih naložbah iz leta 2013,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (2013/112/EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 20. februarja 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (2013/112/EU),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2011)0173) in nadaljnjih poročil o izvajanju in ocenjevanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2011)0173) in nadaljnjih poročil o izvajanju in ocenjevanju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Okvir kakovosti za storitve splošnega pomena v Evropi (COM(2011)0900), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Okvir kakovosti za storitve splošnega pomena v Evropi (COM(2011)0900),

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 10. julija 2020 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 10. julija 2020 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v okviru krize zaradi COVID-19 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v okviru krize zaradi COVID-19 (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2019 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2019 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2019 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2019 (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. marca 2020 o izvajanju strategije EU o invalidnosti po letu 2020 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. marca 2020 o izvajanju strategije EU o invalidnosti po letu 2020 (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2017 o boju proti neenakostim kot vzvodu za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2017 o boju proti neenakostim kot vzvodu za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o politikah na področju minimalnega dohodka kot sredstvu za boj proti revščini (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o politikah na področju minimalnega dohodka kot sredstvu za boj proti revščini (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2016 o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s posebnim poudarkom na sklepnih ugotovitvah Odbora Združenih narodov za pravice invalidov (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2016 o izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s posebnim poudarkom na sklepnih ugotovitvah Odbora Združenih narodov za pravice invalidov (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o beguncih: vključevanje v družbo in na trg dela (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o beguncih: vključevanje v družbo in na trg dela (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2016 o uresničevanju cilja o zmanjšanju revščine glede na vse večje gospodinjske stroške (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2016 o uresničevanju cilja o zmanjšanju revščine glede na vse večje gospodinjske stroške (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o zmanjševanju neenakosti s posebnim poudarkom na revščini otrok (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o zmanjševanju neenakosti s posebnim poudarkom na revščini otrok (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o kohezijski politiki in obrobnih skupnostih (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o kohezijski politiki in obrobnih skupnostih (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o strategiji EU za brezdomstvo (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o strategiji EU za brezdomstvo (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o socialnih stanovanjih v Evropski uniji (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2013 o socialnih stanovanjih v Evropski uniji (26),

| — | ob upoštevanju poročila Združenih narodov z dne 26. decembra 2019 v zvezi s smernicami za uveljavljanje pravice do ustreznega bivališča, ki jih je pripravila posebna poročevalka o ustreznih bivališčih kot elementu pravice do primernega življenjskega standarda in o pravici do nediskriminacije v zvezi s tem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Združenih narodov z dne 26. decembra 2019 v zvezi s smernicami za uveljavljanje pravice do ustreznega bivališča, ki jih je pripravila posebna poročevalka o ustreznih bivališčih kot elementu pravice do primernega življenjskega standarda in o pravici do nediskriminacije v zvezi s tem,

| — | ob upoštevanju priporočila odbora ministrov Sveta Evrope CM/Rec(2010)5 z dne 31. marca 2010 državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila odbora ministrov Sveta Evrope CM/Rec(2010)5 z dne 31. marca 2010 državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete,

| — | ob upoštevanju druge raziskave o osebah LGBTI iz maja 2020, ki jo je izvedla Agencija Evropske unije za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge raziskave o osebah LGBTI iz maja 2020, ki jo je izvedla Agencija Evropske unije za temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju evropske državljanske pobude Housing for All (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske državljanske pobude Housing for All (27),

| — | ob upoštevanju študije Komisije iz junija 2020 z naslovom Legal gender recognition in the EU: the journeys of trans people towards full equality (Pravno priznanje spolov v EU: potovanja transspolnih oseb do popolne enakosti) (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije iz junija 2020 z naslovom Legal gender recognition in the EU: the journeys of trans people towards full equality (Pravno priznanje spolov v EU: potovanja transspolnih oseb do popolne enakosti) (28),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0247/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0247/2020),

| A. | ker je dostop do ustreznih stanovanj temeljna pravica, ki jo je treba obravnavati kot temeljni pogoj za uveljavljanje drugih temeljnih pravic in dostopa do njih, pa tudi za dostojno življenje; ker morajo nacionalni, regionalni in lokalni organi v državah članicah določiti lastno stanovanjsko politiko in sprejeti potrebne ukrepe, da bi na svojem stanovanjskem trgu zagotovili spoštovanje te temeljne pravice; |
| --- | --- |

A.

ker je dostop do ustreznih stanovanj temeljna pravica, ki jo je treba obravnavati kot temeljni pogoj za uveljavljanje drugih temeljnih pravic in dostopa do njih, pa tudi za dostojno življenje; ker morajo nacionalni, regionalni in lokalni organi v državah članicah določiti lastno stanovanjsko politiko in sprejeti potrebne ukrepe, da bi na svojem stanovanjskem trgu zagotovili spoštovanje te temeljne pravice;

| B. | ker si, kot je navedeno v členu 151 PDEU, Unija in države članice ob upoštevanju temeljnih socialnih pravic, kakor so določene v Evropski socialni listini, podpisani v Torinu 18. oktobra 1961, in v Listini Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev iz leta 1989, prizadevajo za naslednje cilje: spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranjanju izboljšav omogoči njihova harmonizacija, ustrezno socialno varstvo, dialog med socialnimi partnerji, razvoj človeških virov za trajno visoko stopnjo zaposlenosti in boj proti izključenosti; |
| --- | --- |

B.

ker si, kot je navedeno v členu 151 PDEU, Unija in države članice ob upoštevanju temeljnih socialnih pravic, kakor so določene v Evropski socialni listini, podpisani v Torinu 18. oktobra 1961, in v Listini Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev iz leta 1989, prizadevajo za naslednje cilje: spodbujanje zaposlovanja, izboljšanje življenjskih razmer in delovnih pogojev, tako da se ob ohranjanju izboljšav omogoči njihova harmonizacija, ustrezno socialno varstvo, dialog med socialnimi partnerji, razvoj človeških virov za trajno visoko stopnjo zaposlenosti in boj proti izključenosti;

| C. | ker so EU in njene države članice dolžne zagotoviti splošen dostop do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj v skladu s temeljnimi pravicami, kot so določene v členih 16, 30 in 31 Evropske socialne listine ter evropskem stebru socialnih pravic; |
| --- | --- |

C.

ker so EU in njene države članice dolžne zagotoviti splošen dostop do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj v skladu s temeljnimi pravicami, kot so določene v členih 16, 30 in 31 Evropske socialne listine ter evropskem stebru socialnih pravic;

| D. | ker Unija v skladu s členom 36 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah priznava in spoštuje dostop do storitev splošnega gospodarskega pomena, ki je v skladu s Pogodbama določen v nacionalnih zakonodajah in praksah, s čimer pospešuje socialno in teritorialno kohezijo Unije; ker so storitve splošnega pomena storitve, ki jih javni organi držav članic štejejo kot takšne, zato zanje veljajo posebne obveznosti glede javnih storitev; ker storitve javnega pomena lahko zagotavlja bodisi država bodisi zasebni sektor; ker te storitve vključujejo socialna stanovanja kot socialna storitev splošnega pomena; ker se socialne storitve splošnega pomena odzivajo na potrebe ranljivih državljanov v skladu z načeli solidarnosti in enakega dostopa; ker sporočilo Komisije o okviru kakovosti za storitve splošnega pomena v EU jamči dostop do bistvenih storitev vsem državljanom in spodbuja kakovost na področju socialnih storitev; |
| --- | --- |

D.

ker Unija v skladu s členom 36 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah priznava in spoštuje dostop do storitev splošnega gospodarskega pomena, ki je v skladu s Pogodbama določen v nacionalnih zakonodajah in praksah, s čimer pospešuje socialno in teritorialno kohezijo Unije; ker so storitve splošnega pomena storitve, ki jih javni organi držav članic štejejo kot takšne, zato zanje veljajo posebne obveznosti glede javnih storitev; ker storitve javnega pomena lahko zagotavlja bodisi država bodisi zasebni sektor; ker te storitve vključujejo socialna stanovanja kot socialna storitev splošnega pomena; ker se socialne storitve splošnega pomena odzivajo na potrebe ranljivih državljanov v skladu z načeli solidarnosti in enakega dostopa; ker sporočilo Komisije o okviru kakovosti za storitve splošnega pomena v EU jamči dostop do bistvenih storitev vsem državljanom in spodbuja kakovost na področju socialnih storitev;

| E. | ker cilj trajnostnega razvoja 11 poziva k specifičnim ciljem za leto 2030, da se vsem zagotovi dostop do primernih, varnih in cenovno dostopnih stanovanj in osnovnih storitev, da se izboljšajo razmere v barakarskih naseljih ter da se okrepi vključujoča in trajnostna urbanizacija in poveča zmogljivost za participativno, celovito in trajnostno načrtovanje in upravljanje naselij v vseh državah; |
| --- | --- |

E.

ker cilj trajnostnega razvoja 11 poziva k specifičnim ciljem za leto 2030, da se vsem zagotovi dostop do primernih, varnih in cenovno dostopnih stanovanj in osnovnih storitev, da se izboljšajo razmere v barakarskih naseljih ter da se okrepi vključujoča in trajnostna urbanizacija in poveča zmogljivost za participativno, celovito in trajnostno načrtovanje in upravljanje naselij v vseh državah;

| F. | ker ima vse več ljudi z nizkimi in srednjimi dohodki v EU težave pri dostopu do cenovno dostopnih stanovanj, ker je breme stanovanjskih stroškov in stroškov vzdrževanja zanje pretirano in ker živijo v nevarnih, nezdravih, nizkokakovostnih, energijsko neučinkovitih ali prenatrpanih stanovanjih oziroma so brezdomci ali pa jim grozi prisilna izselitev; |
| --- | --- |

F.

ker ima vse več ljudi z nizkimi in srednjimi dohodki v EU težave pri dostopu do cenovno dostopnih stanovanj, ker je breme stanovanjskih stroškov in stroškov vzdrževanja zanje pretirano in ker živijo v nevarnih, nezdravih, nizkokakovostnih, energijsko neučinkovitih ali prenatrpanih stanovanjih oziroma so brezdomci ali pa jim grozi prisilna izselitev;

| G. | ker povečanje števila zaključenih stanovanjskih projektov ne izboljša znatno dostopa do stanovanj za tiste, katerih dohodki so prenizki, da bi si lahko privoščili tržne cene najemnin, in previsoki, da bi bili upravičeni do socialnih stanovanj; ker ta težava zadeva zlasti starše samohranilce, velike družine in mlade, ki vstopajo na trg dela; |
| --- | --- |

G.

ker povečanje števila zaključenih stanovanjskih projektov ne izboljša znatno dostopa do stanovanj za tiste, katerih dohodki so prenizki, da bi si lahko privoščili tržne cene najemnin, in previsoki, da bi bili upravičeni do socialnih stanovanj; ker ta težava zadeva zlasti starše samohranilce, velike družine in mlade, ki vstopajo na trg dela;

| H. | ker neustrezne bivanjske razmere po ocenah Eurofounda gospodarstva EU letno stanejo 195 milijard EUR (29); ker je leta 2018 17,1 % prebivalcev EU živelo v prenatrpanih stanovanjih (30); ker v EU 28,5 % mladih, starih od 25 do 34 let, živi pri starših; ker na to številko vpliva več, predvsem socialno-ekonomskih dejavnikov, pa tudi razpoložljivost stanovanj (31); ker bosta do leta 2030 več kot dve tretjini svetovnega prebivalstva živeli v mestih (32); |
| --- | --- |

H.

ker neustrezne bivanjske razmere po ocenah Eurofounda gospodarstva EU letno stanejo 195 milijard EUR (29); ker je leta 2018 17,1 % prebivalcev EU živelo v prenatrpanih stanovanjih (30); ker v EU 28,5 % mladih, starih od 25 do 34 let, živi pri starših; ker na to številko vpliva več, predvsem socialno-ekonomskih dejavnikov, pa tudi razpoložljivost stanovanj (31); ker bosta do leta 2030 več kot dve tretjini svetovnega prebivalstva živeli v mestih (32);

| I. | ker je v obdobju od leta 2010 do leta 2018 10,2 % prebivalstva EU več kot 40 % svojega razpoložljivega dohodka porabilo za stanovanje, čeprav so bile med državami članicami EU ugotovljene velike razlike; |
| --- | --- |

I.

ker je v obdobju od leta 2010 do leta 2018 10,2 % prebivalstva EU več kot 40 % svojega razpoložljivega dohodka porabilo za stanovanje, čeprav so bile med državami članicami EU ugotovljene velike razlike;

| J. | ker se cene stanovanj iz leta v leto nenehno višajo, in sicer hitreje kot razpoložljivi dohodek; ker so stanovanja zdaj največji izdatek evropskih državljanov; |
| --- | --- |

J.

ker se cene stanovanj iz leta v leto nenehno višajo, in sicer hitreje kot razpoložljivi dohodek; ker so stanovanja zdaj največji izdatek evropskih državljanov;

| K. | ker naj bi stanovanjski trg po ocenah ustvaril približno 25 bilijonov EUR in je zato bistven pri ustvarjanju delovnih mest in gonilna sila gospodarske dejavnosti, saj med drugim vpliva na mobilnost delavcev, energijsko učinkovitost, povpraševanje po infrastrukturi in njeno odpornost, trajnostni promet in razvoj mest; |
| --- | --- |

K.

ker naj bi stanovanjski trg po ocenah ustvaril približno 25 bilijonov EUR in je zato bistven pri ustvarjanju delovnih mest in gonilna sila gospodarske dejavnosti, saj med drugim vpliva na mobilnost delavcev, energijsko učinkovitost, povpraševanje po infrastrukturi in njeno odpornost, trajnostni promet in razvoj mest;

| L. | ker so se cenovna dostopnost stanovanj in bivanjske razmere za lastnike in najemnike z nizkimi dohodki v zadnjih desetletjih poslabšale; ker skoraj 38 % gospodinjstev, ki jim grozi revščina, več kot 40 % svojega razpoložljivega dohodka porabi za stanovanje; ker se število ljudi v EU, ki jim grozi revščina, poveča na 156 milijonov, če se upoštevajo stanovanjski stroški; |
| --- | --- |

L.

ker so se cenovna dostopnost stanovanj in bivanjske razmere za lastnike in najemnike z nizkimi dohodki v zadnjih desetletjih poslabšale; ker skoraj 38 % gospodinjstev, ki jim grozi revščina, več kot 40 % svojega razpoložljivega dohodka porabi za stanovanje; ker se število ljudi v EU, ki jim grozi revščina, poveča na 156 milijonov, če se upoštevajo stanovanjski stroški;

| M. | ker so se stroški najemnin v EU v zadnjem desetletju zvišali, v obdobju 2007–2019 pa so se v 22 državah članicah zvišale tudi cene stanovanj; |
| --- | --- |

M.

ker so se stroški najemnin v EU v zadnjem desetletju zvišali, v obdobju 2007–2019 pa so se v 22 državah članicah zvišale tudi cene stanovanj;

| N. | ker najnovejši dokazi, zbrani po izbruhu pandemije COVID-19, kažejo, da lahko recesija in izguba delovnih mest srednjeročno dodatno povečata preobremenjenost s stanovanjskimi stroški in število brezdomcev v EU; |
| --- | --- |

N.

ker najnovejši dokazi, zbrani po izbruhu pandemije COVID-19, kažejo, da lahko recesija in izguba delovnih mest srednjeročno dodatno povečata preobremenjenost s stanovanjskimi stroški in število brezdomcev v EU;

| O. | ker stanovanjska kriza huje prizadene mestna območja v številnih državah članicah, v katerih tudi gospodinjstva s srednjim dohodkom težko najdejo cenovno dostopna stanovanja po tržnih cenah; |
| --- | --- |

O.

ker stanovanjska kriza huje prizadene mestna območja v številnih državah članicah, v katerih tudi gospodinjstva s srednjim dohodkom težko najdejo cenovno dostopna stanovanja po tržnih cenah;

| P. | ker je stanovanjska kriza prizadela tako bogate kot manj bogate države ter povečuje socialno izključenost in prostorsko segregacijo; ker je dostop do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj težavnejši za ranljive skupine, kot so revni zaposleni, ženske, mladi, zlasti mladi brezposelni, starši samohranilci, velike družine, starejši, zlasti tisti, ki živijo sami, osebe LGBTI, migranti, begunci, invalidi, osebe s telesno ali duševno boleznijo in osebe iz marginaliziranih skupnosti, tudi Romi; |
| --- | --- |

P.

ker je stanovanjska kriza prizadela tako bogate kot manj bogate države ter povečuje socialno izključenost in prostorsko segregacijo; ker je dostop do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj težavnejši za ranljive skupine, kot so revni zaposleni, ženske, mladi, zlasti mladi brezposelni, starši samohranilci, velike družine, starejši, zlasti tisti, ki živijo sami, osebe LGBTI, migranti, begunci, invalidi, osebe s telesno ali duševno boleznijo in osebe iz marginaliziranih skupnosti, tudi Romi;

| Q. | ker je pandemija COVID-19 zaostrila negotove stanovanjske razmere in prezadolženost ter povečala tveganje prisilne izselitve in brezdomstva, hkrati pa pokazala prekarne razmere številnih ljudi, zlasti starejših, pa tudi delavcev migrantov in sezonskih delavcev, ki nimajo dostopa do nastanitve, ki izpolnjuje zdravstvene zahteve in zahteve glede fizične razdalje; |
| --- | --- |

Q.

ker je pandemija COVID-19 zaostrila negotove stanovanjske razmere in prezadolženost ter povečala tveganje prisilne izselitve in brezdomstva, hkrati pa pokazala prekarne razmere številnih ljudi, zlasti starejših, pa tudi delavcev migrantov in sezonskih delavcev, ki nimajo dostopa do nastanitve, ki izpolnjuje zdravstvene zahteve in zahteve glede fizične razdalje;

| R. | ker je raziskava o COVID-19, ki jo je izvedel Eurofound, pokazala, da se je aprila 2020 finančni položaj že poslabšal za 38 % anketirancev in da jih 47 % (33) poročalo, da se težko preživljajo – med brezposelnimi je bilo takih 87 %; ker jih je bilo med njimi skoraj 30 % v zaostanku s plačili računov za komunalne storitve, 22 % pa v zaostanku s plačili najemnine ali hipoteke, pri čemer jih je bila petina zaskrbljenih glede stabilnosti nastanitve zaradi zamud pri plačilu najemnine; ker raziskave Eurofounda kažejo, da je leta 2016 14 % prebivalstva v EU-28 poročalo o zaostanku s plačili, ker niso bili sposobni plačati najemnin ali hipotek, potrošniških kreditov, posojil prijateljev ali sorodnikov ali računov za komunalne ali telefonske storitve v predvidenih rokih; ker je 21 % izpostavljenih tveganju prezadolženosti, če se vključi delež oseb, ki težko (ali zelo težko) shajajo, vendar (še) ne zamujajo s plačili; |
| --- | --- |

R.

ker je raziskava o COVID-19, ki jo je izvedel Eurofound, pokazala, da se je aprila 2020 finančni položaj že poslabšal za 38 % anketirancev in da jih 47 % (33) poročalo, da se težko preživljajo – med brezposelnimi je bilo takih 87 %; ker jih je bilo med njimi skoraj 30 % v zaostanku s plačili računov za komunalne storitve, 22 % pa v zaostanku s plačili najemnine ali hipoteke, pri čemer jih je bila petina zaskrbljenih glede stabilnosti nastanitve zaradi zamud pri plačilu najemnine; ker raziskave Eurofounda kažejo, da je leta 2016 14 % prebivalstva v EU-28 poročalo o zaostanku s plačili, ker niso bili sposobni plačati najemnin ali hipotek, potrošniških kreditov, posojil prijateljev ali sorodnikov ali računov za komunalne ali telefonske storitve v predvidenih rokih; ker je 21 % izpostavljenih tveganju prezadolženosti, če se vključi delež oseb, ki težko (ali zelo težko) shajajo, vendar (še) ne zamujajo s plačili;

| S. | ker ima pandemija COVID-19 uničujoč učinek na evropski trg dela, ki je po ocenah Mednarodne organizacije dela v drugem četrtletju leta 2020 povzročil izgubo delovnih ur, enako 44 milijonom delovnih mest za polni delovni čas; ker je pandemija COVID-19 poslabšala položaj nevladnih in dobrodelnih organizacij, ki tradicionalno pomagajo ljudem v težkih stanovanjskih razmerah ali življenjskih okoliščinah, in povzročila negotovost glede tega, ali bodo lahko še naprej opravljale svoje storitve; |
| --- | --- |

S.

ker ima pandemija COVID-19 uničujoč učinek na evropski trg dela, ki je po ocenah Mednarodne organizacije dela v drugem četrtletju leta 2020 povzročil izgubo delovnih ur, enako 44 milijonom delovnih mest za polni delovni čas; ker je pandemija COVID-19 poslabšala položaj nevladnih in dobrodelnih organizacij, ki tradicionalno pomagajo ljudem v težkih stanovanjskih razmerah ali življenjskih okoliščinah, in povzročila negotovost glede tega, ali bodo lahko še naprej opravljale svoje storitve;

| T. | ker so prisilne izselitve opredeljene kot stalna ali začasna izselitev proti volji posameznikov, družin in/ali skupnosti iz domov in/ali z zemljišč, ki jih uporabljajo, brez zagotovitve in dostopa do ustreznih oblik pravne ali druge zaščite, ki bi bile skladne z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic; ker so prisilne izselitve že dolgo priznane kot huda kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

T.

ker so prisilne izselitve opredeljene kot stalna ali začasna izselitev proti volji posameznikov, družin in/ali skupnosti iz domov in/ali z zemljišč, ki jih uporabljajo, brez zagotovitve in dostopa do ustreznih oblik pravne ali druge zaščite, ki bi bile skladne z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic; ker so prisilne izselitve že dolgo priznane kot huda kršitev človekovih pravic;

| U. | ker je pomanjkanje ustreznih stanovanj resen izziv za številne državljane v EU; ker trenutno ni natančnih podatkov o številu brezdomcev v EU, natančno zbrani podatki pa so osnova vsake učinkovite javne politike; |
| --- | --- |

U.

ker je pomanjkanje ustreznih stanovanj resen izziv za številne državljane v EU; ker trenutno ni natančnih podatkov o številu brezdomcev v EU, natančno zbrani podatki pa so osnova vsake učinkovite javne politike;

| V. | ker se je v zadnjem desetletju stopnja brezdomstva v številnih državah članicah EU povečala zaradi naraščajočih stanovanjskih stroškov, vpliva gospodarske krize in politik, ki so bile zardi tega sprejete, vključno z zamrznitvijo ali omejitvijo socialnih programov in prejemkov; |
| --- | --- |

V.

ker se je v zadnjem desetletju stopnja brezdomstva v številnih državah članicah EU povečala zaradi naraščajočih stanovanjskih stroškov, vpliva gospodarske krize in politik, ki so bile zardi tega sprejete, vključno z zamrznitvijo ali omejitvijo socialnih programov in prejemkov;

| W. | ker je program Housing First (Najprej stanovanje) celostna strategija za boj proti brezdomstvu, ki združuje podporne stanovanjske in socialne storitve ter vključuje brezdomce na trg dela; ker bi lahko države članice s sprejetjem teh načel bistveno zmanjšale stopnjo brezdomstva; |
| --- | --- |

W.

ker je program Housing First (Najprej stanovanje) celostna strategija za boj proti brezdomstvu, ki združuje podporne stanovanjske in socialne storitve ter vključuje brezdomce na trg dela; ker bi lahko države članice s sprejetjem teh načel bistveno zmanjšale stopnjo brezdomstva;

| X. | ker 19. načelo evropskega stebra socialnih pravic obravnava vprašanja stanovanjske pomoči in brezdomstva; ker je Komisija naznanila, da bo do februarja 2021 predstavila akcijski načrt za njegovo izvajanje; ker je brezdomstvo kršitev pravice do ustreznih bivališč in več drugih človekovih pravic, vključno s pravico do nediskriminacije, zdravja, pitne vode in sanitarne ureditve, varnostjo posameznika in prepovedjo mučenja ter krutega in nečloveškega ravnanja (34), ter je zato popolnoma nezdružljivo s cilji EU glede socialnega napredka in njenim socialnim modelom; ker so brezdomci in osebe, ki živijo v neuradnih bivališčih, zaradi svojega stanovanjskega statusa pogosto žrtve kriminalizacije, nadlegovanja, stigmatizacije, socialne izključenosti in diskriminatornega ravnanja; ker jim je pogosto onemogočen dostop do sanitarne infrastrukture, so natrpani v ali pregnani iz skupnosti in izpostavljeni skrajnim oblikam nasilja; ker je pričakovana življenjska doba pri brezdomcih precej nižja kot pri splošnem prebivalstvu; |
| --- | --- |

X.

ker 19. načelo evropskega stebra socialnih pravic obravnava vprašanja stanovanjske pomoči in brezdomstva; ker je Komisija naznanila, da bo do februarja 2021 predstavila akcijski načrt za njegovo izvajanje; ker je brezdomstvo kršitev pravice do ustreznih bivališč in več drugih človekovih pravic, vključno s pravico do nediskriminacije, zdravja, pitne vode in sanitarne ureditve, varnostjo posameznika in prepovedjo mučenja ter krutega in nečloveškega ravnanja (34), ter je zato popolnoma nezdružljivo s cilji EU glede socialnega napredka in njenim socialnim modelom; ker so brezdomci in osebe, ki živijo v neuradnih bivališčih, zaradi svojega stanovanjskega statusa pogosto žrtve kriminalizacije, nadlegovanja, stigmatizacije, socialne izključenosti in diskriminatornega ravnanja; ker jim je pogosto onemogočen dostop do sanitarne infrastrukture, so natrpani v ali pregnani iz skupnosti in izpostavljeni skrajnim oblikam nasilja; ker je pričakovana življenjska doba pri brezdomcih precej nižja kot pri splošnem prebivalstvu;

| Y. | ker bi morala opredelitev brezdomstva vsebovati tako materialni (pomanjkanje primerne nastanitve) kot socialni vidik (varen prostor za ustvarjanje družine ali vzpostavljanje družbenih odnosov in sodelovanje v življenju skupnosti ter dostojno življenje) (35); ker je pandemija COVID-19 pokazala, da boj proti brezdomstvu spada na področje javnega zdravja in da je mogoče najti rešitve, na primer z zagotavljanjem začasne nastanitve ali uvedbo moratorija na prisilne izselitve, kar so ukrepi, ki so bili sprejeti v več državah članicah; |
| --- | --- |

Y.

ker bi morala opredelitev brezdomstva vsebovati tako materialni (pomanjkanje primerne nastanitve) kot socialni vidik (varen prostor za ustvarjanje družine ali vzpostavljanje družbenih odnosov in sodelovanje v življenju skupnosti ter dostojno življenje) (35); ker je pandemija COVID-19 pokazala, da boj proti brezdomstvu spada na področje javnega zdravja in da je mogoče najti rešitve, na primer z zagotavljanjem začasne nastanitve ali uvedbo moratorija na prisilne izselitve, kar so ukrepi, ki so bili sprejeti v več državah članicah;

| Z. | ker se brezdomstvo povečuje v najmanj 24 državah članicah; ker se mora vsak večer 700 000 brezdomcev v Evropski uniji vrniti v zatočišče ali spati na ulici, kar pomeni 70-odstotno povečanje v zadnjih desetih letih; |
| --- | --- |

Z.

ker se brezdomstvo povečuje v najmanj 24 državah članicah; ker se mora vsak večer 700 000 brezdomcev v Evropski uniji vrniti v zatočišče ali spati na ulici, kar pomeni 70-odstotno povečanje v zadnjih desetih letih;

| AA. | ker primanjkuje cenovno dostopnih socialnih stanovanj in dostopnih stanovanj; ker 9,6 % prebivalstva EU-27 živi v gospodinjstvih, ki za stanovanje porabijo 40 % ali več ekvivalentnega razpoložljivega dohodka (36); ker je breme stanovanjskih stroškov večje za invalide, saj je bila v EU stopnja preobremenjenosti s stanovanjskimi stroški pri invalidih 12,5-odstotna, pri ostalih pa 9,9-odstotna; |
| --- | --- |

AA.

ker primanjkuje cenovno dostopnih socialnih stanovanj in dostopnih stanovanj; ker 9,6 % prebivalstva EU-27 živi v gospodinjstvih, ki za stanovanje porabijo 40 % ali več ekvivalentnega razpoložljivega dohodka (36); ker je breme stanovanjskih stroškov večje za invalide, saj je bila v EU stopnja preobremenjenosti s stanovanjskimi stroški pri invalidih 12,5-odstotna, pri ostalih pa 9,9-odstotna;

| AB. | ker je treba cenovno dostopnost stanovanj obravnavati v njenem splošnem razmerju do dohodkovnih vzorcev in razvoja, pravičnosti porazdelitve in pretirane rasti stanovanjskih stroškov ter vključuje jasno razsežnost vprašanja spolov; ker nedelovanje stanovanjskega trga ogroža socialno kohezijo v Evropi, povečuje brezdomstvo in revščino ter vpliva na zaupanje v demokracijo; ker morajo biti nacionalni in lokalni organi za obravnavanje vseh teh izzivov sposobni sprejeti ustrezne stanovanjske politike, vključno z ukrepi državne pomoči, da bi ustvarili pogoje in podporo za naložbe v socialna in cenovno dostopna stanovanja; |
| --- | --- |

AB.

ker je treba cenovno dostopnost stanovanj obravnavati v njenem splošnem razmerju do dohodkovnih vzorcev in razvoja, pravičnosti porazdelitve in pretirane rasti stanovanjskih stroškov ter vključuje jasno razsežnost vprašanja spolov; ker nedelovanje stanovanjskega trga ogroža socialno kohezijo v Evropi, povečuje brezdomstvo in revščino ter vpliva na zaupanje v demokracijo; ker morajo biti nacionalni in lokalni organi za obravnavanje vseh teh izzivov sposobni sprejeti ustrezne stanovanjske politike, vključno z ukrepi državne pomoči, da bi ustvarili pogoje in podporo za naložbe v socialna in cenovno dostopna stanovanja;

| AC. | ker se javnofinančni odhodki za socialna stanovanja v Evropi zelo razlikujejo med državami, pri čemer nekatere države dajejo večji poudarek podpori za javna stanovanja kot druge; ker se je potreba po socialnih stanovanjih po finančni krizi leta 2008 povečala, saj se posamezniki z nižjimi dohodki srečujejo z večjimi finančnimi pritiski v zvezi s stanovanji; ker imajo države, ki uporabljajo univerzalni model socialnih stanovanj, običajno velike sektorje najemniških stanovanj, katerih glavni cilj je spodbujati socialno raznolikost, da se prepreči segregacija na podlagi socialno-ekonomskih dejavnikov (37); |
| --- | --- |

AC.

ker se javnofinančni odhodki za socialna stanovanja v Evropi zelo razlikujejo med državami, pri čemer nekatere države dajejo večji poudarek podpori za javna stanovanja kot druge; ker se je potreba po socialnih stanovanjih po finančni krizi leta 2008 povečala, saj se posamezniki z nižjimi dohodki srečujejo z večjimi finančnimi pritiski v zvezi s stanovanji; ker imajo države, ki uporabljajo univerzalni model socialnih stanovanj, običajno velike sektorje najemniških stanovanj, katerih glavni cilj je spodbujati socialno raznolikost, da se prepreči segregacija na podlagi socialno-ekonomskih dejavnikov (37);

| AD. | ker so se leta 2018 cene stanovanj povišale v primerjavi z letom 2015 v skoraj vseh državah članicah; ker so v zadnjih treh letih cene stanovanj v EU narasle za povprečno 5 %; |
| --- | --- |

AD.

ker so se leta 2018 cene stanovanj povišale v primerjavi z letom 2015 v skoraj vseh državah članicah; ker so v zadnjih treh letih cene stanovanj v EU narasle za povprečno 5 %;

| AE. | ker so se javne naložbe v socialna stanovanja v zadnjih letih zmanjšale; ker odhodki vlad za socialna stanovanja (transferji in kapital) predstavljajo le 0,66 % evropskega BDP, kar je malo glede na pretekle ravni, in se še zmanjšujejo; |
| --- | --- |

AE.

ker so se javne naložbe v socialna stanovanja v zadnjih letih zmanjšale; ker odhodki vlad za socialna stanovanja (transferji in kapital) predstavljajo le 0,66 % evropskega BDP, kar je malo glede na pretekle ravni, in se še zmanjšujejo;

| AF. | ker pomanjkanje stanovanj ostaja bistvena težava, čeprav se stavbni fond v EU znatno povečuje; |
| --- | --- |

AF.

ker pomanjkanje stanovanj ostaja bistvena težava, čeprav se stavbni fond v EU znatno povečuje;

| AG. | ker je 10,3 % ljudi v EU preobremenjenih s stanovanjskimi stroški; |
| --- | --- |

AG.

ker je 10,3 % ljudi v EU preobremenjenih s stanovanjskimi stroški;

| AH. | ker neustrezne bivanjske razmere in brezdomstvo škodujejo telesnemu in duševnemu zdravju in dobremu počutju ljudi ter nižajo kakovost življenja, hkrati pa otežujejo dostop do zaposlovanja ter drugih ekonomskih in socialnih storitev; |
| --- | --- |

AH.

ker neustrezne bivanjske razmere in brezdomstvo škodujejo telesnemu in duševnemu zdravju in dobremu počutju ljudi ter nižajo kakovost življenja, hkrati pa otežujejo dostop do zaposlovanja ter drugih ekonomskih in socialnih storitev;

| AI. | ker dostop do rekreacijskih objektov, skupnostnih centrov, parkov in zelenih površin pozitivno vpliva na življenjske razmere; ker bi morale naložbe v socialna stanovanja podpirati tudi gradnjo fizične, na skupnosti temelječe infrastrukture (skupnostni centri, športni objekti itd.) in programe skupnosti, da bi dodatno povečali kakovost življenja ljudi; |
| --- | --- |

AI.

ker dostop do rekreacijskih objektov, skupnostnih centrov, parkov in zelenih površin pozitivno vpliva na življenjske razmere; ker bi morale naložbe v socialna stanovanja podpirati tudi gradnjo fizične, na skupnosti temelječe infrastrukture (skupnostni centri, športni objekti itd.) in programe skupnosti, da bi dodatno povečali kakovost življenja ljudi;

| AJ. | ker je SZO opredelila stanovanjski sektor kot ključni sektor za ukrepe za odpravo neenakosti na področju zdravja (38); ker 2,1 % evropskih državljanov v svojih stanovanjih nima notranje kopalnice, prhe ali stranišča; ker večina teh državljanov živi v petih državah članicah: Romuniji (27,7 %), Bolgariji (15,3 %), Litvi (10,6 %), Latviji (9,9 %) in Estoniji (5,3 %) (39); ker je na podeželskih območjih premalo naložb v dostop do sanitarnih in drugih osnovnih storitev; ker bi morala Evropska unija pri opredelitvi in izvajanju svojih politik in dejavnosti zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

AJ.

ker je SZO opredelila stanovanjski sektor kot ključni sektor za ukrepe za odpravo neenakosti na področju zdravja (38); ker 2,1 % evropskih državljanov v svojih stanovanjih nima notranje kopalnice, prhe ali stranišča; ker večina teh državljanov živi v petih državah članicah: Romuniji (27,7 %), Bolgariji (15,3 %), Litvi (10,6 %), Latviji (9,9 %) in Estoniji (5,3 %) (39); ker je na podeželskih območjih premalo naložb v dostop do sanitarnih in drugih osnovnih storitev; ker bi morala Evropska unija pri opredelitvi in izvajanju svojih politik in dejavnosti zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi;

| AK. | ker so po podatkih Komisije gospodinjstva z otroki na splošno izpostavljena večjemu tveganju hude stanovanjske prikrajšanosti in je delež otrok, ki živijo v prenatrpanih stanovanjih, večji pri otrocih v gospodinjstvih z nižjimi dohodki kot pri splošnem prebivalstvu; ker je pomanjkljiv dostop do socialnih stanovanj za otroke v gospodinjstvih z nižjimi dohodki ovira zaradi nezadostne ponudbe socialnih stanovanj, ki povzroča dolge čakalne dobe; ker so ustrezno ogrevana stanovanja z varno pitno vodo in sanitarno infrastrukturo ali stanovanja na splošno ključni element za zdravje in dobro počutje otrok ter njihovi rasti in razvoju; ker so primerna stanovanja tudi stimulativna za poučevanje in učenje otrok (40); |
| --- | --- |

AK.

ker so po podatkih Komisije gospodinjstva z otroki na splošno izpostavljena večjemu tveganju hude stanovanjske prikrajšanosti in je delež otrok, ki živijo v prenatrpanih stanovanjih, večji pri otrocih v gospodinjstvih z nižjimi dohodki kot pri splošnem prebivalstvu; ker je pomanjkljiv dostop do socialnih stanovanj za otroke v gospodinjstvih z nižjimi dohodki ovira zaradi nezadostne ponudbe socialnih stanovanj, ki povzroča dolge čakalne dobe; ker so ustrezno ogrevana stanovanja z varno pitno vodo in sanitarno infrastrukturo ali stanovanja na splošno ključni element za zdravje in dobro počutje otrok ter njihovi rasti in razvoju; ker so primerna stanovanja tudi stimulativna za poučevanje in učenje otrok (40);

| AL. | ker je energijska revščina trajna težava, ki prizadene več milijonov ljudi v EU, in ker pandemija COVID-19 poglablja krizo z omejevanjem gibanja, ki vodi do večje porabe energije in višjih računov; ker je zaradi pandemije COVID-19 veliko delavcev izgubilo delo ali del svojega dohodka kljub ukrepom finančne podpore in programom skrajšanega delovnega časa, ki jih je uvedla večina držav članic in jih podpira EU; ker stanovanjski dodatki in subvencije za najemnine pogosto ne zadoščajo za kritje dejanskih stanovanjskih stroškov in ker zelo stroga merila v nekaterih državah preprečujejo dostop do stanovanjskih dodatkov za ranljive skupine; |
| --- | --- |

AL.

ker je energijska revščina trajna težava, ki prizadene več milijonov ljudi v EU, in ker pandemija COVID-19 poglablja krizo z omejevanjem gibanja, ki vodi do večje porabe energije in višjih računov; ker je zaradi pandemije COVID-19 veliko delavcev izgubilo delo ali del svojega dohodka kljub ukrepom finančne podpore in programom skrajšanega delovnega časa, ki jih je uvedla večina držav članic in jih podpira EU; ker stanovanjski dodatki in subvencije za najemnine pogosto ne zadoščajo za kritje dejanskih stanovanjskih stroškov in ker zelo stroga merila v nekaterih državah preprečujejo dostop do stanovanjskih dodatkov za ranljive skupine;

| AM. | ker se družbe starajo in demografsko spreminjajo; ker se stanovanjske potrebe spreminjajo s starostjo v skladu s spremembami življenjskega sloga ali družinskih razmer; ker ovire za stanovanja vključujejo pomanjkljivo dostopnost, osamljenost, skrbi glede varnosti in stroške vzdrževanja; |
| --- | --- |

AM.

ker se družbe starajo in demografsko spreminjajo; ker se stanovanjske potrebe spreminjajo s starostjo v skladu s spremembami življenjskega sloga ali družinskih razmer; ker ovire za stanovanja vključujejo pomanjkljivo dostopnost, osamljenost, skrbi glede varnosti in stroške vzdrževanja;

| AN. | ker bi stanovanja morala biti varna in udobna, njihovo vzdrževanje pa bi moralo biti preprosto, kar je vse še posebej pomembno za starejše; |
| --- | --- |

AN.

ker bi stanovanja morala biti varna in udobna, njihovo vzdrževanje pa bi moralo biti preprosto, kar je vse še posebej pomembno za starejše;

| AO. | ker ima energijska učinkovitost stavbnega fonda neposreden vpliv na energijsko revščino in stroške vzdrževanja; ker je trg plina in energije eden od najbolj dobičkonosnih sektorjev na svetu, vendar skoraj 7 % gospodinjstev v EU ni sposobnih plačevati računov za komunalne storitve (41); ker gospodinjstva z nižjimi dohodki plačujejo več za energijo; ker bi lahko imel val prenove pomembno vlogo pri doseganju prihrankov energije, zmanjševanju stroškov in zmanjševanju porabe energije ter s tem pri prispevanju k ublažitvi energijske revščine in izboljšanju udobja ter sanitarnih in življenjskih pogojev za vse; |
| --- | --- |

AO.

ker ima energijska učinkovitost stavbnega fonda neposreden vpliv na energijsko revščino in stroške vzdrževanja; ker je trg plina in energije eden od najbolj dobičkonosnih sektorjev na svetu, vendar skoraj 7 % gospodinjstev v EU ni sposobnih plačevati računov za komunalne storitve (41); ker gospodinjstva z nižjimi dohodki plačujejo več za energijo; ker bi lahko imel val prenove pomembno vlogo pri doseganju prihrankov energije, zmanjševanju stroškov in zmanjševanju porabe energije ter s tem pri prispevanju k ublažitvi energijske revščine in izboljšanju udobja ter sanitarnih in življenjskih pogojev za vse;

| AP. | ker je razogljičenje gospodarstva EU do leta 2050 skupni cilj v boju proti podnebnim spremembam, katerih glavni vzroki je energija, ki se uporablja za ogrevanje in hlajenje stavb; ker si je Evropska unija z evropskim zelenim dogovorom določila cilj izboljšanja energijske učinkovitosti stavb; |
| --- | --- |

AP.

ker je razogljičenje gospodarstva EU do leta 2050 skupni cilj v boju proti podnebnim spremembam, katerih glavni vzroki je energija, ki se uporablja za ogrevanje in hlajenje stavb; ker si je Evropska unija z evropskim zelenim dogovorom določila cilj izboljšanja energijske učinkovitosti stavb;

| AQ. | ker je v več kot polovici držav članic EU zdaj več kot 500 stanovanj na 1 000 prebivalcev; ker je ta številka najvišja v državah, ki so turistične destinacije, v katerih počitniške hiše in apartmaji, zgrajeni v turističnih središčih za sezonsko uporabo, ne prispevajo k zadovoljevanju splošnih potreb družbe po stanovanjih (42); |
| --- | --- |

AQ.

ker je v več kot polovici držav članic EU zdaj več kot 500 stanovanj na 1 000 prebivalcev; ker je ta številka najvišja v državah, ki so turistične destinacije, v katerih počitniške hiše in apartmaji, zgrajeni v turističnih središčih za sezonsko uporabo, ne prispevajo k zadovoljevanju splošnih potreb družbe po stanovanjih (42);

| AR. | ker so begunci, prosilci za azil, migranti, zlasti neevidentirani migranti, notranje razseljene osebe, osebe brez državljanstva, invalidi, otroci in mladi, domorodni prebivalci, ženske, osebe LGBTIQ, starejši ter pripadniki rasnih, etničnih in verskih manjšin nesorazmerno zastopani med brezdomci ter osebami, ki živijo v neuradnih bivališčih in neprimernih stanovanjih, ter so pogosto izrinjeni na najbolj odmaknjena in nevarna območja; ker so zgoraj omenjeni zaradi svojega stanovanjskega statusa pogosto žrtve presečne diskriminacije; ker si Evropska unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

AR.

ker so begunci, prosilci za azil, migranti, zlasti neevidentirani migranti, notranje razseljene osebe, osebe brez državljanstva, invalidi, otroci in mladi, domorodni prebivalci, ženske, osebe LGBTIQ, starejši ter pripadniki rasnih, etničnih in verskih manjšin nesorazmerno zastopani med brezdomci ter osebami, ki živijo v neuradnih bivališčih in neprimernih stanovanjih, ter so pogosto izrinjeni na najbolj odmaknjena in nevarna območja; ker so zgoraj omenjeni zaradi svojega stanovanjskega statusa pogosto žrtve presečne diskriminacije; ker si Evropska unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| AS. | ker je Komisija 12. novembra 2020 sprejela svojo prvo strategijo za enakost LGBTIQ oseb; |
| --- | --- |

AS.

ker je Komisija 12. novembra 2020 sprejela svojo prvo strategijo za enakost LGBTIQ oseb;

| AT. | ker je Odbor ministrov Sveta Evrope v priporočilu CM/Rec(2010)5 državam članicam predlagal, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da bodo lahko vse osebe dejansko in enako uveljavljale dostop do primernega stanovanja, brez diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete; ker je tudi predlagal, naj se ustrezna pozornost nameni tveganjem brezposelnosti, ki so jim izpostavljene osebe LGBTIQ, vključno z mladimi in otroki, ki so lahko še posebej ranljivi za socialno izključenost, tudi iz svoje družine; |
| --- | --- |

AT.

ker je Odbor ministrov Sveta Evrope v priporočilu CM/Rec(2010)5 državam članicam predlagal, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da bodo lahko vse osebe dejansko in enako uveljavljale dostop do primernega stanovanja, brez diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete; ker je tudi predlagal, naj se ustrezna pozornost nameni tveganjem brezposelnosti, ki so jim izpostavljene osebe LGBTIQ, vključno z mladimi in otroki, ki so lahko še posebej ranljivi za socialno izključenost, tudi iz svoje družine;

| AU. | ker je študija Komisije o pravnem priznanju spola v EU opozorila na diskriminacijo transseksualnih in spolno nekonformnih oseb pri dostopu do stanovanjskega trga, vključno z izgubo stanovanj zaradi zahteve po razvezi v nekaterih postopkih za priznanje spola v EU; ker dostop do pravnega priznanja spola povečuje verjetnost, da bodo transseksualne osebe našle stanovanje v primerih, ko se morajo njihovi dokumenti ujemati z njihovim spolnim izrazom; |
| --- | --- |

AU.

ker je študija Komisije o pravnem priznanju spola v EU opozorila na diskriminacijo transseksualnih in spolno nekonformnih oseb pri dostopu do stanovanjskega trga, vključno z izgubo stanovanj zaradi zahteve po razvezi v nekaterih postopkih za priznanje spola v EU; ker dostop do pravnega priznanja spola povečuje verjetnost, da bodo transseksualne osebe našle stanovanje v primerih, ko se morajo njihovi dokumenti ujemati z njihovim spolnim izrazom;

| AV. | ker ima Komisija veliko pristojnosti, povezanih s stanovanjskim trgom, kot so bančni nadzor, denarna politika, posojila, hipoteke, vključno s pravili za restrukturiranje in poravnavo dolgov, sposobnost posredovanja v primeru finančnih balonov, javni stroški socialnega financiranja stanovanj in slaba posojila; ker bi moralo v skladu s Protokolom št. 26 Pogodbe o delovanju Evropske unije opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, kot je zagotavljanje socialnih in cenovno dostopnih stanovanj, temeljiti na specifičnih nacionalnih, regionalnih ali lokalno dodeljenih nalogah, ki odražajo potrebe in sorazmerno podporo za stanovanja in skupnosti; |
| --- | --- |

AV.

ker ima Komisija veliko pristojnosti, povezanih s stanovanjskim trgom, kot so bančni nadzor, denarna politika, posojila, hipoteke, vključno s pravili za restrukturiranje in poravnavo dolgov, sposobnost posredovanja v primeru finančnih balonov, javni stroški socialnega financiranja stanovanj in slaba posojila; ker bi moralo v skladu s Protokolom št. 26 Pogodbe o delovanju Evropske unije opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, kot je zagotavljanje socialnih in cenovno dostopnih stanovanj, temeljiti na specifičnih nacionalnih, regionalnih ali lokalno dodeljenih nalogah, ki odražajo potrebe in sorazmerno podporo za stanovanja in skupnosti;

| AW. | ker imajo špekulativni nakupi stanovanj in zemljišč pomembno vlogo pri nadaljnjem višanju cen stanovanj; ker je mogoče opaziti hitro in stalno zviševanje cen stanovanj in tržnih najemnin, zlasti v mestih in na mestnih ter primestnih območjih; |
| --- | --- |

AW.

ker imajo špekulativni nakupi stanovanj in zemljišč pomembno vlogo pri nadaljnjem višanju cen stanovanj; ker je mogoče opaziti hitro in stalno zviševanje cen stanovanj in tržnih najemnin, zlasti v mestih in na mestnih ter primestnih območjih;

| AX. | ker so prisilne izselitve opredeljene kot stalna ali začasna izselitev proti volji posameznikov, družin in/ali skupnosti iz domov in/ali z zemljišč, ki jih uporabljajo, brez zagotovitve in dostopa do ustreznih oblik pravne ali druge zaščite, ki bi bile skladne z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic; ker so prisilne izselitve že dolgo priznane kot huda kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

AX.

ker so prisilne izselitve opredeljene kot stalna ali začasna izselitev proti volji posameznikov, družin in/ali skupnosti iz domov in/ali z zemljišč, ki jih uporabljajo, brez zagotovitve in dostopa do ustreznih oblik pravne ali druge zaščite, ki bi bile skladne z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic; ker so prisilne izselitve že dolgo priznane kot huda kršitev človekovih pravic;

Ustvarjanje primernih, energijsko učinkovitih in zdravih stanovanj

| 1. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo pravica do primernega stanovanja priznana in izvršljiva kot temeljna človekova pravica z veljavnimi evropskimi in nacionalnimi zakonodajnimi določbami; poziva Komisijo in države članice, naj vsem zagotovijo enak dostop do dostojnih stanovanj, vključno s čisto in kakovostno pitno vodo, ustreznimi in vzdržnimi sanitarijami in higieno, priključki na kanalizacijsko in vodovodno omrežje ter kakovostnim okoljem v zaprtih prostorih, in dostop do cenovno dostopne, zanesljive in trajnostne energije za vse, s tem pa prispevajo k odpravi revščine v vseh oblikah, varujejo človekove pravice prikrajšanih gospodinjstev ter podprejo najranljivejše skupine, da se zaščitita njihovo zdravje in dobro počutje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno odločno poziva k vseevropskim ukrepom za moratorij za izklop zimskega ogrevanja ter poziva k uvedbi evropske prepovedi prisilnih izselitev pozimi; obsoja, da se moratorij ne upošteva, ko se v jeseni ne vklopi ogrevanje, zaradi česar je neučinkovit; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo dobavitelji električne energije uvedli sisteme zaščite za zagotovitev domače oskrbe z energijo tistih, ki so najbolj potrebni pomoči, saj je dostop do osnovnih komunalnih storitev, kot so voda, električna energija in sanitarne storitve, bistven za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva k uvedbi obveznih minimalnih zahtev za zdrave domove na ravni EU, vključno s kakovostjo zraka v notranjih prostorih, ki naj bodo vsaj usklajene s smernicami SZO; poziva države članice, naj izpolnjujejo in izvršujejo osnovna pravila javne higiene in javnega zdravja, pa tudi standarde Svetovne zdravstvene organizacije za primerna stanovanja, zdravje in bivalno temperaturo, ter naj objavi primere dobre prakse in razmišljanja, opravljena na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj prednostno obravnavajo zmanjšanje emisij in energijsko učinkovitost z obnovo stanovanj; podpira usmeritev vala prenove v obravnavanje energijske revščine in energijsko najmanj učinkovitih stavb v skladu s cilji in načeli evropskega zelenega dogovora, da bi zagotovili socialno pravičen prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, v katerem nihče ne bo zapostavljen; poziva, naj se posebna pozornost nameni socialnim stanovanjem, enodružinskim hišam ter večstanovanjskim stavbam, v katerih bivajo lastniki, pa tudi obravnavanju neprimernih stanovanj in dostopa do stanovanj; zato poudarja, da je treba najemnike in lastnike stanovanj v celoti obvestiti o projektih obnove in jih vključiti vanje, vendar ti ne bi smeli povečati skupnih stroškov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice, naj izvedejo kampanje za prihranke energije; opozarja na vlogo minimalnih standardov energijske učinkovitosti pri spodbujanju obsega in temeljitosti prenove energijsko najmanj učinkovitih stavb ter pozdravlja načrt iz vala prenove, da se v prihodnjem pregledu direktive o energetski učinkovitosti in direktive o energetski učinkovitosti stavb uvedejo minimalni standardi energijske učinkovitosti za obstoječe stavbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja, da je Komisija v valu prenove podprla finančne rešitve za gospodinjstva z nizkimi dohodki; pozdravlja model nevtralnosti stanovanjskih stroškov (ki zajema najemnine, stroške energije, obratovalne stroške in lokalne davke), saj združuje socialne in podnebne cilje ter preprečuje „izrinjanja stanovalcev“ (prisilne izselitve z obrazložitvijo, da stavba potrebuje obsežno obnovo), s čimer zagotavlja, da so zvišanja najemnin popolnoma usklajena s prihranki energije; vztraja, da je najemnike treba zaščititi pred prisilno izselitvijo med obnovo stanovanj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da so udeležba, obveščanje in finančne spodbude bistvene za zagotavljanje spodbud za obnove, zlasti večstanovanjskih stavb; poziva Komisijo, države članice in finančne institucije, naj zagotovijo širšo razpoložljivost finančnih sredstev za obnovo ter naj bodo do teh sredstev upravičene vse lastniške kategorije, tudi v situacijah, ko ni združenj lastnikov stanovanj; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj prednostno obravnava val prenove v večletnem finančnem okviru in Instrumentu Evropske unije za okrevanje, pri tem pa politike za okrevanje usmeri v ljudi v ranljivem položaju in vsem zagotovi enak dostop do projektov obnove, saj lahko naložbe na tem področju delujejo kot proticiklični ukrep, z znatnim potencialom za ustvarjanje delovnih mest; poziva države članice, naj v svojih načrtih za okrevanje in odpornost prednostno obravnavajo obnovo, da bi prispevale k doseganju temeljite prenove v višini vsaj 3 % evropskega stavnega fonda na leto; zahteva, naj se posebna pozornost nameni obnovi močno potresno ogroženih stavb na potresnih območjih Evrope; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU in države članice, naj podprejo krožno gospodarstvo v gradbeništvu in uporabljajo krožna načela z obveznimi zelenimi merili za stavbe in proizvode; poziva EU in države članice, naj pri obravnavanju možnosti za prenovo dajo prednost gradbenim proizvodom iz nizkoogljičnih, trajnostnih in nestrupenih materialov, ki se lahko tudi enostavno popravijo in ponovno uporabijo, ter naj spodbujajo hiter prehod na obnovljive vire energije za ogrevanje in hlajenje; poudarja, da bodo okolju prijaznejša stanovanja, zgrajena iz bolj okoljsko trajnostnih in trajnih materialov, ustvarila splošne družbene in individualne gospodarske koristi; poziva Komisijo in države članice, naj v svoje načrte za naložbe v stanovanjske objekte vključijo zelena socialna stanovanja, vključno s trajnostnimi merili za socialna stanovanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo pravila o javnem naročanju karseda omogočala inovacije in dolgoročna partnerstva za prenovo v stanovanjskem sektorju, kot je pristop pametnih mestnih četrti, predlagan v okviru pobude za dostopna stanovanja v valu prenove; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj spodbujajo programe in spodbude za družine, da živijo blizu skupaj, s čimer se bodo okrepile medgeneracijske vezi, starejšim, ki morajo zapustiti svoj dom iz finančnih ali zdravstvenih razlogov, pa naj omogočijo, da najdejo nova stanovanja, ki ustrezajo njihovim potrebam, ne da bi morali zapustiti skupnosti, v katerih so živeli veliko let; |
| --- | --- |

11.

Boj proti brezdomstvu in diskriminaciji

| 12. | poziva k cilju na ravni EU, da je treba do leta 2030 odpraviti brezdomstvo; poziva Komisijo, naj učinkoviteje ukrepa, da bi podprla države članice pri zmanjšanju in odpravljanju brezdomstva, kar naj bo prednostna naloga v okviru akcijskega načrta v zvezi z evropskim stebrom socialnih pravic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj predlaga okvir EU za nacionalne strategije za brezdomstvo, države članice pa poziva, naj sprejmejo načelo, da je bivališče na prvem mestu, in prednostno obravnavajo zagotavljanje trajnih stanovanj za brezdomce, tudi s proaktivnimi in reaktivnimi ukrepi v okviru nacionalnih strategij za brezdomstvo na podlagi sistemskega posvetovanja z nevladnimi organizacijami, dejavnimi na področju brezdomstva, revščine in diskriminacije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi morala Komisija dodatno preučiti izvajanje obstoječih uspešnih modelov, kot je projekt Housing First (stanovanje na prvem mestu), in sicer z uporabo ustreznih skladov, kot sta Evropski socialni sklad plus in Evropski sklad za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je pri razvoju in izvajanju teh strategij potrebno sodelovanje med ministrstvi in vladami, pa tudi udeležba osrednjih deležnikov, in spodbuja izmenjavo najboljše prakse med državami članicami; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je pomembno zbirati zanesljive podatke o brezdomstvu, tudi brezdomstvu mladih, pri čemer morajo sodelovati ustrezne nevladne organizacije in organi, dejavni na področju zagotavljanja storitev za osebe, ki jih ogroža brezdomstvo ali se z njim soočajo; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo skupno okvirno definicijo in skladne kazalnike za brezdomstvo v EU, saj bosta tako mogoča enotna razlaga ter sistematično primerjanje in ocenjevanje obsega brezdomstva v državah članicah EU; ter sistematično spremljanje števila brezdomcev na ravni EU prek institucij, kot je Eurostat; poziva k uporabi obstoječih orodij, kot je evropska tipologija brezdomstva in izključenosti iz stanovanjskega trga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe in izvajajo programe za mlade, ki dopolnijo 18 let in jim grozi brezdomstvo; poziva Komisijo, naj zagotovi finančno podporo za mlade, ki se selijo na svoje, pri čemer naj izboljša dostop do informacij o sredstvih za cenovno dostopna stanovanja in zagotovi, da spremenjeno jamstvo za mlade prispeva k boju proti brezdomstvu mladih, ki se v številnih državah EU povečuje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja pozornost, posvečeno brezdomstvu LGBTIQ oseb, zlasti mladih, v strategiji za enakost LGBTIQ oseb; poziva Komisijo, naj ustvari orodja za izboljšano zbiranje podatkov, spodbuja raziskave v EU in olajša izmenjavo pristopov za obravnavanje problematike brezdomstva LGBTIQ oseb med državami članicami; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponavlja svoj poziv z dne 16. januarja 2014 k takojšnji ustavitvi kriminalizacije brezdomstva ter spremembi diskriminatornih praks, ki se uporabljajo za preprečevanje dostopa brezdomcem do socialnih storitev in zavetišč; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Agencijo Evropske unije za temeljne pravice k okrepljenemu spremljanju kaznivih dejanj in incidentov iz sovraštva, ki temeljijo na aporofobiji; poudarja, da revščina in brezdomstvo nista zločin; poziva države članice, naj vzpostavijo mehanizme v svojih javnih politikah, s katerimi bodo zagotovile varnost brezdomcev, in naj aporofobijo v svojih javnih varnostnih politikah opredelijo kot kaznivo dejanje iz sovraštva; poziva Komisijo in države članice, naj prepovejo in obravnavajo diskriminacijo na podlagi brezdomstva ali drugega stanovanjskega statusa, razveljavijo vse zakone in ukrepe, ki kriminalizirajo ali kaznujejo brezdomce ali vedenje, povezano z brezdomstvom, kot je spanje ali uživanje hrane na javnih mestih, ter prepovejo prisilno izselitev brezdomcev z javnih mest, razen če se jim omogoči varno alternativno bivališče, in uničenje njihovih osebnih predmetov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se bodo izredni ukrepi za preprečevanje brezdomstva in varstvo brezdomcev med pandemijo COVID-19 izvajali, dokler bo potrebno, zlasti z moratorijem na izselitve in prekinitev oskrbe z energijo ter zagotavljanjem začasnih stanovanj, in da jim bodo sledile primerne in trajne rešitve; poziva države članice, naj podpirajo in spodbujajo nevladne in dobrodelne organizacije, ki brezdomcem nudijo zdravstvene in socialne storitve ter jih pomagajo zaščititi pred COVID-19; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priznava, da je treba v nekaterih izrednih situacijah, ko se ljudje soočajo s prekarnimi upravnimi razmerami ali ko so žrtve nasilja v družini, zagotoviti začasne nastanitve, kot so zavetišča, tistim, ki jih potrebujejo; poziva države članice, naj zagotovijo, da nihče ne bo prisiljen spati na prostem zaradi pomanjkanja dostojnih alternativ; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri spodbujanju brezpogojnega dostopa do nujnih zavetišč primerne kakovosti v primeru akutne potrebe po nastanitvi za vse, ki takšna zavetišča potrebujejo; poudarja pa, da je ta rešitev samo začasna in ne more nadomestiti strukturnih rešitev v odgovor na brezdomstvo, kot so preventiva, ustrezna stanovanja in socialna podpora; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, da so stanovanjski krizi še zlasti izpostavljene ženske; opozarja, da ženske bolj ogroža revščina, tudi zaradi plačne in pokojninske vrzeli med ženskami in moškimi, in ker so pogosto zaposlene s krajšim delovnim časom; poudarja, da je brezdomstvo med ženskami pogosto manj opazno in da ga je treba posebej obravnavati; poziva Komisijo in države članice, naj v svojih strategijah za brezdomstvo razvijejo pristop, ki upošteva vidik enakosti spolov, da bi se zagotovila podpora brezdomnim ženskam, ki pogosto trpijo zaradi kompleksnih travm in se soočajo s ponovno travmatizacijo, kot so nasilje v družini in zloraba, ločenost od otrok, stigmatizacija in pomanjkanje varnih prostorov; poziva Komisijo in države članice, naj v svojih stanovanjskih politikah oblikujejo vidik enakosti spolov, zlasti s podpiranjem žensk, ki se soočajo s posebnimi razmerami, kot je samohranilstvo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da imata omejevanje socialnih stikov in karantena zaradi COVID-19 velik vpliv na število primerov nasilja nad ženskami, vključno s povečanjem primerov nasilja v družini in zlorabe otrok; opozarja, da se je ekonomska neodvisnost žensk izkazala za ključno orodje za boj proti nasilju na podlagi spola; zato poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo finančno podporo za ženske, ki so žrtve nasilja na podlagi spola in se osamosvajajo, pri tem pa naj izboljšajo dostop do informacij o finančnih sredstvih za cenovno dostopna stanovanja kot način za izboljšanje njihove ekonomske neodvisnosti in njihovega življenjskega standarda; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva k celoviti in povezani strategiji za boj proti revščini, katere določeni cilj bo zmanjšanje revščine, tudi revščine otrok; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo izvajanje pravice otrok do primernega stanovanja, tudi tako, da zagotovijo s tem povezano podporo za starše, ki imajo težave pri ohranjanju stanovanja ali dostopu do njega, da bi ostali s svojimi otroki, ter naj posebno pozornost namenijo mladim odraslim, ki zapustijo ustanove za socialno varstvo otrok; poziva Komisijo, naj predstavi evropsko jamstvo za otroke najpozneje v letu 2021 ter naj zanj nameni 20 milijard EUR, s čimer bo zagotovila njegovo izvajanje, tako da bo lahko vsak otrok v EU imel dostop tudi do dostojne nastanitve; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, naj vsem zagotovijo enak dostop do dostojne nastanitve, se borijo proti rasizmu in anticiganizmu ter zagotovijo, da ni diskriminacije iz katerega koli razloga, kot je določeno v členu 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo izvajanje omenjene listine in direktive o rasni enakosti, okvira EU za izvajanje nacionalnih strategij za vključevanje Romov ter Konvencije OZN o pravicah invalidov; zahteva, naj posebno pozornost namenijo presečni diskriminaciji; poziva Svet, naj hitro sprejme horizontalno direktivo proti diskriminaciji; poziva Komisijo, naj učinkovito oceni politično zavezanost držav članic in sproži postopke za ugotavljanje kršitev zoper tiste, ki ne izvršujejo zakonodaje EU na področju boja proti diskriminaciji ali v katerih je brezdomstvo kriminalizirano; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice, naj opredelijo in izvajajo politike za boj proti najemodajalcem, ki oddajajo neprimerna in slabo vzdrževana stanovanja, in oderuškim najemodajalcem ter naj si izmenjujejo primere dobre prakse na področju teh politik; |
| --- | --- |

27.

| 28. | z globoko zaskrbljenostjo ugotavlja, da so razmere Romov še vedno zelo skrb vzbujajoče, saj številni pogosto živijo v segregiranih naseljih, za katera so značilne neprimerne življenjske razmere; poziva države članice, naj spodbujajo odpravo prostorske segregacije in vključijo romske upravičence v oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje vseh faz stanovanjskih projektov, da bi jim učinkovito zagotovili informacije o koriščenju obstoječih skladov ter o politikah in mehanizmih za boj proti diskriminaciji, da bi zmanjšali število prisilnih izselitev in zagotovili zadostno število primernih počivališč za Rome, ki ne prebivajo na enem mestu; poudarja, da so za to nujno potrebne izobraževalne kampanje in kampanje ozaveščanja, pa tudi javne naložbe, ki so postale vse bolj nujne, tudi zaradi nevarnosti pandemije COVID-19; poziva Komisijo in države članice, naj Sklad za pravični prehod uporabijo v skladu z njegovim namenom za izboljšanje stanovanj, zdravstva in razmer na področju zaposlovanja, da nihče ne bo zapostavljen, tudi Romi ne; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da mora biti za to, da bi bila izselitev skladna z mednarodnimi človekovimi pravicami, izpolnjenih več meril, vključno s smiselnim sodelovanjem s tistimi, ki jih izselitev zadeva, preučitvijo vseh izvedljivih alternativ, selitvijo v primerno stanovanje, dogovorjeno s prizadetimi gospodinjstvi, tako da nihče ne ostane brez doma, dostopom do pravnega varstva za zagotovitev postopkovne pravičnosti in spoštovanjem vseh človekovih pravic; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo v primerih, v katerih ta merila ne bodo izpolnjena, za izselitve štelo, da so prisilne in da pomenijo kršitev pravice do stanovanja; zahteva, da se prisilne izselitve, kot so opredeljene v mednarodnem pravu na področju človekovih pravic, prepovejo v vseh okoliščinah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se invalidi pogosto soočajo z več kompleksnimi izzivi in različnimi oblikami kratenja pravic na področju stanovanj, kot so neobstoj njihove pravice do življenja v skupnosti z enakimi možnostmi, nerazpoložljivost storitev v skupnosti, ki so potrebne za zaščito prehoda z institucionalne oskrbe na življenje v skupnosti, dejstvo, da so pogosto prisiljeni živeti v segregiranih bivalnih zavodih, revščina, pomanjkljiv dostop do stanovanjskih programov, obstoječe ovire za dostopnost itd.; želi spomniti Komisijo in države članice, da jim Konvencija o pravicah invalidov nalaga obveznosti; poziva k hitri deinstitucionalizaciji po vsej Evropi ter uporabi razpoložljivih sredstev EU in nacionalnih sredstev za gradnjo dostopnih, nesegregiranih stanovanj in zagotovitev potrebnih storitev v skupnosti za invalide, da bi zaščitili njihove pravice do samostojnega življenja v skupnosti in enakih možnosti za sodelovanje v družbi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se sredstva EU ali držav članic ne bodo uporabila za stanovanjske projekte, ki vodijo v segregacijo ali socialno izključenost; poziva države članice, naj vedno upoštevajo kakovost stanovanj, kar zadeva razvoj mest, arhitekturo in funkcionalnost, da bi izboljšale blaginjo za vse; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo programe in spodbude, ki spodbujajo in krepijo medgeneracijske vezi, ljudem, zlasti starejšim, ki morajo zapustiti svoj dom iz finančnih ali zdravstvenih razlogov, pa naj omogočijo, da najdejo nova stanovanja, ki ustrezajo njihovim potrebam, ne da bi morali zapustiti njihove skupnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo splošno obveznost izpolnjevanja meril dostopnosti v načrtovanem valu prenove javnih in zasebnih stavb, ter naj izkoristijo njegov potencial za izboljšanje dostopnosti za invalide, starejše ter gibalno in senzorno ovirane osebe, da bi bila stanovanja udobna za stanovalce in primerna za prihodnost glede na vse večje demografske spremembe; |
| --- | --- |

32.

Celostni pristop k vprašanju socialnih, javnih in cenovno dostopnih stanovanj na ravni EU

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj stanovanja določijo za temeljni element akcijskega načrta evropskega stebra socialnih pravic; opozarja, da politike, programi financiranja in finančni instrumenti EU močno vplivajo na stanovanjske trge, kakovost stanovanj in življenja državljanov; poziva Komisijo, naj nujno izdela celostno strategijo za socialna, javna, nesegregirana in cenovno dostopna stanovanja na ravni EU ter s tem ustvari omogočitveni okvir za nacionalne, regionalne in lokalne organe, da bi imeli vsi na voljo varna, zdrava, dostopna in cenovno primerna kakovostna stanovanja; poziva Komisijo, naj kot del te strategije izboljša svoje ukrepe za vključitev vseh ravni vlade v celovito in dosledno uveljavljanje pravice do dostojnih stanovanj za vse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja vključitev cenovne dostopnosti stanovanj v evropski semester; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo vsa priporočila za posamezne države pozitivno prispevala k celovitemu in doslednemu izvajanju načel evropskega stebra socialnih pravic ter uresničevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja in podnebnih ciljev, opredeljenih v zelenem dogovoru; poziva države članice, naj izvajajo priporočila za posamezne države glede cenovne dostopnosti stanovanj; navaja, da bi bilo treba nacionalne načrte za cenovno dostopna stanovanja vključiti v nacionalne reformne programe, ter zahteva, da Komisija in države članice vzpostavijo namenske strategije za obravnavanje ovir za pravico do stanovanja, kot so diskriminacija, špekuliranje, oderuška posojila, prilaščanje zemljišč, spori, prisilne izselitve, degradacija okolja in dovzetnost za nesreče; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba izboljšati kazalnik indeksa cen stanovanjskih nepremičnin; meni, da je stanovanje cenovno dostopno, če stanovalcu dopušča še minimalni znesek za preživetje, ki omogoča plačilo nujnih stroškov za dostojno življenje; poudarja, da je treba razviti celovito opredelitev cenovne dostopnosti stanovanj na ravni EU, ob upoštevanju različnih kazalnikov, kot sta število prisilnih izselitev in stopnja revščine; opozarja, da trenutni referenčni prag za stopnjo preobremenjenosti s stanovanjskimi stroški, ki znaša 40 % razpoložljivega dohodka gospodinjstva, ni ustrezna predstavitev števila gospodinjstev, ki so preobremenjena s stanovanjskimi stroški; poziva k ponovni oceni referenčnega praga in Eurostat poziva, naj pripravi širši nabor podatkov o izdatkih za stanovanje pri gospodinjstvih od 25 % do 40 % razpoložljivega dohodka v 5-odstotnih intervalih; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj prek Eurostatove evropske statistike o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC) in evropske opazovalnice za energijsko revščino zagotovi natančnejše, kakovostne in primerljive podatke o stanovanjskih trgih in spremlja cenovno dostopnost stanovanj po EU, tudi na lokalni in regionalni ravni, ob upoštevanju razdrobljenosti nacionalnih stanovanjskih trgov in razlik med državami članicami; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Svet in države članice, naj ponovno uvedejo neuradna srečanja ministrov za stanovanjska vprašanja, da bi vanje vključili Parlament, odprli srečanja za deležnike in predstavili spremenjeno obliko informacijskih točk za stanovanja, da bi zagotovili mehanizem za izmenjavo informacij med državami članicami in platformo za izmenjavo primerov dobre prakse glede reševanja vprašanja brezdomstva ter zagotavljanje dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj; |
| --- | --- |

37.

| 38. | spodbuja države članice, naj sodelujejo in financirajo socialne naložbe za reševanje stanovanjskih težav s socialnimi partnerji, civilno družbo in zasebnim sektorjem, med katerimi imajo in lahko imajo številni ključno vlogo pri razvoju in vzdrževanju ustreznih stanovanjskih rešitev; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice, naj povečajo naložbe v dostopne domove za starejše s kakovostnimi storitvami oskrbe, ki bodo dostopne za širši krog starejšega prebivalstva; |
| --- | --- |

39.

Skrb za varnost posesti in vključujoče stanovanjske trge

| 40. | opozarja, da 25,1 % evropskih najemnikov, ki plačujejo tržne najemnine, porabijo 40 % svojega prihodka za najemnino, v povprečju pa se najemnine stalno povečujejo (43); poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj uvedejo pravne določbe, vključno z jasnimi predpisi glede oddajanja v najem, da bi zaščitile pravice najemnikov in lastnikov, ki prebivajo v svojih stanovanjih, okrepile njihovo varnost in preprečile prisilne izselitve, tudi po ukrepih obnove in vključno s tistimi, ki med postopkom vračanja živijo v denacionaliziranih stanovanjih; poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj zagotovijo preglednost najemnin in zagotovijo podporo za organizacije, ki se ukvarjajo z zaščito najemnikov in lastnikov, ki prebivajo v svojih stanovanjih, ter vzpostavijo postopke za reševanje pravnih sporov z nizkim pragom; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice, naj si prizadevajo za stanovanjske politike, ki temeljijo na načelu nevtralnosti med lastništvom stanovanj, zasebnimi najemnimi stanovanji in najetimi socialnimi stanovanji; poziva Komisijo, naj to načelo upošteva v evropskem semestru; meni, da pravica do stanovanja ne bi smela biti ozko opredeljena kot dostop do socialnega stanovanja, ampak bi morala biti opredeljena širše kot pravica do mirnega, varnega in dostojanstvenega bivanja; poudarja, kako pomembno je določiti pregledna merila upravičenosti za socialna in javno financirana stanovanja, da bi zagotovili enak dostop do stanovanj; spodbuja države članice, naj vzpostavijo nacionalne strategije za preprečevanje socialne segregacije, in sicer z večjo geografsko razpršenostjo socialnih stanovanj, ki bodo na voljo vsem državljanom ne glede na status, spol, vero ali etnično pripadnost; poziva države članice, naj olajšajo dostop do stanovanj in spodbujajo raznolike soseske z boljšim dostopom do posojil in najema s pravico odkupa za mlade, družine z nizkimi in srednjimi dohodki ter ljudi iz socialno in ekonomsko prikrajšanih skupin; spodbuja države članice, naj sodelujejo za bančnim sektorjem za izdajo cenovno dostopnih posojil z državnim jamstvom za te skupine, hkrati pa naj preprečujejo balone in pretirano zadolževanje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice, naj bolj dejavno odpravljajo neenakosti na stanovanjskem trgu, med drugim tudi z zagotavljanjem celovitih informacij o delovanju stanovanjskih trgov, številu in geografski razdelitvi transakcij, cenovnih trendih v posameznih tržnih segmentih in potencialu za razvoj v posameznih drugih segmentih; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da so ustrezne politike in ukrepi, ki podpirajo ustrezno ponudbo stanovanj, ključni za uravnoteženje in okrepitev gospodarskega razvoja stanovanj v korist celotne družbe ter za zagotovitev cenovno dostopnega in prijetnega življenjskega okolja za vse; meni, da morajo biti sprejeti ukrepi premišljeni, konkretni in ciljno usmerjeni v izvajanje pravice do stanovanja v razumnem obdobju in da morajo države članice dodeliti zadostna sredstva ter prednostno obravnavati potrebe prikrajšanih in marginaliziranih posameznikov ali skupin, ki živijo v neustreznih stanovanjskih razmerah; zato poziva države članice, naj ob podpori Komisije zagotovijo ponudbo zadostnega števila ustreznih in cenovno dostopnih stanovanj za zadovoljitev stanovanjskih potreb teh posameznikov in skupin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice, naj pripravijo lastne politike gradnje stanovanj, s katerimi bodo spodbudile gospodarsko rast v času pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

44.

| 45. | z zaskrbljenostjo opaža vse večjo financializacijo stanovanjskega trga, zlasti v mestih, pri čemer vlagatelji obravnavajo stanovanja kot sredstvo, s katerim se trguje, ne pa kot človekovo pravico; poziva Komisijo, naj oceni prispevek politik in predpisov EU k financializaciji stanovanjskega trga in zmožnosti nacionalnih in lokalnih organov, da zagotovijo spoštovanje pravice do stanovanja; poziva države članice in lokalne organe, naj uvedejo ustrezne ukrepe za boj proti špekulativnim naložbam in politike, ki bodo dajale prednost dolgoročnim naložbam na stanovanjskem trgu, ter oblikujejo politike načrtovanja mest in podeželja, ki bodo podpirale cenovno dostopna stanovanja, socialno mešanico in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je preglednost lastništva nepremičnin in transakcij bistvenega pomena za preprečevanje izkrivljanj na stanovanjskem trgu in preprečevanje pranja denarja v tem sektorju; ponovno opozarja na obveznost Komisije v skladu z direktivo o preprečevanju pranja denarja, da do 31. decembra 2020 poroča o potrebi po uskladitvi informacij o lastništvu nepremičnin in medsebojni povezanosti teh nacionalnih registrov, da bi preprečili špekulacije; zato ponavlja svoj poziv z dne 26. marca 2019, da bi morale države članice pripraviti javno dostopne podatke o končnem lastništvu zemljišč in nepremičnin; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj bolje zaščitijo hipotekarne posojilojemalce pred prisilnimi izselitvami; poziva, naj se državljanom, ki so bili žrtve prisilne izselitve, zagotovi možnost za uveljavljanje pravic pred sodiščem; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo veljavna zavezujoča pravila ravnanja za kreditodajalce ter skrbnike in kupce kreditov, da se izognejo zavajajočim praksam, nadlegovanju in kršitvam pravic potrošnikov, vsaj kar zadeva hipotekarne kredite, po potrebni pa naj sprejmejo nova pravila; meni, da bi v takih pravilih bi morale biti poleg zahtev iz člena 28 Direktive 2014/17/EU zlasti določene zahteve za razumne in izvedljive ukrepe restrukturiranja; poziva Komisijo, naj oceni potrebo po zakonodajnem predlogu o minimalnem razmerju med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenih nepremičnin na trgu hipotekarnih kreditov; poziva Komisijo, naj pri predlaganju pravil o listinjenju preuči vpliv na stanovanjske trge; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da ekspanzivna rast kratkoročnega najema počitniških objektov temelji na umiku stanovanj s trga in dvigovanju cen, kar lahko negativno vpliva na življenjske razmere v urbanih in turističnih centrih; poziva Komisijo, naj razloži direktivo o storitvah v skladu s sodbo Evropskega sodišča (C-390/18), ki opredeljuje cenovno dostopnost stanovanj in pomanjkanje najemniških stanovanj kot „prevladujoč javni interes“, ter nacionalnim in lokalnim organom podeli široke diskrecijske pravice za določanje sorazmernih pravil za gostinske storitve, vključno z obvezno registracijo, omejitvijo dovoljenj in posebnimi politikami razdelitve na območja, omejitvijo obdobij, preprečevanjem turistifikacije, praznjenja mestnih središč in slabšanja kakovosti življenja v škodo prebivalcev; poziva Komisijo, naj v akt o digitalnih storitvah vključi v skladu s pravili o varstvu podatkov predlog o obvezni delitvi informacij, ki bi bila dolžnost na trgih za kratkoročni najem namestitvenih zmogljivosti, saj je ta dostop do informacij ključnega pomena, da lahko organi zagotovijo razpoložljivost cenovno dostopnih stanovanj; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opozarja Komisijo in države članice, da bi pomanjkanje regulacije nepremičninskega trga in finančnih akterjev na njem, s katero bi zagotovili dostop do cenovno dostopnih in primernih stanovanj za vse, pomenilo neupoštevanje obveznosti v zvezi s pravico do stanovanja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva, naj se v socialne storitve splošnega pomena vključi stanovanjski sektor in ne le socialna stanovanja, saj je to ključnega pomena za zagotovitev pravice do cenovno dostopnih in dostojnih stanovanj za vse; |
| --- | --- |

50.

Vlaganje v socialna, javna, cenovno dostopna in energijsko učinkovita stanovanja

| 51. | poudarja, da vrzel v naložbah za cenovno dostopna stanovanja znaša 57 milijard EUR na leto (44); poziva Komisijo in države članice, naj prednostno odpravijo vrzel v naložbah v cenovno dostopna stanovanja; v zvezi s tem poziva k reformi okvira ekonomskega upravljanja, da bodo države članice lahko izvedle zelene in socialne javne naložbe, vključno s tistimi, ki so povezane z razvojem ter izboljšanjem socialnih, javnih, cenovno dostopnih in energijsko učinkovitih stanovanj; poleg tega poziva k uskladitvi načina obračunavanja amortizacije za naložbe v cenovno dostopna stanovanja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | želi spomniti, da so socialna stanovanja kot storitve splošnega gospodarskega pomena izvzeta iz obveznosti priglasitve državne pomoči; opozarja, da so socialna stanovanja edini sektor v sklepu o storitvah splošnega gospodarskega pomena, za katerega Komisija navaja ciljno skupino (prikrajšani državljani ali skupine z manj socialnimi ugodnostmi), ter da to ne velja za druge socialne storitve; meni, da lahko to omejuje možnost za zagotavljanje socialnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse; priznava, da na ravni EU ni skupne dogovorjene opredelitve socialnih stanovanj; vendar opozarja, da je ozka opredelitev socialnih stanovanj, ki je omejena le na „stanovanja za prikrajšane državljane ali skupine z manj socialnimi ugodnostmi, ki si zaradi omejitev plačilne sposobnosti niso sposobni najti stanovanja po tržnih pogojih“, omejujoča ter ovira zmožnost držav članic, da opredelijo storitve splošnega gospodarskega pomena in storitve splošnega pomena; poudarja, da bi morale stanovanjske storitve splošnega gospodarskega pomena določati nacionalni, regionalni ali lokalni organi, saj so ti organi pristojni za opredelitev in obravnavanje potreb po stanovanjih in življenjskih razmer različnih skupin, ki se lahko močno razlikujejo med podeželskimi in urbanimi območji, in ker imajo ti organi ključno vlogo pri dobro usmerjenem odločanju; poziva Komisijo, naj v pravilih o storitvah splošnega gospodarskega pomena prilagodi opredelitev ciljne skupine socialnih in javno financiranih stanovanj ter nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom omogoči, da podprejo stanovanja za vse skupine, ki svojih potreb po dostojnih in cenovno dostopnih stanovanjih ne morejo izpolniti pod tržnimi pogoji, hkrati zagotovi, da se najbolj prikrajšanim dodeli dovolj sredstev, in tako sprosti naložbe in zagotovi cenovno dostopna stanovanja, nevtralnost lastništva stanovanj in trajnosten urbani razvij ter ustvari socialno raznolike soseske in okrepi socialno kohezijo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo in države članice, naj dodatno povečajo naložbe v EU v socialna, javna, energijsko učinkovita, primerna in cenovno dostopna stanovanja ter naj odpravijo brezdomstvo in izključenost s stanovanjskega trga; v zvezi s tem poziva k naložbam prek Evropskega sklada za regionalni razvoj, Sklada za pravični prehod, sklada InvestEU, ESS+, programa Obzorje Evropa in evropskega instrumenta za okrevanje, ter zlasti mehanizma za okrevanje in odpornost, naložbene pobude v odziv na koronavirus (CRII) in naložbene pobude v odziv na koronavirus plus (CRII+); poziva k večjim sinergijam med temi instrumenti; pozdravlja financiranje posojil za socialna in cenovno dostopna stanovanja prek programa InvestEU in v širšem portfelju EIB; poziva Komisijo in države članice, naj socialni napredek, skupaj z zelenim in digitalnim prehodom, kot prednostno naložbo vključijo v mehanizem za okrevanje in odpornost, da bi zaščitili ranljive skupine pred negativnim vplivom sedanje krize, ter naj v načrte za okrevanje in odpornost vključijo načrte za socialni napredek, pri čemer naj opišejo, kako se bodo izvajala načela evropskega stebra socialnih pravic in kam bodo usmerjene socialne naložbe, vključno z naložbami v socialna stanovanja; nujno poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta financiranje EU in financiranje EIB postala dostopnejša za lokalne in regionalne ponudnike socialnih in javnih cenovno dostopnih stanovanj; poziva EIB, naj poskuša povečati ustrezna posojila prek ciljno usmerjene tehnične podpore in tesnejšega sodelovanja s finančnimi posredniki in državami članicami; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo evropskih programov, ki podpirajo obnovo hiš, da bi stanovanja postala cenovno dostopna; |
| --- | --- |

54.

| 55. | spodbuja države članice, naj v skladu s podnebnimi cilji Evropske unije zagotovijo, da bodo vsi prihodnji projekti gradnje in prenove stanovanj usmerjeni v pametne stavbe, v katerih se bo lahko spremljala poraba vode in energije in ki bodo bolj stroškovno učinkovite; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj priznajo, podprejo in financirajo demokratične in sodelovalne stanovanjske rešitve, ki jih vodi skupnost, vključno z zemljiškimi skladi skupnosti, kot legitimen in smotrn način za zagotavljanje tržnih in socialnih stanovanj; poziva k trajnostnemu pristopu k mestni rabi zemljišč, na primer z dajanjem prednosti prenovi zapuščenih stavb pred gradnjo novih; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/hlm/charter/Language_versions/SLV_Geneva_UN_Charter.pdf

(2)  https://www.who.int/publications/i/item/who-housing-and-health-guidelines

(3)  https://ec.europa.eu/futurium/en/system/files/ged/ua_housing_ap_trad_sl.pdf

(4)  Poročilo delovne skupine na visoki ravni o naložbah v socialno infrastrukturo v Evropi: Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe (Naložbe v socialno infrastrukturo v Evropi: Spodbujanje naložb v socialno infrastrukturo v Evropi), Avtorji: Lieve Fransen, Gino del Bufalo in Edoardo Reviglio (januar 2018).

(5)  https://dmsearch.cor.europa.eu/search/opinion

(6)  http://nws.eurocities.eu/MediaShell/media/EUROCITIES%20statement%20on%20state%20aid%20and%20local%20public%20%20services_16%2001%202016%20final.pdf

(7)  http://www.iut.nu/wp-content/uploads/2017/07/Housing-Ministers%C2%B4-Communiqu%C3%A9.pdf

(8)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/resolution-for-social-housing-in-europe.pdf

(9)  https://ap.ohchr.org/documents/dpage_e.aspx?si=A/HRC/31/54

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0194.

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0176.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0033.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0240.

(15)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0202.

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0156.

(17)  UL C 356, 4.10.2018, str. 89.

(18)  UL C 346, 27.9.2018, str. 156.

(19)  UL C 101, 16.3.2018, str. 138.

(20)  UL C 101, 16.3.2018, str. 2.

(21)  UL C 76, 28.2.2018, str. 93.

(22)  UL C 58, 15.2.2018, str. 192.

(23)  UL C 366, 21.10.2017, str. 19.

(24)  UL C 366, 21.10.2017, str. 31.

(25)  UL C 482, 23.12.2016, str. 141.

(26)  UL C 65, 19.2.2016, str. 40.

(27)  https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2019/000003_sl

(28)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/legal_gender_recognition_in_the_eu_the_journeys_of_trans_people_towards_full_equality_web.pdf

(29)  https://www.eurofound.europa.eu/sl/news/news-articles/inadequate-housing-is-costing-europe-eu194-billion-per-year

(30)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/digpub/housing/index.html?lang=en

(31)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20190514-1

(32)  https://www.un.org/en/events/citiesday/assets/pdf/ the_worlds_cities_in_2018_data_booklet.pdf

(33)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2020/addressing-household-over-indebtedness

(34)  Končno poročilo posebne poročevalke OZN o pravici do ustreznih bivališč, str. 3.

(35)  Poročilo posebne poročevalke Združenih narodov o ustreznih bivališčih kot elementu pravice do primernega življenjskega standarda in o pravici do nediskriminacije v zvezi s tem, A/HRC/31/54.

(36)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Housing_statistics&oldid=497245#Housing_affordability

(37)  Razvojna banka Sveta Evrope, Housing inequality in Europe (Neenakost pri stanovanjih v Evropi), 2017, str. 34.

(38)  https://www.who.int/social_determinants/Guidance_on_pro_equity_linkages/en/

(39)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20191119-1

(40)  Študija izvedljivosti za jamstvo za otroke: dokument za razpravo ciljne skupine o otrocih, ki živijo v negotovih družinskih razmerah.

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200120-1

(42)  https://www.oecd.org/els/family/HM1-1-Housing-stock-and-construction.pdf

(43)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/digpub/housing/index.html?lang=en

(44)  Poročilo delovne skupine na visoki ravni o naložbah v socialno infrastrukturo v Evropi: Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe (Spodbujanje naložb v socialno infrastrukturo v Evropi) (2018).

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/161 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/161

---

P9_TA(2021)0021

Pravica do odklopa

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 s priporočili Komisiji o pravici do odklopa (2019/2181(INL))

(2021/C 456/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju točke (b) člena 153(2) PDEU v povezavi s točkami (a), (b) in (i) člena 153(1) PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju točke (b) člena 153(2) PDEU v povezavi s točkami (a), (b) in (i) člena 153(1) PDEU,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 91/383/EGS z dne 25. junija 1991, s katero se dopolnjujejo ukrepi za spodbujanje izboljšav glede varnosti in zdravja pri delu za delavce z delovnim razmerjem za določen čas ali z začasnim delovnim razmerjem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/383/EGS z dne 25. junija 1991, s katero se dopolnjujejo ukrepi za spodbujanje izboljšav glede varnosti in zdravja pri delu za delavce z delovnim razmerjem za določen čas ali z začasnim delovnim razmerjem (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (3),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih v Evropski uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih v Evropski uniji (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (5),

| — | ob upoštevanju členov 23 in 31 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 23 in 31 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel št. 5, 7, 8, 9 in 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel št. 5, 7, 8, 9 in 10,

| — | ob upoštevanju konvencij in priporočil Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti Konvencije (št. 1) o delovnem času iz leta 1919, Konvencije (št. 30) o trajanju delovnega časa (trgovina in pisarniško osebje) iz leta 1930, Priporočila (št. 163) o kolektivnih pogajanjih iz leta 1981, Konvencije (št. 156) o delavcih z družinskimi obveznostmi iz leta 1981 in spremljajočega priporočila (št. 165) ter Deklaracije za prihodnost dela ob stoletnici MOD iz leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij in priporočil Mednarodne organizacije dela (MOD), zlasti Konvencije (št. 1) o delovnem času iz leta 1919, Konvencije (št. 30) o trajanju delovnega časa (trgovina in pisarniško osebje) iz leta 1930, Priporočila (št. 163) o kolektivnih pogajanjih iz leta 1981, Konvencije (št. 156) o delavcih z družinskimi obveznostmi iz leta 1981 in spremljajočega priporočila (št. 165) ter Deklaracije za prihodnost dela ob stoletnici MOD iz leta 2019,

| — | ob upoštevanju (spremenjene) Evropske socialne listine Sveta Evrope z dne 3. maja 1996 in zlasti člena 2 (v zvezi s pravico do pravičnih delovnih pogojev, vključno s pravico do razumnega delovnega časa in počitka), člena 3 (v zvezi s pravico do varnih in zdravih delovnih pogojev), člena 6 (v zvezi s pravico do kolektivnih pogajanj) in člena 27 (v zvezi z varstvom delavcev z družinskimi obveznostmi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju (spremenjene) Evropske socialne listine Sveta Evrope z dne 3. maja 1996 in zlasti člena 2 (v zvezi s pravico do pravičnih delovnih pogojev, vključno s pravico do razumnega delovnega časa in počitka), člena 3 (v zvezi s pravico do varnih in zdravih delovnih pogojev), člena 6 (v zvezi s pravico do kolektivnih pogajanj) in člena 27 (v zvezi z varstvom delavcev z družinskimi obveznostmi),

| — | ob upoštevanju člena 24 Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 24 Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju okvirnih sporazumov evropskih socialnih partnerjev o delu na daljavo (2002) in digitalizaciji (2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnih sporazumov evropskih socialnih partnerjev o delu na daljavo (2002) in digitalizaciji (2020),

| — | ob upoštevanju študije o oceni evropske dodane vrednosti, ki jo je pripravil oddelek za evropsko dodano vrednost službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS), o pravici do odklopa (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o oceni evropske dodane vrednosti, ki jo je pripravil oddelek za evropsko dodano vrednost službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS), o pravici do odklopa (6),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (v nadaljnjem besedilu: Eurofound) z dne 31. julija 2019 o pravici do odklopa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (v nadaljnjem besedilu: Eurofound) z dne 31. julija 2019 o pravici do odklopa,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Eurofounda z naslovom „Pravica do odklopa v 27 državah članicah EU“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Eurofounda z naslovom „Pravica do odklopa v 27 državah članicah EU“,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije o merilih za določanje delovnega časa, vključno s stalno pripravljenostjo in pripravljenostjo na poziv, o pomenu časa počitka, zahtevi glede odmerjanja delovnega časa in merilih za določanje statusa delavca (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije o merilih za določanje delovnega časa, vključno s stalno pripravljenostjo in pripravljenostjo na poziv, o pomenu časa počitka, zahtevi glede odmerjanja delovnega časa in merilih za določanje statusa delavca (7),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-518/15, v skladu s katero je treba čas dežurstva na domu delavca, ki se mora v kratkem času odzvati na klic delodajalca, šteti za „delovni čas“ (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-518/15, v skladu s katero je treba čas dežurstva na domu delavca, ki se mora v kratkem času odzvati na klic delodajalca, šteti za „delovni čas“ (8),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-55/18, v skladu s katero morajo države članice delodajalcem naložiti obveznost, da vzpostavijo sistem, ki omogoča evidentiranje dnevnega delovnega časa (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-55/18, v skladu s katero morajo države članice delodajalcem naložiti obveznost, da vzpostavijo sistem, ki omogoča evidentiranje dnevnega delovnega časa (9),

| — | ob upoštevanju poročila združenja UNI Global Union o pravici do odklopa: dobre prakse, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila združenja UNI Global Union o pravici do odklopa: dobre prakse,

| — | ob upoštevanju odstavka 17 svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstavka 17 svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (10),

| — | ob upoštevanju člena 5 Sklepa Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 Sklepa Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (11),

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0246/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0246/2020),

| A. | ker trenutno ne obstaja posebno pravo Unije o pravici delavcev do odklopa od digitalnih orodij, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), za namene dela; |
| --- | --- |

A.

ker trenutno ne obstaja posebno pravo Unije o pravici delavcev do odklopa od digitalnih orodij, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), za namene dela;

| B. | ker sta digitalizacija in ustrezna uporaba digitalnih orodij prinesli številne gospodarske in družbene koristi in prednosti za delodajalce in delavce, kot so večja prožnost in samostojnost, možnosti za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter krajši čas prevoza na delo, prinesli pa sta tudi slabosti, ki so povzročile številne etične, pravne in zaposlitvene izzive, kot sta intenzivnejše delo in podaljšanje delovnega časa, s čimer so se zabrisale meje med poklicnim in zasebnim življenjem; |
| --- | --- |

B.

ker sta digitalizacija in ustrezna uporaba digitalnih orodij prinesli številne gospodarske in družbene koristi in prednosti za delodajalce in delavce, kot so večja prožnost in samostojnost, možnosti za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter krajši čas prevoza na delo, prinesli pa sta tudi slabosti, ki so povzročile številne etične, pravne in zaposlitvene izzive, kot sta intenzivnejše delo in podaljšanje delovnega časa, s čimer so se zabrisale meje med poklicnim in zasebnim življenjem;

| C. | ker je posledica vse večje rabe digitalnih orodij za delo kultura „stalnega priklopa“, „neprekinjene povezanosti“ oziroma „neprekinjene razpoložljivosti“, ki lahko škodljivo vpliva na temeljne pravice delavcev, pravične delovne pogoje, vključno s pravičnim plačilom, omejitvijo delovnega časa ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja, ter telesno in psihično zdravje in varnost pri delu ter dobro počutje, prav tako pa na enakost spolov zaradi nesorazmernega vpliva na delavce z obveznostmi oskrbe, ki so večinoma ženske; ker bi moral digitalni prehod temeljiti na spoštovanju človekovih pravic ter temeljnih pravic in vrednot Unije ter bi moral pozitivno vplivati na delavce in delovne pogoje; |
| --- | --- |

C.

ker je posledica vse večje rabe digitalnih orodij za delo kultura „stalnega priklopa“, „neprekinjene povezanosti“ oziroma „neprekinjene razpoložljivosti“, ki lahko škodljivo vpliva na temeljne pravice delavcev, pravične delovne pogoje, vključno s pravičnim plačilom, omejitvijo delovnega časa ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja, ter telesno in psihično zdravje in varnost pri delu ter dobro počutje, prav tako pa na enakost spolov zaradi nesorazmernega vpliva na delavce z obveznostmi oskrbe, ki so večinoma ženske; ker bi moral digitalni prehod temeljiti na spoštovanju človekovih pravic ter temeljnih pravic in vrednot Unije ter bi moral pozitivno vplivati na delavce in delovne pogoje;

| D. | ker lahko uporaba digitalnih orodij za daljša obdobja povzroči zmanjšanje koncentracije ter kognitivno in čustveno preobremenjenost; ker lahko dolgotrajni enolični in ponavljajoči se gibi in statična drža povzročijo mišično napetost in mišično-kostna obolenja; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka radiofrekvenčno sevanje uvrstila v rakotvorno kategorijo, saj bi lahko imelo rakotvorne učinke; ker so nosečnice lahko še posebej ogrožene, kadar so izpostavljene radiofrekvenčnemu sevanju; |
| --- | --- |

D.

ker lahko uporaba digitalnih orodij za daljša obdobja povzroči zmanjšanje koncentracije ter kognitivno in čustveno preobremenjenost; ker lahko dolgotrajni enolični in ponavljajoči se gibi in statična drža povzročijo mišično napetost in mišično-kostna obolenja; ker je Mednarodna agencija za raziskave raka radiofrekvenčno sevanje uvrstila v rakotvorno kategorijo, saj bi lahko imelo rakotvorne učinke; ker so nosečnice lahko še posebej ogrožene, kadar so izpostavljene radiofrekvenčnemu sevanju;

| E. | ker lahko prekomerna uporaba tehnoloških naprav še stopnjuje pojave, kot so izolacija, odvisnost od tehnologije, pomanjkanje spanja, čustvena izčrpanost, tesnoba in izgorelost; ker ima po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije več kot 300 milijonov ljudi po svetu depresijo in pogoste duševne motnje, povezane z delom, za duševnimi motnjami pa vsako leto trpi 38,2 % prebivalcev Unije; |
| --- | --- |

E.

ker lahko prekomerna uporaba tehnoloških naprav še stopnjuje pojave, kot so izolacija, odvisnost od tehnologije, pomanjkanje spanja, čustvena izčrpanost, tesnoba in izgorelost; ker ima po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije več kot 300 milijonov ljudi po svetu depresijo in pogoste duševne motnje, povezane z delom, za duševnimi motnjami pa vsako leto trpi 38,2 % prebivalcev Unije;

| F. | ker so ukrepi, sprejeti zaradi krize zaradi COVID-19, spremenili način dela in izpostavili pomen digitalnih rešitev, med drugim to, da podjetja, samozaposleni in organi javne uprave po vsej Uniji uporabljajo sisteme za delo na domu; ker je po podatkih Eurofounda v primerjavi s 5 % delavcev, ki običajno delajo od doma, med zaporo več kot tretjina delavcev v Uniji začela delati od doma in se je znatno povečala uporaba digitalnih orodij za namene dela; ker je v raziskavi Eurofounda 27 % vprašanih, ki so delali od doma, poročalo, da so delali v svojem prostem času, da bi zadostili delovnim zahtevam (12); ker se je delo na daljavo oziroma delo od doma med krizo zaradi COVID-19 povečalo in naj bi po pričakovanjih ostalo višje kot pred tem ali pa se bo še povečalo; |
| --- | --- |

F.

ker so ukrepi, sprejeti zaradi krize zaradi COVID-19, spremenili način dela in izpostavili pomen digitalnih rešitev, med drugim to, da podjetja, samozaposleni in organi javne uprave po vsej Uniji uporabljajo sisteme za delo na domu; ker je po podatkih Eurofounda v primerjavi s 5 % delavcev, ki običajno delajo od doma, med zaporo več kot tretjina delavcev v Uniji začela delati od doma in se je znatno povečala uporaba digitalnih orodij za namene dela; ker je v raziskavi Eurofounda 27 % vprašanih, ki so delali od doma, poročalo, da so delali v svojem prostem času, da bi zadostili delovnim zahtevam (12); ker se je delo na daljavo oziroma delo od doma med krizo zaradi COVID-19 povečalo in naj bi po pričakovanjih ostalo višje kot pred tem ali pa se bo še povečalo;

| G. | ker so gospodarske in socialne posledice krize zaradi COVID-19 še posebej prizadele ženske oziroma so temu tveganju še posebej izpostavljene, in sicer zaradi njihove prevladujoče ali še vedno tradicionalne vloge negovalk doma in družine; ker lahko povečanje dela na daljavo med krizo zaradi COVID-19 pomeni tudi večje tveganje za mlade in osebe z obveznostmi oskrbe, kot so starši samohranilci, družine z otroki in družine z vzdrževanimi sorodniki, ki potrebujejo nego; ker morata biti poklicno in zasebno življenje v času dela na daljavo, omejevanja socialnih stikov in omejitev gibanja dobro uravnotežena; ker bi bilo treba v okviru pravice do odklopa obravnavati vidike spola; |
| --- | --- |

G.

ker so gospodarske in socialne posledice krize zaradi COVID-19 še posebej prizadele ženske oziroma so temu tveganju še posebej izpostavljene, in sicer zaradi njihove prevladujoče ali še vedno tradicionalne vloge negovalk doma in družine; ker lahko povečanje dela na daljavo med krizo zaradi COVID-19 pomeni tudi večje tveganje za mlade in osebe z obveznostmi oskrbe, kot so starši samohranilci, družine z otroki in družine z vzdrževanimi sorodniki, ki potrebujejo nego; ker morata biti poklicno in zasebno življenje v času dela na daljavo, omejevanja socialnih stikov in omejitev gibanja dobro uravnotežena; ker bi bilo treba v okviru pravice do odklopa obravnavati vidike spola;

| H. | ker je pravica do odklopa temeljni in neločljivi del novih delovnih vzorcev v novi digitalni dobi; ker bi bilo treba to pravico šteti za pomemben instrument socialne politike na ravni Unije, da bi se zagotovilo varstvo pravic vseh delavcev; ker je pravica do odklopa zlasti pomembna za najranljivejše delavce in tiste z obveznostmi oskrbe; |
| --- | --- |

H.

ker je pravica do odklopa temeljni in neločljivi del novih delovnih vzorcev v novi digitalni dobi; ker bi bilo treba to pravico šteti za pomemben instrument socialne politike na ravni Unije, da bi se zagotovilo varstvo pravic vseh delavcev; ker je pravica do odklopa zlasti pomembna za najranljivejše delavce in tiste z obveznostmi oskrbe;

| I. | ker se je zaradi tehnološkega napredka povečala kompleksnost spremljanja in nadzora na delovnem mestu; ker je uporaba vsiljivih digitalnih tehnologij na delovnem mestu deloma obravnavana in zakonsko urejena samo v nekaterih državah članicah; ker člen 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah določa, da ima „vsakdo pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanj nanašajo“; ker se to uporablja v vseh nacionalnih jurisdikcijah za varstvo zasebnosti zaposlenih v okviru delovnega razmerja; ker bi morala člen 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in izvajanje Uredbe (EU) 2016/679 o varstvu osebnih podatkov (GDPR) (13) zagotavljati, da zaposleni prejme ustrezne informacije o obsegu in naravi spremljanja in nadzora, delodajalec pa mora ukrepe utemeljiti in čim bolj omejiti njihov vpliv z uporabo najmanj vsiljivih metod; |
| --- | --- |

I.

ker se je zaradi tehnološkega napredka povečala kompleksnost spremljanja in nadzora na delovnem mestu; ker je uporaba vsiljivih digitalnih tehnologij na delovnem mestu deloma obravnavana in zakonsko urejena samo v nekaterih državah članicah; ker člen 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah določa, da ima „vsakdo pravico do varstva osebnih podatkov, ki se nanj nanašajo“; ker se to uporablja v vseh nacionalnih jurisdikcijah za varstvo zasebnosti zaposlenih v okviru delovnega razmerja; ker bi morala člen 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in izvajanje Uredbe (EU) 2016/679 o varstvu osebnih podatkov (GDPR) (13) zagotavljati, da zaposleni prejme ustrezne informacije o obsegu in naravi spremljanja in nadzora, delodajalec pa mora ukrepe utemeljiti in čim bolj omejiti njihov vpliv z uporabo najmanj vsiljivih metod;

| J. | ker je v raziskavi Eurofounda 27 % vprašanih, ki so delali od doma, poročalo, da so delali v svojem prostem času, da bi zadostili delovnim zahtevam; |
| --- | --- |

J.

ker je v raziskavi Eurofounda 27 % vprašanih, ki so delali od doma, poročalo, da so delali v svojem prostem času, da bi zadostili delovnim zahtevam;

| 1. | poudarja, da se je zaradi digitalnih orodij, tudi IKT, za namene dela povečala prožnost glede časa, kraja in načina, v katerem oziroma na katerega se lahko opravlja delo in so delavci dosegljivi tudi zunaj svojega delovnega časa; ker je lahko ustrezna uporaba digitalnih orodij koristna za delodajalce in delavce, saj jim omogoča več svobode, neodvisnosti in prožnosti za boljšo organizacijo delovnega časa in delovnih nalog, zmanjša čas potovanja na delo ter omogoča lažje upravljanje osebnih in družinskih obveznosti, s čimer bi se izboljšalo ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem; ugotavlja, da se potrebe delavcev močno razlikujejo, in v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je razviti jasen okvir, ki bo hkrati spodbujal osebno prožnost in varoval pravice delavcev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izpostavlja, da lahko stalna povezanost v kombinaciji z visoko zahtevnostjo dela in vse večjim pričakovanjem, da so delavci vedno dosegljivi, negativno vpliva na temeljne pravice delavcev, na usklajevanje njihovega zasebnega in poklicnega življenja ter njihovo telesno in duševno zdravje ter dobro počutje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da lahko učinkovito evidentiranje delovnega časa prispeva k spoštovanju pogodbenega delovnega časa; poudarja, da je delovni čas sicer pomembno evidentirati, da se ne presežejo dogovorjene delovne ure in pravne omejitve, vendar je treba nameniti pozornost učinkovitosti, saj predpisi v zvezi s tem obstajajo le v nekaj državah članicah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je vse več dokazov o tem, da učinki omejitve delovnega časa, usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja, določena mere prilagodljivosti pri organizaciji delovnega časa ter aktivni ukrepi za boljše počutje pri delu vključujejo pozitivne vplive na telesno in duševno zdravje delavcev, boljšo varnost na delovnem mestu in večjo produktivnost dela zaradi manjše utrujenosti in stresa, večjega zadovoljstva zaposlenih na delovnem mestu in njihove motivacije ter nižje stopnje izostajanja od dela (14); |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznava pomen ustrezne in učinkovite uporabe digitalnih orodij za delo, tako za delavce kot za delodajalce, pri čemer je treba preprečiti kršitve pravic delavcev do pravičnih delovnih pogojev, vključno s pravičnim plačilom, omejitvijo delovnega časa ter usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja, ter zdravja in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da lahko prekinitve prostega časa delavcev in podaljšanje njihovega delovnega časa povečajo tveganje neplačanega nadurnega dela, utrujenosti pri delu, psihosocialnih, duševnih in fizičnih težav, kot so tesnoba, depresija, izgorelost in stres zaradi tehnologije, ter lahko negativno vplivajo na njihovo zdravje in varnost pri delu, ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem ter počitek od dela; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen z ugotovitvami fundacije Eurofound, ki kažejo, da osebe, ki redno delajo od doma, dvakrat pogosteje delajo več kot je največ zahtevano, in sicer 48 ur tedensko, in bi utegnile počivati manj kot zahtevanih 11 ur med delovniki, kolikor je določeno v pravu Unije, v primerjavi z delavci, ki delajo v prostorih delodajalca; opozarja, da skoraj 30 % takih delavcev na daljavo poroča, da vsak dan ali večkrat tedensko delajo v svojem prostem času, v primerjavi z manj kot 5 % delavcev v „pisarni“, in da imajo delavci na daljavo tudi pogosteje nereden delovni čas; poudarja, da se v Uniji povečuje število delavcev od doma, ki poročajo o dolgem delovnem času ali ki ne morejo izkoristiti prostega časa; poleg tega ugotavlja, da je za redne delavce na daljavo bolj verjetno, da bodo poročali o stresu, povezanem z delom, ter da trpijo zaradi motenj spanja, stresa in izpostavljenosti svetlobi digitalnih zaslonov, in ugotavlja tudi, da so drugi učinki na zdravje delavcev na daljavo in „visoko mobilnih“ delavcev glavobol, utrujenost oči, preutrujenost, tesnoba in kostno-mišična obolenja; je seznanjen, da lahko redno delo od doma fizično negativno vpliva na delavce, ker delovni prostori, ki jih priložnostno opremijo doma, ter prenosni računalniki in druga IKT oprema morda ne ustrezajo ergonomskim standardom; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo raziskave in zbiranje podatkov ter te težave podrobneje ocenijo; poudarja, da je obravnavanje teh vprašanj vse pomembnejše glede na predvideno dolgoročno povečanje obsega dela na daljavo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je delo na daljavo močno prispevalo k ohranjanju nekaterih delovnih mest in podjetij med krizo zaradi COVID-19, vendar ponovno poudarja, da lahko kombinacija dolgega delovnega časa in večjih zahtev pomeni tudi več tveganja za delavce, saj negativno vpliva na kakovost njihovega delovnega časa ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, pa tudi na njihovo telesno in duševno zdravje; poudarja, da se posebne težave pojavijo, kadar delo ni vezano na določen kraj dela, kadar so delavci stalno povezani in kadar se delo prelije v družinsko in zasebno življenje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je pravica delavcev do odklopa ključna za varstvo njihovega telesnega in duševnega zdravja ter dobrega počutja in varstva pred psihološkimi tveganji; ponovno poudarja pomen in koristi izvajanja ocen psihosocialnih tveganj na ravni zasebnih in javnih podjetij ter kako pomembno je z ustvarjanjem boljših pogojev za zaposlene in delodajalce spodbujati duševno zdravje in preprečevati duševne motnje na delovnem mestu; priznava, da lahko odbori za zdravje in varnost, ki so jih ustanovili socialni partnerji, pripomorejo k zagotavljanju pogostejših in natančnejših ocen tveganja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da v skladu z veljavno zakonodajo in sodno prakso Sodišča Evropske unije delavcem ni treba biti stalno in neprekinjeno na voljo delodajalcu ter da obstaja razlika med delovnim časom, ko mora biti delavec na razpolago delodajalcu, in nedelovnim časom, kadar delavec ni dolžan biti na razpolago delodajalcu, ter da je dežurstvo delovni čas; priznava pa, da pravica do odklopa ni izrecno urejena v pravu Unije; želi spomniti, da se razmere v državah članicah razlikujejo, saj so številne države članice in socialni partnerji z zakonodajo, kolektivnimi pogodbami ali obojim sprejeli ukrepe za ureditev uporabe digitalnih orodij za delo, da bi zagotovile zaščitne ukrepe in varstvo delavcev ter njihovih družin; poziva Komisijo in države članice ter spodbuja socialne partnerje, naj si izmenjujejo primere dobre prakse in zagotovijo usklajen skupni pristop k obstoječim delovnim pogojem, ne da bi to škodovalo socialnim pravicam in mobilnosti v Uniji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj oceni in obravnava tveganja, ki nastanejo, če se ne zaščiti pravica do odklopa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice in delodajalce, naj zagotovijo, da bodo delavci obveščeni o pravici do odklopa in jim bo omogočeno njeno uveljavljanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja na posebne potrebe in razlike med različnimi sektorji v zvezi s pravico do odklopa; poziva Komisijo, naj na podlagi temeljite in ustrezne ocene in posvetovanja z državami članicami in socialnimi partnerji predstavi predlog direktive Unije o minimalnih standardih in pogojih za zagotavljanje, da bodo delavci lahko učinkovito uveljavljali svojo pravico do odklopa, in za urejanje uporabe obstoječih in novih digitalnih orodij za delo, pri tem pa naj upošteva okvirni sporazum evropskih socialnih partnerjev o digitalizaciji, ki vključuje ureditve za povezovanje in odklop; opozarja, da okvirni sporazum določa, da morajo socialni partnerji v naslednjih treh letih sprejeti izvedbene ukrepe in da zakonodajni predlog pred koncem tega obdobja izvajanja ne bo upošteval vloge socialnih partnerjev, določenih v PDEU; vztraja, da mora vsaka zakonodajna pobuda spoštovati avtonomijo socialnih partnerjev na nacionalni ravni, nacionalne kolektivne pogodbe in nacionalne tradicije in modele trga dela ter ne sme vplivati na pravico do pogajanj o kolektivnih pogodbah, njihovega sklepanja in izvrševanja v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni okvir za določitev minimalnih zahtev za delo na daljavo po vsej Uniji, s čimer bi zagotovili, da delo na daljavo ne bo vplivalo na zaposlitvene pogoje delavcev na daljavo; poudarja, da bi moral tak okvir pojasniti delovne pogoje, vključno z zagotavljanjem, uporabo in odgovornostjo opreme, kot so obstoječa in nova digitalna orodja, ter zagotoviti, da se to delo opravlja prostovoljno in da so pravice, delovna obremenitev in standardi uspešnosti delavcev na daljavo enakovredni primerljivim delavcem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi morala nova direktiva podrobno opredeliti, dopolniti in v celoti spoštovati zahteve iz Direktive 2003/88/ES o določenih vidikih organizacije delovnega časa, zlasti glede pravice do plačanega letnega dopusta, Direktive (EU) 2019/1152 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih in Direktive (EU) 2019/1158 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter Direktive Sveta 89/391/EGS o varnosti in zdravju delavcev, zlasti zahtev iz teh direktiv, ki se nanašajo na najdaljši delovni čas in minimalni čas počitka, prožne ureditve dela in obveznosti obveščanja, prav tako pa ne bi smela imeti negativnih učinkov na delavce; meni, da bi morala nova direktiva zagotoviti rešitve za obstoječe modele, vloge socialnih partnerjev, odgovornosti delodajalcev in potrebe delavcev glede organizacije njihovega delovnega časa, kadar uporabljajo digitalna orodja; poudarja, kako zelo pomembni so pravilen prenos, izvajanje in uporaba pravil Unije ter opozarja, da se za digitalni prehod v celoti uporablja pravni red Unije na področju zaposlovanja in socialnih zadev; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno izvrševanje prek nacionalnih delovnih inšpektoratov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da pravica do odklopa delavcem omogoča, da zunaj delovnega časa, vključno z obdobji počitka, uradnimi prazniki in letnim dopustom, materinskim, očetovskim in starševskim dopustom ter drugimi vrstami odsotnosti z dela, ne opravljajo z delom povezanih nalog, dejavnosti in elektronske komunikacije, kot so telefonski klici, elektronska pošta in druga sporočila, ne da bi to za njih imelo negativne posledice; poudarja, da je treba delavcem omogočiti določeno mero samostojnosti, prilagodljivosti in spoštovanja suverenega razporejanja časa, da bi si delovni čas razporedili v skladu s svojimi zasebnimi obveznostmi, zlasti oskrbo otrok ali družinskih članov; poudarja, da večja povezanost na delovnem mestu ne bi smela povzročiti diskriminacije ali negativnih posledic v zvezi z zaposlovanjem ali napredovanjem na poklicni poti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da ima napredek pri novih tehnoloških možnostih, kot je umetna inteligenca, ključno vlogo pri oblikovanju delovnih mest prihodnosti in upoštevanju delovne učinkovitosti ter ne bi smel voditi k razčlovečeni uporabi digitalnih orodij ali vzbujati pomislekov glede zasebnosti ter nesorazmernega in nezakonitega zbiranja osebnih podatkov delavcev, njihovega nadzora in spremljanja; poudarja, da novih oblik delovnih prostorov in orodij za nadzor uspešnosti pri delu, ki podjetjem omogočajo obsežno spremljanje dejavnosti delavcev, ne bi smeli obravnavati kot priložnost za izvajanje sistematičnega nadzora nad delavci; poziva socialne partnerje in organe za nadzor varstva podatkov, naj zagotovijo, da se bodo vsa orodja za spremljanje dela uporabljala le, kadar je to potrebno in sorazmerno, ter zagotovijo pravico do zasebnosti zaposlenih in samoodločanja pri njihovem delu; opozarja, da če smejo zaposleni komunikacijske storitve, ki jih zagotavlja delodajalec, uporabljati tudi v zasebne namene, delodajalec nima pravice dostopati do metapodatkov o komunikaciji in njene vsebine, ter da je treba delavce usposobiti in obveščati glede obdelave njihovih podatkov; želi spomniti, da v delovnih razmerjih običajno ni mogoče šteti, da je soglasje zaposlenega za obdelavo njegovih osebnih podatkov dano prostovoljno, zato ni veljavno, saj obstaja jasno neravnovesje moči med zaposlenim, na katerega se podatki nanašajo, in delodajalcem, ki ga nadzora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja, da naj bi bila spoštovanje delovnega časa in njegova predvidljivost bistvena za zagotavljanje zdravja in varnosti delavcev in njihovih družin v Uniji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da morajo Komisija, države članice, delodajalci in delavci dejavno podpirati in spodbujati pravico do odklopa ter spodbujati učinkovit, premišljen in uravnotežen pristop k digitalnim orodjem pri delu ter ukrepe za ozaveščanje in kampanje za izobraževanje in usposabljanje v zvezi z delovnim časom in pravico do odklopa; poudarja pomen razumne uporabe digitalnih orodij, ki zagotavljajo, da se pravica do odklopa in vse druge pravice, namenjene varovanju duševnega in telesnega zdravja delavcev, učinkovito izvajajo in uveljavijo kot dejanski sestavni del delovne kulture v Uniji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da delodajalci ne bi smeli zahtevati, da so delavci neposredno ali posredno na voljo ali dosegljivi zunaj delovnega časa, in da bi se morali sodelavci vzdržati medsebojnih stikov zunaj dogovorjenega delovnega časa za namene dela; opozarja, da je čas, ko je delavec na voljo ali dosegljiv za delodajalca, delovni čas; poudarja, da je v tem razvijajočem se svetu dela vse bolj pomembno, da so delavci v celoti obveščeni o svojih delovnih pogojih, in sicer pravočasno in v pisni ali digitalni obliki, do katere lahko zlahka dostopajo, to pa zato, da bi se lahko izvajala pravica do odklopa; poudarja, da morajo delodajalci delavcem zagotoviti dovolj informacij, vključno s pisno izjavo, v kateri je opredeljena pravica delavcev do odklopa, in sicer vsaj praktične ureditve glede izklopa digitalnih orodij za namene dela, vključno z vsemi z delom povezanimi orodji za spremljanje ali nadzor, način beleženja delovnega časa, delodajalčevo oceno zdravja in varnosti ter ukrepe za zaščito delavcev pred manj ugodno obravnavo in uveljavljanje pravice delavcev do pravnega varstva; ponovno poudarja potrebo po enakem obravnavanju čezmejnih delavcev in poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo delavci ustrezno obveščeni o svoji pravici do odklopa, tudi čezmejno; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je pomembno, da socialni partnerji zagotovijo učinkovito izvajanje in uveljavljanje pravice do odklopa v skladu z nacionalnimi praksami, in da bi bilo pri tem treba upoštevati delo, ki so ga v zvezi s tem že opravili; meni, da morajo države članice delavcem omogočiti učinkovito uveljavljanje pravice do odklopa, tudi s kolektivno pogodbo; poziva države članice, naj vzpostavijo natančne in zadostne mehanizme za zagotavljanje minimalnih standardov varstva v skladu z zakonodajo Unije in uveljavljanje pravice do odklopa za vse delavce; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice, naj zagotovijo, da so delavci, ki uveljavljajo svojo pravico do odklopa, zaščiteni pred viktimizacijo in drugimi negativnimi posledicami ter da so vzpostavljeni mehanizmi za obravnavanje pritožb ali kršitev pravice do odklopa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je treba tudi vse dejavnosti učenja in usposabljanja na daljavo šteti za delovno aktivnost, ki ne sme potekati v času nadur ali ob prostih dnevih brez ustreznega nadomestila; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja tudi pomen podpore za individualno usposabljanje, namenjeno izboljšanju znanj in spretnosti na področju informacijskih tehnologij, za vse delavce, zlasti invalide in starejše sodelavce, da bodo svoje delo opravljali dobro in učinkovito; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj pravico do odklopa vključi v svojo novo strategijo za zdravje in varnost pri delu ter posebej razvije nove psihosocialne ukrepe v okviru zdravja in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naroči Komisiji, naj na podlagi točke (b) člena 153(2), v povezavi s točkami (a), (b) in (i) člena 153(1) PDEU predloži predlog akta o pravici do odklopa, ki upošteva priporočila iz Priloge; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da zahtevani predlog ne bo imel finančnih posledic; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji, Svetu ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

(2)  UL L 206, 29.7.1991, str. 19.

(3)  UL L 299, 18.11.2003, str. 9.

(4)  UL L 186, 11.7.2019, str. 105.

(5)  UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

(6)  PE 642.847, julij 2020; https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/642847/EPRS_BRI(2020)642847_EN.pdf

(7)  Glej med drugim sodbe Sodišča z dne 5. oktobra 2004 v zadevi Pfeiffer in drugi, C-397/01 do C-403/01, ECLI:EU:C:2004:584, točka 93, z dne 7. septembra 2006 v zadevi Komisija proti Združenemu kraljestvu, C-484/04, ECLI:EU:C:2006:526, točka 36, z dne 17. novembra 2016 v zadevi Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883, točka 27. z dne 21. februarja 2018 v zadevi Matzak, C-518/15, ECLI:EU:C:2018:82, točka 66, in z dne 14. maja 2019 v zadevi Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, točka 60.

(8)  Sodba Sodišča z dne 21. februarja 2018 v zadevi Matzak, C-518/15, ECLI:EU:C:2018:82, točka 66.

(9)  Sodba Sodišča z dne 14. maja 2019 v zadevi Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, točka 60.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0033.

(11)  UL L 262, 7.10.2005, str. 1.

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/covid-19-unleashed-the-potential-for-telework-how-are-workers-coping

(13)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(14)  Messenger, MOD, navedba v študiji o oceni evropske dodane vrednosti, ki jo je pripravil oddelek za evropsko dodano vrednost službe Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS), o pravici do odklopa (PE 642.847, julij 2020): https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/642847/EPRS_BRI(2020)642847_EN.pdf

---

PRILOGA K RESOLUCIJI:

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

BESEDILO ZAHTEVANEGA ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

Predlog

DIREKTIVE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o pravici do odklopa

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (b) člena 153(2) v povezavi s točkami (a), (b) in (i) člena 153(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Točke (a), (b) in (i) člena 153(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določajo, da Unija podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na področju izboljšanja delovnega okolja za varovanje zdravja in varnosti delavcev, delovnih pogojev ter enakosti spolov glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu. |
| --- | --- |

(1)

Točke (a), (b) in (i) člena 153(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določajo, da Unija podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na področju izboljšanja delovnega okolja za varovanje zdravja in varnosti delavcev, delovnih pogojev ter enakosti spolov glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu.

| (2) | Člen 31 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) določa, da ima vsak delavec pravico do zdravih in varnih delovnih pogojev ter delovnih pogojev, ki spoštujejo njegovo dostojanstvo, ter pravico do omejenega delovnega časa, dnevnega in tedenskega počitka ter plačanega letnega dopusta. Člen 30 Listine določa pravico do varstva pred neupravičeno odpustitvijo, člena 20 in 21 Listine pa določata enakost pred zakonom in prepoved diskriminacije. Člen 23 Listine določa, da se mora enakost spolov zagotoviti na vseh področjih, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo. |
| --- | --- |

(2)

Člen 31 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) določa, da ima vsak delavec pravico do zdravih in varnih delovnih pogojev ter delovnih pogojev, ki spoštujejo njegovo dostojanstvo, ter pravico do omejenega delovnega časa, dnevnega in tedenskega počitka ter plačanega letnega dopusta. Člen 30 Listine določa pravico do varstva pred neupravičeno odpustitvijo, člena 20 in 21 Listine pa določata enakost pred zakonom in prepoved diskriminacije. Člen 23 Listine določa, da se mora enakost spolov zagotoviti na vseh področjih, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo.

| (3) | Evropski steber socialnih pravic določa, da imajo delavci ne glede na vrsto in trajanje delovnega razmerja pravico do poštenega in enakega obravnavanja v zvezi z delovnimi pogoji, da je treba delodajalcem zagotoviti potrebno prožnost za hitro prilagajanje na spremembe v gospodarskem okolju, da je treba spodbujati inovativne oblike dela, ki zagotavljajo kakovostne delovne pogoje, ter da je treba preprečevati delovna razmerja, ki vodijo v negotove delovne pogoje, vključno s prepovedjo zlorab netipičnih pogodb (načelo št. 5). Določa tudi, da imajo delavci pravico, da so ob nastopu zaposlitve pisno obveščeni o svojih pravicah in dolžnostih, ki izhajajo iz delovnega razmerja (načelo št. 7), da se v skladu z nacionalnimi praksami vodi posvetovanje s socialnimi partnerji glede zasnove in izvajanja ekonomskih, zaposlitvenih in socialnih politik (načelo št. 8), da imajo starši in osebe, ki morajo skrbeti za druge, pravico do ustreznega dopusta in prožnih ureditev dela (načelo št. 9) ter da imajo delavci pravico do zdravega, varnega in dobro prilagojenega delovnega okolja in varstva podatkov ter pravico do delovnega okolja, ki je prilagojeno njihovim poklicnim potrebam in jim omogoča, da so dlje udeleženi na trgu dela (načelo št. 10). |
| --- | --- |

(3)

Evropski steber socialnih pravic določa, da imajo delavci ne glede na vrsto in trajanje delovnega razmerja pravico do poštenega in enakega obravnavanja v zvezi z delovnimi pogoji, da je treba delodajalcem zagotoviti potrebno prožnost za hitro prilagajanje na spremembe v gospodarskem okolju, da je treba spodbujati inovativne oblike dela, ki zagotavljajo kakovostne delovne pogoje, ter da je treba preprečevati delovna razmerja, ki vodijo v negotove delovne pogoje, vključno s prepovedjo zlorab netipičnih pogodb (načelo št. 5). Določa tudi, da imajo delavci pravico, da so ob nastopu zaposlitve pisno obveščeni o svojih pravicah in dolžnostih, ki izhajajo iz delovnega razmerja (načelo št. 7), da se v skladu z nacionalnimi praksami vodi posvetovanje s socialnimi partnerji glede zasnove in izvajanja ekonomskih, zaposlitvenih in socialnih politik (načelo št. 8), da imajo starši in osebe, ki morajo skrbeti za druge, pravico do ustreznega dopusta in prožnih ureditev dela (načelo št. 9) ter da imajo delavci pravico do zdravega, varnega in dobro prilagojenega delovnega okolja in varstva podatkov ter pravico do delovnega okolja, ki je prilagojeno njihovim poklicnim potrebam in jim omogoča, da so dlje udeleženi na trgu dela (načelo št. 10).

| (4) | Ta direktiva upošteva konvencije in priporočila Mednarodne organizacije dela glede organizacije delovnega časa, zlasti Konvencijo (št. 1) o delovnem času iz leta 1919, Konvencijo (št. 30) o trajanju delovnega časa (trgovina in pisarniško osebje) iz leta 1930, Priporočilo (št. 163) o kolektivnih pogajanjih iz leta 1981, Konvencijo (št. 156) o delavcih z družinskimi obveznostmi iz leta 1981 in spremljajoče priporočilo (št. 165) ter Deklaracijo za prihodnost dela ob stoletnici MOD iz leta 2019. |
| --- | --- |

(4)

Ta direktiva upošteva konvencije in priporočila Mednarodne organizacije dela glede organizacije delovnega časa, zlasti Konvencijo (št. 1) o delovnem času iz leta 1919, Konvencijo (št. 30) o trajanju delovnega časa (trgovina in pisarniško osebje) iz leta 1930, Priporočilo (št. 163) o kolektivnih pogajanjih iz leta 1981, Konvencijo (št. 156) o delavcih z družinskimi obveznostmi iz leta 1981 in spremljajoče priporočilo (št. 165) ter Deklaracijo za prihodnost dela ob stoletnici MOD iz leta 2019.

| (5) | Ta direktiva upošteva tudi spremenjeno Evropsko socialno listino Sveta Evrope z dne 3. maja 1996 in zlasti člen 2 (v zvezi s pravico do pravičnih delovnih pogojev, vključno s pravico do razumnega delovnega časa in počitka), člen 3 (v zvezi s pravico do varnih in zdravih delovnih pogojev), člen 6 (v zvezi s pravico do kolektivnih pogajanj) in člen 27 (v zvezi z varstvom delavcev z družinskimi obveznostmi), |
| --- | --- |

(5)

Ta direktiva upošteva tudi spremenjeno Evropsko socialno listino Sveta Evrope z dne 3. maja 1996 in zlasti člen 2 (v zvezi s pravico do pravičnih delovnih pogojev, vključno s pravico do razumnega delovnega časa in počitka), člen 3 (v zvezi s pravico do varnih in zdravih delovnih pogojev), člen 6 (v zvezi s pravico do kolektivnih pogajanj) in člen 27 (v zvezi z varstvom delavcev z družinskimi obveznostmi),

| (6) | V členu 24 Splošne deklaracije človekovih pravic je navedeno, da ima vsakdo pravico do počitka in prostega časa, vključno z razumno omejitvijo delovnega časa, in pravico do rednega plačanega dopusta. |
| --- | --- |

(6)

V členu 24 Splošne deklaracije človekovih pravic je navedeno, da ima vsakdo pravico do počitka in prostega časa, vključno z razumno omejitvijo delovnega časa, in pravico do rednega plačanega dopusta.

| (7) | Digitalna orodja delavcem omogočajo, da delajo kjer koli in kadar koli, in lahko ob ustrezni uporabi prispevajo k izboljšanju usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja delavcev, saj jim omogočajo več fleksibilnosti pri organizaciji njihovega zasebnega življenja. Uporaba digitalnih orodij, vključno z IKT, za namene dela pa bi utegnila imeti tudi negativne učinke, saj delavce spodbuja k delu zunaj njihovega delovnega časa, delo je intenzivnejše, zabrisane pa so tudi meje med delovnim časom in prostim časom, posledica vsega tega pa je daljši delovni čas. Ta digitalna orodja lahko posegajo v zasebno življenje delavcev, če se ne uporabljajo izključno med delovnim časom. Zlasti delavcem z neplačanimi obveznostmi oskrbe lahko digitalna orodja posebno otežijo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. Ženske porabijo za izpolnjevanje obveznosti oskrbe več časa, manj ur opravljajo plačano delo in lahko popolnoma opustijo zaposlitev. |
| --- | --- |

(7)

Digitalna orodja delavcem omogočajo, da delajo kjer koli in kadar koli, in lahko ob ustrezni uporabi prispevajo k izboljšanju usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja delavcev, saj jim omogočajo več fleksibilnosti pri organizaciji njihovega zasebnega življenja. Uporaba digitalnih orodij, vključno z IKT, za namene dela pa bi utegnila imeti tudi negativne učinke, saj delavce spodbuja k delu zunaj njihovega delovnega časa, delo je intenzivnejše, zabrisane pa so tudi meje med delovnim časom in prostim časom, posledica vsega tega pa je daljši delovni čas. Ta digitalna orodja lahko posegajo v zasebno življenje delavcev, če se ne uporabljajo izključno med delovnim časom. Zlasti delavcem z neplačanimi obveznostmi oskrbe lahko digitalna orodja posebno otežijo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. Ženske porabijo za izpolnjevanje obveznosti oskrbe več časa, manj ur opravljajo plačano delo in lahko popolnoma opustijo zaposlitev.

| (8) | Digitalna orodja, ki se uporabljajo za namene dela, lahko ustvarjajo stalen pritisk in stres, imajo škodljiv vpliv na telesno in duševno zdravje ter dobro počutje delavcev in lahko povzročijo psihosocialne ali druge poklicne bolezni, kot so anksioznost, depresija, izgorelost, tehnološki stres, motnje spanja in mišično-kostna obolenja. Vsi ti učinki vse bolj obremenjujejo delodajalce in sisteme socialnega zavarovanja ter povečujejo tveganje kršenja pravice delavcev do delovnih pogojev, v katerih se spoštujeta njihovo zdravje in varnost. Glede na izzive zaradi znatnega povečanja uporabe digitalnih orodij za namene dela, netipičnih delovnih razmerij in ureditev dela na daljavo, zlasti v okviru povečanja dela na daljavo kot posledica krize zaradi COVID-19, kar je povzročilo dodatni stres, povezan z delom, in zabrisalo mejo med poklicnim in zasebnim življenjem, je postalo še bolj nujno delavcem zagotoviti, da lahko uveljavljajo pravico do odklopa. |
| --- | --- |

(8)

Digitalna orodja, ki se uporabljajo za namene dela, lahko ustvarjajo stalen pritisk in stres, imajo škodljiv vpliv na telesno in duševno zdravje ter dobro počutje delavcev in lahko povzročijo psihosocialne ali druge poklicne bolezni, kot so anksioznost, depresija, izgorelost, tehnološki stres, motnje spanja in mišično-kostna obolenja. Vsi ti učinki vse bolj obremenjujejo delodajalce in sisteme socialnega zavarovanja ter povečujejo tveganje kršenja pravice delavcev do delovnih pogojev, v katerih se spoštujeta njihovo zdravje in varnost. Glede na izzive zaradi znatnega povečanja uporabe digitalnih orodij za namene dela, netipičnih delovnih razmerij in ureditev dela na daljavo, zlasti v okviru povečanja dela na daljavo kot posledica krize zaradi COVID-19, kar je povzročilo dodatni stres, povezan z delom, in zabrisalo mejo med poklicnim in zasebnim življenjem, je postalo še bolj nujno delavcem zagotoviti, da lahko uveljavljajo pravico do odklopa.

| (9) | Zaradi razširitve uporabe digitalnih tehnologij so se preoblikovali tradicionalni modeli dela in ustvarila kultura „stalnega priklopa“ ali „neprekinjene povezanosti“. V tem okviru je pomembno zagotoviti varstvo temeljnih pravic delavcev, pravične delovne pogoje, vključno s pravico do pravičnega plačila in uveljavljanja delovnega časa, zdravje in varnost ter enakost spolov. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi razširitve uporabe digitalnih tehnologij so se preoblikovali tradicionalni modeli dela in ustvarila kultura „stalnega priklopa“ ali „neprekinjene povezanosti“. V tem okviru je pomembno zagotoviti varstvo temeljnih pravic delavcev, pravične delovne pogoje, vključno s pravico do pravičnega plačila in uveljavljanja delovnega časa, zdravje in varnost ter enakost spolov.

| (10) | Pravica do odklopa se nanaša na pravico delavcev, da ne opravljajo z delom povezanih dejavnosti ali komunikacije zunaj delovnega časa z uporabo digitalnih orodij, npr. telefonskih klicev, pošiljanja elektronske pošte ali drugih sporočil. Pravica do odklopa bi morala delavcem omogočati pravico, da izključijo z delom povezana orodja in se ne odzivajo na zahteve delodajalcev zunaj delovnega časa, ne da bi to za njih imelo negativne posledice, kot je odpustitev ali druge povračilne ukrepe. Delodajalci pa od delavcev ne bi smeli zahtevati, da delajo zunaj delovnega časa. Delodajalci ne bi smeli spodbujati delovne kulture „neprekinjene povezanosti“, v kateri imajo delavci, ki se odpovejo pravici do odklopa, očitno prednost pred tistimi, ki tega ne storijo. Delavce, ki nespoštovanje pravice do odklopa na delovnem mestu prijavijo, bi bilo treba zaščititi pred kaznovanjem. |
| --- | --- |

(10)

Pravica do odklopa se nanaša na pravico delavcev, da ne opravljajo z delom povezanih dejavnosti ali komunikacije zunaj delovnega časa z uporabo digitalnih orodij, npr. telefonskih klicev, pošiljanja elektronske pošte ali drugih sporočil. Pravica do odklopa bi morala delavcem omogočati pravico, da izključijo z delom povezana orodja in se ne odzivajo na zahteve delodajalcev zunaj delovnega časa, ne da bi to za njih imelo negativne posledice, kot je odpustitev ali druge povračilne ukrepe. Delodajalci pa od delavcev ne bi smeli zahtevati, da delajo zunaj delovnega časa. Delodajalci ne bi smeli spodbujati delovne kulture „neprekinjene povezanosti“, v kateri imajo delavci, ki se odpovejo pravici do odklopa, očitno prednost pred tistimi, ki tega ne storijo. Delavce, ki nespoštovanje pravice do odklopa na delovnem mestu prijavijo, bi bilo treba zaščititi pred kaznovanjem.

| (11) | Pravica do odklopa bi morala veljati za vse delavce in vse sektorje, javne in zasebne, ter bi jo bilo treba učinkovito uveljavljati. Namen pravice do odklopa je zagotoviti varstvo zdravja in varnosti delavcev ter pravične delovne pogoje, vključno z usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja. |
| --- | --- |

(11)

Pravica do odklopa bi morala veljati za vse delavce in vse sektorje, javne in zasebne, ter bi jo bilo treba učinkovito uveljavljati. Namen pravice do odklopa je zagotoviti varstvo zdravja in varnosti delavcev ter pravične delovne pogoje, vključno z usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja.

| (12) | Trenutno ne obstaja pravo Unije, ki bi izrecno urejalo pravico do odklopa, zakonodaje s tega področja pa se med državami članicami močno razlikujejo. Vendar je namen direktiv Sveta 89/391/EGS (4) in 91/383/EGS (5) spodbuditi izboljšave na področju varnosti in zdravja delavcev z delovnim razmerjem za nedoločen čas, določen čas ali z začasnim delovnim razmerjem; Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa minimalne zahteve za varnost in zdravje pri organizaciji delovnega časa, tudi v zvezi z najdaljšim dovoljenim delovnim časom in najkrajšim časom počitka, ki ju je treba spoštovati; namen Direktive (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta (7) je izboljšati delovne pogoje s spodbujanjem preglednejšega in bolj predvidljivega zaposlovanja; Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta (8) pa določa minimalne zahteve za olajševanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja delavcev, ki so starši ali oskrbovalci. |
| --- | --- |

(12)

Trenutno ne obstaja pravo Unije, ki bi izrecno urejalo pravico do odklopa, zakonodaje s tega področja pa se med državami članicami močno razlikujejo. Vendar je namen direktiv Sveta 89/391/EGS (4) in 91/383/EGS (5) spodbuditi izboljšave na področju varnosti in zdravja delavcev z delovnim razmerjem za nedoločen čas, določen čas ali z začasnim delovnim razmerjem; Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa minimalne zahteve za varnost in zdravje pri organizaciji delovnega časa, tudi v zvezi z najdaljšim dovoljenim delovnim časom in najkrajšim časom počitka, ki ju je treba spoštovati; namen Direktive (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta (7) je izboljšati delovne pogoje s spodbujanjem preglednejšega in bolj predvidljivega zaposlovanja; Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta (8) pa določa minimalne zahteve za olajševanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja delavcev, ki so starši ali oskrbovalci.

| (13) | V skladu z Direktivo 2003/88/ES imajo delavci v Uniji pravico do minimalnih zahtev za varnost in zdravje pri organizaciji delovnega časa. Navedena direktiva v zvezi s tem določa dnevni počitek, odmore, tedenski počitek, najdaljši tedenski delovni čas in letni dopust ter ureja določene vidike nočnega in izmenskega dela ter vzorcev dela. Ustaljena sodna praksa Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je, da je treba stalno pripravljenost, med katero se od delavca zahteva fizična prisotnost na kraju, ki ga določi delodajalec, „v celoti presojati, kot da gre za obdobja dela [...], neodvisno od okoliščine, da med to pripravljenostjo zadevna oseba poklicne dejavnosti dejansko ne izvaja neprekinjeno“ (9), in da je treba čas dežurstva, ki ga mora delavec preživeti na domu, pri čemer mora biti na voljo delodajalcu, šteti za delovni čas (10). Poleg tega Sodišče razlaga minimalni počitek kot „pravila socialnega prava Skupnosti posebnega pomena, ki jih mora uživati vsak delavec kot minimalne zahteve, potrebne za zagotavljanje njegove varnosti in zdravja“ (11). Vseeno Direktiva 2003/88/ES ne določa izrecno pravice delavca do odklopa niti ne obvezuje delavcev, da so dosegljivi zunaj delovnega časa, v obdobjih počitka ali med drugim prostim časom, določa pa pravico do neprekinjenega dnevnega, tedenskega in letnega počitka, med katerim se ne sme vzpostavljati stika z delavcem. Poleg tega ni izrecne določbe Unije, na podlagi katere bi lahko delavec uveljavljal pravico, da je zunaj (pogodbeno) dogovorjenega delovnega časa vedno nedosegljiv. |
| --- | --- |

(13)

V skladu z Direktivo 2003/88/ES imajo delavci v Uniji pravico do minimalnih zahtev za varnost in zdravje pri organizaciji delovnega časa. Navedena direktiva v zvezi s tem določa dnevni počitek, odmore, tedenski počitek, najdaljši tedenski delovni čas in letni dopust ter ureja določene vidike nočnega in izmenskega dela ter vzorcev dela. Ustaljena sodna praksa Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je, da je treba stalno pripravljenost, med katero se od delavca zahteva fizična prisotnost na kraju, ki ga določi delodajalec, „v celoti presojati, kot da gre za obdobja dela [...], neodvisno od okoliščine, da med to pripravljenostjo zadevna oseba poklicne dejavnosti dejansko ne izvaja neprekinjeno“ (9), in da je treba čas dežurstva, ki ga mora delavec preživeti na domu, pri čemer mora biti na voljo delodajalcu, šteti za delovni čas (10). Poleg tega Sodišče razlaga minimalni počitek kot „pravila socialnega prava Skupnosti posebnega pomena, ki jih mora uživati vsak delavec kot minimalne zahteve, potrebne za zagotavljanje njegove varnosti in zdravja“ (11). Vseeno Direktiva 2003/88/ES ne določa izrecno pravice delavca do odklopa niti ne obvezuje delavcev, da so dosegljivi zunaj delovnega časa, v obdobjih počitka ali med drugim prostim časom, določa pa pravico do neprekinjenega dnevnega, tedenskega in letnega počitka, med katerim se ne sme vzpostavljati stika z delavcem. Poleg tega ni izrecne določbe Unije, na podlagi katere bi lahko delavec uveljavljal pravico, da je zunaj (pogodbeno) dogovorjenega delovnega časa vedno nedosegljiv.

| (14) | Sodišče je potrdilo, da direktivi 89/391/EGS in 2003/88/ES od delodajalcev zahtevata, da vzpostavijo sistem, ki omogoča merjenje dnevnega delovnega časa, ki ga opravi vsak delavec, in da je ta sistem „objektiven, zanesljiv in dostopen“ (12). |
| --- | --- |

(14)

Sodišče je potrdilo, da direktivi 89/391/EGS in 2003/88/ES od delodajalcev zahtevata, da vzpostavijo sistem, ki omogoča merjenje dnevnega delovnega časa, ki ga opravi vsak delavec, in da je ta sistem „objektiven, zanesljiv in dostopen“ (12).

| (15) | Sodišče je s svojo sodno prakso določilo merila za ugotavljanje statusa delavca. Pri izvajanju te direktive bi bilo treba upoštevati, kako Sodišče razlaga ta merila. Vsi delavci v zasebnem in javnem sektorju, vključno z delavci na zahtevo, delavci s krajšim delovnim časom, priložnostnimi delavci, delavci na podlagi vrednotnice, platformnimi delavci, pripravniki in vajenci, bi lahko spadali na področje uporabe te direktive, če izpolnjujejo omenjena merila. Zloraba statusa samozaposlene osebe, kakor je opredeljen v nacionalnem pravu, bodisi na nacionalni ravni ali v čezmejnih primerih, je oblika lažno prijavljenega dela, ki je pogosto povezana z neprijavljenim delom. Navidezna samozaposlitev nastopi, kadar je delavec prijavljen kot samozaposlena oseba, čeprav izpolnjuje pogoje, ki so značilni za delovno razmerje, da se zaobidejo nekatere pravne ali davčne obveznosti. Take osebe bi morale spadati v področje uporabe te direktive. Določitev obstoja delovnega razmerja bi morala temeljiti na dejstvih, ki se nanašajo na dejansko opravljanje dela, in ne na tem, kako stranke opisujejo razmerje. Za namene te direktive se izraz delavec nanaša na vse delavce v zaposlitvenem razmerju, ki izpolnjuje merila Sodišča. |
| --- | --- |

(15)

Sodišče je s svojo sodno prakso določilo merila za ugotavljanje statusa delavca. Pri izvajanju te direktive bi bilo treba upoštevati, kako Sodišče razlaga ta merila. Vsi delavci v zasebnem in javnem sektorju, vključno z delavci na zahtevo, delavci s krajšim delovnim časom, priložnostnimi delavci, delavci na podlagi vrednotnice, platformnimi delavci, pripravniki in vajenci, bi lahko spadali na področje uporabe te direktive, če izpolnjujejo omenjena merila. Zloraba statusa samozaposlene osebe, kakor je opredeljen v nacionalnem pravu, bodisi na nacionalni ravni ali v čezmejnih primerih, je oblika lažno prijavljenega dela, ki je pogosto povezana z neprijavljenim delom. Navidezna samozaposlitev nastopi, kadar je delavec prijavljen kot samozaposlena oseba, čeprav izpolnjuje pogoje, ki so značilni za delovno razmerje, da se zaobidejo nekatere pravne ali davčne obveznosti. Take osebe bi morale spadati v področje uporabe te direktive. Določitev obstoja delovnega razmerja bi morala temeljiti na dejstvih, ki se nanašajo na dejansko opravljanje dela, in ne na tem, kako stranke opisujejo razmerje. Za namene te direktive se izraz delavec nanaša na vse delavce v zaposlitvenem razmerju, ki izpolnjuje merila Sodišča.

| (16) | Število tipičnih pogodb o zaposlitvi se je večinoma zaradi digitalizacije gospodarskih dejavnosti v zadnjih desetletjih zmanjšalo, število netipičnih ali prožnih ureditev dela pa povečalo. Nekatere vrste netipičnega dela ureja pravo Unije. Direktiva Sveta 97/81/ES (13) izvaja okvirni sporazum med evropskimi socialnimi partnerji o delu s krajšim delovnim časom, njen namen pa je odpraviti diskriminacijo delavcev s krajšim delovnim časom, izboljšati kakovost dela s krajšim delovnim časom, olajšati razvoj dela s krajšim delovnim časom na podlagi prostovoljne odločitve posameznika in prispevati k prožnejši organizaciji delovnega časa ob upoštevanju potreb delodajalcev in delavcev. Direktiva Sveta 1999/70/ES (14) uveljavlja okvirni sporazum med evropskimi socialnimi partnerji o pogodbah za določen čas, njen namen pa je izboljšati kakovost dela za določen čas z zagotavljanjem uporabe načela nediskriminacije in preprečevanjem zlorabe, izhajajoče iz veriženja pogodb o zaposlitvi ali delovnih razmerij za določen čas. Namen Direktive 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), ki je bila sprejeta po tem, ko evropski socialni partnerji niso sprejeli okvirnega sporazuma, je zagotoviti varstvo delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, in izboljšati kakovost dela prek agencij za zagotavljanje začasnega dela z zagotavljanjem enakega obravnavanja in s priznavanjem agencij za zagotavljanje začasnega dela kot delodajalcev, ob upoštevanju potrebe po vzpostavitvi ustreznega okvira za uporabo dela prek agencij za zagotavljanje začasnega dela, da bi s tem učinkovito prispevali k odpiranju delovnih mest in razvoju prožnih oblik dela. |
| --- | --- |

(16)

Število tipičnih pogodb o zaposlitvi se je večinoma zaradi digitalizacije gospodarskih dejavnosti v zadnjih desetletjih zmanjšalo, število netipičnih ali prožnih ureditev dela pa povečalo. Nekatere vrste netipičnega dela ureja pravo Unije. Direktiva Sveta 97/81/ES (13) izvaja okvirni sporazum med evropskimi socialnimi partnerji o delu s krajšim delovnim časom, njen namen pa je odpraviti diskriminacijo delavcev s krajšim delovnim časom, izboljšati kakovost dela s krajšim delovnim časom, olajšati razvoj dela s krajšim delovnim časom na podlagi prostovoljne odločitve posameznika in prispevati k prožnejši organizaciji delovnega časa ob upoštevanju potreb delodajalcev in delavcev. Direktiva Sveta 1999/70/ES (14) uveljavlja okvirni sporazum med evropskimi socialnimi partnerji o pogodbah za določen čas, njen namen pa je izboljšati kakovost dela za določen čas z zagotavljanjem uporabe načela nediskriminacije in preprečevanjem zlorabe, izhajajoče iz veriženja pogodb o zaposlitvi ali delovnih razmerij za določen čas. Namen Direktive 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), ki je bila sprejeta po tem, ko evropski socialni partnerji niso sprejeli okvirnega sporazuma, je zagotoviti varstvo delavcev, zaposlenih pri agencijah za zagotavljanje začasnega dela, in izboljšati kakovost dela prek agencij za zagotavljanje začasnega dela z zagotavljanjem enakega obravnavanja in s priznavanjem agencij za zagotavljanje začasnega dela kot delodajalcev, ob upoštevanju potrebe po vzpostavitvi ustreznega okvira za uporabo dela prek agencij za zagotavljanje začasnega dela, da bi s tem učinkovito prispevali k odpiranju delovnih mest in razvoju prožnih oblik dela.

| (17) | Evropski socialni partnerji so julija 2002 sprejeli okvirni sporazum o delu na daljavo, junija 2020 pa okvirni sporazum o digitalizaciji. Okvirni sporazum o digitalizaciji predvideva možne ukrepe, o katerih se dogovorijo socialni partnerji, glede priklopa in odklopa delavcev zaradi dela. Glede na razvoj dogodkov od sprejetja okvirnega sporazuma o delu na daljavo leta 2002 postaja jasno, da sta za nekatere elemente tega sporazuma potrebna ocena in pravni okvir na ravni Unije. |
| --- | --- |

(17)

Evropski socialni partnerji so julija 2002 sprejeli okvirni sporazum o delu na daljavo, junija 2020 pa okvirni sporazum o digitalizaciji. Okvirni sporazum o digitalizaciji predvideva možne ukrepe, o katerih se dogovorijo socialni partnerji, glede priklopa in odklopa delavcev zaradi dela. Glede na razvoj dogodkov od sprejetja okvirnega sporazuma o delu na daljavo leta 2002 postaja jasno, da sta za nekatere elemente tega sporazuma potrebna ocena in pravni okvir na ravni Unije.

| (18) | Točka (a) člena 3(1) in člen 3(2) Direktive 2008/104/ES določata, da se pojem „delavec“ opredeli v nacionalni zakonodaji. Sodišče pa je določilo, da je treba za oceno tega, ali ima oseba status delavca, uporabiti merila iz njegove ustaljene sodne prakse. Odločilno je zlasti, ali „oseba nek čas v korist druge osebe in po njenih navodilih opravlja delo, v zameno za katero prejme plačilo“, ter „pravna opredelitev v nacionalnem pravu in oblika tega razmerja, prav tako kot narava pravne vezi, ki te dve osebi povezuje, v zvezi s tem niso odločilne“ (16). |
| --- | --- |

(18)

Točka (a) člena 3(1) in člen 3(2) Direktive 2008/104/ES določata, da se pojem „delavec“ opredeli v nacionalni zakonodaji. Sodišče pa je določilo, da je treba za oceno tega, ali ima oseba status delavca, uporabiti merila iz njegove ustaljene sodne prakse. Odločilno je zlasti, ali „oseba nek čas v korist druge osebe in po njenih navodilih opravlja delo, v zameno za katero prejme plačilo“, ter „pravna opredelitev v nacionalnem pravu in oblika tega razmerja, prav tako kot narava pravne vezi, ki te dve osebi povezuje, v zvezi s tem niso odločilne“ (16).

| (19) | Nekatere države članice so sprejele ukrepe za ureditev pravice delavcev, ki uporabljajo digitalna orodja za namene dela, do odklopa. Druge države članice spodbujajo uporabo digitalnih orodij za namene dela, ne da bi izrecno obravnavale tveganja, tretja skupina držav članic za uporabo digitalnih orodij uporablja splošno zakonodajo, četrta skupina pa nima posebne zakonodaje (17). Ukrepi na ravni Unije bi na tem področju določili minimalne zahteve za varstvo vseh delavcev Unije, ki uporabljajo digitalna orodja za namene dela, in natančneje njihove temeljne pravice v zvezi s pravičnimi delovnimi pogoji. |
| --- | --- |

(19)

Nekatere države članice so sprejele ukrepe za ureditev pravice delavcev, ki uporabljajo digitalna orodja za namene dela, do odklopa. Druge države članice spodbujajo uporabo digitalnih orodij za namene dela, ne da bi izrecno obravnavale tveganja, tretja skupina držav članic za uporabo digitalnih orodij uporablja splošno zakonodajo, četrta skupina pa nima posebne zakonodaje (17). Ukrepi na ravni Unije bi na tem področju določili minimalne zahteve za varstvo vseh delavcev Unije, ki uporabljajo digitalna orodja za namene dela, in natančneje njihove temeljne pravice v zvezi s pravičnimi delovnimi pogoji.

| (20) | Namen te direktive je izboljšati delovne pogoje za vse delavce z določitvijo minimalnih zahtev glede pravice do odklopa. To direktivo bi bilo treba izvajati na način, ki v celoti upošteva zahteve iz direktiv 89/391/EGS, 2003/88/ES, (EU) 2019/1152 in (EU) 2019/1158 ter nima negativnih posledic za delavce. |
| --- | --- |

(20)

Namen te direktive je izboljšati delovne pogoje za vse delavce z določitvijo minimalnih zahtev glede pravice do odklopa. To direktivo bi bilo treba izvajati na način, ki v celoti upošteva zahteve iz direktiv 89/391/EGS, 2003/88/ES, (EU) 2019/1152 in (EU) 2019/1158 ter nima negativnih posledic za delavce.

| (21) | Omogočeno bi moralo biti, da se o praktičnih ureditvah za uveljavljanje pravice delavcev do odklopa in delodajalčevo izvajanje te pravice dogovorijo socialni partnerji s kolektivno pogodbo ali da se o tem dogovori na ravni podjetja delodajalca. Države članice bi morale na primer prek nacionalnih organov za delovno inšpekcijo zagotoviti, da delodajalci delavcem predložijo izjavo o teh praktičnih ureditvah. |
| --- | --- |

(21)

Omogočeno bi moralo biti, da se o praktičnih ureditvah za uveljavljanje pravice delavcev do odklopa in delodajalčevo izvajanje te pravice dogovorijo socialni partnerji s kolektivno pogodbo ali da se o tem dogovori na ravni podjetja delodajalca. Države članice bi morale na primer prek nacionalnih organov za delovno inšpekcijo zagotoviti, da delodajalci delavcem predložijo izjavo o teh praktičnih ureditvah.

| (22) | Države članice bi morale zagotoviti, da delodajalci vzpostavijo objektiven, zanesljiv in dostopen sistem, ki omogoča merjenje dnevnega delovnega časa vsakega delavca v skladu s sodno prakso Sodišča, zlasti s sodbo z dne 14. maja 2019 v zadevi Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18 (18). |
| --- | --- |

(22)

Države članice bi morale zagotoviti, da delodajalci vzpostavijo objektiven, zanesljiv in dostopen sistem, ki omogoča merjenje dnevnega delovnega časa vsakega delavca v skladu s sodno prakso Sodišča, zlasti s sodbo z dne 14. maja 2019 v zadevi Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18 (18).

| (23) | Upoštevati bi bilo treba avtonomijo socialnih partnerjev. Države članice bi morale podpirati socialne partnerje pri sklepanju kolektivnih pogodb za izvajanje te direktive. |
| --- | --- |

(23)

Upoštevati bi bilo treba avtonomijo socialnih partnerjev. Države članice bi morale podpirati socialne partnerje pri sklepanju kolektivnih pogodb za izvajanje te direktive.

| (24) | Države članice bi morale v skladu s svojim nacionalnim pravom in prakso zagotoviti učinkovito vključevanje socialnih partnerjev ter spodbujati in krepiti socialni dialog z namenom izvajanja te direktive. V ta namen bi morale države članice zagotoviti, da se po posvetovanju s socialnimi partnerji na ustrezni ravni določi minimalni nabor delovnih pogojev, ki bi delavcem omogočali uveljavljanje pravice do odklopa. Države članice bi morale imeti možnost, da v skladu z nacionalnim pravom in prakso socialnim partnerjem zaupajo izvajanje te direktive, da se zagotovi ali dopolni ta minimalni nabor delovnih pogojev. |
| --- | --- |

(24)

Države članice bi morale v skladu s svojim nacionalnim pravom in prakso zagotoviti učinkovito vključevanje socialnih partnerjev ter spodbujati in krepiti socialni dialog z namenom izvajanja te direktive. V ta namen bi morale države članice zagotoviti, da se po posvetovanju s socialnimi partnerji na ustrezni ravni določi minimalni nabor delovnih pogojev, ki bi delavcem omogočali uveljavljanje pravice do odklopa. Države članice bi morale imeti možnost, da v skladu z nacionalnim pravom in prakso socialnim partnerjem zaupajo izvajanje te direktive, da se zagotovi ali dopolni ta minimalni nabor delovnih pogojev.

| (25) | Odstopanja od zahteve izvajanja pravice do odklopa bi morala veljati samo v izjemnih okoliščinah, kot je višja sila ali druge izredne razmere, pri tem pa mora delodajalec vsakemu delavcu predložiti razloge v pisni obliki in utemeljiti potrebo po odstopanju. Minimalni nabor delovnih pogojev za uveljavljanje pravice do odklopa bi moral določati merila za ta odstopanja in za določitev nadomestila za vsako delo, opravljeno zunaj delovnega časa. Ta nadomestila bi morala zagotoviti spoštovanje splošnega cilja zagotavljanja zdravja in varnosti delavcev. |
| --- | --- |

(25)

Odstopanja od zahteve izvajanja pravice do odklopa bi morala veljati samo v izjemnih okoliščinah, kot je višja sila ali druge izredne razmere, pri tem pa mora delodajalec vsakemu delavcu predložiti razloge v pisni obliki in utemeljiti potrebo po odstopanju. Minimalni nabor delovnih pogojev za uveljavljanje pravice do odklopa bi moral določati merila za ta odstopanja in za določitev nadomestila za vsako delo, opravljeno zunaj delovnega časa. Ta nadomestila bi morala zagotoviti spoštovanje splošnega cilja zagotavljanja zdravja in varnosti delavcev.

| (26) | Delavci, ki uveljavljajo svoje pravice iz te direktive, bi morali biti zaščiteni pred negativnimi posledicami, vključno z odpustitvijo in drugimi povračilnimi ukrepi. Ti delavci bi morali biti zaščiteni tudi pred diskriminatornimi ukrepi, kot je izguba dohodka ali priložnosti za napredovanje. |
| --- | --- |

(26)

Delavci, ki uveljavljajo svoje pravice iz te direktive, bi morali biti zaščiteni pred negativnimi posledicami, vključno z odpustitvijo in drugimi povračilnimi ukrepi. Ti delavci bi morali biti zaščiteni tudi pred diskriminatornimi ukrepi, kot je izguba dohodka ali priložnosti za napredovanje.

| (27) | Delavci bi morali imeti ustrezno in hitro sodno in upravno zaščito pred vsako manj ugodno obravnavo, ki je posledica njihovega uveljavljanja ali prizadevanj za uveljavljanje pravic iz te direktive, vključno s pravico do pravnega varstva in pravico do začetka upravnega ali pravnega postopka, da se zagotovi skladnost s to direktivo. |
| --- | --- |

(27)

Delavci bi morali imeti ustrezno in hitro sodno in upravno zaščito pred vsako manj ugodno obravnavo, ki je posledica njihovega uveljavljanja ali prizadevanj za uveljavljanje pravic iz te direktive, vključno s pravico do pravnega varstva in pravico do začetka upravnega ali pravnega postopka, da se zagotovi skladnost s to direktivo.

| (28) | Države članice bi morale določiti ureditve za izvajanje pravice do odklopa iz te direktive v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami ali prakso. Države članice bi morale zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve obveznosti iz te direktive. |
| --- | --- |

(28)

Države članice bi morale določiti ureditve za izvajanje pravice do odklopa iz te direktive v skladu z nacionalno zakonodajo, kolektivnimi pogodbami ali prakso. Države članice bi morale zagotoviti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni za kršitve obveznosti iz te direktive.

| (29) | Dokazno breme v zvezi z ugotavljanjem, da do odpustitve ali enakovredne škode ni prišlo zaradi uveljavljanja ali prizadevanj za uveljavljanje pravice delavca do odklopa, bi moral nositi delodajalec, kadar delavec pred sodiščem ali drugim pristojnim organom izkaže dejstva, na podlagi katerih je mogoče domnevati, da je bil odpuščen ali je utrpel druge negativne posledice zaradi teh razlogov. |
| --- | --- |

(29)

Dokazno breme v zvezi z ugotavljanjem, da do odpustitve ali enakovredne škode ni prišlo zaradi uveljavljanja ali prizadevanj za uveljavljanje pravice delavca do odklopa, bi moral nositi delodajalec, kadar delavec pred sodiščem ali drugim pristojnim organom izkaže dejstva, na podlagi katerih je mogoče domnevati, da je bil odpuščen ali je utrpel druge negativne posledice zaradi teh razlogov.

| (30) | Ta direktiva določa minimalne zahteve in zato ne posega v pravico držav članic, da uvedejo ali ohranijo ugodnejše določbe. Ta direktiva in njeno izvajanje ne bi smela biti veljavna podlaga za zmanjševanje splošne ravni varstva delavcev na področju, ki ga ureja ta direktiva. |
| --- | --- |

(30)

Ta direktiva določa minimalne zahteve in zato ne posega v pravico držav članic, da uvedejo ali ohranijo ugodnejše določbe. Ta direktiva in njeno izvajanje ne bi smela biti veljavna podlaga za zmanjševanje splošne ravni varstva delavcev na področju, ki ga ureja ta direktiva.

| (31) | Komisija bi morala skladnost s to direktivo spremljati in jo zagotavljati s pregledom izvajanja te direktive. V ta namen bi morale države članice Komisiji predložiti redna poročila. |
| --- | --- |

(31)

Komisija bi morala skladnost s to direktivo spremljati in jo zagotavljati s pregledom izvajanja te direktive. V ta namen bi morale države članice Komisiji predložiti redna poročila.

| (32) | Komisija in države članice se spodbujajo, naj z namenom ocene vpliva te direktive še naprej medsebojno sodelujejo ob podpori Evropskega organa za delo, da bi pripravile primerljive statistike in podatke o izvajanju pravic iz te direktive. |
| --- | --- |

(32)

Komisija in države članice se spodbujajo, naj z namenom ocene vpliva te direktive še naprej medsebojno sodelujejo ob podpori Evropskega organa za delo, da bi pripravile primerljive statistike in podatke o izvajanju pravic iz te direktive.

| (33) | Ker cilja te direktive, namreč vzpostaviti ustrezne zaščitne ukrepe za uveljavljanje pravice do odklopa v Uniji, ni mogoče zadovoljivo doseči na ravni držav članic, temveč ga je zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(33)

Ker cilja te direktive, namreč vzpostaviti ustrezne zaščitne ukrepe za uveljavljanje pravice do odklopa v Uniji, ni mogoče zadovoljivo doseči na ravni držav članic, temveč ga je zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa minimalne zahteve, da se delavcem, ki uporabljajo digitalna orodja, vključno z IKT, za namene dela, omogoči uveljavljanje pravice do odklopa in zagotovi, da delodajalci spoštujejo pravico delavcev do odklopa. Uporablja se za vse sektorje, tako javne kot zasebne, in za vse delavce, ne glede na njihov status in ureditev dela.

2.   Ta direktiva podrobneje opredeljuje in dopolnjuje direktive 89/391/EGS, 2003/88/ES, (EU) 2019/1152 in (EU) 2019/1158 za namene iz odstavka 1 brez poseganja v zahteve, določene v navedenih direktivah.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „odklop“ pomeni neopravljanje z delom povezanih dejavnosti ali komunikacije z digitalnimi orodji, neposredno ali posredno, zunaj delovnega časa; |
| --- | --- |

(1)

„odklop“ pomeni neopravljanje z delom povezanih dejavnosti ali komunikacije z digitalnimi orodji, neposredno ali posredno, zunaj delovnega časa;

| (2) | „delovni čas“ pomeni delovni čas, kot je opredeljen v točki (1) člena 2 Direktive 2003/88/ES. |
| --- | --- |

(2)

„delovni čas“ pomeni delovni čas, kot je opredeljen v točki (1) člena 2 Direktive 2003/88/ES.

Člen 3

Pravica do odklopa

1.   Države članice zagotovijo, da delodajalci sprejmejo potrebne ukrepe in delavcem dajo na razpolago sredstva za uveljavljanje pravice do odklopa.

2.   Države članice zagotovijo, da delodajalci vzpostavijo objektiven, zanesljiv in dostopen sistem, ki omogoča merjenje dnevnega delovnega časa vsakega delavca v skladu s pravico delavcev do zasebnosti in varstva njihovih osebnih podatkov. Delavcem se omogoči, da zahtevajo in pridobijo evidenco svojega delovnega časa.

3.   Države članice zagotovijo, da delodajalci izvajajo pravico do odklopa na pravičen, zakonit in pregleden način.

Člen 4

Ukrepi za izvajanje pravice do odklopa

1.   Države članice zagotovijo, da se po posvetovanju s socialnimi partnerji na ustrezni ravni vzpostavijo podrobne ureditve, ki delavcem omogočajo uveljavljanje pravice do odklopa, ter da delodajalci to pravico izvajajo pošteno in pregledno. Države članice v ta namen določijo vsaj naslednje delovne pogoje:

| (a) | praktične ureditve glede izklopa digitalnih orodij za namene dela, vključno z vsemi z delom povezanimi orodji za spremljanje; |
| --- | --- |

(a)

praktične ureditve glede izklopa digitalnih orodij za namene dela, vključno z vsemi z delom povezanimi orodji za spremljanje;

| (b) | sistem za merjenje delovnega časa; |
| --- | --- |

(b)

sistem za merjenje delovnega časa;

| (c) | ocene zdravja in varnosti, vključno z ocenami psihosocialnega tveganja, v zvezi s pravico do odklopa; |
| --- | --- |

(c)

ocene zdravja in varnosti, vključno z ocenami psihosocialnega tveganja, v zvezi s pravico do odklopa;

| (d) | merila za morebitna odstopanja delodajalcev od zahteve, da izvajajo pravico delavca do odklopa; |
| --- | --- |

(d)

merila za morebitna odstopanja delodajalcev od zahteve, da izvajajo pravico delavca do odklopa;

| (e) | v primeru odstopanja iz točke (d) merila za določanje, kako se izračuna nadomestilo za delo, opravljeno zunaj delovnega časa, v skladu z direktivami 89/391/EGS, 2003/88/ES, (EU) 2019/1152 in (EU) 2019/1158 ter nacionalno zakonodajo in praksami. |
| --- | --- |

(e)

v primeru odstopanja iz točke (d) merila za določanje, kako se izračuna nadomestilo za delo, opravljeno zunaj delovnega časa, v skladu z direktivami 89/391/EGS, 2003/88/ES, (EU) 2019/1152 in (EU) 2019/1158 ter nacionalno zakonodajo in praksami.

| (f) | ukrepi za ozaveščanje, vključno z usposabljanjem na delovnem mestu, ki jih sprejmejo delodajalci v zvezi z delovnimi pogoji iz tega odstavka. |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za ozaveščanje, vključno z usposabljanjem na delovnem mestu, ki jih sprejmejo delodajalci v zvezi z delovnimi pogoji iz tega odstavka.

Vsa odstopanja iz točke (d) prvega pododstavka so dovoljena samo v izjemnih okoliščinah, kot je višja sila ali druge izredne razmere, pri tem pa mora delodajalec vsakemu delavcu predložiti razloge v pisni obliki in utemeljiti potrebo po odstopanju v vsakem primeru, v katerem se uporabi odstopanje.

2.   Države članice lahko v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso socialnim partnerjem zaupajo sklenitev kolektivnih pogodb na nacionalni, regionalni ali sektorski ravni oziroma na ravni delodajalcev, ki določajo ali dopolnjujejo delovne pogoje iz odstavka 1.

3.   Države članice zagotovijo, da so delavci, ki niso zajeti v kolektivni pogodbi v skladu z odstavkom 2, upravičeni do varstva v skladu s to direktivo.

Člen 5

Zaščita pred manj ugodno obravnavo

1.   Države članice zagotovijo, da se prepovejo diskriminacija, manj ugodna obravnava, odpustitev in drugi negativni ukrepi, ki bi jih utegnili izvajati delodajalci zaradi delavčevega uveljavljanja ali prizadevanj za uveljavljanje pravice do odklopa.

2.   Države članice zagotovijo, da delodajalci zaščitijo delavce, vključno s predstavniki delavcev, pred vsako manj ugodno obravnavo in pred kakršnimi koli neugodnimi posledicami zaradi morebitne pritožbe, vložene pri delodajalcu, ali postopka, sproženega z namenom zagotoviti upoštevanje pravic iz te direktive.

3.   Države članice zagotovijo, da je, kadar delavci, ki menijo, da so bili odpuščeni zaradi uveljavljanja ali prizadevanj za uveljavljanje svoje pravice do odklopa ali manj ugodno obravnavani zaradi teh razlogov, pred sodiščem ali drugim pristojnim organom izkažejo dejstva, na podlagi katerih je mogoče domnevati, da so bili odpuščeni ali drugače manj ugodno obravnavani zaradi teh razlogov, dokazno breme na delodajalcu, ki mora dokazati, da je do odpustitve ali manj ugodne obravnave prišlo zaradi drugih razlogov.

4.   Odstavek 3 državam članicam ne preprečuje, da uvedejo pravila o dokazovanju, ki so za delavce ugodnejša.

5.   V postopkih, v katerih je preiskava dejstev v zadevi naloga sodišča ali drugega pristojnega organa, državam članicam ni treba uporabljati odstavka 3.

6.   Odstavek 3 se ne uporablja za kazenske postopke, razen če države članice določijo drugače.

Člen 6

Pravica do pravnega varstva

1.   Države članice zagotovijo, da imajo delavci, ki se jim krši pravica do odklopa, dostop do hitrega, učinkovitega in nepristranskega reševanja sporov in pravico do pravnega varstva, če so kršene pravice, ki jih imajo na podlagi te direktive.

2.   Države članice lahko zagotovijo, da imajo organizacije sindikatov ali drugi predstavniki delavcev možnost, da v imenu delavcev ali v podporo delavcem in z njihovo odobritvijo sodelujejo v upravnih postopkih, katerih cilj je zagotoviti skladnost s to direktivo ali njeno izvajanje.

Člen 7

Obveznost zagotavljanja informacij

Države članice zagotovijo, da delodajalci vsakemu delavcu v pisni obliki zagotovijo jasne, zadostne in ustrezne informacije o pravici do odklopa, vključno z izjavo, ki določa pogoje vseh veljavnih kolektivnih ali drugih pogodb. Te informacije vključujejo najmanj naslednje:

| (a) | praktične ureditve glede izklopa digitalnih orodij za namene dela, vključno z vsemi z delom povezanimi orodji za spremljanje, iz točke (a) člena 4(1); |
| --- | --- |

(a)

praktične ureditve glede izklopa digitalnih orodij za namene dela, vključno z vsemi z delom povezanimi orodji za spremljanje, iz točke (a) člena 4(1);

| (b) | sistem za merjenje delovnega časa iz točke (b) člena 4(1); |
| --- | --- |

(b)

sistem za merjenje delovnega časa iz točke (b) člena 4(1);

| (c) | delodajalčevo oceno zdravja in varnosti v zvezi s pravico do odklopa, vključno z ocenami psihosocialnega tveganja, iz točke (c) člena 4(1); |
| --- | --- |

(c)

delodajalčevo oceno zdravja in varnosti v zvezi s pravico do odklopa, vključno z ocenami psihosocialnega tveganja, iz točke (c) člena 4(1);

| (d) | merila za vsakršno odstopanje od zahteve, da delodajalci izvajajo pravico do odklopa, in vsa merila za določanje nadomestila za delo, opravljeno zunaj delovnega časa, iz točk (d) in (e) člena 4(1); |
| --- | --- |

(d)

merila za vsakršno odstopanje od zahteve, da delodajalci izvajajo pravico do odklopa, in vsa merila za določanje nadomestila za delo, opravljeno zunaj delovnega časa, iz točk (d) in (e) člena 4(1);

| (e) | ukrepe delodajalca za ozaveščanje, vključno z usposabljanjem na delovnem mestu, iz točke (f) člena 4(1); |
| --- | --- |

(e)

ukrepe delodajalca za ozaveščanje, vključno z usposabljanjem na delovnem mestu, iz točke (f) člena 4(1);

| (f) | ukrepe za zaščito delavcev pred manj ugodno obravnavo v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(f)

ukrepe za zaščito delavcev pred manj ugodno obravnavo v skladu s členom 5;

| (g) | ukrepe za izvajanje pravice delavcev do pravnega varstva v skladu s členom 6. |
| --- | --- |

(g)

ukrepe za izvajanje pravice delavcev do pravnega varstva v skladu s členom 6.

Člen 8

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, ali že veljavnih ustreznih določb v zvezi s pravicami, ki spadajo na področje uporabe te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvajajo. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh pravilih in ukrepih uradno obvestijo Komisijo do ... [dve leti po začetku veljavnosti te direktive] in jo brez odlašanja uradno obvestijo o vsakršni naknadni spremembi, ki nanje vpliva.

Člen 9

Raven zaščite

1.   Ta direktiva ni veljavna podlaga za zniževanje splošne ravni varstva, ki se delavcem že zagotavlja v državah članicah.

2.   Ta direktiva ne vpliva na pravico držav članic, da uporabljajo ali uvedejo zakone in druge predpise, ki so za delavce ugodnejši, ali da spodbujajo ali dovolijo uporabo kolektivnih pogodb, ki so za delavce ugodnejše.

3.   Ta direktiva ne posega v kakršne koli druge pravice, ki jih imajo delavci na podlagi drugih pravnih aktov Unije.

Člen 10

Poročanje, ocena in pregled pravice do odklopa

1.   Države članice do ... [pet let po začetku veljavnosti te direktive] in nato vsaki dve leti Komisiji predložijo poročilo o vseh pomembnih informacijah glede izvajanja in uporabe te direktive v praksi ter kazalnikih ocenjevanja glede prakse uveljavljanja pravice do odklopa, v katerem navedejo zadevna stališča nacionalnih socialnih partnerjev.

2.   Komisija na podlagi informacij, ki jih države članice predložijo v skladu z odstavkom 1, do ... [šest let po začetku veljavnosti te direktive] in nato vsaki dve leti Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju in uporabi te direktive ter preuči potrebo po dodatnih ukrepih, po potrebi vključno s spremembami te direktive.

Člen 11

Prenos

1.   Države članice do ... [dve leti po začetku veljavnosti te direktive] sprejmejo in objavijo predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice te predpise uporabljajo od ... [tri leta po datumu začetka veljavnosti te direktive].

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Takoj po začetku veljavnosti te direktive države članice zagotovijo, da je Komisija zaradi predložitve svojih pripomb dovolj zgodaj obveščena o vseh osnutkih zakonov in drugih predpisov, ki jih nameravajo sprejeti na področju, ki ga ureja ta direktiva.

3.   Države članice lahko v skladu s členom 153(3) PDEU socialnim partnerjem na njihovo skupno zahtevo zaupajo izvajanje te direktive, če ti zagotovijo skladnost s to direktivo.

Člen 12

Osebni podatki

Delodajalci osebne podatke obdelujejo v skladu s točkama (a) in (b) člena 4(1) te direktive samo za namene beleženja delovnega časa posameznega delavca. Teh podatkov ne obdelujejo za nobene druge namene. Osebni podatki se obdelujejo v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (19) in Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20).

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C ...

1

(2)  UL C ...

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta ...

3

(4)  Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (UL L 183, 29.6.1989, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 91/383/EGS z dne 25. junija 1991, s katero se dopolnjujejo ukrepi za spodbujanje izboljšav glede varnosti in zdravja pri delu za delavce z delovnim razmerjem za določen čas ali z začasnim delovnim razmerjem (UL L 206, 29.7.1991, str. 19).

5

(6)  Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (UL L 299, 18.11.2003, str. 9).

6

(7)  Direktiva (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih v Evropski uniji (UL L 186, 11.7.2019, str. 105).

7

(8)  Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (UL L 188, 12.7.2019, str. 79).

8

(9)  Sodba Sodišča z dne 5. oktobra 2004 v zadevi Pfeiffer in drugi, C-397/01 do C-403/01, ECLI:EU:C:2004:584, točka 93.

9

(10)  Sodba Sodišča z dne 21. februarja 2018 v zadevi Matzak, C-518/15, ECLI:EU:C:2018:82, točka 66.

10

(11)  Sodba z dne 7. septembra 2006 v zadevi Komisija proti Združenemu kraljestvu, C-484/04, ECLI:EU:C:2006:526, točka 38.

11

(12)  Sodba Sodišča z dne 14. maja 2019 v zadevi Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, točka 60.

12

(13)  Direktiva Sveta 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom, sklenjenim med UNICE, CEEP in ETUC (UL L 14, 20.1.1998, str. 9).

13

(14)  Direktiva Sveta 1999/70/ES z dne 28. junija 1999 o okvirnem sporazumu o delu za določen čas, sklenjenem med ETUC, UNICE in CEEP (UL L 175, 10.7.1999, str. 43).

14

(15)  Direktiva 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (UL L 327, 5.12.2008, str. 9).

15

(16)  Sodba Sodišča z dne 17. novembra 2016 v zadevi Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883, točka 27.

16

(17)  Eurofound.

17

(18)  Sodba Sodišča z dne 14. maja 2019 v zadevi Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402.

18

(19)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

19

(20)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

20

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/177 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/177

---

P9_TA(2021)0022

Reforma seznama davčnih oaz EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o reformi seznama davčnih oaz EU (2020/2863(RSP))

(2021/C 456/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, sprejete 1. decembra 1997, o kodeksu ravnanja o obdavčitvi podjetij (1), katerega namen bila omejitev škodljive konkurence na področju davkov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, sprejete 1. decembra 1997, o kodeksu ravnanja o obdavčitvi podjetij (1), katerega namen bila omejitev škodljive konkurence na področju davkov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 17. junija 2015 z naslovom Pravičen in učinkovit sistem obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji: pet ključnih področij za ukrepanje (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 17. junija 2015 z naslovom Pravičen in učinkovit sistem obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji: pet ključnih področij za ukrepanje (COM(2015)0302),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2016 o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje (COM(2016)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2016 o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje (COM(2016)0024),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. marca 2016 o kodeksu ravnanja za obdavčitev podjetij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. marca 2016 o kodeksu ravnanja za obdavčitev podjetij (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. julija 2016 o nadaljnjih ukrepih za povečanje preglednosti in boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom (COM(2016)0451), ki vsebuje tudi razlago o postopku uvrščanja na seznam EU za nekooperativne davčne jurisdikcije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. julija 2016 o nadaljnjih ukrepih za povečanje preglednosti in boju proti davčnim utajam in izogibanju davkom (COM(2016)0451), ki vsebuje tudi razlago o postopku uvrščanja na seznam EU za nekooperativne davčne jurisdikcije,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. novembra 2016 o merilih in postopku za oblikovanje seznama EU z nekooperativnimi jurisdikcijami v davčne namene, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. novembra 2016 o merilih in postopku za oblikovanje seznama EU z nekooperativnimi jurisdikcijami v davčne namene,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 5. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 5. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju zadnje posodobitve seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, z dne 6. oktobra 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnje posodobitve seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, z dne 6. oktobra 2020 (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 z naslovom Akcijski načrt za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 z naslovom Akcijski načrt za pravično in preprosto obdavčitev, ki podpira strategijo za okrevanje (COM(2020)0312),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje (COM(2020)0313), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. julija 2020 o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje (COM(2020)0313),

| — | ob upoštevanju resolucij z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (4), z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (5) ter z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij z dne 25. novembra 2015 o davčnih odločbah in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (4), z dne 6. julija 2016 o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom (5) ter z dne 26. marca 2019 o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2015 s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2015 s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji (7),

| — | ob upoštevanju priporočil odbora PANA z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil odbora PANA z dne 13. decembra 2017 Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji (8),

| — | ob upoštevanju ukrepanja Komisije na podlagi zgoraj navedenih resolucij in priporočil Evropskega parlamenta (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ukrepanja Komisije na podlagi zgoraj navedenih resolucij in priporočil Evropskega parlamenta (9),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o javnem poročanju po državah (10) ter svojega stališča z dne 27. marca 2019 o tem predlogu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o javnem poročanju po državah (10) ter svojega stališča z dne 27. marca 2019 o tem predlogu (11),

| — | ob upoštevanju študije Komisije z naslovom „The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates“ (Učinek davčnega načrtovanja na v prihodnost usmerjene dejanske davčne stopnje) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije z naslovom „The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates“ (Učinek davčnega načrtovanja na v prihodnost usmerjene dejanske davčne stopnje) (12),

| — | ob upoštevanju študije Komisije o kazalnikih agresivnega davčnega načrtovanja (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije o kazalnikih agresivnega davčnega načrtovanja (13),

| — | ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „An overview of shell companies in the European Union“ (Pregled slamnatih družb v Evropski uniji) (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „An overview of shell companies in the European Union“ (Pregled slamnatih družb v Evropski uniji) (14),

| — | ob upoštevanju poročil Komisije za posamezne države, pripravljenih v okviru njenega evropskega semestra, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Komisije za posamezne države, pripravljenih v okviru njenega evropskega semestra,

| — | ob upoštevanju tekočega dela skupine OZN na visoki za mednarodno finančno odgovornost, preglednost in integriteto, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočega dela skupine OZN na visoki za mednarodno finančno odgovornost, preglednost in integriteto,

| — | ob upoštevanju tekočega dela vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička v zvezi z izzivi, ki izhajajo iz digitalizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tekočega dela vključujočega okvira OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička v zvezi z izzivi, ki izhajajo iz digitalizacije,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (15),

| — | ob upoštevanju vprašanj za Komisijo in Svet o reformi seznama davčnih oaz EU (O-000082/2020 – B9-0002/2021 in O-000081/2020 – B9-0001/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za Komisijo in Svet o reformi seznama davčnih oaz EU (O-000082/2020 – B9-0002/2021 in O-000081/2020 – B9-0001/2021),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije, ki ga je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve pripravil s pomočjo Pododbora za davčne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije, ki ga je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve pripravil s pomočjo Pododbora za davčne zadeve,

| A. | ker jurisdikcije, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene in škodljive davčne sheme, tudi v državah članicah EU, državam članicam EU povzročajo ogromne finančne izgube, saj se zaradi njih zmanjšujejo sredstva v nacionalnih proračunih in se omejuje zmogljivost vlad; ker so stroški izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb trenutno ocenjeni na 500 milijard USD na leto (16); ker je to zmanjšanje davčnih prihodkov še posebej problematično v okviru okrevanja po sanitarni, socialni in gospodarski krizi, ki so je povzročila pandemija COVID-19, in za financiranje zelenega prehoda; |
| --- | --- |

A.

ker jurisdikcije, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene in škodljive davčne sheme, tudi v državah članicah EU, državam članicam EU povzročajo ogromne finančne izgube, saj se zaradi njih zmanjšujejo sredstva v nacionalnih proračunih in se omejuje zmogljivost vlad; ker so stroški izogibanja davkom od dohodkov pravnih oseb trenutno ocenjeni na 500 milijard USD na leto (16); ker je to zmanjšanje davčnih prihodkov še posebej problematično v okviru okrevanja po sanitarni, socialni in gospodarski krizi, ki so je povzročila pandemija COVID-19, in za financiranje zelenega prehoda;

| B. | ker glede na raziskavo Eurobarometra iz jeseni 2016 86 % državljanov EU podpira strožja pravila o izogibanju davkom in davčnih oazah (17); |
| --- | --- |

B.

ker glede na raziskavo Eurobarometra iz jeseni 2016 86 % državljanov EU podpira strožja pravila o izogibanju davkom in davčnih oazah (17);

| C. | ker je Unija 5. decembra 2017 sprejela svoj prvi seznam jurisdikcij, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene (v nadaljnjem besedilu: seznam); ker je na tem seznamu 17 držav ali ozemelj zunaj EU; ker je Unija ta seznam revidirala dvanajstkrat; |
| --- | --- |

C.

ker je Unija 5. decembra 2017 sprejela svoj prvi seznam jurisdikcij, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene (v nadaljnjem besedilu: seznam); ker je na tem seznamu 17 držav ali ozemelj zunaj EU; ker je Unija ta seznam revidirala dvanajstkrat;

| D. | ker so v skladu z indeksom o davku od dohodkov pravnih oseb za leto 2019 najvišje uvrščene jurisdikcije v oazah za davek od dohodkov pravnih oseb naslednje: (1) Britanski Deviški otoki, (2) Bermudi, (3) Kajmanski otoki, (4) Nizozemska, (5) Švica, (6) Luksemburg, (7) Jersey, (8) Singapur, (9) Bahami, (10) Hong Kong in (11) Irska; |
| --- | --- |

D.

ker so v skladu z indeksom o davku od dohodkov pravnih oseb za leto 2019 najvišje uvrščene jurisdikcije v oazah za davek od dohodkov pravnih oseb naslednje: (1) Britanski Deviški otoki, (2) Bermudi, (3) Kajmanski otoki, (4) Nizozemska, (5) Švica, (6) Luksemburg, (7) Jersey, (8) Singapur, (9) Bahami, (10) Hong Kong in (11) Irska;

| E. | ker je bilo 95 jurisdikcij ocenjenih na podlagi treh meril iz sklepov Sveta z dne 8. novembra 2016, in sicer transparentnost v davčnih zadevah, pravična obdavčitev in izvajanje minimalnih standardov OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo 95 jurisdikcij ocenjenih na podlagi treh meril iz sklepov Sveta z dne 8. novembra 2016, in sicer transparentnost v davčnih zadevah, pravična obdavčitev in izvajanje minimalnih standardov OECD za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička;

| F. | ker več kot 135 držav in jurisdikcij sodeluje pri izvajanju akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne in preusmerjanja dobička, deloma zaradi tveganja, da bi bile uvrščene na seznam EU z nekooperativnimi jurisdikcijami; ker je bilo v času uvrščanja na seznam skoraj 40 držav pozvanih k reformi več kot 120 škodljivih davčnih praks; |
| --- | --- |

F.

ker več kot 135 držav in jurisdikcij sodeluje pri izvajanju akcijskega načrta za preprečevanje erozije davčne in preusmerjanja dobička, deloma zaradi tveganja, da bi bile uvrščene na seznam EU z nekooperativnimi jurisdikcijami; ker je bilo v času uvrščanja na seznam skoraj 40 držav pozvanih k reformi več kot 120 škodljivih davčnih praks;

| G. | ker je bilo v poročilu o davčni pravičnosti za leto 2020 ugotovljeno, da so jurisdikcije s seznama EU povzročile le 2 % svetovnih davčnih izgub; ker je bilo ugotovljeno, da so Kajmanski otoki jurisdikcija, ki je odgovorna za največje davčne izgube na svetovni ravni, in sicer več kot 70 milijard USD letno ali 16,5 % vseh davčnih izgub; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo v poročilu o davčni pravičnosti za leto 2020 ugotovljeno, da so jurisdikcije s seznama EU povzročile le 2 % svetovnih davčnih izgub; ker je bilo ugotovljeno, da so Kajmanski otoki jurisdikcija, ki je odgovorna za največje davčne izgube na svetovni ravni, in sicer več kot 70 milijard USD letno ali 16,5 % vseh davčnih izgub;

| H. | ker je Svet seznam nazadnje spremenil 6. oktobra 2020 in takrat z njega odstranil Kajmanske otoke in Oman ter dodal Barbados in Angvilo; ker Kajmanski otoki še vedno nimajo davka na dohodek pravnih oseb in so po podatkih Mednarodnega denarnega sklada (18) ena od desetih destinacij za fantomske naložbe, kar sproža vprašanja o preglednosti in morebitnem preferenčnem pristopu do nekaterih držav; |
| --- | --- |

H.

ker je Svet seznam nazadnje spremenil 6. oktobra 2020 in takrat z njega odstranil Kajmanske otoke in Oman ter dodal Barbados in Angvilo; ker Kajmanski otoki še vedno nimajo davka na dohodek pravnih oseb in so po podatkih Mednarodnega denarnega sklada (18) ena od desetih destinacij za fantomske naložbe, kar sproža vprašanja o preglednosti in morebitnem preferenčnem pristopu do nekaterih držav;

| I. | ker seznam EU z nekooperativnimi jurisdikcijami trenutno zajema Ameriško Samoo, Angvilo, Barbados, Fidži, Guam, Palau, Panamo, Samoo, Sejšele, Trinidad in Tobago, Ameriške deviške otoke in Vanuatu; |
| --- | --- |

I.

ker seznam EU z nekooperativnimi jurisdikcijami trenutno zajema Ameriško Samoo, Angvilo, Barbados, Fidži, Guam, Palau, Panamo, Samoo, Sejšele, Trinidad in Tobago, Ameriške deviške otoke in Vanuatu;

| J. | ker se je več drugih jurisdikcij zavezalo k izvajanju načel dobrega davčnega upravljanja v zvezi s preglednostjo ali poštenimi davčnimi merili; |
| --- | --- |

J.

ker se je več drugih jurisdikcij zavezalo k izvajanju načel dobrega davčnega upravljanja v zvezi s preglednostjo ali poštenimi davčnimi merili;

| K. | ker sta dostop javnosti do dokumentov in delo Skupine za kodeks ravnanja za obdavčitev podjetij še vedno omejena, predvsem kar zadeva postopek uvrščanja na seznam EU; ker ima evropski varuh človekovih pravic mandat, da preverja, kako institucije EU uporabljajo pravila EU o dostopu javnosti do dokumentov (19), in pooblastilo za pregled vseh dokumentov EU, zaupnih ali nezaupnih, ter lahko izda priporočila o tem, ali naj se dokumenti objavijo ali ne; |
| --- | --- |

K.

ker sta dostop javnosti do dokumentov in delo Skupine za kodeks ravnanja za obdavčitev podjetij še vedno omejena, predvsem kar zadeva postopek uvrščanja na seznam EU; ker ima evropski varuh človekovih pravic mandat, da preverja, kako institucije EU uporabljajo pravila EU o dostopu javnosti do dokumentov (19), in pooblastilo za pregled vseh dokumentov EU, zaupnih ali nezaupnih, ter lahko izda priporočila o tem, ali naj se dokumenti objavijo ali ne;

| L. | ker je Komisija v svojem sporočilu o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje poudarila, da sta potrebna reforma kodeksa ravnanja za obdavčitev podjetij in pregled seznama; |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija v svojem sporočilu o dobrem davčnem upravljanju v EU in zunaj nje poudarila, da sta potrebna reforma kodeksa ravnanja za obdavčitev podjetij in pregled seznama;

| M. | ker ima EU zaradi najbolj konzervativne porazdelitvene formule največje izgube na svetu zaradi preusmerjanja dobička v davčne oaze in naj bi po ocenah vsako leto izgubila približno 20 % svojih prihodkov od davka na prihodek pravnih oseb (20); |
| --- | --- |

M.

ker ima EU zaradi najbolj konzervativne porazdelitvene formule največje izgube na svetu zaradi preusmerjanja dobička v davčne oaze in naj bi po ocenah vsako leto izgubila približno 20 % svojih prihodkov od davka na prihodek pravnih oseb (20);

1.

priznava pozitiven učinek, ki ga seznam že ima, vendar obžaluje, ker njegov potencial ni v celoti izkoriščen, saj jurisdikcije, ki so trenutno na seznamu, predstavljajo manj kot 2 % svetovnih izgub davčnih prihodkov, zato je seznam nejasen in neučinkovit (21); si prizadeva za okrepitev seznama z večjo preglednostjo in doslednostjo, strožjimi in bolj nepristranskimi merili za uvrstitev na seznam ter strožjimi ukrepi za preprečevanje izogibanja davkom; obžaluje, da so bile države, kot so Kajmanski otoki, ki očitno spodbujajo erozijo davčne osnove in preusmerjanje dobička, odstranjene s seznama; obžaluje nezadostno obrazložitev za širšo javnost, čeprav evropsko javno mnenje podpira strožja pravila o davčnih oazah;

Upravljanje in preglednost seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene

Upravljanje in preglednost seznama EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene

| 2. | ugotavlja, da je prvotni postopek uvrščanja na seznam predlagala Komisija v svojem sporočilu o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje in v sporočilu o nadaljnjih ukrepih za večjo preglednost ter preprečevanje davčnih utaj; ugotavlja, da je naloga Skupine za kodeks ravnanja, predvsem pa njene podskupine za tretje osebe, priprava za vzpostavitev seznama, čeprav to ni bilo v prvotnem mandatu skupine; izraža pomisleke glede zmožnosti in primernosti takšne neformalne skupine za opravljanje te naloge; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je prvotni postopek uvrščanja na seznam predlagala Komisija v svojem sporočilu o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje in v sporočilu o nadaljnjih ukrepih za večjo preglednost ter preprečevanje davčnih utaj; ugotavlja, da je naloga Skupine za kodeks ravnanja, predvsem pa njene podskupine za tretje osebe, priprava za vzpostavitev seznama, čeprav to ni bilo v prvotnem mandatu skupine; izraža pomisleke glede zmožnosti in primernosti takšne neformalne skupine za opravljanje te naloge;

| 3. | meni, da je treba seznam EU reformirati na ravni EU; priporoča formalizacijo postopka, in sicer s pravno zavezujočim instrumentom; meni, da bi bilo treba to reformo izvesti do konca leta 2021, da bi EU zaščitili pred morebitnimi dodatnimi izgubami prihodkov v obdobju okrevanja po pandemiji COVID-19; od Sveta zahteva, naj Komisiji naloži pripravo ocene tretjih jurisdikcij na podlagi jasnih in preglednost meril ter ob podpori držav članic in z ustreznim sodelovanjem Evropskega parlamenta ter pripravo predloga seznama za Svet, ki naj bo objavljen, preden Svet formalno sprejme seznam in njegove revizije; poziva Svet, naj da Parlamentu vlogo opazovalca v razpravah Skupine za kodeks ravnanja; meni, da bi takšne spremembe zagotovile nepristranskost, objektivnost in odgovornost postopka uvrščanja na seznam; |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba seznam EU reformirati na ravni EU; priporoča formalizacijo postopka, in sicer s pravno zavezujočim instrumentom; meni, da bi bilo treba to reformo izvesti do konca leta 2021, da bi EU zaščitili pred morebitnimi dodatnimi izgubami prihodkov v obdobju okrevanja po pandemiji COVID-19; od Sveta zahteva, naj Komisiji naloži pripravo ocene tretjih jurisdikcij na podlagi jasnih in preglednost meril ter ob podpori držav članic in z ustreznim sodelovanjem Evropskega parlamenta ter pripravo predloga seznama za Svet, ki naj bo objavljen, preden Svet formalno sprejme seznam in njegove revizije; poziva Svet, naj da Parlamentu vlogo opazovalca v razpravah Skupine za kodeks ravnanja; meni, da bi takšne spremembe zagotovile nepristranskost, objektivnost in odgovornost postopka uvrščanja na seznam;

| 4. | poudarja pomen preglednosti v postopku uvrščanja na seznam, da bi javnosti omogočili nadzor in povečali demokratično odgovornost nosilcev odločanja; si prizadeva za popolno preglednost stališč držav članic; zato poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj razkrije sodelujoče organe, teme razprav, tehnične ocene, zapisnike ali povzetke in sprejete sklepe; meni, da bi morali biti viri podatkov za preverjanje jurisdikcij zlahka dostopni, ko so na voljo javnosti, če želimo izboljšati odgovornost in preglednost; meni, da je treba izpopolniti in v celoti razkriti metodologijo za oceno režimov tretjih držav; poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj sistematično objavlja celovit povzetek svojih interakcij s tretjimi državami, predmet razprave in zaveze tretjih držav v vsaki fazi postopka ocenjevanja; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen preglednosti v postopku uvrščanja na seznam, da bi javnosti omogočili nadzor in povečali demokratično odgovornost nosilcev odločanja; si prizadeva za popolno preglednost stališč držav članic; zato poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj razkrije sodelujoče organe, teme razprav, tehnične ocene, zapisnike ali povzetke in sprejete sklepe; meni, da bi morali biti viri podatkov za preverjanje jurisdikcij zlahka dostopni, ko so na voljo javnosti, če želimo izboljšati odgovornost in preglednost; meni, da je treba izpopolniti in v celoti razkriti metodologijo za oceno režimov tretjih držav; poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj sistematično objavlja celovit povzetek svojih interakcij s tretjimi državami, predmet razprave in zaveze tretjih držav v vsaki fazi postopka ocenjevanja;

| 5. | ugotavlja, da lahko pomanjkanje preglednosti povzroči napačne razlage odločitev in ogrozi zaupanje javnosti v postopek uvrščanja na seznam, predvsem kadar se seznam EU razlikuje od seznamov davčnih oaz, ki jih na pregleden način pripravijo tretje osebe; opozarja na prvotni seznam, ki je združeval sezname držav članic, na katerega se Komisija sklicuje v sporočilu o pravičnem in učinkovitem sistemu obdavčenja dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji: pet ključnih področij za ukrepanje, ki je vseboval 30 jurisdikcij, ki jih je na seznam uvrstilo 10 ali več držav članic; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da lahko pomanjkanje preglednosti povzroči napačne razlage odločitev in ogrozi zaupanje javnosti v postopek uvrščanja na seznam, predvsem kadar se seznam EU razlikuje od seznamov davčnih oaz, ki jih na pregleden način pripravijo tretje osebe; opozarja na prvotni seznam, ki je združeval sezname držav članic, na katerega se Komisija sklicuje v sporočilu o pravičnem in učinkovitem sistemu obdavčenja dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji: pet ključnih področij za ukrepanje, ki je vseboval 30 jurisdikcij, ki jih je na seznam uvrstilo 10 ali več držav članic;

| 6. | pozdravlja že sprejete ukrepe na področju preglednosti, kot je objava polletnih poročil o napredku in objava nekaterih pisem, poslanih jurisdikcijam tretjih držav; poziva, naj pisma, ki jih Svet pošlje tretjim jurisdikcijam, ki še niso skladne z merili za uvrščanje na seznam EU, vsebujejo tudi zahtevo po objavi vse korespondence z EU in naj se vsak negativen odziv šteje kot nepripravljenost zadevne jurisdikcije za sodelovanje; obžaluje, da so ti dokumenti dostopni šele po zaključku postopka ocene; poziva, naj se vsa pisma in zaveze tretjih jurisdikcij objavijo takoj po prejetju; poziva, naj bodo javne informacije na voljo na uporabniku prijazni platformi; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja že sprejete ukrepe na področju preglednosti, kot je objava polletnih poročil o napredku in objava nekaterih pisem, poslanih jurisdikcijam tretjih držav; poziva, naj pisma, ki jih Svet pošlje tretjim jurisdikcijam, ki še niso skladne z merili za uvrščanje na seznam EU, vsebujejo tudi zahtevo po objavi vse korespondence z EU in naj se vsak negativen odziv šteje kot nepripravljenost zadevne jurisdikcije za sodelovanje; obžaluje, da so ti dokumenti dostopni šele po zaključku postopka ocene; poziva, naj se vsa pisma in zaveze tretjih jurisdikcij objavijo takoj po prejetju; poziva, naj bodo javne informacije na voljo na uporabniku prijazni platformi;

| 7. | poziva k redni izmenjavi mnenj med predsednikom Skupine za kodeks ravnanja in Parlamentom, vključno z vsaj enim uradnim nastopom na javni predstavitvi na leto; |
| --- | --- |

7.

poziva k redni izmenjavi mnenj med predsednikom Skupine za kodeks ravnanja in Parlamentom, vključno z vsaj enim uradnim nastopom na javni predstavitvi na leto;

| 8. | poudarja, da bi bilo treba formalizirati vlogo Parlamenta v odnosu do Skupine za kodeks ravnanja, tudi kar zadeva upravljanje in merila za postopek uvrščanja na seznam, na primer s postopkom izražanja mnenja; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi bilo treba formalizirati vlogo Parlamenta v odnosu do Skupine za kodeks ravnanja, tudi kar zadeva upravljanje in merila za postopek uvrščanja na seznam, na primer s postopkom izražanja mnenja;

| 9. | ugotavlja, da se postopek uvrščanja na seznam EU nanaša le na tretje države; ugotavlja, da je vpliv Unije na boj proti davčnim utajam in škodljivim davčnim praksam po vsem svetu odvisen od zgleda, ki ga daje z ravnanjem v Uniji; poudarja, da je potrebna skladnost med merili za uvrščanje na seznam in merili za škodljive davčne prakse v EU; opozarja na izjavo predsednice Skupine za kodeks ravnanja na predstavitvi v odboru TA X 3 10. oktobra 2018 o možnosti uporabe meril za uvrščanje na seznam EU tudi za države članice v kontekstu revizije mandata skupine; ugotavlja, da je Svetovni forum za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene (22) eni državi članici dal oceno delne skladnosti v zvezi z mednarodnim standardom preglednosti in izmenjavo informacij na zahtevo ter da Svet v primeru takšne ocene tretje države uvrsti na seznam (23); poudarja, da v zvezi s tem nekatere države članice v priporočilih za posamezne države redno prejemajo pozive k obravnavanju agresivnega davčnega načrtovanja (24); poudarja, da Komisija priznava, da so se nekatere od omenjenih držav članic odzvale na kritike Komisije in sprejele ukrepe za izboljšanje svojih davčnih sistemov, vendar ugotavlja, da Komisija še vedno navaja, da davčna pravila tem državam članicam trenutno omogočajo agresivno davčno načrtovanje; v skladu z resolucijo TAX3 ponovno poziva Komisijo in Svet, naj na podlagi priporočil za posamezne države članice spremljata te države članice, dokler ne bodo izvedle obsežnih davčnih reform, ter naj po potrebi predlagata ukrepe, do takrat pa naj vsaj te države članice obravnavata kot davčne oaze EU; si želi, da bi te vlade obravnavale te pomisleke in zmanjšale utajo davkov v svojih jurisdikcijah; se zavezuje, da bo redno ocenjeval vse pobude vlad za upoštevanje teh priporočil in po potrebi predlagal ukrepe; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da se postopek uvrščanja na seznam EU nanaša le na tretje države; ugotavlja, da je vpliv Unije na boj proti davčnim utajam in škodljivim davčnim praksam po vsem svetu odvisen od zgleda, ki ga daje z ravnanjem v Uniji; poudarja, da je potrebna skladnost med merili za uvrščanje na seznam in merili za škodljive davčne prakse v EU; opozarja na izjavo predsednice Skupine za kodeks ravnanja na predstavitvi v odboru TA X 3 10. oktobra 2018 o možnosti uporabe meril za uvrščanje na seznam EU tudi za države članice v kontekstu revizije mandata skupine; ugotavlja, da je Svetovni forum za transparentnost in izmenjavo podatkov za davčne namene (22

23

24

| 10. | opozarja, da bi bilo treba postopek iz člena 116 Pogodbe o delovanju Evropske Unije, v skladu s katerim Parlament in Svet ukrepata po rednem zakonodajnem postopku, uporabljati, kadar škodljive davčne prakse povzročajo izkrivljanje trga znotraj Unije; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da bi bilo treba postopek iz člena 116 Pogodbe o delovanju Evropske Unije, v skladu s katerim Parlament in Svet ukrepata po rednem zakonodajnem postopku, uporabljati, kadar škodljive davčne prakse povzročajo izkrivljanje trga znotraj Unije;

| 11. | poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj poveča inkluzivnost in zunanje sprejemanje postopka s posvetovanjem z državami v razvoju in organizacijami civilne družbe; predlaga ustanovitev delovne skupine ali posvetovalnega organa z državami, ki niso članice EU, predvsem z državami v razvoju, predstavniki civilne družbe in strokovnjaki, da bi omogočili dialog o sprejetih odločitvah; |
| --- | --- |

11.

poziva Skupino za kodeks ravnanja, naj poveča inkluzivnost in zunanje sprejemanje postopka s posvetovanjem z državami v razvoju in organizacijami civilne družbe; predlaga ustanovitev delovne skupine ali posvetovalnega organa z državami, ki niso članice EU, predvsem z državami v razvoju, predstavniki civilne družbe in strokovnjaki, da bi omogočili dialog o sprejetih odločitvah;

Posodobitev meril EU za uvrstitev na seznam EU, da bodo prilagojena sedanjim in prihodnjim izzivom

Posodobitev meril EU za uvrstitev na seznam EU, da bodo prilagojena sedanjim in prihodnjim izzivom

| 12. | ponovno poudarja pomen merila preglednosti seznama; poziva k jasnosti glede prihodnjega merila preglednosti v zvezi s končnim dejanskim lastništvom v skladu s peto direktivo o preprečevanju pranja denarja; je seznanjen z neenakimi konkurenčnimi pogoji med državami, ki uporabljajo enotni standard poročanja OECD, in tistimi, ki uporabljajo ameriški zakon o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini (zakon FATCA); zato meni, da bi morali v okviru merila preglednosti preučiti pomanjkanje vzajemnosti ameriškega zakona FATCA; |
| --- | --- |

12.

ponovno poudarja pomen merila preglednosti seznama; poziva k jasnosti glede prihodnjega merila preglednosti v zvezi s končnim dejanskim lastništvom v skladu s peto direktivo o preprečevanju pranja denarja; je seznanjen z neenakimi konkurenčnimi pogoji med državami, ki uporabljajo enotni standard poročanja OECD, in tistimi, ki uporabljajo ameriški zakon o spoštovanju davčnih predpisov v zvezi z računi v tujini (zakon FATCA); zato meni, da bi morali v okviru merila preglednosti preučiti pomanjkanje vzajemnosti ameriškega zakona FATCA;

| 13. | meni, da merilo poštene obdavčitve ne bi smelo biti omejeno na preferenčno naravo davčnih ukrepov, ampak bi moralo obravnavati obsežne davčne oprostitve in neskladja pri določanju transfernih cen; opozarja, da sedanji postopek uvrščanja tretjih držav na seznam ne zajema samostojnega merila glede 0-odstotne ali zelo nizke davčne stopnje; poziva Komisijo in Skupino za kodeks ravnanja, naj v skladu s potekajočimi pogajanji o drugem stebru vključujočega okvira OECD/G20, zlasti kar zadeva najnižjo obdavčitev, v oceno vključita davčne ukrepe, ki vodijo v zelo nizke davčne stopnje; poziva Komisijo in Svet, naj predlagata minimalno dejansko davčno stopnjo, ki bi bila samostojno merilo za seznam EU; priporoča, naj se minimalna davčna stopnja določi tako, da bo pravična, a tudi ustrezno visoka, upoštevati pa mora tudi povprečno zakonsko določeno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb v EU (25), da bi se odvrnilo od preusmerjanja dobička in preprečilo škodljivo davčno konkurenco; |
| --- | --- |

13.

meni, da merilo poštene obdavčitve ne bi smelo biti omejeno na preferenčno naravo davčnih ukrepov, ampak bi moralo obravnavati obsežne davčne oprostitve in neskladja pri določanju transfernih cen; opozarja, da sedanji postopek uvrščanja tretjih držav na seznam ne zajema samostojnega merila glede 0-odstotne ali zelo nizke davčne stopnje; poziva Komisijo in Skupino za kodeks ravnanja, naj v skladu s potekajočimi pogajanji o drugem stebru vključujočega okvira OECD/G20, zlasti kar zadeva najnižjo obdavčitev, v oceno vključita davčne ukrepe, ki vodijo v zelo nizke davčne stopnje; poziva Komisijo in Svet, naj predlagata minimalno dejansko davčno stopnjo, ki bi bila samostojno merilo za seznam EU; priporoča, naj se minimalna davčna stopnja določi tako, da bo pravična, a tudi ustrezno visoka, upoštevati pa mora tudi povprečno zakonsko določeno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb v EU (25

| 14. | poziva Komisijo, naj razmisli o koristih pobude, ki bi bila podobna drugemu stebru vključujočega okvira za merila EU za uvrstitev na seznam, če na ravni OECD do konca leta 2021 ne bo političnega soglasja glede izvajanja teh ukrepov; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj razmisli o koristih pobude, ki bi bila podobna drugemu stebru vključujočega okvira za merila EU za uvrstitev na seznam, če na ravni OECD do konca leta 2021 ne bo političnega soglasja glede izvajanja teh ukrepov;

| 15. | ugotavlja, da so bile nekatere najbolj škodljive tretje jurisdikcije, kot so Kajmanski otoki in Bermudi, odstranjene s seznama, ker so uvedle zelo nizka vsebinska merila in šibke izvršilne ukrepe; poudarja, da utegnejo takšne odločitve sprožiti vprašanja glede verodostojnosti nekaterih dejavnosti in nepristranskosti postopka odločanja ter lahko ogrozijo zaupanje javnosti; poziva k okrepitvi meril za pregled, tudi vsebinskih zahtev na podlagi formulnega pristopa, pa tudi zahtev glede sorazmernosti in njihovega spremljanja, da bi se povečala učinkovitost seznama in njegova zmožnost za soočanje z novimi izzivi, ki jih povzroča digitalizacija gospodarstva; poziva Svet, naj kot samostojno merilo doda avtomatsko uvrstitev na seznam za tretje jurisdikcije z 0-odstotno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb ali brez davkov na dobiček podjetij; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da lahko sicer tretje države razveljavijo neskladne davčne ureditve, a jih utegnejo nadomestiti z drugimi, ki bodo škodljive za EU; opozarja na pomen javnega poročanja po posameznih državah za spremljanje zahtev glede vsebine; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so bile nekatere najbolj škodljive tretje jurisdikcije, kot so Kajmanski otoki in Bermudi, odstranjene s seznama, ker so uvedle zelo nizka vsebinska merila in šibke izvršilne ukrepe; poudarja, da utegnejo takšne odločitve sprožiti vprašanja glede verodostojnosti nekaterih dejavnosti in nepristranskosti postopka odločanja ter lahko ogrozijo zaupanje javnosti; poziva k okrepitvi meril za pregled, tudi vsebinskih zahtev na podlagi formulnega pristopa, pa tudi zahtev glede sorazmernosti in njihovega spremljanja, da bi se povečala učinkovitost seznama in njegova zmožnost za soočanje z novimi izzivi, ki jih povzroča digitalizacija gospodarstva; poziva Svet, naj kot samostojno merilo doda avtomatsko uvrstitev na seznam za tretje jurisdikcije z 0-odstotno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb ali brez davkov na dobiček podjetij; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da lahko sicer tretje države razveljavijo neskladne davčne ureditve, a jih utegnejo nadomestiti z drugimi, ki bodo škodljive za EU; opozarja na pomen javnega poročanja po posameznih državah za spremljanje zahtev glede vsebine;

| 16. | poudarja pomen minimalnih standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička pri pregledu tretjih držav, predvsem ukrepov 5, 6, 13 in 14; poudarja, da je treba kot merila za uvrstitev na seznam dodati še druge standarde za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen minimalnih standardov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička pri pregledu tretjih držav, predvsem ukrepov 5, 6, 13 in 14; poudarja, da je treba kot merila za uvrstitev na seznam dodati še druge standarde za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička;

| 17. | podpira razširitev geografskega področja uporabe seznama EU, pri čemer se upošteva položaj najmanj razvitih držav; poudarja, da bi bilo treba v prihodnjih ocenah sistematično upoštevati dejstvo, da imajo nekatere države v razvoju morda premalo sredstev, da bi hitro začele izvajati novodogovorjene davčne standarde; zato poziva Svet, naj kot protiukrep ne uporabi zmanjšanja razvojne pomoči, ki bi neposredno vplivalo na končne upravičence do pomoči; vendar ugotavlja, da za države z večjimi finančnimi središči ne bi smela veljati podobna raven strpnosti; |
| --- | --- |

17.

podpira razširitev geografskega področja uporabe seznama EU, pri čemer se upošteva položaj najmanj razvitih držav; poudarja, da bi bilo treba v prihodnjih ocenah sistematično upoštevati dejstvo, da imajo nekatere države v razvoju morda premalo sredstev, da bi hitro začele izvajati novodogovorjene davčne standarde; zato poziva Svet, naj kot protiukrep ne uporabi zmanjšanja razvojne pomoči, ki bi neposredno vplivalo na končne upravičence do pomoči; vendar ugotavlja, da za države z večjimi finančnimi središči ne bi smela veljati podobna raven strpnosti;

| 18. | ugotavlja, da obstajajo pomembna odstopanja med seznamom EU z nekooperativnimi jurisdikcijami in nacionalnimi različicami; je seznanjen z željo Komisije, da bi nacionalne sezname bolje uskladila z evropskim; poziva h konvergenci navzgor in k uskladitvi meril, da bi zagotovili višje standarde in skladnost; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da obstajajo pomembna odstopanja med seznamom EU z nekooperativnimi jurisdikcijami in nacionalnimi različicami; je seznanjen z željo Komisije, da bi nacionalne sezname bolje uskladila z evropskim; poziva h konvergenci navzgor in k uskladitvi meril, da bi zagotovili višje standarde in skladnost;

| 19. | pozdravlja predlog Komisije, da bi pri preverjanju davčnih jurisdikcij upoštevali metodologijo za opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem za namen boja proti pranju denarja in financiranju terorizma ter tako zagotovili, da se bosta oba postopka uvrščanja na seznam medsebojno krepila; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja predlog Komisije, da bi pri preverjanju davčnih jurisdikcij upoštevali metodologijo za opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem za namen boja proti pranju denarja in financiranju terorizma ter tako zagotovili, da se bosta oba postopka uvrščanja na seznam medsebojno krepila;

| 20. | je seznanjen s prizadevanji za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev po izstopu Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske iz Evropske unije; poziva k temeljiti oceni teh jurisdikcij, tudi k nadaljnjemu ocenjevanju čezmorskih ozemelj in ozemelj Združenega kraljestva pod britansko krono, v skladu s standardi, ki jih je določila Skupina za kodeks ravnanja; poudarja, da bi morali prihodnji odnosi med EU in Združenim kraljestvom temeljiti na skupnih vrednotah in biti usmerjeni v skupno blaginjo, kar samodejno izključuje agresivno davčno konkurenco; obžaluje, da v sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom ni morebitnih izravnalnih ukrepov v primeru prihodnjih razhajanj v zvezi z vprašanji davčne utaje in pranja denarja v Združenem kraljestvu; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen s prizadevanji za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev po izstopu Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske iz Evropske unije; poziva k temeljiti oceni teh jurisdikcij, tudi k nadaljnjemu ocenjevanju čezmorskih ozemelj in ozemelj Združenega kraljestva pod britansko krono, v skladu s standardi, ki jih je določila Skupina za kodeks ravnanja; poudarja, da bi morali prihodnji odnosi med EU in Združenim kraljestvom temeljiti na skupnih vrednotah in biti usmerjeni v skupno blaginjo, kar samodejno izključuje agresivno davčno konkurenco; obžaluje, da v sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom ni morebitnih izravnalnih ukrepov v primeru prihodnjih razhajanj v zvezi z vprašanji davčne utaje in pranja denarja v Združenem kraljestvu;

| 21. | poziva k enaki in nepristranski oceni glavnih trgovinskih partneric EU; predvsem poziva k jasni oceni ZDA glede meril preglednosti; |
| --- | --- |

21.

poziva k enaki in nepristranski oceni glavnih trgovinskih partneric EU; predvsem poziva k jasni oceni ZDA glede meril preglednosti;

Usklajevanje zaščitnih ukrepov

Usklajevanje zaščitnih ukrepov

| 22. | priznava vpliv na ugled, ki ga ima vključitev na seznam, kot spodbudo za sodelovanje jurisdikcije v postopku preverjanja; poudarja, da to ni dovolj za učinkovito preprečevanje negativnih učinkov, ki ga imajo takšne jurisdikcije na države članice in notranji trg, saj je vpliv na ugled nekaterih jurisdikcij zaradi vključitve na seznam oslabljen zaradi zgoraj pomanjkljivosti postopka za uvrščanje na seznam, predvsem pomanjkanja preglednosti, mehkih meril in omejenega geografskega obsega; |
| --- | --- |

22.

priznava vpliv na ugled, ki ga ima vključitev na seznam, kot spodbudo za sodelovanje jurisdikcije v postopku preverjanja; poudarja, da to ni dovolj za učinkovito preprečevanje negativnih učinkov, ki ga imajo takšne jurisdikcije na države članice in notranji trg, saj je vpliv na ugled nekaterih jurisdikcij zaradi vključitve na seznam oslabljen zaradi zgoraj pomanjkljivosti postopka za uvrščanje na seznam, predvsem pomanjkanja preglednosti, mehkih meril in omejenega geografskega obsega;

| 23. | pozdravlja povezavo med standardi dobrega davčnega upravljanja in uporabo skladov EU v finančni uredbi (26), uredbi o Evropskem skladu za trajnostni razvoj (27), uredbi o Evropskem skladu za strateške naložbe (28) in sklepu o mandatu za zunanja posojila (29) ter priznava, da so ti standardi pogoj za podporo, ki jo zagotavlja EU; vendar svari pred dejanskim ali potencialnim škodljivim učinkom na državljane držav v razvoju; poudarja, da je treba oblikovati enake pogoje, ki se bodo v postopkih javnih naročil uporabljali za podjetja in tiste, ki omogočajo agresivno davčno načrtovanje; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja povezavo med standardi dobrega davčnega upravljanja in uporabo skladov EU v finančni uredbi (26

27

28

29

| 24. | poziva, naj se s pravili o državni pomoči in nacionalnimi programi držav članic za podporo zagotovi, da podjetja, ki imajo gospodarske vezi z nekooperativnimi jurisdikcijami, kot je davčno rezidentstvo, ne bodo upravičena do podpore; poudarja pomen tega v okviru solidarnosti znotraj Evrope in krepitve zaupanja med državami članicami; poudarja, da je zato potrebna preglednost, ki bo zagotovljena z javnim poročanjem po posameznih državah za vse sektorje; poziva Svet, naj nemudoma zaključi razprave in sprejme splošni pristop glede zakonodajnega predloga; |
| --- | --- |

24.

poziva, naj se s pravili o državni pomoči in nacionalnimi programi držav članic za podporo zagotovi, da podjetja, ki imajo gospodarske vezi z nekooperativnimi jurisdikcijami, kot je davčno rezidentstvo, ne bodo upravičena do podpore; poudarja pomen tega v okviru solidarnosti znotraj Evrope in krepitve zaupanja med državami članicami; poudarja, da je zato potrebna preglednost, ki bo zagotovljena z javnim poročanjem po posameznih državah za vse sektorje; poziva Svet, naj nemudoma zaključi razprave in sprejme splošni pristop glede zakonodajnega predloga;

| 25. | podpira in se zavzema za okrepitev dodatnih zahtev glede revizije in skrbnega pregleda za podjetja in vlagatelje s sedežem v nekooperativnih jurisdikcijah; meni, da so obrambni ukrepi nujni, če želimo, da bo seznam učinkovit; |
| --- | --- |

25.

podpira in se zavzema za okrepitev dodatnih zahtev glede revizije in skrbnega pregleda za podjetja in vlagatelje s sedežem v nekooperativnih jurisdikcijah; meni, da so obrambni ukrepi nujni, če želimo, da bo seznam učinkovit;

| 26. | ugotavlja, da bi strogi protiukrepi zmanjšali spodbude za utajo davkov; poudarja, da posamezne države članice z diskrecijsko uporabo spodkopavajo nabor orodij EU za obrambne ukrepe; zato poziva Komisijo, naj razmisli o pripravi zakonodajnega predloga o usklajenih obrambnih ukrepih proti izogibanju davkom in davčnim utajam, pri čemer naj upošteva pogajanja o drugem stebru vključujočega okvira ali o minimalni dejanski davčni stopnji na ravni EU, ki bi lahko vključeval:






  (a) | neodbitnost stroškov; |
| --- | --- | --- |

26.

ugotavlja, da bi strogi protiukrepi zmanjšali spodbude za utajo davkov; poudarja, da posamezne države članice z diskrecijsko uporabo spodkopavajo nabor orodij EU za obrambne ukrepe; zato poziva Komisijo, naj razmisli o pripravi zakonodajnega predloga o usklajenih obrambnih ukrepih proti izogibanju davkom in davčnim utajam, pri čemer naj upošteva pogajanja o drugem stebru vključujočega okvira ali o minimalni dejanski davčni stopnji na ravni EU, ki bi lahko vključeval:

(a)

neodbitnost stroškov;

| (b) | strožja pravila za nadzorovane tuje družbe; |
| --- | --- |

(b)

strožja pravila za nadzorovane tuje družbe;

| (c) | ukrepe davčnih odtegljajev; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe davčnih odtegljajev;

| (d) | omejitev izjem za sodelovanje; |
| --- | --- |

(d)

omejitev izjem za sodelovanje;

| (e) | pravilo o menjavi; |
| --- | --- |

(e)

pravilo o menjavi;

| (f) | posledice za javna naročila in državno pomoč; |
| --- | --- |

(f)

posledice za javna naročila in državno pomoč;

| (g) | posebne zahteve glede dokumentacije; |
| --- | --- |

(g)

posebne zahteve glede dokumentacije;

| (h) | črtanje določb sporazuma o izogibanju dvojnega obdavčevanja; |
| --- | --- |

(h)

črtanje določb sporazuma o izogibanju dvojnega obdavčevanja;

ugotavlja, da bi morali biti vsi davčni ukrepi, ki se uporabljajo za podjetja, pogojeni s pravili o povezovanju, navedenimi v primeru, ko transakcija ali zadevni davkoplačevalec izpolnjuje posebna škodljiva merila; meni, da bi morali te ukrepe enako uporabljati v odnosih med državo članico in tretjo državo ter v odnosih med državami članicami;

| 27. | je seznanjen s sivim seznamom jurisdikcij, ki ne izpolnjujejo zahtev, ampak so se zavezale k spremembam; poziva Svet in države članice, naj za transakcije in skrbno preverjanje v teh jurisdikcijah uvedejo posebne ukrepe, kot so okrepljene revizije ali boljše politike za „poznavanje strank“; |
| --- | --- |

27.

je seznanjen s sivim seznamom jurisdikcij, ki ne izpolnjujejo zahtev, ampak so se zavezale k spremembam; poziva Svet in države članice, naj za transakcije in skrbno preverjanje v teh jurisdikcijah uvedejo posebne ukrepe, kot so okrepljene revizije ali boljše politike za „poznavanje strank“;

| 28. | poziva Komisijo, naj pripravi seznam sporazumov med EU in tretjimi državami ali regijami, ki ne vsebujejo klavzule o dobrem upravljanju, kot zahteva odstavek 3.1 sporočila Komisije o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje in je poudarjeno v sklepih Sveta z dne 25. maja 2018, ki vsebujejo standardne določbe, dogovorjene za sporazume s tretjimi državami (30); poziva Komisijo in Svet, naj pojasnita, zakaj takšne klavzule ni; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj pripravi seznam sporazumov med EU in tretjimi državami ali regijami, ki ne vsebujejo klavzule o dobrem upravljanju, kot zahteva odstavek 3.1 sporočila Komisije o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje in je poudarjeno v sklepih Sveta z dne 25. maja 2018, ki vsebujejo standardne določbe, dogovorjene za sporazume s tretjimi državami (30

o

o o

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, sekretariatu Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, sekretariatu Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Priloga I k sklepom Sveta za ekonomske in finančne zadeve s seje, ki je potekala 1. decembra 1997 o davčni politiki – Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 1. decembra 1997 o kodeksu ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja (UL C 2, 6.1.1998, str. 1).

1

(2)  https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/03/08/ecofin-conclusions-code-conduct-business-taxation/

2

(3)  UL C 331, 7.10.2020, str. 3.

3

(4)  UL C 366, 27.10.2017, str. 51.

4

(5)  UL C 101, 16.3.2018, str. 79.

5

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0240.

6

(7)  UL C 399, 24.11.2017, str. 74.

7

(8)  UL C 369, 11.10.2018, str. 132.

8

(9)  Skupno nadaljnje ukrepanje na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (ECON) s priporočili Komisiji o spodbujanju preglednosti, usklajevanja in konvergence pri politikah na področju davka od dohodkov pravnih oseb v Uniji in na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (TAXE) o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom, ki ga je Komisija sprejela 16. marca 2016; nadaljnje ukrepanje na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (TAX2) o davčnih stališčih in drugih ukrepih podobne narave ali s podobnim učinkom, ki ga je Komisija sprejela 16. novembra 2016; nadaljnje ukrepanje na podlagi nezakonodajne resolucije Evropskega parlamenta (PANA) z dne 12. decembra 2017 o osnutku priporočila Evropskega parlamenta Svetu in Komisiji po preiskavi o pranju denarja, izogibanju davkom in davčni utaji, ki ga je Komisija sprejela aprila 2018; nadaljnje ukrepanje z dne 27. avgusta 2019 na podlagi resolucije Evropskega parlamenta (TAX3) o finančnem kriminalu, davčni utaji in izogibanju davkom.

9

(10)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. aprila 2016 o spremembi Direktive 2013/34/EU v zvezi z obveznostjo nekaterih podjetij in podružnic glede razkritja davčnih informacij v zvezi z dohodki (COM(2016)0198).

10

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0309.

11

(12)  Evropska komisija, „The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates“ (Učinek davčnega načrtovanja na v prihodnost usmerjene dejanske davčne stopnje) (dokument o davkih št. 64, 25. oktober 2016).

12

(13)  Evropska komisija, Aggressive tax planning indicators – Final Report (Kazalniki agresivnega davčnega načrtovanja – končno poročilo), dokument o davkih št. 71, 7. marca 2018.

13

(14)  Kiendl Krišto, I., in Thirion, E., „An overview of shell companies in the European Union“ (Pregled slamnatih družb v Evropski uniji), služba Evropskega parlamenta za raziskave, oktober 2018.

14

(15)  UL C 384 I, 12.11.2019, str. 1.

15

(16)  Cobham in Janský (2018); https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jid.3348

16

(17)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/51abaf14-6b6e-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF

17

(18)  https://www.imf.org/external/pubs/ft/fandd/2019/09/the-rise-of-phantom-FDI-in-tax-havens-damgaard.htm

18

(19)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

19

(20)  Tørsløv, Wier in Zucman (2020); http://gabriel-zucman.eu/files/TWZ2020.pdf

20

(21)  https://www.taxjustice.net/reports/the-state-of-tax-justice-2020/

21

(22)  https://www.oecd.org/tax/exchange-of-tax-information/global-forum-reveals-compliance-ratings-from-new-peer-review-assessments-for-anguilla-chile-china-gibraltar-greece-korea-malta-papua-new-guinea-and-uruguay.htm

22

(23)  UL C 331, 7.10.2020, str. 3.

23

(24)  https://ec.europa.eu/info/publications/2020-european-semester-country-specific-recommendations-commission-recommendations_en

24

(25)  Davčna politika v Evropski uniji. Raziskava iz leta 2020, GD za obdavčenje in carinsko unijo, Evropska komisija, str. 100.

25

(26)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

26

(27)  Uredba (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD (UL L 249, 27.9.2017, str. 1).

27

(28)  Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

28

(29)  Sklep št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri financiranju v podporo naložbenim projektom zunaj Unije (UL L 135, 8.5.2014, str. 1).

29

(30)  https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2018/05/25/tax-fraud-standard-provision-agreed-for-agreements-with-third-countries/

30

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/185 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/185

---

P9_TA(2021)0023

Omilitev posledic potresov na Hrvaškem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o omilitvi posledic potresov na Hrvaškem (2021/2504(RSP))

(2021/C 456/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 174, tretjega odstavka člena 175 in člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 174, tretjega odstavka člena 175 in člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1), spremenjene z uredbama (EU) št. 661/2014 (2) in (EU) 2020/461 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1), spremenjene z uredbama (EU) št. 661/2014 (2) in (EU) 2020/461 (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (4), spremenjenega z Uredbo (EU) 2018/1475 (5) in Sklepom (EU) 2019/420 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (4), spremenjenega z Uredbo (EU) 2018/1475 (5) in Sklepom (EU) 2019/420 (6),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. maja 2018, ki je bil posodobljen 14. januarja 2020, o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2020)0023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. maja 2018, ki je bil posodobljen 14. januarja 2020, o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (COM(2020)0023),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (7), spremenjene z Uredbo (EU) 2015/1839 (8), Uredbo (EU) 2016/2135 (9), Uredbo (EU) 2017/825 (10), Uredbo (EU) 2017/1199 (11), Uredbo (EU) 2017/2305 (12), Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 (13), Uredbo (EU) 2018/1719 (14), Uredbo (EU) 2019/711 (15), Uredbo (EU) 2020/460 (16), Uredbo (EU) 2020/558 (17), Uredbo (EU) 2020/1041 (18) in Uredbo (EU) 2020/1542 (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (7), spremenjene z Uredbo (EU) 2015/1839 (8), Uredbo (EU) 2016/2135 (9), Uredbo (EU) 2017/825 (10), Uredbo (EU) 2017/1199 (11), Uredbo (EU) 2017/2305 (12), Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 (13), Uredbo (EU) 2018/1719 (14), Uredbo (EU) 2019/711 (15), Uredbo (EU) 2020/460 (16), Uredbo (EU) 2020/558 (17), Uredbo (EU) 2020/1041 (18) in Uredbo (EU) 2020/1542 (19),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2016/369 z dne 15. marca 2016 o zagotavljanju nujne pomoči v Uniji (20), spremenjene z Uredbo Sveta (EU) 2020/521 (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2016/369 z dne 15. marca 2016 o zagotavljanju nujne pomoči v Uniji (20), spremenjene z Uredbo Sveta (EU) 2020/521 (21),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 375/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o ustanovitvi evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“) (22) spremenjene s popravkom z dne 24. aprila 2014 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 375/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o ustanovitvi evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč (pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“) (22) spremenjene s popravkom z dne 24. aprila 2014 (23),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (24), spremenjene z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (25), Uredbo (ES) št. 219/2009 (26) in Uredbo (EU) 2019/1243 (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (24), spremenjene z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (25), Uredbo (ES) št. 219/2009 (26) in Uredbo (EU) 2019/1243 (27),

| — | ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (28), zlasti točke 11, ter medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (28), zlasti točke 11, ter medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (29),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2020 o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (COM(2020)0960), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2020 o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (COM(2020)0960),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 30. oktobra 2020 o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 9 za proračunsko leto 2020 (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 30. oktobra 2020 o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 9 za proračunsko leto 2020 (30),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 9/2020 Evropske unije za proračunsko leto 2020, priloženem predlogu glede uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 9/2020 Evropske unije za proračunsko leto 2020, priloženem predlogu glede uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški in Poljski v zvezi z naravnimi nesrečami ter plačilo predplačil Hrvaški, Nemčiji, Grčiji, Madžarski, Irski, Portugalski in Španiji v zvezi z izrednimi razmerami v javnem zdravju (31),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. novembra 2008 o krepitvi zmogljivosti civilne zaščite prek evropskega sistema medsebojne pomoči na podlagi modularnega pristopa k civilni zaščiti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. novembra 2008 o krepitvi zmogljivosti civilne zaščite prek evropskega sistema medsebojne pomoči na podlagi modularnega pristopa k civilni zaščiti,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2007 o regionalnem vplivu potresov (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2007 o regionalnem vplivu potresov (32),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2008 o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2008 o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče (33),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je Hrvaško v zadnjem letu prizadelo več uničujočih potresov, pri čemer je prvi z magnitudo 5,522. marca 2020 prizadel Zagreb ter Zagrebško in Krapinsko-zagorsko županijo, še trije pa Siško-moslavško županijo – 28. in 29. decembra 2020 z magnitudo 5,2 in 6,4 ter 6. januarja 2021 z magnitudo 5,0; |
| --- | --- |

A.

ker je Hrvaško v zadnjem letu prizadelo več uničujočih potresov, pri čemer je prvi z magnitudo 5,522. marca 2020 prizadel Zagreb ter Zagrebško in Krapinsko-zagorsko županijo, še trije pa Siško-moslavško županijo – 28. in 29. decembra 2020 z magnitudo 5,2 in 6,4 ter 6. januarja 2021 z magnitudo 5,0;

| B. | ker je bil potres, ki je Zagreb z okolico prizadel marca 2020, najmočnejši od leta 1880, v njem pa je bilo poškodovanih več kot 26 000 poslopij, od katerih je bilo 1 900 razglašenih za neuporabne, pri čemer je nastala škoda v višini več kot 11,5 milijarde EUR; |
| --- | --- |

B.

ker je bil potres, ki je Zagreb z okolico prizadel marca 2020, najmočnejši od leta 1880, v njem pa je bilo poškodovanih več kot 26 000 poslopij, od katerih je bilo 1 900 razglašenih za neuporabne, pri čemer je nastala škoda v višini več kot 11,5 milijarde EUR;

| C. | ker si mesto Zagreb ter Zagrebška in Krapinsko-zagorska županija še vedno niso opomogli od tega potresa, ki je terjal eno smrtno žrtev, 26 oseb je bilo ranjenih, povzročil pa je tudi hude socialno-ekonomske in kulturne posledice, škodo na infrastrukturi in dolgotrajne psihološke posledice; |
| --- | --- |

C.

ker si mesto Zagreb ter Zagrebška in Krapinsko-zagorska županija še vedno niso opomogli od tega potresa, ki je terjal eno smrtno žrtev, 26 oseb je bilo ranjenih, povzročil pa je tudi hude socialno-ekonomske in kulturne posledice, škodo na infrastrukturi in dolgotrajne psihološke posledice;

| D. | ker je Evropski parlament novembra 2020 za odpravljanje posledic potresa, ki je marca 2020 prizadel Zagreb, odobril sredstva v višini 683,7 milijona EUR iz Solidarnostnega sklada Evropske unije; |
| --- | --- |

D.

ker je Evropski parlament novembra 2020 za odpravljanje posledic potresa, ki je marca 2020 prizadel Zagreb, odobril sredstva v višini 683,7 milijona EUR iz Solidarnostnega sklada Evropske unije;

| E. | ker so zadnji potresi na osrednjem Hrvaškem praktično uničili Petrinjo in hudo prizadeli bližnja mesta Glina, Sisak, Hrvatska Kostajnica, Majske Poljane in druge vasi v Siško-moslavški županiji, pa tudi Zagrebško in Karlovško županijo; |
| --- | --- |

E.

ker so zadnji potresi na osrednjem Hrvaškem praktično uničili Petrinjo in hudo prizadeli bližnja mesta Glina, Sisak, Hrvatska Kostajnica, Majske Poljane in druge vasi v Siško-moslavški županiji, pa tudi Zagrebško in Karlovško županijo;

| F. | ker je v potresih umrlo osem oseb, 36 pa jih je bilo ranjenih, pri čemer je bilo 30 oseb rešenih iz ruševin; ker je bilo poškodovanih več kot 45 000 stavb (34) in prizadetih več kot 70 000 ljudi, potresne sunke pa je bilo moč čutiti tudi v Sloveniji, Avstriji, Italiji, na Madžarskem, v Bosni in Hercegovini, Srbiji ter v manjšem obsegu v Nemčiji, na Slovaškem in Češkem; |
| --- | --- |

F.

ker je v potresih umrlo osem oseb, 36 pa jih je bilo ranjenih, pri čemer je bilo 30 oseb rešenih iz ruševin; ker je bilo poškodovanih več kot 45 000 stavb (34) in prizadetih več kot 70 000 ljudi, potresne sunke pa je bilo moč čutiti tudi v Sloveniji, Avstriji, Italiji, na Madžarskem, v Bosni in Hercegovini, Srbiji ter v manjšem obsegu v Nemčiji, na Slovaškem in Češkem;

| G. | ker je Hrvaška 22. marca in 29. decembra 2020 sprožila mehanizem Unije na področju civilne zaščite in zaprosila za zimske šotore, sisteme razsvetljave in svetlobne stolpe, električne grelnike, zložljive postelje, spalne vreče in bivalne zabojnike; |
| --- | --- |

G.

ker je Hrvaška 22. marca in 29. decembra 2020 sprožila mehanizem Unije na področju civilne zaščite in zaprosila za zimske šotore, sisteme razsvetljave in svetlobne stolpe, električne grelnike, zložljive postelje, spalne vreče in bivalne zabojnike;

| H. | ker je hrvaška vlada 4. januarja 2021 razglasila izredno stanje v najbolj prizadetih županijah, zlasti v Siško-moslavški županiji ter v delih Zagrebške in Karlovške županije; |
| --- | --- |

H.

ker je hrvaška vlada 4. januarja 2021 razglasila izredno stanje v najbolj prizadetih županijah, zlasti v Siško-moslavški županiji ter v delih Zagrebške in Karlovške županije;

| I. | ker so se popotresni sunki nadaljevali tudi v naslednjih dneh in se na prizadetih območjih, tudi na območjih zunaj epicentra, še vedno čutijo; ker so ljudje v stalni negotovosti in strahu pred morebitnimi novimi sunki, do katerih še vedno prihaja vsak dan in zaradi katerih na prizadetem območju še vedno obstaja nevarnost rušenja stavb; ker se vse to dogaja sredi pandemije COVID-19, kar bi lahko v bližnji prihodnosti povzročilo težave z duševnim zdravjem in posttravmatske stresne motnje; |
| --- | --- |

I.

ker so se popotresni sunki nadaljevali tudi v naslednjih dneh in se na prizadetih območjih, tudi na območjih zunaj epicentra, še vedno čutijo; ker so ljudje v stalni negotovosti in strahu pred morebitnimi novimi sunki, do katerih še vedno prihaja vsak dan in zaradi katerih na prizadetem območju še vedno obstaja nevarnost rušenja stavb; ker se vse to dogaja sredi pandemije COVID-19, kar bi lahko v bližnji prihodnosti povzročilo težave z duševnim zdravjem in posttravmatske stresne motnje;

| J. | ker so prizadeta regija in mesta utrpela ogromno materialno in socialno-ekonomsko škodo, kakršne ni bilo vse od domovinske vojne v 90. letih prejšnjega stoletja, ter potrebujejo nujno in hitro obnovo; ker so potresi številne prebivalce prizadetih območij pripeljali na rob obupa in povzročili posredno škodo na okoliških območjih; ker je bilo to območje že tako zelo socialno prikrajšano in revno in ker bodo imeli nedavni potresi še dodatne negativne finančne in socialno-psihološke posledice za njegove prebivalce in celotno regijo; |
| --- | --- |

J.

ker so prizadeta regija in mesta utrpela ogromno materialno in socialno-ekonomsko škodo, kakršne ni bilo vse od domovinske vojne v 90. letih prejšnjega stoletja, ter potrebujejo nujno in hitro obnovo; ker so potresi številne prebivalce prizadetih območij pripeljali na rob obupa in povzročili posredno škodo na okoliških območjih; ker je bilo to območje že tako zelo socialno prikrajšano in revno in ker bodo imeli nedavni potresi še dodatne negativne finančne in socialno-psihološke posledice za njegove prebivalce in celotno regijo;

| K. | ker bo treba po ocenah približno 90 % hiš v Petrinji porušiti; ker so bila manjša naselja in vasi okoli Gline, kot so Majske Poljane, že pred potresom delno brez elektrike in vode, zdaj pa so prebivalci še bolj odrezani od osnovne infrastrukture in storitev; |
| --- | --- |

K.

ker bo treba po ocenah približno 90 % hiš v Petrinji porušiti; ker so bila manjša naselja in vasi okoli Gline, kot so Majske Poljane, že pred potresom delno brez elektrike in vode, zdaj pa so prebivalci še bolj odrezani od osnovne infrastrukture in storitev;

| L. | ker kaže, da so potresi precej poškodovali nasipe in sisteme za zaščito pred poplavami, kar lahko v tem letnem času z večjimi padavinami in poplavami povzroči dodatno škodo na že tako uničenih območjih; |
| --- | --- |

L.

ker kaže, da so potresi precej poškodovali nasipe in sisteme za zaščito pred poplavami, kar lahko v tem letnem času z večjimi padavinami in poplavami povzroči dodatno škodo na že tako uničenih območjih;

| M. | ker je bila lokalna in regionalna infrastruktura hudo poškodovana, uničena je zgodovinska in kulturna dediščina in prizadete so gospodarske dejavnosti, zlasti kmetijstvo, živinoreja in živali, od česar je lokalno prebivalstvo najbolj odvisno; |
| --- | --- |

M.

ker je bila lokalna in regionalna infrastruktura hudo poškodovana, uničena je zgodovinska in kulturna dediščina in prizadete so gospodarske dejavnosti, zlasti kmetijstvo, živinoreja in živali, od česar je lokalno prebivalstvo najbolj odvisno;

| N. | ker je bila močno poškodovana lokalna kmetijska infrastruktura, kot so stavbe, stroji, oprema, polja in objekti za skladiščenje krme, ogromno število kmetijskih in hišnih živali pa je pomrlo ali bilo zapuščeno ter so utrpele posledice potresa; |
| --- | --- |

N.

ker je bila močno poškodovana lokalna kmetijska infrastruktura, kot so stavbe, stroji, oprema, polja in objekti za skladiščenje krme, ogromno število kmetijskih in hišnih živali pa je pomrlo ali bilo zapuščeno ter so utrpele posledice potresa;

| O. | ker je zaradi posledic potresa bistveno ovirano delovanje javnih in zdravstvenih ustanov in infrastrukture, kot so ceste in električno omrežje; ker bi se bilo treba posebej osredotočiti na vzpostavljanje osnovne infrastrukture, ki je pred potresom ni bilo, in ker bi bilo treba hitro izpolniti temeljne potrebe in ponovno vzpostaviti dostop do osnovnih storitev v vseh delih prizadetih območij; |
| --- | --- |

O.

ker je zaradi posledic potresa bistveno ovirano delovanje javnih in zdravstvenih ustanov in infrastrukture, kot so ceste in električno omrežje; ker bi se bilo treba posebej osredotočiti na vzpostavljanje osnovne infrastrukture, ki je pred potresom ni bilo, in ker bi bilo treba hitro izpolniti temeljne potrebe in ponovno vzpostaviti dostop do osnovnih storitev v vseh delih prizadetih območij;

| P. | ker bo treba številne šole popolnoma porušiti, nekaterih univerzitetnih stavb, kot sta fakulteta za metalurgijo in pedagoška fakulteta v Sisku, pa v začetku novega semestra ne bo več mogoče uporabljati za izobraževalne dejavnosti; ker so bile te ustanove pod pritiskom že zaradi pandemije COVID-19, zdaj pa otroci ne morejo niti fizično obiskovati šol niti se šolati od doma; |
| --- | --- |

P.

ker bo treba številne šole popolnoma porušiti, nekaterih univerzitetnih stavb, kot sta fakulteta za metalurgijo in pedagoška fakulteta v Sisku, pa v začetku novega semestra ne bo več mogoče uporabljati za izobraževalne dejavnosti; ker so bile te ustanove pod pritiskom že zaradi pandemije COVID-19, zdaj pa otroci ne morejo niti fizično obiskovati šol niti se šolati od doma;

| Q. | ker je bilo treba po potresu hitro evakuirati zdravstveni dom v Sisku, zaradi česar so bili bolniki s covidom-19 in drugi bolniki, vključno z invalidi in otroki, izpostavljeni večjim zdravstvenim tveganjem; ker je v zdravstvenih domovih v Glini in Petrinji, vključno z lekarnami, nastala velika škoda; ker so potresi še bolj obremenili hrvaški sistem zdravstva in oskrbe in pospešili širjenje COVID-19, zlasti na prizadetih območjih; |
| --- | --- |

Q.

ker je bilo treba po potresu hitro evakuirati zdravstveni dom v Sisku, zaradi česar so bili bolniki s covidom-19 in drugi bolniki, vključno z invalidi in otroki, izpostavljeni večjim zdravstvenim tveganjem; ker je v zdravstvenih domovih v Glini in Petrinji, vključno z lekarnami, nastala velika škoda; ker so potresi še bolj obremenili hrvaški sistem zdravstva in oskrbe in pospešili širjenje COVID-19, zlasti na prizadetih območjih;

| R. | ker so nekatera ozemlja v Evropski uniji občutljivejša in potresno bolj ogrožena kot druga; ker je treba prizadevanja za trajnostno obnovo ter protipotresne in odporne gradbene projekte ustrezno uskladiti in spremljati, da bi odpravili gospodarsko in socialno škodo, hkrati pa spoštovali preglednost, primere dobre prakse in pravila o javnih naročilih; |
| --- | --- |

R.

ker so nekatera ozemlja v Evropski uniji občutljivejša in potresno bolj ogrožena kot druga; ker je treba prizadevanja za trajnostno obnovo ter protipotresne in odporne gradbene projekte ustrezno uskladiti in spremljati, da bi odpravili gospodarsko in socialno škodo, hkrati pa spoštovali preglednost, primere dobre prakse in pravila o javnih naročilih;

| S. | ker so nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, civilna zaščita, reševalne enote, hrvaške oborožene sile, različne humanitarne organizacije in zlasti več sto prostovoljcev s hitrim in profesionalnim odzivom močno ublažili neposredne posledice potresa; |
| --- | --- |

S.

ker so nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, civilna zaščita, reševalne enote, hrvaške oborožene sile, različne humanitarne organizacije in zlasti več sto prostovoljcev s hitrim in profesionalnim odzivom močno ublažili neposredne posledice potresa;

| T. | ker pandemija COVID-19 in širitev virusa dodatno otežujeta reševanje in obnovo; ker pandemija COVID-19 bremeni hrvaško gospodarstvo, zaradi česar so potrebna dodatna finančna sredstva; |
| --- | --- |

T.

ker pandemija COVID-19 in širitev virusa dodatno otežujeta reševanje in obnovo; ker pandemija COVID-19 bremeni hrvaško gospodarstvo, zaradi česar so potrebna dodatna finančna sredstva;

| 1. | izraža najglobljo solidarnost in sočustvovanje z vsemi posamezniki, ki so jih prizadeli potresi, njihovimi družinami ter s hrvaškimi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, ki sodelujejo v prizadevanjih za pomoč; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi pohvaliti nenehna prizadevanja in hiter odziv reševalcev, civilne zaščite hrvaške vojske, prostovoljcev, organizacij civilne družbe, mednarodnih organizacij ter lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov in vseh drugih ustreznih akterjev na prizadetem območju, da bi rešili življenja, omejili škodo ter znova vzpostavili osnovne dejavnosti, potrebne za ohranitev dostojnega življenjskega standarda; izraža hvaležnost vsem posameznikom, organizacijam in pobudam, ki so pospešili ta prizadevanja ter zagotovili pomoč in podporo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja solidarnost držav članic in drugih držav, ki so v tej nesreči skupaj priskočile na pomoč, med drugim z osnovnimi potrebščinami, finančno pomočjo, prostovoljci in drugimi oblikami pomoči, s čimer lajšajo breme posredovanj; pozdravlja solidarnost, ki so jo institucije EU in mednarodna skupnost izrazile z vzajemno pomočjo v izrednih razmerah; zato poudarja, kako pomemben je mehanizem Unije na področju civilne zaščite za spodbujanje sodelovanja med nacionalnimi organi civilne zaščite po vsej Evropi v neugodnih razmerah in zmanjševanje učinkov izjemnih dogodkov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in hrvaške organe, naj opredelijo vse možne načine za zagotavljanje takojšnje pomoči in podpore, da bi zagotovili dostojne in varne življenjske pogoje za številne ljudi, ki so izgubili dom in še vedno nimajo varne namestitve, vsaj v obliki zabojnikov, ki bi lahko omogočili minimalno raven zaščite pred mrzlim zimskim vremenom v prihodnjih mesecih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva, naj se posebna pozornost nameni invalidom, starejšim ter otrokom in najstnikom s kritičnimi potrebami, saj so najbolj ranljivi člani družbe; v zvezi s tem pozdravlja vso pomoč, ki jo že zagotavljajo organizacije na terenu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je pomembno posebej poskrbeti za številčno živino ter kmetijske in domače živali, ki so bile med potresom poškodovane ali so se razbežale; v zvezi s tem pozdravlja znatna prizadevanja ministrstva za kmetijstvo, lokalnih in regionalnih organov ter nevladnih organizacij za dobrobit živali in sodelovanje med njimi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da so razmere na terenu resne, kar ustvarja znaten in močan finančni pritisk na nacionalne, regionalne in lokalne organe v Hrvaški in bi lahko privedlo do nepopravljivega upada prebivalstva na prizadetih območjih, kjer se ljudje soočajo z uničujočimi socialnimi in gospodarskimi posledicami ter izjemno psihološko in socialno stisko; |
| --- | --- |

7.

| 8. | spodbuja hrvaške oblasti, naj s strokovnjaki Komisije hitro in temeljito ocenijo celotno škodo v Siško-moslavški županiji, da bi se gradbena in protipotresna obnovitvena dela začela takoj, ko bi to dopuščale razmere; poudarja, da se je treba ob začetku regionalnega okrevanja in obnovitvenih del močno osredotočati tudi na spodbujanje trajnostne oživitve gospodarstva in možnosti za preživetje ljudi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spodbuja hrvaške nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj podrobno spremljajo obnovo ter zagotovijo, da bo ta v skladu z zahtevami za protipotresne stavbe in infrastrukturo, prav tako pa naj uporabijo primere dobre prakse in strokovno znanje iz drugih držav članic; poziva hrvaške oblasti in pristojne institucije, naj upoštevajo izkušnje iz procesa povojne obnove na prizadetih območjih, da bi pojasnili, ali so nepravilnosti pri gradnji privedle do slabe kakovosti in so prispevale k uničujočim posledicam nedavnih potresov; pozdravlja odločitev hrvaške vlade, da kot prvi korak k temu cilju objavi seznam podjetij, ki so sodelovala v procesu obnove; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na težave seizmoloških sistemov, povezane z napovedovanjem potresov v potresno zelo občutljivih regijah jugovzhodne Evrope; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami okrepi raziskave in izobraževanje, da bi vzpostavili sistem, s katerim bi bili bolje pripravljeni na preprečevanje in obvladovanje podobnih kriz, prav tako pa bi zmanjšali posledice podobnih nesreč; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva k obsežnejšemu usklajevanju in sodelovanju med raziskovalnimi in razvojnimi institucijami držav članic, zlati tistimi, ki se soočajo s podobnimi tveganji; poziva h krepitvi sistemov zgodnjega opozarjanja v državah članicah ter k vzpostavitvi in krepitvi povezav med različnimi sistemi hitrega obveščanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva hrvaške oblasti, naj v svojem načrtu za okrevanje in odpornost prednostno obravnavajo prenovo ter posebno pozornost namenijo celoviti preventivni prenovi, ki bo zagotovila najvišje seizmološke standarde za najbolj ogrožene stavbe v regijah, ki so najbolj izpostavljene potresom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je v primerih hudih potresov, kot so bili nedavno na Hrvaškem, za ublažitev posledic potrebnega veliko časa, kar bi bilo treba upoštevati pri prihodnji reviziji Solidarnostnega sklada EU, da bi zagotovili dovolj časa za črpanje sredstev po sedanjih rokih za oddajo vlog; poleg tega poudarja, da je treba okrepiti porabo sredstev iz Solidarnostnega sklada Evropske unije tako za odpravo škode kot za povečanje odpornosti v zvezi s podnebnimi spremembami, naravnimi nesrečami in izrednimi razmerami na področju javnega zdravja, da bi bili po nesrečah močnejši; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada za preprečevanje tveganja nesreč, odpornost, energijo in potresno utrjevanje v sedanjem finančnem obdobju; spodbuja hrvaške oblasti, naj te ukrepe ustrezno vključijo v načrtovanje in oblikovanje proračunskih sredstev EU za obdobje 2021–2027; poziva Komisijo, naj bo prilagodljiva pri načrtovanju in spreminjanju nacionalnih operativnih programov, kadar gre za obravnavanje naravnih nesreč; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z institucijami EU in Hrvaške oblikuje sistem za hitro razdeljevanje potrebne finančne in drugih oblik pomoči, s katero bi zagotovili hitro okrevanje prizadetih območij, naj z vsemi razpoložljivimi finančnimi sredstvi Hrvaški pomaga na poti do hitrega okrevanja, pa tudi pri zagotavljanju pomoči vsem ljudem v stiski, ter naj zmanjša upravno breme, povezano z dostopom do pomoči in podpore za tamkajšnje prebivalce; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, kako pomembno je pri cepljenju proti COVID-19 dati prednost prebivalcem prizadetih območij; spodbuja hrvaško vlado, naj začne izvajati napovedano odločitev in občuten delež zaloge cepiva preusmeri v Siško-moslavško županijo, da bi nemudoma zaščitili zdravje vseh tamkajšnjih prebivalcev, pomočnikov in delavcev; v zvezi s tem pozdravlja odločitev držav članic, da del svojih zalog cepiva odstopijo Hrvaški; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja Komisijo, da bo treba dodatno oceniti in obnoviti novo škodo, ki so jo nedavni potresi povzročili na stavbah, že poškodovanih med potresom marca 2020; zato jo poziva, naj v načrtovanje prenove in zakonodajo v okviru vala prenove vključi ciljno usmerjene ukrepe za obravnavanje potresov in obvladovanje njihovih posledic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladi Hrvaške, regionalnim in lokalnim oblastem na prizadetih območjih ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

(2)  UL L 189, 27.6.2014, str. 143.

(3)  UL L 99, 31.3.2020, str. 9.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 924.

(5)  UL L 250, 4.10.2018, str. 1.

(6)  UL L 77 I, 20.3.2019, str. 1.

(7)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(8)  UL L 270, 15.10.2015, str. 1.

(9)  UL L 338, 13.12.2016, str. 34.

(10)  UL L 129, 19.5.2017, str. 1.

(11)  UL L 176, 7.7.2017, str. 1.

(12)  UL L 335, 15.12.2017, str. 1.

(13)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(14)  UL L 291, 16.11.2018, str. 5.

(15)  UL L 123, 10.5.2019, str. 3.

(16)  UL L 99, 31.3.2020, str. 5.

(17)  UL L 130, 24.4.2020, str. 1.

(18)  UL L 231, 17.7.2020, str. 4.

(19)  UL L 356, 26.10.2020, str. 1.

(20)  UL L 70, 16.3.2016, str. 1.

(21)  UL L 117, 15.4.2020, str. 3.

(22)  UL L 122, 24.4.2014, str. 1.

(23)  UL L 123, 19.5.2015, str. 122.

(24)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

(25)  UL L 284, 31.10.2003, str. 1.

(26)  UL L 87, 31.3.2009, str. 109.

(27)  UL L 198, 25.7.2019, str. 241.

(28)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(29)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(30)  UL C 372 I, 4.11.2020, str. 1.

(31)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0313.

(32)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 269.

(33)  UL C 286 E, 27.11.2009, str. 15.

(34)  V skladu s predhodnimi ocenami hrvaškega ministrstva za prostorsko načrtovanje, gradnjo in državno premoženje (https://mgipu.gov.hr/).

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/191 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/191

---

P9_TA(2021)0024

Vidik enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (2020/2121(INI))

(2021/C 456/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter členov 6, 8 in 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter členov 6, 8 in 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 2, 3, 5, 9, 10, 16 in 20, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 2, 3, 5, 9, 10, 16 in 20,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, načela, da nihče ne sme biti zapostavljen, in zlasti cilja 1, katerega namen je odpraviti revščino, cilja 3, katerega namen je ljudem zagotoviti zdravo življenje, cilja 5, ki si prizadeva doseči enakost spolov in izboljšati življenjske razmere žensk, ter cilja 8 za doseganje trajnostne in gospodarske rasti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, načela, da nihče ne sme biti zapostavljen, in zlasti cilja 1, katerega namen je odpraviti revščino, cilja 3, katerega namen je ljudem zagotoviti zdravo življenje, cilja 5, ki si prizadeva doseči enakost spolov in izboljšati življenjske razmere žensk, ter cilja 8 za doseganje trajnostne in gospodarske rasti,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN z dne 18. decembra 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN z dne 18. decembra 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju člena 6 Konvencije OZN z dne 3. maja 2008 o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6 Konvencije OZN z dne 3. maja 2008 o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju direktiv EU o različnih vidikih enakega obravnavanja žensk in moških, sprejetih od leta 1975 dalje (direktive Sveta 79/7/EGS (1), 86/613/EGS (2), 92/85/EGS (3) in 2004/113/ES (4), Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), Direktiva Sveta 2010/18/EU (6) in Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktiv EU o različnih vidikih enakega obravnavanja žensk in moških, sprejetih od leta 1975 dalje (direktive Sveta 79/7/EGS (1), 86/613/EGS (2), 92/85/EGS (3) in 2004/113/ES (4), Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), Direktiva Sveta 2010/18/EU (6) in Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7)),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (8),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 21. septembra 2015 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk: spreminjanje življenja deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z dne 21. septembra 2015 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk: spreminjanje življenja deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020 (SWD(2015)0182),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta z dne 4. marca 2016 o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki ga je podala Komisija (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta z dne 4. marca 2016 o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki ga je podala Komisija (COM(2016)0109),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2020 o prednostnih nalogah EU za 64. zasedanje Komisije OZN za položaj žensk (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2020 o prednostnih nalogah EU za 64. zasedanje Komisije OZN za položaj žensk (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. januarja 2020 o razliki med plačami moških in žensk (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. januarja 2020 o razliki med plačami moških in žensk (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o položaju invalidk (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o položaju invalidk (14),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet prek digitalnega sektorja (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o krepitvi ekonomskega položaja žensk v zasebnem in javnem sektorju v EU (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o krepitvi ekonomskega položaja žensk v zasebnem in javnem sektorju v EU (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o spodbujanju enakosti spolov pri raziskavah o duševnem zdravju in kliničnih raziskavah (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o spodbujanju enakosti spolov pri raziskavah o duševnem zdravju in kliničnih raziskavah (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2016 o položaju begunk in prosilk za azil v EU (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o zunanjih dejavnikih, ki ovirajo podjetništvo med ženskami v Evropi (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o zunanjih dejavnikih, ki ovirajo podjetništvo med ženskami v Evropi (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o poklicni poti žensk na znanstvenem in akademskem področju ter obstoječih steklenih stropih (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o poklicni poti žensk na znanstvenem in akademskem področju ter obstoječih steklenih stropih (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (25),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov: nadaljnji ukrepi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov: nadaljnji ukrepi,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela z naslovom „COVID-19 and the world of work. Fourth edition“ (Pandemija COVID-19 in svet dela. Četrta izdaja), objavljenega 27. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela z naslovom „COVID-19 and the world of work. Fourth edition“ (Pandemija COVID-19 in svet dela. Četrta izdaja), objavljenega 27. maja 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela z naslovom „Sectoral impact, responses and recommendations related to COVID-19“ (Sektorski učinek, odzivi in priporočila v zvezi s pandemijo COVID-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije dela z naslovom „Sectoral impact, responses and recommendations related to COVID-19“ (Sektorski učinek, odzivi in priporočila v zvezi s pandemijo COVID-19),

| — | ob upoštevanju poročila OECD z naslovom „Women at the core of the fight against COVID-19“ (Ženske v središču boja proti pandemiji COVID-19), objavljenega aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD z naslovom „Women at the core of the fight against COVID-19“ (Ženske v središču boja proti pandemiji COVID-19), objavljenega aprila 2020,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. marca 2019 z naslovom Poročilo o enakosti žensk in moških za leto 2019 (SWD(2019)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. marca 2019 z naslovom Poročilo o enakosti žensk in moških za leto 2019 (SWD(2019)0101),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije OZN za ženske z naslovom „The Impact of COVID-19 on Women“ (Vpliv pandemije COVID-19 na ženske), objavljenega 9. aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije OZN za ženske z naslovom „The Impact of COVID-19 on Women“ (Vpliv pandemije COVID-19 na ženske), objavljenega 9. aprila 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije OZN za ženske z naslovom "From Insights to Action: Gender Equality in the Wake of COVID-19 (Enakost spolov v luči pandemije COVID-19), objavljenega 2. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije OZN za ženske z naslovom "From Insights to Action: Gender Equality in the Wake of COVID-19 (Enakost spolov v luči pandemije COVID-19), objavljenega 2. septembra 2020,

| — | ob upoštevanju publikacije Agencije OZN za ženske z naslovom „Online and ICT* facilitate violence against women and girls during covid-19“ (Splet in IKT* sta omogočila nasilje nad ženskami in dekleti med pandemijo COVID-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Agencije OZN za ženske z naslovom „Online and ICT* facilitate violence against women and girls during covid-19“ (Splet in IKT* sta omogočila nasilje nad ženskami in dekleti med pandemijo COVID-19),

| — | ob upoštevanju poročila Sklada OZN za prebivalstvo (UNFPA) z naslovom „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage“ (Vpliv pandemije COVID-19 na načrtovanje družine in odpravo nasilja na podlagi spola, pohabljanje ženskih spolovil in poroke otrok), objavljenega 27. aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sklada OZN za prebivalstvo (UNFPA) z naslovom „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage“ (Vpliv pandemije COVID-19 na načrtovanje družine in odpravo nasilja na podlagi spola, pohabljanje ženskih spolovil in poroke otrok), objavljenega 27. aprila 2020,

| — | ob upoštevanju izjave UNFPA z naslovom „Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic“ (Pričakovanih na milijone več primerov nasilja, porok otrok, pohabljanja ženskih spolovil in nenamernih nosečnosti zaradi pandemije COVID-19), ki je bila objavljena 28. aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave UNFPA z naslovom „Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic“ (Pričakovanih na milijone več primerov nasilja, porok otrok, pohabljanja ženskih spolovil in nenamernih nosečnosti zaradi pandemije COVID-19), ki je bila objavljena 28. aprila 2020,

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je 24. marca 2020 podala predsednica Skupine strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini pri Svetu Evrope Marceline Naudi, o potrebi po spoštovanju standardov Istanbulske konvencije v času pandemije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je 24. marca 2020 podala predsednica Skupine strokovnjakov za ukrepanje proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini pri Svetu Evrope Marceline Naudi, o potrebi po spoštovanju standardov Istanbulske konvencije v času pandemije,

| — | ob upoštevanju poročila Skupnega raziskovalnega središča z naslovom „How will the COVID-19 crisis affect existing gender divides in Europe?“ (Kako bo kriza zaradi pandemije COVID-19 vplivala na obstoječe razlike med spoloma v Evropi?), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Skupnega raziskovalnega središča z naslovom „How will the COVID-19 crisis affect existing gender divides in Europe?“ (Kako bo kriza zaradi pandemije COVID-19 vplivala na obstoječe razlike med spoloma v Evropi?),

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov za leto 2019 Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE), objavljenega 15. oktobra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov za leto 2019 Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE), objavljenega 15. oktobra 2019,

| — | ob upoštevanju poročila inštituta EIGE z naslovom „Tackling the gender pay gap: not without a better work-life balance“ (Boj proti razliki v plačah med moškimi in ženskami: ne brez boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja), objavljenega 29. maja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila inštituta EIGE z naslovom „Tackling the gender pay gap: not without a better work-life balance“ (Boj proti razliki v plačah med moškimi in ženskami: ne brez boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja), objavljenega 29. maja 2019,

| — | ob upoštevanju poročila inštituta EIGE z naslovom „Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States“ (Peking + 25: peti pregled izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU), objavljenega 5. marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila inštituta EIGE z naslovom „Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States“ (Peking + 25: peti pregled izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU), objavljenega 5. marca 2020,

| — | ob upoštevanju nabora podatkov za leto 2020 za raziskavo Eurofounda z naslovom „Living, work and COVID-19“ (Živeti in delati med pandemijo COVID-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nabora podatkov za leto 2020 za raziskavo Eurofounda z naslovom „Living, work and COVID-19“ (Živeti in delati med pandemijo COVID-19),

| — | ob upoštevanju ankete Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom „A Long way to go for LGBTI equality“ (Dolga pot do enakosti oseb LGBTI), ki je bila objavljena 14. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ankete Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom „A Long way to go for LGBTI equality“ (Dolga pot do enakosti oseb LGBTI), ki je bila objavljena 14. maja 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice z naslovom „A persisting concern: anti-Gypsyism as a barrier to Roma inclusion“ (Stalna skrb: anticiganizem kot ovira za vključevanje Romov), ki je bilo objavljeno 5. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice z naslovom „A persisting concern: anti-Gypsyism as a barrier to Roma inclusion“ (Stalna skrb: anticiganizem kot ovira za vključevanje Romov), ki je bilo objavljeno 5. aprila 2018,

| — | ob upoštevanju raziskave Agencije za temeljne pravice z naslovom „Violence against women:“an EU-wide survey“ (Nasilje nad ženskami: raziskava na ravni EU), objavljene 5. marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Agencije za temeljne pravice z naslovom „Violence against women:“an EU-wide survey“ (Nasilje nad ženskami: raziskava na ravni EU), objavljene 5. marca 2014,

| — | ob upoštevanju poročila o politiki združenja ILGA Evropa z naslovom „COVID-19: nasilje v družini nad osebami LGBTI“ (Pandemija COVID-19: nasilje v družini nad osebami LGBTI), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o politiki združenja ILGA Evropa z naslovom „COVID-19: nasilje v družini nad osebami LGBTI“ (Pandemija COVID-19: nasilje v družini nad osebami LGBTI),

| — | ob upoštevanju publikacije evropskega ženskega lobija z naslovom „Putting equality between women and men at the heart of the response to COVID-19 across Europe“ (Umestitev enakosti med ženskami in moškimi v središče odziva na pandemijo COVID-19 po vsej Evropi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije evropskega ženskega lobija z naslovom „Putting equality between women and men at the heart of the response to COVID-19 across Europe“ (Umestitev enakosti med ženskami in moškimi v središče odziva na pandemijo COVID-19 po vsej Evropi),

| — | ob upoštevanju publikacije mreže IPPF (Evropska mreža Mednarodne zveze za načrtovano starševstvo) z naslovom „How to address the impact on women, girls and vulnerable groups and their sexual and reproductive safety“ (Kako obravnavati vpliv na ženske, dekleta in ranljive skupine ter njihovo spolno in reproduktivno varnost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije mreže IPPF (Evropska mreža Mednarodne zveze za načrtovano starševstvo) z naslovom „How to address the impact on women, girls and vulnerable groups and their sexual and reproductive safety“ (Kako obravnavati vpliv na ženske, dekleta in ranljive skupine ter njihovo spolno in reproduktivno varnost),

| — | ob upoštevanju poročila evropskega ženskega lobija z naslovom „Walk-the-talk: EU funds must mirror women’s equality“ (Od besed k dejanjem: skladi EU morajo odražati enakost žensk), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropskega ženskega lobija z naslovom „Walk-the-talk: EU funds must mirror women’s equality“ (Od besed k dejanjem: skladi EU morajo odražati enakost žensk),

| — | ob upoštevanju poročila evropskega ženskega lobija z naslovom „Women must not pay the price for COVID-19!“ (Ženske ne smejo plačati cene za pandemijo COVID-19!), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropskega ženskega lobija z naslovom „Women must not pay the price for COVID-19!“ (Ženske ne smejo plačati cene za pandemijo COVID-19!),

| — | ob upoštevanju študije profesorice Sabine Oertelt-Prigione z naslovom „The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic“ (Vpliv spola v pandemiji COVID-19), ki je bila objavljena 27. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije profesorice Sabine Oertelt-Prigione z naslovom „The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic“ (Vpliv spola v pandemiji COVID-19), ki je bila objavljena 27. maja 2020,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila Evropskega parlamentarnega foruma za spolne in reproduktivne pravice ter evropske mreže Mednarodne zveze za načrtovano starševstvo z naslovom „Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic“ (Spolno in reproduktivno zdravje in pravice med pandemijo COVID-19), objavljenega 22. aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila Evropskega parlamentarnega foruma za spolne in reproduktivne pravice ter evropske mreže Mednarodne zveze za načrtovano starševstvo z naslovom „Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic“ (Spolno in reproduktivno zdravje in pravice med pandemijo COVID-19), objavljenega 22. aprila 2020,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0229/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0229/2020),

| A. | ker kriza zaradi pandemije COVID-19 in njene posledice jasno vključujejo vidik spola, saj različno vplivajo na ženske in moške ter poudarjajo obstoječe neenakosti in pomanjkljivosti v zvezi z enakostjo spolov in pravicami žensk; ker je zato potreben odziv, ki upošteva različnost spolov; |
| --- | --- |

A.

ker kriza zaradi pandemije COVID-19 in njene posledice jasno vključujejo vidik spola, saj različno vplivajo na ženske in moške ter poudarjajo obstoječe neenakosti in pomanjkljivosti v zvezi z enakostjo spolov in pravicami žensk; ker je zato potreben odziv, ki upošteva različnost spolov;

| B. | ker pandemija COVID-19 na različne načine in različno globoko vpliva na posamezne družbene skupine, vključno z ženskami in moškimi, mladimi, starejšimi, invalidi, žrtvami nasilja na podlagi spola in nasilja v družini, ljudmi iz različnih socialno-ekonomskih okolij, otroki, starši samohranilci in manjšinskimi skupinami, tudi Romi, osebami LGBTQ+ ter begunkami in migrantkami, ter ima presečne posledice; ker bodo ženske in dekleta kratkoročno, srednjeročno in dolgoročno nesorazmerno prizadete, pandemija pa je poglobila obstoječe strukturne neenakosti med spoloma, zlasti za dekleta in ženske iz marginaliziranih skupin; |
| --- | --- |

B.

ker pandemija COVID-19 na različne načine in različno globoko vpliva na posamezne družbene skupine, vključno z ženskami in moškimi, mladimi, starejšimi, invalidi, žrtvami nasilja na podlagi spola in nasilja v družini, ljudmi iz različnih socialno-ekonomskih okolij, otroki, starši samohranilci in manjšinskimi skupinami, tudi Romi, osebami LGBTQ+ ter begunkami in migrantkami, ter ima presečne posledice; ker bodo ženske in dekleta kratkoročno, srednjeročno in dolgoročno nesorazmerno prizadete, pandemija pa je poglobila obstoječe strukturne neenakosti med spoloma, zlasti za dekleta in ženske iz marginaliziranih skupin;

| C. | ker začetni podatki o uradni umrljivosti kažejo, da je stopnja umrljivosti zaradi virusa pri starejših moških večja kot pri ženskah, a so ženske bolj izpostavljene tveganju, da se okužijo z virusom, zaradi njihove nesorazmerno visoke zastopanosti v ključnih sektorjih na terenu v času krize; |
| --- | --- |

C.

ker začetni podatki o uradni umrljivosti kažejo, da je stopnja umrljivosti zaradi virusa pri starejših moških večja kot pri ženskah, a so ženske bolj izpostavljene tveganju, da se okužijo z virusom, zaradi njihove nesorazmerno visoke zastopanosti v ključnih sektorjih na terenu v času krize;

| D. | ker EU in države članice niso bile pripravljene na takšno zdravstveno krizo; ker je dostop do zdravja brez diskriminacije temeljna človekova pravica; ker je zdravstvena kriza močno zaostrila že obstoječe ovire pri dostopu do storitev intenzivne nege in terapije; ker je zaradi odpovedi ali odložitve „nebistvenih“ zdravstvenih storitev prišlo do zamude, včasih tudi do ovir pri dostopu do intenzivne nege in terapije za osebe, potrebne nujne pomoči, vključno z ženskami; ker je bil dostop do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva in storitev zaradi tega resno oviran, kar je imelo hude posledice, v nekaterih državah članicah pa so bili izvedeni nekateri pravni poskusi, da bi se omejila pravica do varnega in zakonitega splava; ker ključne potrebe žensk vključujejo dostop do materinske nege in varnega poroda, razpoložljivost kontracepcije, varen splav in oploditve in vitro ter določbe za klinično obravnavo v primeru posilstva; ker so med krizo osnovne storitve in dobrine postale bolj omejene ter zaradi izrednih razmer v nacionalnih zdravstvenih sistemih ženske in dekleta tvegajo izgubo temeljne pravice do zdravstvenih storitev; ker lahko prizadevanja za zajezitev izbruha pandemije preusmerijo vire od običajnih zdravstvenih storitev in še poslabšajo že tako omejen dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja; |
| --- | --- |

D.

ker EU in države članice niso bile pripravljene na takšno zdravstveno krizo; ker je dostop do zdravja brez diskriminacije temeljna človekova pravica; ker je zdravstvena kriza močno zaostrila že obstoječe ovire pri dostopu do storitev intenzivne nege in terapije; ker je zaradi odpovedi ali odložitve „nebistvenih“ zdravstvenih storitev prišlo do zamude, včasih tudi do ovir pri dostopu do intenzivne nege in terapije za osebe, potrebne nujne pomoči, vključno z ženskami; ker je bil dostop do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva in storitev zaradi tega resno oviran, kar je imelo hude posledice, v nekaterih državah članicah pa so bili izvedeni nekateri pravni poskusi, da bi se omejila pravica do varnega in zakonitega splava; ker ključne potrebe žensk vključujejo dostop do materinske nege in varnega poroda, razpoložljivost kontracepcije, varen splav in oploditve in vitro ter določbe za klinično obravnavo v primeru posilstva; ker so med krizo osnovne storitve in dobrine postale bolj omejene ter zaradi izrednih razmer v nacionalnih zdravstvenih sistemih ženske in dekleta tvegajo izgubo temeljne pravice do zdravstvenih storitev; ker lahko prizadevanja za zajezitev izbruha pandemije preusmerijo vire od običajnih zdravstvenih storitev in še poslabšajo že tako omejen dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja;

| E. | ker so poročila in številke iz več držav članic v obdobju omejitve gibanja in po njem razkrile zaskrbljujoče povečanje nasilja v družini in nasilja na podlagi spola, tudi fizičnega in psihološkega nasilja, prisilnega nadzora in kibernetskega nasilja; ker nasilje ni zasebno vprašanje, ampak družbena skrb; ker ukrepi, ki omejujejo gibanje, žrtvam nasilja s strani intimnih partnerjev otežujejo iskanje pomoči, saj so pogosto doma s svojimi krvniki in imajo omejen dostop do podpornih storitev, kot so zavetišča za ženske in dežurne telefonske številke, nezadostne podporne strukture in viri pa lahko še zaostrijo že obstoječo „pandemijo v senci“; ker je število postelj v zatočiščih za ženske in dekleta, ki so žrtve nasilja, le polovica tistega, kar zahteva Istanbulska konvencija; ker sta življenje in dobro počutje številnih ranljivih skupin žensk vse bolj ogrožena zaradi pandemije COVID-19; ker uboji žensk niso vključeni v uradne statistične podatke o smrti zaradi COVID-19, lahko pa so povezani z izbruhom pandemije in omejitvenimi ukrepi, sprejetimi v tem obdobju; ker so ukrepi za omejitev gibanja in osamitev morda privedli do večjega tveganja za pohabljanje ženskih spolnih organov, saj se primeri niso odkrili zaradi prekinitve šolanja; ker gospodarski in socialni pritiski zaostrujejo dejavnike, ki bi lahko dolgoročno privedli do povečanja nasilja v družini in nasilja na podlagi spola, ženskam pa bi otežili, da bi zapustile nasilne partnerje; |
| --- | --- |

E.

ker so poročila in številke iz več držav članic v obdobju omejitve gibanja in po njem razkrile zaskrbljujoče povečanje nasilja v družini in nasilja na podlagi spola, tudi fizičnega in psihološkega nasilja, prisilnega nadzora in kibernetskega nasilja; ker nasilje ni zasebno vprašanje, ampak družbena skrb; ker ukrepi, ki omejujejo gibanje, žrtvam nasilja s strani intimnih partnerjev otežujejo iskanje pomoči, saj so pogosto doma s svojimi krvniki in imajo omejen dostop do podpornih storitev, kot so zavetišča za ženske in dežurne telefonske številke, nezadostne podporne strukture in viri pa lahko še zaostrijo že obstoječo „pandemijo v senci“; ker je število postelj v zatočiščih za ženske in dekleta, ki so žrtve nasilja, le polovica tistega, kar zahteva Istanbulska konvencija; ker sta življenje in dobro počutje številnih ranljivih skupin žensk vse bolj ogrožena zaradi pandemije COVID-19; ker uboji žensk niso vključeni v uradne statistične podatke o smrti zaradi COVID-19, lahko pa so povezani z izbruhom pandemije in omejitvenimi ukrepi, sprejetimi v tem obdobju; ker so ukrepi za omejitev gibanja in osamitev morda privedli do večjega tveganja za pohabljanje ženskih spolnih organov, saj se primeri niso odkrili zaradi prekinitve šolanja; ker gospodarski in socialni pritiski zaostrujejo dejavnike, ki bi lahko dolgoročno privedli do povečanja nasilja v družini in nasilja na podlagi spola, ženskam pa bi otežili, da bi zapustile nasilne partnerje;

| F. | ker večja uporaba interneta med pandemijo povečuje nasilje prek spleta in nasilje na podlagi spola, ki ga omogoča informacijska in komunikacijska tehnologija, ter spolno zlorabo otrok in zlasti deklet na spletu; ker so zagovorniki človekovih pravic, ženske v politiki, novinarke, pripadnice etničnih manjšin in domorodnih ljudstev, lezbijke, biseksualke, transseksualke in invalidke še posebej tarča nasilja, ki ga omogoča informacijska in komunikacijska tehnologija; ker je v Evropi tveganje za nasilje prek spleta največje pri mladih ženskah med 18. in 29. letom (26); |
| --- | --- |

F.

ker večja uporaba interneta med pandemijo povečuje nasilje prek spleta in nasilje na podlagi spola, ki ga omogoča informacijska in komunikacijska tehnologija, ter spolno zlorabo otrok in zlasti deklet na spletu; ker so zagovorniki človekovih pravic, ženske v politiki, novinarke, pripadnice etničnih manjšin in domorodnih ljudstev, lezbijke, biseksualke, transseksualke in invalidke še posebej tarča nasilja, ki ga omogoča informacijska in komunikacijska tehnologija; ker je v Evropi tveganje za nasilje prek spleta največje pri mladih ženskah med 18. in 29. letom (26);

| G. | ker je med delavci, ki opravljajo osnovne storitve v sedanji krizi, večina žensk, vključno s 76 % zdravstvenih delavcev (zdravnikov, medicinskih sester, babic, zaposlenih v domovih za oskrbo), 82 % delavcev na blagajnah, 93 % vzgojiteljev in učiteljev, 95 % čistilcev in gospodinjskih pomočnikov ter 86 % negovalcev (27) v EU; ker se je treba tem ljudem še posebej zahvaliti, če se ohranjajo naši gospodarski, socialni in zdravstveni sistemi, naše javno življenje in temeljne dejavnosti, in se zavedati, da ti ljudje pogosto ne morejo upoštevati pravil o fizični razdalji in nosijo še dodatno breme morebitnega širjenja virusa na svojo družino; |
| --- | --- |

G.

ker je med delavci, ki opravljajo osnovne storitve v sedanji krizi, večina žensk, vključno s 76 % zdravstvenih delavcev (zdravnikov, medicinskih sester, babic, zaposlenih v domovih za oskrbo), 82 % delavcev na blagajnah, 93 % vzgojiteljev in učiteljev, 95 % čistilcev in gospodinjskih pomočnikov ter 86 % negovalcev (27) v EU; ker se je treba tem ljudem še posebej zahvaliti, če se ohranjajo naši gospodarski, socialni in zdravstveni sistemi, naše javno življenje in temeljne dejavnosti, in se zavedati, da ti ljudje pogosto ne morejo upoštevati pravil o fizični razdalji in nosijo še dodatno breme morebitnega širjenja virusa na svojo družino;

| H. | ker so lahko plače v številnih temeljnih sektorjih, v katerih prevladujejo ženske, nizke, pogosto pa se celo izplačuje le minimalna plača; ker je horizontalna in vertikalna segregacija na trgu dela v EU še vedno močna in se kaže v tem, da so ženske nesorazmerno zastopane v manj dobičkonosnih sektorjih; ker v izobraževanju, zdravstvu in socialnem varstvu dela 30 % žensk in le 8 % moških, medtem ko na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike dela 7 % žensk in 33 % moških (28); ker Mednarodna organizacija dela opozarja, da bo gospodarska kriza nesorazmerno prizadela nekatere skupine, vključno s tistimi, ki vstopajo na trg dela, s čimer se bo povečala neenakost, ter da imajo ženske slabši dostop do socialnega varstva in bodo nosile nesorazmerno breme; ker obstaja razlog za zaskrbljenost, da se bodo zaradi krize izgubila delovna mesta na področjih, kjer so pretežno zaposlene ženske; ker se bodo sektorji, v katerih prevladujejo moški, verjetno opomogli prej kot sektorji, v katerih je več žensk; ker bi bilo treba v načrt za okrevanje Next Generation EU v zadostni meri vključiti tiste sektorje, v katerih so ženske prekomerno zastopane; ker je v predlogu Komisije za načrt za okrevanje poudarjeno, da so naložbe v digitalni prehod ključne za prihodnjo blaginjo in odpornost Evrope; ker je indeks enakosti spolov za leto 2019 razkril stalne neenakosti med moškimi in ženskami v digitalnem sektorju in ker si je treba prizadevati, da se med digitalno preobrazbo trga dela zmanjšajo razlike med spoloma in segregacija na trgu dela; |
| --- | --- |

H.

ker so lahko plače v številnih temeljnih sektorjih, v katerih prevladujejo ženske, nizke, pogosto pa se celo izplačuje le minimalna plača; ker je horizontalna in vertikalna segregacija na trgu dela v EU še vedno močna in se kaže v tem, da so ženske nesorazmerno zastopane v manj dobičkonosnih sektorjih; ker v izobraževanju, zdravstvu in socialnem varstvu dela 30 % žensk in le 8 % moških, medtem ko na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike dela 7 % žensk in 33 % moških (28); ker Mednarodna organizacija dela opozarja, da bo gospodarska kriza nesorazmerno prizadela nekatere skupine, vključno s tistimi, ki vstopajo na trg dela, s čimer se bo povečala neenakost, ter da imajo ženske slabši dostop do socialnega varstva in bodo nosile nesorazmerno breme; ker obstaja razlog za zaskrbljenost, da se bodo zaradi krize izgubila delovna mesta na področjih, kjer so pretežno zaposlene ženske; ker se bodo sektorji, v katerih prevladujejo moški, verjetno opomogli prej kot sektorji, v katerih je več žensk; ker bi bilo treba v načrt za okrevanje Next Generation EU v zadostni meri vključiti tiste sektorje, v katerih so ženske prekomerno zastopane; ker je v predlogu Komisije za načrt za okrevanje poudarjeno, da so naložbe v digitalni prehod ključne za prihodnjo blaginjo in odpornost Evrope; ker je indeks enakosti spolov za leto 2019 razkril stalne neenakosti med moškimi in ženskami v digitalnem sektorju in ker si je treba prizadevati, da se med digitalno preobrazbo trga dela zmanjšajo razlike med spoloma in segregacija na trgu dela;

| I. | ker so ženske bolj verjetno kot moški zaposlene za določen čas, s krajšim delovnim časom in s prekarno zaposlitvijo (26,5 % v primerjavi s 15,1 % moških (29)), zaradi česar sta in dolgoročno bosta zaradi krize nanje znatno vplivala izguba delovnih mest in napotitev delavcev na čakanje; |
| --- | --- |

I.

ker so ženske bolj verjetno kot moški zaposlene za določen čas, s krajšim delovnim časom in s prekarno zaposlitvijo (26,5 % v primerjavi s 15,1 % moških (29)), zaradi česar sta in dolgoročno bosta zaradi krize nanje znatno vplivala izguba delovnih mest in napotitev delavcev na čakanje;

| J. | ker raziskava Eurofounda kaže na veliko nevarnost, da bi kriza zaradi pandemije COVID-19 utegnila povzročiti izgubo desetletij napredka na področju enakosti spolov na trgu dela, zlasti če bodo dejavnosti v sektorjih, kjer je zaposlenih zelo veliko žensk, še bolj omejene (30); ker raziskava kaže, da je zmanjševanje razlik v zaposlenosti med spoloma stagniralo med letoma 2015 in 2018 v zadnjih nekaj letih stagniralo in da trdovratne razlike v zaposlovanju Evropo stanejo več kot 335 milijard EUR letno, kar je v letu 2019 znašalo 2,41 % BDP EU (31); |
| --- | --- |

J.

ker raziskava Eurofounda kaže na veliko nevarnost, da bi kriza zaradi pandemije COVID-19 utegnila povzročiti izgubo desetletij napredka na področju enakosti spolov na trgu dela, zlasti če bodo dejavnosti v sektorjih, kjer je zaposlenih zelo veliko žensk, še bolj omejene (30); ker raziskava kaže, da je zmanjševanje razlik v zaposlenosti med spoloma stagniralo med letoma 2015 in 2018 v zadnjih nekaj letih stagniralo in da trdovratne razlike v zaposlovanju Evropo stanejo več kot 335 milijard EUR letno, kar je v letu 2019 znašalo 2,41 % BDP EU (31);

| K. | ker je vpliv krize očiten tudi na področju enakosti spolov, kar je dobro razvidno iz dela, ki ga med drugim opravljata Evropski inštitut za enakost spolov in Agencija OZN za ženske; ker pa je zaradi pomanjkanja primerljivih podatkov v državah članicah, razčlenjenih po spolu, težko izmeriti celotni učinek krize; ker je imela pandemija COVID-19 na evropski trg vpliv brez primere; ker je treba stanje natančno preučiti po sektorjih s podatki, razčlenjenimi po spolu in starosti, tako v času krize kot v obdobju okrevanja po njej; ker so vse gospodarske, zaposlitvene in družbene posledice pandemije še vedno neznane, vendar predhodne študije, tudi Eurofounda, kažejo na veliko izgubo delovnih mest v storitvenem in industrijskem sektorju, pa tudi v sektorjih z osebnim stikom, kot so maloprodaja, prostočasne in osebne storitve, v katerih so zaposlene predvsem ženske; ker so na drugi strani nekateri sektorji kljub krizi ohranili varnost zaposlitve, tudi javni in zdravstveni sektor ter sektor informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

K.

ker je vpliv krize očiten tudi na področju enakosti spolov, kar je dobro razvidno iz dela, ki ga med drugim opravljata Evropski inštitut za enakost spolov in Agencija OZN za ženske; ker pa je zaradi pomanjkanja primerljivih podatkov v državah članicah, razčlenjenih po spolu, težko izmeriti celotni učinek krize; ker je imela pandemija COVID-19 na evropski trg vpliv brez primere; ker je treba stanje natančno preučiti po sektorjih s podatki, razčlenjenimi po spolu in starosti, tako v času krize kot v obdobju okrevanja po njej; ker so vse gospodarske, zaposlitvene in družbene posledice pandemije še vedno neznane, vendar predhodne študije, tudi Eurofounda, kažejo na veliko izgubo delovnih mest v storitvenem in industrijskem sektorju, pa tudi v sektorjih z osebnim stikom, kot so maloprodaja, prostočasne in osebne storitve, v katerih so zaposlene predvsem ženske; ker so na drugi strani nekateri sektorji kljub krizi ohranili varnost zaposlitve, tudi javni in zdravstveni sektor ter sektor informacijske in komunikacijske tehnologije;

| L. | ker je kriza močno prizadela podjetnike v zagonskih podjetjih; |
| --- | --- |

L.

ker je kriza močno prizadela podjetnike v zagonskih podjetjih;

| M. | ker je pandemija COVID-19 izpostavila dolgotrajni problem zagotavljanja nege in oskrbe v mnogih državah članicah EU; ker je treba na oskrbo gledati celostno in kontinuirano, od otroškega varstva do popoldanskega varstva v šolah, od oskrbe invalidov do oskrbe starejših oseb; |
| --- | --- |

M.

ker je pandemija COVID-19 izpostavila dolgotrajni problem zagotavljanja nege in oskrbe v mnogih državah članicah EU; ker je treba na oskrbo gledati celostno in kontinuirano, od otroškega varstva do popoldanskega varstva v šolah, od oskrbe invalidov do oskrbe starejših oseb;

| N. | ker se je zaradi zaprtja šol in centrov za oskrbo ter izgube delovnih mest povečala neenakomerna porazdelitev neplačanih gospodinjskih in negovalnih obveznosti na domu za ženske, ki morajo pogosto usklajevati delo na daljavo z varstvom otrok in oskrbo starejših, ker so ostale brez ustrezne pomoči; ker delo na daljavo ni nadomestilo za otroško varstvo; ker ženske običajno vsak teden porabijo 13 ur več kot moški za neplačano nego in gospodinjsko delo (32); ker je kriza zaradi pandemije COVID-19 priložnost za moške, da bolj prevzamejo obveznosti oskrbe, vendar je tudi razkrila, kako so še vedno neenakomerno porazdeljeni oskrba in gospodinjska opravila, kar bo najverjetneje še bolj prizadelo ženske in dekleta; ker je iskanje ravnovesja med delom na daljavo in družino še dodaten pritisk, zato se ženske soočajo z večjim čustvenim, duševnim in socialnim bremenom; ker bi to lahko privedlo do slabših dosežkov pri delu in vplivalo na njihov poklicni razvoj v primerjavi z moškimi; |
| --- | --- |

N.

ker se je zaradi zaprtja šol in centrov za oskrbo ter izgube delovnih mest povečala neenakomerna porazdelitev neplačanih gospodinjskih in negovalnih obveznosti na domu za ženske, ki morajo pogosto usklajevati delo na daljavo z varstvom otrok in oskrbo starejših, ker so ostale brez ustrezne pomoči; ker delo na daljavo ni nadomestilo za otroško varstvo; ker ženske običajno vsak teden porabijo 13 ur več kot moški za neplačano nego in gospodinjsko delo (32); ker je kriza zaradi pandemije COVID-19 priložnost za moške, da bolj prevzamejo obveznosti oskrbe, vendar je tudi razkrila, kako so še vedno neenakomerno porazdeljeni oskrba in gospodinjska opravila, kar bo najverjetneje še bolj prizadelo ženske in dekleta; ker je iskanje ravnovesja med delom na daljavo in družino še dodaten pritisk, zato se ženske soočajo z večjim čustvenim, duševnim in socialnim bremenom; ker bi to lahko privedlo do slabših dosežkov pri delu in vplivalo na njihov poklicni razvoj v primerjavi z moškimi;

| O. | ker nosijo nesorazmerno veliko breme zlasti starši samohranilci, med katerimi je 85 % žensk, kar pomeni, da je v EU 6,7 milijona gospodinjstev z materjo samohranilko (33), socialna izključenost ali revščina pa resno ogroža skoraj polovico teh gospodinjstev; |
| --- | --- |

O.

ker nosijo nesorazmerno veliko breme zlasti starši samohranilci, med katerimi je 85 % žensk, kar pomeni, da je v EU 6,7 milijona gospodinjstev z materjo samohranilko (33), socialna izključenost ali revščina pa resno ogroža skoraj polovico teh gospodinjstev;

| P. | ker rezultati raziskave kažejo (34), da je imela pandemija COVID-19 hujše posledice za ženske z majhnimi otroki kot za moške, ki živijo v enakih gospodinjskih razmerah; ker se je skoraj tretjina (29 %) žensk z majhnimi otroki težko osredotočila na delo v primerjavi s 16 % moških v enakem položaju; ker se je dvakrat več žensk z otroki (29 %) po navadi po službi počutilo preveč utrujenih, da bi lahko še gospodinjile, v primerjavi s 16 % moških; ker je bilo aprila 2020 bolj verjetno, da se bodo ženske z otroki, starimi od 0 do 11 let, počutile pod pritiskom kot moški z enako starimi otroki (23 % v primerjavi z 19 %), osamljene (14 % v primerjavi s 6 %) ali v depresiji (14 % v primerjavi z 9 %); |
| --- | --- |

P.

ker rezultati raziskave kažejo (34), da je imela pandemija COVID-19 hujše posledice za ženske z majhnimi otroki kot za moške, ki živijo v enakih gospodinjskih razmerah; ker se je skoraj tretjina (29 %) žensk z majhnimi otroki težko osredotočila na delo v primerjavi s 16 % moških v enakem položaju; ker se je dvakrat več žensk z otroki (29 %) po navadi po službi počutilo preveč utrujenih, da bi lahko še gospodinjile, v primerjavi s 16 % moških; ker je bilo aprila 2020 bolj verjetno, da se bodo ženske z otroki, starimi od 0 do 11 let, počutile pod pritiskom kot moški z enako starimi otroki (23 % v primerjavi z 19 %), osamljene (14 % v primerjavi s 6 %) ali v depresiji (14 % v primerjavi z 9 %);

| Q. | ker se v predlogu Komisije za načrt za oživitev gospodarstva poudarjajo naložbe v zeleni prehod; ker ženske različno občutijo posledice podnebnih sprememb, saj se iz različnih razlogov soočajo z večjimi tveganji in bremeni; ker je enakost spolov in vključenost žensk v postopke odločanja pogoj za trajnostni razvoj in učinkovito obvladovanje podnebnih izzivov; ker morajo vsi podnebni ukrepi vključevati vidik spola in presečni vidik; |
| --- | --- |

Q.

ker se v predlogu Komisije za načrt za oživitev gospodarstva poudarjajo naložbe v zeleni prehod; ker ženske različno občutijo posledice podnebnih sprememb, saj se iz različnih razlogov soočajo z večjimi tveganji in bremeni; ker je enakost spolov in vključenost žensk v postopke odločanja pogoj za trajnostni razvoj in učinkovito obvladovanje podnebnih izzivov; ker morajo vsi podnebni ukrepi vključevati vidik spola in presečni vidik;

| R. | ker so nekatere družbene skupine, kot so starši samohranilci, žrtve nasilja, ženske, ki pripadajo rasnim in etničnim manjšinam, starejše in mlajše invalidke, Romke, osebe LGBTQI+, prostitutke, begunci in migranti, posebej izpostavljene virusu ali njegovim zdravstvenim in socialno-ekonomskim posledicam, glede na sprejete ukrepe ter obstoječe infrastrukturne in storitvene pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

R.

ker so nekatere družbene skupine, kot so starši samohranilci, žrtve nasilja, ženske, ki pripadajo rasnim in etničnim manjšinam, starejše in mlajše invalidke, Romke, osebe LGBTQI+, prostitutke, begunci in migranti, posebej izpostavljene virusu ali njegovim zdravstvenim in socialno-ekonomskim posledicam, glede na sprejete ukrepe ter obstoječe infrastrukturne in storitvene pomanjkljivosti;

| S. | ker se brezdomke tudi med pandemijo COVID-19 spopadajo s posebnimi izzivi, saj so zaradi začasne in priložnostne nastanitve še posebej izpostavljene širjenju bolezni in nasilju na podlagi spola, poleg tega pa nimajo dostopa do higienskih zmogljivosti in zdravstvenih ustanov; |
| --- | --- |

S.

ker se brezdomke tudi med pandemijo COVID-19 spopadajo s posebnimi izzivi, saj so zaradi začasne in priložnostne nastanitve še posebej izpostavljene širjenju bolezni in nasilju na podlagi spola, poleg tega pa nimajo dostopa do higienskih zmogljivosti in zdravstvenih ustanov;

| T. | ker je covid-19 globalna pandemija, ki zadeva vse države po svetu; ker bo pandemija imela uničujoče posledice za prebivalstvo, zlasti ženske in dekleta, v državah s premalo financiranimi zdravstvenimi sistemi, in za prebivalstvo v državah, ki so jih prizadeli konflikti; ker bo v letu 2021 zaradi pandemije več kot 47 milijonov žensk in deklet na svetu pod pragom revščine (35); |
| --- | --- |

T.

ker je covid-19 globalna pandemija, ki zadeva vse države po svetu; ker bo pandemija imela uničujoče posledice za prebivalstvo, zlasti ženske in dekleta, v državah s premalo financiranimi zdravstvenimi sistemi, in za prebivalstvo v državah, ki so jih prizadeli konflikti; ker bo v letu 2021 zaradi pandemije več kot 47 milijonov žensk in deklet na svetu pod pragom revščine (35);

| U. | ker se glede na nedavne podatke UNFPA ocenjuje, da bo zamuda pri programih ozaveščanja skupnosti ali njihova prekinitev in pri izobraževanju o škodljivih praksah v naslednjem desetletju povzročila 2 milijona več primerov pohabljanja ženskih spolovil in 13 milijonov več porok otrok v primerjavi s predpandemičnimi ocenami; |
| --- | --- |

U.

ker se glede na nedavne podatke UNFPA ocenjuje, da bo zamuda pri programih ozaveščanja skupnosti ali njihova prekinitev in pri izobraževanju o škodljivih praksah v naslednjem desetletju povzročila 2 milijona več primerov pohabljanja ženskih spolovil in 13 milijonov več porok otrok v primerjavi s predpandemičnimi ocenami;

| V. | ker mora zagotavljanje storitev temeljiti na potrebah, določenih na podlagi podatkov, proračunska sredstva pa se dodelijo na podlagi teh ugotovitev; ker morajo proračuni in dodelitve sredstev upoštevati različne potrebe in okoliščine pri moških in ženskah; |
| --- | --- |

V.

ker mora zagotavljanje storitev temeljiti na potrebah, določenih na podlagi podatkov, proračunska sredstva pa se dodelijo na podlagi teh ugotovitev; ker morajo proračuni in dodelitve sredstev upoštevati različne potrebe in okoliščine pri moških in ženskah;

| W. | ker ženske zaradi obstoječega steklenega stropa niso enako kot moški vključene v postopek odločanja v fazi okrevanja; ker morajo imeti ženske in njihove predstavniške organizacije civilne družbe dejavno in osrednjo vlogo v postopkih odločanja, da se zagotovi, da se njihovi pogledi in potrebe upoštevajo pri odločanju, oblikovanju, izvajanju in spremljanju faze okrevanja in s tem povezanih ukrepov na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU; |
| --- | --- |

W.

ker ženske zaradi obstoječega steklenega stropa niso enako kot moški vključene v postopek odločanja v fazi okrevanja; ker morajo imeti ženske in njihove predstavniške organizacije civilne družbe dejavno in osrednjo vlogo v postopkih odločanja, da se zagotovi, da se njihovi pogledi in potrebe upoštevajo pri odločanju, oblikovanju, izvajanju in spremljanju faze okrevanja in s tem povezanih ukrepov na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU;

| X. | ker je treba vprašanje o pravicah žensk in spodbujanju enakosti spolov obravnavati na najvišji ravni, zlasti z namenom, da bi se izvajala strategija EU za enakost spolov; ker ima Evropski parlament odbor, ki se ukvarja s pravicami žensk in enakostjo spolov, Komisija pa komisarja, ki je izključno pristojen za enakost, a ni posebne sestave Sveta za enakost spolov, ministri in državni sekretarji, pristojni za enakost spolov, pa nimajo posebnega foruma za razpravo in odločanje; |
| --- | --- |

X.

ker je treba vprašanje o pravicah žensk in spodbujanju enakosti spolov obravnavati na najvišji ravni, zlasti z namenom, da bi se izvajala strategija EU za enakost spolov; ker ima Evropski parlament odbor, ki se ukvarja s pravicami žensk in enakostjo spolov, Komisija pa komisarja, ki je izključno pristojen za enakost, a ni posebne sestave Sveta za enakost spolov, ministri in državni sekretarji, pristojni za enakost spolov, pa nimajo posebnega foruma za razpravo in odločanje;

| Y. | ker bodo tukaj opredeljeni bistveni ukrepi povečali odpornost in pripravljenost na prihodnje krize; |
| --- | --- |

Y.

ker bodo tukaj opredeljeni bistveni ukrepi povečali odpornost in pripravljenost na prihodnje krize;

Splošne ugotovitve

| 1. | poudarja, da se je treba na vse vidike pandemije COVID-19 odzvati s pristopom, pri katerem se upošteva različnost spolov, in da morata ta odziv in temu namenjen proračun vključevati vidik spola, da se med pandemijo in po njej ohranijo in zaščitijo pravice žensk in poveča enakost spolov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba prihodnje politike razvijati in izvajati na podlagi pridobljenih izkušenj iz preteklosti, da ne bomo ponavljali napak, in da je treba za vse faze prihodnjih kriz pripraviti odzive, pri katerih se bo upoštevala različnost spolov, da se preprečijo negativne posledice za pravice žensk; poziva Komisijo, naj pomaga vzpostaviti stalno mrežo za izmenjavo zgledov dobre prakse med državami članicami o obravnavi s spolom povezanih vidikov COVID-19; poziva Svet, naj ustanovi namensko sestavo za enakost spolov in uradno delovno skupino, da bo lahko sprejemal konkretne skupne ukrepe za reševanje izzivov na področju pravic žensk in enakosti spolov ter bo zagotovil, da se bo o teh vprašanjih razpravljalo na najvišji politični ravni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da bi morale Komisija in države članice praviloma opraviti oceno učinka na enakost spolov, tudi za ukrepe, ki so del načrta za okrevanje; je prepričan, da bo s stališčem Parlamenta v instrument za okrevanje vključil in okrepil enakost spolov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj preuči razširjenost virusa med najbolj izpostavljenimi delavci, zlasti ženskami in pripadniki etničnih manjšin, saj so nesorazmerno bolj zastopani med temi delavci; poziva Komisijo in države članice, naj se na to odzovejo z ustreznimi ukrepi in povečajo varnost teh delavcev pri delu, ter poziva države članice, naj izboljšajo njihove delovne pogoje, tudi z okvirno direktivo (36), Direktivo 92/85/EGS in strateškim okvirom EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice, Komisijo, Eurostat in Evropski inštitut za enakost spolov, naj redno zbirajo podatke o COVID-19, razčlenjene med drugim po spolu, starosti in presečni diskriminaciji, ter podatke o socialno-ekonomskih posledicah virusa; poudarja, da morajo ukrepi za okrevanje temeljiti na podatkih, razčlenjenih po spolu, da se zagotovijo celoviti odzivi, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti področjem, na katerih imamo le malo podatkov ali katerih podatki so neprimerljivi, kot so nasilje nad ženskami in storitve oskrbe; poudarja, da je treba te podatke sistematično zbirati in objavljati; poudarja, da morajo Komisija in države članice podpirati izboljšanje zmogljivosti nacionalnih statističnih organov in ustreznih drugih akterjev na tem področju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da morajo biti ženske in moški, tudi iz najranljivejših skupin, enako zastopani pri vodenju in odločanju o uvedbi ali odpravi ukrepov v kriznih razmerah, pa tudi v vseh fazah oblikovanja, sprejemanja in izvajanja načrtov za okrevanje, da se bodo njihove posebne potrebe in položaj v celoti in ustrezno upoštevali ter da bodo načrtovani učinkoviti in ciljno usmerjeni ukrepi zagotavljali, da se bo potrebni podporni sveženj odzival na njihove potrebe; poziva države članice, naj ustanovijo namenske projektne skupine, v katerih bodo sodelovali ustrezni deležniki in predstavniki ženskih organizacij civilne družbe, da se zagotovi vključevanje vidika spola; poziva nacionalne parlamente držav članic, naj ustanovijo odbore za obravnavanje posledic krize zaradi COVID-19 za ženske in dekleta, da bi zagotovili namenski prostor za razpravo in spremljanje te krize in njenih posledic za enakost spolov; pozdravlja, da se namerava Komisija zavzeti za sprejetje predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (37) (direktiva o ženskah v upravnih odborih), ter poziva Svet, naj konča blokado v pogajanjih in jo sprejme; poudarja tudi, da mora več žensk sodelovati pri mehanizmu Unije na področju civilne zaščite in drugih mehanizmih za krizno odzivanje na ravni EU in nacionalni ravni; se poleg tega zavezuje, da bo zagotovil uravnoteženo zastopanost spolov v razpravah na predstavitvah in delavnicah ter da bo z raznolikostjo popestril razprave o ukrepih za okrevanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj pozorno spremljajo dezinformacije, negativne javne razprave, nezadostno prednostno razvrščanje, omejen ali zavrnjen dostop do ustreznih storitev in nazadujoče pobude, povezane s pravicami žensk in oseb LGBTQI+ in enakostjo spolov, ter se nanje odločno odzovejo; poziva Komisijo, naj spremlja krčenje prostora za delovanje organizacij civilne družbe in demonstracije, povezane z omenjenimi temami, zaradi ukrepov omejitve gibanja, saj gre za vprašanja demokracije in temeljnih pravic v času pandemije COVID-19 in po njej; je seznanjen, da sprejmejo ustrezni ukrepi, se kadar se ugotovi, da kršitve načel pravne države v državi članici dovolj neposredno vplivajo ali pomenijo dovolj neposredno resno tveganje za vpliv na dobro finančno poslovodenje proračuna EU ali zaščito finančnih interesov Unije; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo omejevalni izredni ukrepi namenjeni zgolj boju proti pandemiji, časovno omejeni in skladni s temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

7.

Zdravstveni vidiki COVID-19 in njegove posledice glede na spol

| 8. | je zaskrbljen, ker je med moškimi visoka stopnje umrljivosti zaradi COVID-19; je seznanjen z začetno višjo stopnjo umrljivosti moških ter poziva Svetovno zdravstveno organizacijo in ustrezne agencije EU, naj preučijo različne zdravstvene posledice za moške in ženske; poziva Komisijo, naj še naprej spremlja razmere, da bi razumeli dolgoročne učinke virusa na zdravje žensk in moških; poudarja, da morajo klinične raziskave virusa vključevati uravnoteženo zastopanost spolov, da se oceni, kako lahko virus in morebitno cepivo ali zdravljenje različno vplivajo na ženske in moške; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj zagotovijo dostop do bistvenih vidikov kakovostnega zdravstvenega in psihološkega zdravstvenega varstva za ženske in moške, ki niso povezani s COVID-19, kot so presejalni pregledi za odkrivanje raka, zdravljenje raka, zdravstvena oskrba mater in novorojenčkov ter nujna oskrba za osebe, ki so doživele srčni napad in možgansko kap; poziva države članice, naj delujejo v skladu s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije za ta področja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje, da so v nekaterih državah članicah med krizo zanemarili, omejili ali celo preprečili dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; poudarja, da morajo države članice zagotoviti kakovosten in cenovno sprejemljiv nediskriminacijski dostop do storitev, informacij in blaga na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic med krizo in po njej ter v podobnih izrednih razmerah in priznavati, da so te storitve bistvene, življenjsko pomembne in pogosto časovno pogojene ter bi jih bilo treba zagotavljati v skladu s smernicami Svetovne zdravstvene organizacije in pristopom, ki je osredotočen na pacienta in temelji na človekovih pravicah; odločno zavrača vse poskuse nazadovanja na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic in na področju pravic LGBTQI+ ter poudarja, da nasprotniki spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ne bi smeli zlorabljati te krize za omejevanje pravic žensk, kot je pravica do varnega splava; poziva Komisijo, naj olajša izmenjavo zgledov dobre prakse med državami članicami, pri čemer naj vključi tudi organizacije civilne družbe, ki imajo pogosto strokovno znanje na teh področjih, kar zadeva nove metode za zagotavljanje oskrbe, povezane s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, ter načine za odpravo vrzeli pri zagotavljanju storitev; poudarja, kako pomembna je komunikacija s ponudniki storitev, da se pojasni, da so te storitve še vedno bistvene in bi jih bilo treba dosledno zagotavljati; poudarja, da je treba zagotavljati vse porodniške storitve, za kar je treba zagotoviti tudi dovolj človeških in finančnih virov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj vlagajo v trdne in odporne zdravstvene sisteme ter naj pohvalijo in podprejo kritične delavce, kot so zdravstveni in socialni delavci, in jim zagotovijo varne delovne razmere in ustrezno opremo, uvedejo pogoje za pravično plačilo, jim omogočijo strokovni razvoj, tudi prek visokošolskega izobraževanja, ter jim zagotovijo dostop do storitev, kot so storitve otroškega varstva in storitve na področju duševnega zdravja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj v svojih političnih ukrepih na področju zdravja, kot so program EU za zdravje, načrt EU za boj proti raku in zdravstvena strategija EU, upošteva izredne razmere, kot je pandemija COVID-19, vključno z njihovim vplivom na zdravstvena vprašanja, ki so vezana na spol, kot je spolno in reproduktivno zdravje ter pravice; poziva Komisijo in države članice, naj pri izvajanju programa EU za zdravje obravnavajo zdravstvene vidike strategije za enakost spolov za obdobje 2020–2025, kot je spolno in reproduktivno zdravje in pravice, saj so sestavni del zdravja ter bistveni vidik dobrobiti in spodbujanja enakosti spolov; poziva, naj se povečajo naložbe v storitve, ki so bistvene za enakost spolov, ter naj se v izvajanje programa EU za zdravje vključijo zdravstveni strokovnjaki za enakost spolov in se upošteva uravnotežena zastopanost spolov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti, da je dostop do zdravstvenega varstva človekova pravica in zahteva ustrezno financiranje; opozarja države članice, naj pri povečanju zmogljivosti zdravstvenega sistema in kritične infrastrukture zaradi COVID-19, zlasti kar zadeva izdatke za zdravstvo, odkrivanje bolezni in odzivanje nanje, pripravljenost na izredne razmere, raziskave in razvoj ter zdravstveno osebje, upoštevajo edinstvene potrebe žensk in moških; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj spodbudijo pobude za podporo duševnemu zdravju med to krizo in po njej glede na stres, zaskrbljenost, depresijo in osamljenost zaradi ustavitve javnega življenja ter ekonomska vprašanja in nasilje na podlagi spola ali drugih dejavnikov, povezanih s krizo, pri čemer naj upoštevajo različen učinek na ženske in moške, poziva pa jih tudi naj vlagajo finančna sredstva v to, da bodo po potrebi na voljo ustrezne storitve; poziva Komisijo, naj organizira vseunijsko kampanjo o duševnem zdravju; |
| --- | --- |

14.

Nasilje na podlagi spola med pandemijo COVID-19

| 15. | poziva države članice, naj pri odzivanju na pandemijo COVID-19 obravnavajo nasilje na podlagi spola, s katerim se srečujejo ženske in dekleta, vključno s transspolnimi ženskami, pa tudi interseksualne in nebinarne osebe in osebe drugačnega spola; poziva države članice, naj še naprej analizirajo podatke in trende v zvezi s pogostostjo vseh oblik nasilja na podlagi spola in nasilja v družini in prijavami teh oblik nasilja, pa tudi o posledicah za otroke, medtem ko veljajo ukrepi o omejitvi gibanja in v obdobju takoj po tem; priznava, da javni ukrepi niso zadostovali pri reševanju problema nasilja nad ženskami in dekleti ter niso ustrezno upoštevali potrebe po preprečevanju nasilja nad ženskami v načrtih za ukrepanje v izrednih razmerah in v morebitnih prihodnjih izrednih razmerah, saj ni bilo dovolj poudarka na uvedbi izjem pri pravilih o omejitvi gibanja, vzpostavljanju telefonskih linij za pomoč in orodij in signalov za izmenjavo informacij, zagotavljanju stalnega dostopa do zdravstvenih storitev ter ohranjanju varnega dostopa do zakonitih klinik in zatočišč ali alternativnih nastanitev z zadostnimi zmogljivostmi, ter na policiji in pravosodnih službah ter nujnih sodiščih, ki bi izdajala odredbe o prepovedi približevanja ali zaščiti in jih obravnavala kot nujne; poziva države članice, naj vzpostavijo varne in prožne sisteme za opozarjanje v izrednih razmerah, zagotovijo nove storitve pomoči po telefonu, elektronski pošti in prek besedilnih sporočil za neposredno policijsko obveščanje in spletne storitve, kot so telefonske številke za pomoč, prikrite aplikacije, digitalne platforme in lekarniške mreže, ter nujna finančna sredstva za podporo službam, nevladnim organizacijam in organizacijam civilne družbe; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo podporne službe usklajeno postopale pri prepoznavanju ogroženih žensk, da da bodo vsi ti ukrepi na voljo in dostopni vsem ženskam in dekletom v njihovi jurisdikciji, tudi invalidkam, ne glede na njihov priseljenski status, ter naj zdravstvenim delavcem, pa tudi policistom na terenu in članom sodstva, zagotovijo usposabljanje za upoštevanje različnosti spolov; poziva države članice, naj si izmenjujejo nacionalne novosti in zglede dobre prakse pri obravnavanju nasilja na podlagi spola, da se bodo bolje opredelile in promovirale učinkovite prakse, in poziva Komisijo, naj te prakse spodbuja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice, naj v tej pandemiji zagotovijo usklajen pristop med vladami in javnimi službami, podpornimi ustanovami in zasebnim sektorjem ter naj posodobijo protokole za žrtve nasilja na podlagi spola, da bi jim pomagali poiskati pomoč, prijaviti kazniva dejanja in dostopati do zdravstvenih storitev, pa tudi da bi spodbudili priče k prijavi teh kaznivih dejanj; poziva Komisijo, naj pripravi protokol Evropske unije o nasilju nad ženskami v času krize in izrednih razmer, da se to nasilje prepreči in da se v času izrednih razmer, kot je pandemija COVID-19, pomaga žrtvam nasilja na podlagi spola; poudarja, da bi moral ta protokol vključevati osnovne zaščitne storitve za žrtve; pozdravlja predlog nemškega predsedstva o uvedbi vseunijske telefonske linije za pomoč žrtvam nasilja v družini in nasilja na podlagi spola v vseh jezikih EU ter poziva Svet, naj ga podpre; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj spodbuja kampanje za ozaveščanje, obveščanje in zagovorništvo, ki obravnavajo nasilje v družini in vse oblike nasilje na podlagi spola, kot so fizično nasilje, spolno nadlegovanje, spletno nasilje in spolno izkoriščanje, zlasti v zvezi z novimi preventivnimi ukrepi in prožnimi sistemi opozarjanja v izrednih razmerah, da bi ob usklajevanju in sodelovanju s priznanimi specializiranimi ženskimi organizacijami spodbudili prijavo tega nasilja; poziva Komisijo, naj sodeluje s tehnološkimi platformami na področju uporabe akta o digitalnih storitvah in obravnava nezakonite spletne dejavnosti, vključno z vsemi oblikami spletnega nasilja nad ženskami in dekleti, saj se internet od začetka pandemije v veliki meri uporablja za delo, izobraževanje in zabavo, kar se bo še nadaljevalo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je posebna poročevalka OZN za nasilje nad ženskami opozorila, da je pandemija COVID-19 pokazala, da se osrednje konvencije za zaščito in preprečevanje nasilja na podlagi spola ne izvajajo pravilno; poziva Svet, naj takoj zaključi postopek ratifikacije Istanbulske konvencije s strani EU na podlagi širokega pristopa brez omejitev ter se zavzame, da jo bodo ratificirale tudi vse države članice ter jo ustrezno uveljavile in izvrševale; poziva države članice, ki konvencije še niso ratificirale, naj to hitro storijo in naj namenijo dovolj finančnih in človeških virov za preprečevanje nasilja nad ženskami in nasilja na podlagi spola ter boj proti njima, pa tudi za zaščito žrtev tega nasilja, zlasti med krizo; poziva države članice, naj upoštevajo priporočila GREVIO ter izboljšajo svojo zakonodajo in jo uskladijo z določbami Istanbulske konvencije, zlasti kar zadeva skupne opredelitve dejanj nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Svet, naj nasilje nad ženskami doda na seznam kaznivih dejanj v EU, Komisijo pa poziva, naj predlaga direktivo za odpravo vseh oblik nasilja na podlagi spola, da se vzpostavi trden pravni okvir, uskladi izmenjava zgledov dobre prakse med državami članicami, spodbudi zbiranje točnih in primerljivih podatkov, ustrezno oceni obseg tega nasilja, preuči možnost priprave napovedi in ocenijo posledice COVID-19 za zagotavljanje ključnih storitev za žrtve; pozdravlja zavezo Komisije, da bo izvedla novo raziskavo EU o nasilju na podlagi spola, katere rezultati bodo predstavljeni leta 2023; poudarja, da je treba zbrati usklajene podatke o nasilju na podlagi spola, in poziva države članice, naj zbirajo relevantne podatke in jih na zahtevo zagotovijo, tudi Eurostatu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno izraža močno podporo programu za pravosodje in programu za državljane, enakost, pravice in vrednote; pozdravlja oblikovanje novega sklopa vrednot Unije v okviru programa za državljane, enakost, pravice in vrednote in poudarja, da bi se moral osredotočiti na zaščito, spodbujanje in ozaveščanje o pravicah z zagotavljanjem finančne podpore organizacijam civilne družbe, ki so dejavne na lokalni, regionalni in nadnacionalni ravni; opozarja na stališče Parlamenta o zagotavljanju ustreznega financiranja teh programov; pozdravlja dodatna sredstva za vodilne programe, kot so bila dogovorjena v končnih pogajanjih o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 med Parlamentom in Svetom, od katerih bo imel koristi program za državljane, enakost, pravice in vrednote; pozdravlja začasni dogovor o proračunu EU za leto 2021, v katerem je za program za državljane, enakost, pravice in vrednote dodeljenih dodatnih 6,6 milijona EUR; poudarja potrebo po ustreznem financiranju iz teh dodelitev za ukrepe, namenjene preprečevanju nasilja na podlagi spola in boju proti njemu v okviru posebnega cilja DAPHNE, in pozdravlja dogovorjeno namembnost sredstev za ta namen; poudarja, da mora biti EU bolj ambiciozna pri zagovarjanju naših vrednot in zagotoviti ustrezna finančna sredstva za te dejavnosti; poleg tega poziva, naj se čim prej začnejo izvajati jasni ukrepi glede na spol in se v skladu z dvojnim pristopom strategije za enakost spolov tudi v drugih programih in instrumentih v okviru Next Generation EU in večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 namenijo sredstva za obravnavanje posebnih potreb žensk po krizi, zlasti na področjih zaposlovanja, nasilja na podlagi spola ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; poziva države članice in Komisijo, naj to upoštevajo pri predložitvi nacionalnih načrtov za odziv na COVID-19, pri čemer naj ustrezno upoštevajo obstoječe ukrepe in financiranje in naj ne pozabijo, da mora biti enakost spolov v središču gospodarskega okrevanja; poziva države članice in Komisijo, naj pri ukrepih za okrevanje in proračunu zanje upoštevajo vidik spola; |
| --- | --- |

20.

| 21. | z zaskrbljenostjo opozarja na vpliv te krize na osebe LGBTQI+, zlasti na mlade, ki so morali omejiti socialne stike ali biti v karanteni v sovražnem družinskem okolju, pri čemer se je povečalo tveganje, da postanejo žrtve nasilja v družini ali nasilja, uperjenega proti osebam LGBTQI+; ugotavlja, da je med osebami LGBTQI+ stopnja brezposelnosti ali zaposlenosti na prekarnih delovnih mestih z omejenimi in nestabilnimi finančnimi viri višja od povprečja, zaradi česar ostajajo v sovražnem ali nasilnem okolju; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo pri vseh posebnih pobudah v zvezi s COVID-19, ki se nanašajo na nasilje v družini, nasilje na podlagi spola in spolno nasilje, upoštevali večje tveganje in posebni izzivi oseb LGBTQI+ ter da bodo službe za podporo žrtvam in posebne pobude med pandemijo COVID-19 proti nasilju v družini, izrecno nagovarjale osebe LGBTQI+, ki so žrtve nasilja v družini; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito, cenovno dostopno in kakovostno zdravstveno in psihološko podporo za žrtve nasilja na podlagi spola, vključno s storitvami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, zlasti v času krize, ko naj bi bila ta podpora bistvenega pomena; poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z državami članicami in zagotovi celovito izvajanje direktive o pravicah žrtev (38), pri čemer naj se po nedavnem poročilu o izvajanju te direktive (39) osredotoči na vidik spola, v novi strategiji za pravice žrtev pa naj poveča pravice žrtev nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

22.

Pandemija COVID-19, gospodarstvo, okrevanje in vpliv na enakost spolov

| 23. | poziva Komisijo, Parlament in Svet, naj upoštevajo, da kriza zaradi COVID-19 socialno-ekonomsko nesorazmerno bolj prizadene ženske, vključno z njihovimi dohodki in stopnjo zaposlenosti, in da bo povzročila še večje neenakosti med moškimi in ženskami ter diskriminacijo na trgu dela, poleg tega jih poziva, naj sodelujejo z državami članicami ter natančno preučijo in sprejmejo posebne določbe za socialno-ekonomske potrebe žensk in moških po krizi ter naj pri izvajanju programov v okviru proračuna EU za leto 2021, naslednjega večletnega finančnega okvira in instrumenta EU za okrevanje preučijo horizontalno in vertikalno segregacijo na trgu dela in zagotovijo, da bodo vsi programi in priprava njihovih proračunov, vključevali vidik spola, pa tudi predhodno in naknadno oceno učinka na enakost spolov, kot je določeno v strategiji Komisije za enakost spolov za obdobje 2020–2025; poziva k učinkovitemu izvajanju strategije in spremljanju; poziva države članice, naj v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost, ki jih bodo pripravile v sodelovanju z nacionalnimi organi za enakost spolov, vključijo poglavje s ciljno usmerjenimi ukrepi za spodbujanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da bo treba po krizi ponovno preučiti naravo in kraj dela; poudarja, da delo od doma ne nadomešča otroškega varstva ali potrebe po zagotavljanju in dostopu do cenovno dostopnih kakovostnih storitev otroškega varstva, prav tako pa ne nadomešča prilagoditve delovnega mesta, povezane z invalidnostjo; poudarja, da lahko prožne ureditve dela, dogovorjene z delodajalcem, ženskam in moškim omogočijo, da delajo od doma ali iz lokalnega skupnega delovnega prostora in da bolje usklajujejo poklicno in zasebno življenje, kar lahko privede do dolgoročne rasti, ki bo vključujoča ne glede na spol; ugotavlja, da lahko ta pristop spodbudi podeželje in tamkajšnjo infrastrukturo; poziva Komisijo, naj zagotovi uresničitev barcelonskih ciljev; poziva države članice, naj nemudoma ratificirajo Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 190 o nasilju in nadlegovanju iz leta 2019 in jo začnejo izvajati skupaj s spremljajočim priporočilom (št. 206), ki zajema vse kraje, kjer lahko pride do nasilja in nadlegovanja, povezanega z delom, kot so javni in zasebni delovni prostori, pa tudi komunikacijo, povezano z delom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj zbira razčlenjene in primerljive podatke o zagotavljanju različnih vrst oskrbe in varstva, vključno z otroškim varstvom ter oskrbo starejših in invalidov, pa tudi o spolu, starosti in zaposlitvenem statusu oskrbovalca, da se bodo ti podatki vključili v študijo, v kateri se bo preučevala vrzel v oskrbi, in bomo lahko pripravili strategijo EU za oskrbo, ki bo vsebovala celostni in vseživljenjski pristop k oskrbi ter bo upoštevala potrebe oskrbovalcev in oskrbovancev; ugotavlja, da mora strategija spoštovati pristojnosti držav članic, njen cilj pa naj bo izboljšati sodelovanje in usklajevanje na ravni EU z ustreznimi pobudami in naložbami, tudi v okviru programa InvestEU in mehanizma za okrevanje in odpornost, ter prejemki za neformalne in formalne oskrbovalce in oskrbovance; poudarja, da lahko sodelovanje in ukrepanje na ravni EU ter učinkovita uporabo sredstev EU prispevajo k razvoju kakovostnih, dostopnih in cenovno ugodnih storitev oskrbe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da so naložbe v oskrbo pomembne za zagotavljanje enakosti spolov in ekonomsko opolnomočenje žensk, oblikovanje odpornih družb in izboljšanje ureditve zaposlovanja, socialne varnosti in pokojnin v sektorjih, v katerih prevladujejo ženske, ter tudi pozitivno vplivajo na BDP, saj omogočajo več ženskam, da opravljajo plačano delo; poudarja, da je treba kot kaže zaradi pandemije COVID-19 in s tem povezanih ukrepov spremeniti modele zagotavljanja oskrbe; zato poziva Komisijo, naj pomaga pri izmenjavi zgledov dobre prakse, kar zadeva kakovostne, dostopne in cenovno sprejemljive storitve oskrbe ter različne modele teh storitev; pozivaj jo tudi, naj preuči položaj neformalnih oskrbovalcev in si izmenja zglede dobre prakse, kako bi lahko države članice zakonsko uredile njihovo delo; poziva države članice, naj obravnavajo potrebe oskrbovalcev ob upokojitvi; v zvezi s tem poziva k predlogu priporočila Sveta o socialni zaščiti in storitvah za oskrbovalce; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice, naj moške na primer z ukrepi spodbujajo h koriščenju prožnih ureditev dela, saj te ureditve običajno izkoristi nesorazmerno več žensk; poziva države članice, naj direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja nemudoma prenesejo v svojo zakonodajo in jo začnejo izvajati, in poziva Komisijo, naj vsako leto pozorno in sistematično spremlja, kako države članice izvajajo to direktivo; poziva države članice, naj obravnavajo pomanjkljivosti pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja in presežejo standarde, določene v direktivi, saj je treba obravnavati razmere, ki so se pokazale ob ukrepih proti COVID-19, in njihove posledice, kar zadeva zdravstvene protokole v ustanovah, vključno s kakovostnimi ustanovami za otroško varstvo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice, naj za obdobje, ko še veljajo ukrepi za spoprijemanje s pandemijo COVID-19, uvedejo posebni dopust za oskrbovalce in zaposlene starše, ki ne bo prenosljiv in bo v celoti plačan; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priznava, da se starši samohranilci, od katerih je velika večina žensk (85 %), v času pandemije in v obdobju po njej zaradi številnih bremen, vključno s stalno oskrbo, vprašanji glede ureditve varstva in vzgoje ter morebitnimi ekonomskimi težavami in osamljenostjo, soočajo z izjemno težkimi razmerami; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo in bolje preučijo njihov posebni položaj, vključno z dodatnimi obremenitvami v smislu dela, šolanja in oskrbe, dostopa do odvetnikov in izvajanja dogovorov o varstvu in vzgoji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, kako pomembno je, da kot del rešitve za okrevanje po pandemiji povečamo udeležbo žensk v gospodarstvu in zagotovimo bolj vključujočo rast, saj lahko z enakimi možnostmi in večjo udeležbo žensk na trgu dela povečamo število delovnih mest, blaginjo in konkurenčnost v EU; poziva države članice, naj sledijo smernicam Komisije za politike zaposlovanja v EU in ustrezno upoštevajo svoje nacionalne modele trga dela; v zvezi s tem poziva države članice, naj ustrezno upoštevajo segregacijo na trgu dela, prekarno zaposlitev, razlike v plačah in pokojninah ter prilagodijo politike, da bodo izboljšale delovne pogoje in socialno zaščito; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da mora biti enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske glavno vodilo Komisije, Parlamenta in vseh držav članic pri pripravi ukrepov za odzivanje na krizo zaradi COVID-19; poziva Komisijo, naj čim prej izpolni svojo zavezo predstavila zavezujoče ukrepe za preglednost plač, da bomo lahko učinkovito reševali problem razlik v plačah in pokojninah moških in žensk, saj naj bi se glede na gospodarske kazalnike zaradi pandemije te razlike še povečale; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preuči zglede dobre prakse v državah članicah, pri čemer naj ustrezno upošteva edinstvene razmere za mala in srednja podjetja ter različne modele trga dela v EU; poziva jo tudi, naj revidira Direktivo 2006/54/ES; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja izzive za sektor dela v gospodinjstvu in oskrbe na domu ter delavce v tem sektorju; poziva države članice, naj ratificirajo konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 189 o delavcih v gospodinjstvu in zagotovijo, da bo ta sektor upravičen do ukrepov za ublažitev finančnih posledic krize, da bodo lahko delavci v tem sektorju ponovno začeli delati pod ustreznimi pogoji; poziva države članice, naj zagotovijo ureditev sektorja dela v gospodinjstvu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja naložbeno pobudo v odziv na koronavirus (CRII) in sveženj CRII Plus, pri katerih se sredstva kohezijske politike uporabljajo v podporo najbolj izpostavljenim sektorjem, ter poziva k ciljno usmerjenim ukrepom za obravnavo sektorjev, v katerih prevladujejo ženske; poudarja pomen instrumenta Komisije za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE), ki zagotavlja dohodkovno podporo za brezposelne ali delavce na čakanju; poudarja, da je treba oceniti učinek teh instrumentov na položaj žensk in moških na trgu dela EU ter ustrezno prilagoditi prihodnje politike; poudarja, da je treba pri programih prekvalifikacije in izpopolnjevanja za ženske upoštevati spremembe na trgu dela, ki so posledica pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj podpre podjetnike, zlasti podjetnice, ki si prizadevajo za razvoj in izpopolnjevanje znanj in spretnosti ali interesov, pridobljenih med pandemijo COVID-19, vključno s podjetniškimi priložnostmi za matere, starše samohranilce in druge, ki se manj pogosto ukvarjajo s podjetniško dejavnostjo, in naj spodbudi njihovo ekonomsko neodvisnost ter izboljša poznavanje in dostopnost posojil, lastniškega financiranja in mikrofinanciranja prek programov in skladov EU, tako da se bo kriza spremenila v priložnost za napredek s prilagajanjem in preoblikovanjem v okviru zelenega in digitalnega gospodarstva; poziva institucije EU in države članice, naj posebno pozornost namenijo podpori malim in srednjim podjetjem, zlasti tistim, ki jih vodijo ženske, ki se pogosto soočajo z edinstvenimi izzivi pri dostopu do potrebnega financiranja in bodo potrebovale podporo tudi v fazi okrevanja; poziva Komisijo, Evropski inštitut za enakost spolov in Eurostat, naj povečajo zbiranje podatkov o malih in srednjih podjetjih, ki jih vodijo ženske, samozaposlenih ženskah in zagonskih podjetjih, ki jih vodijo ženske, ter o posledicah pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo udeležbo in prispevek žensk na področju umetne inteligence, naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter v digitalnih sektorjih, pa tudi v zelenem gospodarstvu; poziva k pristopu na več ravneh, da bi odpravili razlike med spoloma na vseh ravneh digitalnega izobraževanja in zaposlovanja ter premostili digitalni razkorak, ki se je razkril, ko so se delo in šolanje, pa tudi številne storitve in zmogljivosti, nenadoma premaknile na splet; poudarja, da bi z odpravo digitalnega razkoraka povečali enakost spolov na trga dela, pa tudi pri dostopu do tehnologij na osebnem področju; poziva Komisijo, naj v strategijo za enotni trg in digitalno agendo vključi načelo enakosti spolov, da bi učinkovito obravnavali nezadostno zastopanost žensk v rastočih sektorjih za prihodnje gospodarstvo EU; pozdravlja pregled stanja o ženskah na digitalnem področju, ki ga je pripravila Komisija in ki spremlja udeležbo žensk v digitalnem gospodarstvu, uporabo interneta, internetne uporabniške spretnosti, strokovna znanja in spretnosti ter zaposlovanje; poudarja, da bo ta pregled v veliko pomoč državam članicam in Komisiji, da bodo sprejele informirane odločitve in določile ustrezne cilje, zlasti če upoštevamo posledice COVID-19; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, kako pomembno je upoštevati posebni položaj žensk, ki se vračajo z materinskega dopusta, in zagotoviti, da lahko dostopajo do državne podpore brez diskriminacije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opozarja na izzive za kmetijski sektor in preskrbo s hrano v EU ter na poseben položaj žensk na podeželju; poudarja, da je treba ohraniti obstoječi tematski podprogram za ženske na podeželju s strateškimi načrti skupne kmetijske politike, ki se financirajo iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja; poudarja, da so ti podprogrami namenjeni spodbujanju zaposlovanja žensk in ženskega podjetništva; v zvezi s tem poziva, naj se sredstva EU namenijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer na podeželju; poleg tega poziva k razmisleku o vlogi žensk na podeželju pri varovanju okolja in biotske raznovrstnosti v skladu z evropskim zelenim dogovorom; poziva države članice, naj si izmenjujejo zglede dobre prakse o poklicnem statusu zakoncev, ki svojemu partnerju pomagajo pri izvajanju dejavnosti v kmetijskem sektorju, in poziva Komisijo, naj pripravi smernice v zvezi s tem; |
| --- | --- |

37.

COVID-19 in presečnost

| 38. | meni, da presečna in strukturna diskriminacija ustvarja dodatne ovire in izzive ter negativne socialno-ekonomske posledice za posebne skupine žensk in da je zato treba zagotoviti varnost, zaščito in socialno-ekonomsko blaginjo vseh ljudi ter obravnavati njihove posebne potrebe z ustreznim upoštevanjem presečnega pristopa h krizi in ukrepom po krizi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, kako pomembno je, da ženske in dekleta sodelujejo pri oblikovanju dostopnih in ciljno usmerjenih informacij ter da se te informacije razširjajo v vseh okoljih, zlasti v času krize; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da starejše ženske zaradi daljše pričakovane življenjske dobe in večje verjetnosti zdravstvenih težav pogosto predstavljajo večino oskrbovancev v ustanovah za dolgotrajno oskrbo (40), ki so v številnih državah postale žarišča virusnih okužb, med drugim zaradi pomanjkanja zadostnih virov in nezadostnega znanja, kako zagotoviti varnost in zaščito stanovalcev v teh ustanovah; poziva Komisijo, naj analizira različne okvire zagotavljanja formalne dolgotrajne oskrbe in stopnjo njihove odpornosti med pandemijo COVID-19; poziva države članice, naj preučijo zagotavljanje oskrbe za starejše v domovih in ustanovah za oskrbo v skupnosti, tudi z zagotavljanjem 24-urne oskrbe na domu ali oskrbe, pri katerem oskrbovalec živi z oskrbovancem, ter naj zagotovijo dobrobit starejših žensk, vključno z dostopom do oskrbe in zdravstvenih storitev ter ekonomsko neodvisnostjo; poziva Svet, naj določi cilje za zagotavljanje dostopne, cenovno sprejemljive in kakovostne dolgotrajne oskrbe, ki bodo ustrezali barcelonskim ciljem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | obžaluje, da je pandemija hudo prizadela številne invalidke, vključno s tistimi, ki so odvisne od drugih za vsakodnevno oskrbo, in zlasti tistimi, ki živijo v ustanovah in drugih zaprtih okoljih ter potrebujejo precej pomoči, saj niso mogle dostopati do svojih običajnih podpornih mrež ali ohranjati fizične razdalje ter so imele težave pri dostopu do storitev in blaga; poziva države članice, naj zagotovijo, da se bodo te podporne mreže obravnavale kot bistvene storitve in se ustrezno prilagodile razmeram ter da se bodo pri načrtovanju prihodnjih ukrepov za krizne razmere upoštevale posebne potrebe invalidov, zlasti invalidnih žensk in deklet; poziva EU in države članice, naj vsem invalidnim ženskam in dekletom zagotovijo pravice, ki so določene v Konvenciji o pravicah invalidov, vključno s pravico do neodvisnega življenja ter dostopa do izobraževanja, dela in zaposlitve; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice, naj zagotovijo podporo za migrantke in migrante z dostopom do nujnega zdravstvenega varstva med krizo; opozarja, da morajo begunski in sprejemni centri ustrezno upoštevati potrebe in tveganja žensk in deklic glede na znane izzive omejevanja socialnih stikov in vzdrževanja higiene ter njihovo izpostavljenost nasilju na podlagi spola ter zagotoviti ustrezna sredstva za odpravo teh tveganj; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da so se brezdomke in ženske, ki se ukvarjajo s prostitucijo, zaradi pandemije COVID-19 in izrednih ukrepov znašle v edinstvenem položaju in so še bolj izpostavljene nasilju na podlagi spola, poleg tega nimajo dostopa do sanitarnih prostorov in zdravstvenih ustanov; poziva države članice, naj zagotovijo, da se bo osebam v prekarnem položaju, vključno z ženskami, ki jim grozi revščina ali ki živijo v revščini, brezdomkami ali ženskami, izpostavljenimi socialni izključenosti, ponudila ustrezna socialna in finančna podpora; pozdravlja Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim, ki zagotavlja dodatna sredstva za reševanje problema materialne prikrajšanosti in socialno pomoč; poudarja, da morajo imeti brezdomke in ženske brez dokumentov dostop do zdravstvenega varstva; je seznanjen, da so bile okoliščine teh družbenih skupin upoštevane v akcijskem načrtu Komisije za integracijo in vključevanje; poziva države članice, naj v svojih načrtih za odziv na pandemijo ustrezno upoštevajo brezdomke; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja na dodatne potrebe manjšin, kot so ženske romskega porekla, ki se soočajo z zakoreninjeno diskriminacijo in stalnimi kršitvami pravic, saj nimajo dostopa do osnovne infrastrukture, storitev in informacij, zlasti med ukrepi omejitve gibanja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opozarja, da so za osebe LGBTQI+ bistvenega pomena podporne storitve, vključno s podporo za duševno zdravje, skupinami za vzajemno podporo in podpornimi storitvami za žrtve nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

45.

| 46. | obžaluje primere ksenofobne in rasne diskriminacije, ki jih med krizo še več, in poziva Komisijo in države članice, naj zavzamejo pristop ničelne tolerance do rasističnih napadov in naj v odzivih, ki obravnavajo potrebe marginaliziranih skupin prebivalstva, vključno z rasnimi in etničnimi manjšinami, sprejmejo medsektorski pristop; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva države članice, naj odobrijo in izvajajo direktivo proti diskriminaciji ter zagotovijo izkoreninjenje večplastnih in presečnih oblik diskriminacije v vseh državah članicah EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da morajo države članice otrokom zagotoviti neprekinjen dostop do izobraževanja, pri čemer je treba ustrezno pozornost nameniti skupinam iz marginaliziranih socialno-ekonomskih okolij, ranljivim otrokom in dekletom, ki živijo na pragu revščine ali v revščini ali pri katerih je večje tveganje zgodnje ali prisilne poroke; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo učenje na daljavo v celoti dostopno vsem; poudarja, da morajo imeti vsi mladi med zaprtjem šol na voljo potrebna sredstva in podporo ter da jim je treba po koncu krize olajšati ponovni vstop v izobraževalni sistem; |
| --- | --- |

48.

Zunanje delovanje

| 49. | poudarja, da je zaradi globalne narave pandemije COVID-19 potreben globalni odziv; opozarja, da so ženske in deklice v številnih delih sveta, zlasti v nestabilnih državah in državah, ki so jih prizadeli konflikti, zaradi pandemije COVID-19 v ranljivem položaju, na primer nimajo dostopa do zdravstvenega varstva, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, so izpostavljene nasilju na podlagi spola, vključno s pohabljanjem ženskih spolnih organov in otroškimi porokami, nimajo zaposlitve in dostopa do izobraževanja, živijo v skrajni revščini in trpijo lakoto; ugotavlja, da so ženske v številnih partnerskih državah zaposlene v feminiziranih sektorjih, kot sta konfekcijska industrija in proizvodnja hrane, ki so najbolj v krizi, kar vpliva na stopnjo revščine, v kateri živijo njihove družine in skupnosti, ter na ekonomsko neodvisnost ter zdravje in varnost žensk in deklet; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da se bo podpora, ki jo dajejo partnerskim državam za spopadanje s krizo, dodelila tudi za podporo ženskam in dekletom; poziva k povečanju podpore za zagovornike pravic žensk in organizacije za pravice žensk ter njihove udeležbe na vseh ravneh odločanja; poudarja, da je treba po najboljših močeh zagotoviti, da bo prihodnje cepivo na voljo vsem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja sveženj Ekipa Evropa, ki ga je predlagala Komisija za podporo partnerskim državam v boju proti pandemiji COVID-19 in njenim posledicam, ter poudarja, da je treba ta sredstva dodeljevati ob upoštevanju vidika spolov in namenske porabe za enakost spolov; poudarja, da je pri izvajanju instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) in instrumenta za predpristopno pomoč III potreben odziv na covid-19, pri katerem se bodo upoštevale razlike med spoloma, da bi upoštevali edinstvene okoliščine žensk in deklet ter spodbudili priložnosti po krizi; poziva k nadaljevanju in prednostnem obravnavanju izobraževanja v izrednih razmerah v tem obdobju; poziva EU in države članice, naj dajo prednost svetovni solidarnosti in ohranijo zadostno raven financiranja uradne razvojne pomoči ter celovito podprejo odzive na krizo v partnerskih državah; poziva EU, naj se pri humanitarnem in razvojnem odzivu na pandemijo COVID-19, mednarodnem razvoju in novem akcijskem načrtu za enakost spolov III osredotoči na izboljšanje dostopa do zdravstvenega varstva, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami; poudarja, da bi bilo treba v vse geografske in tematske programe instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje vključiti načelo enakosti spolov in priprave proračuna, ki upošteva vidik spola; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo, naj oblikuje trgovinsko politiko EU, ki bo temeljila na vrednotah in zagotavljala visoko raven varstva delavskih in okoljskih pravic ter spoštovanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic, vključno z enakostjo spolov; opozarja, da morajo vsi trgovinski in naložbeni sporazumi EU vključevati vidik spola ter ambiciozno in izvršljivo poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju; ponavlja, da so lahko pogajanja o trgovinskih sporazumih pomembno orodje za spodbujanje enakosti spolov ter krepitev vloge žensk v tretjih državah; poziva k spodbujanju in podpiranju vključevanja posebnih poglavij o enakosti spolov v trgovinske in naložbene sporazume EU glede na njihovo dodano vrednost v obstoječih mednarodnih primerih; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj ženske in dekleta postavi v središče svojega globalnega odziva in jih v celoti vključi, prisluhne njihovim stališčem in jim omogoči, da prevzamejo dejavno vlogo v odzivu na pandemijo; |
| --- | --- |

52.

Spol in okrevanje

| 53. | poziva Komisijo in države članice, naj celovito ocenijo učinke krize glede na spol in potrebe, ki so se v krizi pojavile, ter njene socialno-ekonomske posledice; poziva Komisijo in države članice, naj dodelijo dodatna in ciljno usmerjena proračunska sredstva za pomoč ženskam pri okrevanju po krizi, vključno z izvrševanjem svežnja za okrevanje gospodarstva, zlasti na področju zaposlovanja, nasilja in spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, ter naj spremljajo porabo teh sredstev in pri vseh proračunskih, političnih in zakonodajnih predlogih upoštevajo vidik spola v skladu z zavezami iz strategije za enakost spolov; poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih okrepi povezavo med politikami na področju podnebnih sprememb, digitalnih politikah in enakostjo spolov; poudarja, da so pripravljalni ukrepi najboljši način za povečanje odpornosti na vseh področjih v prihodnjih krizah; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva, naj se enakost spolov vključi med politične prednostne naloge, ki jih je treba obravnavati na prihodnji konferenci o prihodnosti Evrope, EU pa naj zagotovi uravnoteženo zastopanost spolov v svojih organih ter v svoje delo vključi organizacije za pravice žensk in ženske organizacije, da se bodo upoštevale potrebe žensk po pandemiji COVID-19; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva EU in države članice, naj ohranijo spodbudno okolje za organizacije civilne družbe, zlasti tako da jih politično podpirajo in jim zagotavljajo dovolj finančnih sredstev; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Direktiva Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (UL L 6, 10.1.1979, str. 24).

(2)  Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (UL L 359, 19.12.1986, str. 56).

(3)  Direktiva Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (deseta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (UL L 348, 28.11.1992, str. 1).

(4)  Direktiva Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (UL L 373, 21.12.2004, str. 37).

(5)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23).

(6)  Direktiva Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (UL L 68, 18.3.2010, str. 13).

(7)  Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (UL L 180, 15.7.2010, str. 1).

(8)  UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0039.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0025.

(11)  UL C 449, 23.12.2020, str. 102.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0080.

(13)  UL C 363, 28.10.2020, str. 80.

(14)  UL C 363, 28.10.2020, str. 164.

(15)  UL C 390, 18.11.2019, str. 28.

(16)  UL C 458, 19.12.2018, str. 34.

(17)  UL C 346, 27.9.2018, str. 6.

(18)  UL C 331, 18.9.2018, str. 60.

(19)  UL C 263, 25.7.2018, str. 49.

(20)  UL C 298, 23.8.2018, str. 14.

(21)  UL C 252, 18.7.2018, str. 99.

(22)  UL C 50, 9.2.2018, str. 25.

(23)  UL C 11, 12.1.2018, str. 35.

(24)  UL C 316, 22.9.2017, str. 173.

(25)  UL C 407, 4.11.2016, str. 2.

(26)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604979/IPOL_STU(2018)604979_EN.pdf

(27)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/frontline-workers

(28)  EIGE, Indeks enakosti spolov za leto 2019.

(29)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/economic-hardship-and-gender

(30)  Eurofound, raziskava o pandemiji COVID-19, 2020.

(31)  Eurofound, Closing gender gaps in employment: defending progress and responding to COVID-19 challenges (Zmanjševanje razlik med spoloma pri zaposlovanju: zaščita napredka in odziv na izzive pandemije COVID-19), (2020).

(32)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(33)  https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/how-will-covid-19-crisis-affect-existing-gender-divides-europe

(34)  Eurofound, raziskava o pandemiji COVID-19, 2020.

(35)  Agencija OZN za ženske, „From Insights to Action: Gender Equality in the Wake of COVID-19“ (Enakost spolov v luči pandemije COVID-19).

(36)  Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (UL L 183, 29.6.1989, str. 1).

(37)  COM(2012)0614.

(38)  Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (UL L 315, 14.11.2012, str. 57).

(39)  Poročilo Komisije z dne 11. maja 2020 ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (COM(2020)0188).

(40)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/gender-impacts-health

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/208 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/208

---

P9_TA(2021)0025

Strategija EU za enakost spolov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (2019/2169(INI))

(2021/C 456/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter členov 6, 8, 10, 83, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter členov 6, 8, 10, 83, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 5 ter njegovih podciljev in kazalnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 5 ter njegovih podciljev in kazalnikov,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN z dne 18. decembra 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN z dne 18. decembra 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju direktiv o različnih vidikih enakega obravnavanja žensk in moških, sprejetih od leta 1975 (Direktiva 79/7/EGS (1), Direktiva 86/613/EGS (2), Direktiva 92/85/EGS (3), Direktiva 2004/113/ES (4), Direktiva 2006/54/ES (5), Direktiva 2010/18/EU (6) in Direktiva 2010/41/EU (7)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktiv o različnih vidikih enakega obravnavanja žensk in moških, sprejetih od leta 1975 (Direktiva 79/7/EGS (1), Direktiva 86/613/EGS (2), Direktiva 92/85/EGS (3), Direktiva 2004/113/ES (4), Direktiva 2006/54/ES (5), Direktiva 2010/18/EU (6) in Direktiva 2010/41/EU (7)),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (8) (direktiva o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (8) (direktiva o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. marca 2012 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. marca 2012 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih) (COM(2012)0614),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta z dne 4. marca 2016 o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta z dne 4. marca 2016 o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (COM(2016)0109),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. marca 2019 z naslovom Poročilo o enakosti žensk in moških za leto 2019 (SWD(2019)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 6. marca 2019 z naslovom Poročilo o enakosti žensk in moških za leto 2019 (SWD(2019)0101),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2020 o prednostnih nalogah EU za 64. zasedanje Komisije OZN za položaj žensk (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2020 o prednostnih nalogah EU za 64. zasedanje Komisije OZN za položaj žensk (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. januarja 2020 o razliki med plačami moških in žensk (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. januarja 2020 o razliki med plačami moških in žensk (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o enakosti spolov v medijskem sektorju v EU (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o enakosti spolov v medijskem sektorju v EU (13),

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov za leto 2019 Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE), objavljenega 15. oktobra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov za leto 2019 Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE), objavljenega 15. oktobra 2019,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o enakosti spolov in davčnih politikah v EU (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2019 o enakosti spolov in davčnih politikah v EU (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o enakosti spolov v trgovinskih sporazumih EU (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o enakosti spolov v trgovinskih sporazumih EU (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o krepitvi ekonomskega položaja žensk v zasebnem in javnem sektorju v EU (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o krepitvi ekonomskega položaja žensk v zasebnem in javnem sektorju v EU (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o spodbujanju enakosti spolov pri raziskavah o duševnem zdravju in kliničnih raziskavah (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o spodbujanju enakosti spolov pri raziskavah o duševnem zdravju in kliničnih raziskavah (19),

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela (ILO) o enakem nagrajevanju št. 100 iz leta 1951 ter konvencije ILO o nasilju in nadlegovanju št. 190 iz leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela (ILO) o enakem nagrajevanju št. 100 iz leta 1951 ter konvencije ILO o nasilju in nadlegovanju št. 190 iz leta 2019,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 7. marca 2014 o krepitvi načela enakega plačila za ženske in moške s preglednostjo (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 7. marca 2014 o krepitvi načela enakega plačila za ženske in moške s preglednostjo (20),

| — | ob upoštevanju strateških prizadevanj Komisije za enakost spolov v obdobju 2016–2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateških prizadevanj Komisije za enakost spolov v obdobju 2016–2019,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2017 z naslovom Akcijski načrt EU za obdobje 2017–2019: Spoprijemanje z razliko v plačah med spoloma (COM(2017)0678), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2017 z naslovom Akcijski načrt EU za obdobje 2017–2019: Spoprijemanje z razliko v plačah med spoloma (COM(2017)0678),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije za leto 2019 o enakosti žensk in moških v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije za leto 2019 o enakosti žensk in moških v EU,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. junija 2019 o odpravljanju razlike v plačah med spoloma: ključne politike in ukrepi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. junija 2019 o odpravljanju razlike v plačah med spoloma: ključne politike in ukrepi,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2017 o boju proti neenakostim kot vzvodu za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2017 o boju proti neenakostim kot vzvodu za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o spolnem izkoriščanju in prostituciji ter njunem vplivu na enakost spolov (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o spolnem izkoriščanju in prostituciji ter njunem vplivu na enakost spolov (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o zunanjih dejavnikih, ki ovirajo podjetništvo med ženskami v Evropi (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o zunanjih dejavnikih, ki ovirajo podjetništvo med ženskami v Evropi (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2018 o storitvah oskrbe v EU za večjo enakost spolov (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2018 o ženskah, enakosti spolov in podnebni pravičnosti (28),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (29),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (30),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov: nadaljnji ukrepi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov: nadaljnji ukrepi,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 1, 2, 3, 6, 9, 11, 12 in 15, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 1, 2, 3, 6, 9, 11, 12 in 15,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov II in skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenja deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov II in skupnega delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenja deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020 (SWD(2015)0182),

| — | ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje ter rezultatov poznejših konferenc o pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje ter rezultatov poznejših konferenc o pregledu,

| — | ob upoštevanju mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD), njenega akcijskega programa in rezultatov poznejših konferenc o pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD), njenega akcijskega programa in rezultatov poznejših konferenc o pregledu,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma iz leta 2016 v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCC) ter okrepljenega delovnega programa iz Lime o enakosti spolov in akcijskega načrta za enakost spolov iz decembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma iz leta 2016 v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCC) ter okrepljenega delovnega programa iz Lime o enakosti spolov in akcijskega načrta za enakost spolov iz decembra 2019,

| — | ob upoštevanju raziskave Agencije za temeljne pravice (FRA) z naslovom „Violence against women: an EU-wide survey“ (Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava), objavljene leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Agencije za temeljne pravice (FRA) z naslovom „Violence against women: an EU-wide survey“ (Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava), objavljene leta 2014,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. maja 2020 z naslovom Demografski izzivi v EU glede na gospodarske in razvojne neenakosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. maja 2020 z naslovom Demografski izzivi v EU glede na gospodarske in razvojne neenakosti,

| — | ob upoštevanju evropske listine za enakost med ženskami in moškimi v lokalnem življenju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske listine za enakost med ženskami in moškimi v lokalnem življenju,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0234/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0234/2020),

| A. | ker je pravica do enakega obravnavanja opredeljujoča temeljna pravica, priznana v pogodbah o Evropski uniji in Listini o temeljnih pravicah, in je bistvenega pomena za njegov nadaljnji razvoj; |
| --- | --- |

A.

ker je pravica do enakega obravnavanja opredeljujoča temeljna pravica, priznana v pogodbah o Evropski uniji in Listini o temeljnih pravicah, in je bistvenega pomena za njegov nadaljnji razvoj;

| B. | ker so države članice v indeksu enakosti spolov EU za leto 2019 dosegle povprečno 67,4 od 100 točk, ta rezultat pa se je od leta 2005 izboljšal le za 5,4 točke; |
| --- | --- |

B.

ker so države članice v indeksu enakosti spolov EU za leto 2019 dosegle povprečno 67,4 od 100 točk, ta rezultat pa se je od leta 2005 izboljšal le za 5,4 točke;

| C. | ker škodljive strukture in stereotipi po svetu ohranjajo neenakost in ker bo odprava teh struktur in stereotipov izboljšala enakost spolov; ker ne le, da spodbujanje enakosti spolov in vlaganje v ženske in dekleta koristita družbi kot celoti, temveč sta tudi cilj sama po sebi; ker je treba preučiti prisotnost in temeljne vzroke za pojav tako imenovanega učinka slabega tesnjenja; ker je za spoštovanje demokratičnih vrednot, temeljnih pravic in zlasti pravic žensk potrebno močno gibanje za pravice žensk in ker ogrožanje pravic žensk hkrati tudi ogroža demokracijo; |
| --- | --- |

C.

ker škodljive strukture in stereotipi po svetu ohranjajo neenakost in ker bo odprava teh struktur in stereotipov izboljšala enakost spolov; ker ne le, da spodbujanje enakosti spolov in vlaganje v ženske in dekleta koristita družbi kot celoti, temveč sta tudi cilj sama po sebi; ker je treba preučiti prisotnost in temeljne vzroke za pojav tako imenovanega učinka slabega tesnjenja; ker je za spoštovanje demokratičnih vrednot, temeljnih pravic in zlasti pravic žensk potrebno močno gibanje za pravice žensk in ker ogrožanje pravic žensk hkrati tudi ogroža demokracijo;

| D. | ker diskriminacijo na podlagi spola pogosto spremlja diskriminacija na podlagi identitet, na primer spola, rase, barve kože, narodnostnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega prepričanja, pripadnosti nacionalni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti, spolne usmerjenosti, spolne identitete in izraza ter razreda in/ali statusa migranta, zaradi česar pride do dvoplastne ali večplastne diskriminacije; ker je horizontalni presečni vidik bistvenega pomena za vsako politiko enakosti spolov, da bi prepoznali in obravnavali te številne grožnje diskriminacije; ker politike EU doslej niso uporabljale presečnega pristopa in so se osredotočale predvsem na individualno razsežnost diskriminacije, ki ne obravnava njene institucionalne, strukturne in zgodovinske razsežnosti; ker uporaba presečne analize ne omogoča le razumevanja strukturnih ovir, temveč tudi zagotavlja dokaze za oblikovanje referenčnih meril in usmeritev k strateškim in učinkovitim politikam proti sistemski diskriminaciji, izključenosti in razlikam med spoloma, in ker morajo ta prizadevanja obravnavati vse oblike diskriminacije, da bi dosegli enakost spolov za vse ženske; |
| --- | --- |

D.

ker diskriminacijo na podlagi spola pogosto spremlja diskriminacija na podlagi identitet, na primer spola, rase, barve kože, narodnostnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega prepričanja, pripadnosti nacionalni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti, spolne usmerjenosti, spolne identitete in izraza ter razreda in/ali statusa migranta, zaradi česar pride do dvoplastne ali večplastne diskriminacije; ker je horizontalni presečni vidik bistvenega pomena za vsako politiko enakosti spolov, da bi prepoznali in obravnavali te številne grožnje diskriminacije; ker politike EU doslej niso uporabljale presečnega pristopa in so se osredotočale predvsem na individualno razsežnost diskriminacije, ki ne obravnava njene institucionalne, strukturne in zgodovinske razsežnosti; ker uporaba presečne analize ne omogoča le razumevanja strukturnih ovir, temveč tudi zagotavlja dokaze za oblikovanje referenčnih meril in usmeritev k strateškim in učinkovitim politikam proti sistemski diskriminaciji, izključenosti in razlikam med spoloma, in ker morajo ta prizadevanja obravnavati vse oblike diskriminacije, da bi dosegli enakost spolov za vse ženske;

| E. | ker je EU sprejela pomembno zakonodajo in je napredek pri doseganju enakosti spolov zanjo ključnega pomena; ker so se kljub temu ta prizadevanja v zadnjih letih upočasnila, razširila pa so se gibanja, ki nasprotujejo politikam enakosti spolov in pravicam žensk ter poskušajo kot normo ponovno vzpostaviti tradicionalne vloge spolov, dvomijo v sedanje stanje in zavirajo nadaljnji napredek; ker ta gibanja, ki nasprotujejo politikam enakosti spolov, raznolikosti družine, istospolnim zakonskim zvezam, spolnemu in reproduktivnemu zdravju in pravicam ter vključevanju načela enakosti spolov, poskušajo vplivati na oblikovanje nacionalnih in evropskih politik, da bi, kar je zaskrbljujoče, odpravili že uveljavljene temeljne pravice, in ker grožnje pravicam žensk vedno pomenijo tudi grožnje demokraciji ter socialnemu in gospodarskemu napredku; |
| --- | --- |

E.

ker je EU sprejela pomembno zakonodajo in je napredek pri doseganju enakosti spolov zanjo ključnega pomena; ker so se kljub temu ta prizadevanja v zadnjih letih upočasnila, razširila pa so se gibanja, ki nasprotujejo politikam enakosti spolov in pravicam žensk ter poskušajo kot normo ponovno vzpostaviti tradicionalne vloge spolov, dvomijo v sedanje stanje in zavirajo nadaljnji napredek; ker ta gibanja, ki nasprotujejo politikam enakosti spolov, raznolikosti družine, istospolnim zakonskim zvezam, spolnemu in reproduktivnemu zdravju in pravicam ter vključevanju načela enakosti spolov, poskušajo vplivati na oblikovanje nacionalnih in evropskih politik, da bi, kar je zaskrbljujoče, odpravili že uveljavljene temeljne pravice, in ker grožnje pravicam žensk vedno pomenijo tudi grožnje demokraciji ter socialnemu in gospodarskemu napredku;

| F. | ker so pravice do zdravja, zlasti pravice do spolnega in reproduktivnega zdravja, temeljne pravice žensk, bi jih bilo treba okrepiti, nikakor pa ne oslabiti ali jih odpraviti; |
| --- | --- |

F.

ker so pravice do zdravja, zlasti pravice do spolnega in reproduktivnega zdravja, temeljne pravice žensk, bi jih bilo treba okrepiti, nikakor pa ne oslabiti ali jih odpraviti;

| G. | ker se v nekaterih državah članicah stanje očitno slabša, tudi na področju ekonomskega opolnomočenja žensk, in obstaja tveganje, da bi enakost spolov zdrsnila navzdol po seznamu prednostnih nalog držav članic; |
| --- | --- |

G.

ker se v nekaterih državah članicah stanje očitno slabša, tudi na področju ekonomskega opolnomočenja žensk, in obstaja tveganje, da bi enakost spolov zdrsnila navzdol po seznamu prednostnih nalog držav članic;

| H. | ker je vsaka tretja ženska v EU, stara 15 let ali več, doživela neko obliko fizičnega in/ali spolnega nasilja (31), vsaka druga je doživela spolno nadlegovanje, vsaka deseta pa je bila izpostavljena spletnemu nadlegovanju; |
| --- | --- |

H.

ker je vsaka tretja ženska v EU, stara 15 let ali več, doživela neko obliko fizičnega in/ali spolnega nasilja (31), vsaka druga je doživela spolno nadlegovanje, vsaka deseta pa je bila izpostavljena spletnemu nadlegovanju;

| I. | ker je nasilje nad ženskami vseh oblik (fizično, spolno, psihološko, ekonomsko ali spletno nasilje) kršitev človekovih pravic in ena največjih ovir za doseganje enakosti spolov; ker je življenje brez nasilja pogoj za enakost; ker je nasilje na podlagi spola na področju zdravja, kot sta na primer porodniško in ginekološko nasilje, oblika nasilja, ki je bila izpostavljena šele v zadnjih letih, in ker je nasilje nad starejšimi ženskami še vedno v veliki meri premalo priznano; ker kampanje dezinformiranja za spodkopavanje enakosti spolov tudi onemogočajo napredek v zvezi z vprašanjem odprave nasilja nad ženskami, kot je bilo videti v povezavi z Istanbulsko konvencijo, kar vodi k javnemu nasprotovanju in škodljivim političnim odločitvam v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

I.

ker je nasilje nad ženskami vseh oblik (fizično, spolno, psihološko, ekonomsko ali spletno nasilje) kršitev človekovih pravic in ena največjih ovir za doseganje enakosti spolov; ker je življenje brez nasilja pogoj za enakost; ker je nasilje na podlagi spola na področju zdravja, kot sta na primer porodniško in ginekološko nasilje, oblika nasilja, ki je bila izpostavljena šele v zadnjih letih, in ker je nasilje nad starejšimi ženskami še vedno v veliki meri premalo priznano; ker kampanje dezinformiranja za spodkopavanje enakosti spolov tudi onemogočajo napredek v zvezi z vprašanjem odprave nasilja nad ženskami, kot je bilo videti v povezavi z Istanbulsko konvencijo, kar vodi k javnemu nasprotovanju in škodljivim političnim odločitvam v nekaterih državah članicah;

| J. | ker je trgovina z ljudmi ena najbolj očitnih kršitev temeljnih pravic in človekovega dostojanstva; ker ženske in dekleta predstavljajo 80 % registriranih žrtev trgovine z ljudmi in 95 % registriranih žrtev trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja; ker je trgovina z ljudmi veja organiziranega kriminala, ki se širi, oblika suženjstva in kršitev človekovih pravic, njene žrtve pa so predvsem ženske in otroci, zlasti za namene spolnega izkoriščanja; ker trg prostitucije spodbuja trgovino z ženskami in otroki, zaradi njega pa je nasilje nad njimi še hujše; ker morajo države članice socialne in ekonomske politike oblikovati tako, da bodo ranljivim ženskam in dekletom pomagale opustiti prostitucijo, vključno z uvedbo posebnih socialnih in ekonomskih politik, oblikovanih za ta namen; |
| --- | --- |

J.

ker je trgovina z ljudmi ena najbolj očitnih kršitev temeljnih pravic in človekovega dostojanstva; ker ženske in dekleta predstavljajo 80 % registriranih žrtev trgovine z ljudmi in 95 % registriranih žrtev trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja; ker je trgovina z ljudmi veja organiziranega kriminala, ki se širi, oblika suženjstva in kršitev človekovih pravic, njene žrtve pa so predvsem ženske in otroci, zlasti za namene spolnega izkoriščanja; ker trg prostitucije spodbuja trgovino z ženskami in otroki, zaradi njega pa je nasilje nad njimi še hujše; ker morajo države članice socialne in ekonomske politike oblikovati tako, da bodo ranljivim ženskam in dekletom pomagale opustiti prostitucijo, vključno z uvedbo posebnih socialnih in ekonomskih politik, oblikovanih za ta namen;

| K. | ker imata revščina in socialna izključenost strukturne vzroke, ki jih je treba odpraviti in obrniti, zlasti s politikami zaposlovanja, stanovanj, mobilnosti in dostopa do javnih storitev; ker je prostitucija, trgovina z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, za spolno izkoriščanje oblika suženjstva in nezdružljiva s človekovim dostojanstvom, zlasti v državah, kjer je spolna industrija legalizirana; ker je zaradi povečanja organiziranega kriminala in njegove donosnosti trgovina z ljudmi po vsem svetu vse pogostejša; ker trg prostitucije spodbuja trgovino z ženskami in otroci ter povečuje nasilje nad njimi, zlasti v državah, kjer je spolna industrija legalizirana; |
| --- | --- |

K.

ker imata revščina in socialna izključenost strukturne vzroke, ki jih je treba odpraviti in obrniti, zlasti s politikami zaposlovanja, stanovanj, mobilnosti in dostopa do javnih storitev; ker je prostitucija, trgovina z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, za spolno izkoriščanje oblika suženjstva in nezdružljiva s človekovim dostojanstvom, zlasti v državah, kjer je spolna industrija legalizirana; ker je zaradi povečanja organiziranega kriminala in njegove donosnosti trgovina z ljudmi po vsem svetu vse pogostejša; ker trg prostitucije spodbuja trgovino z ženskami in otroci ter povečuje nasilje nad njimi, zlasti v državah, kjer je spolna industrija legalizirana;

| L. | ker je po podatkih Organizacije združenih narodov skoraj 35 % žensk po svetu doživelo psihološko ali spolno nadlegovanje na delovnem mestu ali nadlegovanje z resnimi posledicami za osebne in poklicne težnje, kar škodi samospoštovanju žensk in njihovemu pogajalskemu položaju za pravičnejše plačilo; ker sta pošteno plačilo in ekonomska neodvisnost bistveni pogoj, da lahko ženske izstopijo iz odnosa, v katerem vladajo zlorabe in nasilje; |
| --- | --- |

L.

ker je po podatkih Organizacije združenih narodov skoraj 35 % žensk po svetu doživelo psihološko ali spolno nadlegovanje na delovnem mestu ali nadlegovanje z resnimi posledicami za osebne in poklicne težnje, kar škodi samospoštovanju žensk in njihovemu pogajalskemu položaju za pravičnejše plačilo; ker sta pošteno plačilo in ekonomska neodvisnost bistveni pogoj, da lahko ženske izstopijo iz odnosa, v katerem vladajo zlorabe in nasilje;

| M. | ker je mogoče enakost med moškimi in ženskami doseči le z zagotavljanjem enakosti pred zakonom ter enakih možnosti pri dostopu do izobraževanja, usposabljanja in zaposlitve; |
| --- | --- |

M.

ker je mogoče enakost med moškimi in ženskami doseči le z zagotavljanjem enakosti pred zakonom ter enakih možnosti pri dostopu do izobraževanja, usposabljanja in zaposlitve;

| N. | ker tradicionalne spolne vloge in stereotipi še vedno vplivajo na razdelitev dela doma, v izobraževanju, na delovnem mestu in v družbi; ker neplačano oskrbo in gospodinjska dela pretežno zagotavljajo in opravijo ženske, kar vpliva na zaposlitev in poklicno napredovanje ter prispeva k plačilni vrzeli in razlikam pokojninah med spoloma; ker so ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, kot je direktiva o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, pomembni prvi koraki, ki jih morajo države članice v prvi vrsti ustrezno prenesti ter v celoti in pravočasno izvajati, dopolnjevati pa jih morajo tudi dodatni ukrepi, da bi v neplačano oskrbo vključili več moških, pri čemer je treba poudariti, da je to enako pomembno kot poklicno delo in dolžnosti oskrbe, in spodbudili model, po katerem sta zaslužek in skrb za družino v enaki meri porazdeljena med moške in ženske; ker tradicionalne strukture, neplačana oskrba in odvračilni dejavniki v nacionalnih davčnih politikah prispevajo k spodbujanju žensk, da postanejo ali ostanejo prejemnik drugega dohodka v gospodinjstvu, kar ima negativne posledice za ženske in njihovo ekonomsko neodvisnost, pa tudi za družbo kot celoto; |
| --- | --- |

N.

ker tradicionalne spolne vloge in stereotipi še vedno vplivajo na razdelitev dela doma, v izobraževanju, na delovnem mestu in v družbi; ker neplačano oskrbo in gospodinjska dela pretežno zagotavljajo in opravijo ženske, kar vpliva na zaposlitev in poklicno napredovanje ter prispeva k plačilni vrzeli in razlikam pokojninah med spoloma; ker so ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, kot je direktiva o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, pomembni prvi koraki, ki jih morajo države članice v prvi vrsti ustrezno prenesti ter v celoti in pravočasno izvajati, dopolnjevati pa jih morajo tudi dodatni ukrepi, da bi v neplačano oskrbo vključili več moških, pri čemer je treba poudariti, da je to enako pomembno kot poklicno delo in dolžnosti oskrbe, in spodbudili model, po katerem sta zaslužek in skrb za družino v enaki meri porazdeljena med moške in ženske; ker tradicionalne strukture, neplačana oskrba in odvračilni dejavniki v nacionalnih davčnih politikah prispevajo k spodbujanju žensk, da postanejo ali ostanejo prejemnik drugega dohodka v gospodinjstvu, kar ima negativne posledice za ženske in njihovo ekonomsko neodvisnost, pa tudi za družbo kot celoto;

| O. | ker po ocenah 80 % celotne oskrbe v EU zagotovijo neformalni oskrbovalci, ki so večinoma ženske (75 %), kar pomeni, da razlike med ženskami in moškimi pri oskrbi močno vplivajo na razlike v pokojninah med spoloma; ker več kot 50 % oskrbovalcev, mlajših od 65 let, oskrbo združuje z zaposlitvijo, zaradi tega pa je oteženo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; ker so lahko oskrbovalci pogosto zaposleni na slabo plačanih delovnih mestih, ki zahtevajo nizko usposobljenost in jih je mogoče prilagajati urniku oskrbe, poleg tega pa so lahko prisiljeni skrajšati delovni čas ali plačano delo popolnoma opustiti; ker si 7 % do 21 % neformalnih oskrbovalcev skrajša delovni čas, 3 % do 18 % pa se jih umakne s trga dela; ker se zagotavljanje kakovostne oskrbe v EU med zasebnim in javnim sektorjem, mestnimi in podeželskimi območji ter posameznimi starostnimi skupinami, zelo razlikuje, tako znotraj držav članic kot med njimi; ker so podatki o zagotavljanju oskrbe v EU precej razdrobljeni in ni celostnega pristopa k obravnavanju demografskih izzivov, s katerimi se sooča EU, kar ima javnofinančne posledice; |
| --- | --- |

O.

ker po ocenah 80 % celotne oskrbe v EU zagotovijo neformalni oskrbovalci, ki so večinoma ženske (75 %), kar pomeni, da razlike med ženskami in moškimi pri oskrbi močno vplivajo na razlike v pokojninah med spoloma; ker več kot 50 % oskrbovalcev, mlajših od 65 let, oskrbo združuje z zaposlitvijo, zaradi tega pa je oteženo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; ker so lahko oskrbovalci pogosto zaposleni na slabo plačanih delovnih mestih, ki zahtevajo nizko usposobljenost in jih je mogoče prilagajati urniku oskrbe, poleg tega pa so lahko prisiljeni skrajšati delovni čas ali plačano delo popolnoma opustiti; ker si 7 % do 21 % neformalnih oskrbovalcev skrajša delovni čas, 3 % do 18 % pa se jih umakne s trga dela; ker se zagotavljanje kakovostne oskrbe v EU med zasebnim in javnim sektorjem, mestnimi in podeželskimi območji ter posameznimi starostnimi skupinami, zelo razlikuje, tako znotraj držav članic kot med njimi; ker so podatki o zagotavljanju oskrbe v EU precej razdrobljeni in ni celostnega pristopa k obravnavanju demografskih izzivov, s katerimi se sooča EU, kar ima javnofinančne posledice;

| P. | ker se različne države članice srečujejo s pomanjkljivostmi pri usklajevanju sistemov otroškega varstva s potrebami staršev, vključno s starši samohranilci (predvsem materami samohranilkami), in ker so še vedno prisotne težave pri usklajevanju družinskega, zasebnega in poklicnega življenja, zlasti za ženske; ker ženske, starejše od 45 let, pogosto veljajo za podzaposlene in so zaposlene pod veliko slabšimi pogoji kot moški, zlasti kadar se vrnejo na delo po porodniškem ali starševskem dopustu ali so prisiljene uskladiti delo z oskrbo vzdrževanih oseb; |
| --- | --- |

P.

ker se različne države članice srečujejo s pomanjkljivostmi pri usklajevanju sistemov otroškega varstva s potrebami staršev, vključno s starši samohranilci (predvsem materami samohranilkami), in ker so še vedno prisotne težave pri usklajevanju družinskega, zasebnega in poklicnega življenja, zlasti za ženske; ker ženske, starejše od 45 let, pogosto veljajo za podzaposlene in so zaposlene pod veliko slabšimi pogoji kot moški, zlasti kadar se vrnejo na delo po porodniškem ali starševskem dopustu ali so prisiljene uskladiti delo z oskrbo vzdrževanih oseb;

| Q. | ker bi bilo treba za spodbujanje usklajenega poklicnega in zasebnega življenja zagotoviti dobro premišljen sistem dopusta za oskrbo ter visokokakovostne, lahko dostopne in cenovno ugodne ustanove za oskrbo, izdatke za te ustanove pa bi bilo treba šteti kot del naložb v infrastrukturo; ker so te storitve predpogoj za udeležbo žensk na trgu dela ter njihovo zasedanje vodilnih položajev v znanosti in raziskavah; |
| --- | --- |

Q.

ker bi bilo treba za spodbujanje usklajenega poklicnega in zasebnega življenja zagotoviti dobro premišljen sistem dopusta za oskrbo ter visokokakovostne, lahko dostopne in cenovno ugodne ustanove za oskrbo, izdatke za te ustanove pa bi bilo treba šteti kot del naložb v infrastrukturo; ker so te storitve predpogoj za udeležbo žensk na trgu dela ter njihovo zasedanje vodilnih položajev v znanosti in raziskavah;

| R. | ker je zaščita materinstva pravica, ki jo je treba v celoti zagotoviti, in ker bi moralo biti podaljšanje porodniškega dopusta s polnimi pravicami in 100-odstotnim plačilom realnost; |
| --- | --- |

R.

ker je zaščita materinstva pravica, ki jo je treba v celoti zagotoviti, in ker bi moralo biti podaljšanje porodniškega dopusta s polnimi pravicami in 100-odstotnim plačilom realnost;

| S. | ker pravica do enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti, tudi če je zagotovljena z zakonom, ni vedno zagotovljena; ker so kolektivna pogajanja pomembno sredstvo za odpravljanje in premagovanje neenakosti med moškimi in ženskami na trgu dela; ker je razlika med urnimi postavkami žensk in moških v EU 16 %, čeprav se med državami članicami zelo razlikuje; ker se razlika v plačilu med spoloma poveča na 40 %, če se upoštevajo stopnje zaposlenosti in splošna udeležba na trgu dela; ker je med posledicami razlike v plačilu med spoloma 37-odstotna razlika med spoloma v pokojninskih prihodkih; ker, kar zadeva udeležbo na trgu dela, v EU s krajšim delovnim časom dela 8 % moških v primerjavi z 31 % žensk, kar kaže na zakoreninjene neenakosti, pri katerih je treba odpraviti vzroke; |
| --- | --- |

S.

ker pravica do enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti, tudi če je zagotovljena z zakonom, ni vedno zagotovljena; ker so kolektivna pogajanja pomembno sredstvo za odpravljanje in premagovanje neenakosti med moškimi in ženskami na trgu dela; ker je razlika med urnimi postavkami žensk in moških v EU 16 %, čeprav se med državami članicami zelo razlikuje; ker se razlika v plačilu med spoloma poveča na 40 %, če se upoštevajo stopnje zaposlenosti in splošna udeležba na trgu dela; ker je med posledicami razlike v plačilu med spoloma 37-odstotna razlika med spoloma v pokojninskih prihodkih; ker, kar zadeva udeležbo na trgu dela, v EU s krajšim delovnim časom dela 8 % moških v primerjavi z 31 % žensk, kar kaže na zakoreninjene neenakosti, pri katerih je treba odpraviti vzroke;

| T. | ker kljub porastu udeležbe žensk na trgu dela še vedno obstajajo razlike med spoloma, zaradi katerih se lahko ženske znajdejo v ranljivem ali negotovem položaju; ker razlike v zaposlenosti med spoloma v EU znašajo 11,6 % (32); ker so ženske manj zastopane v dobro plačanih sektorjih in na vodilnih položajih ter pogosteje zasedajo delovna mesta, za katera imajo previsoko izobrazbo, pri čemer je v najnižji plačni skupini v EU vsaka peta ženska, medtem ko je pri moških v tej skupini vsak deseti; ker sta posledici razlike med plačami moških in žensk tudi 37-odstotna (33) razlika med spoloma v pokojninskih prihodkih, kar bo trajalo še desetletja, in neenaka stopnja ekonomske neodvisnosti med ženskami in moškimi; ker so za odpravo vseh teh razlik med spoloma potrebna velika prizadevanja; |
| --- | --- |

T.

ker kljub porastu udeležbe žensk na trgu dela še vedno obstajajo razlike med spoloma, zaradi katerih se lahko ženske znajdejo v ranljivem ali negotovem položaju; ker razlike v zaposlenosti med spoloma v EU znašajo 11,6 % (32); ker so ženske manj zastopane v dobro plačanih sektorjih in na vodilnih položajih ter pogosteje zasedajo delovna mesta, za katera imajo previsoko izobrazbo, pri čemer je v najnižji plačni skupini v EU vsaka peta ženska, medtem ko je pri moških v tej skupini vsak deseti; ker sta posledici razlike med plačami moških in žensk tudi 37-odstotna (33) razlika med spoloma v pokojninskih prihodkih, kar bo trajalo še desetletja, in neenaka stopnja ekonomske neodvisnosti med ženskami in moškimi; ker so za odpravo vseh teh razlik med spoloma potrebna velika prizadevanja;

| U. | ker premajhna zastopanost žensk na trgu dela pomeni tudi neenako sodelovanje pri odločanju ali plače, kar ženske omejuje pri možnostih spreminjanja gospodarskih, političnih, družbenih in kulturnih struktur; ker so vertikalna in horizontalna segregacija v poklicih ter diskriminatorne prakse pri zaposlovanju in napredovanju eden od glavnih vzrokov za razlike v plačilu med spoloma; ker so se kvote po spolu, sistemi zadrge in naknadne sankcije v primerih neskladnosti ali nedelovanja postopkov izkazali kot učinkoviti ukrepi za zagotavljanje enakosti in boj proti neenakim razmerjem moči; |
| --- | --- |

U.

ker premajhna zastopanost žensk na trgu dela pomeni tudi neenako sodelovanje pri odločanju ali plače, kar ženske omejuje pri možnostih spreminjanja gospodarskih, političnih, družbenih in kulturnih struktur; ker so vertikalna in horizontalna segregacija v poklicih ter diskriminatorne prakse pri zaposlovanju in napredovanju eden od glavnih vzrokov za razlike v plačilu med spoloma; ker so se kvote po spolu, sistemi zadrge in naknadne sankcije v primerih neskladnosti ali nedelovanja postopkov izkazali kot učinkoviti ukrepi za zagotavljanje enakosti in boj proti neenakim razmerjem moči;

| V. | ker obstaja ekonomski argument za polno udeležbo žensk v gospodarstvu, saj razlika v zaposlenosti med spoloma Evropo stane 370 milijard EUR letno (34); |
| --- | --- |

V.

ker obstaja ekonomski argument za polno udeležbo žensk v gospodarstvu, saj razlika v zaposlenosti med spoloma Evropo stane 370 milijard EUR letno (34);

| W. | ker je dostop do izčrpnih in starosti primernih informacij, spolne vzgoje ter do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva in pravic, vključno z načrtovanjem družine, kontracepcijskimi metodami ter varnim in zakonitim splavom, ključen za doseganje enakosti spolov in odpravo nasilja na podlagi spola; ker so kršitve spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic žensk, vključno z odrekanjem varnega in zakonitega opravljanja splava, oblika nasilja nad ženskami; ker so celovita spolna vzgoja ter samostojnost in sposobnost deklet in žensk, da svobodno in neodvisno odločajo o svojem telesu in življenju, predpogoj za njihovo ekonomsko neodvisnost ter s tem za enakost spolov in odpravo nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

W.

ker je dostop do izčrpnih in starosti primernih informacij, spolne vzgoje ter do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva in pravic, vključno z načrtovanjem družine, kontracepcijskimi metodami ter varnim in zakonitim splavom, ključen za doseganje enakosti spolov in odpravo nasilja na podlagi spola; ker so kršitve spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic žensk, vključno z odrekanjem varnega in zakonitega opravljanja splava, oblika nasilja nad ženskami; ker so celovita spolna vzgoja ter samostojnost in sposobnost deklet in žensk, da svobodno in neodvisno odločajo o svojem telesu in življenju, predpogoj za njihovo ekonomsko neodvisnost ter s tem za enakost spolov in odpravo nasilja na podlagi spola;

| X. | ker so ženske v ospredju boja proti pandemiji COVID-19 in ker sedanja kriza nesorazmerno vpliva na ženske, dekleta in enakost spolov; ker ti učinki segajo od zaskrbljujočega povečanja nasilja in nadlegovanja na podlagi spola, neplačane in neenake oskrbe ter gospodinjskih obveznosti prek omejenega dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic do velikega gospodarskega vpliva in vpliva na ženske, zlasti zdravstvene delavke, oskrbovalke in delavke v drugih sektorjih, kjer prevladujejo ženske, in prekarnih sektorjih; ker so potrebni posebni ukrepi, da bi se to uravnotežilo; ker bi bilo treba programe za oživitev gospodarstva ali sredstva za prehod dodeliti ob upoštevanju uravnotežene zastopanosti spolov; ker so se varčevalni ukrepi v preteklosti izkazali kot škodljivi za ženske, pravice žensk in enakost spolov; |
| --- | --- |

X.

ker so ženske v ospredju boja proti pandemiji COVID-19 in ker sedanja kriza nesorazmerno vpliva na ženske, dekleta in enakost spolov; ker ti učinki segajo od zaskrbljujočega povečanja nasilja in nadlegovanja na podlagi spola, neplačane in neenake oskrbe ter gospodinjskih obveznosti prek omejenega dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic do velikega gospodarskega vpliva in vpliva na ženske, zlasti zdravstvene delavke, oskrbovalke in delavke v drugih sektorjih, kjer prevladujejo ženske, in prekarnih sektorjih; ker so potrebni posebni ukrepi, da bi se to uravnotežilo; ker bi bilo treba programe za oživitev gospodarstva ali sredstva za prehod dodeliti ob upoštevanju uravnotežene zastopanosti spolov; ker so se varčevalni ukrepi v preteklosti izkazali kot škodljivi za ženske, pravice žensk in enakost spolov;

| Y. | ker je spoštovanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic, vključno z enakostjo spolov, predpogoj za ustvarjanje in razširjanje raznolikih kulturnih in izobraževalnih izrazov, saj vsi kulturni in ustvarjalni sektorji pomembno vplivajo na naša prepričanja, vrednote in dojemanje vprašanj spola; |
| --- | --- |

Y.

ker je spoštovanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic, vključno z enakostjo spolov, predpogoj za ustvarjanje in razširjanje raznolikih kulturnih in izobraževalnih izrazov, saj vsi kulturni in ustvarjalni sektorji pomembno vplivajo na naša prepričanja, vrednote in dojemanje vprašanj spola;

| Z. | ker se ženske in dekleta soočajo s številnimi ovirami na področju športa in niso le izpostavljene nasilju, temveč se soočajo tudi z diskriminacijo pri plačilu, vrednosti nagrad in delovnih pogojih ter so ponavadi slabo zastopane v upravnih odborih športnih organizacij in medijev; |
| --- | --- |

Z.

ker se ženske in dekleta soočajo s številnimi ovirami na področju športa in niso le izpostavljene nasilju, temveč se soočajo tudi z diskriminacijo pri plačilu, vrednosti nagrad in delovnih pogojih ter so ponavadi slabo zastopane v upravnih odborih športnih organizacij in medijev;

| AA. | ker ženske predstavljajo le 34,4 % samozaposlenih v EU in 30 % zagonskih podjetnikov; |
| --- | --- |

AA.

ker ženske predstavljajo le 34,4 % samozaposlenih v EU in 30 % zagonskih podjetnikov;

| AB. | ker revščina in socialna izključenost v Evropi nesorazmerno prizadeneta ženske, zlasti matere samohranilke, invalidke, starejše ženske, ženske s podeželskih in oddaljenih območij ter migrantke in pripadnice narodnostnih manjšin; ker 15 % gospodinjstev z otroki v EU predstavljajo enostarševska gospodinjstva; ker v povprečju 85 % teh gospodinjstev vodijo matere samohranilke, 47 % enostarševskih gospodinjstev pa je leta 2017 grozila revščina ali socialna izključenost; ker je brezdomstvo med ženskami vse večja težava; ker je protidiskriminacijska direktiva, ki bi s horizontalnim pristopom določala večjo zaščito še vedno blokirana v Svetu; |
| --- | --- |

AB.

ker revščina in socialna izključenost v Evropi nesorazmerno prizadeneta ženske, zlasti matere samohranilke, invalidke, starejše ženske, ženske s podeželskih in oddaljenih območij ter migrantke in pripadnice narodnostnih manjšin; ker 15 % gospodinjstev z otroki v EU predstavljajo enostarševska gospodinjstva; ker v povprečju 85 % teh gospodinjstev vodijo matere samohranilke, 47 % enostarševskih gospodinjstev pa je leta 2017 grozila revščina ali socialna izključenost; ker je brezdomstvo med ženskami vse večja težava; ker je protidiskriminacijska direktiva, ki bi s horizontalnim pristopom določala večjo zaščito še vedno blokirana v Svetu;

| AC. | ker je enakost spolov in vključenost žensk v postopke odločanja pogoj za trajnostni razvoj in učinkovito obvladovanje podnebnih izzivov, da bi zagotovili pošten in pravičen prehod, pri katerem ne bo nihče prezrt, ker podnebna kriza povečuje neenakosti med spoloma in otežuje doseganje pravičnosti na podlagi spola; ker ženske drugače doživljajo vpliv podnebnih sprememb, saj so bolj ranljive, izpostavljene večjemu tveganju in večjim obremenitvam iz različnih razlogov, ki segajo od neenakega dostopa do virov, izobrazbe, možnosti za delo in zemljiških pravic do družbenih in kulturnih norm, stereotipov ter različnih presečnih izkušenj; ker morajo vsi podnebni ukrepi vključevati vidik spola in presečni vidik; ker je treba za ublažitev učinkov podnebnih sprememb na ženske okrepiti njihove pravice in ker je treba ustvariti priložnosti, ki bodo ženskam omogočile pomembnejšo vlogo v razpravah in odločitvah o podnebnih spremembah, v katerih bodo sodelovale kot vodje, strokovnjakinje in spodbujevalke sprememb; |
| --- | --- |

AC.

ker je enakost spolov in vključenost žensk v postopke odločanja pogoj za trajnostni razvoj in učinkovito obvladovanje podnebnih izzivov, da bi zagotovili pošten in pravičen prehod, pri katerem ne bo nihče prezrt, ker podnebna kriza povečuje neenakosti med spoloma in otežuje doseganje pravičnosti na podlagi spola; ker ženske drugače doživljajo vpliv podnebnih sprememb, saj so bolj ranljive, izpostavljene večjemu tveganju in večjim obremenitvam iz različnih razlogov, ki segajo od neenakega dostopa do virov, izobrazbe, možnosti za delo in zemljiških pravic do družbenih in kulturnih norm, stereotipov ter različnih presečnih izkušenj; ker morajo vsi podnebni ukrepi vključevati vidik spola in presečni vidik; ker je treba za ublažitev učinkov podnebnih sprememb na ženske okrepiti njihove pravice in ker je treba ustvariti priložnosti, ki bodo ženskam omogočile pomembnejšo vlogo v razpravah in odločitvah o podnebnih spremembah, v katerih bodo sodelovale kot vodje, strokovnjakinje in spodbujevalke sprememb;

| AD. | ker se ženske na podeželskih območjih soočajo s številnimi izzivi, vključno z nižjim življenjskim standardom, bolj omejenimi zaposlitvenimi možnostmi, relativno izoliranostjo od trgov, omejenim dostopom do infrastrukture, vključno s podeželsko infrastrukturo, javnimi storitvami in zdravstvenim varstvom, dostopom do izobraževanja (vključno s spolno vzgojo) in informacij o možnostih izobraževanja, ter so premalo zastopane na forumih odločanja; ker lahko opravljajo nevidno delo na kmetijah, ker ne obstaja formalni status pomagajočega zakonca, zaradi česar pride do težav pri priznavanju njihovega dela v nacionalnih sistemih; |
| --- | --- |

AD.

ker se ženske na podeželskih območjih soočajo s številnimi izzivi, vključno z nižjim življenjskim standardom, bolj omejenimi zaposlitvenimi možnostmi, relativno izoliranostjo od trgov, omejenim dostopom do infrastrukture, vključno s podeželsko infrastrukturo, javnimi storitvami in zdravstvenim varstvom, dostopom do izobraževanja (vključno s spolno vzgojo) in informacij o možnostih izobraževanja, ter so premalo zastopane na forumih odločanja; ker lahko opravljajo nevidno delo na kmetijah, ker ne obstaja formalni status pomagajočega zakonca, zaradi česar pride do težav pri priznavanju njihovega dela v nacionalnih sistemih;

| AE. | ker v Evropski uniji živi 46 milijonov invalidnih žensk in deklet; ker je to skoraj 60 % celotnega prebivalstva invalidov; ker je večina primerov invalidnosti pogojena s starostjo; |
| --- | --- |

AE.

ker v Evropski uniji živi 46 milijonov invalidnih žensk in deklet; ker je to skoraj 60 % celotnega prebivalstva invalidov; ker je večina primerov invalidnosti pogojena s starostjo;

| AF. | ker več kot polovica delovno sposobnih invalidk ni ekonomsko aktivna; ker je v vseh državah članicah stopnja hudega materialnega pomanjkanja pri invalidkah višja kot pri neinvalidnih ženskah; |
| --- | --- |

AF.

ker več kot polovica delovno sposobnih invalidk ni ekonomsko aktivna; ker je v vseh državah članicah stopnja hudega materialnega pomanjkanja pri invalidkah višja kot pri neinvalidnih ženskah;

| AG. | ker indeks enakosti spolov za leto 2019 razkriva trajne neenakosti med moškimi in ženskami v digitalnem sektorju in poudarja, da je treba upoštevati vidik spola v vseh politikah, ki obravnavajo digitalno preobrazbo, in njihovo oceno učinka na enakost spolov; ker je odpravljanje digitalnega razkoraka med spoloma z boljšim dostopom do tehnologije in interneta za dekleta in ženske bistvenega pomena; ker so ženske neizkoriščeni vir na novih področjih, kot so digitalni sektor, sektor umetne inteligence in IKT, kjer predstavljajo samo 16 % od skoraj 8 milijonov ljudi, ki delajo v sektorju IKT v Evropi; ker je delež moških, ki delajo v digitalnem sektorju, trikrat večji od deleža žensk; ker je spodbujanje zaposlovanja več žensk v digitalnem sektorju in drugih sektorjih prihodnosti ključnega pomena za boj proti razlikam v plačah in pokojninah med spoloma ter za zagotavljanje njihove ekonomske neodvisnosti, pa tudi za ustvarjanje novih priložnosti za zaposlitev, tudi za skupine, ki so običajno izključene s trga dela; ker je pri tem bistveno spodbujati udeležbo žensk v digitalnem podjetništvu ter izobraževanju in zaposlovanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter IKT; ker bi lahko z boljšim vključevanjem žensk v trg digitalnih delovnih mest BDP evropskega gospodarstva povečali za 16 milijard EUR; ker se neenakosti in diskriminacija med spoloma ponavljajo na podlagi zasnove, vhodnih podatkov in uporabe sistemov umetne inteligence; ker lahko nepopolni nabori podatkov in neustrezna pristranskost izkrivijo sklepanje sistema umetne inteligence in ogrozijo enakost spolov v družbi; |
| --- | --- |

AG.

ker indeks enakosti spolov za leto 2019 razkriva trajne neenakosti med moškimi in ženskami v digitalnem sektorju in poudarja, da je treba upoštevati vidik spola v vseh politikah, ki obravnavajo digitalno preobrazbo, in njihovo oceno učinka na enakost spolov; ker je odpravljanje digitalnega razkoraka med spoloma z boljšim dostopom do tehnologije in interneta za dekleta in ženske bistvenega pomena; ker so ženske neizkoriščeni vir na novih področjih, kot so digitalni sektor, sektor umetne inteligence in IKT, kjer predstavljajo samo 16 % od skoraj 8 milijonov ljudi, ki delajo v sektorju IKT v Evropi; ker je delež moških, ki delajo v digitalnem sektorju, trikrat večji od deleža žensk; ker je spodbujanje zaposlovanja več žensk v digitalnem sektorju in drugih sektorjih prihodnosti ključnega pomena za boj proti razlikam v plačah in pokojninah med spoloma ter za zagotavljanje njihove ekonomske neodvisnosti, pa tudi za ustvarjanje novih priložnosti za zaposlitev, tudi za skupine, ki so običajno izključene s trga dela; ker je pri tem bistveno spodbujati udeležbo žensk v digitalnem podjetništvu ter izobraževanju in zaposlovanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter IKT; ker bi lahko z boljšim vključevanjem žensk v trg digitalnih delovnih mest BDP evropskega gospodarstva povečali za 16 milijard EUR; ker se neenakosti in diskriminacija med spoloma ponavljajo na podlagi zasnove, vhodnih podatkov in uporabe sistemov umetne inteligence; ker lahko nepopolni nabori podatkov in neustrezna pristranskost izkrivijo sklepanje sistema umetne inteligence in ogrozijo enakost spolov v družbi;

| AH. | ker je zbiranje podatkov, razčlenjenih po spolu, bistveno za prepoznavanje neenakosti in oblikovanje ciljno usmerjenih politik ter je izjemno pomembno za pristop, osredotočen na spol, pri vseh zadevnih vprašanjih, kot so med drugim nasilje na podlagi spola, invalidnost, rak ter redke ali kronične bolezni, vpliv podnebnih sprememb, digitalna znanja in spretnosti ter naravoslovje, tehnologija, inženirstvo in matematika; ker na različnih področjih politik EU in držav članic še vedno ni podatkov, ki upoštevajo vidik spola; |
| --- | --- |

AH.

ker je zbiranje podatkov, razčlenjenih po spolu, bistveno za prepoznavanje neenakosti in oblikovanje ciljno usmerjenih politik ter je izjemno pomembno za pristop, osredotočen na spol, pri vseh zadevnih vprašanjih, kot so med drugim nasilje na podlagi spola, invalidnost, rak ter redke ali kronične bolezni, vpliv podnebnih sprememb, digitalna znanja in spretnosti ter naravoslovje, tehnologija, inženirstvo in matematika; ker na različnih področjih politik EU in držav članic še vedno ni podatkov, ki upoštevajo vidik spola;

| AI. | ker so ženske v novicah in informativnih medijih podpovprečno zastopane, ker se z neenakim prikazovanjem žensk in moških v medijih ohranjajo stereotipi, ki vplivajo na podobo žensk in moških; |
| --- | --- |

AI.

ker so ženske v novicah in informativnih medijih podpovprečno zastopane, ker se z neenakim prikazovanjem žensk in moških v medijih ohranjajo stereotipi, ki vplivajo na podobo žensk in moških;

| AJ. | ker so za doseganje enakosti spolov na vseh področjih politike EU pomembni vključevanje vidika spola, priprava proračunov ob upoštevanju vidika spola in opravljanje ocen učinka na enakost spolov; ker je enakost spolov v politikah EU obravnavana z različnimi skladi in instrumenti in ker je omogočanje optimalne sinergije med njimi zelo pomembno orodje; ker je to zlasti pomembno za socialno-ekonomske ukrepe, sprejete po zdravstveni krizi zaradi COVID-19, vključno z načrtom EU za okrevanje; |
| --- | --- |

AJ.

ker so za doseganje enakosti spolov na vseh področjih politike EU pomembni vključevanje vidika spola, priprava proračunov ob upoštevanju vidika spola in opravljanje ocen učinka na enakost spolov; ker je enakost spolov v politikah EU obravnavana z različnimi skladi in instrumenti in ker je omogočanje optimalne sinergije med njimi zelo pomembno orodje; ker je to zlasti pomembno za socialno-ekonomske ukrepe, sprejete po zdravstveni krizi zaradi COVID-19, vključno z načrtom EU za okrevanje;

| AK. | ker sta strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 in krepitev politik, pri katerih se upošteva različnost spolov, na ravni EU bistvena, da se po krizi zaradi COVID-19 ne bodo povečale razlike med spoloma in da bodo odzivi nanjo prispevali k zmanjševanju diskriminacije žensk; |
| --- | --- |

AK.

ker sta strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 in krepitev politik, pri katerih se upošteva različnost spolov, na ravni EU bistvena, da se po krizi zaradi COVID-19 ne bodo povečale razlike med spoloma in da bodo odzivi nanjo prispevali k zmanjševanju diskriminacije žensk;

| AL. | ker ima kriza zaradi COVID-19 vpliv tudi na spolne delavce, saj se je povečalo njihovo tveganje za izgubo dohodka in revščino, hkrati pa zanje še vedno ni nobenega okvira in se njihove človekove pravice ne uveljavljajo; |
| --- | --- |

AL.

ker ima kriza zaradi COVID-19 vpliv tudi na spolne delavce, saj se je povečalo njihovo tveganje za izgubo dohodka in revščino, hkrati pa zanje še vedno ni nobenega okvira in se njihove človekove pravice ne uveljavljajo;

| AM. | ker je enotno ukrepanje bistvenega pomena za navzgor usmerjeno konvergenco in harmonizacijo pravic žensk v Evropi s trdnim paktom med državami članicami, in sicer z zavezanostjo najbolj ambiciozni zakonodaji in najboljšim praksam, ki trenutno veljajo v EU, ter njihovo izmenjavo; |
| --- | --- |

AM.

ker je enotno ukrepanje bistvenega pomena za navzgor usmerjeno konvergenco in harmonizacijo pravic žensk v Evropi s trdnim paktom med državami članicami, in sicer z zavezanostjo najbolj ambiciozni zakonodaji in najboljšim praksam, ki trenutno veljajo v EU, ter njihovo izmenjavo;

| AN. | ker obstaja komisarka, pristojna izključno za enakost, in ima Evropski parlament odbor za pravice žensk in enakost spolov, v okviru Sveta pa ni namenske sestave za to področje, tako da ministri in državni sekretarji, pristojni za enakost spolov, nimajo priložnosti za razprave o teh temah; |
| --- | --- |

AN.

ker obstaja komisarka, pristojna izključno za enakost, in ima Evropski parlament odbor za pravice žensk in enakost spolov, v okviru Sveta pa ni namenske sestave za to področje, tako da ministri in državni sekretarji, pristojni za enakost spolov, nimajo priložnosti za razprave o teh temah;

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja sprejetje sporočila Komisije z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025, ki ga je nova Komisija pravočasno pripravila v prvih 100 dneh mandata in je jasen znak političnega delovanja na področju evropskih politik za enakost spolov ter odločen, jasen in ambiciozen okvir politike za nadaljnje uresničevanje pravic žensk in enakosti spolov ter preprečevanje njihovega spodkopavanja; podpira cilj Komisije o Evropski uniji vseh ljudi v vsej njihovi raznolikosti brez diskriminacije in strukturnih neenakosti; poudarja pomen izbranega dvojnega pristopa, sestavljenega iz ciljno usmerjenih ukrepov ter zaveze o doslednem vključevanju vidika spola in presečnosti, ki se uporabljata kot prečni načeli, in pozdravlja tesno povezavo med področji dela in odpravljanjem stereotipov, spolnih predsodkov in diskriminacije ter poziva k zanesljivemu mehanizmu spremljanja, da bomo lahko redno merili in ocenjevali uspešnost strategije in njenih ukrepov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba v okviru strategije za enakost spolov uporabljati pristop na podlagi možnosti; poziva Komisijo, naj kot izhodišče za nadaljnji razvoj strategije uporabi načelo enakih možnosti za ženske; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja, da nova Komisija in njena predsednica enakosti spolov dajeta prednost in da je bila imenovana posebna komisarka za enakost, ter pričakuje letno poročilo o enakosti, ki je koristno orodje za ocenjevanje napredka in prepoznavanje obstoječih vrzeli in potreb po vključevanju vidika spola v politični okvir; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da je bilo napovedanih več dopolnilnih pobud EU, kot so evropska strategija o invalidnosti z zavezujočimi ukrepi za obdobje po letu 2020, strategija za enakost LGBTI+ in okvir EU za strategije za enakost in vključevanje Romov za obdobje po letu 2020, ter poziva k strateškemu okviru za njihovo povezovanje in k sprejetju presečnega pristopa v vseh teh pobudah; poudarja, kako pomembno je, da z uporabo sedanjih politik ali predlaganjem novih orodij spremljamo razmere, ki se obravnavajo, in prožno prilagajamo strategije za enakost spolov in ustrezne druge strategije rezultatom, pa tudi prihodnjim izzivom, kot se je pokazalo v nedavni krizi zaradi COVID-19; ponovno poudarja, da je treba izboljšati specifične ukrepe proti diskriminaciji in za enakost in zaščito žensk, ki so izpostavljene strukturnim neenakostim, ter opominja Komisijo, da si je treba še naprej prizadevati v tej smeri; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da je strategija še vedno nejasna glede vprašanja rokov za več zelo zaželenih ukrepov in ne določa konkretnih ciljev za enakost spolov, ki naj bi jih dosegli do leta 2025, in jasnih orodij za spremljanje; zato poziva Komisijo, naj pripravi konkreten načrt s časovnimi okviri, cilji, letnim pregledom in mehanizmom spremljanja, jasnimi in merljivimi kazalniki uspešnosti in dodatnimi ciljno usmerjenimi ukrepi; poleg tega jo poziva, naj pripravi smernice in časovni načrt o tem, kako pri oblikovanju politik EU učinkovito izvajati presečne pristope in pristope vključevanja vidika spola, vključno z vključevanjem vidika spola v proračun, ter razvije posebna orodja (kot so kazalniki, cilji in orodja za spremljanje) in naj temu dodeli ustrezne človeške in finančne vire, da jih bo mogoče uporabljati v vseh politikah EU; poziva k jasnemu časovnemu okviru, kar zadeva razvoj napovedanega okvira za sodelovanje spletnih platform, strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi, strategijo za enakost spolov v avdiovizualni industriji (del podprograma MEDIA) in vseunijsko komunikacijsko kampanjo za boj proti spolnim stereotipom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj pri vsaki reviziji spoštuje zaveze iz delovnega programa za leto 2020 in pripravi predlog za zavezujoče ukrepe za preglednost plač, strategijo EU za pravice žrtev ter novo strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi; obžaluje, da predlog o zavezujočih ukrepih za preglednost plač v letu 2020 ni bil izveden v skladu z načrti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice, naj odobrijo in izvajajo direktivo proti diskriminaciji ter zagotovijo izkoreninjenje večplastnih in presečnih oblik diskriminacije v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da se je treba boriti proti večplastni diskriminaciji, zlasti ranljivih skupin, kot so invalidke, temnopolte ženske, migrantke, pripadnice etničnih manjšin, Romke, starejše ženske, matere samohranilke, osebe LGBTIQ+ in brezdomke, ter poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo imele vse korist od ciljev in ukrepov strategije EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025; poziva Komisijo, naj določi jasne smernice za izvajanje medsektorskega okvira, pri čemer bi bilo treba dajati prednost udeležbi skupin, na katere vplivajo presečne oblike diskriminacije, da bi ocenili različen učinek politik in ukrepov ter bi lahko odziv na vseh področjih prilagodili, tako da bo temeljil na načelu nediskriminacije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj v skladu s cilji strategije vidik spola sistematično vključujejo v vse faze odziva na krizo zaradi COVID-19 in spodbujajo udeležbo žensk na vseh ravneh odločanja; poudarja, da bi bilo napačno preložiti nekatere elemente nove strategije, zato poziva Komisijo, naj še naprej sledi novi strategiji; poziva Komisijo in države članice, naj pri načrtovanju in razdeljevanju sredstev, dogovorjenih v načrtu za okrevanje gospodarstva (NextGenerationEU) za Evropo, ustrezno upoštevajo potrebe žensk; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba zagotoviti zanesljivo in ustrezno zbiranje in analizo podatkov, razčlenjenih po spolu, da bodo lahko podlaga pri odločanju, kar pomeni, da je treba zagotoviti in razširiti financiranje in zmogljivosti Evropskega inštituta za enakost spolov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj si redno izmenjujejo zglede dobre prakse in se zavežejo k navzgor usmerjeni konvergenci in harmonizaciji pravic žensk v Evropi ter v svojo zakonodajo uvedejo najbolj ambiciozne nacionalne ukrepe in prakse, ki trenutno veljajo v državah članicah; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poleg tega poziva, naj se indeks enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov vključi v postopek spremljanja, ki ga izvaja Komisija, in naj se v skladu s priporočili Parlamenta iz resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (35) oblikuje kazalnik razlik v pokojninah med spoloma, ki naj se spremlja v strategiji za enakost spolov, saj je edina strategija, ki združuje vse neenakosti, s katerimi se srečujejo ženske; poziva, naj se preučijo tudi možnosti drugih kazalnikov o razlikah med plačami moških in žensk, razlikah med spoloma na področju oskrbe, digitalnem razkoraku med spoloma itd.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Svet, naj ustanovi namensko sestavo za enakost spolov, ki bo v okviru enega samega namenskega foruma združevala ministre in državne sekretarje, pristojne za enakost spolov, da bo lahko sprejemal konkretne skupne ukrepe za reševanje izzivov na področju pravic žensk in enakosti spolov ter bo mogoče o teh vprašanjih razpravljati na najvišji politični ravni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj oblikujejo uradno sestavo Sveta za enakost spolov, ki bo ministrom in državnim sekretarjem, pristojnim za enakost spolov, zagotavljala namenski forum za razpravo, in še olajšajo vključevanje vidika spola v vse politike EU, vključno z zaposlitveno in socialno politiko; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje, da v strategiji za enakost spolov za obdobje 2020–2025 ni omenjena zaščita žensk in deklet, ki jim grozijo socialna izključenost, revščina in brezdomstvo; poziva Komisijo, naj ta vprašanja obravnava v prihodnjem akcijskem načrtu za integracijo in vključevanje, da teh žensk ne bi izključili iz socialne in ekonomske politike, s čimer bi se krog revščine še povečal; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Svet, naj sprejme sklepe ter odobri strategijo za enakost spolov in opredeli konkretne ukrepe za njeno izvajanje; |
| --- | --- |

16.

Odprava nasilja nad ženskami in nasilja na podlagi spola

| 17. | podpira zavezanost Komisije boju proti nasilju na podlagi spola, podpori in zaščiti žrtev teh kaznivih dejanj ter zagotavljanju, da bodo krivci za ta kazniva dejanja odgovarjali; podpira načrt Komisije za nadaljnja prizadevanja za ratifikacijo Istanbulske konvencije v vsej EU; v zvezi s tem poudarja, da je treba posebej ukrepati in obravnavati razlike v zakonih, politikah in storitvah med državami članicami ter povečanje nasilja v družini in nasilja na podlagi spola med pandemijo COVID-19; opozarja pa, da nekaterih držav članic kljub večkratnim poskusom ni bilo mogoče prepričati, da pristopijo h konvenciji, in da se je madžarska vlada pred kratkim odločila, da je sploh ne bo ratificirala; zato toplo pozdravlja, da namerava Komisija v letu 2021 predlagati ukrepe za uresničitev ciljev Istanbulske konvencije, če bo pristop EU h konvenciji še naprej blokiran; poziva, naj se začnejo priprave za uvedbo dodatnih pravno zavezujočih ukrepov in okvirne direktive EU za preprečevanje vseh oblik nasilja na podlagi spola in boj proti njim, s katerimi bi med drugim obravnavali vprašanja, kot so pohabljanje ženskih spolnih organov, prisilni splav, sterilizacija in poroke, ter naj se vanje vključijo vprašanja spolnega izkoriščanja, trgovine z ljudmi, kibernetskega nasilja, objave pornografije iz maščevanja in spletnega sovražnega govora proti ženskam, in sicer na podlagi presečnega pristopa; pozdravlja pobudo za razširitev področij kaznivih dejanj iz člena 83(1) PDEU na posebne oblike nasilja na podlagi spola; želi spomniti, da bi morali novi zakonodajni ukrepi dopolnjevati ratifikacijo Istanbulske konvencije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja načrt za predložitev dodatnega priporočila in morebitne zakonodaje o preprečevanju škodljivih praks in za vzpostavitev mreže EU za preprečevanje nasilja na podlagi spola in nasilja v družini; poziva k upoštevanju opredelitev in ciljev Istanbulske konvencije in rednemu vključevanju organizacij za pravice žensk in organizacij civilne družbe; poziva, naj se predlagajo ustrezni nadaljnji ukrepi, pri katerih se bo vedno upoštevalo načelo nediskriminacije; poudarja, kako pomembno je, da v tem procesu sodelujejo lokalne in regionalne oblasti, če je to primerno glede na strukturo v posameznih državah članicah; poudarja vlogo izobraževanja, vključno z izobraževanjem fantov in moških, ter poziva k boju proti spolnim stereotipom na tem področju; poziva, naj se zagotovi ustrezna zaščita žensk, ki so žrtve nasilja v družini, ter naj države povečajo sredstva za to in se učinkovito odzovejo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba zbirati razčlenjene podatke o vseh oblikah nasilja na podlagi spola; pozdravlja napoved nove raziskave na ravni EU o razširjenosti in dinamiki vseh oblik nasilja nad ženskami; poudarja, da na ravni EU potrebujemo celovite in primerljive podatke, razčlenjene po spolu, ter da je treba uskladiti sisteme zbiranja podatkov med državami članicami; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da je treba mladoletnice, ki so pripadnice manjšin ali imajo zdravstvene težave ali so invalidke, zaščititi pred različnimi oblikami nasilja; podpira, da Komisija namerava pripraviti in financirati ukrepe za boj proti morebitnim zlorabam in izkoriščanju teh posebno ranljivih skupin in proti nasilju nad njimi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj zaščitijo vključujočo enakost invalidnih žensk in deklet na vseh področjih življenja in jim zagotovijo spolne in reproduktivne pravice, zaščito pred nasiljem v družini ter nasiljem ponudnikov storitev oskrbe in podpore ter naj v ta namen začnejo programe za senzibilizacijo in povečanje zmogljivosti za zaposlene na področju zdravstvenega varstva, socialnih storitev in storitev oskrbe, izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja ter preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja na obseg in učinek nasilja in nadlegovanja na delovnem mestu ter poudarja, da za reševanje teh vprašanj in boj proti psihološkemu in spolnemu nadlegovanju potrebujemo konkretne ukrepe na ravni EU; poudarja, da zlasti neformalni oskrbovalci, delavci v gospodinjstvu in med drugim delavci na kmetijah niso dovolj zaščiteni in opaženi, ter poziva države članice, naj sprejmejo konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 189, in povečajo pravice delavcev, zlasti žensk, v neformalnem gospodarstvu in zagotovijo, da bodo pritožbeni mehanizmi neodvisni, zaupni in dostopni vsem ženskam brez diskriminacije, ter da se bodo sprejeli posebni ukrepi za zaščito pritožnikov pred povračilnimi ukrepi delodajalcev in ponovno viktimizacijo; pozdravlja, da se je Komisija zavezala, da bo kot delodajalka sprejela nov celovit pravni okvir z nizom preventivnih in reaktivnih ukrepov proti nadlegovanju na delovnem mestu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obžaluje, da se pri trgovini z ljudmi za namene izkoriščanja delavcev premalo upošteva razsežnost spola, zlasti v primeru delavk v gospodinjstvu, saj je zaradi tega, ker se ta dejavnost opravlja na domu, težje izvajati inšpekcijske preglede in spremljati delovno dejavnost; opozarja na svojo resolucijo z dne 28. aprila 2016 o delavkah v gospodinjstvu in negovalkah v EU ter poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo preiskave na tem področju, da bi izboljšale mehanizme prepoznavanja in zaščite žrtev, ter naj v postopek odkrivanja vključijo nevladne organizacije, sindikate, javne organe in vse državljane; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je zelo zaskrbljen zaradi vrste, obsega in resnosti nasilja in nadlegovanja v delovnem okolju ter vpliva vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti na delovnem mestu; v zvezi s tem pozdravlja nedavno sprejeto konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 190 o nasilju in nadlegovanju na delovnem mestu ter poziva države članice, naj jo nemudoma ratificirajo in izvajajo; poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo učinkovite in zavezujoče ukrepe za opredelitev in prepoved nasilja in nadlegovanja v delovnem okolju, vključno z dejanskim dostopom do varnih in učinkovitih mehanizmov za obravnavanje pritožb in reševanje sporov, pri katerih se upošteva vidik spola, usposabljanjem in kampanjami za ozaveščanje, podpornimi storitvami in pravnimi sredstvi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da bi morale biti delavke, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, upravičene do skrajšanja ali reorganizacije delovnega časa in spremembe delovnega mesta; meni, da bi moralo biti nasilje na podlagi spola vključeno v ocene tveganja na delovnem mestu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | obsoja kampanjo proti Istanbulski konvenciji, ki je usmerjena v nasilje nad ženskami, in kampanjo za namerno diskreditacijo te konvencije; je zaskrbljen, ker se zavrača pravilo ničelne strpnosti do nasilja nad ženskami in nasilja na podlagi spola, za katero obstaja močno mednarodno soglasje; poudarja, da to postavlja pod vprašaj bistvo človekovih pravic, kot so enakost, samostojnost in dostojanstvo; poudarja ključno vlogo organizacij civilne družbe pri boju proti nasilju na podlagi spola in podpori žrtvam, zato poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno financiranje za združenja, ki se zavzemajo za te cilje; pozdravlja zavezo v okviru nove strategije o pravicah žrtev za obravnavanje posebnih potreb žensk in deklet, ki so žrtve nasilja, zlasti da bi žrtvam zagotovili pravice, zaščito in odškodnino; poziva Svet, naj čim prej zaključi postopek ratifikacije Istanbulske konvencije in zagotovi njeno polno izvajanje ter naj se zavzame, da jo bodo ratificirale vse države članice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je treba priznati in se boriti proti vsem vrstam nasilja in nadlegovanja v izobraževalnem sistemu, šolah, univerzah, pripravništvih, programih za poklicni razvoj in vseh drugih programih v celotnem sektorju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja predlagane posebne ukrepe za boj proti kibernetskemu nasilju, ki nesorazmerno bolj prizadene ženske in dekleta (vključno s spletnim nadlegovanjem, kibernetskim ustrahovanjem in seksističnim sovražnim govorom), zlasti aktivistke, političarke in druge javne osebnosti, ki so dejavne v javni razpravi; v zvezi s tem pozdravlja napoved, da se bo ta pojav obravnaval v aktu o digitalnih storitvah in da se v novem okviru sodelovanja predvideva sodelovanje s tehnološkimi platformami in sektorjem IKT, da bodo lahko ti to vprašanje rešili z ustreznimi tehničnimi ukrepi, kot so tehnike preprečevanja in mehanizmi za odzivanje na škodljive vsebine; poziva države članice in EU, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe, vključno z zavezujočimi zakonodajnimi ukrepi, za boj proti tem oblikam nasilja v okviru direktive o preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in boju proti njim, ter meni, da je treba države članice podpreti pri razvoju orodij za usposabljanje za službe, ki sodelujejo v vseh fazah, od preprečevanja in zaščite do pregona, kot sta policija in pravosodni sistem, skupaj z informacijskim in komunikacijskim sektorjem, ob hkratnem varstvu temeljnih pravic na spletu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je zaskrbljen, ker pravo EU ne vsebuje jasne prepovedi diskriminacije na podlagi spolne identitete ali spolnega izraza osebe; ugotavlja, da se osebe LGBTIQ+ še vedno srečujejo z diskriminacijo, nadlegovanjem in izključevanjem s trga dela; želi spomniti na svoji resoluciji z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti seznama ukrepov za osebe LGBTI (36) in z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim (37); pozdravlja sprejetje nasploh prve strategije LGBTI+ in poziva Komisijo, naj seznam ukrepov za osebe LGBTIQ+ za obdobje 2016–2019 dopolni s posebnimi ukrepi za odpravo diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete, spolnega izraza in spolnih značilnosti na delovnem mestu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja nedavno sprejeto prvo strategijo EU o pravicah žrtev (2020–2025), ki bo obravnavala posebne potrebe žrtev nasilja na podlagi spola, zlasti poseben pristop k psihološkemu nasilju nad ženskami in njegov dolgoročni vpliv na njihovo duševno zdravje; poudarja, da je treba odpraviti sedanje vrzeli v zakonodaji EU, in poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi predlog za pregled direktive o pravicah žrtev glede na mednarodne standarde o nasilju nad ženskami, kot je Istanbulska konvencija, da bi izboljšali zakonodajo o pravicah in zaščiti ter odškodnini zanje; poudarja, da morajo imeti vse žrtve dejanski dostop do pravnega varstva z izvajanjem direktive o pravicah žrtev, ki je v nekaterih državah članicah še vedno pomanjkljivo; poziva k nadaljnjemu spodbujanju pravic žrtev tudi z obstoječimi instrumenti, kot je evropska odredba o zaščiti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja Komisijo in države članice na izjemno hud položaj otrok, ki so zaradi nasilja na podlagi spola postali sirote, ali otrok, ki morajo trpeti nasilje v družini, ter jih poziva, naj pri reševanju problema nasilja v družini upoštevajo njihov položaj; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj predstavi dolgo pričakovano strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi, in poudarja, da je treba izrecno priznati vidik spola pri trgovini z ljudmi in spolnem izkoriščanju, saj so njune žrtve največkrat ženske in dekleta; meni, da je spolno izkoriščanje za nadomestno materinstvo in reproduktivne namene ali namene, kot so prisilne poroke, prostitucija in pornografija, nesprejemljivo ter pomeni kršitev človekovega dostojanstva in človekovih pravic; zato poziva, naj se v strategiji podrobno preuči položaj žensk v prostituciji, pri čemer naj se posebna pozornost nameni povezavi med prostitucijo in trgovino z ženskami in mladoletniki v EU in po svetu ter vse pogostejšo uporabo interneta za namene izkoriščanja; poudarja pomembno vlogo in delo koordinatorja EU za boj proti trgovini z ljudmi ter poziva Komisijo, naj nemudoma imenuje novega koordinatorja, da bo pozorno spremljal, kako države članice izvajajo direktivo o preprečevanju trgovine z ljudmi; vztraja, da je treba vključiti ukrepe in strategije za zmanjšanje povpraševanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva k strožjim ukrepom v zakonodaji o kaznivih dejanjih zoper spolno nedotakljivost in poudarja, da mora biti spolni odnos vedno prostovoljen; poziva Komisijo, naj vključi priporočilo za vse države članice, da v svoji zakonodaji spremenijo opredelitev posilstva in jo utemeljijo na odsotnosti soglasja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja komunikacijsko kampanjo na ravni EU o boju proti spolnim stereotipom, pa tudi ukrepe za preprečevanje nasilja, osredotočene na moške, fante in moškost; poziva k jasnejšim ukrepom za odpravo destruktivnih norm glede moškosti, saj so spolni stereotipi glavni vzrok za neenakost spolov in vplivajo na vsa področja družbe; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva, naj se večja pozornost in podpora nameni sirotišnicam in domovom za žrtve nasilja, ki so se med pandemijo COVID-19 zaprli ali se je njihova zmogljivost močno zmanjšala, zaradi česar so morale ženske ali mlada dekleta in otroci karanteno preživeti z osebo, ki jih zlorablja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je nasilje nad ženskami pogosto glavni vzrok, da ženske ostanejo brez strehe nad glavo; zato poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za preprečevanje nasilja nad ženskami, ki povzroča ali podaljšuje njihovo brezdomstvo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja napoved priporočila o preprečevanju škodljivih praks skupaj z morebitno zakonodajo za boj proti pohabljanju ženskih spolnih organov, prisilni sterilizaciji, zgodnjim in prisilnim porokam ter tako imenovanemu nasilju zaradi časti, ki zlasti prizadene otroke in dekleta; |
| --- | --- |

37.

Ženske in gospodarstvo

| 38. | ponovno poziva Komisijo in države članice k nadaljnjemu razvoju in izboljševanju zbiranja podatkov, razčlenjenih po spolu (38), statističnih podatkov, raziskav in analiz ter k podpori in ukrepom za izboljšanje zbiranja podatkov in analize za gradnjo zmogljivosti institucij in organizacij civilne družbe, zlasti v zvezi z udeležbo žensk na trgu dela in na področjih, kot so neformalno zaposlovanje, podjetništvo, dostop do financiranja in zdravstvenih storitev, neplačano delo, revščina in vpliv sistemov socialne zaščite; poleg tega poziva Evropski inštitut za enakost spolov in vse druge ustrezne institucije in agencije EU, naj pripravijo in vključujejo nove kazalnike, kot so revščina zaposlenih, časovna revščina, razlike v izkoriščanju časa, vrednost (plačane/neplačane) oskrbe, povezanega z oskrbo in stopnje izrabe starševskega dopusta pri ženskah in moških, tudi kar zadeva direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; poziva Komisijo, naj te podatke uporabi za učinkovito izvajanje ocen učinka svojih politik in programov ter politik in programov drugih agencij in institucij EU na enakost spolov; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podpira revizijo barcelonskih ciljev in poziv državam članicam, naj zagotovijo ustrezne naložbe v storitve oskrbe in dolgotrajne oskrbe, vključno z razpoložljivimi sredstvi EU, pa tudi cenovno sprejemljivo, dostopno in visokokakovostno otroško varstvo, vključno s predšolsko vzgojo, ki zlasti mladim materam omogoča delo in/ali študij, ter v zvezi s tem opozarja na 11. načelo evropskega stebra socialnih pravic; poziva k finančni podpori za države članice, ki še niso dosegle teh ciljev, in k izmenjavi zgledov dobre prakse; prav tako pozdravlja pripravo smernic za države članice za spopadanje z odvračilnimi finančnimi dejavniki v zvezi s socialno, ekonomsko in davčno politiko; poudarja, da mora biti cilj, da moški in ženske postanejo oskrbovalci v enaki meri in prejemnikih enakih dohodkov, v središču teh prizadevanj, in v zvezi s tem pozdravlja direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, ki je prvi korak v tej smeri; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj predlaga celovit dogovor o oskrbi za Evropo, ki bo zajemal vse potrebe in storitve oskrbe ter določal minimalne standarde in smernice o kakovosti oskrbe v celotnem življenju, tudi za otroke, starejše in osebe z dolgotrajnimi potrebami; poziva Komisijo in države članice, naj zbirajo podatke o opravljanju storitev oskrbe, razčlenjene po spolu; poziva države članice, naj hitro in v celoti prenesejo in izvajajo direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja in zagotovijo pošteno delitev dela in družinskega življenja ter naj presežejo minimalne standarde, ki jih ta direktiva določa, in uvedejo ukrepe, kot je plačan dopust, ter spodbujajo enakovredno vlogo moških kot oskrbovalcev, odpravijo spolne stereotipe pri uveljavljanju očetovskega/materinskega dopusta, priznajo vlogo neformalnega oskrbovalca z zagotavljanjem dostopa do socialne varnosti in pokojninske pravice, zagotovijo podporo za storitve, ki so prilagojene posebnim izzivom in potrebam staršev in/ali družinskih članov, ki skrbijo za invalida, osebo z dolgotrajno boleznijo ali starejšo osebo, ter prožne oblike dela, ki niso v škodo in ne gredo na račun plače delavca ali njegovega dostopa do socialnih in delavskih pravic in nadomestil ter spoštujejo njegovo pravico, da se odklopi; poziva Komisijo, naj letno natančno in dosledno spremlja države članice pri izvajanju direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva k cenovno sprejemljivim in kakovostnim storitvam otroškega varstva in dolgotrajne oskrbe, ki zlasti ženskam omogočajo vrnitev na trg dela in so v pomoč pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je treba vzpostaviti mrežo jaslic in vrtcev; poudarja, da je ta mreža splošna družbena odgovornost in bi morala biti univerzalna storitev, ki bi bila dejansko dostopna vsem otrokom in družinam, ki jo želijo uporabljati; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice, naj uvedejo tako imenovane dobropise za oskrbo tako za ženske kot za moške na podlagi izmenjave zgledov dobre prakse, da bi tako nadomestili prekinitev poklicne poti zaradi neformalne oskrbe družinskega člana in odsotnosti zaradi uradne oskrbe, kot so porodniški, očetovski in starševski dopust, ter naj te dobropise pravično upoštevajo pri izračunu pokojninskih pravic; meni, da bi se morali ti dobropisi dodeljevati za določeno kratko obdobje, da ne bi dodatno krepili stereotipov in neenakosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice, naj sprejmejo posebne ukrepe za preprečevanje tveganja revščine v starosti in upokojitvi ter zvišajo pokojnine in povečajo socialne ugodnosti; meni, da je treba odpraviti dohodkovno neenakost med moškimi in ženskami v pokoju in da je zato treba zvišati pokojnine ter ohraniti in izboljšati javne in splošne sisteme socialne varnosti, ki temeljijo na solidarnosti, da se zagotovi prerazporejanje ter pošten in dostojen dohodek po vseživljenjski delovni dobi, poleg tega je treba ustvariti bolje plačana delovna mesta s pravicami, da se ohrani vzdržnost javnih sistemov socialne varnosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, Parlament in Svet, naj natančno preučijo potrebe in udeležbo žensk na trgu dela, pa tudi horizontalno in vertikalno segregacijo na trgu dela, obenem pa naj oblikujejo programe v naslednjem večletnem finančnem okviru in načrtu EU za okrevanje NextGenerationEU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da je treba prednostno sprejeti ukrepe za podporo družini, vključno z zagotavljanjem ustreznega in cenovno dostopnega otroškega varstva, kar bo pozitivno prispevalo k udeležbi žensk na trgu dela in njihovim možnostim za upokojitev; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja, da se je Komisija zavezala, da bo spremljala prenos direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja v nacionalno zakonodajo do leta 2022, kot je določeno, in zagotovila njeno polno izvajanje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj zbere podatke o nudenju različnih vrst oskrbe (otroško varstvo, oskrba za starejše in invalide ter osebe, ki potrebujejo dolgotrajno oskrbo) in jih vključi v študijo za preučitev vrzeli v oskrbi, na kateri bo temeljila pobuda za evropsko strategijo o oskrbi; je seznanjen, da je treba pri tej strategiji spoštovati pristojnosti držav članic, kot so določene v Pogodbah, in si prizadevati za boljše sodelovanje in usklajevanje vseh ukrepov, ki bi lahko koristili neformalnim oskrbovalcem v EU in njihovim oskrbovancem; poudarja, da lahko sodelovanje na evropski ravni skupaj z učinkovito uporabo sredstev EU prispeva k razvoju kakovostnih, dostopnih in cenovno sprejemljivih storitev oskrbe; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja odločitev Sveta o uporabi tako imenovane splošne odstopne klavzule in poziva države članice, naj vlagajo v javne storitve, vključno z brezplačnim otroškim varstvom in zdravstvom, da se bodo ustvarila nova kakovostna delovna mesta in zmanjšale socialno-gospodarske posledice krize; meni, da bodo imeli varčevalni ukrepi dolgoročne škodljive posledice, zlasti za ženske, in da jih po krizi zaradi COVID-19 ne bi smeli izvajati; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja instrument za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (instrument SURE); poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo ta instrument obravnaval tudi izgubo dohodka za ženske; |
| --- | --- |

50.

| 51. | meni, da je treba spodbuditi naložbe v storitve, zlasti v zdravstvu, izobraževanju in prometu, da bi zadostili potrebam prebivalstva in prispevali k neodvisnosti, enakosti in emancipaciji žensk; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja, da se je Komisija zavezala, da bo predlagala zavezujoče ukrepe za preglednost plač, ki so lahko koristno orodje za odkrivanje vrzeli in diskriminacije v posameznem sektorju ter za odpravo razlik v plačah med spoloma; vseeno obžaluje, da je prišlo pri objavi predloga do zamude, in poziva Komisijo, naj ga čim prej pripravi; v zvezi s tem poudarja, kako pomembna sta polno sodelovanje in udeležba socialnih partnerjev in vseh deležnikov v skladu z nacionalno prakso in tradicijo; vseeno poudarja, da je treba vprašanje enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske v različnih poklicnih sektorjih še vedno obravnavati in izravnati razlike v plačilu za delo enake vrednosti na trgu dela, na katerem je še vedno prisotna segregacija po spolu, tako da so v sektorjih, v katerih so večinoma zaposlene ženske, kot so zdravstvena nega, oskrba, maloprodaja, prodaja in izobraževanje, nižje plače v primerjavi z na primer proizvodnim sektorjem ali tehničnimi poklici, kjer prevladujejo moški; toplo priporoča vključitev načela enakega plačila za enako delo in delo enake vrednosti za moške in ženske, ki bi ga lahko opredelili, kot sledi: „Delo je delo enake vrednosti, če je pri primerjavi dveh skupin delavcev, ki niso bile oblikovane samovoljno, opravljeno delo primerljivo. Pri tem se upoštevajo dejavniki kot so delovni pogoji, stopnja odgovornosti delavca ter telesna ali duševna zahtevnost dela.“; poudarja, da je treba v ta namen oblikovati spolno nevtralna orodja za ocenjevanje delovnih mest in merila za razvrstitev; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja oceno obstoječega okvira za enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti, ki jo je izvedla Komisija, začetek postopka posvetovanja o tem, kako izboljšati enakost spolov v delovnem okolju, prihodnje poročilo o ustreznosti pokojnin in preučitev možnosti uvedbe pokojninskih dobropisov za prekinitve poklicne poti zaradi oskrbe v pokojninskih načrtih pokojninskega zavarovanja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj na podlagi svoje nedavne ocene delovanja in izvajanja predpisov EU o enakem plačilu in v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije v naslednjem letu pripravi pregled Direktive 2006/54/ES; meni, da bi bilo treba v tem pregledu opredeliti „delo enake vrednosti“ v vseh poklicnih panogah in pri tem upoštevati vidik spola, poleg tega bi bilo treba navesti različne oblike diskriminacije in uvesti dodatne ukrepe, ki bodo zagotavljali izvršljivost direktive; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opozarja na svojo resolucijo z dne 30. januarja 2020 o razliki med plačami moških in žensk; poziva, naj se nemudoma pregleda akcijski načrt in se do konca leta pripravi nov akcijski načrt za odpravo razlike med plačami moških in žensk, v katerem bi bilo treba določiti jasen cilj za države članice, da morajo v naslednjih petih leti zmanjšati te razlike, in zagotoviti, da se bodo ti cilji upoštevali v priporočilih za posamezne države; poudarja zlasti, da je treba v novi akcijski načrt vključiti presečni vidik; poziva Komisijo in države članice, naj v oblikovanje novih politik za zmanjšanje razlike med plačami moških in žensk ter za izboljšanje in nadaljnji razvoj statističnih podatkov, raziskav in analiz vključijo socialne partnerje in organizacije civilne družbe, da bi bolje merili in spremljali napredek pri odpravljanju razlik med plačami moških in žensk, pri čemer naj posebno pozornost namenijo skupinam, ki so žrtve večplastnih in presečnih oblik diskriminacije; poziva Komisijo, naj nameni posebno pozornost dejavnikom, ki povzročajo razlike v pokojninah, in podpre države članice pri ukrepih za njihovo zmanjšanje z določitvijo kazalnika razlik v pokojninah med spoloma za oceno nakopičenih neenakosti, ki so jim ženske izpostavljene skozi vse življenje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ugotavlja, da davčne politike različno vplivajo na različne vrste gospodinjstev; poudarja, da je lahko individualna obdavčitev ključna za doseganje davčne pravičnosti za ženske; poudarja, da nekatere oblike obdavčitve negativno vplivajo na stopnjo zaposlenosti žensk in njihovo ekonomsko neodvisnost, ter ugotavlja, da bi bilo treba davčne politike optimizirati, da bi povečali spodbude za udeležbo žensk na trgu dela; opozarja na morebitne negativne posledice skupne obdavčitve za razlike v pokojninah med spoloma; poudarja, da bi se morali davčni sistemi oddaljiti od predpostavke, da se sredstva v gospodinjstvu enakovredno združujejo in delijo; poudarja, da tako imenovana revščina mesečnega perila prizadene veliko evropskih žensk, saj so v številnih državah članicah menstrualni higienski izdelki dragi in visoko obdavčeni, zato poziva države članice, naj ukrepajo proti tej obliki posredne davčne diskriminacije in proti tej revščini; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opozarja, da je v politikah financiranja in obdavčevanja pomemben vidik spola; pozdravlja, da se je Komisija zavezala k vključevanju vidika spola v večletni finančni okvir, zlasti kar zadeva Evropski socialni sklad plus (ESS+), da bi spodbudila udeležbo žensk na trgu dela, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter žensko podjetništvo, vendar obžaluje, da se pri pripravi proračuna za novi večletni finančni okvir in strukturne sklade ni upošteval vidik spola; poziva Komisijo, naj nadalje spodbuja in izboljša upoštevanje vidika spola pri pripravi proračuna, države članice pa, naj vidik spola vključijo v politike obdavčevanja, vključno z revizijami fiskalnih politik glede na vidik spola, in odpravijo z davki povezano spolno pristranskost; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ponavlja, da se je treba v različnih fazah evropskega semestra bolj osredotočiti na enakost spolov, in poziva, naj se v strategijo, ki bo nasledila strategijo Evropa 2020 vključita steber in krovni cilj o enakosti spolov; poziva, naj se oblikujejo jasni kazalniki enakosti spolov ter statistične metode in analize za spremljanje napredka na področju enakosti spolov s presečnim vidikom ter se vključijo v izzive za posamezne države, opredeljene v pregledu socialnih kazalnikov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da je 70 % svetovne delovne sile na zdravstvenem in socialnem področju žensk, ki pogosto prejmejo le minimalno plačo in delajo pod prekarnimi delovnimi pogoji, ter poziva k izravnavi plač in delovnih pogojev v sektorjih, v katerih močno prevladujejo ženske, kot so oskrba, zdravstvo in trgovina na drobno, ter k odpravi razlik v plačilu in pokojninah med spoloma in segregaciji na trgu dela; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo in države članice, naj v posvetovanju s socialnimi partnerji oblikujejo smernice za zdravje in varnost pri delu, ki bodo upoštevale različnost spolov in bodo posebej usmerjene na najbolj izpostavljene poklice, da bi ob prihodnjih epidemijah zaščitili delavce, ki te poklice opravljajo; poudarja, da lahko spremembe delovnih razmer, kot je delo na daljavo, ki sicer omogočajo prožnejšo ureditev dela in usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, prispevajo tudi k temu, da se je težje odklopiti od dela, in k povečevanju delovne obremenitve, kar ženske zaradi njihove prevladujoče ali še vedno tradicionalne vloge, kar zadeva skrb za dom in družino, veliko bolj prizadene kot moške; zato poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o pravici do odklopa, pri katerem se bo upoštevala različnost spolov, in direktivo o duševnem dobrem počutju na delovnem mestu, katere cilj naj bo priznanje anksioznosti, depresije in izgorelosti kot poklicnih bolezni, ter naj vzpostavi mehanizme za preprečevanje in ponovno vključevanje obolelih zaposlenih na trg dela; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo, naj spremeni Direktivo Sveta 92/85/EGS in zagotovi, da bodo lahko ženske po vsej Evropi enako kot moški uveljavljale pravico do prostega gibanja delavcev (39); |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da morajo države članice predstaviti dobro zasnovane politike in reforme trga dela, ki bodo temeljile na dokazih ter dejansko izboljšale delovne pogoje žensk in povečale število kakovostnih zaposlitev; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj predstavi evropsko strategijo za socialno zaščito za obravnavanje prostega pretoka delavcev in zlasti feminizacije revščine, s posebnim poudarkom na gospodinjstvih mater samohranilk; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da se lahko z enakimi možnostmi in večjo stopnjo udeležbe žensk na trgu dela povečajo število delovnih mest, gospodarska blaginja in konkurenčnost v Evropi; poziva Komisijo in države članice, naj določijo cilje za zmanjšanje števila prekarnih zaposlitev in neprostovoljnega dela s krajšim delovnim časom, da bi se izboljšal položaj žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj sprejme poseben pristop za matere samohranilke, saj so še posebej ekonomsko ranljive, ker pogosto zaslužijo manj kot moški in pogosteje zapustijo trga dela, ko dobijo otroka; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem izboljša izvajanje sedanjih pravnih instrumentov o čezmejni izterjavi preživnine ter javnost ozavešča o njihovi razpoložljivosti; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami opredeli praktične težave, povezane z izterjavo preživnine v čezmejnih primerih ter razvije orodja za učinkovito izvrševanje plačilnih obveznosti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ugotavlja, da je stopnja udeležbe žensk na trgu dela nižja od stopnje udeležbe moških; poudarja, da je pomembno znižati davek od dohodkov pri spodbujanju udeležbe na trgu dela; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva države članice, naj sprejmejo nadaljnje ukrepe v boju proti diskriminaciji žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opozarja, da v delovnem okolju še vedno obstajajo neenakosti pri dohodkih, poklicnih možnostih, t. i. ženskih sektorjih, dostopu do socialne zaščite ter izobraževanju in usposabljanju; opozarja, da moramo obravnavati vse te razsežnosti, če želimo doseči enakost spolov; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo enako udeležbo in enake možnosti na trgu dela za moške in ženske ter obravnavajo vse oblike feminizacije revščine, tudi v starosti; pri čemer naj vidik spola upoštevajo zlasti pri razpoložljivosti in dostopu do pokojninskih pravic, da bodo odpravile razlike v pokojninah med spoloma, ter naj izboljšajo delovne pogoje v t. i. ženskih sektorjih in poklicih, na primer na področju gostinstva, turizma, čistilnih storitev in v sektorju oskrbe; poudarja, da je treba odpraviti kulturno podcenjevanje delovnih mest, na katerih prevladujejo ženske, ter se boriti proti stereotipom in preveliki zastopanosti žensk v nestandardnih oblikah dela; poziva države članice, naj skrbijo za enako obravnavno migrantk (tudi s pregledom sistema priznavanja poklicnih kvalifikacij) ter drugih posebej ranljivih skupin žensk; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo obseg kolektivnih pogajanj na sektorski ravni in povečajo udeležbo socialnih partnerjev pri oblikovanju politik, da bi spodbudili stalne in kakovostne zaposlitve; poudarja, da potrebujemo strategije za spodbujanje in podpiranje podjetniških pobud žensk; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opozarja, da ima rastoče gospodarstvo priložnostnih del posledice za delavce, ki nimajo zadostne podpore sindikatov in pri katerih obstaja tveganje prekarnosti zaposlitve zaradi dejavnikov, kot so nereden delovni čas in neredni dohodki, nepokritost pravic iz delovnega razmerja, negotovost, kar zadeva socialno in pokojninsko varnost, ali pomanjkanje dostopa do poklicnega razvoja in prekvalifikacije; izraža zaskrbljenost, da s tem povezani negotovost in prekarnost, ki sta se zaradi omejitve gibanja med sedanjo krizo še okrepili, še posebej škodujeta ženskam, ki še vedno nosijo breme oskrbe na zelo spolno segregiranem trgu dela, zlasti če se srečujejo s presečnimi oblikami diskriminacije; poziva države članice, naj izvajajo ciljno usmerjene ukrepe socialnega varstva za samostojne delavke in ženske, zaposlene v gospodarstvu priložnostnih del; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja izvajanje Direktive 2010/41/EU; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja, da se je Komisija zavezala, da bo sprejela akcijski načrt za izvajanje evropskega stebra socialnih pravic; poudarja, da je treba z medsektorskim pristopom v skladu z 2. in 3. načelom tega stebra upoštevati vidik spola; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da je v medijskem sektorju velika razlika med plačami moških in žensk ter da se ženske pogosteje soočajo z nadlegovanjem, nasiljem, seksizmom in diskriminacijo kot moški; želi spomniti na drugo poglavje evropskega stebra socialnih pravic o poštenih delovnih pogojih; zato poziva države članice, naj zaščitijo pravico do poštenih in varnih delovnih pogojev za vse delavce v medijskem sektorju; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva države članice, naj ukrepajo in migrantkam in begunkam zagotovijo dostop do zdravstvenega varstva, zaposlitve, hrane in informacij ter zmanjšajo tveganja v zvezi z njihovo zaščito, zlasti nasilje med moškimi in ženskami ter trgovino z ženskami; |
| --- | --- |

73.

| 74. | spodbuja države članice, naj sprejmejo odločne ukrepe za kaznovanje podjetij, ki ne spoštujejo delovne zakonodaje in diskriminirajo med moškimi in ženskami; poleg tega se zavzema za pogojenost pri dodeljevanju sredstev EU podjetjem, ki imajo visoke delovne standarde in ne diskriminirajo žensk; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisijo, naj se zavzema za več žensk na vodilnih položajih v gospodarstvu s poudarjanjem njihovih prednosti za gospodarstvo in družbo ter za izmenjavo zgledov dobre prakse, kot so javni indeksi enakosti v podjetjih; poziva Komisijo, naj si v sodelovanju z državami članicami ter s sedanjim in prihodnjim predsedstvom EU še naprej prizadeva, da se nemudoma odpravi zastoj v Svetu in sprejeme predlagana direktiva o ženskah v upravnih odborih, ter naj skupaj z državami članicami oblikuje strategijo za smiselno zastopanost vseh žensk iz različnih okolij na vodilnih položajih, tudi v vseh institucijah EU; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opozarja, da nizka zastopanost žensk v javnem in političnem življenju slabo vpliva na pravilno delovanje demokratičnih institucij in postopkov; zato poziva države članice, naj spodbujajo in podpirajo ukrepe, ki omogočajo uravnoteženo udeležbo moških in žensk pri sprejemanju odločitev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za boj proti pojavu steklenega stropa, kot so daljši starševski dopust, dostop do visokokakovostnega in cenovno dostopnega varstva otrok ter odprava vseh oblik neposredne in posredne diskriminacije, povezane z napredovanjem na trgu dela; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pozdravlja podporo enakosti spolov v izvoljenih organih, kot je Evropski parlament; poziva k sprejetju zavezujočih ukrepov, kot so kvote, ter poudarja, da mora biti Parlament na tem področju zgled drugim; pozdravlja tudi napoved Komisije, da bo dajala zgled v zvezi z vodstvenimi položaji, in jo poziva k sprejetju strategij za zagotavljanje dejanske zastopanosti žensk iz različnih okolij na vodstvenih položajih v Komisiji; je seznanjen z že vloženimi prizadevanji v sestavi sedanje Komisije in poudarja, da si mora Parlament zastaviti enak cilj; poziva države članice, naj v svoje volilne sisteme uvedejo zavezujoče kvote, da bi zagotovile enako zastopanost žensk in moških v Evropskem parlamentu in nacionalnih parlamentih; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pozdravlja zavezanost Komisije spodbujanju udeležbe žensk kot volivk in kandidatk na volitvah v Evropski parlament leta 2024; v zvezi s tem poudarja, da je treba revidirati akt o volitvah, da bi omogočili začasno nadomestitev poslancev Evropskega parlamenta, ki uveljavljajo pravico do materinskega, očetovskega ali starševskega dopusta; poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni akt o evropskih volitvah, in Svet, naj to spremembo odobri; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva, naj imajo ženske možnost, da svoje življenjske načrte uresničijo tudi na podeželskih in obrobnih območjih; poudarja, da mora biti za to na voljo potrebna infrastruktura, razvita morajo biti nova poslovna področja, olajšati je treba vrnitev na delo in spodbujati sodelovanje številnih partnerjev, da bi podprli, spodbudili, olajšali in okrepili dostop teh žensk do trga dela, zagotovili enake možnosti in povečali socialno kohezijo v vaseh; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja aktivno in ključno vlogo žensk v gospodarstvu podeželskih območij in obžaluje, da pri zaposlovanju v kmetijstvu ter glede dostopa do socialne varnosti, usposabljanja, materinskega dopusta in pokojninskih pravicah ostajajo velike razlike med spoloma; poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj podprejo posebej ženskam namenjene projekte za ustvarjanje inovativnih kmetijskih dejavnosti na podeželskih in neposeljenih območjih, da bi izboljšali njihov položaj na kmetijskem trgu, kar je lahko vir novih delovnih mest; Komisijo tudi poziva, naj opredeli možnosti financiranja v okviru drugega stebra skupne kmetijske politike, da bi ženske lažje dostopale do zemljišč in da bi se izboljšali njihovi delovni pogoji na podeželju, zlasti za sezonske delavke; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisijo, naj več napora vloži v pripravo konkretnih ukrepov in posebnih skladov za boj proti feminizaciji revščine in prekarnega dela, s posebnim poudarkom na ženskah, ki se soočajo z več oblikami diskriminacije; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ponavlja svoj poziv Komisiji in državam članicam v zvezi s svojo resolucijo z dne 28. aprila 2016 o delavkah v gospodinjstvu in negovalkah v EU; poziva Komisijo, naj uvede okvir za profesionalizacijo dela v gospodinjstvu in oskrbe, kar bi privedlo do priznanja in standardizacije teh poklicev in spretnosti ter omogočilo nove poklicne poti, naj spodbuja države članice k vzpostavitvi sistema za profesionalizacijo, usposabljanje, stalen razvoj spretnosti ter priznavanje kvalifikacij delavk v gospodinjstvu in oskrbovalk ter naj ustanovi javne agencije za zaposlovanje za večjo profesionalizacijo teh poklicev; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva države članice, naj spodbujajo in razvijajo takšne politike v sektorju uprizoritvenih umetnosti, ki upoštevajo pomen enakih možnosti, pa tudi enakost spolov v vseh dejavnostih, s poudarkom na blažitvi negativnih učinkov dolgotrajnih razlik in neenakosti, kot je razlika med spoloma v glasbenem sektorju, kjer je razmerje med moškimi in ženskami v vseh regijah in nasploh v Evropi približno 70 % proti 30 %, pri čemer je delež žensk med registriranimi skladatelji in glasbenimi ustvarjalci zgolj 20 % ali še manj, ženske v tem sektorju zaslužijo povprečno 30 % manj od moških, med klasičnimi deli, ki se izvajajo na koncertih, je le 2,3 % takih, ki so jih napisale ženske, in ženske imajo v lasti vsega 15 % založb; |
| --- | --- |

84.

| 85. | je zaskrbljen zaradi omejene socialne mobilnosti, ki ovira mobilnost ženske delovne sile; poudarja, da je treba izboljšati priložnosti za mobilnost delovne sile v EU; |
| --- | --- |

85.

Digitalne politike za enakost spolov

| 86. | obžaluje prenizko zastopanost žensk v digitalnem gospodarstvu, sektorju umetne inteligence, informacijskih in komunikacijskih tehnologijah ter na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (STEM) ter opozarja, da lahko to pri programiranju umetne inteligence in drugih programov privede do spodbujanja in ponavljanja stereotipov in predsodkov na podlagi spola; opozarja na potencialne koristi in priložnosti, pa tudi izzive digitalizacije za ženske in dekleta, ter poziva Komisijo, naj zagotovi sprejetje konkretnih ukrepov za vključevanje vidika spola pri izvajanju strategije za enotni trg in digitalne agende, da bi pravočasno in vnaprej preprečili negativne učinke digitalizacije na ženske in dekleta ter zagotovili jasno povezavo med zavezami za odpravo stereotipov in celovitimi ukrepi za zagotovitev neodvisnosti žensk pri oblikovanju digitalnega trga dela; poziva Komisijo, naj predlaga konkretne ukrepe, kako tehnologije in umetno inteligenco spremeniti v orodja za boj za odpravo spolnih stereotipov, in naj se opolnomoči dekleta in ženske, da bodo lažje vstopale na področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter v sektor informacijske in komunikacijske tehnologije in tam nadaljevale poklicno pot; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo horizontalno in vertikalno segregacijo pri zaposlovanju ter diskriminacijo pri odločitvah o zaposlovanju in napredovanju, med drugim s politikami, ki spodbujajo vključevanje žensk iz marginalnih skupin na trg dela; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva k nadaljnjemu razbijanju strukture tradicionalnih spolnih norm ter pripisovanja delovnih mest in dejavnosti glede na spol, da bi odpravili vztrajne predsodke in stereotipe o spolih; v zvezi s tem poudarja pomen ozaveščanja vseh, ki sodelujejo pri izbiri študijskih programov in poklicnih poti; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poudarja pomen dostopa do digitalnih znanj in spretnosti ter njihovega razvoja za starejše ženske, ženske na podeželskih območjih ter ženske in dekleta v slabšem položaju z omejenim dostopom do novih tehnologij, da se ohrani povezava z aktivnim življenjem in olajša njihov stik s prijatelji in sorodniki; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo program Obzorje Evropa uporabila za krepitev razumevanja in iskanje rešitev za odpravo morebitne pristranskosti na podlagi spola v umetni inteligenci; vendar poziva, naj se vsa razpoložljiva sredstva uporabijo za podporo projektom, ki dekleta in ženske spodbujajo k izboljšanju digitalnih znanj in spretnosti ter jih seznanjajo z naravoslovjem, tehnologijo, inženirstvom in matematiko; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ugotavlja, da se ob dogodkih, kot je sedanja pandemija koronavirusa, povečujejo vloga dela od doma in dela na daljavo ter možnosti zanju; poziva Komisijo, naj vlogo dela od doma in dela na daljavo vključi v strategijo kot pomemben dejavnik pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

91.

Vključevanje vidika spola v vse politike EU in financiranje politike o enakosti spolov

| 92. | poudarja, da sta vključevanje vidika spola in priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola bistveni orodji za ocenjevanje in usmerjanje učinkov različnih ukrepov politike in porabe proračunskih sredstev na moške in ženske ter da bi ju bilo treba uporabljati v celotnem procesu oblikovanja politik in v vseh proračunskih ukrepih; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ponovno poudarja pomen vključevanja vidika spola kot sistematični pristop za doseganje enakosti spolov; zato pozdravlja novoustanovljeno projektno skupino Komisije za enakost in poziva, naj se ta projektna skupina ustrezno usposobi in financira ter naj o svojem delu redno poroča Odboru za pravice žensk in enakost spolov; poudarja pomen preglednosti in vključevanja organizacij za pravice žensk in organizacij civilne družbe z različnimi ozadji; poziva Komisijo, naj vključi določbe, v skladu s katerimi bo upoštevanje prispevkov projektne skupine obvezno za generalne direktorate, naj za vse zaposlene organizira usposabljanje ter naj oblikuje postopke za spremljanje in ocenjevanje vključevanja v skladu s svojimi cilji; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva Komisijo, Parlament in Svet, naj v okviru strateških načrtov skupne kmetijske politike ustvarita tematski podprogram za ženske na podeželju, ki se bo financiral iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EAGF) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EAFRD); poudarja, da bi moral ta podprogram spodbujati zaposlovanje žensk in žensko podjetništvo z izkoriščanjem priložnosti, povezanih s kmečkim turizmom in razvojem digitalnih vasi, olajšanjem dostopa kmetic do zemlje, posojil in finančnih instrumentov, izboljšanjem znanj in spretnosti ter uspešnosti prek izobraževanja, usposabljanja in svetovanja, večjim sodelovanjem v lokalnih akcijskih skupinah in razvojem lokalnih partnerstev v okviru programa Leader; v zvezi s tem poziva k dodelitvi sredstev EU za boljše življenjske in delovne pogoje na podeželju, vključno z boljšim dostopom do storitev in razvojem infrastrukture, s posebnim poudarkom na dostopu do širokopasovnega interneta, ter za podporo podjetniškim pobudam in dostopu do posojil, s čimer bi okrepili vlogo žensk na podeželju; poziva države članice, naj izmenjujejo zglede dobre prakse o poklicnem statusu zakoncev, ki samozaposlenim osebam v kmetijskem sektorju pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, ter tako žensk pomagajo uveljavljati pravice na področju socialne varnosti, vključno s porodniškim dopustom in pokojninskimi pravicami, ter poziva Komisijo, naj pripravi smernice v zvezi s tem; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva Komisijo, naj spodbuja podjetništvo žensk ter njihov dostop do posojil in lastniškega financiranja prek programov in skladov EU, ter pozdravlja njeno namero, da bo v letu 2020 uvedla nove ukrepe za spodbujanje zagonskih podjetij, ki jih vodijo ženske, ter inovativnih malih in srednjih podjetij ter za okrepitev enakosti spolov v okviru programa Obzorje Evropa; poudarja, da je zahteva, da morajo prosilci za sredstva predložiti načrt za enakost spolov, ključno orodje za napredek na tem področju; poudarja, da je treba dvigniti ozaveščenost o obstoječih in prihodnjih možnostih financiranja EU za podjetnice ter povečati prepoznavnost vodilnih žensk, da bi ustvarili močnejše vzornice in odpravili obstoječe stereotipe; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poudarja, da bi bilo treba odziv na epidemijo COVID-19 izkoristiti za zagotovitev dodatnih proračunskih sredstev, ki bi jih države članice lahko uporabile za podporo žrtvam nasilja; |
| --- | --- |

96.

| 97. | je zelo zaskrbljen zaradi dejstva, da evropski zeleni dogovor in z njim povezane pobude ne vsebujejo niti posebnega vidika spola niti nobenega sklicevanja na enakost spolov; poziva k vključevanju vidika spola v okoljske in podnebne politike EU, kot je zeleni dogovor, in poudarja, da morajo te politike temeljiti na ocenah učinka na enakost spolov, kar bo zagotovilo, da obravnavajo obstoječe neenakosti med spoloma in druge oblike socialne izključenosti; poziva Komisijo, naj poveča finančno in institucionalno podporo za spodbujanje podnebnih ukrepov, ki bodo pravični z vidika spola, in naj uvede odločne politične ukrepe za spodbujanje enake udeležbe žensk v organih odločanja ter podnebni politiki na nacionalni in lokalni ravni, kar je bistveno za doseganje dolgoročne podnebne pravičnosti, ženskam in dekletom pa naj se prizna vloga nosilk sprememb in naj se jih pri tem podpre; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva Komisijo, naj pripravi časovni načrt za izpolnitev zavez obnovljenega akcijskega načrta za enakost spolov, sprejetega na konferenci COP-25, ter naj imenuje stalno kontaktno točko EU za enakost spolov in podnebne spremembe z zadostnimi proračunskimi sredstvi za izvajanje in spremljanje podnebnih ukrepov, ki upoštevajo enakost spolov, v EU in po svetu. |
| --- | --- |

98.

| 99. | poudarja, da je treba v naslednjem večletnem finančnem okviru povečati sredstva za programe EU, namenjene spodbujanju enakosti spolov in pravic žensk; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva, da bo upoštevanje vidika spola pri pripravi proračuna postalo sestavni del proračunskega postopka v vseh fazah in v vseh proračunskih vrsticah, ter naj vključi neodvisne proračunske vrstice za ciljno usmerjene ukrepe; poudarja, da bi bilo treba za vsak nov ukrep, mehanizem ali strategijo opraviti oceno učinka z vidika spola; v zvezi s tem poziva Komisijo in Svet, naj vlagata v skrbstveno ekonomijo in naj sprejmeta dogovor o oskrbi za Evropo, ki bo dopolnil evropski zeleni dogovor; pozdravlja dejstvo, da bo vključevanje načela enakosti spolov prvič horizontalna prednostna naloga v večletnem finančnem okviru in da bosta nanj vezana temeljita ocena učinka na enakost spolov in spremljanje programov; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poziva Komisijo, naj pri oblikovanju najnovejših evropskih politik in strategij upošteva vidik enakosti spolov in življenjskega cikla, kar bo dolgoročno prispevalo k večji ekonomski neodvisnosti žensk in zmanjšanju neenakosti na tem področju; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da bodo ženske lahko izkoristile priložnosti, ki jih prinaša zeleni prehod; poudarja, da bi bilo treba vidik spola vključiti v politike zaposlovanja, povezane s trajnostjo in pravičnim prehodom, da bi oblikovali politike, ki omogočajo ustrezno usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter zagotavljajo enako plačilo, dostojen dohodek, osebni razvoj in primerno socialno zaščito; poziva, naj se pri projektih, financiranih v okviru okoljskih programov, in pri dostopu do naložb za podnebne ukrepe upošteva vidik spola; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva države članice in Komisijo, naj storijo več za enakost spolov in krepitev vloge žensk v športu na splošno, saj je nesporno, da lahko šport ženskam in dekletom zelo pomaga pri odpravljanju spolnih stereotipov, povečanju samozavesti in krepitvi njihovih vodstvenih sposobnosti; poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo učinkovite platforme za spodbujanje vzornic in vodilnih žensk z mednarodnim, nacionalnim in lokalnim dosegom; poziva države članice, naj spodbujajo in razvijajo politike za boj proti razlikam v plačilu na podlagi spola in razlikam v denarnih sredstvih za nagrade, vsem oblikam nasilja nad ženskami in dekleti v športu ter naj zagotovijo večjo pokritost žensk v športnih medijih in na vodilnih položajih; poziva Komisijo, naj šport vključi v načrtovano kampanjo proti stereotipom; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva EU, naj v odzivu na krizo zaradi COVID-19 sprejme presečni pristop ob upoštevanju vidika enakosti spolov ter naj znatna sredstva iz instrumenta za okrevanje in odpornost dodeli ukrepom za enakost spolov, zlasti v sektorjih, kjer zelo prevladujejo ženske, in za spodbujanje pravic žensk; poziva, naj financiranje temelji na merljivem načelu vključevanja vidika spolov, s katerim bo mogoče zagotoviti pravično, ustrezno in skladno porazdelitev financiranja; poleg tega poziva k ustanovitvi posebnega sklada za enakost spolov v boju proti koronavirusu, ki bo podpiral boj proti obstoječim neenakostim; |
| --- | --- |

103.

| 104. | znova poudarja, da je treba vidik spola konkretneje vključiti v prihodnjo strategijo o enakosti invalidov za leto 2021, pri tem pa posebno pozornost nameniti izboljšanemu dostopu do trga dela s ciljno usmerjenimi ukrepi; |
| --- | --- |

104.

| 105. | želi spomniti na svojo resolucijo z dne 29. novembra 2018 o položaju invalidnih žensk (40); poziva Komisijo, naj v okviru evropske strategije o invalidnosti po letu 2020 pripravi konsolidiran predlog, ki bo vključeval razvoj pozitivnih ukrepov za invalidke, da se bo zagotovila njihova polna in dejanska udeležba na trgu dela ter preprečila diskriminacija in predsodki, s katerimi se soočajo, tudi z ukrepi za spodbujanje zaposlovanja, usposabljanja, posredovanja zaposlitev, enakih poklicnih poti, enakega plačila, dostopnosti in ustreznih prilagoditev na delovnem mestu in nadaljnjega izobraževanja, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti digitalnemu vključevanju ter potrebi po zaščiti usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja; prav tako poziva k ukrepom v zvezi z razlikami v plačah, pokojninah in oskrbi med spoloma, pri katerih bi se izrecno obravnavale potrebe staršev in oskrbovalcev invalidnih otrok, zlasti žensk in enostarševskih gospodinjstev; ugotavlja, da je treba zagotoviti pravice invalidov, in sicer s posebnimi ukrepi, ki bodo obravnavali potrebe invalidk, ter okrepiti jamstvo za mlade; |
| --- | --- |

105.

| 106. | naproša Komisijo, naj doseže zlasti najranljivejše ženske, in jo zato poziva, naj zagotovi, da pri vseh ustreznih ukrepih strategije nobena ženska ne bo zapostavljena; |
| --- | --- |

106.

| 107. | opozarja na neupoštevanje vidika spola na področju zdravja in varnosti pri delu; poudarja, da bi bilo treba vključevanje vidika spola upoštevati pri oblikovanju politik na področju varnosti in zdravja pri delu ter strategij preprečevanja v vseh sektorjih, tudi pri prihodnjem pregledu strateškega okvira za varnost in zdravje pri delu po letu 2020, ki ga bo pripravila Komisija; poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj med poklicne in z delom povezane bolezni vključijo tiste, ki še niso priznane kot take in prevladujejo v t. i. ženskih poklicih, ter bolezni, ki prizadenejo posebej ženske, naj vidik enakosti spolov upoštevajo pri zdravju in varnosti v poklicih, v katerih prevladujejo moški in kjer je še veliko vrzeli, tudi v zvezi s sanitarnimi napravami, delovno opremo ali opremo za osebno zaščito, zagotovijo varstvo in varnost materinstva na delovnem mestu in ukrepe za vrnitev na delo po materinskem dopustu ter ocenijo tveganja pri delu v t. i. ženskih sektorjih, tudi pri delu doma, če se tam izvajajo dela v gospodinjstvu in oskrba; |
| --- | --- |

107.

| 108. | naproša Komisijo, naj glede na dokazane koristi človeškega mleka za novorojenčke spodbuja dojenje, zlasti pri nedonošenčkih; poziva Komisijo, naj podpre politike, ki povečujejo uporabo človeškega mleka za nedonošenčke, vključno z dojenjem in darovanim mlekom, ter naj spodbuja čezmejno uporabo bank mleka, da bi ženskam v obmejnih regijah zagotovili, da bodo lahko po potrebi izkoristile to podporo; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poziva, naj se vidik invalidnosti vključi v vse splošne pobude za enakost spolov, ki se spodbujajo v Evropski uniji; poziva, naj se invalidnim žrtvam nasilja na podlagi spola, ki so v skrbništvu države ali v kateri koli drugi shemi omejene pravne sposobnosti, zagotovi zaščita, in v ta namen zahteva učinkovit dostop do pravnega varstva za to skupino oseb, delavcem v posebnih službah, udeleženih v teh postopkih (kot so kazensko pravosodje ali zdravstveni delavci), pa naj se zagotovi usposabljanje in krepitev zmogljivosti; poziva k vzpostavitvi dostopnega izobraževalnega sistema brez stereotipov, ki bo invalidnim dekletom in ženskam omogočal, da področje študija in dela izberejo glede na svoje želje in nadarjenost, ne da bi jih omejevali nedostopnost, predsodki in stereotipi; podpira vključevanje invalidk kot zgledov za spremembe v enakosti spolov in gibanjih za pravice žensk; poziva k vključitvi invalidnih žensk in deklet, vključno s tistimi v ustanovah, v vse načrte za preprečevanje raka dojke in materničnega vratu v državah članicah ter k vključitvi te skupine v vse programe za boj proti virusu HIV/aidsu in druge programe za izkoreninjenje spolno prenosljivih bolezni; poziva, naj se vsi zbrani kazalniki in podatki o vprašanjih enakosti spolov razčlenijo po starosti, invalidnosti in spolu; |
| --- | --- |

109.

Soočanje z nazadovanjem na področju enakosti spolov

| 110. | znova poudarja, da morajo države članice, Komisija in ključni deležniki (kot so zdravstveni delavci, regulativni organi in organizacije civilne družbe) redno izmenjevati zglede dobre prakse o vidikih spola v zdravstvu, vključno s smernicami za celovito spolno vzgojo in izobraževanje o odnosih, ozaveščanje o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah ter upoštevanje vidika spola v odzivih na epidemije; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe in podporo za zagotavljanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic med izvajanjem sedanje strategije za enakost spolov ter naj spolno in reproduktivno zdravje in pravice vključi v svojo naslednjo zdravstveno strategijo EU; poziva Komisijo, naj podpre države članice pri krepitvi njihovih zdravstvenih sistemov in zagotavljanju visokokakovostnega in univerzalnega dostopa do vseh zdravstvenih storitev ter naj zmanjša razlike v dostopu do zdravstvenih storitev, vključno s storitvami spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, med državami članicami in znotraj njih; v zvezi s tem poziva države članice, naj zagotovijo varen in pravočasen dostop brez omejitev do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter pripadajočih zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

110.

| 111. | naproša Komisijo, naj neenakosti na področju zdravja obravnava v prihodnji zdravstveni strategiji EU, ki naj bo osredotočena na dostop do preventivnega zdravstvenega varstva v vseh življenjskih obdobjih, zdravje in varnost žensk na delovnem mestu ter izrecno vključitev vidika spola v evropski načrt za boj proti raku; znova poudarja pomen medicine in raziskav, osredotočenih na posamezni spol, ter zato poudarja, da bi bilo treba v okviru programa Obzorje Evropa podpreti naložbe v razlike med ženskami in moškimi, povezane z njihovim zdravjem, da bi se lahko sistemi zdravstvenega varstva bolje odzivali na različne potrebe žensk in moških; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poziva Komisijo, naj podpre raziskave na področju nehormonalne kontracepcije za ženske in jim zagotovi več alternativ, podpre naj pa tudi raziskave o kontracepcijskih sredstvih za moške, da bi zagotovili enakost pri dostopu do kontracepcijskih sredstev in njihovi uporabi ter delitev odgovornosti; |
| --- | --- |

112.

| 113. | zahteva, da se podpre zagovornike pravic žensk in organizacije za pravice žensk v EU in po svetu, vključno z organizacijami, ki se ukvarjajo s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami ter z vprašanji LGBTI+, in sicer z večjo in namensko finančno podporo v naslednjem večletnem finančnem okviru; poleg tega poudarja, da imajo zaradi sedanje krize finančne težave, in poziva k povečanju sredstev, da bi lahko ustrezno financirali njihovo nadaljnje delo; je zelo zaskrbljen zaradi nasprotovanja uveljavljenim pravicam žensk in enakosti spolov v nekaterih državah članicah, zlasti zaradi poskusov nadaljnje inkriminacije opravljanja splavov in onemogočanja dostopa mladih do celovite spolne vzgoje na Poljskem, pa tudi zaradi sprejetja reforme na Madžarskem, ki napada pravice transspolnih in interspolnih oseb; poziva, naj se redno spremljajo razmere na področju pravic žensk in enakosti spolov, vključno z dezinformacijami in regresivnimi pobudami v vseh državah članicah, ter naj se vzpostavi sistem opozarjanja na primere nazadovanja; poziva Komisijo, naj podpre raziskave, ki preučujejo povezavo med protidemokratičnimi gibanji ter kampanjami dezinformiranja in napadi na pravice žensk in enakost spolov kot tudi na demokracijo, ter jo poziva, naj preuči temeljne vzroke teh pojavov in si bolj prizadeva za boj proti njim, tako da oblikuje načine preverjanja dejstev, zraven pa vodi protidiskurz in kampanje ozaveščanja; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva Komisijo, naj izvede svetovno kampanjo proti vse močnejšim napadom nanje in doseže izpustitev zagovornikov človekovih pravic, pri čemer naj posebno pozornost nameni zagovornikom pravic žensk; poziva, naj se v smernice EU o zagovornikih človekovih pravic nemudoma vključi priloga o priznanju in razvijanju dodatnih strategij in orodij za boljše in učinkovitejše odzivanje na posebne razmere, grožnje in dejavnike tveganja, s katerimi se soočajo zagovorniki človekovih pravic žensk, ter za njihovo preprečevanje; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poziva Komisijo in države članice, naj zaščitijo ženske, ki so še posebej izpostavljene večplastni diskriminaciji, ter naj priznajo presečne oblike diskriminacije, ki jih ženske doživljajo na podlagi spola, etnične pripadnosti, državljanstva, starosti, invalidnosti, socialnega položaja, spolne usmerjenosti in spolne identitete ter migrantskega ozadja, ter naj zagotovijo, da bodo izvedeni ukrepi upoštevali in naslovili posebne potrebe teh skupin; |
| --- | --- |

115.

| 116. | želi spomniti na svojo resolucijo z dne 12. februarja 2019 o potrebi po okrepljenem strateškem okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov po letu 2020 (41), v kateri je navedeno, da v večini držav članic ni opaziti napredka glede dostopa do zaposlitve, da obstajajo resni pomisleki glede stanovanjskega vprašanja in da je bilo na področju revščine doseženega le malo napredka ter da v okviru EU potrebujemo močan poudarek na vidiku spola; je zaskrbljen zaradi sovražnega govora proti Romom v času pandemije COVID-19 in dodatnih omejitev, ki so jih uvedle nekatere države članice, da bi romske skupnosti spravile v karanteno, in se boji negativnih posledic za najbolj ranljive skupine med Romi, kot so dekleta, mlade ženske, starejše ženske, invalidi ali osebe LGBTIQ+; pozdravlja sprejetje strateškega okvira EU za enakost in vključevanje Romov, zaradi česar je mogoče preučiti vpliv koronavirusa na Romske skupnosti in sprejeti ukrepe za preprečitev napadov nanje; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poziva Komisijo, naj vzpostavi konkreten okvir za pravice in varstvo spolnih delavcev med krizo in po njej; poleg tega vztraja, da je treba oblikovati ukrepe in strategije za boj proti diskriminaciji, s katero se soočajo spolni delavci pri dostopu do financiranja, stanovanj, zdravstvenega varstva, izobraževanja in drugih storitev; |
| --- | --- |

117.

| 118. | poudarja, da ima sektor avdiovizualnih in tiskanih medijev precejšnjo kulturno, družbeno in gospodarsko težo, saj družbo in kulturo odseva in hkrati oblikuje; obžaluje, da so ženske daleč prenizko zastopane na ključnih ustvarjalnih položajih v tem sektorju, zlasti v filmski industriji po vsej Evropi in po svetu; poziva Komisijo, naj obravnava spolne stereotipe v medijih in spodbuja vsebine, ki upoštevajo enakost spolov; poudarja, kako pomembno je spodbujati medijsko pismenost in vsem deležnikom na tem področju zagotoviti pobude za medijsko izobraževanje, ki upoštevajo vidik spola; poziva države članice, naj z zakonodajo prepovejo seksistično oglaševanje v medijih ter spodbujajo usposabljanje in praktične tečaje o boju proti spolnim stereotipom v izobraževalnih programih za novinarstvo, komuniciranje, medije in oglaševanje; poziva Komisijo, naj pomaga pri izmenjavi zgledov dobre prakse na področju boja proti seksističnim oglasom; poziva države članice, naj oblikujejo in izvajajo politike za odpravo zakoreninjenih neenakosti v celotnem avdiovizualnem sektorju, da bi ženskam in dekletom zagotovili boljše priložnosti; |
| --- | --- |

118.

Enakost spolov v zunanjih odnosih

| 119. | v skladu s členom 8 PDEU, v katerem je navedeno, da bi si morala EU v vseh svojih dejavnostih prizadevati odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami, poziva k skladnosti in vzajemni krepitvi notranjih in zunanjih politik EU glede načela večplastne diskriminacije, vključevanja vidika spolov in načela enakosti spolov, boja proti spolnim stereotipom in normam ter škodljivih praks in diskriminatornih zakonov, poleg tega pa naj se EU v zunanjih odnosih zavzema za pravico žensk do enakega uživanja vseh človekovih pravic; v zvezi s tem zlasti poudarja trgovinske politike EU, razvojno sodelovanje in politike na področju človekovih pravic; poudarja, da je krepitev vloge žensk eden najpomembnejših dejavnikov pri učinkovitem izvajanju razvojnih politik; opozarja na pomen izobraževanja za krepitev vloge žensk in deklet tako v EU kot v partnerskih državah; poudarja, da izobraževanje ni le pravica, temveč tudi ključno orodje za boj proti zgodnjim in prisilnim porokam ter najstniškim nosečnostim; vztraja, da mora zunanja politika EU prednostno prispevati k temu, da dekleta v partnerskih državah ostanejo v šolah in nadaljujejo izobraževanje; pozdravlja obnovljeno zavezanost pravicam žensk in deklet ter sklicevanje na cilje trajnostnega razvoja, zlasti na cilj trajnostnega razvoja 5 kot ključni okvir za strategijo za enakost spolov; |
| --- | --- |

119.

| 120. | poziva Komisijo, naj v partnerstvu z državami članicami spremlja in si prizadeva za celovito izvajanje pekinških izhodišč za ukrepanje, programa za ukrepanje Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju ter rezultatov konferenc o njunem pregledu, pa tudi vseh ciljev trajnostnega razvoja, vključno s ciljema 3.7 in 5.6, tako znotraj kot zunaj EU, z uporabo kazalnikov v skladu z okvirom svetovnih kazalnikov OZN za cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

120.

| 121. | pozdravlja novi akcijski načrt za enakost spolov III (GAP III), saj gre za ključni instrument za spodbujanje enakosti spolov ter krepitev vloge žensk in deklet v zunanjih odnosih; poudarja, da morajo ta dokument spremljati jasni, merljivi in časovno opredeljeni kazalniki, vključno z dodelitvijo vlog in odgovornosti različnim akterjem; pozdravlja dejstvo, da je v novem akcijskem načrtu ohranjen cilj, da mora 85 % vseh novih programov prispevati k enakosti spolov, obžaluje pa, da ni bilo določeno, da mora biti enakost spolov pri 20 % programov glavni cilj; zahteva, da se v vseh geografskih in tematskih programih v okviru novega instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje prednostno obravnavajo enakost spolov in pravice žensk v skladu s temi cilji; pozdravlja premik v institucionalni kulturi služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje v smeri učinkovitejšega uresničevanja zavez EU v zvezi s pravicami žensk in enakostjo spolov; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poziva Komisijo, naj dodatno okrepi vlogo EU kot spodbujevalke enakosti spolov po svetu; |
| --- | --- |

122.

| 123. | poziva Komisijo, naj spodbuja boljše razumevanje posebnih potreb migrantk in prosilk za azil pri dostopu do zdravstvene in izobraževalne podpore ter finančne varnosti, da se prepreči tveganje njihovega izkoriščanja in zagotovi spoštovanje njihovih pravic; |
| --- | --- |

123.

| 124. | ugotavlja, da se mora Komisija lotiti konkretnega vprašanja zaščite žensk pred nasiljem na podlagi spola v sprejemnih centrih za migrante in prosilce za azil, ter poziva k zagotovitvi prilagojene infrastrukture za ženske in dekleta in po potrebi ustreznega usposabljanja osebja v teh centrih; |
| --- | --- |

124.

| 125. | pozdravlja usmeritev v trgovinski politiki EU, ki temelji na vrednotah in zagotavlja visoko raven varstva delavskih in okoljskih pravic ter spoštovanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic, vključno z enakostjo spolov; opozarja, da morajo vsi trgovinski in naložbeni sporazumi EU vključevati vidik spola ter ambiciozno in izvršljivo poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju; pozdravlja zavezo Komisije, da pri posodobitvi pridružitvenega sporazuma s Čilom prvič zagotovila vključitev posebnega poglavja o trgovini in enakosti spolov na podlagi obstoječih mednarodnih zgledov; |
| --- | --- |

125.

| 126. | znova poudarja, da bo Komisiji pri delu na tem področju vedno stal ob strani; |
| --- | --- |

126.

o

o o

| 127. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

127.

---

(1)  Direktiva Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (UL L 6, 10.1.1979, str. 24).

(2)  Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (UL L 359, 19.12.1986, str. 56).

(3)  Direktiva Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (UL L 348, 28.11.1992, str. 1).

(4)  Direktiva Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (UL L 373, 21.12.2004, str. 37).

(5)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23).

(6)  Direktiva Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (UL L 68, 18.3.2010, str. 13).

(7)  Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (UL L 180, 15.7.2010, str. 1).

(8)  UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0039.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0025.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0111.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0080.

(13)  UL C 390, 18.11.2019, str. 19.

(14)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0014.

(15)  UL C 162, 10.5.2019, str. 9.

(16)  UL C 346, 27.9.2018, str. 6.

(17)  UL C 331, 18.9.2018, str. 60.

(18)  UL C 263, 25.7.2018, str. 49.

(19)  UL C 252, 18.7.2018, str. 99.

(20)  UL L 69, 8.3.2014, str. 112

(21)  UL C 76, 28.2.2018, str. 93.

(22)  UL C 356, 4.10.2018, str. 89.

(23)  UL C 285, 29.8.2017, str. 78.

(24)  UL C 11, 12.1.2018, str. 35.

(25)  UL C 298, 23.8.2018, str. 14.

(26)  UL C 363, 28.10.2020, str. 80.

(27)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(28)  UL C 458, 19.12.2018, str. 34.

(29)  UL C 66, 21.2.2018, str. 44.

(30)  UL C 407, 4.11.2016, str. 2.

(31)  Raziskava agencije FRA iz leta 2014, ki je najcelovitejša na ravni EU na tem področju, temelji pa na podatkih iz 28 držav članic.

(32)  Sporočilo Komisije z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152).

(33)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. januarja 2020 o razliki med plačami moških in žensk (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0025).

(34)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/gender-employment-gap-costs-europe-eu370-billion-per-year

(35)  UL C 331, 18.9.2018, str. 60.

(36)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0129.

(37)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0101.

(38)  Gl. Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 30. januarja 2020 o razliki med plačami moških in žensk.

(39)  Direktiva 2014/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ukrepih za lažje uresničevanje pravic, podeljenih delavcem v okviru prostega gibanja delavcev (UL L 128, 30.4.2014, str. 8).

(40)  UL C 363, 28.10.2020, str. 164.

(41)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0075.

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/232 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/232

---

P9_TA(2021)0026

Zapolnitev digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (2019/2168(INI))

(2021/C 456/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih leta 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, zlasti pa dela o ženskah in medijih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih leta 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, zlasti pa dela o ženskah in medijih,

| — | ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela o nasilju in nadlegovanju (št. 190) in priporočila Mednarodne organizacije dela o nasilju in nadlegovanju (št. 206) iz leta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela o nasilju in nadlegovanju (št. 190) in priporočila Mednarodne organizacije dela o nasilju in nadlegovanju (št. 206) iz leta 2019,

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta zasedanja na visoki ravni generalne skupščine OZN z dne 16. decembra 2015 o splošnem pregledu izvajanja sklepnih ugotovitev, sprejetih na svetovnem vrhu o informacijski družbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta zasedanja na visoki ravni generalne skupščine OZN z dne 16. decembra 2015 o splošnem pregledu izvajanja sklepnih ugotovitev, sprejetih na svetovnem vrhu o informacijski družbi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192) in vmesnega pregleda njenega izvajanja z dne 10. maja 2017 z naslovom Povezani enotni digitalni trg za vse (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192) in vmesnega pregleda njenega izvajanja z dne 10. maja 2017 z naslovom Povezani enotni digitalni trg za vse (COM(2017)0228),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 1, 2, 3 in 20, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 1, 2, 3 in 20,

| — | ob upoštevanju stebrov II (Oblikovanje ustreznih pogojev za razcvet digitalnih omrežij in storitev) in III (Čim boljše izkoriščanje potenciala za rast evropskega gospodarstva) strategije Komisije za enotni digitalni trg, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stebrov II (Oblikovanje ustreznih pogojev za razcvet digitalnih omrežij in storitev) in III (Čim boljše izkoriščanje potenciala za rast evropskega gospodarstva) strategije Komisije za enotni digitalni trg,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020),

| — | ob upoštevanju študij Komisije z naslovom ICT for Work: Digital Skills in the Workplace (IKT za delo: digitalne kompetence na delovnem mestu) in Women in the Digital Age (Ženske v digitalni dobi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij Komisije z naslovom ICT for Work: Digital Skills in the Workplace (IKT za delo: digitalne kompetence na delovnem mestu) in Women in the Digital Age (Ženske v digitalni dobi),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 1. oktobra 2013 z naslovom Women active in the ICT Sector (Ženske, dejavne v sektorju informacijskih in komunikacijskih tehnologij), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 1. oktobra 2013 z naslovom Women active in the ICT Sector (Ženske, dejavne v sektorju informacijskih in komunikacijskih tehnologij),

| — | ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 26. januarja 2017 z naslovom Gender and digital agenda (Spol in digitalna agenda), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 26. januarja 2017 z naslovom Gender and digital agenda (Spol in digitalna agenda),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. maja 2016 o razvoju medijske pismenosti in kritičnega razmišljanja z izobraževanjem in usposabljanjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 30. maja 2016 o razvoju medijske pismenosti in kritičnega razmišljanja z izobraževanjem in usposabljanjem,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. decembra 2018 o enakosti spolov, mladih in digitalizaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 6. decembra 2018 o enakosti spolov, mladih in digitalizaciji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov: nadaljnji ukrepi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2019 o gospodarstvih EU z zagotovljeno enakostjo spolov: nadaljnji ukrepi,

| — | ob upoštevanju mnenja Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških z dne 19. decembra 2018 z naslovom The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won (Prihodnost strategije za enakost spolov po letu 2019: bitke, v katerih zmagamo, potem spet bojujemo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških z dne 19. decembra 2018 z naslovom The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won (Prihodnost strategije za enakost spolov po letu 2019: bitke, v katerih zmagamo, potem spet bojujemo),

| — | ob upoštevanju izjave o zavezah glede žensk na digitalnem področju, ki jo je leta 2019 podpisalo 27 ministrov EU in predstavnikov držav članic ter Norveška, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o zavezah glede žensk na digitalnem področju, ki jo je leta 2019 podpisalo 27 ministrov EU in predstavnikov držav članic ter Norveška,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o digitalni agendi za rast, mobilnost in zaposlovanje: čas za pospešeno ukrepanje (3), zlasti pa velike koalicije za digitalna delovna mesta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o digitalni agendi za rast, mobilnost in zaposlovanje: čas za pospešeno ukrepanje (3), zlasti pa velike koalicije za digitalna delovna mesta,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o uporabi Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v digitalni dobi (5),

| — | ob upoštevanju foruma Svetovnega vrha o informacijski družbi (WSIS) 2019 z naslovom Information and Communication Technologies for achieving the Sustainable Development Goals (Informacijske in komunikacijske tehnologije za doseganje ciljev trajnostnega razvoja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju foruma Svetovnega vrha o informacijski družbi (WSIS) 2019 z naslovom Information and Communication Technologies for achieving the Sustainable Development Goals (Informacijske in komunikacijske tehnologije za doseganje ciljev trajnostnega razvoja),

| — | ob upoštevanju foruma WSIS 2020 z naslovom Fostering digital transformation and global partnerships: WSIS Action Lines for achieving the Sustainable Development Goals (Spodbujanje digitalne preobrazbe in globalnih partnerstev: akcijske smernice WSIS za doseganje ciljev trajnostnega razvoja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju foruma WSIS 2020 z naslovom Fostering digital transformation and global partnerships: WSIS Action Lines for achieving the Sustainable Development Goals (Spodbujanje digitalne preobrazbe in globalnih partnerstev: akcijske smernice WSIS za doseganje ciljev trajnostnega razvoja),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet s pomočjo digitalnega sektorja (O-000004/2018 – B8-0010/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet s pomočjo digitalnega sektorja (O-000004/2018 – B8-0010/2018),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet s pomočjo digitalnega sektorja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet s pomočjo digitalnega sektorja (6),

| — | ob upoštevanju medparlamentarne seje odborov ob mednarodnem dnevu žena 2018 o krepitvi vloge žensk in deklet v medijih ter na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medparlamentarne seje odborov ob mednarodnem dnevu žena 2018 o krepitvi vloge žensk in deklet v medijih ter na področju informacijske in komunikacijske tehnologije,

| — | ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom Empowering women on the Internet (Krepitev vloge žensk na internetu), ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 30. oktobra 2015 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom Empowering women on the Internet (Krepitev vloge žensk na internetu), ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 30. oktobra 2015 (7),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls (Temeljni vzroki za digitalni razkorak med spoloma in možne rešitve za večjo digitalno vključenost žensk in deklet), ki jo je 15. februarja 2018 objavil generalni direktorat za notranjo politiko (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls (Temeljni vzroki za digitalni razkorak med spoloma in možne rešitve za večjo digitalno vključenost žensk in deklet), ki jo je 15. februarja 2018 objavil generalni direktorat za notranjo politiko (8),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Cyber violence and hate speech online against women (Kibernetsko nasilje in sovražni govor proti ženskam na spletu), ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 16. avgusta 2018 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Cyber violence and hate speech online against women (Kibernetsko nasilje in sovražni govor proti ženskam na spletu), ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 16. avgusta 2018 (9),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality (Izobraževanje in zaposlovanje žensk v znanosti, tehnologiji in digitalnem gospodarstvu, vključno z umetno inteligenco in njenim vplivom na enakost spolov), ki jo je 15. aprila 2020 objavil generalni direktorat za notranjo politiko (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality (Izobraževanje in zaposlovanje žensk v znanosti, tehnologiji in digitalnem gospodarstvu, vključno z umetno inteligenco in njenim vplivom na enakost spolov), ki jo je 15. aprila 2020 objavil generalni direktorat za notranjo politiko (10),

| — | ob upoštevanju raziskave Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) iz leta 2014 z naslovom Violence against women: an EU-wide survey (Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) iz leta 2014 z naslovom Violence against women: an EU-wide survey (Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. junija 2012 z naslovom Strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 (COM(2012)0286) in vmesnega poročila z dne 17. oktobra 2014 o njenem izvajanju (SWD(2014)0318), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. junija 2012 z naslovom Strategija EU za odpravo trgovine z ljudmi za obdobje 2012–2016 (COM(2012)0286) in vmesnega poročila z dne 17. oktobra 2014 o njenem izvajanju (SWD(2014)0318),

| — | ob upoštevanju pregleda stanja o ženskah na digitalnem področju (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda stanja o ženskah na digitalnem področju (12),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0232/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0232/2020),

| A. | ker člen 8 PDEU določa, da si mora Unija v vseh svojih dejavnostih prizadevati odpraviti neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami; ker morajo dekleta in mlade ženske imeti enak dostop do tehnologije in digitalnega usposabljanja ter biti varne na spletu, da bi dosegli enakost spolov; ker se cilj trajnostnega razvoja št. 5 nanaša na enakost spolov in krepitev vloge žensk, kar vključuje uporabo tehnologije in interneta; |
| --- | --- |

A.

ker člen 8 PDEU določa, da si mora Unija v vseh svojih dejavnostih prizadevati odpraviti neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami; ker morajo dekleta in mlade ženske imeti enak dostop do tehnologije in digitalnega usposabljanja ter biti varne na spletu, da bi dosegli enakost spolov; ker se cilj trajnostnega razvoja št. 5 nanaša na enakost spolov in krepitev vloge žensk, kar vključuje uporabo tehnologije in interneta;

| B. | ker je digitalizacija bistveno spremenila večino vidikov našega življenja, in sicer ustvarja številne priložnosti, vendar prinaša tudi nove izzive; ker bodo kriza zaradi COVID-19 in njene posledice verjetno trajno spremenili življenje v Evropi, pri čemer bo imela pomembno vlogo digitalizacija; ker je treba preučiti in oceniti vpliv digitalizacije na zaposlitvene možnosti žensk in posledice dela na daljavo; ker se ženske soočajo z večjim čustvenim, duševnim in socialnim bremenom, saj jih usklajevanje dela na daljavo, zasebnega življenja in obveznosti oskrbe dodatno obremenjuje; ker se trg dela zaradi pandemije sooča z izzivom velike digitalne preobrazbe; |
| --- | --- |

B.

ker je digitalizacija bistveno spremenila večino vidikov našega življenja, in sicer ustvarja številne priložnosti, vendar prinaša tudi nove izzive; ker bodo kriza zaradi COVID-19 in njene posledice verjetno trajno spremenili življenje v Evropi, pri čemer bo imela pomembno vlogo digitalizacija; ker je treba preučiti in oceniti vpliv digitalizacije na zaposlitvene možnosti žensk in posledice dela na daljavo; ker se ženske soočajo z večjim čustvenim, duševnim in socialnim bremenom, saj jih usklajevanje dela na daljavo, zasebnega življenja in obveznosti oskrbe dodatno obremenjuje; ker se trg dela zaradi pandemije sooča z izzivom velike digitalne preobrazbe;

| C. | ker so stereotipi o spolih resna ovira za enakost žensk in moških in prispevajo k segregaciji spolov v izobraževanju in zaposlovanju, dodatno povečujejo razlike med spoloma v digitalnem sektorju in preprečujejo polno udeležbo žensk kot uporabnic, inovatork in ustvarjalk; ker splošno sprejeti stereotipi povezujejo visoko raven intelektualne sposobnosti bolj z moškimi kot z ženskami, ti stereotipi pa podpirajo in vplivajo na zanimanja otrok, mlajših od šest let, zlasti deklic; |
| --- | --- |

C.

ker so stereotipi o spolih resna ovira za enakost žensk in moških in prispevajo k segregaciji spolov v izobraževanju in zaposlovanju, dodatno povečujejo razlike med spoloma v digitalnem sektorju in preprečujejo polno udeležbo žensk kot uporabnic, inovatork in ustvarjalk; ker splošno sprejeti stereotipi povezujejo visoko raven intelektualne sposobnosti bolj z moškimi kot z ženskami, ti stereotipi pa podpirajo in vplivajo na zanimanja otrok, mlajših od šest let, zlasti deklic;

| D. | ker indeks enakosti spolov za leto 2019 razkriva vztrajne neenakosti med spoloma v digitalnem sektorju; |
| --- | --- |

D.

ker indeks enakosti spolov za leto 2019 razkriva vztrajne neenakosti med spoloma v digitalnem sektorju;

| E. | ker so podatki Eurostata iz leta 2018 pokazali, da približno 1,3 milijona ljudi v Evropski uniji študira informacijske in komunikacijske tehnologije (v nadaljnjem besedilu: IKT) in da so dekleta in ženske večinoma v manjšini, saj na tem področju sestavljajo le 17 % vseh študentov IKT v EU; |
| --- | --- |

E.

ker so podatki Eurostata iz leta 2018 pokazali, da približno 1,3 milijona ljudi v Evropski uniji študira informacijske in komunikacijske tehnologije (v nadaljnjem besedilu: IKT) in da so dekleta in ženske večinoma v manjšini, saj na tem področju sestavljajo le 17 % vseh študentov IKT v EU;

| F. | ker 73 % fantov, starih od 15 do 16 let, nima težav uporabljati digitalne naprave, s katerimi niso dobro seznanjeni, v primerjavi s 63 % deklet v isti starostni skupini (13), ki so manj samozavestne, čeprav imajo znanja in sposobnosti, da bi bile uspešnejše pri digitalni pismenosti; |
| --- | --- |

F.

ker 73 % fantov, starih od 15 do 16 let, nima težav uporabljati digitalne naprave, s katerimi niso dobro seznanjeni, v primerjavi s 63 % deklet v isti starostni skupini (13), ki so manj samozavestne, čeprav imajo znanja in sposobnosti, da bi bile uspešnejše pri digitalni pismenosti;

| G. | ker spolni stereotipi močno vplivajo na izbiro predmetov; ker zelo malo najstnic v državah članicah EU (manj kot 3 %) izraža zanimanje, da bi pri 30 letih delale kot strokovnjakinje na področju IKT (14); ker lahko učitelji in starši poglobijo spolne stereotipe, ki dekleta odvračajo od poklicne poti na področju IKT; ker lahko odprava pričakovanj glede poklicev glede na spol in spodbujanje vzornic na področju znanosti, tehnologije, inženirstva in matematike ter informacijske in komunikacijske tehnologije spodbudi dekleta k študiju IKT; |
| --- | --- |

G.

ker spolni stereotipi močno vplivajo na izbiro predmetov; ker zelo malo najstnic v državah članicah EU (manj kot 3 %) izraža zanimanje, da bi pri 30 letih delale kot strokovnjakinje na področju IKT (14); ker lahko učitelji in starši poglobijo spolne stereotipe, ki dekleta odvračajo od poklicne poti na področju IKT; ker lahko odprava pričakovanj glede poklicev glede na spol in spodbujanje vzornic na področju znanosti, tehnologije, inženirstva in matematike ter informacijske in komunikacijske tehnologije spodbudi dekleta k študiju IKT;

| H. | ker ženske v informacijskem in komunikacijskem sektorju zaslužijo 19 % manj kot moški; ker razlika v plačah med spoloma neposredno prispeva k razliki v pokojninah med spoloma (15); ker morajo biti plače moških in žensk skladne z načelom pravičnosti in enakosti; |
| --- | --- |

H.

ker ženske v informacijskem in komunikacijskem sektorju zaslužijo 19 % manj kot moški; ker razlika v plačah med spoloma neposredno prispeva k razliki v pokojninah med spoloma (15); ker morajo biti plače moških in žensk skladne z načelom pravičnosti in enakosti;

| I. | ker ženske kot demografska skupina po vsem svetu za namestitev programske opreme ali za uporabo spletnih radijskih in televizijskih storitev, spletnega bančništva ali storitev e-trgovine uporabljajo internet manj pogosto kot moški; |
| --- | --- |

I.

ker ženske kot demografska skupina po vsem svetu za namestitev programske opreme ali za uporabo spletnih radijskih in televizijskih storitev, spletnega bančništva ali storitev e-trgovine uporabljajo internet manj pogosto kot moški;

| J. | ker se je v zadnjih nekaj letih povečalo število žensk, ki delajo na področju kibernetske varnosti, vendar so številke še vedno precej nizke, saj sestavljajo manj kot 20 % strokovnjakov za kibernetsko varnost v Evropi; |
| --- | --- |

J.

ker se je v zadnjih nekaj letih povečalo število žensk, ki delajo na področju kibernetske varnosti, vendar so številke še vedno precej nizke, saj sestavljajo manj kot 20 % strokovnjakov za kibernetsko varnost v Evropi;

| K. | ker se pričakuje, da bo v prihodnosti za več kot 90 % delovnih mest potrebna določena stopnja digitalnih kompetenc in digitalne pismenosti; |
| --- | --- |

K.

ker se pričakuje, da bo v prihodnosti za več kot 90 % delovnih mest potrebna določena stopnja digitalnih kompetenc in digitalne pismenosti;

| L. | ker imajo ženske zaradi različnih ovir, kot so stereotipi in delovna mesta, na katerih prevladujejo moški, pogosteje težave pri iskanju svojega mesta v sektorju IKT; ker v tem sektorju vlada precejšnja vertikalna in horizontalna segregacija in so ženske pogosto previsoko kvalificirane za položaje, ki jih zasedajo; ker le zelo malo žensk zaseda vodilne položaje v razvoju programske opreme; |
| --- | --- |

L.

ker imajo ženske zaradi različnih ovir, kot so stereotipi in delovna mesta, na katerih prevladujejo moški, pogosteje težave pri iskanju svojega mesta v sektorju IKT; ker v tem sektorju vlada precejšnja vertikalna in horizontalna segregacija in so ženske pogosto previsoko kvalificirane za položaje, ki jih zasedajo; ker le zelo malo žensk zaseda vodilne položaje v razvoju programske opreme;

| M. | ker postajata uporaba in ustvarjanje programske opreme ključni sredstvi za digitalno preobrazbo; ker je vrzel pri zastopanosti spolov med razvijalci programske opreme in inženirji zaskrbljujoča, ko gre za vključevanje žensk v sektor, ter zaradi morebitnih zavestnih in nezavednih razlik med spoloma v aplikacijah, videoigrah in igračah, ki uporabljajo umetno inteligenco, ter drugih aplikacijah; |
| --- | --- |

M.

ker postajata uporaba in ustvarjanje programske opreme ključni sredstvi za digitalno preobrazbo; ker je vrzel pri zastopanosti spolov med razvijalci programske opreme in inženirji zaskrbljujoča, ko gre za vključevanje žensk v sektor, ter zaradi morebitnih zavestnih in nezavednih razlik med spoloma v aplikacijah, videoigrah in igračah, ki uporabljajo umetno inteligenco, ter drugih aplikacijah;

| N. | ker je raziskava Agencije Evropske unije za temeljne pravice o nasilju nad ženskami pokazala, da je 14 % žensk po 15. letu starosti doživelo kibernetsko nadlegovanje (16); ker se pogosto poroča o primerih spolnega nadlegovanja v izobraževalnih ustanovah s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, tudi v šolah, na univerzah in na delovnih mestih, zaradi česar so ženske iz tega sektorja izključene; ker so številne ženske v obdobju pandemije COVID-19 žrtve novih oblik spletnega spolnega in psihičnega nadlegovanja, vključno z vdori v Zoom, spletnim zalezovanjem in grožnjami na spletu; ker so nujno potrebni ukrepi za obravnavanje teh novih oblik spolnega in psihičnega nadlegovanja; ker imajo obravnava žensk kot spolnih objektov, hiperseksualizacija in izkoriščanje žensk na spletu, zlasti prek internetne pornografije, uničujoče posledice pri dojemanju spolnosti ter na splošneje na enakost spolov; |
| --- | --- |

N.

ker je raziskava Agencije Evropske unije za temeljne pravice o nasilju nad ženskami pokazala, da je 14 % žensk po 15. letu starosti doživelo kibernetsko nadlegovanje (16); ker se pogosto poroča o primerih spolnega nadlegovanja v izobraževalnih ustanovah s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, tudi v šolah, na univerzah in na delovnih mestih, zaradi česar so ženske iz tega sektorja izključene; ker so številne ženske v obdobju pandemije COVID-19 žrtve novih oblik spletnega spolnega in psihičnega nadlegovanja, vključno z vdori v Zoom, spletnim zalezovanjem in grožnjami na spletu; ker so nujno potrebni ukrepi za obravnavanje teh novih oblik spolnega in psihičnega nadlegovanja; ker imajo obravnava žensk kot spolnih objektov, hiperseksualizacija in izkoriščanje žensk na spletu, zlasti prek internetne pornografije, uničujoče posledice pri dojemanju spolnosti ter na splošneje na enakost spolov;

| O. | ker je delež žensk v sektorju IKT majhen; ker veliko žensk opusti izobraževanje na visoki ravni, akademske priložnosti in poklicno pot v sektorju IKT (pojav, poznan pod imenom „puščajoča cev“), predvsem zaradi slabih možnosti usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, organizacijskih omejitev in okolja, v katerem prevladujejo moški; ker znaša letna izguba produktivnosti za evropsko gospodarstvo, kjer ženske zapustijo svoja digitalna delovna mesta, da bi postale neaktivne, 16,1 milijarde EUR (17); |
| --- | --- |

O.

ker je delež žensk v sektorju IKT majhen; ker veliko žensk opusti izobraževanje na visoki ravni, akademske priložnosti in poklicno pot v sektorju IKT (pojav, poznan pod imenom „puščajoča cev“), predvsem zaradi slabih možnosti usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, organizacijskih omejitev in okolja, v katerem prevladujejo moški; ker znaša letna izguba produktivnosti za evropsko gospodarstvo, kjer ženske zapustijo svoja digitalna delovna mesta, da bi postale neaktivne, 16,1 milijarde EUR (17);

| P. | ker se je v sektorju informacijske tehnologije znatno povečalo število žensk v upravnih odborih, vendar je tudi sektor z najvišjim deležem upravnih odborov samo z moškim članstvom; |
| --- | --- |

P.

ker se je v sektorju informacijske tehnologije znatno povečalo število žensk v upravnih odborih, vendar je tudi sektor z najvišjim deležem upravnih odborov samo z moškim članstvom;

| Q. | ker digitalna kompetenca pomeni sposobnost pridobivanja, obdelave in sporočanja digitalnih informacij, nanjo pa vpliva družbeno-kulturno in ekonomsko ozadje; ker ženske porabijo več časa za neplačano oskrbo in gospodinjsko delo kot moški; ker imajo zato na voljo manj časa za prostočasne dejavnosti, plačano delo ali priložnosti za pridobitev digitalnih kompetenc ter znanj in spretnosti za uporabo interneta; ker bi z ukrepi, namenjenimi ozaveščanju, odpravljanju spolnih stereotipov in norm ter doseganju boljše porazdelitve neplačanega otroškega varstva in gospodinjskih opravil, omogočili večjo udeležbo žensk na (digitalnih) trgih dela in pri usposabljanju ter jim omogočili, da pridobijo boljše digitalne kompetence; |
| --- | --- |

Q.

ker digitalna kompetenca pomeni sposobnost pridobivanja, obdelave in sporočanja digitalnih informacij, nanjo pa vpliva družbeno-kulturno in ekonomsko ozadje; ker ženske porabijo več časa za neplačano oskrbo in gospodinjsko delo kot moški; ker imajo zato na voljo manj časa za prostočasne dejavnosti, plačano delo ali priložnosti za pridobitev digitalnih kompetenc ter znanj in spretnosti za uporabo interneta; ker bi z ukrepi, namenjenimi ozaveščanju, odpravljanju spolnih stereotipov in norm ter doseganju boljše porazdelitve neplačanega otroškega varstva in gospodinjskih opravil, omogočili večjo udeležbo žensk na (digitalnih) trgih dela in pri usposabljanju ter jim omogočili, da pridobijo boljše digitalne kompetence;

| R. | ker ženske sestavljajo le marginalen odstotek vlagateljev tveganega kapitala, poslovnih angelov in vlagateljev; ker od osnovne šole do univerze dekleta običajno študirajo manj predmetov s področja IKT ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zaradi česar ženske v bistveno manjšem številu delajo na teh področjih na trgu dela ali kot ustanoviteljice in lastnice zasebnih podjetij in zagonskih podjetij; ker nižji odstotek žensk, ki sodelujejo v tehnologiji, neposredno vpliva na ves družbeni razvoj in ustvarja inovacijsko pristranskost, ki vpliva na to, kakšne vrste inovacij in novih tehnologij bodo dane na voljo potrošnikom; |
| --- | --- |

R.

ker ženske sestavljajo le marginalen odstotek vlagateljev tveganega kapitala, poslovnih angelov in vlagateljev; ker od osnovne šole do univerze dekleta običajno študirajo manj predmetov s področja IKT ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zaradi česar ženske v bistveno manjšem številu delajo na teh področjih na trgu dela ali kot ustanoviteljice in lastnice zasebnih podjetij in zagonskih podjetij; ker nižji odstotek žensk, ki sodelujejo v tehnologiji, neposredno vpliva na ves družbeni razvoj in ustvarja inovacijsko pristranskost, ki vpliva na to, kakšne vrste inovacij in novih tehnologij bodo dane na voljo potrošnikom;

| S. | ker trendi kažejo zmanjševanje števila žensk v visokošolskem izobraževanju, povezanem z IKT, v primerjavi z letom 2011; ker je med 8 milijoni strokovnjakov s področja IKT v EU samo 17 % žensk; ker bi imel sektor velike koristi od neizkoriščenega nabora talentov in različnih perspektiv, če bi več žensk vstopilo na trg digitalnih delovnih mest, kar bi lahko letno povečalo BDP evropskega gospodarstva za 16 milijard EUR; |
| --- | --- |

S.

ker trendi kažejo zmanjševanje števila žensk v visokošolskem izobraževanju, povezanem z IKT, v primerjavi z letom 2011; ker je med 8 milijoni strokovnjakov s področja IKT v EU samo 17 % žensk; ker bi imel sektor velike koristi od neizkoriščenega nabora talentov in različnih perspektiv, če bi več žensk vstopilo na trg digitalnih delovnih mest, kar bi lahko letno povečalo BDP evropskega gospodarstva za 16 milijard EUR;

| T. | ker je po podatkih poročila Svetovnega gospodarskega foruma o razlikah med spoloma v svetu za leto 2018 le 22 % strokovnjakov na področju umetne inteligence na svetu žensk v primerjavi z 78 % moških, kar pomeni 72-odstotno vrzel med spoloma, ki še ni odpravljena; ker je bilo leta 2019 od vsakih 100 USD, vloženih v evropska tehnološka podjetja, 92 USD namenjenih izključno moškim ustanoviteljskim ekipam (18); |
| --- | --- |

T.

ker je po podatkih poročila Svetovnega gospodarskega foruma o razlikah med spoloma v svetu za leto 2018 le 22 % strokovnjakov na področju umetne inteligence na svetu žensk v primerjavi z 78 % moških, kar pomeni 72-odstotno vrzel med spoloma, ki še ni odpravljena; ker je bilo leta 2019 od vsakih 100 USD, vloženih v evropska tehnološka podjetja, 92 USD namenjenih izključno moškim ustanoviteljskim ekipam (18);

| U. | ker digitalna vključenost pomeni, da imajo vsi posamezniki in skupnosti dostop do IKT in njene uporabe; ker so dejavniki, zaradi katerih so ženske izključene iz digitalne vključenosti, pomanjkanje dostopa, cenovne dostopnosti in izobrazbe, pa tudi pričakovanja v zvezi s spolom in družbeno-kulturne norme, nižja udeležba v izobraževanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter informacijske in komunikacijske tehnologije, omejena uporaba digitalnih orodij in manjša dejavnost na družbenih platformah zaradi kibernetskega nasilja nad dekleti in ženskami; ker mora biti razsežnost digitalnega vključevanja spolov del vseh pobud in naložb EU, povezanih z IKT in digitalizacijo; |
| --- | --- |

U.

ker digitalna vključenost pomeni, da imajo vsi posamezniki in skupnosti dostop do IKT in njene uporabe; ker so dejavniki, zaradi katerih so ženske izključene iz digitalne vključenosti, pomanjkanje dostopa, cenovne dostopnosti in izobrazbe, pa tudi pričakovanja v zvezi s spolom in družbeno-kulturne norme, nižja udeležba v izobraževanju na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter informacijske in komunikacijske tehnologije, omejena uporaba digitalnih orodij in manjša dejavnost na družbenih platformah zaradi kibernetskega nasilja nad dekleti in ženskami; ker mora biti razsežnost digitalnega vključevanja spolov del vseh pobud in naložb EU, povezanih z IKT in digitalizacijo;

| V. | ker digitalna finančna vključenost pomeni digitalni dostop do formalnih finančnih storitev, ki ustrezajo potrebam in se izvajajo odgovorno po dostopnih cenah, ter njihovo uporabo; ker so glavni razlogi za finančno izključenost žensk zakoni in norme, ki lahko ogrozijo pravico žensk do udeležbe na trgu dela, nadzora sredstev, ustanavljanja podjetij in dostopa do financiranja za rast formalnih podjetij in sprejemanje lastnih gospodarskih odločitev; ker je približno milijarda žensk še vedno brez dostopa do formalnih finančnih storitev, ker nimajo dostopa do identifikacijskih dokumentov, mobilnih telefonov, digitalnih spretnosti in znanja, pa tudi zaradi neprimernih produktov; ker lahko boljši dostop do odgovornih digitalnih finančnih storitev in njihova uporaba prispevata h krepitvi gospodarske moči in ekonomske neodvisnosti žensk; |
| --- | --- |

V.

ker digitalna finančna vključenost pomeni digitalni dostop do formalnih finančnih storitev, ki ustrezajo potrebam in se izvajajo odgovorno po dostopnih cenah, ter njihovo uporabo; ker so glavni razlogi za finančno izključenost žensk zakoni in norme, ki lahko ogrozijo pravico žensk do udeležbe na trgu dela, nadzora sredstev, ustanavljanja podjetij in dostopa do financiranja za rast formalnih podjetij in sprejemanje lastnih gospodarskih odločitev; ker je približno milijarda žensk še vedno brez dostopa do formalnih finančnih storitev, ker nimajo dostopa do identifikacijskih dokumentov, mobilnih telefonov, digitalnih spretnosti in znanja, pa tudi zaradi neprimernih produktov; ker lahko boljši dostop do odgovornih digitalnih finančnih storitev in njihova uporaba prispevata h krepitvi gospodarske moči in ekonomske neodvisnosti žensk;

| W. | ker na zmožnost žensk, da dostopajo do digitalnih tehnologij in jih uporabljajo, vplivajo številni dejavniki, vključno z naložbami, predpisi in konkurenco; ker se ženske in dekleta v podeželskih in težko dosegljivih regijah soočajo z izzivi in ovirami pri dostopu do interneta ter digitalnih tehnologij in infrastrukture, zaradi česar ne morejo v celoti izkoristiti digitalnega potenciala sodobne tehnologije; ker zlasti v državah v razvoju ženske in dekleta na podeželju običajno delajo v kmetijstvu, njihovo delo pa je pogosto neplačano in prekarno, zato živijo v tehnološko revnih okoljih in imajo težave z dostopnostjo digitalnih tehnologij; |
| --- | --- |

W.

ker na zmožnost žensk, da dostopajo do digitalnih tehnologij in jih uporabljajo, vplivajo številni dejavniki, vključno z naložbami, predpisi in konkurenco; ker se ženske in dekleta v podeželskih in težko dosegljivih regijah soočajo z izzivi in ovirami pri dostopu do interneta ter digitalnih tehnologij in infrastrukture, zaradi česar ne morejo v celoti izkoristiti digitalnega potenciala sodobne tehnologije; ker zlasti v državah v razvoju ženske in dekleta na podeželju običajno delajo v kmetijstvu, njihovo delo pa je pogosto neplačano in prekarno, zato živijo v tehnološko revnih okoljih in imajo težave z dostopnostjo digitalnih tehnologij;

Splošne ugotovitve

| 1. | poziva Komisijo in države članice, naj ukrepe za spodbujanje digitalnega prehoda uskladijo s cilji Unije na področju enakosti spolov; poudarja, da pri digitalnem prehodu nihče ne bi smel zaostati; pozdravlja zaveze Komisije v strategiji EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025, da bo spodbujala udeležbo žensk v digitalnem gospodarstvu in informacijski družbi; poziva Komisijo, naj v digitalni agendi, evropski digitalni strategiji in vseh drugih politikah in pobudah za digitalna znanja in spretnosti ter izobraževanje še naprej obravnava velike razlike med spoloma v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije ter skuša s konkretnimi ukrepi povečati zlasti udeležbo žensk in deklet v sektorju; poudarja, da lahko večja udeležba žensk v digitalnem sektorju pomembno vpliva na boj proti neenakostim med spoloma, spolnim stereotipom in diskriminaciji na podlagi spola, izboljša se lahko dostop žensk do trga dela in njihovi delovni pogoji ter odpravi plačna vrzel med spoloma; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno financiranje za programe, s katerimi bi več deklet in žensk pritegnili k študiju in delu na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, poleg tega naj vzpostavijo podjetniške programe za financiranje žensk in deklet, ki začenjajo tehnološke projekte ali nova podjetja, razvijejo strategije za večjo digitalno vključenost deklet in žensk ter digitalno finančno vključenost na področjih, povezanih z naravoslovjem, tehnologijo, inženirstvom in matematiko, umetno inteligenco ter v sektorju raziskav in inovacij, ter naj sprejmejo pristop na več ravneh za odpravo razlik med spoloma na vseh ravneh izobraževanja in zaposlovanja v digitalnem sektorju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o programih v naslednjem večletnem finančnem okviru ter skladih in posojilih v okviru načrta za okrevanje ustrezno upošteva enake možnosti moških in žensk ter digitalni razkorak med spoloma in naj poveča poznavanje teh mehanizmov med ženskami; poudarja, da bi morala biti vključevanje načela enakosti spolov in priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola z merljivimi kazalniki vključena v politike, ki podpirajo razvoj IKT; poziva Komisijo, naj načelo enakosti spolov vključi v akt o digitalnih storitvah in v vse prihodnje predloge za digitalno področje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj v celoti izvajajo ministrsko izjavo o zavezah glede žensk na digitalnem področju; poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje medsektorskih nacionalnih načrtov držav članic za ženske na digitalnem področju; |
| --- | --- |

3.

Izobraževanje

| 4. | poudarja, da je pomembno načelo enakosti spolov vključiti v digitalno izobraževanje na vseh ravneh, vključno z zunajšolskim, priložnostnim in neformalnim izobraževanjem, in sicer tudi za pedagoško osebje; poziva k oblikovanju ločenih strategij za različne starostne skupine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | spodbuja Komisijo in države članice ter programerje, podjetja in univerze, naj obravnavajo razkorak med spoloma v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije ter sodelujejo pri iskanju rešitev in izmenjavi dobre prakse o boljšem vključevanju deklet v predmete, povezane z digitalnim izobraževanjem, že od zgodnjih let; poziva EU in države članice, naj oblikujejo, podprejo in izvajajo ukrepe, ki jih spodbuja OZN in njeni organi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj se temeljito posveti vprašanju majhnega števila žensk s študijskimi ali poklicnimi potmi na področju IKT ter poskrbi za opazen vidik spola v programu za digitalno Evropo in posodobljenem akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje, vključno z dostopnostjo in cenovno dosegljivostjo digitalne opreme; poziva izobraževalne subjekte, naj v vse učne načrte na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter informacijske in komunikacijske tehnologije, izobraževalno gradivo in pedagoške prakse že od zgodnjega otroštva vključijo vidik spola, da bi dekleta spodbudili k odločanju za študij matematike, programiranja, predmetov IKT in naravoslovnih predmetov v šolah in vztrajanju pri tem; spodbuja Komisijo in države članice, naj sodelujejo z izobraževalnimi ustanovami in organizacijami civilne družbe pri ocenjevanju in preoblikovanju izobraževalnih oblik IKT; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je pomembno, da ženske in dekleta sooblikujejo svojo prihodnost na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter informacijske in komunikacijske tehnologije, kar mora postati sestavni del predšolskega in osnovnošolskega izobraževanja, da se odpravljajo škodljivi stereotipi o spolnih vlogah za dekleta in fante; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo vidik spola pri pripravi politik za digitalno izobraževanje, da bi se lahko študentje in študentke soočali z izzivi v prihodnje; poziva Komisijo in države članice, naj na vseh ravneh izobraževanja za področje informacijske in komunikacijske tehnologije vzpostavijo mentorske programe z vzornicami; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo kampanje ozaveščanja, namenjene dijakom in njihovim staršem, za boj proti spolnim stereotipom v šolskih projektih in na delovnih mestih; poudarja, da je treba ženskam izreči priznanje za njihovo delo, da dekleta v znanstvenih knjigah ne bi videla le moških imen, ampak imela tudi vzornice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo vseživljenjsko učenje za lažje poklicno prehajanje žensk na mesta na področju IKT ter usposabljanje in programe za izboljšanje digitalnih znanj in spretnosti deklet in žensk, njihovo izpopolnjevanje in prekvalificiranje; poudarja, da je treba v priporočilo Sveta o poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter posodobljeni program znanj in spretnosti za Evropo vključiti vidik spola; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo politike in ukrepe za obravnavo tako imenovanega učinka slabega tesnjenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva, naj enakost spolov postane stalen in strukturni del prihodnje strategije in politik EU za mlade; |
| --- | --- |

11.

Zaposlovanje in podjetništvo

| 12. | poziva države članice, naj v celoti prenesejo in izvajajo direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, Komisijo pa, naj jo učinkovito spremlja, da bodo starši lahko izkoristili očetovski, starševski in oskrbovalski dopust; spodbuja države članice, naj IKT obravnavajo kot sredstvo za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja ter upoštevajo trende digitalizacije v svetu dela, vključno z digitalnim sektorjem, da bi po potrebi prilagodile obstoječe ukrepe za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter spodbujale in okrepile svoje sisteme za enako porazdelitev skrbstvenih odgovornosti; v zvezi s tem spodbuja Komisijo in države članice, naj uvedejo politike za obravnavo položaja samozaposlenih, zlasti podjetnic v sektorjih IKT in digitalnem sektorju, ter njihove potrebe za dostop do sistemov socialne zaščite, porodniškega dopusta in otroškega varstva; poudarja, da delo na daljavo ženskam omogoča delo od doma in lahko prispeva k boljšemu usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; vendar ugotavlja, da ga morajo države članice spremljati in primerno urejati; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da tudi v digitalnem sektorju plačna vrzel med spoloma negativno vpliva na pravice iz socialnega varstva ter razliko v pokojninah na škodo žensk; pozdravlja zavezo Komisije, da do konca leta 2020 predstavi zavezujoče ukrepe za preglednost plač, pri tem pa ustrezno upošteva posebne okoliščine evropskih malih in srednjih podjetij ter različne modele trga dela v EU, da bi učinkovito obravnavala razlike v plačah in pokojninah med spoloma ter revščino v starosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo enakost spolov v podjetjih v sektorju IKT in povezanih sektorjih ter v digitalnem gospodarstvu ter sprejmejo horizontalne politike za zmanjšanje razlik med spoloma v digitalnem gospodarstvu s ciljno usmerjenimi ukrepi, tudi z evropskimi sredstvi za financiranje projektov pod vodstvom žensk v digitalnem sektorju, spodbujanje minimalnega števila raziskovalk v projektih IKT, za usposabljanje kadrovskih oddelkov o „nezavedni diskriminaciji na podlagi spola“ za bolj spolno uravnoteženo zaposlovanje, za ustanavljanje nagrad in shem spodbud za podjetja in organizacije, ki dejavno izvajajo politike, nevtralne z vidika spola, z merljivimi cilji, za spodbujanje vključevanja vidika spola v strategije podjetij za proizvodnjo, snovanje in trženje proizvodov IKT, letna poročila podjetij IKT o raznolikosti in plačni vrzeli med spoloma, politike javnega naročanja in/ali smernice za naročanje storitev IKT pri ponudnikih, ki dejavno upoštevajo uravnoteženo zastopanost spolov pri sestavi svojih podjetij in uprav, s čimer bi olajšali dodeljevanje evropskih sredstev podjetjem, ki upoštevajo merila uravnotežene zastopanosti spolov, ter spodbujali izvajanje načrtov in protokolov za enakost spolov ter tako izboljšali in spremljali uspešnost podjetij glede udeležbe žensk, tudi na ravni upravljanja in vodenja, ter mentorske programe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj temeljito ocenijo vzroke in dejavnike, ki povzročajo veliko opuščanje poklicne poti na digitalnem področju med ženskami; poziva Komisijo in države članice, naj analizirajo učinek, ki ga ima neravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem na možnost žensk za izpopolnjevanje, ki je potrebno za ohranjanje zahtevane ravni znanj in spretnosti v sektorju IKT; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo mehanizme in programe, da bi ženske in dekleta vključili v pobude za izobraževanje, usposabljanje in zaposlovanje v digitalnem sektorju ne glede na njihov status zakonitega priseljevanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo podjetništvo in udejstvovanje žensk v inovacijah, povečajo možnosti financiranja za podjetnice in digitalna zagonska podjetja pod vodstvom žensk, izboljšajo dostopnost obstoječih skladov, da bodo imele enake možnosti za konkuriranje na enotnem digitalnem trgu, in spodbujajo bolj uravnoteženo zastopanost spolov v finančnih institucijah; |
| --- | --- |

16.

| 17. | spodbuja Komisijo in države članice, naj okrepijo financiranje raziskav o vprašanjih, povezanih s spolom, na področju informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je izjemno pomembno imeti več vzornic in povečati število žensk na vodstvenih položajih v sektorju IKT; poziva vzornike, naj se zavzamejo za enakost spolov v digitalnem gospodarstvu; poudarja, da morajo podjetja IKT uvesti prakse na področju človeških virov, ki spodbujajo raznolikost, kot je uravnotežena zastopanost spolov na srednjih in višjih vodstvenih položajih ter v upravnih odborih družb; pozdravlja, da se namerava Komisija zavzeti za sprejetje predloga iz leta 2012 za direktivo o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o ženskah v upravnih odborih), ter poziva Svet, naj odpravi blokado v pogajanjih in jo sprejme; |
| --- | --- |

18.

Kulturni, medijski in avdiovizualni sektor

| 19. | poudarja vpliv kulturnega, medijskega, oglaševalskega in avdiovizualnega sektorja na nastajanje in krepitev spolnih stereotipov ter spodbujanje normativnih in kulturnih ovir, ki se obnavljajo z razširjenim jezikom in podobami; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva avdiovizualni in medijski sektor, naj bolj predstavljata ženske v poklicih na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter IKT, pa tudi raznolikost in priložnosti na teh področjih; poziva medijski sektor, naj vključuje ženske na okrogle mize, v časopisne članke in na druga mesta, kjer se oblikujeta javno mnenje in diskurz o tehnoloških temah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da je pomembno odpraviti zavedno in nezavedno diskriminacijo na podlagi spola pri algoritmih, aplikacijah umetne inteligence, videoigrah in igračah, ki ohranjajo škodljive spolne stereotipe in zmanjšujejo udeležbo žensk na digitalnem področju, področju umetne inteligence ter informacijske in komunikacijske tehnologije; poudarja, da je treba obravnavati pristranskost inovacij v sektorju IKT, kjer so oblikovalci in razvijalci storitev, programske opreme in uporabniških aplikacij večinoma moški, uporabnice pa ženske; |
| --- | --- |

21.

Krepitev vloge žensk na državljanskem, političnem in gospodarskem področju

| 22. | poudarja, da lahko informacijska in komunikacijska tehnologija močno poveča možnosti žensk za sodelovanje v volilnih postopkih, javnih posvetih, raziskavah in razpravah, pa tudi uveljavljanje in zagovarjanje pravic žensk; poziva Komisijo in države članice, naj pri oblikovanju pobud za e-upravo upoštevajo vidik spola; poudarja, da je mogoče internet učinkovito uporabiti za kampanje in forume ter za večjo prepoznavnost vzornic; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo organizacije digitalne civilne družbe, konstruktivno sodelujejo z njimi ter jih spodbujajo k sodelovanju pri upravljanju interneta; poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo z ženskami in ženskimi organizacijami civilne družbe ter jih vključijo, da bi se pri snovanju in izvajanju javnih tehnoloških politik bolje odzvali na težave v vsakdanjem življenju žensk in deklet ter spodbujali ekonomsko in digitalno vključenost žensk; |
| --- | --- |

23.

| 24. | spodbuja države članice in Komisijo, naj pripravijo kampanje za ozaveščanje, usposabljanje in vključevanje načela enakosti spolov, da bi poudarile vpliv obvladovanja IKT na krepitev ekonomskega položaja žensk; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da je treba ženske spodbujati k prevzemanju pomembnejše vloge pri oblikovanju, razvoju, gradnji in vzdrževanju pametnih mest ali vasi; |
| --- | --- |

25.

Zbiranje podatkov

| 26. | pozdravlja oblikovanje preglednice o ženskah na digitalnem področju kot sestavnega dela indeksa digitalnega gospodarstva in družbe (DESI) ter štirih novih kazalnikov, ki jih je Evropski inštitut za enakost spolov predlagal v svojem poročilu iz leta 2018 z naslovom Enakost spolov in mladi: priložnosti in nevarnosti digitalizacije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo in države članice ter platforme in podjetja, naj zberejo primerljive podatke o uporabi IKT, razčlenjene po spolu in starosti, ter predlagajo pobude in raziskave, da bi razumeli in obravnavali temeljne vzroke za digitalni razkorak med spoloma; poziva Komisijo in države članice, naj zbirajo in uporabljajo obstoječe podatke, razčlenjene po spolu, da bi spodbudili več raziskav o interakciji različnih dejavnikov, ki ovirajo digitalno vključenost žensk in deklet; poudarja, da usklajeno zbiranje podatkov državam članicam olajšuje primerjavo in izmenjavo podatkov in primerov najboljše prakse; |
| --- | --- |

27.

Boj proti nasilju zaradi spola: spletno nasilje

| 28. | z veliko zaskrbljenostjo priznava porast digitalnih kaznivih dejanj ter zastraševanja, ustrahovanja, zbiranja informacij o tarči in razgaljanja njene zasebnosti na internetu („doxing“), nadlegovanja in nasilja nad ženskami v digitalnem svetu; poudarja pomen digitalne in medijske pismenosti, kibernetske higiene in kibernetske varnosti; poziva k financiranju in kampanjam za ozaveščanje in izobraževanje žensk o zaščiti računov in komunikacij za lastno zaščito na spletu ter o spoštljivi socialni komunikaciji na internetu, da bi ženske posvarili pred morebitnimi nadlegovalci ali napadalci ter jih obveščali, kako poiskati pomoč ob incidentu; meni, da bi se bilo treba s temi kampanjami boriti proti nasilju zaradi spola in spolnim stereotipom, izobraževati moške o obnašanju žensk na spletu ter ženskam zagotoviti stalno svobodo izražanja in smiselno udeležbo v javnih razpravah; poleg tega meni, da bi morala podjetja in programerji z učinkovitimi mehanizmi poročanja in ukinitve v svoji infrastrukturi obravnavati spletno nasilje in zlorabe zaradi spola; poziva države članice, naj olajšajo kanale za prijavo in podprejo razvoj orodij za usposabljanje policije, pravosodnega sistema ter sektorja informacijske in komunikacijske tehnologije, da bodo organi kazenskega pregona lahko učinkovito preiskovali in preganjali zlonamerne napadalce ter podprli žrtve spletnega nadlegovanja in nasilja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva institucije, agencije in organe EU ter države članice in njihove organe kazenskega pregona, naj sodelujejo in naredijo konkretne korake pri usklajevanju svojih ukrepov za boj proti uporabi informacijske in komunikacijske tehnologije za kazniva dejanja, tudi za spletno spolno nadlegovanje in trgovino z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja, ter za zbiranje po spolu ločenih podatkov o spletnem nasilju zaradi spola; pozdravlja napoved Komisije o raziskavi o nasilju zaradi spola; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno financiranje za razvoj rešitev umetne inteligence, ki preprečujejo in odpravljajo spletno nasilje, spolno nadlegovanje in izkoriščanje žensk in deklet na spletu ter nadlegovanje na delovnem mestu; poziva države članice, naj pregledajo svoje kazensko pravo in poskrbijo za opredelitev, priznavanje in kriminalizacijo novih oblik digitalnega nasilja ter naj ratificirajo konvencijo Mednarodne organizacije dela o nasilju in nadlegovanju iz leta 2019, ki se med drugim uporablja za komunikacije, povezane z delom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da je za doseganje enakosti spolov bistveno oblikovati celovito, starosti primerno spolno vzgojo in vzgojo o odnosih, ki vključuje boj proti spletnemu nasilju in spolnemu nadlegovanju na spletu ter boj proti obravnavi žensk kot spolnih objektov na spletu, njihovi hiperseksualizaciji in spolnemu izkoriščanju; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo politike in ukrepe za obravnavo pojavov spolnega nadlegovanja v izobraževalnih ustanovah in šolah s področja naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter v sektorju IKT; poziva delodajalce, naj kadrovske ukrepe prilagodijo tako starim kot novim oblikam spletnega nadlegovanja, in sicer z obveznim usposabljanjem in številkami za klic v sili za žrtve; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k nadaljnjim pravno zavezujočim ukrepom in direktivi za preprečevanje nasilja zaradi spola in spletnega sovražnega govora proti ženskam ter boj proti njima, skupaj s spletnim nasiljem, ki je pogosto usmerjeno proti ženskam, npr. javnim osebnostim, političarkam in aktivistkam; poziva Komisijo, naj bodo v prihodnjem predlogu akta o digitalnih storitvah in novem okviru za sodelovanje med internetnimi platformami obravnavane odgovornosti spletnih platform v zvezi s sovražnim govorom, ki ga širijo uporabniki, ter drugimi škodljivimi, neprimernimi in seksističnimi vsebinami, da bi zaščitili varnost žensk na spletu; poziva Komisijo, naj pripravi usklajene pravne opredelitve spletnega nasilja in nov kodeks ravnanja za spletne platforme v boju proti nasilju zaradi spola na spletu; |
| --- | --- |

31.

Nova področja

| 32. | poziva nacionalne javne uprave in institucije EU, naj sodelujejo z zasebnim sektorjem pri oblikovanju vseevropskih vzorčnih kampanj, s katerimi bi mlade strokovnjakinje spodbudili k izbiri poklicne poti na področju kibernetske varnosti, kar bi znatno zmanjšalo vrzel v znanjih in spretnostih, spodbudilo gospodarstvo in izboljšalo splošno odpornost industrije kibernetske varnosti v Evropi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je treba še naprej delati na področju regulative, da se bodo na področju umetne inteligence spoštovala načela in vrednote enakosti spolov in nediskriminacije, kot so zapisani v členu 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je treba z vidika spola poglobiti razumevanje novih področij, kot so algoritemsko odločanje, tehnologija blokovnih verig, kriptovalute ter podatkovni nadzor, in pripraviti strategije za njihovo obravnavo; |
| --- | --- |

34.

Enakost spolov v razvojnih politikah

| 35. | izraža zaskrbljenost, da bi se lahko v sedanji krizi v državah in regijah v razvoju povečal digitalni razkorak med spoloma; poudarja, da je pomembno v razvojnih strategijah spodbujati digitalno usposobljenost žensk in deklet, digitalno dostopnost in cenovno dosegljivost kot orodja za doseganje enakosti spolov; poudarja, da je treba sredstva za razvoj usmeriti v spodbujanje digitalnega izobraževanja deklet in žensk ter podpreti projekte pod vodstvom žensk v digitalnem sektorju, zlasti tiste s socialnim učinkom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da imajo invalidi, etnične skupine in manjšine, ženske iz različnih socialno-ekonomskih okolij, starejše ženske in ženske na podeželju ter begunke in migrantke morda težave pri dostopu do digitalnih storitev in ustrezne infrastrukture; poudarja pomen medsektorskega pristopa k vsem pobudam za vključevanje načela enakosti spolov, kar zadeva večji dostop žensk do digitalnih storitev in njihovo uporabo, izobraževanja in zaposlovanja v digitalnem gospodarstvu in družbi; poziva države članice, naj obravnavajo digitalno izključenost vseh ranljivih skupin v družbi in jim omogočijo dostop do izobraževanja na področju IKT, tako da prilagodijo učne metode in urnike in pri tem upoštevajo različne dejavnike, ki vplivajo na dostop žensk do izobraževanja; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 75.

(2)  UL C 36, 29.1.2016, str. 18.

(3)  UL C 93, 9.3.2016, str. 120.

(4)  UL C 349, 17.10.2017, str. 56.

(5)  UL C 66, 21.2.2018, str. 44.

(6)  UL C 390, 18.11.2019, str. 28.

(7)  Poglobljena analiza – Empowering women on the Internet (Krepitev vloge žensk na internetu), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor C – državljanske pravice in ustavne zadeve, 30. oktober 2015.

(8)  Študija – The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls (Temeljni vzroki za digitalni razkorak med spoloma in možne rešitve za večjo digitalno vključenost žensk in deklet), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor C – državljanske pravice in ustavne zadeve, 15. februar 2018.

(9)  Študija – Cyber violence and hate speech online against women (Kibernetsko nasilje in sovražni govor proti ženskam na spletu), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor C – državljanske pravice in ustavne zadeve, 16. avgusta 2018.

(10)  Študija – Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality (Izobraževanje in zaposlovanje žensk v znanosti, tehnologiji in digitalnem gospodarstvu, vključno z umetno inteligenco in njenim vplivom na enakost spolov), Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor C – državljanske pravice in ustavne zadeve, 15. april 2020.

(11)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(12)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-digital-scoreboard.

(13)  Indikator 6 EIGE. Vir: informativno gradivo inštituta EIGE z naslovom Gender equality and digitalisation in the European Union (Enakost spolov in digitalizacija v Evropski uniji), objavljeno 11. oktobra 2018.

(14)  Informativno gradivo inštituta EIGE z naslovom Gender equality and digitalisation in the European Union (Enakost spolov in digitalizacija v Evropski uniji), objavljeno 11. oktobra 2018.

(15)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-ict.

(16)  Raziskava Agencije Evropske unije za temeljne pravice –

https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604979/IPOL_STU(2018)604979_EN.pdf.

(17)  Študija Komisije z naslovom Women in the Digital Age (Ženske v digitalni dobi) (2018).

(18)  https://2019.stateofeuropeantech.com/chapter/diversity-inclusion/article/state-di-european-tech/

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/242 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/242

---

P9_TA(2021)0027

Zatrtje demokratične opozicije v Hongkongu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o zatrtju demokratične opozicije v Hongkongu (2021/2505(RSP))

(2021/C 456/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 19. junija 2020 o zakonu Ljudske republike Kitajske o nacionalni varnosti v Hongkongu in nujnosti, da se EU zavzame za visoko stopnjo avtonomije Hongkonga (1), z dne 18. julija 2019 o razmerah v Hongkongu (2), z dne 24. novembra 2016 o primeru Gui Minhaja, zaprtega založnika na Kitajskem (3), z dne 4. februarja 2016 o primeru pogrešanih knjižnih založnikov v Hongkongu (4) in z dne 17. decembra 2020 (5), zlasti ob upoštevanju, da je treba oblikovati učinkovito evropsko zakonodajo o potrebni skrbnosti podjetij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 19. junija 2020 o zakonu Ljudske republike Kitajske o nacionalni varnosti v Hongkongu in nujnosti, da se EU zavzame za visoko stopnjo avtonomije Hongkonga (1), z dne 18. julija 2019 o razmerah v Hongkongu (2), z dne 24. novembra 2016 o primeru Gui Minhaja, zaprtega založnika na Kitajskem (3), z dne 4. februarja 2016 o primeru pogrešanih knjižnih založnikov v Hongkongu (4) in z dne 17. decembra 2020 (5), zlasti ob upoštevanju, da je treba oblikovati učinkovito evropsko zakonodajo o potrebni skrbnosti podjetij,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Kitajski, zlasti z dne 16. decembra 2015 o odnosih med EU in Kitajsko (6) in z dne 12. septembra 2018 o odnosih med EU in Kitajsko (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Kitajski, zlasti z dne 16. decembra 2015 o odnosih med EU in Kitajsko (6) in z dne 12. septembra 2018 o odnosih med EU in Kitajsko (7),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih priporočil o Hongkongu, zlasti priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP/PP) o Hongkongu, 20 let po predaji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih priporočil o Hongkongu, zlasti priporočila z dne 13. decembra 2017 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP/PP) o Hongkongu, 20 let po predaji (8),

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika z dne 7. januarja 2021 v imenu EU o množičnih aretacijah ljudi, vključenih v predhodne volitve v Hongkongu v boju za demokracijo julija 2020, izjave uradne govorke z dne 29. decembra 2020 o sojenju desetim prebivalcem Hongkonga, izjave visokega predstavnika v imenu EU z dne 12. novembra 2020 o razrešitvi članov hongkonškega zakonodajnega sveta, izjave uradne govorke z dne 2. novembra 2020 o aretaciji več poslancev, ki podpirajo demokracijo, in nekdanjih poslancev v Hongkongu, izjave uradne govorke z dne 24. septembra 2020 o aretaciji Joshue Wonga in drugih borcev za demokracijo, izjave uradne govorke z dne 10. avgusta 2020 o nedavnih aretacijah in racijah v skladu z zakonom o državni varnosti v Hongkongu, izjave visokega predstavnika v imenu EU z dne 3. avgusta 2020 o preložitvi volitev v hongkonški zakonodajni svet in izjave visokega predstavnika v imenu Evropske unije z dne 1. julija 2020 o zakonodaji o državni varnosti, ki jo je kitajski narodni ljudski kongres sprejel za Hongkong, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika z dne 7. januarja 2021 v imenu EU o množičnih aretacijah ljudi, vključenih v predhodne volitve v Hongkongu v boju za demokracijo julija 2020, izjave uradne govorke z dne 29. decembra 2020 o sojenju desetim prebivalcem Hongkonga, izjave visokega predstavnika v imenu EU z dne 12. novembra 2020 o razrešitvi članov hongkonškega zakonodajnega sveta, izjave uradne govorke z dne 2. novembra 2020 o aretaciji več poslancev, ki podpirajo demokracijo, in nekdanjih poslancev v Hongkongu, izjave uradne govorke z dne 24. septembra 2020 o aretaciji Joshue Wonga in drugih borcev za demokracijo, izjave uradne govorke z dne 10. avgusta 2020 o nedavnih aretacijah in racijah v skladu z zakonom o državni varnosti v Hongkongu, izjave visokega predstavnika v imenu EU z dne 3. avgusta 2020 o preložitvi volitev v hongkonški zakonodajni svet in izjave visokega predstavnika v imenu Evropske unije z dne 1. julija 2020 o zakonodaji o državni varnosti, ki jo je kitajski narodni ljudski kongres sprejel za Hongkong,

| — | ob upoštevanju izjave konference predsednikov Parlamenta z dne 6. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave konference predsednikov Parlamenta z dne 6. julija 2020,

| — | ob upoštevanju, da je stalni odbor kitajskega narodnega ljudskega kongresa 30. junija 2020 sprejel zakon o državni varnosti v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je stalni odbor kitajskega narodnega ljudskega kongresa 30. junija 2020 sprejel zakon o državni varnosti v Hongkongu,

| — | ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov skupine G7 z dne 17. junija 2020 o Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov skupine G7 z dne 17. junija 2020 o Hongkongu,

| — | ob upoštevanju temeljnega zakona Posebnega upravnega območja Hongkong, ki je bil sprejet 4. aprila 1990 in je začel veljati 1. julija 1997, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju temeljnega zakona Posebnega upravnega območja Hongkong, ki je bil sprejet 4. aprila 1990 in je začel veljati 1. julija 1997,

| — | ob upoštevanju skupne izjave vlade Združenega kraljestva in vlade Ljudske republike Kitajske z dne 19. decembra 1984 o vprašanju Hongkonga, znane tudi kot skupna izjava Kitajske in Velike Britanije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave vlade Združenega kraljestva in vlade Ljudske republike Kitajske z dne 19. decembra 1984 o vprašanju Hongkonga, znane tudi kot skupna izjava Kitajske in Velike Britanije,

| — | ob upoštevanju 13. letnega strukturiranega dialoga, ki je potekal 28. novembra 2019 v Hongkongu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 13. letnega strukturiranega dialoga, ki je potekal 28. novembra 2019 v Hongkongu,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 12. marca 2019 z naslovom EU-Kitajska – strateška vizija (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice z dne 12. marca 2019 z naslovom EU-Kitajska – strateška vizija (JOIN(2019)0005),

| — | ob upoštevanju politike „ene Kitajske“, ki jo vodi EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike „ene Kitajske“, ki jo vodi EU,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je 5. januarja 2021 hongkonška policija aretirala 53 predstavnikov demokratične opozicije in aktivistov, ki so bili v skladu z zakonom o državni varnosti v Hongkongu obtoženi rušenja oblasti; ker so bili aretirani organizatorji in kandidati julijskih demokratičnih predhodnih volitev pred volitvami v zakonodajni svet Posebnega upravnega območja Hongkong, nekdanji člani sveta, člani okrožnih svetov in ameriški odvetnik, ki sodeluje v gibanju za demokracijo; ker so banke vsem 53 aretiranim po navodilih hongkonške policije zamrznile skupno 1,6 milijona HKD; ker so bili vsi pridržani razen treh izpuščeni proti varščini, proti njim pa poteka preiskava; |
| --- | --- |

A.

ker je 5. januarja 2021 hongkonška policija aretirala 53 predstavnikov demokratične opozicije in aktivistov, ki so bili v skladu z zakonom o državni varnosti v Hongkongu obtoženi rušenja oblasti; ker so bili aretirani organizatorji in kandidati julijskih demokratičnih predhodnih volitev pred volitvami v zakonodajni svet Posebnega upravnega območja Hongkong, nekdanji člani sveta, člani okrožnih svetov in ameriški odvetnik, ki sodeluje v gibanju za demokracijo; ker so banke vsem 53 aretiranim po navodilih hongkonške policije zamrznile skupno 1,6 milijona HKD; ker so bili vsi pridržani razen treh izpuščeni proti varščini, proti njim pa poteka preiskava;

| B. | ker je bil to zadnji primer številnih aretacij predstavnikov in aktivistov demokratične opozicije ter drugih ukrepov za spodkopavanje demokratičnih institucij v Hongkongu od uveljavitve zakona o državni varnosti 1. julija 2020; ker je bilo na podlagi tega zakona aretiranih že 93 pripadnikov opozicije; ker so ker 1. septembra 2020 strokovnjaki OZN za človekove pravice potrdili, da je ta zakon izjemno sporen tako z vidika zakonitosti kot zaradi neupravičenega omejevanja pravice do mirnega zbiranja, svobode izražanja in svobode združevanja; |
| --- | --- |

B.

ker je bil to zadnji primer številnih aretacij predstavnikov in aktivistov demokratične opozicije ter drugih ukrepov za spodkopavanje demokratičnih institucij v Hongkongu od uveljavitve zakona o državni varnosti 1. julija 2020; ker je bilo na podlagi tega zakona aretiranih že 93 pripadnikov opozicije; ker so ker 1. septembra 2020 strokovnjaki OZN za človekove pravice potrdili, da je ta zakon izjemno sporen tako z vidika zakonitosti kot zaradi neupravičenega omejevanja pravice do mirnega zbiranja, svobode izražanja in svobode združevanja;

| C. | ker je hongkonški minister za varnost izjavil, da so aretirani posamezniki osumljeni poskusa ohromitve vlade tako, da bi na podlagi demokratičnih pravic pridobili večino v zakonodajnih organih; |
| --- | --- |

C.

ker je hongkonški minister za varnost izjavil, da so aretirani posamezniki osumljeni poskusa ohromitve vlade tako, da bi na podlagi demokratičnih pravic pridobili večino v zakonodajnih organih;

| D. | ker so bili številni izvoljeni politiki, naklonjeni demokraciji, politično odstavljeni na podlagi resolucije narodnega ljudskega kongresa z dne 10. novembra 2020, s katero naj bi domoljubje postala pravna zahteva za zakonodajalce, zaradi česar so odstopili skoraj vsi člani opozicije v zakonodajnem svetu; ker Kitajska komunistična partija in državni tisk vedno pogosteje napadata hongkonško sodstvo, ki je bilo prej neodvisno; |
| --- | --- |

D.

ker so bili številni izvoljeni politiki, naklonjeni demokraciji, politično odstavljeni na podlagi resolucije narodnega ljudskega kongresa z dne 10. novembra 2020, s katero naj bi domoljubje postala pravna zahteva za zakonodajalce, zaradi česar so odstopili skoraj vsi člani opozicije v zakonodajnem svetu; ker Kitajska komunistična partija in državni tisk vedno pogosteje napadata hongkonško sodstvo, ki je bilo prej neodvisno;

| E. | ker je 15. januarja 2021 omrežje Hong Kong Broadband Network na zahtevo hongkonških oblasti na podlagi zakona o državni varnosti blokiralo prodemokratično spletno mesto; ker ta prvi primer cenzure interneta na podlagi zakona o državni varnosti vzbuja zaskrbljenost, da nameravajo hongkonške oblasti na podlagi te zakonodaje tudi v prihodnje omejevati svobodo izražanja in obveščanja na spletu; ker bi to imelo škodljive posledice za državljanske svoboščine in demokracijo; |
| --- | --- |

E.

ker je 15. januarja 2021 omrežje Hong Kong Broadband Network na zahtevo hongkonških oblasti na podlagi zakona o državni varnosti blokiralo prodemokratično spletno mesto; ker ta prvi primer cenzure interneta na podlagi zakona o državni varnosti vzbuja zaskrbljenost, da nameravajo hongkonške oblasti na podlagi te zakonodaje tudi v prihodnje omejevati svobodo izražanja in obveščanja na spletu; ker bi to imelo škodljive posledice za državljanske svoboščine in demokracijo;

| F. | ker se je hongkonška vlada odločila, da volitve v zakonodajni svet, ki naj bi prvotno potekale 6. septembra 2020, preloži za eno leto, kar je očiten poskus oviranja opozicije, ki je prvič imela resnično možnost, da dobi večino; ker je hongkonška voditeljica Carrie Lam takoj po uveljavitvi zakona o državni varnosti razglasila, da so bile predhodne volitve nezakonite in da ta zakon potencialno kršijo; |
| --- | --- |

F.

ker se je hongkonška vlada odločila, da volitve v zakonodajni svet, ki naj bi prvotno potekale 6. septembra 2020, preloži za eno leto, kar je očiten poskus oviranja opozicije, ki je prvič imela resnično možnost, da dobi večino; ker je hongkonška voditeljica Carrie Lam takoj po uveljavitvi zakona o državni varnosti razglasila, da so bile predhodne volitve nezakonite in da ta zakon potencialno kršijo;

| G. | ker so kitajske oblasti 23. avgusta 2020 aretirale dvanajst hongkonških aktivistov, ki naj bi poskušali z ladjo pobegniti iz Hongkonga; ker je bilo deset od dvanajstih aktivistov v sojenju, ki ni spoštovalo pravice obtožencev do dolžnega pravnega postopanja, obsojenih na zaporno kazen od 7 mesecev do 3 let na podlagi obtožbe nezakonitega prečkanja meje; ker je eden od teh aktivistov, Kok Tsz-Lun, 19-letni študent z dvojnim kitajskim in portugalskim državljanstvom, tudi državljan EU; ker so bili obtoženci pridržani brez možnosti stikov, sojenje pa je potekalo v Shenzenu; ker jim je bila zavrnjena tudi pravica do izbire pravnega zastopnika; |
| --- | --- |

G.

ker so kitajske oblasti 23. avgusta 2020 aretirale dvanajst hongkonških aktivistov, ki naj bi poskušali z ladjo pobegniti iz Hongkonga; ker je bilo deset od dvanajstih aktivistov v sojenju, ki ni spoštovalo pravice obtožencev do dolžnega pravnega postopanja, obsojenih na zaporno kazen od 7 mesecev do 3 let na podlagi obtožbe nezakonitega prečkanja meje; ker je eden od teh aktivistov, Kok Tsz-Lun, 19-letni študent z dvojnim kitajskim in portugalskim državljanstvom, tudi državljan EU; ker so bili obtoženci pridržani brez možnosti stikov, sojenje pa je potekalo v Shenzenu; ker jim je bila zavrnjena tudi pravica do izbire pravnega zastopnika;

| H. | ker sta bili z njihovim pridržanjem in sojenjem, ki je potekalo v Shenzhenu, kršeni načeli o poštenem sojenju in dolžnem pravnem postopanju; ker je bilo 15. januarja 2021 kitajskemu odvetniku za človekove pravice Lu Siweiju odvzeta odvetniška licenca, ki mu jo je pokrajinski oddelek za pravosodje v Sečuanu preklical, ker je zastopal enega od dvanajstih aktivistov; ker se je odvetnik za človekove pravice Ren Quanniu 19. januarja 2021 udeležil obravnave v pokrajinskem pravosodnem oddelku v Henanu, da bi izpodbijal odločitev sodišča o sprožitvi postopka za preklic njegove licence zaradi iste zadeve; ker obema odvetnikoma grozi odvzem licence, ker sta želela zastopati hongkonške aktiviste, ki so jih kitajske oblasti prestregle med pobegom na Tajvan; ker desetim diplomatom, vključno z nekaterimi predstavniki držav članic EU, ni bilo omogočeno, da bi se 13. januarja 2021 udeležili zaslišanja Lu Siweija v Chengduju; |
| --- | --- |

H.

ker sta bili z njihovim pridržanjem in sojenjem, ki je potekalo v Shenzhenu, kršeni načeli o poštenem sojenju in dolžnem pravnem postopanju; ker je bilo 15. januarja 2021 kitajskemu odvetniku za človekove pravice Lu Siweiju odvzeta odvetniška licenca, ki mu jo je pokrajinski oddelek za pravosodje v Sečuanu preklical, ker je zastopal enega od dvanajstih aktivistov; ker se je odvetnik za človekove pravice Ren Quanniu 19. januarja 2021 udeležil obravnave v pokrajinskem pravosodnem oddelku v Henanu, da bi izpodbijal odločitev sodišča o sprožitvi postopka za preklic njegove licence zaradi iste zadeve; ker obema odvetnikoma grozi odvzem licence, ker sta želela zastopati hongkonške aktiviste, ki so jih kitajske oblasti prestregle med pobegom na Tajvan; ker desetim diplomatom, vključno z nekaterimi predstavniki držav članic EU, ni bilo omogočeno, da bi se 13. januarja 2021 udeležili zaslišanja Lu Siweija v Chengduju;

| I. | ker je bil 10. avgusta 2020 zaradi kršitve zakona o državni varnosti aretiran Jimmy Lay, medijski mogul in ustanovitelj prodemokratskega časopisa Apple Daily; |
| --- | --- |

I.

ker je bil 10. avgusta 2020 zaradi kršitve zakona o državni varnosti aretiran Jimmy Lay, medijski mogul in ustanovitelj prodemokratskega časopisa Apple Daily;

| J. | ker se z zakonom o državni varnosti očitno krši skupna izjava Kitajske in Združenega kraljestva iz leta 1984 in temeljni zakon Posebnega upravnega območja Ljudske republike Kitajske Hongkong iz leta 1990, ki zagotavlja, da bo Hongkong še 50 let po predaji suverenosti ohranil avtonomijo in neodvisnost izvršilne, zakonodajne in sodne oblasti ter temeljne pravice in svoboščine, kot so svoboda govora, zbiranja, združevanja in tiska; ker ta zakon tudi Hongkongu onemogoča, da bi spoštoval svoje mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic, vključno z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, katerega izvajanje v Hongkongu bo kmalu pregledano; |
| --- | --- |

J.

ker se z zakonom o državni varnosti očitno krši skupna izjava Kitajske in Združenega kraljestva iz leta 1984 in temeljni zakon Posebnega upravnega območja Ljudske republike Kitajske Hongkong iz leta 1990, ki zagotavlja, da bo Hongkong še 50 let po predaji suverenosti ohranil avtonomijo in neodvisnost izvršilne, zakonodajne in sodne oblasti ter temeljne pravice in svoboščine, kot so svoboda govora, zbiranja, združevanja in tiska; ker ta zakon tudi Hongkongu onemogoča, da bi spoštoval svoje mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic, vključno z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, katerega izvajanje v Hongkongu bo kmalu pregledano;

| K. | ker je v letnem poročilu organizacije Human Rights Watch navedeno, da je stanje človekovih pravic na Kitajskem najslabše od pokola na Trgu nebeškega miru; |
| --- | --- |

K.

ker je v letnem poročilu organizacije Human Rights Watch navedeno, da je stanje človekovih pravic na Kitajskem najslabše od pokola na Trgu nebeškega miru;

| L. | ker je Evropska unija še vedno globoko zaskrbljena zaradi zakona Ljudske republike Kitajske o državni varnosti v Hongkongu; ker gre za občutljivo vprašanje, ki ima daljnosežne posledice za Hongkong in njegove prebivalce, državljane EU in tuje državljane, organizacije civilne družbe iz EU in mednarodne skupnosti, pa tudi za poslovno zaupanje v Hongkong; ker so zaradi tega zakona državljani EU v Hongkongu izpostavljeni čedalje večjim tveganjem; |
| --- | --- |

L.

ker je Evropska unija še vedno globoko zaskrbljena zaradi zakona Ljudske republike Kitajske o državni varnosti v Hongkongu; ker gre za občutljivo vprašanje, ki ima daljnosežne posledice za Hongkong in njegove prebivalce, državljane EU in tuje državljane, organizacije civilne družbe iz EU in mednarodne skupnosti, pa tudi za poslovno zaupanje v Hongkong; ker so zaradi tega zakona državljani EU v Hongkongu izpostavljeni čedalje večjim tveganjem;

| M. | ker je EU vedno odločno podpirala načelo „ena država, dva sistema“ in ohranitev visoke stopnje avtonomije Hongkonga v skladu s temeljnim zakonom in mednarodnimi zavezami; ker sta ti načeli v sedanjih okoliščinah na robu nepremostljivega brezna; |
| --- | --- |

M.

ker je EU vedno odločno podpirala načelo „ena država, dva sistema“ in ohranitev visoke stopnje avtonomije Hongkonga v skladu s temeljnim zakonom in mednarodnimi zavezami; ker sta ti načeli v sedanjih okoliščinah na robu nepremostljivega brezna;

| N. | ker sta se EU in Kitajska decembra 2020 načeloma dogovorili o celovitem sporazumu o naložbah med EU in Kitajsko; |
| --- | --- |

N.

ker sta se EU in Kitajska decembra 2020 načeloma dogovorili o celovitem sporazumu o naložbah med EU in Kitajsko;

| 1. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi oseb, aretiranih v Hongkongu v prvih dveh tednih leta 2021, in vseh oseb, ki so bile pred tem aretirane na podlagi obtožb v skladu z zakonom o državni varnosti, ter k opustitvi vseh obtožb proti njim; poziva oblasti, naj spoštujejo hongkonško pravno državo, človekove pravice, demokratična načela in visoko stopnjo avtonomije na podlagi načela „ena država, dva sistema“ iz hongkonške ustave ter v skladu z notranjimi in mednarodnimi obveznostmi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi hongkonških protestnikov, ki so bili aretirani 23. avgusta 2020, ko naj bi poskušali pobegniti v čolnu, in k opustitvi vseh obtožb proti njim; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj prek delegacije EU na Kitajskem še naprej zagotavlja ustrezno pomoč Koku Tsz-Lunu, ki ima dvojno kitajsko in portugalsko državljanstvo – zato je državljan EU – in ki je bil tudi eden od 10 obsojenih v Shenzhenu; poziva kitajske oblasti, naj njihovima zastopnikoma, odvetnikoma za človekove pravice Lu Siweiju in Ren Quanniuju, nemudoma vrnejo licenco za opravljanje odvetniškega poklica; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh miroljubnih hongkonških protestnikov, ki so bili aretirani v zadnjih letih, tudi Joshue Wonga, Ivana Lama in Agnes Chow, in k opustitvi vseh obtožb proti njim; poziva, naj se izvede neodvisna, nepristranska, učinkovita in hitra preiskava policijskega nasilja nad protestniki; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva oblasti v Hongkongu, naj nemudoma prenehajo uporabljati zakon o državni varnosti, da bi zatirale pravico do svobode izražanja, mirnega zbiranja in združevanja; poudarja, da je pomembno preprečiti naslednji korak, to je diskvalifikacijo članov okrožnih svetov in vsakršno spremembo volilnega zakona, ki bi še nadalje omejeval prostor za demokracijo, kar je v nasprotju z zakonskimi jamstvi hongkonške ustave in mednarodnimi obveznostmi in standardi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k popolnemu umiku zakona z naslovom „Sklep Narodnega ljudskega kongresa o vzpostavitvi in dokončanju pravnega sistema posebnega upravnega območja Hongkong in mehanizmov za izvajanje za ohranjanje državne varnosti“, ki škoduje mednarodnemu statusu Hongkonga, saj spodkopava njegovo avtonomijo, neodvisnost pravosodnega sistema in spoštovanje človekovih pravic; poudarja, da bi moralo prebivalstvo Hongkonga uživati svoboščine in visoko stopnjo avtonomnosti, ki jih zagotavljata ustava in Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnik je Hongkong; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da se z zakonom o državni varnosti kršijo zaveze in obveznosti Ljudske republike Kitajske po mednarodnem pravu, zlasti skupne deklaracije Kitajske in Velike Britanije, preprečuje se zaupanje med Kitajsko in EU ter slabi možnosti za prihodnje sodelovanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izraža zaskrbljenost zaradi vse številnejših napadov Kitajske komunistične partije in kitajskega tiska, ki je pod nadzorom države, na hongkonško sodstvo, katerih namen je vzbujanje dvomov v neodvisnost sodstva; je zaskrbljen, ker bi zakon o državni varnosti lahko bil podlaga za spodkopavanje neodvisnosti hongkonškega sodstva, saj je imenovanje sodnikov v primerih državne varnosti v pristojnosti izvršne predsednice, obtožence pa se lahko izroči celinski Kitajski, da jim sodijo kitajska sodišča; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odločno pozdravlja sklep vlade Združenega kraljestva, da bo omogočila podelitev državljanstva več kot milijonu prebivalcev Hongkonga, ki imajo britanskih čezmorski potni list; obsoja kitajske grožnje, da ti potni listi ne bodo priznani kot veljaven potovalni dokument, in je zaskrbljen zaradi zadnjih informacij, da Kitajska domnevno razmišlja o tem, da bi imetnike britanskih čezmorskih potnih listov izključila iz javnih služb ali jim odvzela pravico, da volijo na hongkonških volitvah; poziva Svet, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj izboljšajo usklajevanje, da bi dosegli uspešno in učinkovito izvajanje svežnja ukrepov za Hongkong, sprejetega julija 2020; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovi bolj pregledno oceno teh ukrepov, vključno s hitro vzpostavitvijo tako imenovanega „programa rešilnih čolnov“ za prebivalce Hongkonga v primeru nadaljnjega slabšanja stanja na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU in evropsko diplomatsko osebje, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da zagotovijo zaščito in podporo miroljubnim aktivistom v Hongkongu, vključno s prisotnostjo na sojenjih, obiski v zaporih, stalnimi in odločnimi stiki z lokalnimi oblastmi popolnoma v skladu s smernicami EU glede zagovornikov človekovih pravic in drugih politik EU na tem področju, vključno z novim akcijskim načrtom EU za človekove pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je globoko zaskrbljen zaradi poročil, da nameravajo hongkonške oblasti kazensko preganjati danska poslanca Uffeja Elbæka in Katarino Ammitzbøll, ker sta hongkonškemu aktivistu Tedu Huiju pomagala v izgnanstvo v Združeno kraljestvo; verjame, da so predlagane obtožbe zoper danska poslanca nezakonite in neresnične, in izraža globoko zaskrbljenost zaradi odločenosti Kitajske komunistične partije, da zatre izraze nestrinjanja v hongkonških demokratičnih krogih z ektrateritorialnim izvajanjem zakona o državni varnosti; poziva Kitajsko, naj izpusti nepravično pridržane državljane EU, kot je irski državljan Richard O’Halloran; nadalje poziva Komisijo, naj opravi oceno tveganja o tem, kako bi lahko hongkonški zakon o državni varnosti vplival na evropske državljane; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zlasti ogorčen zaradi nadaljnjega pridržanja švedskega založnika Guija Minhaija ter poziva k odločnemu in vztrajnemu posredovanju EU in držav članic na najvišji ravni, da se zagotovi njegova izpustitev; poziva k izpustitvi Koka Tsz-Luna, ki ima hongkonško in portugalsko državljanstvo, ter zahteva, da se mu omogoči dostop do portugalskega konzularnega osebja in svetovalca po lastni izbiri; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja odločitev držav članic EU in drugih mednarodnih partnerjev, da začasno prekličejo izvajanje pogodb o izročitvi s Hongkongom; poudarja pomen stalnega opazovanja sojenj in ocenjevanje ter priprave odgovorov na morebitne posledice zakona o državni varnosti zunaj Hongkonga; ponovno poziva države članice, naj prekinejo izvajanje pogodb o izročitvi z Ljudsko republiko Kitajsko in preprečijo izročitev na primer Ujgurov, prebivalcev Hongkonga, Tibetancev ali kitajskih oporečnikov v Evropi, ki bi jim v Ljudski republiki Kitajski sodili na političnih procesih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obsoja dejstvo, da evropske banke pomagajo kitajskim oblastem izvajati zakon o državni varnosti z zamrznitvijo premoženja in bančnih računov nekdanjim prodemokratičnim poslancem in verskim voditeljem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da ima Hongkong prost internetni dostop, a je zaskrbljen, ker ima policija na podlagi zakona o državni varnosti pristojnost, da ponudnikom internetnih storitev ukaže prekinitev dostopa do posameznih spletnih strani; izraža globoko zaskrbljenost zaradi nedavnih izjav ponudnika širokopasovnega omrežja v Hongkongu Broadband Network, da bo odstranil vsa spletna mesta, ki bi lahko pozivala k „nezakonitim dejanjem“ na podlagi zakona o državni varnosti, kar pravzaprav pomeni dejansko nevarnost, da bi lahko Hongkong vključili v kitajski požarni zid; poziva hongkonške oblasti, naj nemudoma prekličejo vse že izdane ukaze in ponovno omogočijo popoln dostop do interneta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Svet, naj pospeši razprave o svežnju ukrepov za Hongkong in njihovo oceno in naj preuči možnost takojšnje uvedbe ciljno usmerjenih sankcij proti posameznikom v Hongkongu in na Kitajskem, tudi proti Carrie Lam, Teresi Yeuk-wah Cheng, Xiaju Baolongu, Xiaomingu Zhangu, Luoju Huiningu, Zhengu Yanxiongu, Ping-kienu Tangu, Wai-Chungu Loju in Ka-chiuju Leeju, v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, ob upoštevanju, da je treba v letu 2021 obvezno obnoviti državljanske in politične pravice, in pod pogojem, da je treba na prostost izpustiti predstavnike demokratične opozicije in jim omogočiti sodelovanje na prihodnjih volitvah v skladu z ustavo Posebnega upravnega območja Hongkong; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obžaluje, da odločitev o političnem zaključku pobude za konkurenčnost in inovacije ni odražala zahtev Parlamenta iz prejšnjih resolucij o Hongkongu, naj se pogajanja o naložbah uporabijo kot orodje finančnega vzvoda, katerega cilj je ohraniti visoko stopnjo avtonomije Hongkonga ter njegove temeljne pravice in svoboščine; obžaluje, da EU s tem, ko hiti k sklenitvi tega sporazuma, ne da bi sprejela konkretne ukrepe proti hudim kršitvam človekovih pravic, na primer v Hongkongu, Xinjiangu in Tibetu, tvega, da bo spodkopala svojo verodostojnost svetovne akterke na področju človekovih pravic; poudarja, da bo Parlament sporazum skrbno pregledal, vključno z njegovimi določbami o pravicah delavcev, in opozarja Komisijo, da bo pri prošnji za potrditev sporazuma o naložbah ali prihodnjih trgovinskih sporazumov z Ljudsko republiko Kitajsko upošteval razmere na področju človekovih pravic na Kitajskem, tudi v Hongkongu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva EU in vse njene države članice, naj enotno in odločno ukrepajo, da se ustanovi neodvisen organ OZN za spremljanje Kitajske, in sicer s proaktivnim širjenjem koalicij podobno mislečih držav o Kitajski s tako imenovano „formulo Arria“ v varnostnem svetu OZN, s pozivom visoki komisarki OZN za človekove pravice, naj v Svetu OZN za človekove pravice začne preiskavo kršitev, in s pozivom generalnemu sekretarju OZN, naj imenuje posebnega odposlanca za Kitajsko; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, ki so članice Sveta OZN za človekove pravice, naj okrepijo svoja prizadevanja za javno opozarjanje na zaskrbljenost glede kršitev pravic na Kitajskem, na primer s pobudo za sklic posebnega zasedanja o razmerah na področju človekovih pravic na Kitajskem, vključno s Hongkongom, med ciklom Sveta v letu 2021, in poudarja, da članstvo Kitajske v Svetu zahteva, da izpolnjuje višji standard varnosti človekovih pravic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU, naj se zavzame, da bi generalni sekretar OZN ali visoka komisarka OZN za človekove pravice imenovala posebnega odposlanca OZN ali posebnega poročevalca za razmere v Hongkongu, in se s tem pridružuje pobudi predsednikov odborov za zunanje zadeve Združenega kraljestva, Kanade, Avstralije in Nove Zelandije; poziva Svet in podpredsednika/visokega predstavnika, naj skupaj z mednarodno skupnostjo vzpostavita mednarodno kontaktno skupino za Hongkong; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva mednarodno skupnost, naj izpolni svoje obljube prebivalcem Hongkonga in sprejme nujne ukrepe brez primere, da bo Kitajska odgovarjala za kršitve mednarodnega prava; ponovno poziva EU in države članice, naj razmislijo o predložitvi zadeve Meddržavnemu sodišču z utemeljitvijo, da odločitev Kitajske, da Hongkongu vsili svoj zakon o državni varnosti, in njegova naknadna uporaba kršita skupno izjavo med Kitajsko in Združenim kraljestvom ter Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja novovzpostavljeni dvostranski dialog med EU in ZDA o Kitajski, ki se je začel 23. oktobra 2020; poziva k okrepljenemu usklajevanju z mednarodnimi partnerji, vključno z novo administracijo ZDA, v zvezi z vsemi vidiki odnosov z Ljudsko republiko Kitajsko in Hongkongom; vztraja, da morajo biti človekove pravice, s posebnim poudarkom na razmerah v Hongkongu, na dnevnem redu prihodnjega dialoga med EU in ZDA; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da si je Ljudska republika Kitajska s politiko opustitve pristopa „ena država, dva sistema“ zelo odtujila tajvansko prebivalstvo, in poudarja, da je pripravljen sodelovati z mednarodnimi partnerji, da bi pomagali zaščititi demokracijo na Tajvanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in parlamentu Ljudske Republike Kitajske ter izvršni predsednici in skupščini Posebnega upravnega območja Hongkong. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0174.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0004.

(3)  UL C 224, 27.6.2018, str. 78.

(4)  UL C 35, 31.1.2018, str. 46.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0375.

(6)  UL C 433, 23.12.2019, str. 103.

(7)  UL C 399, 24.11.2017, str. 92.

(8)  UL C 369, 11.10.2018, str. 156.

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/247 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/247

---

P9_TA(2021)0028

Stanje človekovih pravic v Turčiji, zlasti primer Selahattina Demirtaşa in drugih zapornikov vesti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o stanju človekovih pravic v Turčiji, zlasti primeru Selahattina Demirtaşa in drugih zapornikov vesti (2021/2506(RSP))

(2021/C 456/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Turčiji, zlasti tistih z dne 8. februarja 2018 o stanju na področju človekovih pravic v Turčiji (1), z dne 13. marca 2019 o poročilu Komisije o Turčiji za leto 2018 (2) in z dne 19. septembra 2019 o razmerah v Turčiji, zlasti razrešitvi izvoljenih županov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Turčiji, zlasti tistih z dne 8. februarja 2018 o stanju na področju človekovih pravic v Turčiji (1), z dne 13. marca 2019 o poročilu Komisije o Turčiji za leto 2018 (2) in z dne 19. septembra 2019 o razmerah v Turčiji, zlasti razrešitvi izvoljenih županov (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 o širitveni politiki EU (COM(2020)0660) in spremnega poročila o Turčiji za leto 2020 (SWD(2019)0355), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 o širitveni politiki EU (COM(2020)0660) in spremnega poročila o Turčiji za leto 2020 (SWD(2019)0355),

| — | ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 (4) o globalnem režimu sankcij EU za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 (4) o globalnem režimu sankcij EU za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. in 11. decembra 2020 ter drugih pomembnih sklepov Sveta in Evropskega sveta o Turčiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. in 11. decembra 2020 ter drugih pomembnih sklepov Sveta in Evropskega sveta o Turčiji,

| — | ob upoštevanju sodbe velikega senata Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 22. decembra 2020 v zadevi Demirtaş proti Turčiji (14305/17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe velikega senata Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 22. decembra 2020 v zadevi Demirtaş proti Turčiji (14305/17),

| — | ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 20. novembra 2018 v zadevi Demirtaş proti Turčiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 20. novembra 2018 v zadevi Demirtaş proti Turčiji,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je Turčija kandidatka za pridružitev EU in dolgoletna članica Sveta Evrope; ker je ta država kot članica Sveta Evrope tudi pogodbenica Evropske konvencije o človekovih pravicah in mora spoštovati določbe in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

A.

ker je Turčija kandidatka za pridružitev EU in dolgoletna članica Sveta Evrope; ker je ta država kot članica Sveta Evrope tudi pogodbenica Evropske konvencije o človekovih pravicah in mora spoštovati določbe in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice;

| B. | ker turška policija že od sredine septembra 2020 po vsej državi izvaja obsežne jutranje racije, v katerih je na osnovi obtožb v zvezi s terorizmom pridržala na ducate politikov, političnih aktivistov, odvetnikov in drugih akterjev civilne družbe; ker je 31. decembra 2020 v Turčiji začel veljati nov zakon proti financiranju širjenja orožja za množično uničevanje, vendar samo šest njegovih členov vsebuje ukrepe in pravila za boj proti financiranju terorizma, preostali pa turškemu notranjemu ministrstvu in predsedniku podeljujejo obsežna pooblastila za omejevanje nadzornih dejavnosti nevladnih organizacij, poslovnih partnerstev, neodvisnih skupin in združenj ter za zmanjševanje njihove vloge; |
| --- | --- |

B.

ker turška policija že od sredine septembra 2020 po vsej državi izvaja obsežne jutranje racije, v katerih je na osnovi obtožb v zvezi s terorizmom pridržala na ducate politikov, političnih aktivistov, odvetnikov in drugih akterjev civilne družbe; ker je 31. decembra 2020 v Turčiji začel veljati nov zakon proti financiranju širjenja orožja za množično uničevanje, vendar samo šest njegovih členov vsebuje ukrepe in pravila za boj proti financiranju terorizma, preostali pa turškemu notranjemu ministrstvu in predsedniku podeljujejo obsežna pooblastila za omejevanje nadzornih dejavnosti nevladnih organizacij, poslovnih partnerstev, neodvisnih skupin in združenj ter za zmanjševanje njihove vloge;

| C. | ker je bil Selahattin Demirtaş, poslanec turškega parlamenta med letoma 2007 in 2018, nekdanji sopredsednik turške Ljudske demokratske stranke (HDP) in predsedniški kandidat na volitvah leta 2014 in 2018 (prejel je 9,76 % in 8,32 % glasov), več kot štiri leta pridržan na podlagi neosnovanih obtožb in kljub temu, da je Evropsko sodišče za človekove pravice v dveh sodbah presodilo, da mora biti izpuščen; |
| --- | --- |

C.

ker je bil Selahattin Demirtaş, poslanec turškega parlamenta med letoma 2007 in 2018, nekdanji sopredsednik turške Ljudske demokratske stranke (HDP) in predsedniški kandidat na volitvah leta 2014 in 2018 (prejel je 9,76 % in 8,32 % glasov), več kot štiri leta pridržan na podlagi neosnovanih obtožb in kljub temu, da je Evropsko sodišče za človekove pravice v dveh sodbah presodilo, da mora biti izpuščen;

| D. | ker je bil Selahattin Demirtaş pridržan 4. novembra 2016, skupaj z osmimi demokratično izvoljenimi poslanci iz stranke HDP, med drugim nekdanjo sopredsednico HDP Figen Yüksekdağ, obtožen članstva v teroristični organizaciji, širjenja teroristične propagande in drugih kaznivih dejanj ter sodno preganjan, kar je bil začetek napadov turške vlade na to stranko in del širšega politično motiviranega preganjanja in aretacij; ker je stranka HDP na lokalnih volitvah leta 2019 zmagala v 65 občinah po vsej državi, vendar je danes na položajih le še šest njenih županov, preostali pa so bili odstavljeni ali aretirani in zamenjani z upravitelji, ki jih je imenovala vlada; |
| --- | --- |

D.

ker je bil Selahattin Demirtaş pridržan 4. novembra 2016, skupaj z osmimi demokratično izvoljenimi poslanci iz stranke HDP, med drugim nekdanjo sopredsednico HDP Figen Yüksekdağ, obtožen članstva v teroristični organizaciji, širjenja teroristične propagande in drugih kaznivih dejanj ter sodno preganjan, kar je bil začetek napadov turške vlade na to stranko in del širšega politično motiviranega preganjanja in aretacij; ker je stranka HDP na lokalnih volitvah leta 2019 zmagala v 65 občinah po vsej državi, vendar je danes na položajih le še šest njenih županov, preostali pa so bili odstavljeni ali aretirani in zamenjani z upravitelji, ki jih je imenovala vlada;

| E. | ker je 20. septembra 2019, na dan, ko bi moral biti Selahattin Demirtaş izpuščen na podlagi sodbe istanbulskega 26. porotnega sodišča, ankarski glavni tožilec kot razlog za ponovno aretacijo Demirtaşa in Yüksekdağove navedel staro in zastalo, a še potekajočo preiskavo; ker Demirtaş zdaj v priporu čaka na sojenje v povezavi s preiskavo o protestih oktobra 2014 proti Isisovemu obleganju kraja Kobane, na katerih so udeleženci kritizirali turško vlado zaradi neukrepanja in molka v pričakovanju pokola in ki so postali nasilni ter so zahtevali na ducate življenj; |
| --- | --- |

E.

ker je 20. septembra 2019, na dan, ko bi moral biti Selahattin Demirtaş izpuščen na podlagi sodbe istanbulskega 26. porotnega sodišča, ankarski glavni tožilec kot razlog za ponovno aretacijo Demirtaşa in Yüksekdağove navedel staro in zastalo, a še potekajočo preiskavo; ker Demirtaş zdaj v priporu čaka na sojenje v povezavi s preiskavo o protestih oktobra 2014 proti Isisovemu obleganju kraja Kobane, na katerih so udeleženci kritizirali turško vlado zaradi neukrepanja in molka v pričakovanju pokola in ki so postali nasilni ter so zahtevali na ducate življenj;

| F. | ker je veliki senat Evropskega sodišča za človekove pravice 22. decembra 2020 razsodil, da je turška vlada Selahattinu Demirtaşu, s tem ko ga je najprej pridržala, nato pa pripor podaljšala za več kot štiri leta, pravzaprav želela preprečiti politično udejstvovanje, s čimer je volivcem vzela izvoljenega predstavnika, zatrla pluralizem in omejila svobodo do politične razprave, ki je temeljni koncept demokratične družbe, s tem pa je kršila člen 18 Evropske konvencije o človekovih pravicah; ker po končni sodbi ni bilo dovolj razlogov za nadaljnji pripor in je bila znova odrejena takojšnja Demirtaşova izpustitev; ker je Turčija po mnenju Evropskega sodišča za človekove pravice kršila tudi svobodo izražanja (člen 10 EKČP), pravico do svobode in varnosti (člena 5(1) in 5(3) EKČP) in pravico osebe, da voli ali je izvoljena (člen 3(1) EKČP); ker Evropsko sodišče za človekove pravice ni našlo jasne povezave med Demirtaşovimi govori in terorističnimi kaznivimi dejanji; |
| --- | --- |

F.

ker je veliki senat Evropskega sodišča za človekove pravice 22. decembra 2020 razsodil, da je turška vlada Selahattinu Demirtaşu, s tem ko ga je najprej pridržala, nato pa pripor podaljšala za več kot štiri leta, pravzaprav želela preprečiti politično udejstvovanje, s čimer je volivcem vzela izvoljenega predstavnika, zatrla pluralizem in omejila svobodo do politične razprave, ki je temeljni koncept demokratične družbe, s tem pa je kršila člen 18 Evropske konvencije o človekovih pravicah; ker po končni sodbi ni bilo dovolj razlogov za nadaljnji pripor in je bila znova odrejena takojšnja Demirtaşova izpustitev; ker je Turčija po mnenju Evropskega sodišča za človekove pravice kršila tudi svobodo izražanja (člen 10 EKČP), pravico do svobode in varnosti (člena 5(1) in 5(3) EKČP) in pravico osebe, da voli ali je izvoljena (člen 3(1) EKČP); ker Evropsko sodišče za človekove pravice ni našlo jasne povezave med Demirtaşovimi govori in terorističnimi kaznivimi dejanji;

| G. | ker je turško kazensko sodišče 7. januarja 2021 v okviru preiskave smrtonosnih terorističnih napadov leta 2014 potrdilo obsodbo 108 obtožencev, med katerimi sta bila tudi nekdanja sopredsednika stranke HDP Selahattin Demirtaş in Figen Yüksekdağ, pri čemer ni upoštevalo zahteve Evropskega sodišča za človekove pravice po Demirtaşovi izpustitvi in je v 38 primerih zahtevalo dosmrtno kazen najstrožje oblike za obtožence, od katerih jih je 27 v priporu; |
| --- | --- |

G.

ker je turško kazensko sodišče 7. januarja 2021 v okviru preiskave smrtonosnih terorističnih napadov leta 2014 potrdilo obsodbo 108 obtožencev, med katerimi sta bila tudi nekdanja sopredsednika stranke HDP Selahattin Demirtaş in Figen Yüksekdağ, pri čemer ni upoštevalo zahteve Evropskega sodišča za človekove pravice po Demirtaşovi izpustitvi in je v 38 primerih zahtevalo dosmrtno kazen najstrožje oblike za obtožence, od katerih jih je 27 v priporu;

| H. | ker Demirtaş kljub sodbi turškega ustavnega sodišča z dne 9. junija 2020, da se z njegovim dolgotrajnim pridržanjem kršijo njegove ustavne pravice, ostaja priprt v zaporu visoke stopnje varnosti tipa F v Edirneju; ker je samo eden od mnogih, ki so se v Turčiji znašli nezakonito v zaporu zaradi politično motiviranih obtožb; |
| --- | --- |

H.

ker Demirtaş kljub sodbi turškega ustavnega sodišča z dne 9. junija 2020, da se z njegovim dolgotrajnim pridržanjem kršijo njegove ustavne pravice, ostaja priprt v zaporu visoke stopnje varnosti tipa F v Edirneju; ker je samo eden od mnogih, ki so se v Turčiji znašli nezakonito v zaporu zaradi politično motiviranih obtožb;

| I. | ker vedno nove politične izjave uradnikov turške vlade na najvišji ravni in voditeljev vladajoče koalicije o zadevi Demirtaşa ter tesne časovne povezave med političnimi izjavami in nedvoumno nezakonitemu delovanju sodstva samo dokazujejo, da je zadeva politično motivirana, in resno ogrožajo neodvisnost turškega sodstva; |
| --- | --- |

I.

ker vedno nove politične izjave uradnikov turške vlade na najvišji ravni in voditeljev vladajoče koalicije o zadevi Demirtaşa ter tesne časovne povezave med političnimi izjavami in nedvoumno nezakonitemu delovanju sodstva samo dokazujejo, da je zadeva politično motivirana, in resno ogrožajo neodvisnost turškega sodstva;

| J. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 10. decembra 2019 v drugi zadevi razsodilo, da pripor pred sojenjem uglednega predstavnika civilne družbe Osmana Kavale krši Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, in zahtevalo, da turški organi Kavalo takoj izpustijo; ker je istanbulsko sodišče kljub sodbi Evropskega sodišča za človekove pravice 9. oktobra 2020 podaljšalo Kavalov pripor na podlagi obtožb o vohunjenju in poskusih strmoglavljenja ustavnega reda med protesti v parku Gezi leta 2013; ker Turčija kljub pozivom Odbora ministrov Sveta Evrope še naprej krši Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Kavale ni izpustila iz pripora; |
| --- | --- |

J.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 10. decembra 2019 v drugi zadevi razsodilo, da pripor pred sojenjem uglednega predstavnika civilne družbe Osmana Kavale krši Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, in zahtevalo, da turški organi Kavalo takoj izpustijo; ker je istanbulsko sodišče kljub sodbi Evropskega sodišča za človekove pravice 9. oktobra 2020 podaljšalo Kavalov pripor na podlagi obtožb o vohunjenju in poskusih strmoglavljenja ustavnega reda med protesti v parku Gezi leta 2013; ker Turčija kljub pozivom Odbora ministrov Sveta Evrope še naprej krši Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in Kavale ni izpustila iz pripora;

| 1. | poziva v skladu s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice iz leta 2018, ki jo potrjuje sodba njegovega velikega senata z 22. decembra 2020, k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Selahattina Demirtaşa iz pripora in opustitvi vseh obtožb zoper njega in Figna Yüksekdağa, kot nekdanjima sopredsednikoma stranke HDP, in vse druge zaprte člane stranke; poudarja, da jim morajo turške oblasti dovoliti, da svoj demokratični mandat izvajajo neodvisno ter brez groženj in ovir; znova izraža podporo vsem, ki si še vedno prizadevajo za odpravo teh in drugih primerov krivic ter za to, da bi Turčija znova zakorakala na pot popolne demokracije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | turške oblasti opozarja, da s tem ko Demirtaşa niso izpustile iz zapora, neposredno kršijo Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in nacionalno pravo, neupravičeno podaljšujejo kršitev Demirtaşovih pravic in zelo očitno kršijo obveznost Turčije, da izvaja sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice; vztraja, da sodba tega sodišča od turških oblasti zahteva njegovo takojšnjo izpustitev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice presodilo, da je dolgotrajni in nezakoniti Demirtaşov pripor politično motiviran; izraža globoko zaskrbljenost zaradi nezakonite prakse in političnih izjav o tem primeru, ki kažejo, da se je turška vlada vmešavala v pravosodne zadeve, povezane s podaljšanjem Demirtaşovega pripora; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Odbor ministrov Sveta Evrope, naj na svoji naslednji seji 21. marca 2021 nujno preuči, zakaj Turčija ni izvršila sodbe velikega senata Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Demirtaş proti Turčiji, sprejme o tem izjavo in naredi vse potrebno, da bo turška vlada sodbo nemudoma izvršila; je povsem prepričan, da bo nemško predsedstvo Odbora ministrov Sveta Evrope sprejelo vse ustrezne in potrebne ukrepe, da bi se sodba velikega senata v Demirtaşovi zadevi izvršila; poziva delegacijo EU pri Svetu Evrope, naj podvoji prizadevanja, da bi se izvršile sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi s Turčijo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obsoja ravnanje turških oblasti s Selahattinom Demirtaşom, saj krši njegove pravice po Evropski konvenciji o človekovih pravicah, Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, turškem nacionalnem pravu in njegovo človekovo dostojanstvo, kot je določeno v členu 17 ustave Republike Turčije; meni, da je nezakonito podaljšanje pripora Selahattina Demirtaşa za več kot 4 leta kruta in politično motivirana kazen, ki je njemu osebno, njegovi družini in njegovi stranki povzročila nepopravljivo osebno in politično škodo; poziva Turčijo, naj ga preneha ustrahovati in naj spoštuje njegove človekove pravice, kot veljajo po turški ustavi ter evropskem in mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisijo in države članice, naj s turškimi sogovorniki še naprej govorijo o zadevi Selahattina Demirtaşa in vseh drugih zadevah samovoljno priprtih zagovornikov človekovih pravic, odvetnikov, novinarjev, politiko in akademikov ter jim nudijo diplomatsko in politično podporo; poziva Komisijo in države članice, naj pogosteje dodeljujejo izredna nepovratna sredstva za zagovornike človekovih pravic in skrbijo, da bodo delegacije EU in diplomatska predstavništva držav članic v Turčiji popolno izvajale smernice EU o zagovornikih človekovih pravic; poziva delegacijo Evropske unije v Turčiji, naj še naprej pozorno spremlja zadevo Selahattina Demirtaşa in drugih zapornikov, tudi z udeležbo na njihovih sojenjih, in naj turške oblasti še naprej opozarja na njihov položaj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zelo zaskrbljen, ker turško sodstvo in oblasti ne upoštevajo sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in ker so sodbe turških nižjestopenjskih sodišč vse bolj neskladne s sodbami turškega ustavnega sodišča; poziva Turčijo, naj zagotovi popolno spoštovanje določb Evropske konvencije o človekovih pravicah in sodb Evropskega sodb Evropskega sodišča za človekove pravice; poziva k popolnemu sodelovanju s Svetom Evrope pri izboljšanju pravne države, pravic manjšin, demokracije in temeljnih pravic; upa, da bo Evropsko sodišče za človekove pravice lahko pospešilo svoje odločitve v številnih zadevah o razmerah v Turčiji; poziva turško vlado, naj v skladu z mednarodnimi standardi spoštuje temeljno pravico vseh do dolžnega postopanja in obravnave zadev v povsem neodvisnem in delujočem pravosodnem sistemu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je globoko zaskrbljen zaradi nenehnih napadov in pritiska turških oblasti na opozicijske stranke, predvsem stalnih posebnih in politično motiviranih napadov na stranko HDP in njene organizacije mladih, ki ogroža pravilno delovanje demokratičnega sistema, in turške oblasti poziva, naj jih nemudoma prenehajo zatirati; je še posebej zaskrbljen zaradi razprave o ukinitvi stranke HDP in odvzemu imunitete devetim poslancem te stranke zaradi protestov v Kobaneju oktobra 2014, zaradi katerih je Selahattin Demirtaş v priporu; poudarja zadevo člana krila mladih stranke Zelenih/Levice Cihana Erdala, ki je bil 25. septembra 2020 pridržan in 7. januarja 2021 v okviru zadeve Kobane obtožen skupaj z več kot 100 obdolženci, vključno s Selahattinom Demirtaşom; je močno zaskrbljen zaradi nenehnega političnega in sodnega preganjanja istanbulske pokrajinske predsednice republikanske ljudske stranke (CHP) Canan Kaftancıoğlu, ki je bila septembra 2019 obsojena na skoraj desetletno zaporno kazen zaradi politično motiviranih zadev, o katerih še ni bilo sodbe vrhovnega sodišča, in ki je bila decembra 2020 obtožena v novi zadevi, za katero ji grozi nadaljnja desetletna zaporna kazen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je močno zaskrbljen zaradi krčenja prostora za civilno družbo in vse večje krnitve temeljnih pravic in svoboščin ter pravne države v Turčiji; poudarja predvsem zaskrbljenost zaradi trajnega nazadovanja Turčije na področju neodvisnosti sodstva; poziva turške oblasti, naj sodno ne nadlegujejo več zagovornikov človekovih pravic, akademikov, novinarjev, duhovnih voditeljev, odvetnikov in pripadnikov skupnosti lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, katerih temeljne pravice se kršijo zlasti po neuspelem poskusu državnega udara; poziva turško vlado, naj v skladu s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice iz maja 2020 in po večkratnih pozivih in resolucijah Odbora ministrov Sveta Evrope nemudoma izpusti uglednega predstavnika civilne družbe Osmana Kavalo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opominja, da je bil nedavno odobren globalni režim sankcij EU za človekove pravice, tj. mehanizem za spremljanje in kaznovanje hudih kršitev človekovih pravic, do kakršnih prihaja v Turčiji, ki je usmerjen proti posameznikom, subjektom in organom, udeleženim v hudih kršitvah človekovih pravic oziroma povezanim z njimi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zelo zaskrbljen zaradi medijske svobode v Turčiji; poziva turške oblasti, naj se nemudoma odzovejo in ukrepajo v zvezi z opozorili, ki so bila o Turčiji posredovana prek platforme Sveta Evrope, ter se zavzamejo za zaščito novinarstva in varnost novinarjev; poziva turške oblasti, naj omogočajo pravičen dostop do sodnega varstva in končajo politično motivirane tožbe zoper novinarje in medijske delavce, kot je nedaven proces proti novinarki Melis Alphan, ki je bila obtožena širjenja teroristične propagande in jih grozi do sedem let in šest mesecev zapora; izraža resno zaskrbljenost, ker turški organi nadzorujejo platforme družbenih medijev in zapirajo uporabniške račune v družbenih omrežjih; meni, da je to še dodatno omejevanje svobode izražanja in orodje za zatiranje civilne družbe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je seznanjen z namero Turčije, da bi obrnila nov list v odnosih z EU, njeno odločenostjo, da bo izvedla reforme, in njeno popolno zavezanostjo pristopnemu procesu, ki so jo predsednik Erdogan in drugi visoki vladni uradniki izrazili 9. januarja 2021; meni, da bi bilo spoštovanje in izvajanje sodb Evropskega sodišča za človekove pravice pomemben korak pri potrjevanju verodostojnosti teh trditev s konkretnimi dejstvi; znova poudarja, da je EU pripravljena na nov začetek; opozarja pa, da so boljši in tesnejši odnosi v celoti odvisni tudi od oprijemljivega napredka pri spoštovanju demokratičnih načel, pravne države in temeljnih pravic v Turčiji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, nemškemu predsedstvu Odbora ministrov Sveta Evrope ter turškemu predsedniku, vladi in parlamentu, ter zahteva, da se ta resolucija prevede v turščino. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL C 463, 21.12.2018, str. 56.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0200.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0017.

(4)  UL L 410 I , 7.12.2020, str. 1.

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/251 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/251

---

P9_TA(2021)0029

Stanje človekovih pravic v Vietnamu, zlasti primer novinarjev s področja človekovih pravic Pham Chi Dunga, Nguyen Tuong Thuya in Le Huu Minh Tuana

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o stanju človekovih pravic v Vietnamu, zlasti primeru novinarjev s področja človekovih pravic Pham Chi Dunga, Nguyen Tuong Thuya in Le Huu Minh Tuana (2021/2507(RSP))

(2021/C 456/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Vietnamu, zlasti z dne 15. novembra 2018 o Vietnamu, zlasti položaju političnih zapornikov (1), z dne 14. decembra 2017 o svobodi izražanja v Vietnamu, zlasti primeru Nguyen Van Hoaja (2), in z dne 9. junija 2016 o Vietnamu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Vietnamu, zlasti z dne 15. novembra 2018 o Vietnamu, zlasti položaju političnih zapornikov (1), z dne 14. decembra 2017 o svobodi izražanja v Vietnamu, zlasti primeru Nguyen Van Hoaja (2), in z dne 9. junija 2016 o Vietnamu (3),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. februarja 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam (4) in o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. februarja 2020 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam (4) in o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma o zaščiti naložb med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani (5),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani, ki je bil podpisan 27. junija 2012 in je začel veljati oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Socialistično republiko Vietnam na drugi strani, ki je bil podpisan 27. junija 2012 in je začel veljati oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju sporazuma o prosti trgovini med EU in Vietnamom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o prosti trgovini med EU in Vietnamom,

| — | ob upoštevanju desetega dialoga med EU in Vietnamom o človekovih pravicah z dne 19. februarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju desetega dialoga med EU in Vietnamom o človekovih pravicah z dne 19. februarja 2020,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 6. januarja 2021 o obsodbi novinarjev Pham Chi Dunga, Nguyen Tuong Thuyja in Le Huu Minh Tuana, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 6. januarja 2021 o obsodbi novinarjev Pham Chi Dunga, Nguyen Tuong Thuyja in Le Huu Minh Tuana,

| — | ob upoštevanju sporočila delegacije Evropske unije v Vietnamu glede odločitve pritožbenega sodišča mesta Hošiminh iz januarja 2021, da potrdi strogo kazen, ki je bila naložena članom skupine Hiên Pháp, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila delegacije Evropske unije v Vietnamu glede odločitve pritožbenega sodišča mesta Hošiminh iz januarja 2021, da potrdi strogo kazen, ki je bila naložena članom skupine Hiên Pháp,

| — | ob upoštevanju skupne izjave posebnih poročevalcev OZN z dne 14. januarja 2021 z naslovom Viet Nam: Arrests send chilling message before key Party meeting (Vietnam: aretacije kot srhljivo opozorilo pred pomembno sejo partije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave posebnih poročevalcev OZN z dne 14. januarja 2021 z naslovom Viet Nam: Arrests send chilling message before key Party meeting (Vietnam: aretacije kot srhljivo opozorilo pred pomembno sejo partije),

| — | ob upoštevanju sporočila za tisk uradnega govorca visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 8. januarja 2021 o Vietnamu in izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 3. junija 2020 z naslovom Asia: Bachelet alarmed by clampdown on freedom of expression during COVID-19 (Azija: Michelle Bachelet zaskrbljena zaradi močne omejitve svobode izražanja med pandemijo COVID-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila za tisk uradnega govorca visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 8. januarja 2021 o Vietnamu in izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice z dne 3. junija 2020 z naslovom Asia: Bachelet alarmed by clampdown on freedom of expression during COVID-19 (Azija: Michelle Bachelet zaskrbljena zaradi močne omejitve svobode izražanja med pandemijo COVID-19),

| — | ob upoštevanju skupnih pisem nosilcev mandatov posebnih postopkov OZN z navedbami o treh novinarjih z dne 17. septembra 2020 in 22. januarja 2020 o dveh posameznikih, tudi novinarju Pham Chi Dungu, ter odzivov vietnamske vlade na ti pismi dne 28. decembra 2020 in 18. marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih pisem nosilcev mandatov posebnih postopkov OZN z navedbami o treh novinarjih z dne 17. septembra 2020 in 22. januarja 2020 o dveh posameznikih, tudi novinarju Pham Chi Dungu, ter odzivov vietnamske vlade na ti pismi dne 28. decembra 2020 in 18. marca 2020,

| — | ob upoštevanju tretjega rednega poročila o Vietnamu (CCPR/C/VNM/3) z dne 11. in 12. marca 2019 ter sklepnih ugotovitev Odbora OZN za človekove pravice o njem z dne 29. avgusta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega rednega poročila o Vietnamu (CCPR/C/VNM/3) z dne 11. in 12. marca 2019 ter sklepnih ugotovitev Odbora OZN za človekove pravice o njem z dne 29. avgusta 2019,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah iz leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah iz leta 2011,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, h kateremu je Vietnam pristopil leta 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, h kateremu je Vietnam pristopil leta 1982,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je 5. januarja 2021 ljudsko sodišče mesta Hošiminh zagovornike človekovih pravic in novinarje Pham Chi Dunga, Nguyen Tuong Thuyja in Le Huu Minh Tuana, člane vietnamskega združenja neodvisnih novinarjev, obsodilo na hude zaporne kazni – 15, 11 in 11 let – med drugim zaradi „ustvarjanja, shranjevanja in širjenja informacij, gradiva in predmetov z namenom nasprotovanja državi“; ker so ti novinarji med drugim poročali o slabem vladnem upravljanju in korupciji, slabem ravnanju vietnamskih oblasti z zagovorniki človekovih pravic in prodemokratičnem gibanju v Vietnamu; |
| --- | --- |

A.

ker je 5. januarja 2021 ljudsko sodišče mesta Hošiminh zagovornike človekovih pravic in novinarje Pham Chi Dunga, Nguyen Tuong Thuyja in Le Huu Minh Tuana, člane vietnamskega združenja neodvisnih novinarjev, obsodilo na hude zaporne kazni – 15, 11 in 11 let – med drugim zaradi „ustvarjanja, shranjevanja in širjenja informacij, gradiva in predmetov z namenom nasprotovanja državi“; ker so ti novinarji med drugim poročali o slabem vladnem upravljanju in korupciji, slabem ravnanju vietnamskih oblasti z zagovorniki človekovih pravic in prodemokratičnem gibanju v Vietnamu;

| B. | ker vietnamske oblasti še naprej zapirajo, pridržujejo, nadlegujejo in ustrahujejo zagovornike človekovih pravic, novinarje, blogerje, odvetnike za človekove pravice, aktiviste civilne družbe in sindikaliste v državi; ker zagovorniki človekovih pravic zaradi dela na področju človekovih pravic in uveljavljanja temeljne pravice do svobode izražanja na spletu ali drugje prestajajo dolgoletne zaporne kazni; ker je v Vietnamu največ političnih zapornikov v jugovzhodni Aziji, med drugim 170 zapornikov vesti, od katerih je 69 zaprtih izključno zaradi dejavnosti v družbenih medijih; ker je večina političnih zapornikov pridržana na podlagi nejasno opredeljenih določb o državni varnosti, ki niso v skladu z vietnamsko ustavo in mednarodnimi pogodbami o človekovih pravicah, kot je Mednarodni pakt OZN o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnik je tudi Vietnam; |
| --- | --- |

B.

ker vietnamske oblasti še naprej zapirajo, pridržujejo, nadlegujejo in ustrahujejo zagovornike človekovih pravic, novinarje, blogerje, odvetnike za človekove pravice, aktiviste civilne družbe in sindikaliste v državi; ker zagovorniki človekovih pravic zaradi dela na področju človekovih pravic in uveljavljanja temeljne pravice do svobode izražanja na spletu ali drugje prestajajo dolgoletne zaporne kazni; ker je v Vietnamu največ političnih zapornikov v jugovzhodni Aziji, med drugim 170 zapornikov vesti, od katerih je 69 zaprtih izključno zaradi dejavnosti v družbenih medijih; ker je večina političnih zapornikov pridržana na podlagi nejasno opredeljenih določb o državni varnosti, ki niso v skladu z vietnamsko ustavo in mednarodnimi pogodbami o človekovih pravicah, kot je Mednarodni pakt OZN o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnik je tudi Vietnam;

| C. | ker so politični aktivisti in aktivisti na področju človekovih pravic v priporu zaprti v težkih razmerah in nimajo dostopa do zdravstvene oskrbe, pravnega svetovanja in stika z družino, pogosto pa so izpostavljeni nasilju, mučenju ali drugim oblikam grdega ravnanja; ker se ta sojenja pogosto izvajajo po hitrem postopku in ne izpolnjujejo standardov nepristranskosti, pravičnosti in neodvisnosti sodišč; ker so priznanja redno pridobljena pod prisilo in javno predvajana po televiziji; |
| --- | --- |

C.

ker so politični aktivisti in aktivisti na področju človekovih pravic v priporu zaprti v težkih razmerah in nimajo dostopa do zdravstvene oskrbe, pravnega svetovanja in stika z družino, pogosto pa so izpostavljeni nasilju, mučenju ali drugim oblikam grdega ravnanja; ker se ta sojenja pogosto izvajajo po hitrem postopku in ne izpolnjujejo standardov nepristranskosti, pravičnosti in neodvisnosti sodišč; ker so priznanja redno pridobljena pod prisilo in javno predvajana po televiziji;

| D. | ker je Pham Chi Dung, neodvisni novinar, ki se zavzema za okolje, demokracijo, svobodo medijev, politični pluralizem, pravno državo in razvoj civilne družbe, na podlagi obtožb o sodelovanju s tujimi mediji samovoljno pridržan že od novembra 2019, češ da naj bi jim posredoval izkrivljene informacije; ker je bil tega obtožen potem, ko je poslal videosporočilo poslancem Evropskega parlamenta, v katerem jih je pozval, naj preložijo ratifikacijo sporazuma o prosti trgovini med EU in Vietnamom, dokler v Vietnamu ne bo dosežen napredek na področju človekovih pravic; ker je bil Pham Chi Dung že leta 2012 pridržan za pol leta na podlagi enakih obtožb; |
| --- | --- |

D.

ker je Pham Chi Dung, neodvisni novinar, ki se zavzema za okolje, demokracijo, svobodo medijev, politični pluralizem, pravno državo in razvoj civilne družbe, na podlagi obtožb o sodelovanju s tujimi mediji samovoljno pridržan že od novembra 2019, češ da naj bi jim posredoval izkrivljene informacije; ker je bil tega obtožen potem, ko je poslal videosporočilo poslancem Evropskega parlamenta, v katerem jih je pozval, naj preložijo ratifikacijo sporazuma o prosti trgovini med EU in Vietnamom, dokler v Vietnamu ne bo dosežen napredek na področju človekovih pravic; ker je bil Pham Chi Dung že leta 2012 pridržan za pol leta na podlagi enakih obtožb;

| E. | ker so vietnamske oblasti kmalu po aretaciji Pham Chi Dunga ukinile spletišče vietnamskega združenja neodvisnih novinarjev; ker je bil Ngyuen Tuong Thuy v svojem stanovanju v Hanoju aretiran 23. maja 2020, Le Huu Minh Tuan pa 12. junija 2020; ker so vietnamske oblasti vse tri zagovornike človekovih pravic nadlegovale in ustrahovale, preden jih samovoljno zaprle in obsodile; |
| --- | --- |

E.

ker so vietnamske oblasti kmalu po aretaciji Pham Chi Dunga ukinile spletišče vietnamskega združenja neodvisnih novinarjev; ker je bil Ngyuen Tuong Thuy v svojem stanovanju v Hanoju aretiran 23. maja 2020, Le Huu Minh Tuan pa 12. junija 2020; ker so vietnamske oblasti vse tri zagovornike človekovih pravic nadlegovale in ustrahovale, preden jih samovoljno zaprle in obsodile;

| F. | ker je po poročanju civilne družbe skoraj 80 % zapornikov v vesti v Vietnamu zaprtih zaradi delovanja v družbenih medijih; ker sta se vsaj dve svetovni družbenomedijski platformi znatno prilagodili vietnamskim omejitvam glede svobode govora in zakonom o cenzuri, tudi s cenzuro miroljubne kritike države, povečanim geografskim blokiranjem in odstranjevanjem „propagande zoper partijo in državo“, kar je kršitev standardov, kot so vodilna načela OZN, in celo lastnega kodeksa ravnanja; |
| --- | --- |

F.

ker je po poročanju civilne družbe skoraj 80 % zapornikov v vesti v Vietnamu zaprtih zaradi delovanja v družbenih medijih; ker sta se vsaj dve svetovni družbenomedijski platformi znatno prilagodili vietnamskim omejitvam glede svobode govora in zakonom o cenzuri, tudi s cenzuro miroljubne kritike države, povečanim geografskim blokiranjem in odstranjevanjem „propagande zoper partijo in državo“, kar je kršitev standardov, kot so vodilna načela OZN, in celo lastnega kodeksa ravnanja;

| G. | ker se Vietnam v indeksu svobode medijev za leto 2020 organizacije Novinarji brez meja med 180 državami uvršča na 175. mesto; ker so skoraj vse medijske hiše v Vietnamu v lasti države ali pod njenim nadzorom, in ker se izvaja cenzura, tudi nad tujimi radiotelevizijami in publikacijami; ker vietnamska vlada še naprej prepoveduje delovanje neodvisnih in zasebnih medijev ter strogo nadzoruje radijske in televizijske postaje ter tiskane publikacije; ker je narodna skupščina aprila 2016 sprejela zakon o medijih, ki v državi močno omejuje svobodo tiska; |
| --- | --- |

G.

ker se Vietnam v indeksu svobode medijev za leto 2020 organizacije Novinarji brez meja med 180 državami uvršča na 175. mesto; ker so skoraj vse medijske hiše v Vietnamu v lasti države ali pod njenim nadzorom, in ker se izvaja cenzura, tudi nad tujimi radiotelevizijami in publikacijami; ker vietnamska vlada še naprej prepoveduje delovanje neodvisnih in zasebnih medijev ter strogo nadzoruje radijske in televizijske postaje ter tiskane publikacije; ker je narodna skupščina aprila 2016 sprejela zakon o medijih, ki v državi močno omejuje svobodo tiska;

| H. | ker je vietnamska narodna skupščina 12. junija 2018 sprejela zakon o kibernetski varnosti, da bi poostrila spletni nadzor, v skladu s katerim morajo ponudniki izbrisati objave, ki naj bi ogrožale državno varnost; ker ta zakon močno omejuje svobodo izražanja na spletu, njegov cilj pa je drastično omejiti pravico do zasebnosti; |
| --- | --- |

H.

ker je vietnamska narodna skupščina 12. junija 2018 sprejela zakon o kibernetski varnosti, da bi poostrila spletni nadzor, v skladu s katerim morajo ponudniki izbrisati objave, ki naj bi ogrožale državno varnost; ker ta zakon močno omejuje svobodo izražanja na spletu, njegov cilj pa je drastično omejiti pravico do zasebnosti;

| I. | ker je pravica do svobode govora zagotovljena z vietnamsko ustavo, Splošno deklaracijo človekovih pravic in drugimi mednarodnimi konvencijami, katerih podpisnik je Vietnam, med drugim tudi Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah; ker je Vietnam v okviru splošnega rednega pregleda OZN sprejel priporočila za zagotavljanje svobode mnenja in izražanja ter za odpravo omejitev v zvezi s tem; |
| --- | --- |

I.

ker je pravica do svobode govora zagotovljena z vietnamsko ustavo, Splošno deklaracijo človekovih pravic in drugimi mednarodnimi konvencijami, katerih podpisnik je Vietnam, med drugim tudi Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah; ker je Vietnam v okviru splošnega rednega pregleda OZN sprejel priporočila za zagotavljanje svobode mnenja in izražanja ter za odpravo omejitev v zvezi s tem;

| J. | ker je 1. januarja 2018 v Vietnamu začel veljati prvi zakon o prepričanju in veri, ki vse verske skupine v državi obvezuje, da se registrirajo pri pristojnih organih in jih obveščajo o svojih dejavnostih; ker lahko pristojni organi zavrnejo ali ovirajo registracijo in prepovedo verske dejavnosti, ki so po njihovem mnenju v nasprotju z javnim interesom, javnim redom ali narodno enotnostjo; |
| --- | --- |

J.

ker je 1. januarja 2018 v Vietnamu začel veljati prvi zakon o prepričanju in veri, ki vse verske skupine v državi obvezuje, da se registrirajo pri pristojnih organih in jih obveščajo o svojih dejavnostih; ker lahko pristojni organi zavrnejo ali ovirajo registracijo in prepovedo verske dejavnosti, ki so po njihovem mnenju v nasprotju z javnim interesom, javnim redom ali narodno enotnostjo;

| K. | ker vietnamski kazenski zakonik vsebuje represivne določbe, ki se zlorabljajo za utišanje, aretacijo, pridržanje, kaznovanje ali omejevanje dejavnosti zagovornikov človekovih pravic, nasprotno mislečih, odvetnikov, sindikatov, verskih skupin in nevladnih organizacij, zlasti tistih, ki izražajo kritična stališča do vietnamske vlade; |
| --- | --- |

K.

ker vietnamski kazenski zakonik vsebuje represivne določbe, ki se zlorabljajo za utišanje, aretacijo, pridržanje, kaznovanje ali omejevanje dejavnosti zagovornikov človekovih pravic, nasprotno mislečih, odvetnikov, sindikatov, verskih skupin in nevladnih organizacij, zlasti tistih, ki izražajo kritična stališča do vietnamske vlade;

| L. | ker se v Vietnamu še vedno izvaja smrtna kazen, število usmrtitev pa ni znano, saj oblasti statistične podatke o smrtni kazni obravnavajo kot državno skrivnost; |
| --- | --- |

L.

ker se v Vietnamu še vedno izvaja smrtna kazen, število usmrtitev pa ni znano, saj oblasti statistične podatke o smrtni kazni obravnavajo kot državno skrivnost;

| M. | ker odnosi med Evropsko unijo in Vietnamom temeljijo na sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, katerega bistven gradnik so človekove pravice in ki v primeru resnih in sistemskih kršitev človekovih pravic predvideva začasno zaustavitev instrumentov za dvostransko sodelovanje, tudi dvostranskih trgovinskih preferencialov; |
| --- | --- |

M.

ker odnosi med Evropsko unijo in Vietnamom temeljijo na sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, katerega bistven gradnik so človekove pravice in ki v primeru resnih in sistemskih kršitev človekovih pravic predvideva začasno zaustavitev instrumentov za dvostransko sodelovanje, tudi dvostranskih trgovinskih preferencialov;

| N. | ker se je Vietnam v okviru sporazuma o partnerstvu, zlasti členov 1, 2 in 35, zavezal sodelovanju z Evropsko unijo pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic; ker to sodelovanje vključuje izvajanje mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic, kot so Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnik je Vietnam; ker obstaja jasna povezava med sporazumom o partnerstvu in sodelovanju ter sporazumom o prosti trgovini med EU in Vietnamom v okviru katerih sta se obe strani zavezali izpolnjevanju svojih obveznosti na področju človekovih pravic; ker klavzula o človekovih pravicah v sporazumu partnerstvu in sodelovanju med EU in Vietnamom dovoljuje uvedbo ustreznih ukrepov v primeru resnih in sistemskih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

N.

ker se je Vietnam v okviru sporazuma o partnerstvu, zlasti členov 1, 2 in 35, zavezal sodelovanju z Evropsko unijo pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic; ker to sodelovanje vključuje izvajanje mednarodnih instrumentov na področju človekovih pravic, kot so Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnik je Vietnam; ker obstaja jasna povezava med sporazumom o partnerstvu in sodelovanju ter sporazumom o prosti trgovini med EU in Vietnamom v okviru katerih sta se obe strani zavezali izpolnjevanju svojih obveznosti na področju človekovih pravic; ker klavzula o človekovih pravicah v sporazumu partnerstvu in sodelovanju med EU in Vietnamom dovoljuje uvedbo ustreznih ukrepov v primeru resnih in sistemskih kršitev človekovih pravic;

| O. | ker je drugi skupni odbor v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Vietnamom, ki se je sestal na spletu 15. decembra 2020, pregledal predloge za sodelovanje na področju človekovih pravic, tudi pri izvajanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ter sprejel priporočila iz splošnega rednega pregleda; |
| --- | --- |

O.

ker je drugi skupni odbor v okviru sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Vietnamom, ki se je sestal na spletu 15. decembra 2020, pregledal predloge za sodelovanje na področju človekovih pravic, tudi pri izvajanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ter sprejel priporočila iz splošnega rednega pregleda;

| 1. | poziva vietnamske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo Pham Chi Dunga, Nguyen Tuong Thuyja in Le Huu Minh Tuana ter vse druge novinarje, zagovornike človekovih pravic, okoljevarstvenike, sindikaliste in zapornike vesti, ki so bili pridržani ali obsojeni zgolj zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja, ter naj umaknejo vse obtožbe proti njim; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zgrožen zaradi vse ostrejšega zatiranja oporečnikov in nenehnih kršitev človekovih pravic v Vietnamu ter jih obsoja, vključno z obsodbami, političnim ustrahovanjem, nadzorom, nadlegovanjem, nepravičnimi sodnimi postopki in prisilnimi izgoni, katerih tarča so politični aktivisti, novinarji, blogerji, disidenti in zagovorniki človekovih pravic zgolj zato, ker uveljavljajo svojo pravico do svobode izražanja, s čimer država eklatantno krši svoje mednarodne zaveze glede človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vietnamske oblasti, naj nemudoma prenehajo z tudi drugimi oblikami nadlegovanja, na primer z nadlegovanjem in ustrahovanjem novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in okoljevarstvenikov, aktivistov in drugih posameznikov, ki mirno uveljavljajo svojo pravico do svobode izražanja na spletu in drugje ter druge človekove pravice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi prenatrpanosti in nehigieničnih razmer v vietnamskih zaporih, kar povečuje tveganje okužb s COVID-19 in drugimi boleznimi; ponavlja poziv visoke komisarke OZN za človekove pravice, naj se nemudoma izpustijo tisti, ki so pridržani brez zadostne pravne podlage, vključno s političnimi zaporniki in pridržanimi zaradi odklonilnih mnenj; vztraja, da morajo vietnamske oblasti vsem zapornikom do izpustitve v vseh okoliščinah zagotoviti fizično varnost in psihološko dobrobit, vključno tudi s Pham Chi Dungom, Nguyen Tuong Thuyem in Le Huu Minh Tuanom, ter obravnavati vse druge politične zapornike in pridržane v skladu z mednarodnimi standardi; poudarja, da je pravica do stika z odvetniki, zdravstvenima osebjem in družinskimi člani pomembna varovalka zoper mučenje in grdo ravnanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva vietnamske oblasti, naj odpravijo cenzuro neodvisnih novic in medijev, ki jih pripravljajo tako domače kot mednarodne medijske hiše, vključno z vietnamskim združenjem neodvisnih novinarjev, naj odpravijo omejitve za spletne vire informacij in uporabo interneta ter zagotovijo varen prostor in ugodno okolje za novinarje, državljane novinarje, blogerje in druge, ki se izražajo na spletu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža zaskrbljenost zaradi poročil o sodelovanju svetovnih omrežij družbenih medijev v poskusih vietnamskih oblasti, da bi omejile svobodo izražanja, in poziva svetovne platforme, naj ne bodo vpletene v cenzuro, ki poteka v Vietnamu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vietnamsko vlado, naj odpravi vse omejitve svobode veroizpovedi in odpravi nadlegovanje verskih skupnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vietnamsko vlado, naj revidira določbe vietnamskega kazenskega zakonika, zlasti 117., 118. in 331. člen, ki neupravičeno omejujejo pravico do svobode izražanja, mirnega zbiranja in združevanja, ter naj spremeni zakon o kibernetski varnosti ter odloka 15/2020/ND-CP o kaznih za upravne kršitve pravil o poštnih storitvah, telekomunikacijah, radijskih frekvencah, informacijski tehnologiji in elektronskih transakcijah ter 72/2013/ND-CP o upravljanju, zagotavljanju in uporabi internetnih storitev in informacijskih vsebin na spletu ter naj jih uskladi z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; izrecno poudarja, da je potrebna tudi reforma kazenskega zakonika, da bi zagotovili dejansko izvajanje konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD) št. 98 in 87, za kateri se je Vietnam zavezal, da ju bo ratificiral; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Vietnam, naj pospeši ratifikacijo konvencije MOD št. 87 o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic, zagotovi njen hiter začetek veljave ter predloži verodostojen načrt za izvajanje konvencije MOD št. 105 o odpravi prisilnega dela in konvencije MOD št. 98 o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja; poziva vietnamske oblasti, naj priznajo neodvisne sindikate in zaščitijo vse delavce, zlasti ženske in otroke, pred diskriminacijo, spolnim nadlegovanjem, kršitvami zakonske zgornje meje nadur ter kršitvami obveznosti glede varnosti in zdravja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vietnamske oblasti, naj podpirajo izvajanje vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ter poziva podjetja, ki imajo sedež v EU ali delujejo na njenem območju, naj spoštujejo ta načela ter mednarodno pravo in pravo na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vietnamske oblasti, naj uvedejo takojšnji moratorij za uporabo smrtne kazni, kar bi bil prvi korak k njeni odpravi; poziva k pregledu vseh smrtnih obsodb, da bi zagotovili, da so se na sojenjih spoštovali mednarodni standardi, ter k pristopu Vietnama k drugemu izbirnemu protokolu k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, katerega cilj je odprava smrtne kazni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je spoštovanje človekovih pravic ena ključnih osnov dvostranskih odnosov med Vietnamom in EU ter eden bistvenih elementov sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med njima in tudi sporazuma o prosti trgovini; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja okrepljeno partnerstvo in dialog o človekovih pravicah med EU in Vietnamom, zlasti ustanovitev skupne parlamentarne skupine za spremljanje, ki jo je Evropski parlament ustanovil z narodno skupščino Vietnama, da bi spremljala izvajanje sporazuma o prosti trgovini med EU in Vietnamom in sporazuma o zaščiti naložb, in bi lahko olajšala dialog tudi na drugih področjih, ne samo glede trgovine; želi spomniti na pomembnost dialoga o človekovih pravicah kot ključnega instrumenta, ki naj bi se učinkovito uporabljal za spremljanje in spodbujanje Vietnama pri izvajanju potrebnih reform; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), Komisijo in posebnega predstavnika EU za človekove pravice, naj okrepijo dialog o človekovih pravicah z Vietnamom na najvišji ravni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | se zaveda, da sta sporazum o prosti trgovini med EU in Vietnamom in sporazum o partnerstvu in sodelovanju z institucionalnega in pravnega vidika povezana, s čimer se zagotavlja, da so človekove pravice prav v središču odnosov med EU in Vietnamom; poziva pogodbenice sporazumov, naj jih izkoristijo za izboljšanje razmer na področju človekovih pravic v Vietnamu, in poudarja pomen konstruktivnega in učinkovitega dialoga o človekovih pravicah med EU in Vietnamom; glede na obseg stalnih kršitev človekovih pravic opominja vietnamsko vlado, da sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Vietnamom, ki je povezan s sporazumom o prosti trgovini med EU in Vietnamom, omogoča sprejetje ustreznih ukrepov v primeru hudih kršitev človekovih pravic, kar pomeni strožje stališče do vietnamske vlade; pozdravlja priložnost za obravnavanje vprašanj glede človekovih pravic z vietnamskim parlamentom na srečanjih skupne parlamentarne skupine za spremljanje v zvezi s sporazumom o prosti trgovini med EU in Vietnamom, pozdravlja pa tudi, da je prvo tovrstno srečanje potekalo decembra 2020; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in ESZD, naj hitro opravita celovito oceno učinka na človekove pravice v zvezi s tem, kaj bi lahko pomenil sporazum o prosti trgovini med EU in Vietnamom, k čemur je Parlament pozval v svoji resoluciji o ratifikaciji tega sporazuma; poziva k sprejetju akcijskega načrta za učinkovito obravnavanje vedno hujšega zatiranja v Vietnamu in dejstva, da ta država ne spoštuje svojih obveznosti na področju človekovih pravic, ter poziva Komisijo in ESZD, naj redno poročata Parlamentu o izvajanju tega akcijskega načrta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno poziva EU in Vietnam, naj vzpostavita neodvisen mehanizem spremljanja za človekove pravice in neodvisen pritožbeni mehanizem, s katerima bi prizadetim državljanom in lokalnim deležnikom zagotovili dejanski dostop do pravnih mehanizmov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | obžaluje, da notranje svetovalne skupine v zvezi s sporazumom o prosti trgovini med EU in Vietnamom še niso operativne, in znova poziva k široki in uravnoteženi zastopanosti neodvisnih, svobodnih in raznolikih organizacij civilne družbe v teh skupinah, tudi neodvisnih vietnamskih organizacij iz delavskega in okoljevarstvenega sektorja ter zagovornikov človekovih pravic; poziva vietnamske oblasti, naj se vzdržijo neustreznega poseganja v sestavo in delovanje tega organa ter groženj ali povračilnih ukrepov proti njegovim izbranim članom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Vietnam, naj izda stalno povabilo nosilcem mandatov posebnih postopkov OZN za obisk Vietnama, zlasti posebni poročevalki za svobodo mnenja in izražanja ter posebni poročevalki o položaju zagovornikov človekovih pravic, ter naj se jim omogoči prost in neoviran dostop do vseh, s katerimi se želijo posvetovati; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ESZD in Komisijo, naj dejavno podprejo novinarje, skupine civilne družbe in posameznike, ki zagovarjajo človekove pravice v Vietnamu, tudi tako, da pozovejo k izpustitvi novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in zapornikov vesti vsakič, ko so v stiku z vietnamskimi oblastmi; poziva delegacijo EU v Hanoju, naj zagotovi vso ustrezno podporo zaprtim zagovornikom človekovih pravic, vključno z organiziranjem obiskov v zaporih, spremljanjem sojenj in zagotavljanjem pravne pomoči; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva delegacije EU, naj opozarjajo na primere iz te resolucije, na katere opozarjajo organi in strokovnjaki OZN, med katerimi so tudi Tran Huynh Duy Thuc, Ho Duc Hoa, Tran Anh Kim, Le Thanh Tung, Phan Kim Khanh, Tran Hoang Phuc, Hoang Duc Binh, Bui Van Trung, Truong Minh Duc, Nguyen Trung Ton, Pham Van Troi, Nguyen Bac Truyen, Le Dinh Luong, Nguyen Van Tuc, Nguyen Trung Truc, Pham Van Diep, Nguyen Nang Tinh, Tran Duc Thach, Pham Doan Trang, Can Thi Theu, Trinh Ba Phuong, Trinh Ba Tu, Dinh Thi Thu Thuy, Nguyen Thi Ngoc Hanh, Ngo Van Dung, Le Quy Loc in Ho Dinh Cuong; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Svet EU za zunanje zadeve, naj razpravlja o stanju na področju človekovih pravic v Vietnamu; poziva države članice, naj, najbolje pred 13. nacionalnim kongresom Vietnamske komunistične partije, odločno izrazijo svoje pomisleke glede slabšanja stanja na področju človekovih pravic v Vietnamu; spodbuja EU in njene države članice, naj okrepijo svoja mednarodna prizadevanja, da bi v okviru Sveta OZN za človekove pravice spodbujala skupno pobudo s podobno mislečimi partnerji, zlasti z novo administracijo ZDA, da bi si prizadevali za konkretne izboljšave na področju človekovih pravic v Vietnamu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU, naj si še naprej prizadeva za učinkovit sistem nadzora za izvoz, prodajo, posodabljanje in vzdrževanje vseh oblik varnostne opreme, orožja in blaga z dvojno rabo, vključno s tehnologijo za nadzor interneta, da bi preprečili njihovo uporabo za notranjo represijo v državah z zaskrbljujočim stanjem na področju človekovih pravic, med katerimi je tudi Vietnam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenja držav jugovzhodne Azije, vladi in narodni skupščini Vietnama ter generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  UL C 363, 28.10.2020, str. 66.

(2)  UL C 369, 11.10.2018, str. 73.

(3)  UL C 86, 6.3.2018, str. 122.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0027.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0029.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek, 19. januar 2021

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/256 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/256

---

P9_TA(2021)0001

Sporazum o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (Bonski sporazum): razširitev stvarnega in geografskega področja njegove uporabe ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sprememb Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (Bonski sporazum) v zvezi z razširitvijo področja uporabe navedenega sporazuma in o pristopu Kraljevine Španije k navedenemu sporazumu (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE))

(Odobritev)

(2021/C 456/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11487/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11487/2020),

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa pogodbenic Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi o razširitvi področja uporabe Sporazuma z namenom izboljšanja sodelovanja pri nadzoru v zvezi z zahtevami iz Priloge VI h konvenciji MARPOL (11490/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa pogodbenic Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi o razširitvi področja uporabe Sporazuma z namenom izboljšanja sodelovanja pri nadzoru v zvezi z zahtevami iz Priloge VI h konvenciji MARPOL (11490/2020),

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa pogodbenic Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi o pristopu Kraljevine Španije k Sporazumu (11493/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa pogodbenic Sporazuma o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi o pristopu Kraljevine Španije k Sporazumu (11493/2020),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 192(1) in 196(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0351/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 192(1) in 196(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0351/2020),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0268/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0268/2020),

| 1. | odobri sklenitev sprememb sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in ostalim pogodbenicam sporazuma. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/257 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/257

---

P9_TA(2021)0002

Izvzetje nekaterih referenčnih deviznih tečajev iz tretjih držav in določitev nadomestnih referenčnih vrednosti za nekatere referenčne vrednosti, ki bodo prenehale ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1011 v zvezi z izvzetjem nekaterih referenčnih deviznih tečajev iz tretjih držav in določitvijo nadomestnih referenčnih vrednosti za nekatere referenčne vrednosti, ki bodo prenehale (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 456/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0337), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0337),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0209/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0209/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 18. septembra 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 18. septembra 2020 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. oktobra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. oktobra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0227/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0227/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 366, 30.10.2020, str. 4.

(2)  UL C 10, 11.1.2021, str. 35.

---

P9_TC1-COD(2020)0154

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. januarja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta spremembi Uredbe (EU) 2016/1011 v zvezi z izvzetjem nekaterih referenčnih promptnih menjalnih tečajev iz tretjih držav in določitvijo nadomestitev za nekatere referenčne vrednosti, ki bodo prenehale, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/168.)

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/258 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/258

---

P9_TA(2021)0003

Instrument za tehnično podporo ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za tehnično podporo (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 456/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0409), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0409),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 175(3) in 197(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0148/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 175(3) in 197(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0148/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. julija 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. julija 2020 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. oktobra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. oktobra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki sta ga odobrila pristojna odbora v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 16. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0173/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0173/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 364, 28.10.2020, str. 132.

(2)  UL C 440, 18.12.2020, str. 160.

---

P9_TC1-COD(2020)0103

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. januarja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/240.)

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/259 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/259

---

P9_TA(2021)0004

Izvrševanje pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 654/2014 Evropskega parlamenta in Sveta o izvrševanju pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 456/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0623), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2019)0623),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0197/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0197/2019),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja 2/15 Sodišča (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja 2/15 Sodišča (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o krizi pritožbenega organa STO (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o krizi pritožbenega organa STO (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. novembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. novembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0133/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0133/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupni izjavi Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženi tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavami Komisije, priloženimi tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ECLI:EU:C:2017:376.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0083.

---

P9_TC1-COD(2019)0273

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 19. januarja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 654/2014 o izvrševanju pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/167.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Komisije, Sveta in Evropskega parlamenta o instrumentu za odvračanje tretjih držav od prisilnih ukrepov in odzivanje nanje

Komisija je seznanjena z zaskrbljenostjo Parlamenta in držav članic glede prakse nekaterih tretjih držav, da skušajo Unijo in/ali njene države članice prisiliti, da sprejmejo ali umaknejo določene ukrepe politike. Komisija se strinja, da take prakse vzbujajo veliko zaskrbljenost. Komisija potrjuje, da namerava nadalje preučiti, kakšen instrument bi bilo mogoče sprejeti za odvračanje prisilnih ukrepov tretjih držav ali izravnavo njihovih učinkov, ki bi omogočil hitro sprejetje protiukrepov, ki bi jih sprožili takšni ukrepi. Nadaljevati namerava oceno in na podlagi nje ob upoštevanju vseh relevantnih okoliščin sprejeti zakonodajni predlog, ki bo določal mehanizem za odvračanje ali izravnavo takih ukrepov na način, ki je skladen z mednarodnim pravom. Kot je bilo napovedano v pismu o nameri predsednice Komisije z dne 16. septembra 2020, naslovljenem na predsednika Parlamenta in predsedujočega Svetu, bo Komisija ta predlog v vsakem primeru sprejela najpozneje do konca leta 2021 ali prej, če bi bilo to potrebno zaradi prisilnega ukrepa tretje države.

Svet in Evropski parlament sta seznanjena z namero Komisije, da predloži predlog instrumenta za odvračanje tretjih držav od prisilnih ukrepov in odzivanje nanje. Obe instituciji sta zavezani izpolnitvi svoje institucionalne vloge sozakonodajalcev in pravočasni obravnavi predloga, pri čemer bosta upoštevali obveznosti Unije v skladu z mednarodnim javnim pravom in pravom STO ter ustrezen razvoj dogodkov v mednarodni trgovini.

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

Unija ostaja zavezana večstranskemu pristopu k reševanju mednarodnih sporov, na pravilih temelječi trgovini in mednarodnemu sodelovanju, da bi dosegli cilje Združenih narodov glede trajnostnega razvoja. Sodelovala bo pri vseh prizadevanjih za reformo mehanizma STO za reševanje sporov, ki lahko zagotovi učinkovito delovanje Pritožbenega organa STO.

Izjave Komisije

1.   Izjava Komisije o skladnosti z mednarodnim pravom

Ko Unija začne spor na podlagi Dogovora o reševanju sporov proti drugi članici Svetovne trgovinske organizacije (STO), si Komisija po najboljših močeh prizadeva za čimprejšnjo pridobitev soglasja te članice, da se v skladu s členom 25 Dogovora o reševanju sporov uporabi arbitraža kot začasni pritožbeni postopek, ki ohranja bistvene značilnosti pritožb pred Pritožbenim organom (v nadaljnjem besedilu: arbitražni pritožbeni postopek), dokler ni Pritožbeni organ sposoben v celoti nadaljevati svojih nalog v skladu s členom 17 dogovora o reševanju sporov.

Komisija bo pri sprejemanju izvedbenih aktov na podlagi člena 3(aa) uredbe ravnala v skladu z zahtevami mednarodnega prava o protiukrepih, kakor so kodificirane v členih o odgovornosti držav za mednarodno protipravno ravnanje, ki jih je sprejela komisija za mednarodno pravo.

Komisija bo pred sprejetjem izvedbenih aktov v skladu s členom 3(aa) zlasti pozvala zadevno članico STO, naj izvede ugotovitve in priporočila odbora, uradno obvestila to članico STO o nameri Unije, da sprejme protiukrepe, in ponovno poudarila svojo pripravljenost za pogajanja o sporazumni rešitvi v skladu z zahtevami Dogovora o reševanju sporov.

Kadar so izvedbeni akti že sprejeti v skladu s členom 3(aa), Komisija prekine njihovo uporabo, če začne Pritožbeni organ ponovno opravljati svoje naloge v zvezi z zadevnim primerom v skladu s členom 17 Dogovora o reševanju sporov ali če se začne začasni pritožbeni postopek, pod pogojem, da se tak postopek izvaja v dobri veri.

2.   Izjava Komisije

Komisija pozdravlja sprejetje Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 654/2014.

Komisija opozarja na izjavo, ki jo je dala ob sprejetju prvotne uredbe, med drugim da bodo izvedbeni akti, za sprejetje katerih je pooblaščena, oblikovani na podlagi objektivnih meril in da bodo pod nadzorom držav članic. Pri izvajanju tega pooblastila namerava ravnati v skladu z izjavo, ki jo je dala ob sprejetju prvotne uredbe, in to izjavo.

Komisija pri pripravi osnutkov izvedbenih aktov, ki vplivajo na trgovino s storitvami ali trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine, opozori na svoje obveznosti v skladu s členom 9(1a) in potrdi, da bo opravila intenzivna predhodna posvetovanja, s katerimi bo zagotovila, da se ji lahko sporočijo vsi relevantni interesi in posledice, da so z njimi seznanjene tudi države članice ter da so ustrezno upoštevani pri morebitnem sprejetju ukrepov. Na teh posvetovanjih bo zaprosila za in pričakovala mnenja zasebnih deležnikov, na katere bi vplivali morebitni ukrepi trgovinske politike, ki naj bi jih Unija sprejela na teh področjih. Enako bo zaprosila za in pričakovala mnenja javnih organov, ki so vključeni v izvajanje morebitnih ukrepov trgovinske politike, ki naj bi jih sprejela Unija, ali na katere bi to izvajanje vplivalo.

Pri ukrepih na področju trgovine s storitvami in trgovinskih vidikov pravic intelektualne lastnine se bo pri pripravi osnutkov izvedbenih aktov ustrezno upošteval zlasti prispevek javnih organov držav članic, ki sodelujejo pri oblikovanju ali izvajanju zakonodaje, ki ureja zadevna področja, med drugim o tem, kako bi bili morebitni ukrepi trgovinske politike učinkovali skupaj z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo. Podobno bodo imeli drugi deležniki, na katere vplivajo takšni ukrepi trgovinske politike, priložnost, da podajo svoja priporočila in pomisleke glede izbire in zasnove ukrepov, ki bodo sprejeti. Če se sprejmejo ukrepi v skladu s členom 8 uredbe, se opažanja posredujejo državam članicam. V rednem pregledu vseh takih uvedenih ukrepov med njihovo uporabo ali po njihovem zaključku se bo prav tako upošteval prispevek organov držav članic in zasebnih deležnikov v zvezi z delovanjem takih ukrepov ter omogočile prilagoditve, če bi se pojavile težave.

Nazadnje Komisija ponovno potrjuje, da pripisuje velik pomen zagotavljanju, da bo uredba uspešno in učinkovito orodje za uveljavljanje pravic Unije v skladu z mednarodnimi trgovinskimi sporazumi, tudi na področju trgovine s storitvami in trgovinskih vidikov pravic intelektualne lastnine. Zato morajo ukrepi, ki bodo izbrani na teh področjih, zagotavljati tudi učinkovito izvrševanje v skladu s pravicami Unije, tako da zadevno tretjo državo spodbudijo k spoštovanju teh pravic in so skladni z veljavnimi mednarodnimi pravili o vrsti dovoljenih izvršilnih ukrepov.

Izjava Komisije

Komisija se je po sprejetju uredbe leta 2014 zavezala učinkovitemu komuniciranju in izmenjavi mnenj z Evropskim parlamentom in Svetom o trgovinskih sporih, ki bi lahko pripeljali do sprejetja ukrepov na podlagi uredbe, in o izvršilnih ukrepih na splošno. Ob upoštevanju glavnega cilja uspešnega in učinkovitega uveljavljanja pravic Unije v skladu z njenimi mednarodnimi trgovinskimi sporazumi bo še naprej spodbujala in racionalizirala svoje sodelovanje z Evropskim parlamentom in Svetom v obojestransko korist.

Zlasti se zavezuje, da bo v okviru svojega okrepljenega sistema izvrševanja preučila domnevne kršitve mednarodnih trgovinskih sporazumov Unije, na katere opozorijo Parlament, njegovi poslanci in poslanke ali njegovi odbori ali Svet, pri čemer se razume, da so takšnim zahtevam priloženi dokazi. Parlament in Svet bo obveščala o rezultatih svojega okrepljenega dela na področju izvrševanja.

Komisija bo pri uporabi okrepljenega sistema izvrševanja enako pozornost namenila tako domnevnim kršitvam trgovinskih določb in določb o trajnostnem razvoju iz trgovinskih sporazumov EU kot tudi domnevnim kršitvam sistemov dostopa do trga. Obravnava domnevnih kršitev trgovinskih določb in določb o trajnostnem razvoju bo v celoti vključena v sistem. Komisija bo dala prednost tistim primerom, ki so zaradi vpliva na delavce ali okolje v kontekstu trgovine posebej resni, imajo sistemski pomen in so pravno utemeljeni.

Komisija bo še naprej polno sodelovala na ustreznih sejah s pristojnim parlamentarnim odborom, da bi z njim izmenjala mnenja o trgovinskih sporih in izvršilnih ukrepih, tudi v zvezi z učinki na industrijo Unije. V zvezi s tem bo nadaljevala svojo prakso poročanja, tako da bo redno zagotavljala informacije o trenutnem stanju v zvezi z vsemi nerešenimi spori, informacije o pomembnih dogodkih v zvezi s spori pa bo zagotovila ob istem času, kot jih sporoči državam članicam. Poročanje in izmenjava informacij bosta potekala prek pristojnih odborov v Svetu in Parlamentu.

Komisija bo obenem Parlament in Svet redno obveščala o mednarodnem razvoju dogodkov, ki bi lahko privedli do razmer, v katerih bi bilo treba sprejeti ukrepe na podlagi uredbe.

Komisija tudi ponovno potrjuje svoje zaveze v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta, da bo Parlamentu in Svetu nemudoma posredovala osnutke izvedbenih aktov, ki jih predloži odboru, sestavljenemu iz predstavnikov držav članic, ter končne osnutke izvedbenih aktov, ko bo odbor podal mnenja. To bo potekalo prek registra komitologije.

---

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/263 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/263

---

P9_TA(2021)0005

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: datum začetka uporabe sprememb nekaterih podrobnih pravil pridelave za ekološke proizvode

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 4. decembra 2020 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2020/427 glede datuma začetka uporabe sprememb nekaterih podrobnih pravil pridelave za ekološke proizvode iz Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA))

(2021/C 456/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2020)08462), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2020)08462),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 17. decembra 2020, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 17. decembra 2020, v katerem poziva Parlament, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja predsedniku konference predsednikov odborov z dne 14. januarja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja predsedniku konference predsednikov odborov z dne 14. januarja 2021,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (1) ter zlasti člena 12(2)(e), člena 14(2)(c) ter člena 15(2)(a) in (d) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (1) ter zlasti člena 12(2)(e), člena 14(2)(c) ter člena 15(2)(a) in (d) Uredbe,

| — | ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 111(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| A. | ker so zaradi sedanje pandemije COVID-19 in posledičnih obsežnih omejitev gibanja vse države članice in kmetje v vseh državah članicah naleteli na izjemne težave; |
| --- | --- |

A.

ker so zaradi sedanje pandemije COVID-19 in posledičnih obsežnih omejitev gibanja vse države članice in kmetje v vseh državah članicah naleteli na izjemne težave;

| B. | ker naj bi se Uredba (EU) 2018/848 prvotno začela uporabljati 1. januarja 2021, a je bil ta datum z Uredbo (EU) 2020/1693 nedavno prestavljen na 1. januarja 2022; |
| --- | --- |

B.

ker naj bi se Uredba (EU) 2018/848 prvotno začela uporabljati 1. januarja 2021, a je bil ta datum z Uredbo (EU) 2020/1693 nedavno prestavljen na 1. januarja 2022;

| C. | ker naj bi bil z delegirano uredbo datum začetka uporabe Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/427 (2) usklajen s spremenjenim datumom začetka uporabe Uredbe (EU) 2018/848; |
| --- | --- |

C.

ker naj bi bil z delegirano uredbo datum začetka uporabe Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/427 (2) usklajen s spremenjenim datumom začetka uporabe Uredbe (EU) 2018/848;

| D. | ker je izjemno pomembno pospešiti začetek veljavnosti delegirane uredbe, da bi preprečili zmedo in poskrbeli za pravno varnost za ekološki sektor; |
| --- | --- |

D.

ker je izjemno pomembno pospešiti začetek veljavnosti delegirane uredbe, da bi preprečili zmedo in poskrbeli za pravno varnost za ekološki sektor;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 150, 14.6.2018, str. 1.

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/427 z dne 13. januarja 2020 o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z nekaterimi podrobnimi pravili pridelave za ekološke proizvode (UL L 87, 23.3.2020, str. 1).

---

četrtek, 21. januar 2021

| 10.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 456/264 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 456/264

---

P9_TA(2021)0015

FEAD: posebni ukrepi za reševanje krize zaradi COVID-19 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 223/2014 glede uvedbe posebnih ukrepov za reševanje krize zaradi COVID-19 (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 456/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0223), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0223),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0151/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0151/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. junija 2020 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. decembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0174/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0174/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 311, 18.9.2020, str. 82.

---

P9_TC1-COD(2020)0105

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 21. januarja 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 223/2014 glede uvedbe posebnih ukrepov za reševanje krize, povezane z izbruhom COVID-19

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/177.)

---