# Europos Sąjungos C 417/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 417 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. spalio 14d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 417

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. spalio 14d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 417/01 | Komisijos pranešimas. Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo pagalbos veiksmų programų (2014–2020 m.) užbaigimo gairės | 1 |
| 2021/C 417/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10401 – SAMI/DUSSUR/FGA/SAMI FIGEAC AERO MANUFACTURING JV) (
  1
  ) | 21 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2021/C 417/01

Komisijos pranešimas. Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo pagalbos veiksmų programų (2014–2020 m.) užbaigimo gairės

1

2021/C 417/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.10401 – SAMI/DUSSUR/FGA/SAMI FIGEAC AERO MANUFACTURING JV) (
  1
  )

1

21

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 417/03 | 2021 m. spalio 13 d. Euro kursas | 22 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2021/C 417/03

2021 m. spalio 13 d. Euro kursas

22

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | TEISINĖS PROCEDŪROS |
| | ELPA Teismas |
| 2021/C 417/04 | 2021 m. birželio 18 d. Teismo Sprendimas byloje E-10/20. ADCADA Immobilien AG PCC in Konkurs prieš Finansų rinkos priežiūros instituciją (Finanzmarktaufsicht)
  (Reglamentas (ES) 2017/1129 – Investuotojų apsauga – Viešo vertybinių popierių siūlymo sąvoka – Informacijos atskleidimas – Pareiga skelbti prospektą – Išimtys) | 23 |
| 2021/C 417/05 | 2021 m. birželio 30 d. Teismo Sprendimas byloje E-13/20. O prieš Norvegijos Vyriausybę, kuriai atstovauja Darbo ir gerovės direktoratas(Arbeids- og velferdsdirektoratet)
  (Socialinė apsauga – Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 – 7, 63 ir 64 straipsniai – Bedarbio išmokos – Reikalavimas būti kompetentingoje EEE valstybėje – Bedarbis, vykstantis į kitą EEE valstybę) | 25 |
| 2021/C 417/06 | 2021 m. birželio 30 d. Teismo sprendimas byloje E-15/20. Baudžiamoji byla prieš P
  (Socialinė apsauga – Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 – 7, 63 ir 64 straipsniai – Bedarbio išmokos – Reikalavimas būti kompetentingoje EEE valstybėje – Bedarbis, vykstantis į kitą EEE valstybę) | 26 |
| 2021/C 417/07 | 2021 m. gegužės 26 d. Norvegijos Aukščiausiojo Teismo (Norges Høyesterett) prašymas ELPA teismui dėl patariamosios nuomonės byloje Norep AS prieš Haugen Gruppen AS (Byla E-2/21) | 27 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 417/08 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10508 – Hutchison 3 Indonesia/Indosat). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 28 |
| 2021/C 417/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M. 10418 – EFMS/Goldman Sachs/Parexel). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 30 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2021/C 417/10 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 32 |
| 2021/C 417/11 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 36 |

V   Nuomonės

TEISINĖS PROCEDŪROS

ELPA Teismas

2021/C 417/04

2021 m. birželio 18 d. Teismo Sprendimas byloje E-10/20. ADCADA Immobilien AG PCC in Konkurs prieš Finansų rinkos priežiūros instituciją (Finanzmarktaufsicht)
  (Reglamentas (ES) 2017/1129 – Investuotojų apsauga – Viešo vertybinių popierių siūlymo sąvoka – Informacijos atskleidimas – Pareiga skelbti prospektą – Išimtys)

(Reglamentas (ES) 2017/1129 – Investuotojų apsauga – Viešo vertybinių popierių siūlymo sąvoka – Informacijos atskleidimas – Pareiga skelbti prospektą – Išimtys)

23

2021/C 417/05

2021 m. birželio 30 d. Teismo Sprendimas byloje E-13/20. O prieš Norvegijos Vyriausybę, kuriai atstovauja Darbo ir gerovės direktoratas(Arbeids- og velferdsdirektoratet)
  (Socialinė apsauga – Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 – 7, 63 ir 64 straipsniai – Bedarbio išmokos – Reikalavimas būti kompetentingoje EEE valstybėje – Bedarbis, vykstantis į kitą EEE valstybę)

Arbeids- og velferdsdirektoratet

(Socialinė apsauga – Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 – 7, 63 ir 64 straipsniai – Bedarbio išmokos – Reikalavimas būti kompetentingoje EEE valstybėje – Bedarbis, vykstantis į kitą EEE valstybę)

25

2021/C 417/06

2021 m. birželio 30 d. Teismo sprendimas byloje E-15/20. Baudžiamoji byla prieš P
  (Socialinė apsauga – Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 – 7, 63 ir 64 straipsniai – Bedarbio išmokos – Reikalavimas būti kompetentingoje EEE valstybėje – Bedarbis, vykstantis į kitą EEE valstybę)

(Socialinė apsauga – Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 – 7, 63 ir 64 straipsniai – Bedarbio išmokos – Reikalavimas būti kompetentingoje EEE valstybėje – Bedarbis, vykstantis į kitą EEE valstybę)

26

2021/C 417/07

2021 m. gegužės 26 d. Norvegijos Aukščiausiojo Teismo (Norges Høyesterett) prašymas ELPA teismui dėl patariamosios nuomonės byloje Norep AS prieš Haugen Gruppen AS (Byla E-2/21)

Norges Høyesterett

27

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2021/C 417/08

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10508 – Hutchison 3 Indonesia/Indosat). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

28

2021/C 417/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M. 10418 – EFMS/Goldman Sachs/Parexel). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

30

KITI AKTAI

Europos Komisija

2021/C 417/10

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

32

2021/C 417/11

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2021 10 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 417/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 417/1

---

KOMISIJOS PRANEŠIMAS

Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo pagalbos veiksmų programų (2014–2020 m.) užbaigimo gairės

(2021/C 417/01)

| ATSAKOMYBĖS RIBOJIMO PAREIŠKIMAS.


  Tai Komisijos tarnybų parengtas dokumentas. Remiantis taikytinais ES teisės aktais, kolegoms ir kitoms institucijoms, dalyvaujančioms užbaigiant Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo programas, suteikiamos techninės gairės. Šios gairės nedaro poveikio Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo aiškinimams. |
| --- |

ATSAKOMYBĖS RIBOJIMO PAREIŠKIMAS.

Tai Komisijos tarnybų parengtas dokumentas. Remiantis taikytinais ES teisės aktais, kolegoms ir kitoms institucijoms, dalyvaujančioms užbaigiant Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo programas, suteikiamos techninės gairės. Šios gairės nedaro poveikio Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo aiškinimams.

Turinys

| 1. | BENDRIEJI PRINCIPAI |
| --- | --- |

1.

| 2. | UŽBAIGIMO ANKSČIAU LAIKO GALIMYBĖ |
| --- | --- |

2.

| 3. | PASIRENGIMAS UŽBAIGIMUI |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Programų keitimas |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Didelės apimties projektų pateikimas / pranešimas apie juos ir jų keitimas |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | FINANSŲ VALDYMAS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Įsipareigojimų panaikinimas |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pradinio ir metinio išankstinio finansavimo patvirtinimas |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Galutinio likučio apskaičiavimas |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Išlaidų perviršio sudarymas |
| --- | --- |

4.4.

| 5. | RODIKLIAI IR REZULTATŲ SISTEMA PROGRAMŲ UŽBAIGIMO METU |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Pasiektų produkto rodiklių reikšmių nurodymas ataskaitose |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Veiklos rezultatų plano padariniai programų užbaigimui |
| --- | --- |

5.2.

| 6. | TAM TIKRŲ VEIKSMŲ ĮGYVENDINIMAS ETAPAIS PER DU PROGRAMAVIMO LAIKOTARPIUS |
| --- | --- |

6.

| 7. | NEFUNKCIONALŪS VEIKSMAI |
| --- | --- |

7.

| 8. | VEIKSMAI, KURIEMS TURI POVEIKĮ VYKDOMI NACIONALINIAI TYRIMAI ARBA KURIE YRA SUSTABDYTI DĖL TEISMO PROCESO ARBA SUSTABDOMĄJĮ POVEIKĮ TURINČIO ADMINISTRACINIO SKUNDO |
| --- | --- |

8.

| 9. | IŠLAIDOS, KURIOMS TURI POVEIKĮ VYKDOMI OLAF TYRIMAI, OLAF ATASKAITOS ARBA KOMISIJOS AR EUROPOS AUDITO RŪMŲ AUDITAI |
| --- | --- |

9.

| 10. | PAŽEIDIMAI |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | Pažeidimų apskaitymas galutiniais ataskaitiniais metais |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Susigrąžintinos sumos ir nesusigrąžinamos sumos |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Rizika, kad, nustačius pažeidimų, programos administravimo institucijos atliks papildomus jau Komisijai deklaruotų išlaidų tikrinimus |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Po programų užbaigimo susigrąžintos sumos |
| --- | --- |

10.4.

| 11. | UŽBAIGIMO DOKUMENTŲ PATEIKIMAS |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | Užbaigimo dokumentų pateikimo galutinis terminas |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Užbaigimo dokumentų keitimas po jų pateikimo termino |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Dokumentų pateikimas |
| --- | --- |

11.3.

| 12. | UŽBAIGIMO DOKUMENTŲ TURINYS |
| --- | --- |

12.

| 12.1. | Galutinė įgyvendinimo ataskaita |
| --- | --- |

12.1.

| 12.1.1. | Didelės apimties projektų nurodymas ataskaitose |
| --- | --- |

12.1.1.

| 12.1.2. | Priėmimas ir terminai |
| --- | --- |

12.1.2.

| 12.2. | Sąskaitos |
| --- | --- |

12.2.

| 12.2.1. | Tikrinimas ir pripažinimas |
| --- | --- |

12.2.1.

| 12.3. | Valdymo pareiškimas ir metinė santrauka |
| --- | --- |

12.3.

| 12.4. | Audito nuomonė ir kontrolės ataskaita |
| --- | --- |

12.4.

| 12.4.1. | Finansinės priemonės |
| --- | --- |

12.4.1.

| 12.4.2. | Duomenų patikimumas |
| --- | --- |

12.4.2.

| 12.4.3. | Paramos gavėjams sumokėtos viešosios išlaidos |
| --- | --- |

12.4.3.

| 13. | GALUTINIO LIKUČIO SUMOKĖJIMAS |
| --- | --- |

13.

| 14. | TEISĖTUMO IR TVARKINGUMO KLAUSIMAI |
| --- | --- |

14.

I PRIEDAS

II PRIEDAS

III PRIEDAS

IV PRIEDAS

Atsižvelgiant į tai, kaip svarbu laiku ir efektyviai užbaigti 2014 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. programavimo laikotarpio Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo pagalbos veiksmų programas, įskaitant tas, kurioms įgyvendinti skiriami iniciatyvos „REACT-EU“ ištekliai, reikia suteikti tinkamų gairių, kaip užbaigti šias veiksmų programas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 (1) ir jo pagrindu priimtus visuotinai taikomus teisės aktus.

Atsižvelgiant į 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpių programų užbaigimo patirtį, gairėse siūlomos supaprastintos procedūros, kurių tikslas – remtis geriausia patirtimi, nustatyta užbaigiant šių ankstesnių laikotarpių programas.

Gairėse atsižvelgiama į beprecedentę COVID-19 krizę 2020 ir 2021 m. ir jos poveikį programų įgyvendinimui.

Gairių paskirtis – palengvinti programų užbaigimo procesą suteikiant metodinę sistemą, pagal kurią turėtų būti vykdomas užbaigimo procesas – neįvykdyti Sąjungos biudžeto įsipareigojimai turi būti įvykdomi sumokant galutinį programos lėšų likutį atitinkamai valstybei narei ir (arba) panaikinami arba susigrąžinamos sumos, kurias Komisija nepagrįstai išmokėjo valstybei narei.

Užbaigimo procedūra buvo gerokai supaprastinta pradėjus taikyti metinio sąskaitų tikrinimo ir pripažinimo sistemą. Taigi, galutinis programos užbaigimas turėtų būti grindžiamas tik su galutiniais ataskaitiniais metais susijusiais dokumentais ir galutine įgyvendinimo ataskaita arba paskutine metine įgyvendinimo ataskaita.

1.   BENDRIEJI PRINCIPAI

Pagal Bendrųjų nuostatų reglamentą (2) (toliau – BNR) įgyvendinamos 2014–2020 m. programavimo laikotarpio (3) Europos regioninės plėtros fondo (toliau – ERPF), Europos socialinio fondo (toliau – ESF), Sanglaudos fondo (toliau – Fondai) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (toliau – EJRŽF) programos užbaigiamos pagal šias gaires.

Šių programų užbaigimas reiškia, kad neįvykdyti Sąjungos biudžeto įsipareigojimai turi būti įvykdomi sumokant galutinį programos lėšų likutį valstybei narei (4) ir (arba) panaikinami arba susigrąžinamos sumos, kurias Komisija nepagrįstai išmokėjo valstybei narei. Programų užbaigimas neturi poveikio Komisijos įgaliojimams pagal atitinkamas BNR nuostatas taikyti finansines pataisas.

2.   UŽBAIGIMO ANKSČIAU LAIKO GALIMYBĖ

Valstybės narės gali prašyti užbaigti programą anksčiau laiko, jeigu jos atliko visus su programos įgyvendinimu susijusius veiksmus. Šiuo tikslu galutiniais programos ataskaitiniais metais turėtų būti laikomi ankstesni negu 2023 m. liepos 1 d. – 2024 m. birželio 30 d. ataskaitiniai metai. Jeigu Komisija su tokiu prašymu sutinka, valstybė narė iki metų, einančių po atitinkamų ataskaitinių metų, vasario 15 d. turi pateikti BNR 141 straipsnyje nurodytus užbaigimo dokumentus (toliau – užbaigimo dokumentai). Užbaigiant programas anksčiau laiko turėtų būti taikomos visos užbaigimui skirtos teisės normos.

3.   PASIRENGIMAS UŽBAIGIMUI

3.1.   Programų keitimas

Siekdamos užtikrinti tinkamą programų įgyvendinimą ir jų užbaigimą laiku, valstybės narės turėtų iki 2023 m. rugsėjo 30 d. pateikti prašymus atlikti programų pakeitimus (5), įskaitant finansavimo planų pakeitimus dėl lėšų perkėlimo tarp prioritetinių to paties fondo tos pačios kategorijos regiono tos pačios programos krypčių. Taip bus sudarytos sąlygos iki galutinės tinkamumo finansuoti datos, 2023 m. gruodžio 31 d., priimti sprendimus. Valstybės narės iki galutinės tinkamumo finansuoti datos, 2023 m. gruodžio 31 d., turėtų pateikti Komisijai patikslintas finansines BNR (6) 30 straipsnio 5 dalyje nurodytų nereikšmingų perkėlimų lenteles.

BNR (7) 92a straipsnyje nurodyti iniciatyvos „REACT-EU“ ištekliai tarp ERPF ir ESF pagal BNR (8) 92b straipsnio 5 dalies dešimtą pastraipą gali būti perkeliami tik į finansavimo plano einamuosius metus arba vėlesnius metus. Visi prašymai atlikti finansavimo planų pakeitimus, turinčius poveikį 2021 ir 2022 programavimui skirtiems ištekliams, jeigu pagal šiuos pakeitimus ištekliai perkeliami tarp ERPF ir ESF, turėtų būti pateikiami iki atitinkamų metų lapkričio 15 d., kad būtų pakankamai laiko priimti sprendimus iki gruodžio 31 d. Po tų metų gruodžio 31 d. konkrečių metų metinių biudžeto įsipareigojimų keisti negalima.

3.2.   Didelės apimties projektų pateikimas / pranešimas apie juos ir jų keitimas

Kadangi didelės apimties projektai apima nemažas fondų lėšų sumas ir todėl yra svarbūs siekiant bendrų programų rezultatų, valstybės narės turėtų iki 2023 m. rugsėjo 30 d. pateikti prašymą arba pranešimą dėl didelės apimties projekto patvirtinimo ar keitimo. Taip bus sudarytos sąlygos iki galutinės tinkamumo finansuoti datos, 2023 m. gruodžio 31 d., priimti sprendimus (9).

Didelės apimties projektai turi būti teikiami ir apie juos turi būti pranešama vadovaujantis BNR 102 ir 103 straipsniuose išdėstytomis procedūromis ir BNR 101 straipsnyje, Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2015/207 (10) ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1011/2014 (11) nurodytais reikalavimais dėl informacijos.

Prašymai iš dalies pakeisti didelės apimties projektus turi būti teikiami ta pačia tvarka, kokia Komisijai teikiami pradiniai projektai arba apie juos pranešama (atitinkamai BNR 102 straipsnio 1 dalis arba 102 straipsnio 2 dalis). Didelės apimties projektų pakeitimai, be kita ko, apima įgyvendinimo etapais prašymus, didelės apimties projektų, kurie 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu dar nėra užbaigti, keitimus ir didelės apimties projektų atšaukimą.

4.   FINANSŲ VALDYMAS

4.1.   Įsipareigojimų panaikinimas

Nepanaudoti įsipareigojimai, susiję su paskutiniais programavimo laikotarpio metais, bus panaikinti užbaigiant programas (12). 2023 m. gruodžio 31 d. dar neįvykdytų įsipareigojimų dalis bus panaikinta, jeigu kurie nors užbaigimo dokumentai Komisijai nebus pateikti iki 2025 m. vasario 15 d. arba 2025 m. kovo 1 d., jeigu Komisija šį terminą pratęs (13).

Pagal BNR (14) 92b straipsnio 8 dalies antrą pastraipą programos, kurioms valstybės narės skiria iniciatyvos „REACT-EU“ išteklius, pagal to straipsnio 4 dalį apims laikotarpį iki 2022 m. gruodžio 31 d. Su iniciatyvos „REACT-EU“ ištekliais susiję įsipareigojimai užbaigiant programas taip pat bus panaikinti (15).

4.2.   Pradinio ir metinio išankstinio finansavimo patvirtinimas

Ne vėliau negu bus užbaigta programa, Komisija patvirtins valstybėms narėms išmokėtą pradinį išankstinį finansavimą (16). Tai pasakytina ir apie papildomą išankstinį finansavimą, išmokėtą iš iniciatyvos „REACT-EU“ išteklių (17).

Sumos, išmokėtos kaip išankstinis finansavimas, gali būti patvirtinamos tik tuo atveju, jeigu yra susijusios su deklaruotomis tinkamomis finansuoti išlaidomis. Tačiau pradinį išankstinį finansavimą galima pradėti tvirtinti iš karto, kai išmokomis programai skiriamas maksimalus Fondų įnašas, nurodytas Komisijos sprendime, kuriuo patvirtinama programa. Šiuo atveju pagal sąskaitose nurodytas tinkamas finansuoti išlaidas Komisija, apskaičiavusi sumą, išmokėtiną iš Fondų ir EJRŽF, pirmiausia patvirtins metinį išankstinį finansavimą, o tada – pradinį išankstinį finansavimą. Pripažinus sąskaitas, finansavimas bus tvirtinamas pagal programą, fondą ir regiono kategoriją.

Sumos, kurių Komisija 2020 m. nesusigrąžino pagal 2020 m. pateiktas sąskaitas, bus patvirtintos arba susigrąžintos užbaigiant programas (18). Į tokias sumas bus atsižvelgiama apskaičiuojant galutinį programos likutį.

4.3.   Galutinio likučio apskaičiavimas

Už galutinius ataskaitinius metus, kaip ir už bet kuriuos kitus ataskaitinius metus, Komisija kompensuos 90 proc. valstybės narės pareikalautos sumos, į tarpinio mokėjimo paraiškas įtrauktoms tinkamoms finansuoti prioriteto išlaidoms taikydama kiekvieno prioriteto bendro finansavimo normą, jeigu pagal programą yra numatyta įsipareigojimų ir jeigu yra lėšų.

Komisija iš Fondų ir EJRŽF lėšų skiriamą sumą už galutinius ataskaitinius metus nustatys pagal BNR 139 straipsnį. BNR 139 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad remdamasi pripažintomis sąskaitomis, Komisija apskaičiuoja iš Fondų ir EJRŽF už ataskaitinius metus mokėtiną sumą, atsižvelgdama ir į sąskaitose nurodytas sumas, ir į bendrą Komisijos per tuos ataskaitinius metus atliktų mokėjimų sumą.

Apskaičiavusi iš Fondų ir EJRŽF išmokėtiną sumą, Komisija patvirtins atitinkamą metinį ir (arba) pradinį išankstinį finansavimą. Kaip numatyta BNR (19) 139 straipsnio 7 dalies antroje pastraipoje, susigrąžintinos, bet Komisijos nesusigrąžintos 2020 m. pateiktose sąskaitose nurodytos sumos bus patvirtinamos arba susigrąžinamos užbaigiant programą.

Kaip numatyta BNR (20) 130 straipsnio 3 dalyje, Fondų arba EJRŽF įnašas mokant galutinį likutį

| — | kiekvienam prioritetui pagal fondą ir pagal regionų kategoriją






  — | daugiau nei 10 proc. neviršija fondų arba EJRŽF įnašo kiekvienam prioritetui pagal fondą ir regionų kategoriją, kaip nustatyta veiksmų programą patvirtinančiame Komisijos sprendime, |
| --- | --- | --- |

—

kiekvienam prioritetui pagal fondą ir pagal regionų kategoriją

—

daugiau nei 10 proc. neviršija fondų arba EJRŽF įnašo kiekvienam prioritetui pagal fondą ir regionų kategoriją, kaip nustatyta veiksmų programą patvirtinančiame Komisijos sprendime,

| — | o kiekvienai programai –






  — | deklaruotų tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų arba |
| --- | --- | --- |

—

o kiekvienai programai –

—

deklaruotų tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų arba

| — | kiekvieno fondo bei regionų kategorijos įnašo į kiekvieną veiksmų programą, kaip nustatyta veiksmų programą patvirtinančiame Komisijos sprendime, priklausomai nuo to, kuri suma yra mažesnė. |
| --- | --- |

—

kiekvieno fondo bei regionų kategorijos įnašo į kiekvieną veiksmų programą, kaip nustatyta veiksmų programą patvirtinančiame Komisijos sprendime, priklausomai nuo to, kuri suma yra mažesnė.

Iniciatyvos „REACT-EU“ ištekliai laikomi išorės asignuotosiomis pajamomis, kurios pagal Finansinio reglamento (21) 21 straipsnio 1 dalį naudojamos konkretiems išlaidų punktams finansuoti. Iniciatyvos „REACT-EU“ ištekliai laikomi specialiose biudžeto eilutėse, atskirose nuo iniciatyvai „REACT-EU“ nepriklausančių ERPF ir ESF biudžeto eilučių. Todėl tarp jų negalima taikyti 10 proc. lankstumo priemonės, nes tai reikštų, kad biudžeto įsipareigojimas keičiamas praėjus tiems metams, kuriais jis buvo prisiimtas. Todėl iniciatyvos „REACT-EU“ atveju 10 proc. lankstumo priemonė bus taikoma tik tarp to paties fondo tos pačios programos iniciatyvos „REACT-EU“ prioritetų, pavyzdžiui, tarp dviejų iniciatyvos „REACT-EU“ ERPF prioritetų.

Pagal pirmiau paaiškintas taisykles apskaičiuota išmokėtina / susigrąžintina suma bus laikoma galutiniu programos likučiu.

Galutinio programos likučio apskaičiavimo pavyzdys išdėstytas šių gairių IV priede.

4.4.   Išlaidų perviršio sudarymas

Išlaidų perviršio sudarymas yra valstybių narių praktika deklaruoti Komisijai tinkamas finansuoti išlaidas, viršijančias maksimalų Fondų įnašą, nurodytą Komisijos sprendime, kuriuo patvirtinama programa.

Kadangi mokėjimo paraiškas galima kaupti tik konkrečiais ataskaitiniais metais, jeigu iki galutinių ataskaitinių metų tam tikram prioritetui skiriamas maksimalus Fondų įnašas, nurodytas Komisijos sprendime, kuriuo patvirtinama programa, Komisijai deklaruotos išlaidos, viršijančios šį maksimalų Fondų įnašą minėtam prioritetui, į kitus ataskaitinius metus nebus perkeliamos.

Todėl tvirtinančiosios institucijos gali nuspręsti, kad į jų apskaitos sistemą ataskaitiniais metais įvestos sumos Komisijai deklaruojamos kitais ataskaitiniais metais arba netgi galutiniais ataskaitiniais metais programų užbaigimo tikslu.

Atsižvelgiant į visa tai, jeigu valstybės narės pageidautų, kad išlaidų perviršį būtų galima finansuoti galutiniais ataskaitiniais metais, jos galėtų išlaidų perviršio Komisijai nedeklaruoti jokiais ataskaitiniais metais iki galutinių ataskaitinių metų ir šias išlaidas naudoti pagal programos poreikius. Valstybės narės gali apsvarstyti galimybę išlaidų perviršį deklaruoti tik galutiniais ataskaitiniais metais, išskyrus atvejus, kai:

| — | joms reikia šį išlaidų perviršį deklaruoti vienais iš ankstesnių ataskaitinių metų siekiant pakeisti nustatytas netinkamas finansuoti sumas (laikantis Fondų arba EJRŽF įnašo ribų, taikomų konkrečiam prioritetui), arba |
| --- | --- |

—

joms reikia šį išlaidų perviršį deklaruoti vienais iš ankstesnių ataskaitinių metų siekiant pakeisti nustatytas netinkamas finansuoti sumas (laikantis Fondų arba EJRŽF įnašo ribų, taikomų konkrečiam prioritetui), arba

| — | jos pagal programų pakeitimams taikytinas taisykles pakeičia programos finansavimo planą, kad padidintų Fondų arba EJRŽF įnašą tam prioritetui, kuriam sudarytas išlaidų perviršis. |
| --- | --- |

—

jos pagal programų pakeitimams taikytinas taisykles pakeičia programos finansavimo planą, kad padidintų Fondų arba EJRŽF įnašą tam prioritetui, kuriam sudarytas išlaidų perviršis.

Jeigu sudaryto išlaidų perviršio iki galutinių ataskaitinių metų nereikia, valstybės narės tokias išlaidas, įskaitant paramos gavėjų ankstesniais ataskaitiniais metais patirtas ir sumokėtas išlaidas, Komisijai deklaruotų tik galutiniais ataskaitiniais metais (arba ankstesniu etapu, jeigu valstybė narė pasirenka užbaigti programą anksčiau laiko). Užbaigiant programas ir jas užbaigus bus laikoma, kad galutiniais ataskaitiniais metais Komisijai deklaruotas išlaidų perviršis pakeičia netinkamas finansuoti sumas (deklaruotas bet kuriais ataskaitiniais metais, įskaitant galutinius ataskaitinius metus) ir įskaičiuojamas į 10 proc. lankstumo priemonę, numatytą BNR (22) 130 straipsnio 3 dalyje. Nedarant poveikio BNR 145 straipsnio 7 dalies nuostatoms, valstybės narės gali išlaidų perviršiu pakeisti netinkamas finansuoti sumas, kurios nustatomos po sąskaitų už galutinius ataskaitinius metus pateikimo ir (arba) po programos užbaigimo.

5.   RODIKLIAI IR REZULTATŲ SISTEMA PROGRAMŲ UŽBAIGIMO METU

Užbaigiant EJRŽF programas, rodiklių duomenys turi būti perduodami paskutinėje metinėje programos įgyvendinimo ataskaitoje, naudojantis Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1362/2014 (23) priede išdėstytais 1, 2 ir 3 lentelių šablonais.

Užbaigiant ERPF, ESF ir Sanglaudos fondo programas, produkto ir rezultato rodiklių duomenys turi būti perduodami galutinėje programos įgyvendinimo ataskaitoje, naudojantis Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/207 V priede išdėstytais 1, 2, 3 ir 4 lentelių šablonais. Skiltyje „Pastabos“ valstybės narės (prireikus) turėtų paaiškinti 2023 m. pasiektas reikšmes, ypač tais atvejais, kai jos gerokai skiriasi nuo užsibrėžtų siektinų reikšmių (t. y. nuokrypis yra didesnis negu 20 proc.). Veiklos rezultatų planui pasirinktų rodiklių duomenys turi būti pateikiami Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/207 V priedo 5 lentelėje.

Valstybės narės privalo į galutinę įgyvendinimo ataskaitą įtraukti šią informaciją apie rodiklius:

| — | sukauptąsias reikšmes (ESF atveju – metines): produkto ir rezultato rodiklių reikšmes iki 2023 m. (imtinai). ERPF ir Sanglaudos fondo produkto rodiklių ir ESF produkto ir rezultato rodiklių reikšmės bus susijusios su programos lėšomis bendrai finansuojamais veiksmais; |
| --- | --- |

—

sukauptąsias reikšmes (ESF atveju – metines): produkto ir rezultato rodiklių reikšmes iki 2023 m. (imtinai). ERPF ir Sanglaudos fondo produkto rodiklių ir ESF produkto ir rezultato rodiklių reikšmės bus susijusios su programos lėšomis bendrai finansuojamais veiksmais;

| — | problemomis, turinčiomis poveikį programos veiklos rezultatams, įskaitant siektinų reikšmių pasiekimą; |
| --- | --- |

—

problemomis, turinčiomis poveikį programos veiklos rezultatams, įskaitant siektinų reikšmių pasiekimą;

| — | (ERPF ir Sanglaudos fondo atveju) 2023 m. programų rezultato rodiklių reikšmėmis, paimtomis iš statistinių duomenų arba pateiktomis iš konkretaus prioriteto informacijos šaltinių (pvz., atlikus apklausas) konkrečiais momentais. Tokios reikšmės turi apimti programos indėlį ir kitų veiksnių indėlį. Jos taikomos visiems galimiems paramos gavėjams (tas pats analizės vienetas kaip ir pradinės reikšmės apibrėžties atveju). |
| --- | --- |

—

(ERPF ir Sanglaudos fondo atveju) 2023 m. programų rezultato rodiklių reikšmėmis, paimtomis iš statistinių duomenų arba pateiktomis iš konkretaus prioriteto informacijos šaltinių (pvz., atlikus apklausas) konkrečiais momentais. Tokios reikšmės turi apimti programos indėlį ir kitų veiksnių indėlį. Jos taikomos visiems galimiems paramos gavėjams (tas pats analizės vienetas kaip ir pradinės reikšmės apibrėžties atveju).

Valstybėms narėms rekomenduojama nekeisti siektinų reikšmių po 2022 m., išskyrus atvejus, kai jos keičiamos dėl asignavimų konkrečiam prioritetui pakeitimų arba tam tikrų veiksmų įgyvendinimo etapais. Pasiektas reikšmes Komisija vertins atsižvelgdama į galutinėje programos įgyvendinimo ataskaitoje pateiktą informaciją, įskaitant elementus ir veiksnius, galėjusius padaryti reikšmingą poveikį galimybėms pasiekti užsibrėžtas siektinas reikšmes.

5.1.   Pasiektų produkto rodiklių reikšmių nurodymas ataskaitose

Galutinėje EJRŽF programos įgyvendinimo ataskaitoje arba paskutinėje metinėje jos įgyvendinimo ataskaitoje nurodytos pasiektos produkto rodiklio reikšmės turėtų rodyti tai, kas buvo pasiekta pagal programą remiamais veiksmais. Nors pasiektos rodiklio reikšmės turėtų atitikti 2023 m. gruodžio 31 d. padėtį, praktiškai šiuose dokumentuose galima nurodyti pasiektas iki galutinės EJRŽF programos įgyvendinimo ataskaitos arba paskutinės metinės jos įgyvendinimo ataskaitos pateikimo dienos bendrai finansuojamasis veiksmais sukurto produkto rodiklio reikšmes. Programos audito institucijos metinėje galutinių ataskaitinių metų kontrolės ataskaitoje turėtų padaryti išvadą dėl veiklos rezultatų duomenų patikimumo.

Etapais įgyvendinamų veiksmų atveju (žr. šių gairių 6 skirsnį) galutinėje programos įgyvendinimo ataskaitoje gali būti nurodomos tik į 2014–2020 m. programavimo laikotarpį įtraukto etapo produkto rodiklio reikšmės. Kitos produkto rodiklio reikšmės (kartu su susijusiomis išlaidomis) turi būti nurodomos 2021–2027 m. programavimo laikotarpio ataskaitose.

Nefunkcionalių veiksmų atveju (žr. šių gairių 7 skirsnį) galutinėje programos įgyvendinimo ataskaitoje turėtų būti nurodomos tik faktiškai sukurto produkto rodiklio, grindžiamo pagal programą deklaruotomis išlaidomis, reikšmės. Tam tikrais atvejais tai reikš, kad ataskaitoje nurodoma nulinė produkto rodiklio reikšmė. Nefunkcionaliais veiksmais sukurto produkto rodiklio reikšmės bus vertinamos po 2026 m. vasario 15 d., t. y. po termino, iki kurio valstybės narės turi fiziškai užbaigti arba iki galo įgyvendinti tokius veiksmus ir užtikrinti, kad jais būtų prisidedama prie atitinkamų prioritetų tikslų įgyvendinimo.

5.2.   Veiklos rezultatų plano padariniai programų užbaigimui

Komisija pasiektas veiklos rezultatų plane nurodytų rodiklių reikšmes įvertins remdamasi galutinėje EJRŽF programos įgyvendinimo ataskaitoje arba paskutinėje metinėje jos įgyvendinimo ataskaitoje nurodytomis reikšmėmis.

Valstybės narės gali pasiūlyti patikslinti siektinas reikšmes pateikdamos programos pakeitimą deramai pagrįstais atvejais, pvz., gerokai pasikeitus ekonominėms, aplinkos ir darbo rinkos sąlygoms arba kai programa tikslinama pasikeitus konkrečiam prioritetui skiriamiems asignavimams (24). Siektinų reikšmių patikslinimą valstybės narės gali pasiūlyti pateikdamos programos pakeitimą, jeigu pagal šių gairių 6 skirsnį tam tikri veiksmai įgyvendinami etapais.

Jeigu iš esmės nepasiekiamos tik su finansiniais rodikliais, produkto rodikliais ir pagrindiniais įgyvendinimo etapais susijusios siektinos reikšmės, gali būti atliekamos finansinės pataisos, jeigu yra įvykdytos BNR 22 straipsnio 7 dalyje nurodytos sąlygos (25). Ar reikšmės laikytinos iš esmės nepasiektomis, vertinama pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 215/2014 6 straipsnio 3 ir 4 dalis (26).

Kai programą administruojanti institucija nusprendžia į programą įtraukti nefunkcionalius veiksmus, produkto rodiklio reikšmių nebuvimas gali neigiamai paveikti galimybes pasiekti veiklos rezultatų plane pasirinktas siektinas reikšmes. Jeigu dėl į programą įtrauktų nefunkcionalių veiksmų iš esmės nepasiekiamos veiklos rezultatų plane pasirinktos siektinos reikšmės, valstybės narės įsipareigojimas iki 2026 m. vasario 15 d. fiziškai užbaigti arba iki galo įgyvendinti tokius veiksmus ir užtikrinti, kad jais būtų prisidedama prie atitinkamų prioritetų tikslų įgyvendinimo, bus prilyginamas BNR 22 straipsnio 7 dalyje nurodytiems taisomiesiems veiksmams, kuriuos atlikus siektinos reikšmės turėtų būti pasiektos. Tai bus daroma su sąlyga, kad atitinkamais veiksmais per papildomus metus, suteiktus pagal šių gairių 7 skirsnį, bus pasiektos reikiamos produkto rodiklio reikšmės. Jeigu produkto rezultato reikšmės nepasiekiamos iki 2026 m. vasario 15 d., gali būti taikoma finansinė pataisa.

Jeigu dėl tam tikrų veiksmų įgyvendinimo etapais iš esmės nepasiekiamos veiklos rezultatų plane pasirinktos siektinos reikšmės, Komisija gali nuspręsti pagal BNR 22 straipsnio 7 dalį taikyti finansinę pataisą.

Kaip numatyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 (27) 2 straipsnyje, finansinės pataisos dydis yra fiksuotoji norma, nustatoma remiantis pasiekimo / lėšų įsisavinimo koeficientu, t. y. visų produkto rodiklių ir pagrindinių įgyvendinimo etapų pagal konkretaus prioriteto veiklos rezultatų planą galutinių pasiekimo lygių vidurkio ir finansinio rodiklio pagal tą veiklos rezultatų planą galutinio pasiekimo lygio santykiu. Vadovaujantis to paties deleguotojo reglamento 3 straipsnio 2 dalimi, fiksuotoji pataisos norma taikoma fondo įnašui, kuris nustatomas remiantis valstybės narės deklaruotomis išlaidomis pagal atitinkamą prioritetą. Pagal deleguotojo reglamento 3 straipsnio 4 dalį taikant fiksuotąją normą nustatytas finansinės pataisos dydis neturi būti neproporcingas.

Remiantis BNR (28) 92b straipsnio 13 dalies c punktu, iniciatyvos „REACT-EU“ ištekliams netaikomi reikalavimai dėl veiklos lėšų rezervo ir veiklos rezultatų plano taikymo.

6.   TAM TIKRŲ VEIKSMŲ ĮGYVENDINIMAS ETAPAIS PER DU PROGRAMAVIMO LAIKOTARPIUS

Šis skirsnis grindžiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060 (29) 118 straipsniu, kuriame numatytos veiksmų, kuriems taikomas įgyvendinimas etapais, sąlygos.

Veiksmai turėtų būti fiziškai užbaigti arba iki galo įgyvendinti ir jais turėtų būti prisidedama prie atitinkamų prioritetų tikslų įgyvendinimo užbaigimo dokumentų pateikimo metu. Tačiau, kadangi kartais sudėtinga veiksmų įgyvendinimą suderinti su programavimo laikotarpiu, ir siekiant užtikrinti, kad veiksmai būtų užbaigti ir jais būtų prisidedama prie politikos tikslų įgyvendinimo, veiksmų (išskyrus finansines priemones) įgyvendinimas etapais gali patekti ir į 2021–2027 m. programavimo laikotarpį, jeigu yra įvykdytos visos šios sąlygos:

| — | 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu veiksmas nebuvo finansuojamas Fondų arba EJRŽF lėšomis; |
| --- | --- |

—

2007–2013 m. programavimo laikotarpiu veiksmas nebuvo finansuojamas Fondų arba EJRŽF lėšomis;

| — | bendros abiejų veiksmo etapų sąnaudos viršija 5 mln. EUR; |
| --- | --- |

—

bendros abiejų veiksmo etapų sąnaudos viršija 5 mln. EUR;

| — | veiksmas finansiniu požiūriu turi du atpažįstamus etapus; |
| --- | --- |

—

veiksmas finansiniu požiūriu turi du atpažįstamus etapus;

| — | yra išsami ir baigtinė išlaidų audito seka, pagal kurią galima užtikrinti, kad tos pačios išlaidos nebūtų Komisijai deklaruojamos du kartus; |
| --- | --- |

—

yra išsami ir baigtinė išlaidų audito seka, pagal kurią galima užtikrinti, kad tos pačios išlaidos nebūtų Komisijai deklaruojamos du kartus;

| — | antrajam veiksmo etapui 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu gali būti skiriamas ERPF, ESF+, Sanglaudos fondo arba EJRŽAF (30) bendras finansavimas ir veiksmas atitinka visas taikytinas 2021–2027 m. programavimo laikotarpio taisykles; |
| --- | --- |

—

antrajam veiksmo etapui 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu gali būti skiriamas ERPF, ESF+, Sanglaudos fondo arba EJRŽAF (30) bendras finansavimas ir veiksmas atitinka visas taikytinas 2021–2027 m. programavimo laikotarpio taisykles;

| — | valstybė narė pagal BNR 141 straipsnį pateiktoje galutinėje įgyvendinimo ataskaitoje, o EJRŽF atveju – paskutinėje metinėje įgyvendinimo ataskaitoje įsipareigoja antrąjį, galutinį etapą užbaigti 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

valstybė narė pagal BNR 141 straipsnį pateiktoje galutinėje įgyvendinimo ataskaitoje, o EJRŽF atveju – paskutinėje metinėje įgyvendinimo ataskaitoje įsipareigoja antrąjį, galutinį etapą užbaigti 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu.

Valstybės narės kartu su galutine įgyvendinimo ataskaita (o EJRŽF atveju – su paskutine metine įgyvendinimo ataskaita) turėtų pateikti visų etapais įgyvendintų veiksmų sąrašą, naudodamasi šių gairių I priede pateiktu šablonu.

Tai darydamos valstybės narės įsipareigoja, kad šių gairių I priede išvardyti veiksmai bus funkcionalūs, t. y. fiziškai užbaigti arba iki galo įgyvendinti, be to, jais bus prisidedama prie atitinkamų prioritetų tikslų įgyvendinimo iki termino, iki kurio turi būti pateiktas 2021–2027 m. programavimo laikotarpio galutinių ataskaitinių metų patikinimo dokumentų rinkinys. Šiuo būdu etapais įgyvendintas veiksmas vertinamas kaip vientisas ir laikomas baigtu tik tada, kai abu etapai yra fiziškai užbaigti arba iki galo įgyvendinti ir jais yra prisidėta prie atitinkamų prioritetų tikslų įgyvendinimo. Pagal planą neužbaigus etapais įgyvendinamo veiksmo, abiem veiksmo etapams gali būti taikomos finansinės pataisos.

Siekdamos oficialiai paprašyti leisti didelės apimties projektą įgyvendinti etapais, valstybės narės turėtų pateikti tokį didelės apimties projektą (arba apie jį pranešti), kuriame būtų numatytas du programavimo laikotarpius apimantis įgyvendinimas etapais, arba pateikti prašymą iš dalies pakeisti jau 2014–2020 m. patvirtintą didelės apimties projektą (žr. šių gairių 3.2. skirsnį.

Kaip numatyta šių gairių 11.2. skirsnyje, kartu su galutine įgyvendinimo ataskaita (arba, EJRŽF atveju – paskutine metine įgyvendinimo ataskaita) pagal šių gairių I priede nurodytą šabloną pateiktas etapais įgyvendinamų veiksmų sąrašas negali būti keičiamas suėjus užbaigimo dokumentų pateikimo terminui, išskyrus atvejus, kai Komisija paprašo atlikti pakeitimą arba yra padaryta kanceliarinių klaidų.

7.   NEFUNKCIONALŪS VEIKSMAI

Kaip minėta, užbaigimo dokumentų pateikimo metu valstybės narės turi užtikrinti, kad visi veiksmai (įskaitant nuo 2007–2013 m. programavimo laikotarpio etapais įgyvendinamus veiksmus) būtų funkcionalūs, t. y. būtų fiziškai užbaigti arba iki galo įgyvendinti ir jais būtų prisidėta prie atitinkamų prioritetų tikslų įgyvendinimo (31).

Valstybės narės raginamos į galutinių ataskaitinių metų sąskaitas neįtraukti patirtų ir sumokėtų išlaidų už veiksmus, kurie nėra fiziškai užbaigti arba iki galo įgyvendinti ir (arba) jais nėra prisidėta prie atitinkamų prioritetų įgyvendinimo (toliau – nefunkcionalūs veiksmai). Tačiau valstybės narės gali nuspręsti įtraukti tokias išlaidas į galutinių ataskaitinių metų sąskaitas, jeigu:

| — | bendros kiekvieno nefunkcionalaus veiksmo sąnaudos viršija 2 mln. EUR ir |
| --- | --- |

—

bendros kiekvieno nefunkcionalaus veiksmo sąnaudos viršija 2 mln. EUR ir

| — | bendros Komisijai patvirtintos išlaidos už nefunkcionalius veiksmus neviršija 10 proc. bendrų tinkamų finansuoti išlaidų (ES ir nacionalinių), kurias nuspręsta finansuoti pagal programą. |
| --- | --- |

—

bendros Komisijai patvirtintos išlaidos už nefunkcionalius veiksmus neviršija 10 proc. bendrų tinkamų finansuoti išlaidų (ES ir nacionalinių), kurias nuspręsta finansuoti pagal programą.

Nefunkcionalių veiksmų išlaidas įtraukdamos į galutinių ataskaitinių metų sąskaitas, valstybės narės įsipareigoja ne vėliau kaip iki 2026 m. vasario 15 d. fiziškai užbaigti arba iki galo įgyvendinti visus tokius nefunkcionalius veiksmus ir užtikrinti, kad jais būtų prisidėta prie atitinkamų veiksmų įgyvendinimo, taip pat grąžinti atitinkamas sumas į ES biudžetą, jeigu tokie veiksmai iki minėtos dienos netapo funkcionalūs.

Valstybės narės kartu su galutine įgyvendinimo ataskaita (o EJRŽF atveju – su paskutine metine įgyvendinimo ataskaita) turėtų pateikti į programą įtrauktų nefunkcionalių veiksmų sąrašą, naudodamasi šių gairių II priede pateiktu šablonu. Valstybės narės turėtų stebėti nefunkcionalius veiksmus ir iki 2026 m. vasario 15 d. jos turėtų Komisijai pateikti reikiamą informaciją apie fizinį veiksmų užbaigimą arba visišką įgyvendinimą ir jų indėlį į atitinkamų prioritetų tikslų įgyvendinimą.

Jeigu iki 2026 m. vasario 15 d. veiksmai netaps funkcionalūs, valstybės narės, atsižvelgdamos į veiksmų užbaigimą ir įgyvendinimą ir į bendrų veiksmų tikslų įgyvendinimą, turėtų nurodyti Komisijai sumas, kurios turėtų būti pataisytos, ir pagrindimą, kaip tos sumos buvo apskaičiuotos. Gavusi šią informaciją, Komisija imsis veiksmų atitinkamoms sumoms susigrąžinti. Bet kurios netinkamos finansuoti sumos gali būti pakeičiamos sudarytu išlaidų perviršiu (jeigu jis yra).

Jeigu Komisija nesutinka su pataisytinų sumų apskaičiavimu, ji gali nuspręsti pradėti finansinės pataisos procedūrą.

Be to, jeigu iki minėto termino veiksmai nėra fiziškai užbaigti arba iki galo įgyvendinti ir (arba) nėra jų indėlio į atitinkamų prioritetų tikslų įgyvendinimą, gali būti taikoma finansinė pataisa, nes buvo iš esmės nepasiektos veiklos rezultatų plane pasirinktos siektinos reikšmės (32).

8.   VEIKSMAI, KURIEMS TURI POVEIKĮ VYKDOMI NACIONALINIAI TYRIMAI ARBA KURIE YRA SUSTABDYTI DĖL TEISMO PROCESO ARBA SUSTABDOMĄJĮ POVEIKĮ TURINČIO ADMINISTRACINIO SKUNDO

Prieš pateikdamos užbaigimo dokumentus, valstybės narės turėtų nuspręsti, ar į galutinių ataskaitinių metų sąskaitas įtraukti bet kurio veiksmo, kuriam turi poveikį vykdomi nacionaliniai tyrimai arba kuris yra sustabdytas dėl teismo proceso arba sustabdomąjį poveikį turinčio administracinio skundo, išlaidas arba jų dalį, ar šių išlaidų arba jų dalies neįtraukti.

Vykdomų nacionalinių tyrimų pavyzdžiai, be kita ko, yra nacionalinių institucijų, kurios nėra programas administruojančios institucijos, atliekami tyrimai (pvz., policijos tyrimai, teisminiai ar nusikalstamų veikų tyrimai), kurių baigtis gali turėti poveikį išlaidų teisėtumui ir tvarkingumui.

Sustabdžius veiksmą dėl teismo proceso arba administracinio skundo, galutinis terminas, iki kurio turi būti patirtos BNR 65 straipsnyje išdėstytos tinkamos finansuoti išlaidos, nepratęsiamas.

Po to, kai pateikiama galutinė paraiška dėl tarpinio mokėjimo už galutinius ataskaitinius metus, veiksmų, kurie yra sustabdyti dėl teismo proceso arba sustabdomąjį poveikį turinčio administracinio skundo, išlaidos negali būti deklaruojamos.

Jeigu veiksmai, kuriems turi poveikį vykdomi nacionaliniai tyrimai arba kurie yra sustabdyti dėl teismo proceso arba sustabdomąjį poveikį turinčio administracinio skundo, įtraukiami į galutinių ataskaitinių metų sąskaitas, valstybės narės kartu su galutine įgyvendinimo ataskaita turėtų pateikti tokių veiksmų sąrašą, naudodamosi šių gairių III priede pateiktu šablonu.

Valstybės narės turi informuoti (33) Komisiją apie nacionalinių tyrimų, teismo procesų ir administracinių skundų baigtį. Kai nustatoma pažeidimų, Komisija imasi veiksmų atitinkamoms sumoms susigrąžinti. Bet kurios netinkamos finansuoti sumos gali būti pakeičiamos sudarytu išlaidų perviršiu (jeigu jis yra).

9.   IŠLAIDOS, KURIOMS TURI POVEIKĮ VYKDOMI OLAF TYRIMAI, OLAF ATASKAITOS ARBA KOMISIJOS AR EUROPOS AUDITO RŪMŲ AUDITAI

Valstybės narės raginamos prieš pateikiant užbaigimo dokumentus į galutinių ataskaitinių metų sąskaitas neįtraukti išlaidų, kurioms turi poveikį per vykdomus OLAF tyrimus nustatyti galimi pažeidimai (jeigu tuo etapu valstybėms narėms tokie tyrimai ir su jais susijusios išlaidos yra žinomos), taip pat OLAF ataskaitose arba Komisijos ar Europos Audito Rūmų auditų ataskaitose nurodyti galimi pažeidimai. Jeigu valstybė narė tokius nustatytus faktus arba atitinkamas tyrimo paveiktas išlaidų sumas ginčija ir paveiktas išlaidas įtraukia į sąskaitas, Komisija toliau vykdo prieštaravimų procedūrą ir galiausiai gali būti taikoma finansinė pataisa. Nedarant poveikio BNR 145 straipsnio 7 dalies nuostatoms, bet kurios netinkamos finansuoti sumos gali būti pakeičiamos sudarytu išlaidų perviršiu (jeigu jis yra).

10.   PAŽEIDIMAI

Į bet kurių ataskaitinių metų, įskaitant galutinius, sąskaitas kiekvieno prioriteto lygmeniu ir, kai taikytina, fondo ir regiono kategorijos lygmeniu turi būti įtraukiamos:

| — | per ataskaitinius metus anuliuotos ir susigrąžintos sumos; |
| --- | --- |

—

per ataskaitinius metus anuliuotos ir susigrąžintos sumos;

| — | ataskaitinių metų pabaigoje susigrąžintinos sumos; |
| --- | --- |

—

ataskaitinių metų pabaigoje susigrąžintinos sumos;

| — | pagal BNR 71 straipsnį susigrąžintos sumos ir |
| --- | --- |

—

pagal BNR 71 straipsnį susigrąžintos sumos ir

| — | nesusigrąžinamos sumos (34). |
| --- | --- |

—

nesusigrąžinamos sumos (34).

Anuliuotų ir susigrąžintų sumų, susigrąžintinų sumų, pagal BNR 71 straipsnį susigrąžintų sumų ir nesusigrąžinamų sumų nurodymo sąskaitose formatas nustatytas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1011/2014 VII priede (atitinkamai 2, 3, 4 ir 5 priedėliuose) išdėstytose pavyzdinėse sąskaitose.

10.1.   Pažeidimų apskaitymas galutiniais ataskaitiniais metais

Atsižvelgiant į tai, kad pateikus galutinę tarpinio mokėjimo paraišką, kurią reikia pateikti iki 2024 m. liepos 31 d., Komisijai vėliau teikti mokėjimo paraiškos negalima, visi reikiami atskaitymai (neatsižvelgiant į tai, kad jie gali būti susiję su kuriais nors iš ankstesnių ataskaitinių metų deklaruotomis išlaidomis) turi būti atliekami galutinių ataskaitinių metų ataskaitose ir nurodomi pagal pavyzdinę sąskaitą, visų pirma jos 1, 2 ir 8 priedėlius.

Tai netaikoma susigrąžintinoms sumoms, nesusigrąžinamoms sumoms ar šių gairių 8 ir 9 skirsniuose nurodytoms sumoms, kurių dydžio atitinkamas išlaidas valstybė narė nusprendė palikti sąskaitose.

Jeigu pagal BNR 137 straipsnio 2 dalį valstybė narė nusprendžia dėl vykdomo išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo tyrimo šių išlaidų neįtraukti į galutinių ataskaitinių metų sąskaitas, o vėliau nustatoma, kad šios išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos, jų negalima pakartotinai deklaruoti, nes vėliau tarpinio mokėjimo paraiškos, į kurias būtų galima tas išlaidas įtraukti, nebus teikiamos.

10.2.   Susigrąžintinos sumos ir nesusigrąžinamos sumos

Galutinių ataskaitinių metų sąskaitose valstybės narės gali nurodyti susigrąžintinas sumas ir nesusigrąžinamas sumas, susijusias su išlaidomis, deklaruotomis ne tik kuriais nors iš ankstesnių ataskaitinių metų, bet ir galutiniais ataskaitiniais metais (35). Valstybės narės galutinių ataskaitinių metų sąskaitose taip pat gali nurodyti sumas, kurios tapo susigrąžintinomis sumomis arba nesusigrąžinamomis sumomis pasibaigus galutiniams ataskaitiniams metams, tačiau dar nepateikus užbaigimo dokumentų.

Komisija į galutinio likučio apskaičiavimą neįtrauks sumų, kurios yra nurodytos kaip susigrąžintinos ir nesusigrąžinamos (36).

Ar kompensuoti ataskaitose nurodytas sumas iš Sąjungos biudžeto, Komisija spręs remdamasi susigrąžinimo proceso rezultatais ir (arba) savo pačios atliktu nesusigrąžinamų sumų vertinimu, Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2016/568 nustatyta tvarka (37). Sąskaitų 3 ir 5 priedėliuose nurodytos sumos, susijusios su galutiniais ataskaitiniais metais deklaruotomis išlaidomis, taip pat turėtų būti įtrauktos į sąskaitų 1 priedėlį, kad vėliau jas galbūt būtų galima kompensuoti iš Sąjungos biudžeto, kol nėra aiškūs tokių procedūrų ar vertinimų rezultatai.

Valstybė narė turėtų Komisijai kaip galima anksčiau pranešti apie vykdomo susigrąžinimo proceso rezultatus.

Jeigu valstybė narė padaro išvadą, kad nesusigrąžinamos sumos turėtų būti sumokėtos iš Sąjungos biudžeto, ji turėtų pateikti prašymą Komisijai, kad ši patvirtintų tokią išvadą Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2016/568 priede išdėstyta forma. Ar nesusigrąžinamos sumos turėtų būti sumokėtos iš Sąjungos biudžeto, Komisija nuspręs pagal to paties reglamento 3 straipsnyje nustatytas taisykles. Tai taikytina nesusigrąžinamoms sumoms, įtrauktoms į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1011/2014 VII priede išdėstytų programos sąskaitų 5 priedėlį (toliau – nesusigrąžinamos sumos), ir į to paties priedo 3 priedėlį įtrauktoms sumoms (toliau – susigrąžintinos sumos), priskiriant šias sumas susigrąžintinoms sumoms, kurios po galutinių ataskaitinių metų sąskaitų pateikimo gali tapti nesusigrąžinamomis sumomis.

10.3.   Rizika, kad, nustačius pažeidimų, programos administravimo institucijos atliks papildomus jau Komisijai deklaruotų išlaidų tikrinimus

Jeigu nustatoma pažeidimų rizika, dėl kurios programos administravimo institucijos atlieka papildomus jau Komisijai deklaruotų išlaidų tikrinimus, nacionalinės institucijos turi laikytis šių terminų:

| — | iš ataskaitinių metų, einančių prieš galutinius ataskaitinius metus, sąskaitų pagal BNR 137 straipsnio 2 dalį atskaitytų išlaidų papildomi tikrinimai turi būti užbaigti laiku, kad išlaidas būtų galima deklaruoti vėliausiai galutinėje tarpinio mokėjimo už galutinius ataskaitinius metus paraiškoje, kurios pateikimo terminas yra 2024 m. liepos 31 d.; |
| --- | --- |

—

iš ataskaitinių metų, einančių prieš galutinius ataskaitinius metus, sąskaitų pagal BNR 137 straipsnio 2 dalį atskaitytų išlaidų papildomi tikrinimai turi būti užbaigti laiku, kad išlaidas būtų galima deklaruoti vėliausiai galutinėje tarpinio mokėjimo už galutinius ataskaitinius metus paraiškoje, kurios pateikimo terminas yra 2024 m. liepos 31 d.;

| — | jeigu nustatoma rizika, kad dėl pažeidimų gali būti atliekamas papildomas galutiniais ataskaitiniais metais deklaruotų išlaidų tikrinimas, sprendimas dėl jų teisėtumo ir tvarkingumo ir atitinkamai sprendimas, ar palikti šias išlaidas sąskaitoje, ar atskaityti jas iš galutinių finansinių metų sąskaitų, turėtų būti priimamas ataskaitų pateikimo momentu, o sąskaitų pateikimo terminas yra 2025 m. vasario 15 d. arba, jeigu Komisija šį terminą pratęs – 2025 m. kovo 1 d. |
| --- | --- |

—

jeigu nustatoma rizika, kad dėl pažeidimų gali būti atliekamas papildomas galutiniais ataskaitiniais metais deklaruotų išlaidų tikrinimas, sprendimas dėl jų teisėtumo ir tvarkingumo ir atitinkamai sprendimas, ar palikti šias išlaidas sąskaitoje, ar atskaityti jas iš galutinių finansinių metų sąskaitų, turėtų būti priimamas ataskaitų pateikimo momentu, o sąskaitų pateikimo terminas yra 2025 m. vasario 15 d. arba, jeigu Komisija šį terminą pratęs – 2025 m. kovo 1 d.

10.4.   Po programų užbaigimo susigrąžintos sumos

Jeigu valstybė narė po programos užbaigimo nustatė su sąskaitose nurodytomis išlaidomis susijusių pažeidimų, po programos užbaigimo susigrąžintos sumos turi būti grąžinamos į Sąjungos biudžetą. Bet kurios netinkamos finansuoti sumos gali būti pakeičiamos sudarytu išlaidų perviršiu (jeigu jis yra).

11.   UŽBAIGIMO DOKUMENTŲ PATEIKIMAS

11.1.   Užbaigimo dokumentų pateikimo galutinis terminas

Užbaigimo dokumentai turi būti pateikiami iki 2025 m. vasario 15 d. (38) (išskyrus paskutinę metinę EJRŽF įgyvendinimo ataskaitą, kuri turi būti pateikta iki 2024 m. gegužės 31 d. (39)). Gavusi atitinkamos valstybės narės pranešimą, šį terminą Komisija gali pratęsti iki 2025 m. kovo 1 d., kaip numatyta Finansinio reglamento 63 straipsnio 7 dalyje.

Komisija automatiškai panaikins 2023 m. gruodžio 31 d. dar neįvykdytą įsipareigojimų dalį, jeigu kurie nors užbaigimo dokumentai Komisijai nebus pateikti iki 2025 m. vasario 15 d. arba, jeigu Komisija šį terminą pratęs – iki 2025 m. kovo 1 d.) (40). Tokiu atveju programa bus užbaigiama remiantis turima informacija.

Kurių nors užbaigimo dokumentų nepateikimas gali būti ženklas, kad programos valdymo ir kontrolės sistema turi rimtų trūkumų, dėl kurių kyla rizika pagal programą jau sumokėtam Sąjungos įnašui. Komisija tokiais atvejais gali nuspręsti taikyti finansinę pataisą.

11.2.   Užbaigimo dokumentų keitimas po jų pateikimo termino

Suėjus užbaigimo dokumentų pateikimo terminui, valstybės narės negali keisti nė vieno užbaigimo dokumento, išskyrus atvejus, kai Komisija paprašo atlikti pakeitimą arba yra padaryta kanceliarinių klaidų.

11.3.   Dokumentų pateikimas

Kaip numatyta BNR 140 straipsnio 1 dalyje, dokumentų saugojimo, kad juos būtų galima pateikti, laikotarpis gali būti pertraukiamas dėl teismo proceso arba tinkamai pagrįstu Komisijos prašymu.

Jeigu valstybė narė pasirinko galimybę veiksmą įgyvendinti etapais per du programavimo laikotarpius (kaip numatyta šių gairių 6 skirsnyje), Komisija pagal BNR 140 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą pateiks prašymą pertraukti tokio veiksmo pirmo etapo dokumentų saugojimo laikotarpį, kol bus pradėtas antras veiksmo įgyvendinimo etapas.

Jeigu valstybė narė pasirinko galimybę Komisijos suteiktu papildomu laiku fiziškai užbaigti arba iki galo įgyvendinti nefunkcionalų veiksmą ir užtikrinti, kad juo būtų prisidėta prie atitinkamų prioritetų tikslų įgyvendinimo (kaip nurodyta šių gairių 7 skirsnyje), Komisija pagal 140 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą pateiks prašymą pertraukti tokio veiksmo dokumentų saugojimo laikotarpį, kol Komisijai bus pranešta, kad veiksmas yra funkcionalus, t. y. fiziškai užbaigtas arba iki galo įgyvendintas ir juo prisidedama prie atitinkamų prioritetų tikslų įgyvendinimo.

Laikotarpio pertraukimą pateisina tai, kad bendrą viso veiksmo (abiejų etapų) tinkamumą finansuoti ir funkcionalumą Komisijos tarnybos gali patikrinti, o Europos Audito Rūmai – atlikti jo auditą, tik jį užbaigus.

12.   UŽBAIGIMO DOKUMENTŲ TURINYS

12.1.   Galutinė įgyvendinimo ataskaita

Į galutinę ERPF, ESF ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų įgyvendinimo ataskaitą turi būti įtraukta BNR 50 straipsnio 2 ir 5 dalyse (dėl investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo) ir 111 straipsnio 3 dalyje (dėl investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo) aprašyta informacija.

Galutinės įgyvendinimo ataskaitos struktūra išdėstyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/207 V priede (investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslas) ir X priede (Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslas).

Į galutinę įgyvendinimo ataskaitą turėtų būti papildomai įtraukiami:

| — | visų etapais įgyvendinamų veiksmų sąrašas pagal šių gairių 6 skirsnį, nurodant tinkamų finansuoti pirmojo etapo išlaidų, patirtų 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, sumą. Šis sąrašas turėtų būti sudarytas vadovaujantis šių gairių I priede pateiktu šablonu; |
| --- | --- |

—

visų etapais įgyvendinamų veiksmų sąrašas pagal šių gairių 6 skirsnį, nurodant tinkamų finansuoti pirmojo etapo išlaidų, patirtų 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, sumą. Šis sąrašas turėtų būti sudarytas vadovaujantis šių gairių I priede pateiktu šablonu;

| — | visų nefunkcionalių veiksmų sąrašas pagal šių gairių 7 skirsnį. Šis sąrašas turėtų būti sudarytas vadovaujantis šių gairių II priede pateiktu šablonu; |
| --- | --- |

—

visų nefunkcionalių veiksmų sąrašas pagal šių gairių 7 skirsnį. Šis sąrašas turėtų būti sudarytas vadovaujantis šių gairių II priede pateiktu šablonu;

| — | Visų veiksmų, kuriems turi poveikį vykdomi nacionaliniai tyrimai arba kurie yra sustabdyti dėl teismo proceso arba sustabdomąjį poveikį turinčio administracinio skundo, sąrašas pagal šių gairių 8 skirsnį. Šis sąrašas turėtų būti sudarytas vadovaujantis šių gairių III priede pateiktu šablonu. |
| --- | --- |

—

Visų veiksmų, kuriems turi poveikį vykdomi nacionaliniai tyrimai arba kurie yra sustabdyti dėl teismo proceso arba sustabdomąjį poveikį turinčio administracinio skundo, sąrašas pagal šių gairių 8 skirsnį. Šis sąrašas turėtų būti sudarytas vadovaujantis šių gairių III priede pateiktu šablonu.

Už EJRŽF remiamų programų galutinės įgyvendinimo ataskaitos teikti nereikia. Vietoj to iki 2024 m. gegužės 31 d. turi būti pateikiama paskutinė metinė įgyvendinimo ataskaita (joje, kai taikytina, turėtų būti pateiktos šių gairių I, II ir III prieduose išdėstytos lentelės), kurioje turėtų būti nurodyta BNR 50 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (ES) Nr. 508/2014 114 straipsnyje aprašyta informacija. Tokios metinės įgyvendinimo ataskaitos struktūra išdėstyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1362/2014 priede.

12.1.1.   Didelės apimties projektų nurodymas ataskaitose

Įtraukdama didelės apimties projektą į galutinę įgyvendinimo ataskaitą (Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/207 V priedo 12 lentelė), valstybė narė patvirtina, kad didelės apimties projektas yra fiziškai užbaigtas arba iki galo įgyvendintas ir juo prisidedama prie atitinkamų prioritetų tikslų įgyvendinimo. Nefunkcionalūs arba etapais įgyvendinami didelės apimties projektai ataskaitose nurodomi pagal šių gairių 6 ir 7 skirsnius (41).

Skilties „Pastabos“ 12 lentelėje valstybės narės turėtų nurodyti, ar didelės apimties projektas buvo įgyvendintas pagal pateiktą dokumentaciją, ar apie jį buvo pranešta Komisijai pagal BNR 102 arba 103 straipsnį, kurių pagrindu Komisija tiesioginio sprendimo arba numanomo sutikimo forma nusprendė patvirtinti projektui finansinį įnašą. Valstybės narės turėtų aprašyti ir paaiškinti bet kokį didelės apimties projekto įgyvendinimo nukrypimą nuo to, kas buvo nurodyta minėtoje dokumentacijoje.

Komisija įvertins įgyvendinto didelės apimties projekto atitiktį pateiktai arba pranešime nurodytai dokumentacijai (ir, kai aktualu, Komisijos sprendimui, kuriuo patvirtinamas finansinis įnašas). Tai darydama Komisija atsižvelgs į bet kokios įgyvendinto didelės apimties projekto neatitikties Komisijos patvirtinimą pagrindžiančiai dokumentacijai priežastis ir padarinius ir gali taikyti finansinę pataisą.

12.1.2.   Priėmimas ir terminai

Komisija išnagrinės galutinę įgyvendinimo ataskaitą ir savo pastabas dėl jos valstybei narei pateiks per penkis mėnesius nuo ataskaitos gavimo dienos (42). Jei Komisija per šį terminą pastabų nepateiks, ataskaita bus laikoma priimta.

Valstybėms narėms bus skirti du mėnesiai atsakyti į Komisijos pastabas dėl galutinės įgyvendinimo ataskaitos. Valstybės narės prašymu Komisija šį terminą gali pratęsti dar dviem mėnesiais. Galutinė įgyvendinimo ataskaita bus priimta, jeigu Komisija neturės pastabų arba jeigu į visas Komisijos pastabas bus tinkamai atsižvelgta.

12.2.   Sąskaitos

Galutinių ataskaitinių metų, kaip ir bet kurių kitų ataskaitinių metų, sąskaitose turi būti nurodyta BNR 137 straipsnio 1 dalyje aprašyta informacija. Sąskaitų struktūra išdėstyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1011/2014 VII priede. Jos turi būti rengiamos atsižvelgiant į konkrečius galutinių ataskaitinių metų reikalavimus (visų pirma žr. 10 skirsnį).

12.2.1.   Tikrinimas ir pripažinimas

Galutinių ataskaitinių metų sąskaitos tikrinamos ir pripažįstamos vadovaujantis tomis pačiomis taisyklėmis, kokios nustatytos bet kurių kitų ataskaitinių metų sąskaitoms tikrinti ir pripažinti.

Komisija atliks galutinių ataskaitinių metų sąskaitų tikrinimo ir pripažinimo procedūras ir iki 2025 m. gegužės 31 d. informuos valstybę narę, ar ji pripažįsta, kad sąskaitos yra išsamios, tikslios ir teisingos (43).

12.3.   Valdymo pareiškimas ir metinė santrauka

Valdymo pareiškimo už galutinius ataskaitinius metus, kaip ir už bet kuriuos kitus ataskaitinius metus, struktūra išdėstyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/207 VI priede.

12.4.   Audito nuomonė ir kontrolės ataskaita

Audito nuomonės už galutinius ataskaitinius metus, kaip ir už bet kuriuos kitus ataskaitinius metus, struktūra išdėstyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/207 VIII priede.

Kontrolės ataskaitos už galutinius ataskaitinius metus, kaip ir už bet kuriuos kitus ataskaitinius metus, struktūra išdėstyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/207 IX priede.

Kai bendra valdymo ir kontrolės sistema taikoma daugiau negu vienai programai, valstybė narė gali nuspręsti pateikti reikiamą informaciją vienoje bendroje kontrolės ataskaitoje, apimančioje visas atitinkamas programas.

Kontrolės ataskaitoje už galutinius ataskaitinius metus taip pat turėtų būti nurodyta:

| — | informacija apie neįgyvendintas išvadas, priimtas per Komisijos tarnybų ar Europos Audito Rūmų atliktus auditus, kuri turėtų būti pateikta kontrolės ataskaitos 8 skirsnyje „Kita informacija“; |
| --- | --- |

—

informacija apie neįgyvendintas išvadas, priimtas per Komisijos tarnybų ar Europos Audito Rūmų atliktus auditus, kuri turėtų būti pateikta kontrolės ataskaitos 8 skirsnyje „Kita informacija“;

| — | patikinimas dėl pagal finansines priemones finansuotų išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo (BNR 41 ir 42 straipsniai); |
| --- | --- |

—

patikinimas dėl pagal finansines priemones finansuotų išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo (BNR 41 ir 42 straipsniai);

| — | patikinimas dėl su rodikliais susijusių duomenų patikimumo; |
| --- | --- |

—

patikinimas dėl su rodikliais susijusių duomenų patikimumo;

| — | patikinimas, kad paramos gavėjams išmokėta viešųjų išlaidų suma yra bent jau lygi Fondų ir EJRŽF įnašui, kurį Komisija išmokėjo valstybei narei (BNR 129 straipsnis). |
| --- | --- |

—

patikinimas, kad paramos gavėjams išmokėta viešųjų išlaidų suma yra bent jau lygi Fondų ir EJRŽF įnašui, kurį Komisija išmokėjo valstybei narei (BNR 129 straipsnis).

12.4.1.   Finansinės priemonės

Finansinių priemonių atveju programos audito institucijos turėtų gauti patikinimą, kad užbaigimo metu deklaruotos galutinės sumos yra tinkamos finansuoti. Ši informacija turėtų būti pateikta kontrolės ataskaitos 9 skirsnyje „Bendras patikinimo lygis“ ir, jeigu aktualu, kituose ataskaitos skirsniuose (visų pirma 4 skirsnyje „Sistemų auditas“ ir 5 skirsnyje „Veiksmų auditas“).

Kai pagal finansines priemones tarpinio mokėjimo paraiškos teikiamos etapais (avansinių mokėjimų segmentai) (44), su paskutiniu segmentu susijusių išlaidų, taip pat iki 15 proc. į ankstesnius segmentus įtrauktų sumų siekiančių išlaidų tinkamumas finansuoti gali nebūti patikrintas per ankstesnius veiksmų auditus. Programos audito institucijos prieš galutinių ataskaitinių metų sąskaitų pateikimą turėtų gauti patikinimą dėl šių išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo. Vis dėlto nėra būtina, kad galutinis paramos gavėjas būtų atlikęs pagal finansinę priemonę remiamas investicijas iki užbaigimo dokumentų pateikimo. Programos audito institucijos turėtų pranešti, kaip jos gavo šį patikinimą, ir kontrolės ataskaitoje už galutinius ataskaitinius metus patvirtinti Komisijai bendrų pagal finansines priemones finansuojamų išlaidų tinkamumą finansuoti, kaip nurodyta BNR 42 straipsnyje.

Rekomenduojama, kad pagal finansines priemones finansuojamų programų užbaigimo metu programos audito institucija patikrintų likusią tinkamų finansuoti išlaidų dalį, anksčiau nepatikrintą per veiksmų auditus. Programų užbaigimo metu visų finansinių priemonių audituoti nebūtina, tačiau į atsitiktinę atranką turėtų būti įtrauktos visos finansinės priemonės. Be to, programos audito institucijos gali nuspręsti suskirstyti auditams atrinktas finansines priemones į grupes, nes gauti rezultatai bus aktualūs visoms tos pačios grupės finansinėms priemonėms.

Programos audito institucijos turėtų atlikti statistinės investicijų, valdymo išlaidų ir mokesčių imties auditą ir tokias išlaidas gali priskirti papildomam imčių sudarymo laikotarpiui, kad galėtų pasinaudoti anksčiau atliktų auditų rezultatais (45).

12.4.2.   Duomenų patikimumas

Programos audito institucijos galutinių ataskaitinių metų kontrolės ataskaitoje turėtų padaryti išvadą dėl su rodikliais susijusių duomenų patikimumo, įskaitant išvadą dėl Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 IV priedo 1 lentelėje išdėstyto 6 pagrindinio reikalavimo „Patikima stebėsenos, vertinimo, finansų valdymo, tikrinimo ir audito tikslais naudojamų duomenų rinkimo, registravimo ir saugojimo sistema, įskaitant sąsajas su elektroninio keitimosi duomenimis su paramos gavėjais sistemomis“ vertinimo. Šis 6 pagrindinio reikalavimo vertinimas turėtų apimti patvirtinimą, kad ataskaitoje Komisijai pateikti apibendrinti duomenys yra teisingi.

12.4.3.   Paramos gavėjams sumokėtos viešosios išlaidos

Tvirtinančioji institucija turėtų užtikrinti, kad, remiantis jos atliktais galutinių sąskaitų apskaičiavimais, būtų laikomasi BNR 129 straipsnio atitikties. Nacionalinė audito institucija šį aspektą turėtų įtraukti į savo atliekamą galutinių ataskaitinių metų sąskaitų auditą ir galutinės kontrolės ataskaitos 6 skyriuje pranešti apie gautą patikinimą.

13.   GALUTINIO LIKUČIO SUMOKĖJIMAS

Galutinis likutis bus sumokėtas iki vėlesniojo iš šių terminų: per tris mėnesius nuo galutinių ataskaitinių metų sąskaitų pripažinimo arba per vieną mėnesį nuo galutinės įgyvendinimo ataskaitos priėmimo dienos (46).

Tai neturi poveikio Komisijos įgaliojimams pertraukti galutinio likučio mokėjimo terminą arba sustabdyti tokį mokėjimą.

14.   TEISĖTUMO IR TVARKINGUMO KLAUSIMAI

Po galutinio likučio sumokėjimo ir programos užbaigimo Komisija gali iškelti klausimų dėl atitinkamų pripažintose sąskaitose nurodytų su išlaidomis susijusių sandorių teisėtumo ir tvarkingumo.

Programos užbaigimas neturi poveikio Komisijos teisei taikyti finansines pataisas pagal BNR 85, 144 ir 145 straipsnius, o EJRŽF atveju – dar ir pagal Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnį.

---

(1)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui bei Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(3)  Pagal BNR su pakeitimais, padarytais 2020 m. gruodžio 23 d. Reglamentu (ES) 2020/2221, 92b straipsnio 8 dalies antrą pastraipą, programos, kurioms valstybės narės skiria iniciatyvos „REACT-EU“ išteklius, apima laikotarpį iki 2022 m. gruodžio 31 d., kaip nurodyta šio straipsnio 4 dalyje.

(4)  Pagal Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (OL C 384I, 2019 11 12, p. 1) (toliau – Susitarimas dėl išstojimo) 138 straipsnio 1 dalį Sąjungos programų ir veiksmų, įsipareigotų įgyvendinti pagal 2014–2020 m. DFP arba ankstesnes finansines perspektyvas, atžvilgiu po 2020 m. gruodžio 31 d. Jungtinei Karalystei ir toliau taikoma taikytina Sąjungos teisė, įskaitant teisės normas dėl finansinių pataisų ir sąskaitų patvirtinimo procedūros, kol tos Sąjungos programos ir veiksmai bus užbaigti, nebent pagal Susitarimo dėl išstojimo 138 straipsnio 5 dalį Jungtinis komitetas priėmė technines priemones. Tačiau pažymėtina, kad su iniciatyvos „REACT-EU“ ištekliais susijusios šių gairių nuostatos Jungtinei Karalystei netaikomos, kaip numatyta BNR su pakeitimais, padarytais 2020 m. gruodžio 23 d. Reglamentu (ES) 2020/2221, 154 straipsnio penktoje pastraipoje.

(5)  BNR 30 straipsnio 1 dalis.

(6)  Su pakeitimais, padarytais 2020 m. kovo 30 d. Reglamentu (ES) 2020/460.

(7)  Su pakeitimais, padarytais 2020 m. gruodžio 23 d. Reglamentu (ES) 2020/2221.

(8)  Su pakeitimais, padarytais 2020 m. gruodžio 23 d. Reglamentu (ES) 2020/2221.

(9)  Didelės apimties projektai nėra aktualūs EJRŽF lėšomis remiamoms programoms.

(10)  2015 m. sausio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/207, kuriuo nustatomos išsamios Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatų dėl pažangos ataskaitos modelių, informacijos apie didelės apimties projektą teikimo, bendrojo veiksmų plano, investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslo įgyvendinimo ataskaitų, valdymo pareiškimo, audito strategijos, audito nuomonės ir metinės kontrolės ataskaitos modelių, taip pat išlaidų ir naudos analizės atlikimo metodikos ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1299/2013 nuostatų dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo įgyvendinimo ataskaitų modelio įgyvendinimo taisyklės (OL L 38, 2015 2 13, p. 1).

(11)  2014 m. rugsėjo 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1011/2014, kuriuo nustatomos išsamios Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatų dėl tam tikros informacijos teikimo Komisijai modelių įgyvendinimo taisyklės ir išsamios paramos gavėjų ir vadovaujančiųjų institucijų, tvirtinančiųjų institucijų, audito institucijų ir tarpinių institucijų keitimosi informacija taisyklės (OL L 286, 2014 9 30, p. 1).

(12)  BNR 86 straipsnio 2 dalis.

(13)  BNR 86 straipsnio 4 dalis ir 136 straipsnio 2 dalis.

(14)  Su pakeitimais, padarytais 2020 m. gruodžio 23 d. Reglamentu (ES) 2020/2221.

(15)  BNR su pakeitimais, padarytais 2020 m. gruodžio 23 d. Reglamentu (ES) 2020/2221, 92b straipsnio 5 dalies penkta pastraipa.

(16)  BNR 82 straipsnis.

(17)  BNR su pakeitimais, padarytais 2020 m. gruodžio 23 d. Reglamentu (ES) 2020/2221, 92b straipsnio 7 dalies trečia pastraipa.

(18)  BNR su pakeitimais, padarytais 2020 m. kovo 30 d. Reglamentu (ES) 2020/460, 139 straipsnio 7 dalis.

(19)  Su pakeitimais, padarytais 2020 m. kovo 30 d. Reglamentu (ES) 2020/460.

(20)  Su pakeitimais, padarytais 2020 m. balandžio 23 d. Reglamentu (ES) 2020/558.

(21)  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(22)  Su pakeitimais, padarytais 2020 m. balandžio 23 d. Reglamentu (ES) 2020/558.

(23)  2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1362/2014, kuriuo nustatomos iš Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo lėšų finansuojamų veiksmų programų tam tikrų dalinių pakeitimų supaprastintos tvirtinimo tvarkos taisyklės ir metinių tų programų įgyvendinimo ataskaitų formato ir pateikimo taisyklės (OL L 365, 2014 12 19, p. 124).

(24)  BNR II priedo 5 punktas.

(25)  BNR 22 straipsnio 7 dalis ir 144 straipsnio 4 dalis.

(26)  2014 m. kovo 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 215/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos, nuostatų dėl paramos, susijusios su klimato kaita, metodikos, tarpinių reikšmių ir galutinių reikšmių nustatymo veiklos peržiūros plane ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų intervencinių veiksmų kategorijų nomenklatūros įgyvendinimo taisyklės (OL L 69, 2014 3 8, p. 65).

(27)  2014 m. kovo 3 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 480/2014, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos (OL L 138, 2014 5 13, p. 5).

(28)  Su pakeitimais, padarytais 2020 m. gruodžio 23 d. Reglamentu (ES) 2020/2221.

(29)  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).

(30)  2021–2027 m. programavimo laikotarpiu Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) pavadinimas keičiamas pavadinimu „Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondas“ (EJRŽAF).

(31)  Veiksmas, kuris atitiko BNR 71 straipsnio reikalavimus, tačiau užbaigiant programą jau nebėra funkcionalus, neturėtų būti laikomas nefunkcionaliu veiksmu.

(32)  BNR 22 straipsnio 7 dalis.

(33)  Nedarant poveikio prievolėms pranešti apie pažeidimus pagal 2015 m. liepos 8 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/1970, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 papildomas specialiomis nuostatomis dėl pažeidimų, susijusių su Europos regioninės plėtros fondu, Europos socialiniu fondu, Sanglaudos fondu ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu, ataskaitų teikimo (OL L 293, 2015 11 10, p. 1).

(34)  BNR 137 straipsnio 1 dalies b punktas.

(35)  Siekiant, kad valstybės narės galėtų pasinaudoti BNR numatyta galimybe susigrąžintinas sumas programos užbaigimo momentu arba po užbaigimo deklaruoti kaip nesusigrąžinamas, kai susigrąžintinos sumos susijusios su galutiniais programavimo laikotarpio ataskaitiniais metais.

(36)  Tokiu atveju bus sumokama arba pripažįstama mažesnė suma, jeigu bus gautas teigiamas galutinis likutis, arba reikės susigrąžinti didesnę sumą, jeigu galutinis likutis bus susigrąžintina suma.

(37)  2016 m. sausio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/568, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 papildomas nuostatomis dėl sąlygų ir procedūrų, skirtų nustatyti, ar valstybės narės turi kompensuoti su Europos regioninės plėtros fondu, Europos socialiniu fondu, Sanglaudos fondu ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu susijusias nesusigrąžinamas sumas (OL L 97, 2016 4 13, p. 1).

(38)  BNR 138 straipsnis ir 141 straipsnio 1 dalis ir Finansinio reglamento 63 straipsnio 5 dalis.

(39)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011, 114 straipsnio 1 dalis (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

(40)  BNR 136 straipsnio 2 dalis.

(41)  Didelės apimties projektai nėra aktualūs EJRŽF lėšomis remiamoms programoms.

(42)  BNR 50 straipsnio 7 dalis.

(43)  BNR 139 straipsnis.

(44)  BNR 41 straipsnis.

(45)  Kalbant apie finansines priemones, įsteigtas pagal BNR 38 straipsnio 1 dalies a ir c punktus, ir finansines priemones, įsteigtas pagal tos paties straipsnio b punktą, kurias įgyvendina Europos investicijų bankas (EIB) arba kita tarptautinė finansų įstaiga, EIB ir (arba) Europos investicijų fondo (EIF) arba kitos tarptautinės finansų įstaigos valdymo išlaidas ir taikomus mokesčius audituoja EIB / EIF išorės auditoriai. Be to, visas EIF pasirinktų nacionalinio lygmens finansų tarpininkų valdymo išlaidas ir už paskolas bei nuosavybės priemones taikomus mokesčius tikrina EIB/ EIF išorės auditoriai.

(46)  BNR 141 straipsnio 2 dalis.

---

I PRIEDAS

VISŲ 2014–2020 M. PRADĖTŲ IR 2021–2027 M. TĘSIAMŲ ETAPAIS ĮGYVENDINAMŲ VEIKSMŲ SĄRAŠAS

(pridedamas prie galutinės įgyvendinimo ataskaitos (1))

| | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PROGRAMOS PAVADINIMAS | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| CCI NUMERIS | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| PRIORITETAS / FONDAS / REGIONO KATEGORIJA | VEIKSMO NUORODA | VEIKSMO PAVADINIMAS | NUMANOMO KOMISIJOS SUTIKIMO / PATVIRTINIMO (JEIGU PROJEKTAS YRA DIDELĖS APIMTIES) DATA [IR NUMERIS] | VISOS VEIKSMO IŠLAIDOS (EUR) | VISOS PATVIRTINTOS PIRMOJO ETAPO IŠLAIDOS (EUR) | VIEŠASIS ĮNAŠAS PIRMAJAM ETAPUI (EUR) | PLANUOJAMA / GALUTINĖ ANTROJO ETAPO UŽBAIGIMO DATA (METAI, KETVIRTIS) | 2021–2027 M. PROGRAMA, PAGAL KURIĄ VEIKSMAS BUS / BUVO UŽBAIGTAS (2) |
| Iš viso (abiem etapais, galutinė arba apytikrė suma) | Antruoju etapu (galutinė arba apytikrė suma) |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

PROGRAMOS PAVADINIMAS

CCI NUMERIS

PRIORITETAS / FONDAS / REGIONO KATEGORIJA

VEIKSMO NUORODA

VEIKSMO PAVADINIMAS

NUMANOMO KOMISIJOS SUTIKIMO / PATVIRTINIMO (JEIGU PROJEKTAS YRA DIDELĖS APIMTIES) DATA [IR NUMERIS]

VISOS VEIKSMO IŠLAIDOS (EUR)

VISOS PATVIRTINTOS PIRMOJO ETAPO IŠLAIDOS (EUR)

VIEŠASIS ĮNAŠAS PIRMAJAM ETAPUI (EUR)

PLANUOJAMA / GALUTINĖ ANTROJO ETAPO UŽBAIGIMO DATA (METAI, KETVIRTIS)

2021–2027 M. PROGRAMA, PAGAL KURIĄ VEIKSMAS BUS / BUVO UŽBAIGTAS (2)

Iš viso (abiem etapais, galutinė arba apytikrė suma)

Antruoju etapu (galutinė arba apytikrė suma)

---

(1)  EJRŽF atveju pridedamas prie paskutinės metinės įgyvendinimo ataskaitos.

(2)  Programos pavadinimas 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu, kuriuo bus / buvo užbaigtas antrasis veiksmo etapas.

---

II PRIEDAS

NEFUNKCIONALIŲ VEIKSMŲ SĄRAŠAS

(pridedamas prie galutinės įgyvendinimo ataskaitos (1))

| | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PROGRAMOS PAVADINIMAS | | | | | | |
| | | | | | | |
| CCI NUMERIS | | | | | | |
| | | | | | | |
| PRIORITETAS / FONDAS / REGIONO KATEGORIJA | VEIKSMO NUORODA | VEIKSMO PAVADINIMAS | PARAMOS GAVĖJO PAVADINIMAS | VISOS VEIKSMO IŠLAIDOS
  (EUR) | VISOS PATVIRTINTOS IŠLAIDOS
  (EUR) | VIEŠASIS ĮNAŠAS
  (EUR) |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

PROGRAMOS PAVADINIMAS

CCI NUMERIS

PRIORITETAS / FONDAS / REGIONO KATEGORIJA

VEIKSMO NUORODA

VEIKSMO PAVADINIMAS

PARAMOS GAVĖJO PAVADINIMAS

VISOS VEIKSMO IŠLAIDOS

(EUR)

VISOS PATVIRTINTOS IŠLAIDOS

(EUR)

VIEŠASIS ĮNAŠAS

(EUR)

---

(1)  EJRŽF atveju pridedamas prie paskutinės metinės įgyvendinimo ataskaitos.

---

III PRIEDAS

VEIKSMŲ, KURIEMS TURI POVEIKĮ VYKDOMI NACIONALINIAI TYRIMAI ARBA KURIE YRA SUSTABDYTI DĖL TEISMO PROCESO ARBA SUSTABDOMĄJĮ POVEIKĮ TURINČIO ADMINISTRACINIO SKUNDO, SĄRAŠAS

(pridedamas prie galutinės įgyvendinimo ataskaitos (1))

| | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PROGRAMOS PAVADINIMAS | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| CCI NUMERIS | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| Prioritetas / Fondas / Regiono kategorija | VEIKSMO NUORODA | VEIKSMO PAVADINIMAS | PARAMOS GAVĖJO PAVADINIMAS | VISOS PATVIRTINTOS IŠLAIDOS, KURIOMS DAROMAS POVEIKIS
  (EUR) | VIEŠASIS ĮNAŠAS, KURIAM DAROMAS POVEIKIS
  (EUR) | VEIKSMAI, KURIEMS TURI POVEIKĮ VYKDOMAI NACIONALINIAI TYRIMAI (*1) | VEIKSMAI, SUSTABDYTI DĖL TEISMO PROCESO ARBA SUSTABDOMĄJĮ POVEIKĮ TURINČIO ADMINISTRACINIO SKUNDO (*1) |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

PROGRAMOS PAVADINIMAS

CCI NUMERIS

Prioritetas / Fondas / Regiono kategorija

VEIKSMO NUORODA

VEIKSMO PAVADINIMAS

PARAMOS GAVĖJO PAVADINIMAS

VISOS PATVIRTINTOS IŠLAIDOS, KURIOMS DAROMAS POVEIKIS

(EUR)

VIEŠASIS ĮNAŠAS, KURIAM DAROMAS POVEIKIS

(EUR)

VEIKSMAI, KURIEMS TURI POVEIKĮ VYKDOMAI NACIONALINIAI TYRIMAI (*1)

VEIKSMAI, SUSTABDYTI DĖL TEISMO PROCESO ARBA SUSTABDOMĄJĮ POVEIKĮ TURINČIO ADMINISTRACINIO SKUNDO (*1)

---

(1)  EJRŽF atveju pridedamas prie paskutinės metinės įgyvendinimo ataskaitos.

(*1)  Į atitinkamą skiltį įrašykite „X“

---

IV PRIEDAS

GALUTINIO PROGRAMOS LIKUČIO APSKAIČIAVIMO PAVYZDYS

Image 1

---

| 2021 10 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 417/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 417/21

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.10401 – SAMI/DUSSUR/FGA/SAMI FIGEAC AERO MANUFACTURING JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 417/02)

2021 10 8 Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10401. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32021M10401. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2021 10 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 417/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 417/22

---

Euro kursas (1)

2021 m. spalio 13 d.

(2021/C 417/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1562 |
| JPY | Japonijos jena | 131,30 |
| DKK | Danijos krona | 7,4407 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,84898 |
| SEK | Švedijos krona | 10,1195 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0722 |
| ISK | Islandijos krona | 150,00 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,8555 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,369 |
| HUF | Vengrijos forintas | 360,20 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,5772 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9490 |
| TRY | Turkijos lira | 10,4833 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5722 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4386 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,9952 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6647 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5646 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 378,13 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 17,1940 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,4482 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5180 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 438,27 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8098 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,564 |
| RUB | Rusijos rublis | 83,0248 |
| THB | Tailando batas | 38,478 |
| BRL | Brazilijos realas | 6,3814 |
| MXN | Meksikos pesas | 23,9497 |
| INR | Indijos rupija | 87,1095 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1562

JPY

Japonijos jena

131,30

DKK

Danijos krona

7,4407

GBP

Svaras sterlingas

0,84898

SEK

Švedijos krona

10,1195

CHF

Šveicarijos frankas

1,0722

ISK

Islandijos krona

150,00

NOK

Norvegijos krona

9,8555

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,369

HUF

Vengrijos forintas

360,20

PLN

Lenkijos zlotas

4,5772

RON

Rumunijos lėja

4,9490

TRY

Turkijos lira

10,4833

AUD

Australijos doleris

1,5722

CAD

Kanados doleris

1,4386

HKD

Honkongo doleris

8,9952

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6647

SGD

Singapūro doleris

1,5646

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 378,13

ZAR

Pietų Afrikos randas

17,1940

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,4482

HRK

Kroatijos kuna

7,5180

IDR

Indonezijos rupija

16 438,27

MYR

Malaizijos ringitas

4,8098

PHP

Filipinų pesas

58,564

RUB

Rusijos rublis

83,0248

THB

Tailando batas

38,478

BRL

Brazilijos realas

6,3814

MXN

Meksikos pesas

23,9497

INR

Indijos rupija

87,1095

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

TEISINĖS PROCEDŪROS

ELPA Teismas

| 2021 10 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 417/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 417/23

---

TEISMO SPRENDIMAS

2021 m. birželio 18 d.

byloje E-10/20

ADCADA Immobilien AG PCC in Konkurs prieš Finansų rinkos priežiūros instituciją (Finanzmarktaufsicht)

(Reglamentas (ES) 2017/1129 – Investuotojų apsauga – Viešo vertybinių popierių siūlymo sąvoka – Informacijos atskleidimas – Pareiga skelbti prospektą – Išimtys)

(2021/C 417/04)

Byloje E-10/20 ADCADA Immobilien AG PCC in Konkurs prieš Finansų rinkos priežiūros instituciją (Finanzmarktaufsicht) dėl Finansų rinkos priežiūros institucijos apeliacinės komisijos (Beschwerdekommission der Finanzmarktaufsicht) PRAŠYMO Teismui pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 34 straipsnį išaiškinti 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1129 dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi viešai arba įtraukiami į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, ir kuriuo panaikinama Direktyva 2003/71/EB, visų pirma jo 1 straipsnio 4 dalies b punktą ir 2 straipsnio d punktą, Teismas, kurį sudaro pirmininkas Pállis Hreinssonas (pranešėjas) ir teisėjai Peras Christiansenas ir Berndas Hammermannas, 2021 m. birželio 18 d. priėmė sprendimą, kurio rezoliucinė dalis yra tokia:

| 1. | Kiekvienu konkrečiu atveju reikia įvertinti, ar pagal 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/1129 dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi viešai arba įtraukiami į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, 2 straipsnio d punktą pateikta pakankamai informacijos apie siūlymo sąlygas ir siūlomus vertybinius popierius, kad investuotojas galėtų nuspręsti, ar tuos vertybinius popierius pirkti ir pasirašyti.
  Tokiomis aplinkybėmis, kokios yra pagrindinėje byloje, laikytina, kad esama viešo vertybinių popierių siūlymo, kaip jis apibrėžtas Reglamento (ES) 2017/1129 2 straipsnio d punkte, – tai turi patikrinti prašymą pateikusi institucija. |
| --- | --- |

1.

Kiekvienu konkrečiu atveju reikia įvertinti, ar pagal 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/1129 dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi viešai arba įtraukiami į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, 2 straipsnio d punktą pateikta pakankamai informacijos apie siūlymo sąlygas ir siūlomus vertybinius popierius, kad investuotojas galėtų nuspręsti, ar tuos vertybinius popierius pirkti ir pasirašyti.

Tokiomis aplinkybėmis, kokios yra pagrindinėje byloje, laikytina, kad esama viešo vertybinių popierių siūlymo, kaip jis apibrėžtas Reglamento (ES) 2017/1129 2 straipsnio d punkte, – tai turi patikrinti prašymą pateikusi institucija.

| 2. | Vertinant, ar esama viešo vertybinių popierių siūlymo, kaip jis apibrėžtas Reglamento (ES) 2017/1129 2 straipsnio d punkte, gali būti svarbu tai, kad pranešime pateikta tam tikrų aiškiai matomų nuorodų, kuriose nurodyta, kad daugiau informacijos galima gauti kitur, o visos obligacijų sąlygos nėra prieinamos internetu arba kitaip visuotinai prieinamos. Tačiau jei 2 straipsnio d punkto taikymo tikslais pranešime jau pateikta pakankamai informacijos, tokių pareiškimų pateikimas arba tai, kad visos obligacijų sąlygos nėra prieinamos internetu arba kitaip visuotinai prieinamos, negalės pakeisti jo kvalifikavimo kaip viešo vertybinių popierių siūlymo. |
| --- | --- |

2.

Vertinant, ar esama viešo vertybinių popierių siūlymo, kaip jis apibrėžtas Reglamento (ES) 2017/1129 2 straipsnio d punkte, gali būti svarbu tai, kad pranešime pateikta tam tikrų aiškiai matomų nuorodų, kuriose nurodyta, kad daugiau informacijos galima gauti kitur, o visos obligacijų sąlygos nėra prieinamos internetu arba kitaip visuotinai prieinamos. Tačiau jei 2 straipsnio d punkto taikymo tikslais pranešime jau pateikta pakankamai informacijos, tokių pareiškimų pateikimas arba tai, kad visos obligacijų sąlygos nėra prieinamos internetu arba kitaip visuotinai prieinamos, negalės pakeisti jo kvalifikavimo kaip viešo vertybinių popierių siūlymo.

| 3. | Taikant Reglamento (ES) 2017/1129 1 straipsnio 4 dalies b punktą iš esmės svarbu tai, jog apie vertybinių popierių siūlymą potencialiems pirkėjams pranešama tik jei jie to paprašo, kartu užtikrinant, kad pranešimas būtų išsiųstas ne daugiau kaip 149 fiziniams ar juridiniams asmenims kiekvienoje EEE valstybėje, kurie nėra profesionalieji investuotojai. Tačiau tam, kad būtų galima remtis 1 straipsnio 4 dalies b punkte nustatyta išimtimi, vertybinių popierių siūlymas turi būti faktiškai pateiktas mažiau nei 150 fizinių ar juridinių asmenų kiekvienoje EEE valstybėje, kurie nėra profesionalieji investuotojai. Toje nuostatoje nustatyto apribojimo negalima apeiti tą pasiūlymą EEE valstybėje platinant įvairiomis žiniasklaidos priemonėmis. |
| --- | --- |

3.

Taikant Reglamento (ES) 2017/1129 1 straipsnio 4 dalies b punktą iš esmės svarbu tai, jog apie vertybinių popierių siūlymą potencialiems pirkėjams pranešama tik jei jie to paprašo, kartu užtikrinant, kad pranešimas būtų išsiųstas ne daugiau kaip 149 fiziniams ar juridiniams asmenims kiekvienoje EEE valstybėje, kurie nėra profesionalieji investuotojai. Tačiau tam, kad būtų galima remtis 1 straipsnio 4 dalies b punkte nustatyta išimtimi, vertybinių popierių siūlymas turi būti faktiškai pateiktas mažiau nei 150 fizinių ar juridinių asmenų kiekvienoje EEE valstybėje, kurie nėra profesionalieji investuotojai. Toje nuostatoje nustatyto apribojimo negalima apeiti tą pasiūlymą EEE valstybėje platinant įvairiomis žiniasklaidos priemonėmis.

---

| 2021 10 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 417/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 417/25

---

TEISMO SPRENDIMAS

2021 m. birželio 30 d.

byloje E-13/20

O prieš Norvegijos Vyriausybę, kuriai atstovauja Darbo ir gerovės direktoratas(Arbeids- og velferdsdirektoratet)

(Socialinė apsauga – Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 – 7, 63 ir 64 straipsniai – Bedarbio išmokos – Reikalavimas būti kompetentingoje EEE valstybėje – Bedarbis, vykstantis į kitą EEE valstybę)

(2021/C 417/05)

Byloje E-13/20 O prieš Norvegijos Vyriausybę, kuriai atstovauja Darbo ir gerovės direktoratas (Arbeids- og velferdsdirektoratet) dėl Norvegijos socialinio draudimo teismo (Trygderetten) PRAŠYMO Teismui pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 34 straipsnį išaiškinti Europos ekonominės erdvės susitarimo 28, 31 ir 36 straipsnius, 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, Teismas, kurį sudaro pirmininkas Pállis Hreinssonas (pranešėjas) ir teisėjai Peras Christiansenas ir Berndas Hammermannas, 2021 m. birželio 30 d. priėmė sprendimą, kurio rezoliucinė dalis yra tokia:

| 1. | Tais atvejais, kai netenkinamos 64, 65 arba 65a straipsniuose nustatytos sąlygos, reikalavimas, jog tam, kad nedarbo atveju bedarbis turėtų teisę gauti piniginę išmoką, jis turi būti kompetentingoje valstybėje, yra suderinamas su 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo, įskaitant jo 5 straipsnio b punktą. |
| --- | --- |

1.

Tais atvejais, kai netenkinamos 64, 65 arba 65a straipsniuose nustatytos sąlygos, reikalavimas, jog tam, kad nedarbo atveju bedarbis turėtų teisę gauti piniginę išmoką, jis turi būti kompetentingoje valstybėje, yra suderinamas su 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo, įskaitant jo 5 straipsnio b punktą.

| 2. | Išskyrus Reglamento (EB) Nr. 883/2004 64, 65 ir 65a straipsniuose aiškiai nurodytas situacijas, teisei gauti bedarbio išmoką keliama sąlyga būti kompetentingoje EEE valstybėje neturi būti vertinama pagal EEE susitarimo 31 ir 36 straipsnius ir nėra nesuderinama su 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje. |
| --- | --- |

2.

Išskyrus Reglamento (EB) Nr. 883/2004 64, 65 ir 65a straipsniuose aiškiai nurodytas situacijas, teisei gauti bedarbio išmoką keliama sąlyga būti kompetentingoje EEE valstybėje neturi būti vertinama pagal EEE susitarimo 31 ir 36 straipsnius ir nėra nesuderinama su 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje.

| 3. | EEE valstybės išsaugo teisę nustatyti, ar neteisėtai įgytos pašalpos ir išmokos turėtų būti grąžinamos, ar ne. Tačiau EEE valstybės šia teise turi naudotis laikydamosi EEE teisės ir vadovaudamosi jos bendraisiais principais, įskaitant lygiavertiškumo ir veiksmingumo principus. |
| --- | --- |

3.

EEE valstybės išsaugo teisę nustatyti, ar neteisėtai įgytos pašalpos ir išmokos turėtų būti grąžinamos, ar ne. Tačiau EEE valstybės šia teise turi naudotis laikydamosi EEE teisės ir vadovaudamosi jos bendraisiais principais, įskaitant lygiavertiškumo ir veiksmingumo principus.

---

| 2021 10 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 417/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 417/26

---

TEISMO SPRENDIMAS

2021 m. birželio 30 d.

byloje E-15/20

Baudžiamoji byla prieš P

(Socialinė apsauga – Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 – 7, 63 ir 64 straipsniai – Bedarbio išmokos – Reikalavimas būti kompetentingoje EEE valstybėje – Bedarbis, vykstantis į kitą EEE valstybę)

(2021/C 417/06)

Byloje E-15/20 Baudžiamoji byla prieš P dėl Borgartingo apeliacinio teismo (Borgarting lagmannsrett, Norvegija) PRAŠYMO Teismui pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 34 straipsnį išaiškinti Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma jo 3, 7, 28, 29 ir 36 straipsnius, 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, Teismas, kurį sudaro pirmininkas Pállis Hreinssonas (pranešėjas) ir teisėjai Peras Christiansenas ir Berndas Hammermannas, 2021 m. birželio 30 d. priėmė sprendimą, kurio rezoliucinė dalis yra tokia:

| 1. | Tais atvejais, kai netenkinamos 64, 65 arba 65a straipsniuose nustatytos sąlygos, reikalavimas, jog tam, kad nedarbo atveju bedarbis turėtų teisę gauti piniginę išmoką, jis turi būti kompetentingoje valstybėje, yra suderinamas su 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo. |
| --- | --- |

1.

Tais atvejais, kai netenkinamos 64, 65 arba 65a straipsniuose nustatytos sąlygos, reikalavimas, jog tam, kad nedarbo atveju bedarbis turėtų teisę gauti piniginę išmoką, jis turi būti kompetentingoje valstybėje, yra suderinamas su 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo.

| 2. | Išskyrus Reglamento (EB) Nr. 883/2004 64, 65 ir 65a straipsniuose aiškiai nurodytas situacijas, teisei gauti bedarbio išmoką keliama sąlyga būti kompetentingoje EEE valstybėje neturi būti vertinama pagal EEE susitarimo 28, 29 ir 36 straipsnius ir nėra nesuderinama su 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje. |
| --- | --- |

2.

Išskyrus Reglamento (EB) Nr. 883/2004 64, 65 ir 65a straipsniuose aiškiai nurodytas situacijas, teisei gauti bedarbio išmoką keliama sąlyga būti kompetentingoje EEE valstybėje neturi būti vertinama pagal EEE susitarimo 28, 29 ir 36 straipsnius ir nėra nesuderinama su 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje.

| 3. | EEE valstybės išsaugo teisę nustatyti, ar už bedarbio išmokų gavimą sąmoningai pateikus klaidingą informaciją gali būti taikomos baudžiamosios sankcijos. Tačiau EEE valstybės šia teise turi naudotis laikydamosi EEE teisės ir vadovaudamosi jos bendraisiais principais, įskaitant proporcingumo principą. |
| --- | --- |

3.

EEE valstybės išsaugo teisę nustatyti, ar už bedarbio išmokų gavimą sąmoningai pateikus klaidingą informaciją gali būti taikomos baudžiamosios sankcijos. Tačiau EEE valstybės šia teise turi naudotis laikydamosi EEE teisės ir vadovaudamosi jos bendraisiais principais, įskaitant proporcingumo principą.

---

| 2021 10 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 417/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 417/27

---

2021 m. gegužės 26 d. Norvegijos Aukščiausiojo Teismo (Norges Høyesterett) prašymas ELPA teismui dėl patariamosios nuomonės byloje „Norep AS“ prieš „Haugen Gruppen AS“

(Byla E-2/21)

(2021/C 417/07)

2021 m. gegužės 26 d. raštu (jį Teismo kanceliarija gavo 2021 m. birželio 11 d.) Norvegijos Aukščiausiasis Teismas (Norges Høyesterett) ELPA teismui pateikė prašymą dėl patariamosios nuomonės byloje „Norep AS“ prieš „Haugen Gruppen AS“ šiais klausimais:

| 1. | Ar Direktyvos 86/653/EEB 1 straipsnio 2 dalyje pateikta sąvoka „derėtis“ turi būti aiškinama kaip suponuojanti tokį dalyvavimą užsakymų, kuriuos klientai teikia atstovaujamajam, procese, kai tie užsakymai negali būti klientų tiesiogiai teikiami atstovaujamajam, kaip matyti iš šios bylos faktinių aplinkybių, apibūdintų 3 skyriuje (1)? |
| --- | --- |

1.

Ar Direktyvos 86/653/EEB 1 straipsnio 2 dalyje pateikta sąvoka „derėtis“ turi būti aiškinama kaip suponuojanti tokį dalyvavimą užsakymų, kuriuos klientai teikia atstovaujamajam, procese, kai tie užsakymai negali būti klientų tiesiogiai teikiami atstovaujamajam, kaip matyti iš šios bylos faktinių aplinkybių, apibūdintų 3 skyriuje (1)?

| 2. | Jei atsakymas į 1 klausimą yra neigiamas, kokie veiksniai yra svarbūs vertinant, ar su pardavimu susijusi veikla turi būti laikoma derybomis Direktyvos 86/653/EEB 1 straipsnio 2 dalies tikslais? |
| --- | --- |

2.

Jei atsakymas į 1 klausimą yra neigiamas, kokie veiksniai yra svarbūs vertinant, ar su pardavimu susijusi veikla turi būti laikoma derybomis Direktyvos 86/653/EEB 1 straipsnio 2 dalies tikslais?

---

(1)  Visas prašymo dėl patariamosios nuomonės tekstas pateikiamas adresu https://eftacourt.int/download/2-21-request-ao/?wpdmdl=7454

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2021 10 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 417/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 417/28

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10508 – Hutchison 3 Indonesia/Indosat)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 417/08)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „PT Hutchison 3 Indonesia“ (toliau – H3I, Indonezija), kontroliuojama įmonės „CK Hutchison Holdings Limited“ (toliau – CKHH, Honkongas), |
| --- | --- |

—

„PT Hutchison 3 Indonesia“ (toliau – H3I, Indonezija), kontroliuojama įmonės „CK Hutchison Holdings Limited“ (toliau – CKHH, Honkongas),

| — | „PT Indosat TBK“ (toliau – „Indosat“, Indonezija), kontroliuojama „Ooredoo Q.P.S.C.“ (toliau – „Ooredoo“, Kataras). |
| --- | --- |

—

„PT Indosat TBK“ (toliau – „Indosat“, Indonezija), kontroliuojama „Ooredoo Q.P.S.C.“ (toliau – „Ooredoo“, Kataras).

H3I ir „Indosat“ susijungs, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies a punkte. Po siūlomo susijungimo CKHH ir „Ooredoo“ įgys, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą išlikusio subjekto kontrolę. Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | H3I: korinio ryšio paslaugų teikėja Indonezijoje, įskaitant tradicinius judriojo ryšio duomenis, balso skambučius, SMS žinutes, tarptinklinio ryšio paslaugas, taip pat pridėtinės vertės paslaugas, tokias kaip žaidimai, muzika, filmai. Šiuo metu įmonę H3I kontroliuoja tarptautinis konglomeratas CKHH, vykdantis veiklą keturiose pagrindinėse verslo srityse: uostų ir susijusių paslaugų, mažmeninės prekybos, infrastruktūros ir telekomunikacijų; |
| --- | --- |

—

H3I: korinio ryšio paslaugų teikėja Indonezijoje, įskaitant tradicinius judriojo ryšio duomenis, balso skambučius, SMS žinutes, tarptinklinio ryšio paslaugas, taip pat pridėtinės vertės paslaugas, tokias kaip žaidimai, muzika, filmai. Šiuo metu įmonę H3I kontroliuoja tarptautinis konglomeratas CKHH, vykdantis veiklą keturiose pagrindinėse verslo srityse: uostų ir susijusių paslaugų, mažmeninės prekybos, infrastruktūros ir telekomunikacijų;

| — | „Indosat“: telekomunikacijų paslaugų teikėja Indonezijoje, įskaitant judriojo ryšio, balso, SMS ir tarptinklinio ryšio paslaugas, fiksuotojo duomenų perdavimo ir belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugas, taip pat fiksuotosios telekomunikacijos ir skaitmenines paslaugas. Įmonę „Indosat“ šiuo metu kontroliuoja telekomunikacijų grupė „Ooredoo“, kurią galiausiai kontroliuoja Kataro investicijų tarnyba, teikianti telekomunikacijų paslaugas Katare, Azijoje, Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikos regione. |
| --- | --- |

—

„Indosat“: telekomunikacijų paslaugų teikėja Indonezijoje, įskaitant judriojo ryšio, balso, SMS ir tarptinklinio ryšio paslaugas, fiksuotojo duomenų perdavimo ir belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugas, taip pat fiksuotosios telekomunikacijos ir skaitmenines paslaugas. Įmonę „Indosat“ šiuo metu kontroliuoja telekomunikacijų grupė „Ooredoo“, kurią galiausiai kontroliuoja Kataro investicijų tarnyba, teikianti telekomunikacijų paslaugas Katare, Azijoje, Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikos regione.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10508 – Hutchison 3 Indonesia/Indosat

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2021 10 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 417/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 417/30

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M. 10418 – EFMS/Goldman Sachs/Parexel)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2021/C 417/09)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „EQT IX“, kontroliuojama „EQT Fund Management S.à r.l.“ (EFMS, Liuksemburgas); |
| --- | --- |

—

„EQT IX“, kontroliuojama „EQT Fund Management S.à r.l.“ (EFMS, Liuksemburgas);

| — | „The Goldman Sachs Group, Inc.“ (toliau – „Goldman Sachs“, JAV); |
| --- | --- |

—

„The Goldman Sachs Group, Inc.“ (toliau – „Goldman Sachs“, JAV);

| — | „Parexel International Corporation“ (toliau – „Parexel“, JAV), kurią kontroliuoja tik „Parexel Investment Holdings, L.P.“, kuri savo ruožtu yra kontroliuojama tik „Pamplona Investment Partners, L.P.“ konsultuojamų fondų. |
| --- | --- |

—

„Parexel International Corporation“ (toliau – „Parexel“, JAV), kurią kontroliuoja tik „Parexel Investment Holdings, L.P.“, kuri savo ruožtu yra kontroliuojama tik „Pamplona Investment Partners, L.P.“ konsultuojamų fondų.

EFMS ir „Goldman Sachs“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą visos įmonės „Paraxel“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant turtą.

2.

| — | „Goldman Sachs“ – pasaulinė investicinės bankininkystės, vertybinių popierių ir investicijų valdymo bendrovė; |
| --- | --- |

—

„Goldman Sachs“ – pasaulinė investicinės bankininkystės, vertybinių popierių ir investicijų valdymo bendrovė;

| — | EFMS yra investicinis fondas, siekiantis investuoti visų pirma Europoje, ir daugiausiai – Šiaurės Europoje. |
| --- | --- |

—

EFMS yra investicinis fondas, siekiantis investuoti visų pirma Europoje, ir daugiausiai – Šiaurės Europoje.

| — | „Parexel“ teikia biologinių vaistų užsakomąsias paslaugas: pasaulio biofarmacijos bendrovėms teikia išsamų I-IV etapų sprendimų rinkinį. |
| --- | --- |

—

„Parexel“ teikia biologinių vaistų užsakomąsias paslaugas: pasaulio biofarmacijos bendrovėms teikia išsamų I-IV etapų sprendimų rinkinį.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M. 10418 – EFMS/Goldman Sachs/Parexel

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2021 10 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 417/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 417/32

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2021/C 417/10)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“

ES Nr. PGI-FR-02431 – 2018 m. rugpjūčio 17 d.

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Pavadinimas (-ai)

„Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.2 klasė. Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Dešra „Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“ savo forma daugiau ar mažiau primena cilindrą, o ją atpjovus matyti iš stambiais gabaliukais susmulkintos mėsos ir riebalų sudarytas įdaras.

Rūkoma, dešra įgyja spalvą, kuri gali būti nuo tipiškos gintarinės iki rudos, ir nebūtinai tolygiai pasiskirsčiusios. Natūralių žarnų apvalkalas gali būti padengtas balsvos spalvos arba nuo žalios iki pelenų pilkumo spalvos natūraliu pelėsiu.

Dešros įdaras yra kontrastingas: visame griežinėlyje išsidėstę mėsos gabalėliai, kurių spalva yra varijuojanti nuo rudos iki bordinės, taip pat ryškiai balta.

Iš pradžių juntamas stiprus dūmų ir pipirų kvapas, vėliau – vytintos mėsos kvapas.

Ragaujant tekstūra nevienalytė: kieti mėsos gabalėliai susimaišę su tirpiais riebalais. Produktui būdingas tinkamai subalansuotas druskos, vytintos mėsos ir riebalų skonis, kurį papildo labai stiprus pipirų poskonis ir dūmo skonis, ilgai išliekantis burnoje, bet neužgožiantis kitų skonių.

Fizinės ir cheminės savybės

| — | Produkto drėgnis be riebalų (PDR) – ≤ 52 % (56 %, jei skersmuo didesnis nei 70 mm). |
| --- | --- |

—

Produkto drėgnis be riebalų (PDR) – ≤ 52 % (56 %, jei skersmuo didesnis nei 70 mm).

| — | Lipidų kiekis (kai PDR yra 77 %) – ≤ 25 %. |
| --- | --- |

—

Lipidų kiekis (kai PDR yra 77 %) – ≤ 25 %.

| — | Kolageno ir baltymų santykis – ≤ 15 %. |
| --- | --- |

—

Kolageno ir baltymų santykis – ≤ 15 %.

| — | Bendras cukraus kiekis (kai PDR yra 77 %) – ≤ 2 %. |
| --- | --- |

—

Bendras cukraus kiekis (kai PDR yra 77 %) – ≤ 2 %.

Produkto ilgis, skersmuo ir svoris nurodyti toliau pateiktoje lentelėje.

| Dešra natūraliame standartiniame žarnų apvalkale | Sausos medžiagos masė | Žarnų apvalkalo skersmuo | Žarnų apvalkalo ilgis |
| --- | --- | --- | --- |
| Dešra kituose žarnų apvalkaluose | 200–300 g | 50–60 mm | 25–30 cm |
| > 300 g | > 60 mm | > 30 cm |
| Dešra storosios žarnos apvalkale | 200–300 g | 45–60 mm | 25–30 cm |
| > 300 g | > 60 mm | > 30 cm |
| Skilandis | 300–600 g | 40–60 mm | 30-40 cm |
| > 600 g | > 60 mm | > 40 cm |

Dešra natūraliame standartiniame žarnų apvalkale

Sausos medžiagos masė

Žarnų apvalkalo skersmuo

Žarnų apvalkalo ilgis

Dešra kituose žarnų apvalkaluose

200–300 g

50–60 mm

25–30 cm

> 300 g

> 60 mm

> 30 cm

Dešra storosios žarnos apvalkale

200–300 g

45–60 mm

25–30 cm

> 300 g

> 60 mm

> 30 cm

Skilandis

300–600 g

40–60 mm

30-40 cm

> 600 g

> 60 mm

> 40 cm

Produktas parduodamas visas arba supjaustytas griežinėliais.

Visas produktas parduodamas virvele surištais galais, nesupakuotas arba supakuotas į plėvelę, vakuuminėje ar apsauginio oro sluoksnio pakuotėje. Daugiau nei 600 g sveriantis produktas pateikiamas surištas virvele arba kaip filė.

Griežinėliais supjaustyta dešra parduodama supakuota į plėvelę, vakuuminėje arba apsauginio oro sluoksnio pakuotėje.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Dešrai „Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“ gaminti naudojamos žaliavos gaunamos iš mėsinių kiaulių arba paršavedžių (ne daugiau kaip 50 % žaliavų masės), laikantis šių kriterijų:

| — | gyvūnai neturi alelinio geno Rn-, o halotanui jautrių gyvulių yra mažiau kaip 3 %; |
| --- | --- |

—

gyvūnai neturi alelinio geno Rn-, o halotanui jautrių gyvulių yra mažiau kaip 3 %;

| — | mėsinių kiaulių penėjimo ir paršavedžių gestacijos ar užtrūkio laikotarpiais linolo rūgšties kiekis racione neviršija 1,9 %; |
| --- | --- |

—

mėsinių kiaulių penėjimo ir paršavedžių gestacijos ar užtrūkio laikotarpiais linolo rūgšties kiekis racione neviršija 1,9 %;

| — | nujunkius paršelius, paršavedės skerdžiamos nuo nujunkymo praėjus ne mažiau kaip 15 dienų; |
| --- | --- |

—

nujunkius paršelius, paršavedės skerdžiamos nuo nujunkymo praėjus ne mažiau kaip 15 dienų;

| — | nugabenus gyvulius į skerdyklą, jie skerdžiami ne anksčiau kaip po dviejų valandų; |
| --- | --- |

—

nugabenus gyvulius į skerdyklą, jie skerdžiami ne anksčiau kaip po dviejų valandų;

| — | ką tik paskerstos mėsinės kiaulės skerdenos svoris – ≥ 75 kg; |
| --- | --- |

—

ką tik paskerstos mėsinės kiaulės skerdenos svoris – ≥ 75 kg;

| — | ką tik paskerstos mėsinės kiaulės skerdenos svoris (be galvos ir tešmenų) – ≥ 120 kg; |
| --- | --- |

—

ką tik paskerstos mėsinės kiaulės skerdenos svoris (be galvos ir tešmenų) – ≥ 120 kg;

| — | galutinis pH yra 5,50–6,20; |
| --- | --- |

—

galutinis pH yra 5,50–6,20;

| — | mėsa neturi nė vieno iš toliau išvardytų išvaizdos defektų: kraujo žymių, vočių, išmatų likučių ar konvejerio tepalo žymių, didelių spalvos ar konsistencijos pakitimų; |
| --- | --- |

—

mėsa neturi nė vieno iš toliau išvardytų išvaizdos defektų: kraujo žymių, vočių, išmatų likučių ar konvejerio tepalo žymių, didelių spalvos ar konsistencijos pakitimų;

| — | riebalai yra balti ir standūs; |
| --- | --- |

—

riebalai yra balti ir standūs;

| — | mėsa – nuo rausvos iki raudonos spalvos. |
| --- | --- |

—

mėsa – nuo rausvos iki raudonos spalvos.

Gali būti naudojamos tokios skerdenos dalys: nugarinė, išpjova, kumpis, papilvė, mentė, nugaros lašiniai ir liesos mėsos nuopjovos, tinkamai nulupus odą.

Naudojamų riebalų dalis mišinyje sudaro 15–35 %, liesos mėsos dalis – 65–85 %.

Naudojamos šviežios arba užšaldytos skerdenos dalys.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Dešros „Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“ gamyba, įskaitant visus etapus nuo smulkinimo iki vytinimo, turi būti vykdoma atitinkamoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Griežinėliais supjaustyti produktai turi būti supakuoti (griežinėliai nebetenka apvalkalo) į plėvelę, vakuumines arba apsauginio oro sluoksnio pakuotes.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

–

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinę vietovę, kuriai suteikta saugoma geografinė nuoroda „Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“, sudaro du departamentai – Pietų Korsika ir Aukštutinė Korsika.

5.   Ryšys su geografine vietove

Geografinės vietovės ir produkto „Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“ ryšys iš esmės grindžiamas tradicine praktine patirtimi ir išskirtinėmis savybėmis.

Kalbant apie Korsiką – Prancūzijos administracinį regioną ir kalnuotą Viduržemio jūros salą, plačiai vartojama perifrazė „Ile de Beauté“ („Grožio sala“).

Korsikai būdingas Viduržemio jūros klimatas. Jis pasižymi tuo, kad vasaros būna karštos ir sausos, o žiemos – švelnios ir drėgnos. Korsikoje vyrauja du vėjai: naktį pučiantis ir jai vėsos suteikiantis „a tramuntana“ ir dieną pučiantis bei sausą orą garantuojantis „u maestrale“.

Bendros dirvožemio ir klimato sąlygos labai palankios miškams augti. Taigi Korsika yra labai miškingas regionas. Visame jos plote gausu lapuočių, ypač kaštainių, ąžuolų ir bukų. Visoje Korsikoje miškingi plotai vidutiniškai užima 46 % teritorijos, t. y. miškais apaugęs 401 817 ha plotas, o tai gerokai viršija nacionalinį vidurkį (26,9 %). Didžiausią lapuočių dalį sudaro ąžuolai, visų pirma akmeniniai ąžuolai, užimantys 22 % miškingo salos ploto. Kamštiniai ąžuolai daugiausia auga salos viduryje bei pietuose ir užima apie 15 % miškingo ploto. Didesnį kaip 200 000 ha plotą užimantys krūmai dažnai yra tikri medynai ir gali išaugti iki 5 ar 6 metrų aukščio. Bukai auga ne žemesniame kaip 1 000 m aukštyje, o kaštainiai labai gerai prisitaikę prie Korsikos gamtinės aplinkos, nes jų yra visoje saloje ir pavienių medžių jūros pakrantėje galima rasti net 1 200 m aukštyje.

Dėl savo izoliuotumo Korsikos gyventojai įgijo prie tokių klimato sąlygų pritaikytos praktinės patirties ir išmoko pasinaudoti savo salos miško ištekliais gamindami mėsos gaminius.

Iš tiesų sausas ir vėjuotas Korsikos klimatas sudarė palankias sąlygas tobulinti vytintų sūdinių gamybos metodą, taikomą siekiant išlaikyti kiaulieną ilgai negendančią, tuo tarpu Šiaurės Prancūzijoje paplitęs metodas – mėsos kepimas.

Dešros „Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“ gamyba yra vienas seniausių visoje Korsikoje taikomų kiaulienos užkonservavimo būdų. Ši dešra – vienas iš paskerstos kiaulės produktų, suvartojamų per vidutinės trukmės laikotarpį. Taigi vytinti sūdiniai visada sudarė svarbią Korsikos gyventojų mitybos ir atitinkamai kultūros dalį.

Gaminant „Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“, mėsa supjaustoma stambiais gabaliukais siekiant pakartoti tradiciją, kai mėsa pjaustoma peiliu.

Tuomet gabaliukai sumaišomi su smulkia druska, juos galima pagardinti vynu ar kitais prieskoniais.

Dėl didžiąją metų dalį vyraujančios aukštos temperatūros sūdymo būdas keitėsi – imta naudoti daug juodųjų pipirų (4–9 g/kg). Juodieji pipirai, iš pradžių naudoti kaip natūrali priemonė vabzdžiams atbaidyti, ilgainiui tapo svarbia „Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“ sudedamąja dalimi.

Priešingai nei gaminant kitus produktus, kuriems paprastai naudojama spygliuočių mediena, šiam produktui rūkyti pasitelkiama vietos lapuočių mediena. Daugiausia naudojama arčiausiai esančių medžių mediena, kurią lengviausia gauti, – ąžuolų, kaštainių, bukų, taip pat žemuogių krūmų ir viržynų. Tai yra tradicinis metodas, kadaise iš esmės sietas su kaštainių auginimo veikla, kuri buvo labai svarbi salos žemės ūkiui. Saloje augančių lapuočių mediena visada buvo naudojama mėsos gaminiams rūkyti, nes šių rūšių medžių aptinkama visoje salos teritorijoje, jų mediena lėčiau dega, o suodžių susidaro gerokai mažiau, nei deginant spygliuočius. Toks būdas suteikia rūkytiems gaminiams subtilumo ir jie nėra prisotinami kvapų, kaip galėtų nutikti deginant spygliuočių medieną: tai vadinama „švelniu“ rūkymu. Be to, taip galima sūdinius ilgiau išlaikyti negendančius ir užtikrinti išorinę gaminių apsaugą nuo vabzdžių. Rūkymas sietinas su tam tikra kultūra, daugiausia vyraujančia regionuose, kuriuose juntama stipri germanų įtaka. Ši visoje saloje išvystyta praktika labai mažai paplitusi Viduržemio jūros baseine.

Galiausiai vytinama užtikrinant oro patekimą iš lauko. Šiuo etapu susiformuoja produkto juslinės savybės.

„Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“ – išskirtinis Korsikos produktas, pagamintas pasitelkiant salos gyventojų praktinę patirtį, kuri atspindi salos kultūrą bei papročius. Jo išskirtinumas – specifinis, iš kartos į kartą perduodamas gamybos būdas. Tokia praktinė patirtis lemia produkto savybes:

| — | jo spalva yra nuo tipiškos gintarinės iki rudos ir nebūtinai tolygi; |
| --- | --- |

—

jo spalva yra nuo tipiškos gintarinės iki rudos ir nebūtinai tolygi;

| — | tekstūra nevienalytė: susimaišę kieti mėsos gabalėliai ir tirpūs riebalai; |
| --- | --- |

—

tekstūra nevienalytė: susimaišę kieti mėsos gabalėliai ir tirpūs riebalai;

| — | iš pradžių juntamas stiprus dūmų ir pipirų kvapas, vėliau – vytintos mėsos; |
| --- | --- |

—

iš pradžių juntamas stiprus dūmų ir pipirų kvapas, vėliau – vytintos mėsos;

| — | tinkamai subalansuotas druskos, vytintos mėsos ir riebalų skonis; |
| --- | --- |

—

tinkamai subalansuotas druskos, vytintos mėsos ir riebalų skonis;

| — | gerai juntamas pipirų poskonis, išryškinantis skonius ir leidžiantis jiems ilgiau išsilaikyti; |
| --- | --- |

—

gerai juntamas pipirų poskonis, išryškinantis skonius ir leidžiantis jiems ilgiau išsilaikyti;

| — | ilgai burnoje išliekantis, bet kitų skonių neužgožiantis dūmo skonis. |
| --- | --- |

—

ilgai burnoje išliekantis, bet kitų skonių neužgožiantis dūmo skonis.

Speciali su „Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“ gamyba susijusi praktinė patirtis pagrįsta tradiciniais metodais, kaip antai smulkinimu stambiais gabaliukais, ir siejama su salos klimatu bei gamtos ištekliais: gausus juodųjų pipirų naudojimas, rūkymas naudojant vietos lapuočių medieną ir vytinimas užtikrinant oro patekimą iš lauko – visi šie metodai itin gerai pritaikyti prie sauso ir vėjuoto salos klimato, izoliuotumo ir miškingumo.

Stambiai supjaustyta mėsa lemia nevienalytę įdaro tekstūrą, nes juntami kieti mėsos ir riebalų gabalėliai.

Dėl gausiai naudojamų juodųjų pipirų „Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“ išsiskiria stipriu pipirų poskoniu.

Rūkymui naudojant vietos lapuočių (kaštainių, ąžuolų, bukų ir kt.) medieną, „Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“ įgauna įvairių itin kompleksiškų kvapų (stiprus ir burnoje ilgai išliekantis dūmo skonis), kurie taip pat yra labai svarbi išskirtinė produkto savybė. Be to, dėl tokio rūkymo produktas įgyja stiprų dūmo aromatą ir tipišką gintarinę spalvą.

Vytinimas užtikrinant oro patekimą iš lauko (oras įleidžiamas į vytinimo įrenginį) leidžia produkto juslines savybes (tinkama druskos, vytintos mėsos ir riebalų pusiausvyra) išlaikyti stabilias, išsaugoti ir tobulinti.

Salos izoliuotumas sudarė palankias sąlygas perduoti šią praktinę patirtį iš kartos į kartą ir išsaugoti „Saucisson sec de l’Ile de Beauté“ / „Salciccia de l’Ile de Beauté“ savybes.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-SaucissonSecIdB-RepCOM2.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---

| 2021 10 14 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 417/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 10 14

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 417/36

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2021/C 417/11)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“

ES Nr. PGI-FR-02427 – 2018 m. rugpjūčio 17 d.

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Pavadinimas (-ai)

„Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.2 klasė. Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“ – tai stačiakampio gretasienio formos vytintas mėsos gaminys, padengtas odele. Atpjautame kone stačiakampio formos griežinėlyje matyti keli raumeniniai sluoksniai su riebalų ruoželiais.

Rūkant produktas tampa tipiškos gintarinės spalvos, kuri nebūtinai tolygi. Galimi balsvos spalvos arba nuo žalios iki pelenų pilkumo spalvos natūralūs ruoželiai.

Produkto vidaus spalva – nuo tamsiai raudonos (liesos mėsos sluoksniai) iki baltos (riebalų sluoksniai).

Iš pradžių juntamas stiprus dūmų ir pipirų kvapas, vėliau – vytintos ir brandintos mėsos.

Ragaujant mėsa yra švelni ir standi, juntami vienas kitą keičiantys riebalų ir liesos mėsos sluoksniai. Produktui būdingas tinkamai subalansuotas druskos, vytintos mėsos ir riebalų skonis, kurį papildo labai stiprus pipirų poskonis ir dūmo skonis, ilgai išliekantis burnoje, bet neužgožiantis kitų skonių.

Fizinės ir cheminės savybės

| — | Bendras cukraus kiekis – ≤ 1 %. |
| --- | --- |

—

Bendras cukraus kiekis – ≤ 1 %.

| — | Produkto drėgnis be riebalų (PDR) – ≤ 76 %. |
| --- | --- |

—

Produkto drėgnis be riebalų (PDR) – ≤ 76 %.

| — | Bendras riebalų kiekis – 15–45 %. |
| --- | --- |

—

Bendras riebalų kiekis – 15–45 %.

Produktas yra 40–70 cm ilgio ir 15–30 cm pločio. Jo svoris – 2,5–5 kg.

Produktas parduodamas visas, porcijomis arba supjaustytas griežinėliais. Jei produktas parduodamas supjaustytas griežinėliais, jis gali būti be odelės.

Porcijomis (100–500 g) ir supjaustytas griežinėliais produktas parduodamas supakuotas į plėvelę, vakuuminėje arba apsauginio oro sluoksnio pakuotėje.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Šoninei „Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“ gaminti naudojamos žaliavos gaunamos iš mėsinių kiaulių, laikantis šių kriterijų:

| — | mėsinės kiaulės neturi alelinio geno Rn-, o halotanui jautrių gyvulių yra mažiau kaip 3 %; |
| --- | --- |

—

mėsinės kiaulės neturi alelinio geno Rn-, o halotanui jautrių gyvulių yra mažiau kaip 3 %;

| — | penimos mėsinės kiaulės šeriamos pašarais, kuriuose linolo rūgšties kiekis neviršija 1,9 %; |
| --- | --- |

—

penimos mėsinės kiaulės šeriamos pašarais, kuriuose linolo rūgšties kiekis neviršija 1,9 %;

| — | nugabenus mėsines kiaules į skerdyklą, jos skerdžiamos ne anksčiau kaip po dviejų valandų; |
| --- | --- |

—

nugabenus mėsines kiaules į skerdyklą, jos skerdžiamos ne anksčiau kaip po dviejų valandų;

| — | ką tik paskerstos mėsinės kiaulės skerdenos svoris – ≥ 75 kg; |
| --- | --- |

—

ką tik paskerstos mėsinės kiaulės skerdenos svoris – ≥ 75 kg;

| — | galutinis pH (išmatuotas pusgyslinio raumens srityje) yra 5,50–6,20; |
| --- | --- |

—

galutinis pH (išmatuotas pusgyslinio raumens srityje) yra 5,50–6,20;

| — | mėsa neturi nė vieno iš toliau išvardytų išvaizdos defektų: kraujo žymių, vočių, išmatų likučių ar konvejerio tepalo žymių, didelių spalvos ar konsistencijos pakitimų; |
| --- | --- |

—

mėsa neturi nė vieno iš toliau išvardytų išvaizdos defektų: kraujo žymių, vočių, išmatų likučių ar konvejerio tepalo žymių, didelių spalvos ar konsistencijos pakitimų;

| — | kiaulienos riebalai balti ir standūs; |
| --- | --- |

—

kiaulienos riebalai balti ir standūs;

| — | mėsa – nuo rausvos iki raudonos spalvos. |
| --- | --- |

—

mėsa – nuo rausvos iki raudonos spalvos.

Gaminant „Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“ naudojamos skerdenos dalys – kiaulienos papilvė be kaulų, supjaustyta stačiakampio gretasienio formos gabalais. Gabalai yra su odele.

Paruošto naudoti gabalo svoris neviršija 6 kg.

Naudojamos šviežios arba užšaldytos skerdenos dalys.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

„Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“ gamyba, įskaitant visus etapus nuo sūdymo iki vytinimo, turi būti vykdoma atitinkamoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Į porcijas padalyti ir griežinėliais supjaustyti produktai turi būti supakuoti (griežinėliai nebetenka apvalkalo) į plėvelę, vakuumines arba apsauginio oro sluoksnio pakuotes.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

–

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinę vietovę, kuriai suteikta saugoma geografinė nuoroda „Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“, sudaro du departamentai – Pietų Korsika ir Aukštutinė Korsika.

5.   Ryšys su geografine vietove

Geografinės vietovės ir produkto „Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“ ryšys iš esmės grindžiamas tradicine praktine patirtimi ir išskirtinėmis savybėmis.

Kalbant apie Korsiką – Prancūzijos administracinį regioną ir kalnuotą Viduržemio jūros salą, plačiai vartojama perifrazė „Ile de Beauté“ („Grožio sala“).

Korsikai būdingas Viduržemio jūros klimatas. Jis pasižymi tuo, kad vasaros būna karštos ir sausos, o žiemos – švelnios ir drėgnos. Korsikoje vyrauja du vėjai: naktį pučiantis ir jai vėsos suteikiantis „a tramuntana“ ir dieną pučiantis bei sausą orą garantuojantis „u maestrale“

Bendros dirvožemio ir klimato sąlygos labai palankios miškams augti. Taigi Korsika yra labai miškingas regionas. Visame salos plote gausu lapuočių, ypač kaštainių, ąžuolų ir bukų. Visoje Korsikoje miškingi plotai vidutiniškai užima 46 % teritorijos, t. y. miškais apaugęs 401 817 ha plotas, o tai gerokai viršija nacionalinį vidurkį (26,9 %). Didžiausią lapuočių dalį sudaro ąžuolai, visų pirma akmeniniai ąžuolai, užimantys 22 % miškingo salos ploto. Kamštiniai ąžuolai daugiausia auga salos viduryje bei pietuose ir užima apie 15 % miškingo ploto. Didesnį kaip 200 000 ha plotą užimantys krūmai dažnai yra tikri medynai ir gali išaugti iki 5 ar 6 metrų aukščio. Bukai, paprastai būdingi pereinamojo Viduržemio jūros klimato šlaitų augalijai, auga ne žemesniame kaip 1 000 m aukštyje. Kaštainiai labai gerai prisitaikę prie Korsikos gamtinės aplinkos, nes jų yra visoje saloje, o pavienių medžių jūros pakrantėje galima rasti iki 1 200 m aukštyje.

Dėl savo izoliuotumo Korsikos gyventojai įgijo praktinės patirties, pritaikytos prie tokių klimato sąlygų, ir išmoko pasinaudoti savo salos miško ištekliais mėsos produktams gaminti.

Iš tiesų sausas ir vėjuotas Korsikos klimatas sudarė palankias sąlygas tobulinti vytintų sūdinių gamybos metodą, taikomą siekiant išlaikyti kiaulieną ilgai negendančią, tuo tarpu Šiaurės Prancūzijoje paplitęs metodas – mėsos kepimas.

„Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“ gamyba yra vienas seniausių visoje Korsikoje taikomų būdų, kaip išlaikyti kiaulieną ilgai negendančią. Tai vienas iš paskerstos kiaulės produktų, suvartojamų per vidutinės trukmės laikotarpį. Taigi vytinti sūdiniai visada sudarė svarbią Korsikos gyventojų mitybos ir atitinkamai kultūros dalį.

Produktas „Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“ apibarstomas sausa druska ir laikomas sūdyme tiek laiko, kiek nustatoma atsižvelgiant į jo svorį. Šis etapas turi būti įvaldytas, kad produkto savybės išliktų stabilios ir jis neprarastų šviežumo. Natūraliai susiklostė, kad sūdymas sausa druska – geriausiai Korsikai tinkantis metodas ir produktų išlaikymo būdas, leidžiantis vartoti skerdenos gaminius visus metus, jiems pagaminti naudojant kuo mažiau įrangos.

Dėl didžiąją metų dalį vyraujančios aukštos temperatūros sūdymo būdas keitėsi – imta naudoti daug juodųjų pipirų (5–15 g/kg nepjaustytiems gabalams ir 1–5 g/kg supjausčius griežinėliais). Juodieji pipirai, iš pradžių naudoti kaip natūrali priemonė vabzdžiams atbaidyti, ilgainiui tapo svarbia „Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“ sudedamąja dalimi.

Priešingai nei gaminant kitus produktus, kuriems paprastai naudojama spygliuočių mediena, šiam produktui rūkyti pasitelkiama vietos lapuočių mediena. Daugiausia naudojama arčiausiai esančių medžių mediena, kurią lengviausia gauti, – ąžuolų, kaštainių, bukų, taip pat žemuogių krūmų ir viržynų. Tai yra tradicinis metodas, kadaise iš esmės sietas su kaštainių auginimo veikla, kuri buvo labai svarbi salos žemės ūkiui. Saloje augančių lapuočių mediena visada buvo naudojama mėsos gaminiams rūkyti, nes šių rūšių medžių aptinkama visoje salos teritorijoje, jų mediena lėčiau dega, o suodžių susidaro gerokai mažiau, nei deginant spygliuočius. Toks būdas suteikia rūkytiems gaminiams subtilumo ir jie nėra prisotinami kvapų, kaip galėtų nutikti deginant spygliuočių medieną: tai vadinama „švelniu“ rūkymu. Be to, taip galima sūdinius ilgiau išlaikyti negendančius ir užtikrinti išorinę gaminių apsaugą nuo vabzdžių. Rūkymas sietinas su tam tikra kultūra, daugiausia vyraujančia regionuose, kuriuose juntama stipri germanų įtaka. Ši visoje saloje išvystyta praktika yra išskirtinė, nes ji labai mažai paplitusi Viduržemio jūros regione.

Galiausiai vytinama užtikrinant oro patekimą iš lauko. Šiuo etapu susiformuoja produkto juslinės savybės.

„Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“ – išskirtinis Korsikos produktas, pagamintas pasitelkiant salos gyventojų praktinę patirtį, kuri atspindi salos kultūrą bei papročius. Žinios apie išskirtinius šio produkto gamybos būdus perduodamos iš kartos į kartą. Tokia praktinė patirtis lemia produkto savybes:

| — | spalva – tipiška gintarinė (tarp rudos ir auksinės), kuri visame produkte nebūtinai tolygi; |
| --- | --- |

—

spalva – tipiška gintarinė (tarp rudos ir auksinės), kuri visame produkte nebūtinai tolygi;

| — | iš pradžių juntamas stiprus dūmų ir pipirų kvapas, vėliau – vytintos ir brandintos mėsos; |
| --- | --- |

—

iš pradžių juntamas stiprus dūmų ir pipirų kvapas, vėliau – vytintos ir brandintos mėsos;

| — | tinkamai subalansuotas druskos, vytintos mėsos ir riebalų skonis; |
| --- | --- |

—

tinkamai subalansuotas druskos, vytintos mėsos ir riebalų skonis;

| — | gerai juntamas pipirų poskonis, išryškinantis skonius ir leidžiantis jiems ilgiau išsilaikyti; |
| --- | --- |

—

gerai juntamas pipirų poskonis, išryškinantis skonius ir leidžiantis jiems ilgiau išsilaikyti;

| — | ilgai burnoje išliekantis, bet kitų skonių neužgožiantis dūmo skonis. |
| --- | --- |

—

ilgai burnoje išliekantis, bet kitų skonių neužgožiantis dūmo skonis.

Specialios „Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“ gamybos praktinės žinios vystėsi iš santykio su salos klimatu ir gamtos ištekliais: sūdymas sausa druska, gausus juodųjų pipirų naudojimas, rūkymas naudojant vietos lapuočių medieną ir vytinimas užtikrinant oro patekimą iš lauko – visi šie metodai itin gerai pritaikyti prie salos sauso ir vėjuoto klimato, izoliuotumo ir miškingumo.

Įvaldyta sūdymo sausa druska technologija leidžia pagaminti subalansuoto sūraus skonio ir gerai išsilaikantį produktą.

Dėl to, kad produktui „Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“ gausiai naudojama juodųjų pipirų, jis išsiskiria stipriu pipirų poskoniu.

Rūkymas naudojant vietos lapuočių (kaštainių, ąžuolų, bukų ir kt.) medieną suteikia produktui įvairių itin kompleksiškų kvapų (produktas įgyja stiprų ir burnoje ilgai išliekantį dūmo skonį) – tai yra ir labai svarbi išskirtinė produkto „Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“ savybė. Be to, dėl tokio rūkymo produktas įgyja stiprų dūmo aromatą ir tipišką gintarinę spalvą.

Vytinimas užtikrinant oro patekimą iš lauko (oras įleidžiamas į vytinimo įrenginį) padeda stabilizuoti ir užkonservuoti produktą ir prisideda prie produkto juslinių savybių (tinkamos druskos, vytintos mėsos ir riebalų pusiausvyros) tobulinimo.

Salos izoliuotumas sudarė palankias sąlygas perduoti šią praktinę patirtį iš kartos į kartą ir išsaugoti „Pancetta de l’Ile de Beauté“/„Panzetta de l’Ile de Beauté“ savybes.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-PancettaIdB-RepCOM2.pdf

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---