# Euroopan unionin C 445/29.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 445 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta29. lokakuuta 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 445

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta29. lokakuuta 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  Istuntokausi 2020–2021Istunnot 14.–18. joulukuuta 2020Hyväksytyt tekstit | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  Istuntokausi 2020–2021Istunnot 14.–18. joulukuuta 2020Hyväksytyt tekstit

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 16. joulukuuta 2020 |
| 2021/C 445/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. joulukuuta 2020 Euroopan uudesta pk-yritysstrategiasta (2020/2131(INI)) | 2 |
| | Torstai 17. joulukuuta 2020 |
| 2021/C 445/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027, toimielinten välisestä sopimuksesta, Euroopan unionin elpymisvälineestä ja oikeusvaltioasetuksesta (2020/2923(RSP) | 15 |
| 2021/C 445/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 Dublin III -asetuksen täytäntöönpanosta (2019/2206(INI)) | 18 |
| 2021/C 445/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 palauttamisdirektiivin täytäntöönpanosta (2019/2208(INI)) | 28 |
| 2021/C 445/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069145/02 – 2020/2891(RSP)) | 36 |
| 2021/C 445/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069146/02 – 2020/2892(RSP)) | 43 |
| 2021/C 445/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069147/02 – 2020/2893(RSP)) | 49 |
| 2021/C 445/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069148/02 – 2020/2894(RSP)) | 56 |
| 2021/C 445/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069149/02 – 2020/2895(RSP)) | 63 |
| 2021/C 445/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta Minority SafePack – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta (2020/2846(RSP)) | 70 |
| 2021/C 445/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi (2020/2084(INI)) | 75 |
| 2021/C 445/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 yritysten kestävästä hallinnoinnista (2020/2137(INI)) | 94 |
| 2021/C 445/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 neuvoston suosituksesta kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (2020/2767(RSP)) | 102 |
| 2021/C 445/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 uiguurien tilanteesta ja pakkotyöstä Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella (2020/2913(RSP)) | 114 |
| 2021/C 445/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 Iranista, erityisesti vuoden 2012 Saharov-palkinnon saajan Nasrin Sotoudehin tilanteesta (2020/2914(RSP)) | 121 |
| 2021/C 445/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 EU:n vesilainsäädännön täytäntöönpanosta (2020/2613(RSP)) | 126 |
| 2021/C 445/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 EU:n turvallisuusunionistrategiasta (2020/2791(RSP)) | 140 |
| 2021/C 445/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 tarpeesta erityiseen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevään neuvoston kokoonpanoon (2020/2896(RSP)) | 150 |
| 2021/C 445/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (2020/2532(RSP)) | 156 |
| 2021/C 445/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 vetoomusvaliokunnan vuonna 2019 käsittelemistä asioista (2020/2044(INI)) | 168 |
| | Perjantai 18. joulukuuta 2020 |
| 2021/C 445/21 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. joulukuuta 2020 Egyptin heikentyvästä ihmisoikeustilanteesta, erityisesti Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR) -järjestön aktivistien tapauksesta (2020/2912(RSP)) | 176 |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 15. joulukuuta 2020 |
| 2021/C 445/22 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta ehdotusta komission asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse aineryhmästä 4-(1,1,3,3-tetrametyylibutyyli)fenoli, etoksyloitu (johon kuuluu tarkasti määriteltyjä aineita ja koostumukseltaan tuntemattomia tai vaihtelevia aineita, komplekseja reaktiotuotteita tai biologisia materiaaleja, polymeerejä ja homologeja) (D070073/02 – 2020/2898(RPS)) | 182 |
| 2021/C 445/23 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta ehdotusta komission asetukseksi tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IAS 39, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9 ja IFRS 16 osalta (D069602/01 – 2020/2851(RPS)) | 184 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 16. joulukuuta 2020

2021/C 445/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. joulukuuta 2020 Euroopan uudesta pk-yritysstrategiasta (2020/2131(INI))

2

Torstai 17. joulukuuta 2020

2021/C 445/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027, toimielinten välisestä sopimuksesta, Euroopan unionin elpymisvälineestä ja oikeusvaltioasetuksesta (2020/2923(RSP)

15

2021/C 445/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 Dublin III -asetuksen täytäntöönpanosta (2019/2206(INI))

18

2021/C 445/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 palauttamisdirektiivin täytäntöönpanosta (2019/2208(INI))

28

2021/C 445/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069145/02 – 2020/2891(RSP))

36

2021/C 445/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069146/02 – 2020/2892(RSP))

43

2021/C 445/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069147/02 – 2020/2893(RSP))

49

2021/C 445/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069148/02 – 2020/2894(RSP))

56

2021/C 445/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

63

2021/C 445/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta Minority SafePack – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta (2020/2846(RSP))

70

2021/C 445/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi (2020/2084(INI))

75

2021/C 445/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 yritysten kestävästä hallinnoinnista (2020/2137(INI))

94

2021/C 445/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 neuvoston suosituksesta kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (2020/2767(RSP))

102

2021/C 445/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 uiguurien tilanteesta ja pakkotyöstä Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella (2020/2913(RSP))

114

2021/C 445/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 Iranista, erityisesti vuoden 2012 Saharov-palkinnon saajan Nasrin Sotoudehin tilanteesta (2020/2914(RSP))

121

2021/C 445/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 EU:n vesilainsäädännön täytäntöönpanosta (2020/2613(RSP))

126

2021/C 445/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 EU:n turvallisuusunionistrategiasta (2020/2791(RSP))

140

2021/C 445/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 tarpeesta erityiseen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevään neuvoston kokoonpanoon (2020/2896(RSP))

150

2021/C 445/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (2020/2532(RSP))

156

2021/C 445/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 vetoomusvaliokunnan vuonna 2019 käsittelemistä asioista (2020/2044(INI))

168

Perjantai 18. joulukuuta 2020

2021/C 445/21

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. joulukuuta 2020 Egyptin heikentyvästä ihmisoikeustilanteesta, erityisesti Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR) -järjestön aktivistien tapauksesta (2020/2912(RSP))

176

LAUSUNNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 15. joulukuuta 2020

2021/C 445/22

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta ehdotusta komission asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse aineryhmästä 4-(1,1,3,3-tetrametyylibutyyli)fenoli, etoksyloitu (johon kuuluu tarkasti määriteltyjä aineita ja koostumukseltaan tuntemattomia tai vaihtelevia aineita, komplekseja reaktiotuotteita tai biologisia materiaaleja, polymeerejä ja homologeja) (D070073/02 – 2020/2898(RPS))

182

2021/C 445/23

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta ehdotusta komission asetukseksi tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IAS 39, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9 ja IFRS 16 osalta (D069602/01 – 2020/2851(RPS))

184

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 16. joulukuuta 2020 |
| 2021/C 445/24 | Euroopan parlamentin päätös 16. joulukuuta 2020 talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, talousarvioyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa sekä uusia omia varoja, mukaan lukien uusien omien varojen käyttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma, koskevan Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen tekemisestä (2018/2070(ACI)) | 186 |
| | Torstai 17. joulukuuta 2020 |
| 2021/C 445/25 | Euroopan parlamentin päätös 17. joulukuuta 2020 työjärjestyksen muuttamisesta parlamentin toiminnan varmistamiseksi poikkeusoloissa (2020/2098(REG)) | 206 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 16. joulukuuta 2020

2021/C 445/24

Euroopan parlamentin päätös 16. joulukuuta 2020 talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, talousarvioyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa sekä uusia omia varoja, mukaan lukien uusien omien varojen käyttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma, koskevan Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen tekemisestä (2018/2070(ACI))

186

Torstai 17. joulukuuta 2020

2021/C 445/25

Euroopan parlamentin päätös 17. joulukuuta 2020 työjärjestyksen muuttamisesta parlamentin toiminnan varmistamiseksi poikkeusoloissa (2020/2098(REG))

206

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Maanantai 14. joulukuuta 2020 |
| 2021/C 445/26 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. joulukuuta 2020 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi keskusvastapuolten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä asetusten (EU) N:o 1095/2010, (EU) N:o 648/2012, (EU) N:o 600/2014, (EU) N:o 806/2014 ja (EU) 2015/2365 sekä direktiivien 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2007/36/EY, 2014/59/EU ja (EU) 2017/1132 muuttamisesta (09644/1/2020 – C9-0376/2020 – 2016/0365(COD)) | 213 |
| | Tiistai 15. joulukuuta 2020 |
| 2021/C 445/27 | Euroopan parlamentin päätös 15. joulukuuta 2020 ehdotuksesta nimittää Marek Opioła tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C9-0350/2020 – 2020/0806(NLE)) | 214 |
| 2021/C 445/28 | P9_TA(2020)0340Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission perustamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimusalueella sovellettavat hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission perustamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimusalueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta (COM(2020)0308 – C9-0203/2020 – 2020/0139(COD))P9_TC1-COD(2020)0139Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission perustamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimusalueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta | 215 |
| 2021/C 445/29 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Japanin välisen siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan sopimuksen tekemisestä (09292/2020 – C9-0205/2020 – 2019/0275(NLE)) | 216 |
| 2021/C 445/30 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan, jonka voimassaolo päättyy 15 päivänä marraskuuta 2020, voimassaolon jatkamista koskevan kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä (11260/20 – C9-0372/2020 – 2020/0274(NLE)) | 217 |
| 2021/C 445/31 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan voimassaolon jatkamista koskevan, Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (11262/20 – C9-0368/2020 – 2020/0275(NLE)) | 218 |
| 2021/C 445/32 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (uudelleenlaadittu) (06230/3/2020 – C9-0354/2020 – 2017/0332(COD)) | 219 |
| 2021/C 445/33 | P9_TA(2020)0345Euroopan rautateiden teemavuosi (2021) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021) (COM(2020)0078 – C9-0076/2020 – 2020/0035(COD))P9_TC1-COD(2020)0035Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021) | 221 |
| 2021/C 445/34 | P9_TA(2020)0346Komission valtuuttaminen äänestämään Euroopan investointirahaston osakepääoman korottamisen puolesta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi komission valtuuttamisesta äänestämään Euroopan investointirahaston osakepääoman korottamisen puolesta (COM(2020)0774 – C9-0378/2020 – 2020/0343(COD))P9_TC1-COD(2020)0343Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2021/... antamiseksi komission valtuuttamisesta äänestämään Euroopan investointirahaston osakepääoman korottamisen puolesta | 222 |
| 2021/C 445/35 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2020 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 10/2020 varainhoitovuodeksi 2020 – Maksumäärärahojen lisäys menoja koskevien päivitettyjen ennakkoarvioiden sekä menoihin ja tuloihin tehtävien muiden tarkistusten mukaisesti (13643/2020 – C9-0395/2020 – 2020/0298(BUD)) | 223 |
| 2021/C 445/36 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 29. lokakuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta delegoidun asetuksen (EU) 2019/2124 muuttamisesta sillä rajatarkastusasemalla, jonka kautta tavarat poistuvat unionista, suoritettavan virallisen valvonnan ja tiettyjen kauttakuljetusta ja uudelleenlastausta koskevien säännösten osalta (C(2020)07418 – 2020/2855(DEA)) | 225 |
| 2021/C 445/37 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteen II muuttamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta tietyissä eläinperäisissä tuotteissa käytettävän tunnistusmerkin osalta 7. joulukuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta (C(2020)08765 – 2020/2907(DEA)) | 227 |
| 2021/C 445/38 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 muuttamisesta saapumisen yleisilmoitusten ja lähtöä edeltävien ilmoitusten määräaikojen osalta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneestä kuningaskunnasta, Kanaalisaarilta ja Mansaarelta saapuvissa merikuljetuksissa sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Kanaalisaariin ja Mansaareen suuntautuvissa merikuljetuksissa 20. marraskuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta (C(2020)08072 – 2020/2890(DEA)) | 229 |
| 2021/C 445/39 | Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 6. marraskuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta delegoidun asetuksen (EU) 2019/815 muuttamisesta yhtenäistä sähköistä raportointimuotoa koskevissa teknisissä sääntelystandardeissa vahvistetun taksonomian vuoden 2020 päivityksen osalta (C(2020)7523 – 2020/2865(DEA)) | 231 |
| | Keskiviikko 16. joulukuuta 2020 |
| 2021/C 445/40 | P9_TA(2020)0354Siirtymäsäännökset maaseuturahaston ja maataloustukirahaston tukea varten vuosina 2021 ja 2022 ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuonna 2021 sekä asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja niiden jaon osalta sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja asetusten soveltamisen osalta (COM(2019)0581 – C9-0162/2019 – 2019/0254(COD))P9_TC1-COD(2019)0254Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuosina 2021 ja 2022 sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta varojen ja soveltamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta varojen ja tällaisen tuen jakamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 | 233 |
| 2021/C 445/41 | P9_TA(2020)0355Lisämäärärahat covid-19-pandemian yhteydessä: REACT-EU-väline ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten poikkeuksellisten lisämäärärahojen ja toteutusjärjestelyjen osalta avustuksen antamiseksi covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen tukemiseen sekä pohjan luomiseen talouden vihreälle, digitaaliselle ja palautumiskykyä tukevalle elpymiselle (REACT-EU-väline) (COM(2020)0451 – C9-0149/2020 – 2020/0101(COD))P9_TC1-COD(2020)0101Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline) | 237 |
| 2021/C 445/42 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (09980/1/2020 – C9-0407/2020 – 2018/0136(COD)) | 238 |
| 2021/C 445/43 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (09970/2020 – C9-0409/2020 – 2018/0166(APP)) | 240 |
| | Torstai 17. joulukuuta 2020 |
| 2021/C 445/44 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. joulukuuta 2020 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten vaikuttavuuden osalta (10008/1/2020 – C9-0393/2020 – 2018/0170(COD)) | 256 |
| 2021/C 445/45 | Euroopan parlamentin tarkistukset 17. joulukuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, annetun asetuksen (EU) N:o 182/2011 muuttamisesta (COM(2017)0085 – C8-0034/2017 – 2017/0035(COD)) | 257 |
| 2021/C 445/46 | P9_TA(2020)0374Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskeva unionin toiminta vuosiksi 2020–2033 ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta (COM(2020)0384 – C9-0275/2020 – 2020/0179(COD))P9_TC1-COD(2020)0179Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta | 267 |
| 2021/C 445/47 | P9_TA(2020)0381Tietyt rautatieliikenteen turvallisuutta ja rautatieyhteyksiä koskevat näkökohdat Kanaalitunnelin osalta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä rautateiden turvallisuutta ja rautatieyhteyksiä koskevista näkökohdista unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin osalta (COM(2020)0782 – C9-0379/2020 – 2020/0347(COD))P9_TC1-COD(2020)0347Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi tietyistä rautateiden turvallisuutta ja rautatieyhteyksiä koskevista näkökohdista unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin osalta | 268 |
| 2021/C 445/48 | P9_TA(2020)0389Unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävät kalastusluvat ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimet unionin vesillä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/2403 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävistä kalastusluvista ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimista unionin vesillä (COM(2020)0830 – C9-0396/2020 – 2020/0366(COD))P9_TC1-COD(2020)0366Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi asetuksen (EU) 2017/2403 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävistä kalastusluvista ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimista unionin vesillä | 269 |
| | Perjantai 18. joulukuuta 2020 |
| 2021/C 445/49 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. joulukuuta 2020 neuvoston kannasta toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (13892/2020 – C9-0408/2020 – 2020/0371(BUD)) | 270 |
| 2021/C 445/50 | P9_TA(2020)0386Perusluonteiset maanteiden tavara- ja henkilöliikenneyhteydet Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamiseen liittyvän siirtymäkauden päättyessä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisistä säännöistä maanteiden perusluonteisten tavara- ja henkilöliikenneyhteyksien varmistamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa tarkoitetun siirtymäkauden päättymisen jälkeen (COM(2020)0826 – C9-0399/2020 – 2020/0362(COD))P9_TC1-COD(2020)0362Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi yhteisistä säännöistä maanteiden perusluonteisten tavara- ja henkilöliikenneyhteyksien varmistamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättymisen jälkeen | 294 |
| 2021/C 445/51 | P9_TA(2020)0387Lentoyhteydet Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamiseen liittyvän siirtymäkauden päättyessä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi perusluonteiset lentoyhteydet Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa mainitun siirtymäkauden päättymisen jälkeen varmistavista yhteisistä säännöistä (COM(2020)0827 – C9-0398/2020 – 2020/0363(COD))P9_TC1-COD(2020)0363Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi perusluonteiset lentoyhteydet Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättymisen jälkeen varmistavista yhteisistä säännöistä | 295 |
| 2021/C 445/52 | P9_TA(2020)0388Lentoturvallisuus Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamiseen liittyvän siirtymäkauden päättymisen jälkeen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä lentoturvallisuusnäkökohdista Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättyessä (COM(2020)0828 – C9-0397/2020 – 2020/0364(COD)P9_TC1-COD(2020)0364Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... tietyistä ilmailun turvallisuusnäkökohdista Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättyessä | 296 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Maanantai 14. joulukuuta 2020

2021/C 445/26

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. joulukuuta 2020 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi keskusvastapuolten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä asetusten (EU) N:o 1095/2010, (EU) N:o 648/2012, (EU) N:o 600/2014, (EU) N:o 806/2014 ja (EU) 2015/2365 sekä direktiivien 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2007/36/EY, 2014/59/EU ja (EU) 2017/1132 muuttamisesta (09644/1/2020 – C9-0376/2020 – 2016/0365(COD))

213

Tiistai 15. joulukuuta 2020

2021/C 445/27

Euroopan parlamentin päätös 15. joulukuuta 2020 ehdotuksesta nimittää Marek Opioła tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C9-0350/2020 – 2020/0806(NLE))

214

2021/C 445/28

P9_TA(2020)0340Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission perustamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimusalueella sovellettavat hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission perustamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimusalueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta (COM(2020)0308 – C9-0203/2020 – 2020/0139(COD))P9_TC1-COD(2020)0139Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission perustamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimusalueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta

215

2021/C 445/29

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Japanin välisen siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan sopimuksen tekemisestä (09292/2020 – C9-0205/2020 – 2019/0275(NLE))

216

2021/C 445/30

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan, jonka voimassaolo päättyy 15 päivänä marraskuuta 2020, voimassaolon jatkamista koskevan kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä (11260/20 – C9-0372/2020 – 2020/0274(NLE))

217

2021/C 445/31

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan voimassaolon jatkamista koskevan, Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (11262/20 – C9-0368/2020 – 2020/0275(NLE))

218

2021/C 445/32

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (uudelleenlaadittu) (06230/3/2020 – C9-0354/2020 – 2017/0332(COD))

219

2021/C 445/33

P9_TA(2020)0345Euroopan rautateiden teemavuosi (2021) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021) (COM(2020)0078 – C9-0076/2020 – 2020/0035(COD))P9_TC1-COD(2020)0035Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021)

221

2021/C 445/34

P9_TA(2020)0346Komission valtuuttaminen äänestämään Euroopan investointirahaston osakepääoman korottamisen puolesta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi komission valtuuttamisesta äänestämään Euroopan investointirahaston osakepääoman korottamisen puolesta (COM(2020)0774 – C9-0378/2020 – 2020/0343(COD))P9_TC1-COD(2020)0343Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2021/... antamiseksi komission valtuuttamisesta äänestämään Euroopan investointirahaston osakepääoman korottamisen puolesta

222

2021/C 445/35

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2020 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 10/2020 varainhoitovuodeksi 2020 – Maksumäärärahojen lisäys menoja koskevien päivitettyjen ennakkoarvioiden sekä menoihin ja tuloihin tehtävien muiden tarkistusten mukaisesti (13643/2020 – C9-0395/2020 – 2020/0298(BUD))

223

2021/C 445/36

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 29. lokakuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta delegoidun asetuksen (EU) 2019/2124 muuttamisesta sillä rajatarkastusasemalla, jonka kautta tavarat poistuvat unionista, suoritettavan virallisen valvonnan ja tiettyjen kauttakuljetusta ja uudelleenlastausta koskevien säännösten osalta (C(2020)07418 – 2020/2855(DEA))

225

2021/C 445/37

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteen II muuttamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta tietyissä eläinperäisissä tuotteissa käytettävän tunnistusmerkin osalta 7. joulukuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta (C(2020)08765 – 2020/2907(DEA))

227

2021/C 445/38

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 muuttamisesta saapumisen yleisilmoitusten ja lähtöä edeltävien ilmoitusten määräaikojen osalta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneestä kuningaskunnasta, Kanaalisaarilta ja Mansaarelta saapuvissa merikuljetuksissa sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Kanaalisaariin ja Mansaareen suuntautuvissa merikuljetuksissa 20. marraskuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta (C(2020)08072 – 2020/2890(DEA))

229

2021/C 445/39

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 6. marraskuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta delegoidun asetuksen (EU) 2019/815 muuttamisesta yhtenäistä sähköistä raportointimuotoa koskevissa teknisissä sääntelystandardeissa vahvistetun taksonomian vuoden 2020 päivityksen osalta (C(2020)7523 – 2020/2865(DEA))

231

Keskiviikko 16. joulukuuta 2020

2021/C 445/40

P9_TA(2020)0354Siirtymäsäännökset maaseuturahaston ja maataloustukirahaston tukea varten vuosina 2021 ja 2022 ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuonna 2021 sekä asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja niiden jaon osalta sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja asetusten soveltamisen osalta (COM(2019)0581 – C9-0162/2019 – 2019/0254(COD))P9_TC1-COD(2019)0254Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuosina 2021 ja 2022 sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta varojen ja soveltamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta varojen ja tällaisen tuen jakamisen osalta vuosina 2021 ja 2022

233

2021/C 445/41

P9_TA(2020)0355Lisämäärärahat covid-19-pandemian yhteydessä: REACT-EU-väline ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten poikkeuksellisten lisämäärärahojen ja toteutusjärjestelyjen osalta avustuksen antamiseksi covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen tukemiseen sekä pohjan luomiseen talouden vihreälle, digitaaliselle ja palautumiskykyä tukevalle elpymiselle (REACT-EU-väline) (COM(2020)0451 – C9-0149/2020 – 2020/0101(COD))P9_TC1-COD(2020)0101Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline)

237

2021/C 445/42

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (09980/1/2020 – C9-0407/2020 – 2018/0136(COD))

238

2021/C 445/43

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (09970/2020 – C9-0409/2020 – 2018/0166(APP))

240

Torstai 17. joulukuuta 2020

2021/C 445/44

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. joulukuuta 2020 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten vaikuttavuuden osalta (10008/1/2020 – C9-0393/2020 – 2018/0170(COD))

256

2021/C 445/45

Euroopan parlamentin tarkistukset 17. joulukuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, annetun asetuksen (EU) N:o 182/2011 muuttamisesta (COM(2017)0085 – C8-0034/2017 – 2017/0035(COD))

257

2021/C 445/46

P9_TA(2020)0374Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskeva unionin toiminta vuosiksi 2020–2033 ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta (COM(2020)0384 – C9-0275/2020 – 2020/0179(COD))P9_TC1-COD(2020)0179Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta

267

2021/C 445/47

P9_TA(2020)0381Tietyt rautatieliikenteen turvallisuutta ja rautatieyhteyksiä koskevat näkökohdat Kanaalitunnelin osalta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä rautateiden turvallisuutta ja rautatieyhteyksiä koskevista näkökohdista unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin osalta (COM(2020)0782 – C9-0379/2020 – 2020/0347(COD))P9_TC1-COD(2020)0347Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi tietyistä rautateiden turvallisuutta ja rautatieyhteyksiä koskevista näkökohdista unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin osalta

268

2021/C 445/48

P9_TA(2020)0389Unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävät kalastusluvat ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimet unionin vesillä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/2403 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävistä kalastusluvista ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimista unionin vesillä (COM(2020)0830 – C9-0396/2020 – 2020/0366(COD))P9_TC1-COD(2020)0366Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi asetuksen (EU) 2017/2403 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävistä kalastusluvista ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimista unionin vesillä

269

Perjantai 18. joulukuuta 2020

2021/C 445/49

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. joulukuuta 2020 neuvoston kannasta toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (13892/2020 – C9-0408/2020 – 2020/0371(BUD))

270

2021/C 445/50

P9_TA(2020)0386Perusluonteiset maanteiden tavara- ja henkilöliikenneyhteydet Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamiseen liittyvän siirtymäkauden päättyessä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisistä säännöistä maanteiden perusluonteisten tavara- ja henkilöliikenneyhteyksien varmistamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa tarkoitetun siirtymäkauden päättymisen jälkeen (COM(2020)0826 – C9-0399/2020 – 2020/0362(COD))P9_TC1-COD(2020)0362Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi yhteisistä säännöistä maanteiden perusluonteisten tavara- ja henkilöliikenneyhteyksien varmistamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättymisen jälkeen

294

2021/C 445/51

P9_TA(2020)0387Lentoyhteydet Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamiseen liittyvän siirtymäkauden päättyessä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi perusluonteiset lentoyhteydet Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa mainitun siirtymäkauden päättymisen jälkeen varmistavista yhteisistä säännöistä (COM(2020)0827 – C9-0398/2020 – 2020/0363(COD))P9_TC1-COD(2020)0363Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi perusluonteiset lentoyhteydet Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättymisen jälkeen varmistavista yhteisistä säännöistä

295

2021/C 445/52

P9_TA(2020)0388Lentoturvallisuus Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamiseen liittyvän siirtymäkauden päättymisen jälkeen ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä lentoturvallisuusnäkökohdista Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättyessä (COM(2020)0828 – C9-0397/2020 – 2020/0364(COD)P9_TC1-COD(2020)0364Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... tietyistä ilmailun turvallisuusnäkökohdista Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättyessä

296

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

29.10.2021

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

Istuntokausi 2020–2021

Istunnot 14.–18. joulukuuta 2020

Hyväksytyt tekstit

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 16. joulukuuta 2020

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/2

---

P9_TA(2020)0359

Euroopan uusi pk-yritysstrategia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. joulukuuta 2020 Euroopan uudesta pk-yritysstrategiasta (2020/2131(INI))

(2021/C 445/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan sisämarkkinoista, kestävästä kehityksestä ja sosiaalisesta markkinataloudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan sisämarkkinoista, kestävästä kehityksestä ja sosiaalisesta markkinataloudesta,

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (1),

| — | ottaa huomioon kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/7/EU (2) (maksuviivästysdirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/7/EU (2) (maksuviivästysdirektiivi),

| — | ottaa huomioon yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) (2014–2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1639/2006/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1287/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) (2014–2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1639/2006/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1287/2013 (3),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman pienistä ja keskisuurista yrityksistä (pk-yritykset): kilpailukyky ja liiketoimintamahdollisuudet (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2012 antamansa päätöslauselman pienistä ja keskisuurista yrityksistä (pk-yritykset): kilpailukyky ja liiketoimintamahdollisuudet (4),

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman perheyrityksistä Euroopassa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman perheyrityksistä Euroopassa (5),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (6),

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2020 antamansa päätöslauselman uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä, omista varoista ja elvytyssuunnitelmasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2020 antamansa päätöslauselman uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä, omista varoista ja elvytyssuunnitelmasta (7),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (8),

| — | ottaa huomioon 23. helmikuuta 2011 annetun komission tiedonannon eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelusta (COM(2011)0078) ja siitä 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. helmikuuta 2011 annetun komission tiedonannon eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelusta (COM(2011)0078) ja siitä 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman (9),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon toimintasuunnitelmasta pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon toimintasuunnitelmasta pk-yritysten rahoituksen saannin parantamiseksi (COM(2011)0870),

| — | ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Järkevä sääntely – Pienten ja keskisuurten yritysten tarpeet” (COM(2013)0122), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Järkevä sääntely – Pienten ja keskisuurten yritysten tarpeet” (COM(2013)0122),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan seuraavat kärkiyritykset: start-up- ja scale-up-yrityksiä koskeva aloite” (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Euroopan seuraavat kärkiyritykset: start-up- ja scale-up-yrityksiä koskeva aloite” (COM(2016)0733),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon pk-yritysstrategiasta kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon pk-yritysstrategiasta kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten (COM(2020)0103),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta (COM(2020)0102),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon mukautetusta komission työohjelmasta vuodeksi 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon mukautetusta komission työohjelmasta vuodeksi 2020 (COM(2020)0440),

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan osaamisohjelmasta kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan osaamisohjelmasta kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (COM(2020)0274),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisia pk-yrityksiä koskevan vuosikertomuksen 2018/2019 marraskuulta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisia pk-yrityksiä koskevan vuosikertomuksen 2018/2019 marraskuulta 2019,

| — | ottaa huomioon komission kevään 2020 talousennusteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kevään 2020 talousennusteen,

| — | ottaa huomioon 22. päivänä tammikuuta 2020 julkaistun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 02/2020 ”Pk-yritysten rahoitusväline toiminnassaan: vaikuttava ja innovatiivinen ohjelma, jolla on myös haasteita”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. päivänä tammikuuta 2020 julkaistun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 02/2020 ”Pk-yritysten rahoitusväline toiminnassaan: vaikuttava ja innovatiivinen ohjelma, jolla on myös haasteita”,

| — | ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2020 julkaistun digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin 2020 tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2020 julkaistun digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin 2020 tulokset,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkaistun Maailmanpankin raportin ”Global Economic Prospects 2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkaistun Maailmanpankin raportin ”Global Economic Prospects 2020”,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 julkaistun OECD:n raportin ”The Missing Entrepreneurs 2019”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 julkaistun OECD:n raportin ”The Missing Entrepreneurs 2019”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A9-0237/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön (A9-0237/2020),

| A. | ottaa huomioon, että komission tiedonanto pk-yritysstrategiasta kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten julkaistiin 10. maaliskuuta 2020, kun taas WHO julisti covid-19:n pandemiaksi 11. maaliskuuta 2020 (10), mikä vaikuttaa merkittävästi taloudelliseen, sosiaaliseen ja poliittiseen ympäristöön, jossa pk-yritykset toimivat, ja minkä seurauksena strategiaa on tarkistettava monissa taloudellisissa, sosiaalisissa ja poliittisissa olosuhteissa tapahtuneiden muutosten vuoksi; ottaa huomioon, että maaliskuussa 2020 esitellyssä komission strategiassa ehdotetaan silti vielä ratkaisuja rakenteellisiin taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin, joita pk-yritykset kohtasivat ennen covid-19-kriisiä, sekä tuleviin, digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään liittyviin haasteisiin; toteaa, että komission pitäisi esittää ajantasaistettu versio tiedonannostaan pk-yrityksiä koskevasta strategiasta, jossa otetaan huomioon tässä päätöslauselmassa esiin tuodut seikat; ottaa huomioon, että Euroopan kilpailukyky on jäljessä muiden kehittyneiden talouksien kilpailukyvystä, mikä uhkaa Euroopan mahdollisuuksia luoda vaurautta ja hyvinvointia, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission tiedonanto pk-yritysstrategiasta kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten julkaistiin 10. maaliskuuta 2020, kun taas WHO julisti covid-19:n pandemiaksi 11. maaliskuuta 2020 (10), mikä vaikuttaa merkittävästi taloudelliseen, sosiaaliseen ja poliittiseen ympäristöön, jossa pk-yritykset toimivat, ja minkä seurauksena strategiaa on tarkistettava monissa taloudellisissa, sosiaalisissa ja poliittisissa olosuhteissa tapahtuneiden muutosten vuoksi; ottaa huomioon, että maaliskuussa 2020 esitellyssä komission strategiassa ehdotetaan silti vielä ratkaisuja rakenteellisiin taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin, joita pk-yritykset kohtasivat ennen covid-19-kriisiä, sekä tuleviin, digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään liittyviin haasteisiin; toteaa, että komission pitäisi esittää ajantasaistettu versio tiedonannostaan pk-yrityksiä koskevasta strategiasta, jossa otetaan huomioon tässä päätöslauselmassa esiin tuodut seikat; ottaa huomioon, että Euroopan kilpailukyky on jäljessä muiden kehittyneiden talouksien kilpailukyvystä, mikä uhkaa Euroopan mahdollisuuksia luoda vaurautta ja hyvinvointia,

| B. | ottaa huomioon, että 27 jäsenvaltion EU:n 24 miljoonaa pk-yritystä ovat talouden selkäranka ja tuottivat ennen pandemiaa yli puolet Euroopan BKT:stä ja työllistivät noin 100 miljoonaa työntekijää; ottaa huomioon, että 98,9 prosenttia EU:n rahoitusalan ulkopuolisista yrityksistä on pieniä yrityksiä, joissa on vähemmän kuin 49 työntekijää (11); toteaa, että mikroyritykset ja pienet ja keskisuuret yritykset ovat sekä kansallisella että EU:n tasolla hyvin monimutkaisia ja heterogeenisia ottaen huomioon niiden koon ja hyvin erilaiset toimialat; katsoo, että pk-yritykset ovat elintärkeitä Euroopan teollisuuden arvoketjujen kehittämisen ja häiriönsietokyvyn kannalta ja edistävät merkittävästi paikallisia, alueellisia ja kansallisia talouksia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 27 jäsenvaltion EU:n 24 miljoonaa pk-yritystä ovat talouden selkäranka ja tuottivat ennen pandemiaa yli puolet Euroopan BKT:stä ja työllistivät noin 100 miljoonaa työntekijää; ottaa huomioon, että 98,9 prosenttia EU:n rahoitusalan ulkopuolisista yrityksistä on pieniä yrityksiä, joissa on vähemmän kuin 49 työntekijää (11); toteaa, että mikroyritykset ja pienet ja keskisuuret yritykset ovat sekä kansallisella että EU:n tasolla hyvin monimutkaisia ja heterogeenisia ottaen huomioon niiden koon ja hyvin erilaiset toimialat; katsoo, että pk-yritykset ovat elintärkeitä Euroopan teollisuuden arvoketjujen kehittämisen ja häiriönsietokyvyn kannalta ja edistävät merkittävästi paikallisia, alueellisia ja kansallisia talouksia;

| C. | katsoo, että pk-yritysten olisi oltava keskeisessä asemassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja digitaalistrategiassa ja että niitä olisi tuettava asianmukaisesti räätälöidyillä rahoitusvälineillä ja pk-yrityksille suotuisalla lainsäädäntöympäristöllä, jotta niillä olisi merkittävä rooli Euroopan talouden kasvussa sekä unionin laajemmissa strategisissa tavoitteissa, mukaan luettuina vuoteen 2050 ulottuvat ympäristötavoitteet; ottaa huomioon, että päätöslauselmassaan EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi parlamentti korosti, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja digitaalisen muutoksen olisi myötävaikutettava covid-19-pandemian jälkeisten elvytys- ja jälleenrakennusstrategioiden edistymiseen; katsoo, että pk-yritykset on otettava aktiivisesti mukaan ja niitä on tuettava EU:n digitaalistrategiassa ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa, jotta voidaan parantaa niiden kilpailukykyä ja vapauttaa niiden mahdollisuudet digitalisointiin, innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoon ja kiireellisten ympäristöön liittyvien ja yhteiskunnallisten huolenaiheiden ratkaisemiseen; toteaa, että pk-yritysten panos on ratkaisevan tärkeä näiden strategioiden onnistumisen kannalta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että pk-yritysten olisi oltava keskeisessä asemassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja digitaalistrategiassa ja että niitä olisi tuettava asianmukaisesti räätälöidyillä rahoitusvälineillä ja pk-yrityksille suotuisalla lainsäädäntöympäristöllä, jotta niillä olisi merkittävä rooli Euroopan talouden kasvussa sekä unionin laajemmissa strategisissa tavoitteissa, mukaan luettuina vuoteen 2050 ulottuvat ympäristötavoitteet; ottaa huomioon, että päätöslauselmassaan EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi parlamentti korosti, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja digitaalisen muutoksen olisi myötävaikutettava covid-19-pandemian jälkeisten elvytys- ja jälleenrakennusstrategioiden edistymiseen; katsoo, että pk-yritykset on otettava aktiivisesti mukaan ja niitä on tuettava EU:n digitaalistrategiassa ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa, jotta voidaan parantaa niiden kilpailukykyä ja vapauttaa niiden mahdollisuudet digitalisointiin, innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoon ja kiireellisten ympäristöön liittyvien ja yhteiskunnallisten huolenaiheiden ratkaisemiseen; toteaa, että pk-yritysten panos on ratkaisevan tärkeä näiden strategioiden onnistumisen kannalta;

| D. | toteaa, että pandemian aiheuttama talouskriisi ja sen aikaansaamat synkät talousnäkymät ovat ajaneet huomattavan ja määrittelemättömän määrän pk- ja startup-yrityksiä maksukyvyttömyyden partaalle; toteaa, että vuonna 2018 vain 40 prosenttia yrityksistä sai maksun ajallaan; katsoo, että maksuvalmiuskriisillä, josta monet pk-yritykset kärsivät, on kielteisiä vaikutuksia paitsi niiden päivittäiseen toimintaan myös niiden tuleviin kasvunäkymiin, mikä estää niitä suunnittelemasta asianmukaisesti pitkän aikavälin investointeja; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että pandemian aiheuttama talouskriisi ja sen aikaansaamat synkät talousnäkymät ovat ajaneet huomattavan ja määrittelemättömän määrän pk- ja startup-yrityksiä maksukyvyttömyyden partaalle; toteaa, että vuonna 2018 vain 40 prosenttia yrityksistä sai maksun ajallaan; katsoo, että maksuvalmiuskriisillä, josta monet pk-yritykset kärsivät, on kielteisiä vaikutuksia paitsi niiden päivittäiseen toimintaan myös niiden tuleviin kasvunäkymiin, mikä estää niitä suunnittelemasta asianmukaisesti pitkän aikavälin investointeja;

| E. | toteaa, että Euroopan keskuspankin (EKP) omaisuuserien ostot vastauksena pandemian aiheuttamaan talouskriisiin auttavat pääasiassa suurempia yrityksiä, koska ne ovat riippuvaisempia kaupallisista velkamarkkinoista, mutta eivät paranna pk-yritysten rahoitusolosuhteita; katsoo, että näiden yritysten katoamiseen liittyvien taloudellisten, sosiaalisten ja strategisten riskien minimoimiseksi EU:n ja jäsenvaltioiden olisi toimittava rohkeasti ja nopeasti; toteaa, että pankkilainoitus on perinteisesti ollut pk-yritysten tärkein ulkopuolinen rahoituslähde unionissa, sillä sen osuus on yli kolme neljäsosaa pk-yritysten rahoituksesta, mikä tekee pk-yrityksistä erityisen haavoittuvia pankkien luotonannon supistumiselle; toteaa, että pk-yrityksillä ei ole välineitä pitkittyneeseen kriisiin vastaamiseksi ja että kansalliset toimenpiteet eivät saisi vaikuttaa kielteisesti EU:n sisämarkkinoihin; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Euroopan keskuspankin (EKP) omaisuuserien ostot vastauksena pandemian aiheuttamaan talouskriisiin auttavat pääasiassa suurempia yrityksiä, koska ne ovat riippuvaisempia kaupallisista velkamarkkinoista, mutta eivät paranna pk-yritysten rahoitusolosuhteita; katsoo, että näiden yritysten katoamiseen liittyvien taloudellisten, sosiaalisten ja strategisten riskien minimoimiseksi EU:n ja jäsenvaltioiden olisi toimittava rohkeasti ja nopeasti; toteaa, että pankkilainoitus on perinteisesti ollut pk-yritysten tärkein ulkopuolinen rahoituslähde unionissa, sillä sen osuus on yli kolme neljäsosaa pk-yritysten rahoituksesta, mikä tekee pk-yrityksistä erityisen haavoittuvia pankkien luotonannon supistumiselle; toteaa, että pk-yrityksillä ei ole välineitä pitkittyneeseen kriisiin vastaamiseksi ja että kansalliset toimenpiteet eivät saisi vaikuttaa kielteisesti EU:n sisämarkkinoihin;

| F. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisin aiheuttaman pääomavajeen vaikutus vaihtelee eri alojen, eri yritystyyppien ja eri jäsenvaltioiden välillä, mikä johtaa eroihin sisämarkkinoilla; katsoo, että on tärkeää säilyttää tasapuoliset toimintaedellytykset, jotta voidaan minimoida kilpailun vääristymät sisämarkkinoilla, kun taas jäsenvaltioiden väliset erot kasvussa ovat yksi syy EU:n epätasaiseen talouskehitykseen; huomauttaa, että pk-yritykset kärsivät vieläkin enemmän ylivoimaisesta ja usein sääntelemättömästä maailmanlaajuisesta kilpailusta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisin aiheuttaman pääomavajeen vaikutus vaihtelee eri alojen, eri yritystyyppien ja eri jäsenvaltioiden välillä, mikä johtaa eroihin sisämarkkinoilla; katsoo, että on tärkeää säilyttää tasapuoliset toimintaedellytykset, jotta voidaan minimoida kilpailun vääristymät sisämarkkinoilla, kun taas jäsenvaltioiden väliset erot kasvussa ovat yksi syy EU:n epätasaiseen talouskehitykseen; huomauttaa, että pk-yritykset kärsivät vieläkin enemmän ylivoimaisesta ja usein sääntelemättömästä maailmanlaajuisesta kilpailusta;

| G. | ottaa huomioon, että OECD:n talouskatsauksessa pidetään uuden vakavan covid-19-aallon sattuessa mahdollisena, että vuoden 2021 loppuun mennessä tulonmenetykset kasvavat suuremmiksi kuin missään aiemmassa taantumassa viimeisimpien 100 vuoden aikana (12); toteaa, että covid-19-pandemian jälkeen valtiontuet eivät saisi johtaa eri maiden pk-yritysten välisen kilpailun vääristymiin sisämarkkinoilla; toteaa pandemian osoittaneen, että digitaalinen muutos on äärimmäisen tärkeä, ja korostaneen tarvetta digitalisoida talous, jotta voidaan varmistaa parempi selviytymis- ja palautumiskyky tulevaisuudessa, samalla kun ympäristöhaasteet ovat edelleen olemassa ja niihin on vastattava; ottaa huomioon, että EU kohtaa kovaa kilpailua maailmanlaajuisten toimijoiden taholta; toteaa, että innovointi on tehokas tapa, jolla pk-yritykset voivat rakentaa pitkän aikavälin kestävää kasvua; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että OECD:n talouskatsauksessa pidetään uuden vakavan covid-19-aallon sattuessa mahdollisena, että vuoden 2021 loppuun mennessä tulonmenetykset kasvavat suuremmiksi kuin missään aiemmassa taantumassa viimeisimpien 100 vuoden aikana (12); toteaa, että covid-19-pandemian jälkeen valtiontuet eivät saisi johtaa eri maiden pk-yritysten välisen kilpailun vääristymiin sisämarkkinoilla; toteaa pandemian osoittaneen, että digitaalinen muutos on äärimmäisen tärkeä, ja korostaneen tarvetta digitalisoida talous, jotta voidaan varmistaa parempi selviytymis- ja palautumiskyky tulevaisuudessa, samalla kun ympäristöhaasteet ovat edelleen olemassa ja niihin on vastattava; ottaa huomioon, että EU kohtaa kovaa kilpailua maailmanlaajuisten toimijoiden taholta; toteaa, että innovointi on tehokas tapa, jolla pk-yritykset voivat rakentaa pitkän aikavälin kestävää kasvua;

| H. | toteaa, että ympäristön kannalta kestävien käytäntöjen, innovaatioiden ja teknologioiden käyttöönoton odotetaan luovan pk-yrityksille uusia työpaikkoja ja liiketoimintamahdollisuuksia ja parantavan samalla niiden kilpailukykyä ja vähentävän niiden kustannuksia edellyttäen, että käytössä on sopivat hallinnolliset, sääntelyyn liittyvät ja tekniset olosuhteet; ottaa huomioon, että monet pk-yritykset haluavat parantaa ympäristötehokkuuttaan, resurssi- ja energiatehokkuuttaan, digitaaliteknologian käyttöä ja innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa, mikä kaikki on ratkaisevan tärkeää niiden pitkän aikavälin kestävän kasvun ja kilpailukyvyn tukemiseksi sekä sen mahdollistamiseksi, että ne voivat olla keskeisessä asemassa ekoinnovaatioiden välittömässä tuottamisessa; katsoo, että tätä varten olisi parannettava rahoituksen ja teknisen tuen saatavuutta; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että ympäristön kannalta kestävien käytäntöjen, innovaatioiden ja teknologioiden käyttöönoton odotetaan luovan pk-yrityksille uusia työpaikkoja ja liiketoimintamahdollisuuksia ja parantavan samalla niiden kilpailukykyä ja vähentävän niiden kustannuksia edellyttäen, että käytössä on sopivat hallinnolliset, sääntelyyn liittyvät ja tekniset olosuhteet; ottaa huomioon, että monet pk-yritykset haluavat parantaa ympäristötehokkuuttaan, resurssi- ja energiatehokkuuttaan, digitaaliteknologian käyttöä ja innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa, mikä kaikki on ratkaisevan tärkeää niiden pitkän aikavälin kestävän kasvun ja kilpailukyvyn tukemiseksi sekä sen mahdollistamiseksi, että ne voivat olla keskeisessä asemassa ekoinnovaatioiden välittömässä tuottamisessa; katsoo, että tätä varten olisi parannettava rahoituksen ja teknisen tuen saatavuutta;

| I. | ottaa huomioon, että komission digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin 2020 (13) mukaan monilla pk-yrityksillä ei edelleenkään ole kaikkia mahdollisuuksia digitalisaatioon ja ne ovat jääneet jälkeen suurista yrityksistä sekä digitaalisten taitojen että toimintojensa digitalisaation osalta, mikä johtuu osittain monikansallisten yritysten epäreilusta kilpailusta; katsoo, että samoja sääntöjä olisi sovellettava sekä digitaalisilla että muilla kuin digitaalisilla sisämarkkinoilla, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja vältetään kielteiset vaikutukset työntekijöiden oikeuksiin ja sosiaalisiin oikeuksiin; katsoo, että datan käyttö voi johtaa kilpailuetuun ja antaa pk-yrityksille mahdollisuuden hyötyä digitaalisesta muutoksesta, ja katsoo, että keskittymisen digilukutaitoon ja digiosaamiseen olisi kuljettava käsi kädessä EU:n digitaali-infrastruktuuriin tekemien investointien lisäämisen sekä pk-yritysten datansaannin parantamisen ja kaikentyyppisten markkinaympäristöjen eli yritysten keskisten, yritysten ja kuluttajien välisten sekä yritysten ja viranomaisten välisten oikeudenmukaisten kaupallisten ja sääntelykehysten kanssa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että komission digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin 2020 (13) mukaan monilla pk-yrityksillä ei edelleenkään ole kaikkia mahdollisuuksia digitalisaatioon ja ne ovat jääneet jälkeen suurista yrityksistä sekä digitaalisten taitojen että toimintojensa digitalisaation osalta, mikä johtuu osittain monikansallisten yritysten epäreilusta kilpailusta; katsoo, että samoja sääntöjä olisi sovellettava sekä digitaalisilla että muilla kuin digitaalisilla sisämarkkinoilla, jotta varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset ja vältetään kielteiset vaikutukset työntekijöiden oikeuksiin ja sosiaalisiin oikeuksiin; katsoo, että datan käyttö voi johtaa kilpailuetuun ja antaa pk-yrityksille mahdollisuuden hyötyä digitaalisesta muutoksesta, ja katsoo, että keskittymisen digilukutaitoon ja digiosaamiseen olisi kuljettava käsi kädessä EU:n digitaali-infrastruktuuriin tekemien investointien lisäämisen sekä pk-yritysten datansaannin parantamisen ja kaikentyyppisten markkinaympäristöjen eli yritysten keskisten, yritysten ja kuluttajien välisten sekä yritysten ja viranomaisten välisten oikeudenmukaisten kaupallisten ja sääntelykehysten kanssa;

| J. | katsoo, että yksi suurimmista haasteista digitalisaation potentiaalin hyödyntämisessä on osaavien työntekijöiden löytäminen; katsoo, että komission, jäsenvaltioiden ja paikallishallintojen olisi parannettava liiketoimintaympäristöä, jotta varmistetaan pk-yritysten kilpailukyky sekä unionin kestävä ja pitkän aikavälin talouskasvu; katsoo, että pk-yrityksiä koskeva unionin strategia tarjoaa tilaisuuden edistää aliedustettujen ryhmien yrittäjyyskulttuuria ja antaa niille mahdollisuuden hyödyntää täysimääräisesti digitaalisesta muutoksesta ja vihreästä siirtymästä syntyviä mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että yksi suurimmista haasteista digitalisaation potentiaalin hyödyntämisessä on osaavien työntekijöiden löytäminen; katsoo, että komission, jäsenvaltioiden ja paikallishallintojen olisi parannettava liiketoimintaympäristöä, jotta varmistetaan pk-yritysten kilpailukyky sekä unionin kestävä ja pitkän aikavälin talouskasvu; katsoo, että pk-yrityksiä koskeva unionin strategia tarjoaa tilaisuuden edistää aliedustettujen ryhmien yrittäjyyskulttuuria ja antaa niille mahdollisuuden hyödyntää täysimääräisesti digitaalisesta muutoksesta ja vihreästä siirtymästä syntyviä mahdollisuuksia;

| K. | katsoo, että yrittäjyyskulttuurin vahvistaminen voi antaa pk-yrityksille mahdollisuuden osallistua täysimääräisesti digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään sekä lisätä työpaikkojen luomista ja siten pk-yritysten vaikutusta työmarkkinoihin; toteaa, että vaikka naiset muodostavat 52 prosenttia EU:n kokonaisväestöstä, heidän osuutensa itsenäisistä ammatinharjoittajista EU:ssa on vain 34,4 prosenttia ja osuus startup-yrittäjistä 30 prosenttia (14); katsoo, että naisten luovuus ja yrittäjyyspotentiaali ovat edelleen hyödyntämättä ja niitä olisi kehitettävä edelleen; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että yrittäjyyskulttuurin vahvistaminen voi antaa pk-yrityksille mahdollisuuden osallistua täysimääräisesti digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään sekä lisätä työpaikkojen luomista ja siten pk-yritysten vaikutusta työmarkkinoihin; toteaa, että vaikka naiset muodostavat 52 prosenttia EU:n kokonaisväestöstä, heidän osuutensa itsenäisistä ammatinharjoittajista EU:ssa on vain 34,4 prosenttia ja osuus startup-yrittäjistä 30 prosenttia (14); katsoo, että naisten luovuus ja yrittäjyyspotentiaali ovat edelleen hyödyntämättä ja niitä olisi kehitettävä edelleen;

| L. | katsoo, että olisi vähennettävä sääntelytaakkaa, kuten liiallisesta sääntelystä ja liian monimutkaisista hallintomenettelyistä aiheutuvia taloudellisia ja ”turhia” kustannuksia, mukaan lukien patenttioikeudenkäynteihin liittyvät haasteet esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun alalla mutta myös rahoitusmahdollisuuksien osalta; toteaa, että innovointiin ei liity sääntelyä vaan se on seurausta yhteistyöponnisteluista, joissa yritykset ovat vuorovaikutuksessa ja vaihtavat kumppaneiden kanssa tietämystä ja tietoa ja yhdistävät ideoita ja rahoitusta osana laajempia innovaatiojärjestelmiä; toteaa, että pk-yritykset tai toiminnot, joihin pk-yritykset todennäköisemmin osallistuvat, tavoitetaan yleensä todennäköisemmin avustuksilla kuin verohyvityksillä; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että olisi vähennettävä sääntelytaakkaa, kuten liiallisesta sääntelystä ja liian monimutkaisista hallintomenettelyistä aiheutuvia taloudellisia ja ”turhia” kustannuksia, mukaan lukien patenttioikeudenkäynteihin liittyvät haasteet esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun alalla mutta myös rahoitusmahdollisuuksien osalta; toteaa, että innovointiin ei liity sääntelyä vaan se on seurausta yhteistyöponnisteluista, joissa yritykset ovat vuorovaikutuksessa ja vaihtavat kumppaneiden kanssa tietämystä ja tietoa ja yhdistävät ideoita ja rahoitusta osana laajempia innovaatiojärjestelmiä; toteaa, että pk-yritykset tai toiminnot, joihin pk-yritykset todennäköisemmin osallistuvat, tavoitetaan yleensä todennäköisemmin avustuksilla kuin verohyvityksillä;

| M. | ottaa huomioon, että EU:n pk-yritysten määritelmään viitataan yli sadassa EU:n säädöksessä, jotka kattavat monenlaisia politiikkoja; ottaa huomioon, että komissio tarkastelee nykyistä määritelmää edelleen ja raportoi viimeisimmässä julkisessa kuulemisessa esiin tulleista erityiskysymyksistä, kuten monimutkaisista omistusrakenteista tai mahdollisista ”lukkiutumisvaikutuksista”; ottaa huomioon, että komission on edelleen noudatettava Euroopan unionin tuomioistuimen 15. syyskuuta 2016 antamaa tuomiota, jossa edellytetään ”itsenäisyyden” ja ”riippumattomuuden” kriteerien selventämistä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EU:n pk-yritysten määritelmään viitataan yli sadassa EU:n säädöksessä, jotka kattavat monenlaisia politiikkoja; ottaa huomioon, että komissio tarkastelee nykyistä määritelmää edelleen ja raportoi viimeisimmässä julkisessa kuulemisessa esiin tulleista erityiskysymyksistä, kuten monimutkaisista omistusrakenteista tai mahdollisista ”lukkiutumisvaikutuksista”; ottaa huomioon, että komission on edelleen noudatettava Euroopan unionin tuomioistuimen 15. syyskuuta 2016 antamaa tuomiota, jossa edellytetään ”itsenäisyyden” ja ”riippumattomuuden” kriteerien selventämistä;

| N. | ottaa huomioon, että mikroyritykset muodostavat merkittävän osan eurooppalaisista pk-yrityksistä ja että niillä on hyvin usein vaikeuksia saada rahoitusta ja tietoa mahdollisuuksista, joita on tarjolla Euroopan tasolla ja kansallisella tasolla; toteaa, että pk-yritykset ovat myös kärsineet covid-19-kriisistä erittäin paljon ja ne ansaitsevat enemmän apua ja niitä on tuettava paremmin ilman, että rajoitetaan pk-yritysten nykyistä määritelmää; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että mikroyritykset muodostavat merkittävän osan eurooppalaisista pk-yrityksistä ja että niillä on hyvin usein vaikeuksia saada rahoitusta ja tietoa mahdollisuuksista, joita on tarjolla Euroopan tasolla ja kansallisella tasolla; toteaa, että pk-yritykset ovat myös kärsineet covid-19-kriisistä erittäin paljon ja ne ansaitsevat enemmän apua ja niitä on tuettava paremmin ilman, että rajoitetaan pk-yritysten nykyistä määritelmää;

| O. | ottaa huomioon, että midcap-yritykset eli markkina-arvoltaan keskisuuret yritykset antavat huomattavan panoksen työllisyydelle ja kasvulle erityisesti joissakin jäsenvaltioissa; katsoo, että komission olisi osana REFIT-aloitetta arvioitava tarvetta erilliselle midcap-yrityksen määritelmälle, jotta voidaan toteuttaa kohdennettuja toimenpiteitä, samalla kun varmistetaan, että tällä ei laajenneta pk-yritysten nykyistä määritelmää eikä vaaranneta pk-yritysten tukea millään tavalla; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että midcap-yritykset eli markkina-arvoltaan keskisuuret yritykset antavat huomattavan panoksen työllisyydelle ja kasvulle erityisesti joissakin jäsenvaltioissa; katsoo, että komission olisi osana REFIT-aloitetta arvioitava tarvetta erilliselle midcap-yrityksen määritelmälle, jotta voidaan toteuttaa kohdennettuja toimenpiteitä, samalla kun varmistetaan, että tällä ei laajenneta pk-yritysten nykyistä määritelmää eikä vaaranneta pk-yritysten tukea millään tavalla;

Covid-19-kriisiä edeltäneet rakenteelliset haasteet

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission pk-yritysstrategiaan ja yhtyy sen näkemykseen, jonka mukaan pk-yritykset ovat olennaisen tärkeitä Euroopan taloudelle; korostaa, että pk-yrityksiä koskevaa strategiaa on päivitettävä covid-19-kriisin johdosta ja samalla on keskityttävä edistämään siirtymistä sosiaalisesti, taloudellisesti ja ympäristön kannalta selviytymis- ja palautumiskykyiseen yhteiskuntaan ja kilpailukykyiseen talouteen, ja kehottaa siksi yhdenmukaistamaan pk-yrityksiä koskevan strategian teollisuusstrategian, Euroopan datastrategian (15) ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kanssa, jotta voidaan ottaa kaikki pk-yritykset aktiivisesti mukaan digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään ja tukea niitä, niin että saavutetaan parempi kilpailukyky, pitkän aikavälin kasvu ja parempi selviytymis- ja palautumiskyky; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa lisäksi toteuttamaan toimenpiteitä, joilla parannetaan ympäristöä yritysten luomista varten ja vahvistetaan yrittäjähenkeä muun muassa vähentämällä pk-yritysten hallinnollista taakkaa; kehottaa hyväksymään tätä varten pk-yrityksiä koskevan toimintasuunnitelman, joka sisältää selvät tavoitteet, välitavoitteet ja aikataulun ja johon liittyy säännöllinen seuranta, raportointi ja arviointi; korostaa tältä osin tarvetta vahvistaa yrittäjähenkeä unionissa ja luoda edellytykset, joiden avulla uudet yritykset ja nykyiset pk-yritykset voivat menestyä ja innovoida ja siten edistää unionin taloudellista, sosiaalista ja ekologista kestävyyttä ja taloudellista kilpailukykyä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että liian suuri hallinnollinen ja sääntelyyn liittyvä taakka haittaa pk-yritysten menestymistä, koska niiltä puuttuvat tarvittavat resurssit monimutkaisten byrokraattisten vaatimusten täyttämiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu näin ollen myönteisesti komission sitoumukseen ottaa käyttöön ”yksi sisään, yksi ulos” -periaate mutta muistuttaa, että tämä vain säilyttää lainsäädännön tilanteen ennallaan, mikä ei ole riittävä tavoite, ja painottaa, että jäsenvaltioiden on vältettävä ylisääntelyä ensimmäisenä askeleena kohti uuden sääntelyn kierteen pysäyttämistä; muistuttaa, että julkishallinnolla on sekä Euroopan että kansallisella tasolla keskeinen rooli liiketoiminnan sujuvuuden varmistamisessa ja esimerkiksi taloudellisen kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävien investointien edistämisessä, samalla kun se varmistaa mahdollisimman korkeat avoimuutta ja työntekijöiden terveyttä, oikeuksia ja turvallisuutta sekä ympäristönsuojelua koskevat standardit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ja komissiota tunnustamaan, että tarvitaan parempaa sääntelyä ja yksinkertaistamista, ja hyväksymään etenemissuunnitelman, jossa asetetaan konkreettisia ja sitovia tavoitteita ja indikaattoreita, tärkeänä edellytyksenä talouden elpymiselle ja innovoinnille sekä EU:n yritysten kilpailukyvyn turvaamiselle; panee merkille, että useat jäsenvaltiot ovat asettaneet hallinnollisen taakan vähentämiselle jopa 30 prosentin määrällisiä tavoitteita (16), ja kehottaa komissiota asettamaan EU:n tasolla kunnianhimoisia ja sitovia määrällisiä ja laadullisia tavoitteita hallinnollisen taakan vähentämiselle mahdollisimman pian vaikutustenarvioinnin jälkeen ja joka tapauksessa viimeistään kesäkuussa 2021 ja ennen komission tiedonantoa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että tässä etenemissuunnitelmassa olisi yksilöitävä alat, joilla pk-yritysten hallinnollista ja sääntelyyn liittyvää taakkaa olisi vähennettävä huomattavasti, jotta voidaan vähentää sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, byrokratia mukaan luettuna, ja tukea jäsenvaltioita sääntöjen määrän nopeassa vähentämisessä siten, että samalla varmistetaan työntekijöiden oikeudet, sosiaali- ja terveysnormit ja ympäristönsuojelu; korostaa, että byrokratian vähentämisen tehokkuuden seuraamiseksi on myös tärkeää arvioida tällaisia toimenpiteitä jälkikäteen ottaen huomioon pk-yritysten näkökulma ja heikentämättä työntekijöiden oikeuksia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa huolehtimaan sääntelyn yhdenmukaistamisen yhteydessä älykkäästä digitalisaatiosta sekä lisäämään käyttäjäystävällisyyttä ja varmistamaan virtaviivaisemmat menettelyt ja turvallisemmat ja yksityisemmät datamenettelyt; vaatii tässä yhteydessä lisää ja kohdennetumpaa teknistä ja hallinnollista apua kansallisella ja EU:n tasolla, parhaiden käytäntöjen vaihtamista ja koulutusmahdollisuuksia pk-yrityksille; kehottaa komissiota hallinnoimaan todellista keskitettyä digitaalista asiointipistettä kaikkia EU:n rahoitusmahdollisuuksia koskevia pk-yritysten tiedusteluja varten ja varmistamaan, että EU:n tukijärjestelmiin, myös covid-19-pandemian vaikutuksiin liittyviin järjestelmiin, sisältyy vahva pk-yrityskomponentti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on tyytyväinen parempaa sääntelyä koskevien periaatteiden soveltamisen tähänastisiin saavutuksiin; toteaa, että on saavutettava lisäedistystä erityisesti lomakkeiden ja menettelyjen yksinkertaistamisen ja standardoinnin alalla ja pantava johdonmukaisesti täytäntöön yhden kerran ja oletusarvoisen digitaalisuuden periaatteet sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla sekä hallinnollisen taakan vähentäminen yleisellä tasolla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota analysoimaan huolellisesti covid-19-kriisin taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset pk-yrityksiin ja ottamaan kriisistä johtuvat pk-yritysten huolenaiheet huomioon, kun se tekee uusia vaikutustenarviointeja lainsäädäntöä valmistellessaan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa siksi ottamaan käyttöön pakollisen testin, jonka avulla voidaan arvioida lainsäädäntöehdotusten kustannuksia ja hyötyjä pk-yritysten kannalta, mukaan lukien niiden taloudellinen vaikutus ja vaikutus pk-yritysten työntekijöihin; odottaa, että pk-yritystestin tulokset otetaan täysimääräisesti huomioon kaikissa lainsäädäntöehdotuksissa ja osoitetaan selvästi, miten yksinkertaistaminen saavutettaisiin, ja laaditaan mahdollisuuksien mukaan lisäsuosituksia pk-yrityksille aiheutuvan tarpeettoman hallinnollisen tai sääntelyyn liittyvän taakan välttämiseksi; muistuttaa, että EU:n lainsäädäntöprosessissa olisi keskityttävä ensisijaisesti vaikutustenarviointien laatuun eikä siihen, miten nopeasti aloitteet saatetaan päätökseen; kehottaa jäsenvaltioita keräämään ja edistämään parhaita käytäntöjä ja laatimaan ohjeita pk-yritystestien järjestelmällisestä käytöstä myös kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota huolehtimaan sääntelyntarkastelulautakunnan tehokkuudesta ja moitteettomasta toiminnasta varmistamalla, että enemmistö sen asiantuntijoista on ulkopuolisia ja että se saa tukea yhteiseltä tutkimuskeskukselta; muistuttaa, että sääntelyntarkastelulautakunnan ja sen työn riippumattomuus, avoimuus ja objektiivisuus on varmistettava ja että sen jäseniin ei saisi kohdistua minkäänlaista poliittista valvontaa, eturistiriitaa tai puolueellisuutta; kehottaa komissiota takaamaan suurten ja pienten yritysten tasapainoisen edustuksen kaikissa asiaankuuluvissa elimissä ja komiteoissa, jotka liittyvät EU:n päätöksentekoon, sääntelyntarkastelulautakunta mukaan luettuna; katsoo, että nykyinen edellytys, jonka mukaan sääntelyntarkastelulautakunnassa on vain yksi pk-yritysten edustaja koko pk-sektoria kohden, on riittämätön, kun otetaan huomioon, että Euroopassa on hyvin monenlaisia pk-yrityksiä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa panemaan jälleen täytäntöön eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen (SBA); korostaa, että on jatkuvasti sovellettava ”pienet ensin” -periaatetta ja vahvistettava ”suurissa asioissa suuri ja pienissä asioissa pieni” -periaatetta, jotta varmistetaan asianmukainen keskittyminen pk-yrityksiin EU:n ja kansallisessa lainsäädännössä, ja katsoo, että näitä periaatteita on pidettävä perustana uudelle toimielinten väliselle sitoumukselle hallinnollisten rasitteiden vähentämiseksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille komission aikomuksen nimittää erityinen EU:n pk-yritysedustaja, jotta voidaan lisätä pk-yrityksiin liittyvien kysymysten näkyvyyttä, ja kehottaa lisäksi komissiota sijoittamaan pk-yritysedustajan komission puheenjohtajan alaisuuteen keskitettyyn yksikköön, jotta pk-yrityksiä koskevia kysymyksiä voidaan valvoa kaikissa pääosastoissa; kehottaa komissiota hyödyntämään nykyistä pk-yritysten suorituskyvyn tarkasteluprosessia ja käymään vuosittain keskustelua ”pk-yritysunionin tilasta” Euroopan parlamentin täysistunnossa; korostaa mahdollisuutta vahvistaa pk-yritysedustajien verkoston ja pk-yrityksiä edustavien kansallisten ja paikallisten järjestöjen välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että EU:n kestävyys- ja digitalisaatiotavoitteita olisi täydennettävä niitä täysin vastaavilla taloudellisilla ja muilla resursseilla, jotta jäsenvaltiot voivat edistää pk-yritysten muutosprosessia kummallakin alalla, ja toteaa, että tämä on erityisen tärkeää vähemmän kehittyneillä alueilla; korostaa, että tällaiset tavoitteet eivät voi olla ristiriitaisia ja että niiden on päinvastoin vahvistettava toisiaan ja niihin on liitettävä toimenpiteitä, joilla turvataan työntekijöiden oikeudet huomioon ottava työllisyys ja parannetaan työoloja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää valitettavana, että pk-yrityksillä on ollut suurempia vaikeuksia rahoituksen saannissa kuin suuremmilla yrityksillä muun muassa erilaisten rahapoliittisten toimenpiteiden ja sääntelykehyksen vuoksi; ehdottaa tältä osin, että ryhdytään toimiin pk-yritysten, myös mikroyritysten ja startup-yritysten, luotonsaannin parantamiseksi; muistuttaa, että pk-yrityksillä ei yleensä ole riittävästi taloudellisia ja henkilöresursseja, jotta ne voisivat hyödyntää rahoitusvälineitä yhdenvertaisesti muiden sidosryhmien, erityisesti monikansallisten yritysten, kanssa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on huolissaan useimpien, erityisesti rajallisen pääoman, pk-yritysten vaikeuksista saada EIP:n rahoitusta ja kehottaa ottamaan rahoituksen saantia koskevissa edellytyksissä huomioon pk-yritysten kasvaneet rahoitustarpeet; pitää valitettavana, että monet pk-yritykset, mikroyritykset ja startup-yritykset mukaan luettuina, eivät voi saada EU:n rahoitusta, koska ne eivät ole tietoisia saatavilla olevista varoista, mutta myös siksi, että asianomaiset menettelyt ovat hitaita ja tukikelpoisuuskriteerit liian mutkikkaita; kehottaa komissiota poistamaan tällaiset esteet yksinkertaistamalla menettelyjä, varmistamalla tiedonsaannin verkossa ja tukemalla edelleen räätälöityjä kannustimia pk-yrityksille ja mikroyrityksille; |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa jäsenvaltioita ja komissiota tässä yhteydessä siitä, että pk-yritysten maksuvalmius on välittömästi palautettava niiden perustoiminnan varmistamiseksi, ja varoittaa, että pk-yritysten ja erityisesti mikroyritysten selviytyminen covid-19-pandemian jälkeen riippuu nopeasta päätöksenteosta, riittävästä rahoituksesta ja nopeasti käytettävissä olevasta likviditeetistä, kun otetaan huomioon niiden rakenteelliset heikkoudet suurempiin yrityksiin verrattuna; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä tulevia EU:n välineitä parhaalla mahdollisella tavalla paikallisyhteisöjen erityistarpeiden mukaisesti ja ottaen mahdollisuuksien mukaan huomioon nykyiset alakohtaiset ja kansalliset erityispiirteet; muistuttaa, että niiden odotetaan muun muassa kanavoivan investointeja pk-yrityksiin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää valitettavana, että elpymissuunnitelmassa ei juurikaan huomioitu pk-yrityksiä, ja kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla myös pk-yritykset pääsisivät helposti sen piiriin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota räätälöimään EU:n rahoitusta tarkemmin, jotta voidaan houkutella muita kuin digitaalisia, korkean teknologian ja innovatiivisia pk-yrityksiä osallistumaan enemmän, ja kehottaa lisäksi ottamaan EU:n uusien välineiden suunnittelussa huomioon, voivatko pk-yritykset käyttää rahoitusta järkevästi ja soveltuuko se niiden tarpeisiin, ja varmistamaan, että pk-yritykset voivat hyötyä yhtä paljon kuin kaikki muutkin arvoketjuun osallistuvat kumppanit, mikä koituu Euroopan maailmanlaajuisen kilpailukyvyn hyväksi; muistuttaa, että startup-yritysten menestymisen tukemiseksi on ratkaisevan tärkeää varmistaa sellaisen ”kärsivällisen pääoman” tarjonta, jolla pyritään saamaan pitkäaikaisille investoinneille ominaiset edut ja jonka tarjoajat kykenevät säilyttämään investointinsa myös epäsuotuisissa lyhyen aikavälin olosuhteissa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että EU:n elinten on lähestyttävä ennakoivasti pk-yritysten verkostoja ja organisaatioita paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, jotta voidaan tarjota oikea-aikaista tietoa ja ohjausta käytettävissä olevien ja suunniteltujen EU:n rahoitusmahdollisuuksien hyödyntämiseksi; muistuttaa, että komission olisi käytettävä kaikkia saatavilla olevia viestinnän menetelmiä sekä opiskelijoille ja nuorille yrittäjille suunnattuja kilpailuja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan syrjimättömät mahdollisuudet pankkilainan saamiselle pk-yrityksille, myös niille, joiden liiketoimintamalli keskittyy aineettomiin hyödykkeisiin; muistuttaa, että rahoituksen saatavuus on kasvun, kestävän muutoksen ja innovoinnin avaintekijä, ja kehottaa tukemaan edelleen innovatiivisia liiketoimintamalleja; pitää valitettavana eri EU-maissa sijaitsevien pk-yritysten luottoehtojen välisiä eroja ja kehottaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä rahoitus- ja pankkialan kanssa ajatellen sen velvoitetta varmistaa pk-yrityksille pankkilainojen täysimääräinen ja oikeudenmukainen saatavuus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että pelkästään pääomamarkkinoihin perustuva rahoitus ei riitä tarjoamaan asianmukaisia ratkaisuja pk-yrityksille, ja katsoo, että rahoituspalvelualan on oltava vakaa ja tarjottava pk-yrityksille, mikroyrityksille ja itsenäisille elinkeinonharjoittajille monipuolisia räätälöityjä rahoitusvaihtoehtoja kustannustehokkaasti; painottaa tässä yhteydessä perinteisten pankkitoiminnan mallien kuten pienten alueellisten pankkien ja säästöosuuskuntien merkitystä; kehottaa EIP:tä tekemään tiiviimpää yhteistyötä jäsenvaltioissa toimivien rahoituksen välittäjiensä kanssa olennaisten tietojen levittämiseksi pk-yrityksille niiden rahoituksen saannin helpottamiseksi; |
| --- | --- |

23.

Covid-19-pandemian aiheuttamat uudet haasteet

| 24. | muistuttaa, että pk-yritysten maksuvalmiutta on parannettava nopeasti ja että pk-yritysten pääoman korottamista koskevia toimenpiteitä olisi myös vahvistettava; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota puuttumaan maksuviivästysongelmaan, sillä se aiheuttaa edelleen merkittäviä maksuvalmiushaasteita pk-yrityksille, ja kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole niin tehneet, panemaan maksuviivästysdirektiivin täytäntöön erityisesti julkishallintojen ja yritysten keskisten suhteiden osalta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota tehostamaan maksuviivästysdirektiivin seurantaa ja täytäntöönpanoa ja arvioimaan tarvetta sen tarkistamiseen, jotta voidaan varmistaa, että nopeat maksut ovat sisämarkkinoilla normi sekä yritysten välisissä liiketoimissa, erityisesti suuremmilta yrityksiltä pienemmille, että viranomaisten ja yritysten välisissä liiketoimissa; kehottaa EU:n, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaisia näyttämään oikeaa esimerkkiä ja maksamaan pk-yrityksille aina ajoissa ja kannustaa tässä yhteydessä käyttämään aktiivisesti rikkomusmenettelyjä tapauksissa, joissa direktiiviä ei ole pantu asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että valtiontukisääntöjä on lievennettävä väliaikaisesti ja että ne ovat johtaneet toimenpiteiden epätasaiseen täytäntöönpanoon eri puolilla unionia; kehottaa komissiota ja neuvostoa toimimaan nopeasti, jotta varmistetaan tasapuoliset kilpailuedellytykset jäsenvaltioiden välille; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa, että valtiontukisääntöjen mahdollisessa tulevassa arvioinnissa ja tarkistamisessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon niiden pk-yritysten erityispiirteet ja maantieteelliset haitat, jotka sijaitsevat uloimmilla alueilla, kuten saaret, syrjäisimmät alueet ja vuoristoalueet, sekä muilla alueilla, joilla esiintyy ennennäkemättömiä luonnonkatastrofeja, muut kuin syrjäisimmät alueet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on erittäin huolissaan siitä, että sellaiset alat kuin matkailu- ja majoitusala, kulttuuri, luovat alat, liikenne, messu- ja tapahtuma-alat, joilla toimii lähinnä pk-yrityksiä, ovat olleet covid-19-kriisistä eniten kärsineitä aloja; korostaa, että on tärkeää toteuttaa nopeasti jatkuvia toimenpiteitä, joilla pyritään palauttamaan ja säilyttämään matkustajien ja toimijoiden luottamus; korostaa, että näiltä aloilta on poistettava hallinnollista taakkaa ja kustannuksia lisäävää sääntelyä, selvitettävä keinot elpymiseen ja varmistettava työntekijöiden oikeuksien suojelu kyseisillä aloilla; muistuttaa, että on tärkeää parantaa kulttuuri- ja luovilla aloilla toimivien pk-yritysten digitaaliteknologioiden saatavuutta ja niiden pääsyä tukiohjelmien piiriin, koska covid-19-kriisi on osoittanut, kuinka tärkeitä ne ovat taloutemme ja sosiaalisen elämämme kannalta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan ensisijaisiksi poliittisiksi painopisteiksi työllisyyden suojelun sekä pk-yritysten ja startup-yritysten selviytymisen esittämällä konkreettisia toimenpiteitä maksukyvyttömyyden uhkaamien taloudellisesti elinkelpoisten pk-yritysten ja startup-yritysten tukemiseksi ottaen erityisesti huomioon vakavaraisuustukivälineen peruuttamisen, jota Eurooppa-neuvosto ehdotti; suhtautuu myönteisesti hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäiseen tukivälineeseen (SURE), jolla pyritään kattamaan kansallisten työajan lyhentämisjärjestelyjen kustannukset; kehottaa komissiota tukemaan aktiivisesti jäsenvaltioita uudelleenjärjestelyä ja maksukyvyttömyyttä koskevan direktiivin (17) saattamisessa osaksi kansallisia lainsäädäntöjään, jotta taataan vaikeuksissa oleville pk-yrityksille todellinen toinen mahdollisuus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille, että covid-19-kriisi on ajanut pk-yrityksiä ottamaan käyttöön innovatiivisia teknologioita, uusia työn organisoinnin muotoja ja digitaalisia liiketoimintamalleja, kuten sähköinen kaupankäynti, jakamistalous ja etätyö; huomauttaa, että monilla pk-yrityksillä on ollut vaikeuksia sopeutua uusiin olosuhteisiin, ja kehottaa tässä yhteydessä komissiota varmistamaan, että tutkimus- ja innovointi-investoinnit suunnataan pk-yritysten osallistumiseen ja että samalla pyritään tasapainoon teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamisen ja innovoinnin edistämisen välillä; kehottaa lisäksi kunnioittamaan työntekijöiden oikeuksia koko tämän prosessin ajan; |
| --- | --- |

30.

| 31. | muistuttaa, että pk-yritysten innovointi on keskeinen tuottavuutta ja kestävää kasvua edistävä tekijä ja että se voi auttaa ratkaisemaan maailmanlaajuisia ja yhteiskunnallisia haasteita ja tarjota paremmat työolot; muistuttaa, että teknologinen kehittyminen ja digitalisaatio lisäävät pk-yritysten mahdollisuuksia innovoida ja menestyä, nopeuttavat tiedon leviämistä ja uusien liiketoimintamallien syntymistä ja lisäävät niiden kykyä laajentaa toimintojaan nopeammin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että innovointiin tehtävissä investoinneissa olisi asetettava etusijalle pk-yrityksiä osallistavat ekosysteemit, jotka vahvistavat huipputeknologian yhteiskehittämistä, jalostamista ja siirtämistä teollisuuteen sekä uusien teknologioiden käyttöönottoa; korostaa siksi kohdennettujen julkisten politiikkojen merkitystä mikroyritysten ja pk-yritysten digitaalista muutosta koskeviin prosesseihin liittyvien horisontaalisten tarpeiden, kuten raportointivelvoitteiden yksinkertaistamisen, tukemisessa ja kehottaa jäsenvaltioita kehittämään pilottialoitteita, joilla nopeutetaan sähköisen kaupankäynnin ratkaisujen käyttöönottoa pk-yrityksissä esimerkiksi koulutuksen ja neuvonnan, teknisen avun, parhaiden käytäntöjen tai osaamiskolmion (koulutus, tutkimus ja innovointi) integroinnin avulla ja ottamalla mukaan kaikki asianomaiset sidosryhmät ja paikallisviranomaiset; |
| --- | --- |

32.

| 33. | suhtautuu myönteisesti siihen, että pk-yrityksiä on otettu mukaan EU:n avaruusohjelmaan, esimerkiksi monien tuotantoketjun loppupään palveluiden ja sovellusten kehittämiseen; panee merkille pk-yritysten keskeisen aseman puolustusalan toimitusketjuissa Euroopassa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | suhtautuu myönteisesti komission lupaukseen järjestää nopeutettua koulutusta mikroyritysten ja pk-yritysten työntekijöille digitaalialan intensiivikursseilla, jotka auttavat heitä pätevöitymään tekoälyn, kyberturvallisuuden tai hajautetun tilikirjan teknologian kaltaisilla aloilla; korostaa, että Digitaalinen Eurooppa -ohjelman puitteissa pk-yritysten digitaalisia tehokursseja olisi pohjustettava tuetuilla ohjelmilla, joiden avulla pk-yritysten omistajat ja johtajat voivat tunnistaa yritysten digitaaliset tarpeet ja mahdollisuudet; huomauttaa, että osaava työvoima on olennaisen tärkeää, jotta pk-yritykset voivat menestyä ja jotta ne voivat selviytyä menestyksekkäästi paitsi ekologisesta ja digitaalisesta muutoksesta myös näiden yritysten kohtaamista perinteisistä haasteista; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää valitettavana, että vain 17 prosenttia pk-yrityksistä on tähän mennessä onnistuneesti integroinut digitaaliteknologian liiketoimintaansa; kehottaa toteuttamaan toimia, joilla pyritään torjumaan osaamisen kohtaanto-ongelmia ja osaamisvajetta ja varustamaan pk-yritykset digilukutaidolla ja digiosaamisella sekä parantamaan julkisiin hankintoihin ja talousvalistukseen liittyviä taitoja ja luoton ja toimitusketjun hallintataitoja nopeasti muuttuvia työmarkkinoita varten, myös covid-19-kriisin aiheuttaman kiihtymisen vuoksi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | painottaa, että on edistettävä investointeja ammatilliseen jatkokoulutukseen ja oppisopimuskoulutusohjelmiin pk-yrityksissä; kehottaa tältä osin kehittämään mikroyrityksille räätälöidyn lähestymistavan digitaitoihin; korostaa, että komission osaamisohjelmalla voi olla tähän liittyvä rooli, ja huomauttaa, että digitaali- ja innovointialoilla olevan kuilun kuromiseksi umpeen on tarpeen lisätä STEM-tieteistä valmistuneiden osuutta ja puuttua naisten vähäiseen määrään näillä aloilla; pitää tässä yhteydessä Euroopan osaamisohjelmaa myönteisenä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee merkille tekoälyä koskevan komission valkoisen kirjan (COM(2020)0065) ja siinä esitetyn näkemyksen, jonka mukaan kussakin jäsenvaltiossa olisi oltava ainakin yksi digitaali-innovaatiokeskittymä, joka olisi pitkälle erikoistunut tekoälyyn; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kannustaa komissiota tukemaan pk-yritysten pyrkimyksiä muun muassa päivittää vanhentuneet laitteet, tehostaa tietämyksen siirtoa ja määrittää teknologioiden, kuten teollisen tekoälyn, tehokkaimmat käyttötavat sekä tarjota työvoimalle välittömästi tarvittavien taitojen päivittämistä, jotta mahdollistetaan etänä tapahtuva omaisuuden hallinta, tuotannon seuranta ja työntekijöiden yhteistyö sekä ympäristön kannalta kestävät liiketoimintamallit, kiertotalouden lähestymistavat ja energia- ja resurssitehokkuus eli alat, joilla digitaalinen osaaminen on usein ratkaisevan tärkeää ja antaa pk-yrityksille mahdollisuuden pysyä kilpailukykyisinä; kehottaa komissiota harkitsemaan myös pk-yritysseteliohjelman luomista edellä sanotun tukemiseksi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa toteuttamaan toimia, joilla puututaan pk-yritysten tieto- ja osaamisvajeisiin, jotka liittyvät ympäristön kannalta kestäviin teknologioihin, käytäntöihin ja liiketoimintamalleihin, erityisesti aloilla, joilla kestävään energiaan ja ympäristöön liittyvät EU:n tavoitteet edellyttävät perusteellisia muutoksia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palauttaa mieliin Yritys-Eurooppa-verkoston ja eurooppalaisten digitaali-innovaatiokeskittymien kaltaisten välineiden merkityksen, sillä ne voivat edistää pk-yritysten kansainvälistymistä, digitalisaatiota ja innovaatioihin pyrkimistä paikallisella tasolla, myös ympäristöalalla, ja auttaa varmistamaan, että ne ovat tarkoituksenmukaisia; kehottaa komissiota tekemään näistä välineistä perusteellisen väli- ja jälkiarvioinnin kuulemalla pk-yritysten edustajia koko arviointiprosessin ajan, jotta varmistetaan, että nämä verkostot tavoittavat tehokkaasti pk-yritykset; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa muiden kuin henkilötietojen ja tiedemaailmasta pk-yrityksiin tapahtuvan teknologian siirron keskeistä roolia ja korostaa, kuinka tärkeää on luoda eurooppalaisia data-avaruuksia syrjimätöntä, luotettavaa ja turvallista muiden kuin henkilötietojen jakamista varten, jotta voidaan lisätä tietovirtoja yritysten välillä ja hallitusten kanssa käyttäen avoimen datan mallia; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa hyväksymään samansuuntaisen ja vahvemman toimintapolitiikan syrjäisempien alueiden pk-yritysten internetinfrastruktuurin ja yhteyksien parantamiseksi, koska se on perusedellytys digitalisaation parantamiselle ja tehokkaan muutoksen omaksumiselle; kehottaa komissiota harkitsemaan yhteyksiä koskevia sitovia tavoitteita; |
| --- | --- |

42.

Elpymisstrategia

| 43. | korostaa, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelma on prioriteetti ja se tarvitsee vankkaa kokonaisrahoitusta; kehottaa asettamaan huomattavan osan siitä pk-yritysten, myös Euroopan innovaationeuvoston pk-yrityskomponettien, saataville ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tutkimukseen ja innovointiin liittyvät välineet, kuten Euroopan innovaationeuvoston Accelerator-väline, tarjoavat mahdollisuuksien mukaan nopeutettuja mahdollisuuksia pk-yrityksille ja startup-yrityksille, jotka kehittävät innovatiivisia teknologioita; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa pitämään EU:n laaja-alaiset tutkimus- ja innovointipolitiikat ja -välineet mahdollisimman sektorineutraaleina ja tarjoamaan enemmän tukea paitsi niille pk-yrityksille ja mikroyrityksille, jotka jo pyrkivät aktiivisesti tekemään innovaatioita, myös kehityksessä jälkeen jääneille yrityksille tarpeidensa mukaan, erityisesti perinteisessä valmistusteollisuudessa; vaatii enemmän unionin tason tutkimus- ja innovointirahoitusta muille kuin digitaalisille pk-yrityksille ja niille pk-yrityksille, jotka haluavat parantaa ympäristö- ja resurssitehokkuuttaan; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että yhteistoiminta ja yhteistyö ovat keskeisiä ulottuvuuksia pk-yritysten suorituskyvyn parantamisessa; toteaa, että tämän vuoksi olisi edistettävä ja kannustettava paremmin kaikkien osaamiskolmion toimijoiden (koulutus, tutkimus ja innovointi) välisten klustereiden ja kumppanuuksien perustamista vähentämällä hallinnollista taakkaa, yksinkertaistamalla menettelyjä ja perustamalla yhteisiä palveluja pk-yritysten klusterien osallistumista varten; kehottaa komissiota lisäksi varmistamaan, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kumppanuudet ja missiot ovat avoimia ja osallistavia koko niiden täytäntöönpanon ajan, erityisesti pk-yritysten osallistumisen ja niiden strategisen tutkimusohjelman ja vuotuisten työohjelmien laatimisen osalta; korostaa lisäksi tarvetta varmistaa havaintojen ja lopullisten tulosten jakamista koskevat oikeudenmukaiset järjestelyt noudattaen periaatetta ”niin avointa kuin mahdollista ja niin suljettua kuin välttämätöntä”; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa edelleen Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen potentiaalia, koska ne ovat tehokas tapa lisätä pk-yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä paikallisen yrittäjyyden edistämiseksi ja aikamme kiireellisimpiin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita investoimaan muun muassa datatalouteen, tekoälyyn, älykkääseen tuotantoon, esineiden internetiin ja kvanttilaskentaan sekä varmistamaan vahvan pk-yrityskomponentin kyseisillä aloilla; pitää valitettavana, että useimmat pk-yritykset eivät saa käyttöönsä tuottamaansa dataa; suhtautuu tältä osin myönteisesti Euroopan datastrategiaan, jonka tavoitteena on luoda aidot datamarkkinat, jotka mahdollistavat pk-yrityksille helpon pääsyn dataan ja sen käytön kaikentyyppisissä markkinaympäristöissä eli yritysten ja kuluttajien välisissä, yritysten keskisissä sekä yritysten ja viranomaisten välisissä markkinaympäristöissä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että pk-yrityksillä on tarvitsemansa tuki innovointimahdollisuuksien osalta, ja maksimoimaan synergiat EU:n ohjelmien kanssa kansallisissa innovaatiostrategioissaan; painottaa tässä yhteydessä uraauurtaviin teknologioihin erikoistuneiden innovatiivisten pk-yritysten roolia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa tarvetta lisätä pk-yritysten omistajien ja johtajien, pk-yritysten yhdistysten ja tukiorganisaatioiden tietoisuutta ympäristötehokkaampien teknologioiden rahoitusmahdollisuuksista, ekologiseen suunnitteluun ja tehokkaaseen resurssien käyttöön ja hallintaan liittyvistä ulkoistuspalveluista (esimerkiksi konsultointi, valmennus ja koulutus) sekä vihreästä yrittäjyydestä ja vihreistä teknologioista, tuotteista ja palveluista; |
| --- | --- |

49.

| 50. | painottaa, että uuteen samoin kuin ympäristöä säästävään teknologiaan tehtävät investoinnit voivat muuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman uudeksi kasvustrategiaksi, jonka kautta pk-yritykset voivat hyötyä innovointipotentiaalistaan ja lisätä sitä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toteaa, että vaikka monet pk-yritykset ovat halukkaita investoimaan energiatehokkaisiin, kiertotaloutta hyödyntäviin ja ympäristöystävällisiin prosesseihin, tuotteisiin ja palveluihin, on olemassa merkittäviä esteitä, erityisesti taloudellisia esteitä, jotka estävät niitä tekemästä niin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sääntelytaakkaa vähennettäessä poistamaan tällaiset esteet ottamalla käyttöön mahdollistavan sääntelykehyksen ja teknisiä ja taloudellisia tukijärjestelmiä, myös yksityisten investointien avulla, jotta pk-yritykset voivat ottaa menestyksekkäästi ja nopeasti käyttöön vihreitä käytäntöjä, tuotteita, prosesseja ja palveluja; on sitä mieltä, että kohdennetun teknisen ja taloudellisen tuen lisääminen on olennaisen tärkeää vihreiden mahdollisuuksien edistämisessä kyseisissä pk-yrityksissä, mikroyritykset mukaan luettuina; painottaa, että tällaisen tuen olisi mahdollistettava, että pk-yritykset ja mikroyritykset voivat täysimääräisesti hyödyntää vihreän kehityksen ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia niiden rakenteen, liiketoimintamallin ja yleisesti ottaen niiden tarpeiden mukaisesti, koska ei ole olemassa yhtä kaikille sopivaa lähestymistapaa; korostaa tässä yhteydessä, että pk-yritysjärjestöjen edustajat on otettava aktiivisesti mukaan; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pitää tervetulleina aloitteita, jotka tarjoavat pk-yrityksille parhaat työllistämis- ja kilpailukykymahdollisuudet, kuten kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpano, jolla luodaan paikallisia työpaikkoja ja joka tarjoaa pk-yrityksille merkittäviä liiketoiminta- ja innovointimahdollisuuksia; panee merkille niin kutsutun perusparannusaallon aloitteiden tarjoamat mahdollisuudet, mukaan luettuina kaupunkialueiden elvyttämishankkeet; huomauttaa, että sen lisäksi, että korjauttamisoikeus hyödyttää kuluttajia, se voi myös saada pk-yritykset siirtymään rakennusten kunnostamisen markkinasegmenttiin ja että rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävät politiikat auttavat paitsi rakennusalan pk-yrityksiä myös kaikkia pk-yrityksiä edistämään energiatehokkuutta ja siten vähentävät osaltaan niiden toimintakustannuksia; kehottaa kehittämään energiapalveluyrityksille (ESCO) kilpailukykyisemmät markkinat; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että julkiset hankinnat ovat strateginen väline, jolla edistetään kestäviä tuotanto- ja kulutusmalleja; katsoo, että tämä väline, kun siihen liittyy oikeanlaista tukea ja apua, voi myös tarjota huomattavia mahdollisuuksia paikallisille innovatiivisille pk-yrityksille; panee merkille ympäristöä säästävien ja kiertotalouteen perustuvien julkisten hankintojen samankaltaisen roolin ja muistuttaa tässä yhteydessä, että niiden täytäntöönpanoon kansallisella tasolla olisi liityttävä julkisten elinten ja pk-yritysten kouluttaminen ja tukeminen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | toteaa, että tasapainoista teollis- ja tekijänoikeuksien kehystä on pitkään pidetty merkittävänä askelena kohti sisämarkkinoiden toiminnan parantamista; kehottaa siksi komissiota asettamaan etusijalle ilmoitetun teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan toimintasuunnitelman, jotta voidaan varmistaa EU:n tason suoja tekijänoikeudella suojatuille tuotteille ja patentoiduille keksinnöille ja vahvistaa eurooppalaisten yritysten ja erityisesti pk-yritysten innovointikykyä vahvojen ja tasapainoisten teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmien pohjalta, mikä hyödyttää innovatiivisten pk-yritysten maailmanlaajuista kilpailukykyä ja minimoi hallinnollisten menettelyjen kustannukset ja mutkikkuudet samalla, kun puututaan patenttioikeudenkäynteihin liittyviin haasteisiin ja tarjotaan avoimen lähdekoodin ja avoimen datan malleja tulevaa innovointia varten; |
| --- | --- |

54.

| 55. | muistuttaa ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen merkityksestä, sillä ne ovat olennaisen tärkeitä, kun pyritään ratkaisemaan osaavan työvoiman kysynnän ja tarjonnan välistä kohtaanto-ongelmaa, ja kannustaa sisällyttämään yrittäjyyteen liittyvät taidot koulutuksen varhaisvaiheisiin ja edistämään työttömien työntekijöiden uudelleenkoulutusta ja ammattitaidon parantamista, jotta mahdollistetaan heidän integroitumisensa työmarkkinoille ja varmistetaan, että pk-yritykset voivat luottaa asianmukaisesti koulutettuun henkilöstöön; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita nopeuttamaan ja laajentamaan aloitteita osaamistarpeiden tunnistamiseksi ja työmarkkinoiden puutteiden korjaamiseksi pk-yrityksille suunnatun koulutuksen, ammatillisten koulutusstrategioiden ja osaamisen kehittämisohjelmien avulla ja pitää valitettavana, että naisten johtamien mikroyritysten ja pk-yritysten rahoituksen saannissa on edelleen puutteita ja että yrittäjyydessä vallitsee edelleen sukupuolten välinen kuilu; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan esteitä, jotka edelleen estävät naisia perustamasta yrityksiä ja ryhtymästä niiden johtajiksi; korostaa, että sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen käyttö auttaa tekemään tästä arvioinnista perusteellisemman ja parantaa päätöksentekoprosessin yleistä laatua; vaatii naisille tarkoitettuja koulutus- ja ammattitaidon parantamista koskevia aloitteita, joilla autetaan heitä parantamaan yrittäjyystaitojaan ja itseluottamustaan; katsoo lisäksi, että sähköisen hallinnon välineitä ja digitaalisia taitoja olisi edistettävä julkisella sektorilla, jotta julkishallinnosta tehtäisiin yritys- ja kansalaisystävällisempää, ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kansallisten ja alueellisten parhaiden käytäntöjen vaihdon alalla, myös julkishallinnon ja yksityisen sektorin välisen yhteistyön osalta, taloudellisen kilpailukyvyn parantamiseksi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | muistuttaa, että pk-yritysstrategian on katettava erikokoiset ja -tyyppiset pk-yritykset riippumatta siitä, toimivatko ne perinteisillä, sosiaalisilla vai korkean teknologian aloilla; katsoo, että perinteisten käsityöalojen ja matkailu-, kulttuuri- ja luovien alojen pk-yritykset sekä yhteisötalouden pk-yritykset ovat erityisen haavoittuva osa pk-yritysverkostoa; tunnustaa niiden historiallisen, kulttuurisen, taloudellisen ja sosiaalisen arvon ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan näiden alojen kilpailukyvyn muun muassa edistämällä sukupolvenvaihdoksia ja itsenäistä yrittäjyyttä, edistämällä mahdollisuuksia saada tietoa innovointimahdollisuuksista ja tukemalla näiden alojen suojelua ja kehittämistä; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota kiinnittämään pk-yrityksiä tukevien EU:n ohjelmien ja erityisesti sisämarkkinaohjelman yhteydessä erityistä huomiota myös yhteisötalouden yrityksiin, sillä ne ovat paikallisia, tarjoavat laajan valikoiman tuotteita ja palveluja EU:n sisämarkkinoilla ja luovat laadukkaita työpaikkoja ja edistävät sosiaalista innovointia; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa komissiota esittämään hallinnollisen taakan vähentämistä koskevan etenemissuunnitelman, johon sisältyy toimien aikataulu ja väliarviointeja, ja sitoutumaan siihen ja kehottaa komissiota panemaan täytäntöön pk-yritysstrategian, joka on esitettävä vuosittain keskustelussa ”pk-yritysunionin tilasta” Euroopan parlamentin täysistunnossa; panee merkille, että WHO:n pandemiavaroituksen ja covid-19-pandemian leviämisen hillitsemiseen tähtäävien toimenpiteiden täytäntöönpanon jälkeen monet eurooppalaiset yritykset joutuivat lopettamaan tuotantonsa tai hidastamaan sitä kaupan rajoitusten, toimitusketjun häiriöiden ja kolmansista maista peräisin olevien raaka-aineiden ja komponenttien puutteen vuoksi, mikä osoittaa jälleen kerran, että Euroopan teollisuuden on päästävä strategiseen riippumattomuuteen ja vähennettävä riippuvuuttaan EU:n ulkopuolisista maista sekä varmistettava, että strategisten arvoketjujen keskeiset osat, myös valmistusteollisuudessa, sijaitsevat paremmin sen rajojen sisäpuolella; kehottaa lisäksi komissiota varmistamaan, että lääkintätarvikkeita toimittavat yritykset eivät kohtaa sisämarkkinoilla uudelleen samoja vaikeuksia kuin aiemmin, ja ottamaan oppia covid-19-kriisin alkuvaiheissa ilmenneistä ongelmista; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vaatii vahvistamaan kilpailusääntöjä pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi ja niiden suojaamiseksi epäreiluilta käytännöiltä, jotka voisivat johtaa sosiaaliseen polkumyyntiin ja työvoimaa koskevan sääntelyn purkamiseen; kehottaa komissiota varmistamaan unionin kilpailulainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon rajoittamatta kuitenkaan työntekijöiden oikeuksia; muistuttaa tässä yhteydessä, että on tärkeää edistää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua pk-yrityksiä koskevan politiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa ja taata pk-yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset, jotta voidaan varmistaa, että ne hyötyvät sisämarkkinoista oikeudenmukaiselta pohjalta ja kykenevät hyödyntämään laajentumismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa komissiota varmistamaan, että pk-yritykset menestyvät ekosysteemeissä, jotka takaavat osallistavan lähestymistavan ja joissa kootaan yhteen kaikki arvoketjun toimijat, jotta voidaan edistää Euroopan johtoasemaa strategisilla aloilla ja sen kilpailukykyä maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | katsoo, että EU:n pk-yritysstrategiassa olisi aina otettava täysimääräisesti huomioon pk-yritysten kansalliset erityispiirteet ja siksi yleisemmässä unionin kehyksessä on otettava huomioon jäsenvaltioiden laaja kansallisen autonomian tarve; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pitää valitettavana, että korkeintaan 600 000 pk-yritystä harjoittaa tällä hetkellä vientiä EU:n ulkopuolelle; muistuttaa, että maailmanmarkkinoille pyrkivät pk-yritykset voivat parantaa kilpailukykyään vain, jos niitä tuetaan sekä paikallisesti että kansainvälisesti strukturoidulla ja ennakoitavalla, mahdollistavalla sääntelykehyksellä, jäsennellyillä verkostoilla, luotettavilla tietoresursseilla ja investointimahdollisuuksien saatavuudella sekä ammattitaitoisella työvoimalla; korostaa, että on tärkeää lisätä pk-yritysten tietoisuutta sekä sisämarkkinoista että kansainvälisistä markkinoista ja niiden säännöistä ja välineistä myös yksinkertaistamalla viitekehystä ja parantamalla viestintää räätälöidyistä mahdollisuuksista; muistuttaa tässä yhteydessä pk-yritysten kattojärjestöjen ja verkostojen ja kauppakamarien roolista jäsenvaltioissa ja kansainvälisesti sekä EU:n edustustojen roolista; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa siksi komissiota ottamaan käyttöön välineitä, kuten keskitetyn digitaalisen asiointipisteen, jotta voidaan helposti kartoittaa mahdollisuuksia, joita pk-yrityksille syntyy kansainvälisistä kauppasopimuksista; pitää tässä yhteydessä tervetulleena tullimenettelyjä ja -muodollisuuksia koskevan komission uuden Access2Markets-portaalin käyttöönottoa ja kehottaa komissiota varmistamaan tämän välineen monikielisen saatavuuden; |
| --- | --- |

64.

| 65. | muistuttaa tarpeesta ottaa pk-yritykset aktiivisesti mukaan kansainvälisiin kauppasopimuksiin ja pyrkiä vastavuoroisuuteen, jotta varmistetaan niiden mahdollisuudet osallistua julkisiin hankintoihin kolmansissa maissa; kehottaa siksi sisällyttämään kauppasopimuksiin erillisen pk-yrityksiä koskevan luvun, jossa esitetään muiden lukujen mikro- ja pk-yrityksille suotuisat määräykset ja joka tarjoaa mikro- ja pk-yritysten omistajille nopean keinon tunnistaa sopimuksen olennaiset ja hyödylliset näkökohdat; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa komissiota pyrkimään tasapuolisiin toimintaedellytyksiin ja sääntely-ympäristöön, jossa pk-yritykset voivat menestyä ja kilpailla maailmanlaajuisesti, ja harkitsemaan kaupan suojatoimien käyttöönottoa kolmansien maiden laittomista tai epäterveistä kauppatavoista johtuvan vilpillisen kilpailun vähentämiseksi, mukaan luettuina kaupan suojatoimenpiteet, jotka epäreilusti estävät EU:n yrityksiä saamasta vapaata pääsyä kolmansien maiden markkinoille; |
| --- | --- |

66.

| 67. | katsoo, että kansallisten ja EU:n tason julkishallintojen olisi näytettävä esimerkkiä ja helpotettava ja lisättävä pk-yritysten ja mikroyritysten osallistumista julkisiin hankintoihin yksinkertaistamalla tarjouspyyntöjä ja -menettelyjä koskevien tietojen saantia välttäen samalla kohtuuttomia vaatimuksia ja syrjiviä käytäntöjä, kuten tarjouskilpailun kriteereitä, joissa asetetaan vaatimuksia tai edellytyksiä muille kuin ostettavien palvelujen tai tavaroiden perusominaisuuksille, ja siten osaltaan lyhennettävä ja monipuolistettava toimitusketjuja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa antamaan viranomaisille ja pk-yrityksille enemmän ohjeistusta nykyisistä joustomahdollisuuksista sekä mukauttamaan julkisia hankintoja koskevia sääntöjä tätä varten; |
| --- | --- |

68.

| 69. | toteaa, että suurempien hankintasopimusten jakaminen pienempiin osiin voisi osaltaan lyhentää ja monipuolistaa toimitusketjuja ja tarjota parempia kannustimia paikallisille pk-yrityksille muun muassa helpottamalla pk-yritysten osallistumista innovaatio- ja esikaupallisiin hankintoihin, jotka ovat yleensä vain suurempien ryhmien saatavilla; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa palkitsemaan ”nollakilometrisopimuksia” siten, että noudatetaan paikallisille yrityksille edullisia kriteereitä käyttäen tältä osin mallina maataloutta koskevaa EU:n lainsäädäntöä ja lyhyempiä toimitusketjuja; vaatii poliittisille päättäjille mahdollisuutta suosia tietyssä määrin paikallisten pk-yritysten kanssa tehtäviä sopimuksia; |
| --- | --- |

70.

| 71. | korostaa, että on tärkeää toimia kumppanuuteen perustuvassa yhteistyössä kansallisten hallintojen kanssa, jotta voidaan luoda eurooppalaiset julkisten hankintojen markkinat, jotka perustuvat kooltaan kohtuullisiin tarjouskilpailuihin, mikä mahdollistaa pk-yritysten osallistumisen hankintaprosessiin, muun muassa jakamalla suuremmat sopimukset pienempiin eriin, ja jotka mahdollistavat todellisen ja reilun kilpailun markkinatoimijoiden välillä, ja korostaa, että yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan on oltava paremmin pk-yritysten saatavilla; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.

(2)  EUVL L 48, 23.2.2011, s. 1.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 33.

(4)  EUVL C 68 E, 7.3.2014, s. 40.

(5)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 57.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0124.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0206.

(9)  EUVL C 377 E, 7.12.2012, s. 102.

(10)  WHO:n pääjohtajan avauspuheenvuoro tiedotustilaisuudessa covid-19-pandemiasta 11. maaliskuuta 2020.

(11)  https://ec.europa.eu/growth/smes_en

(12)  OECD Economic Outlook, Volume 2020, Issue I.

(13)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi

(14)  Euroopan komissiolle ja Euroopan investointipankille laadittu raportti, Innovation Finance Advisory, Funding women entrepreneurs – How to empower growth, kesäkuu 2020.

(15)  Komission tiedonanto ”Euroopan datastrategia” (COM(2020)0066), annettu 19. helmikuuta 2020.

(16)  Centre for European Policy Studies -tutkimuskeskuksen raportti Saksan talous- ja energiaministeriölle, Feasibility Study: Introducing ”one-in-one-out” in the European Commission, 5. joulukuuta 2019.

(17)  Direktiivi (EU) 2019/1023, 20. kesäkuuta 2019, ennaltaehkäiseviä uudelleenjärjestelyjä koskevista puitteista, veloista vapauttamisesta ja elinkeinotoiminnan harjoittamiskiellosta sekä toimenpiteistä uudelleenjärjestelyä, maksukyvyttömyyttä ja veloista vapauttamista koskevien menettelyjen tehostamiseksi ja direktiivin (EU) 2017/1132 muuttamisesta. EUVL L 172, 26.6.2019, s. 18.

---

Torstai 17. joulukuuta 2020

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/15

---

P9_TA(2020)0360

Monivuotinen rahoituskehys, oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuus ja omat varat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027, toimielinten välisestä sopimuksesta, Euroopan unionin elpymisvälineestä ja oikeusvaltioasetuksesta (2020/2923(RSP)

(2021/C 445/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 14, 15, 16 ja 17 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 295, 310, 311, 312 ja 322 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 14, 15, 16 ja 17 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 295, 310, 311, 312 ja 322 artiklan,

| — | panee merkille 5. marraskuuta 2020 saavutetun poliittisen yhteisymmärryksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi, jäljempänä ”oikeusvaltioasetus”; |
| --- | --- |

—

panee merkille 5. marraskuuta 2020 saavutetun poliittisen yhteisymmärryksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi, jäljempänä ”oikeusvaltioasetus”;

| — | ottaa huomioon 10. marraskuuta 2020 saavutetut poliittiset yhteisymmärrykset ja annetut yhteiset ja yksipuoliset julistukset monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisestä toimielinten sopimuksesta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien uusien omien varojen käyttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma, jäljempänä ”toimielinten välinen sopimus”, sekä Euroopan unionin elpymisvälineestä, jäljempänä ”EU:n elpymisväline”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. marraskuuta 2020 saavutetut poliittiset yhteisymmärrykset ja annetut yhteiset ja yksipuoliset julistukset monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisestä toimielinten sopimuksesta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien uusien omien varojen käyttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma, jäljempänä ”toimielinten välinen sopimus”, sekä Euroopan unionin elpymisvälineestä, jäljempänä ”EU:n elpymisväline”,

| — | ottaa huomioon 21. heinäkuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. heinäkuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien 26. elokuuta 2020 päivätyn kirjeen oikeusvaltioperiaatteesta Saksan liittotasavallan liittokanslerille Angela Merkelille ja EU:n neuvoston puheenjohtajavaltiolle sekä Euroopan komission puheenjohtajalle Ursula von der Leyenille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien 26. elokuuta 2020 päivätyn kirjeen oikeusvaltioperiaatteesta Saksan liittotasavallan liittokanslerille Angela Merkelille ja EU:n neuvoston puheenjohtajavaltiolle sekä Euroopan komission puheenjohtajalle Ursula von der Leyenille,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin puheenjohtajakokouksen 18. marraskuuta 2020 antaman julkilausuman EU:n pitkän aikavälin talousarviosta ja oikeusvaltioperiaatteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin puheenjohtajakokouksen 18. marraskuuta 2020 antaman julkilausuman EU:n pitkän aikavälin talousarviosta ja oikeusvaltioperiaatteesta,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että Euroopan unioni on arvoyhteisö, jonka arvot vahvistetaan SEU-sopimuksen 2 artiklassa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan unioni on arvoyhteisö, jonka arvot vahvistetaan SEU-sopimuksen 2 artiklassa;

| B. | toteaa, että covid-19-pandemia on vaatinut tuhansia ihmishenkiä Euroopassa ja maailmassa ja johtanut ennennäkemättömään kriisiin, jolla on tuhoisia seurauksia ihmisille, työntekijöille ja yrityksille, minkä vuoksi sen johdosta on toteutettava ennennäkemättömiä toimia, erityisesti pandemian toisen aallon jälkeen ja kunnes se on tosiasiallisesti ohi; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että covid-19-pandemia on vaatinut tuhansia ihmishenkiä Euroopassa ja maailmassa ja johtanut ennennäkemättömään kriisiin, jolla on tuhoisia seurauksia ihmisille, työntekijöille ja yrityksille, minkä vuoksi sen johdosta on toteutettava ennennäkemättömiä toimia, erityisesti pandemian toisen aallon jälkeen ja kunnes se on tosiasiallisesti ohi;

| C. | katsoo, että Eurooppa-neuvostossa käyty poliittinen keskustelu viivästytti koko prosessia ja siten myös monivuotisesta rahoituskehyksestä, toimielinten välisestä sopimuksesta, EU:n elpymisvälineestä ja oikeusvaltioasetuksesta käytyjä neuvotteluja, niiden hyväksymistä ja täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Eurooppa-neuvostossa käyty poliittinen keskustelu viivästytti koko prosessia ja siten myös monivuotisesta rahoituskehyksestä, toimielinten välisestä sopimuksesta, EU:n elpymisvälineestä ja oikeusvaltioasetuksesta käytyjä neuvotteluja, niiden hyväksymistä ja täytäntöönpanoa;

| D. | katsoo, että tehokas oikeusvaltioasetus ja uusien omien varojen käyttöönotto olivat ennakkoedellytys sille, että Euroopan parlamentti hyväksyy monivuotista rahoituskehystä koskevan paketin; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että tehokas oikeusvaltioasetus ja uusien omien varojen käyttöönotto olivat ennakkoedellytys sille, että Euroopan parlamentti hyväksyy monivuotista rahoituskehystä koskevan paketin;

| E. | toteaa, että unionin lainsäätäjät ovat saaneet aikaan ennennäkemättömiä sopimuksia vuonna 2020; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että unionin lainsäätäjät ovat saaneet aikaan ennennäkemättömiä sopimuksia vuonna 2020;

| 1. | pitää myönteisinä poliittisia yhteisymmärryksiä, myös annettuja yhteisiä ja yksipuolisia julistuksia, jotka lainsäätäjät saavuttivat 5. marraskuuta 2020 oikeusvaltioasetuksesta ja 10. marraskuuta 2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä, toimielinten välisestä sopimuksesta ja EU:n elpymisvälineestä; korostaa, että näissä historiallisissa poliittisissa yhteisymmärryksissä määrätään muun muassa seuraavista:






  — | ennennäkemätön 1,8 biljoonan euron rahoituspaketti, joka koostuu monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 (1 074 miljardia euroa, josta siirrytään asteittain 1 085 miljardiin euroon) sekä elpymisvälineestä (750 miljardia euroa); |
| --- | --- | --- |

1.

—

ennennäkemätön 1,8 biljoonan euron rahoituspaketti, joka koostuu monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 (1 074 miljardia euroa, josta siirrytään asteittain 1 085 miljardiin euroon) sekä elpymisvälineestä (750 miljardia euroa);

| — | monivuotiseen rahoituskehykseen 2021–2027 tehty 16 miljardin euron korotus, joka jaetaan Euroopan parlamentin määrittelemille EU:n lippulaivaohjelmille (EU4Health, Horisontti Eurooppa, Erasmus+, yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto, Frontex, InvestEU, perusoikeuksien ja arvojen ohjelma, Luova Eurooppa, humanitaarisen avun väline sekä naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline) ja jolla vahvistetaan odottamattoman tilanteen johdosta toteutettavia budjettitoimia; |
| --- | --- |

—

monivuotiseen rahoituskehykseen 2021–2027 tehty 16 miljardin euron korotus, joka jaetaan Euroopan parlamentin määrittelemille EU:n lippulaivaohjelmille (EU4Health, Horisontti Eurooppa, Erasmus+, yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto, Frontex, InvestEU, perusoikeuksien ja arvojen ohjelma, Luova Eurooppa, humanitaarisen avun väline sekä naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline) ja jolla vahvistetaan odottamattoman tilanteen johdosta toteutettavia budjettitoimia;

| — | oikeudellisesti sitova etenemissuunnitelma, joka mahdollistaa uusien omien varojen käyttöönoton seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen aikana ja jonka olisi oltava vähintään riittävä kattamaan EU:n elpymisvälineen tulevat takaisinmaksukustannukset (pääoma ja korot); |
| --- | --- |

—

oikeudellisesti sitova etenemissuunnitelma, joka mahdollistaa uusien omien varojen käyttöönoton seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen aikana ja jonka olisi oltava vähintään riittävä kattamaan EU:n elpymisvälineen tulevat takaisinmaksukustannukset (pääoma ja korot);

| — | oikeudellisesti sitova vähimmäisosuus, jonka mukaan ilmastomenoihin osoitetaan vähintään 30 prosenttia monivuotisesta rahoituskehyksestä ja EU:n elpymisvälineen varoista ja luonnon monimuotoisuuteen liittyviin menoihin osoitetaan monivuotisesta rahoituskehyksestä 7,5 prosenttia vuonna 2024 ja 10 prosenttia vuodesta 2026 eteenpäin; |
| --- | --- |

—

oikeudellisesti sitova vähimmäisosuus, jonka mukaan ilmastomenoihin osoitetaan vähintään 30 prosenttia monivuotisesta rahoituskehyksestä ja EU:n elpymisvälineen varoista ja luonnon monimuotoisuuteen liittyviin menoihin osoitetaan monivuotisesta rahoituskehyksestä 7,5 prosenttia vuonna 2024 ja 10 prosenttia vuodesta 2026 eteenpäin;

| — | sukupuolten tasa-arvoon ja valtavirtaistamiseen liittyvien menojen seuranta; |
| --- | --- |

—

sukupuolten tasa-arvoon ja valtavirtaistamiseen liittyvien menojen seuranta;

| — | Euroopan parlamentin roolin vahvistaminen budjettivallan käyttäjänä EU:n elpymisvälineen ja ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen hallinnoinnissa sekä SEUT-sopimuksen 122 artiklaan perustuvien tulevien hätäapuvälineiden perustamisessa; |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin roolin vahvistaminen budjettivallan käyttäjänä EU:n elpymisvälineen ja ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen hallinnoinnissa sekä SEUT-sopimuksen 122 artiklaan perustuvien tulevien hätäapuvälineiden perustamisessa;

| — | toimiva oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuus; |
| --- | --- |

—

toimiva oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuus;

| 2. | muistuttaa paketin historiallisesta merkityksestä ja sen tarjoamista mahdollisuuksista varmistaa nopea elpyminen covid-19-pandemiasta ja sen sosioekonomisista vaikutuksista sekä vastata unionin haasteisiin seuraavien seitsemän vuoden aikana, mukaan lukien vihreän kehityksen ohjelma, digitaalinen siirtymä sekä EU:n arvojen ja EU:n veronmaksajien rahojen suojaaminen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on tyytyväinen Eurooppa-neuvoston 10. ja 11. joulukuuta 2020 pidetyn kokouksen tuloksiin sen hyväksyttyä edellä mainitut poliittiset yhteisymmärrykset; pitää myönteisenä, että valtion- ja hallitusten päämiehet ovat päässeet sopimukseen siitä, että monivuotinen rahoituskehys, toimielinten välinen sopimus, EU:n elpymisväline ja oikeusvaltioasetus tulevat voimaan 1. tammikuuta 2021; pitää myönteisenä, että säädöstekstit pysyvät muuttumattomina; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää kuitenkin erittäin valitettavana, että neuvoston yksimielisyysvaatimuksen vuoksi koko paketin hyväksyminen, mukaan lukien uudet EU:n ohjelmat kaudeksi 2021–2027, on viivästyttänyt kohtuuttomasti koko prosessia; muistuttaa, ettei asetuksesta yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi annettujen Eurooppa-neuvoston päätelmien sisällöllä ole suurta merkitystä; muistuttaa, että oikeusvaltioasetuksen sovellettavuus, tarkoitus ja soveltamisala on määritelty selkeästi kyseisen säädöksen tekstissä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että SEU-sopimuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti Eurooppa-neuvosto ei toimi lainsäätäjänä; katsoo näin ollen, että Eurooppa-neuvoston poliittista julistusta ei voida pitää lainsäädännön tulkintana, koska sen tulkitseminen kuuluu Euroopan unionin tuomioistuimelle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että Euroopan parlamentti valitsee komission ja sen puheenjohtajan; muistuttaa, että SEU-sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti komission tehtävänä on huolehtia siitä, että perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan; vahvistaa näin ollen, että komission on kaikkina aikoina ja kaikissa olosuhteissa noudatettava lakia (dura lex, sed lex); |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että SEU-sopimuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio hoitaa tehtäväänsä täysin riippumattomana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että SEU-sopimuksen 17 artiklan 8 kohdan mukaisesti komissio on vastuussa Euroopan parlamentille; muistuttaa, että parlamentilla on useita oikeudellisia keinoja varmistaa, että komissio noudattaa perussopimusten mukaista velvoitettaan, muun muassa vastuuvapausmenettely, jossa arvioidaan unionin varojen asianmukaista hallinnointia; muistuttaa lisäksi, että parlamentilla on monia oikeudellisia ja poliittisia keinoja varmistaa, että kaikki – EU:n toimielimet etunenässä – valvovat lainsäädännön noudattamista; korostaa, että Eurooppa-neuvoston päätelmät eivät voi sitoa komissiota sen soveltaessa säädöksiä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että lainsäätäjät ovat sopineet, että asetusta yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi sovelletaan 1. tammikuuta 2021 alkaen ja että sitä on sovellettava kaikkiin sitoumuksiin ja maksuihin; muistuttaa, että kyseisen asetuksen sovellettavuus ei voi edellyttää suuntaviivojen hyväksymistä, koska sovittu teksti on riittävän selkeä eikä siinä säädetä täytäntöönpanovälineistä; odottaa, että komissio perussopimusten valvojana varmistaa, että asetusta sovelletaan täysimääräisesti lainsäätäjien sopimasta päivästä alkaen, ja muistuttaa, että ainoastaan unionin tuomioistuin voi kumota asetuksen tai sen osan; huomauttaa, että jos jokin jäsenvaltio vaatii asetuksen tai sen osien kumoamista, Euroopan parlamentti puolustaa sen pätevyyttä unionin tuomioistuimessa, ja odottaa komission osallistuvan oikeudenkäyntiin tukeakseen parlamentin kantaa; korostaa, että tällaisessa tapauksessa parlamentti pyytää unionin tuomioistuinta soveltamaan nopeutettua menettelyä; palauttaa mieliin SEUT-sopimuksen 265 artiklan ja toteaa olevansa valmis hyödyntämään sitä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää välttämättömänä tunnustaa, että parlamentin täysimääräinen osallistuminen EU:n elpymisvälineen toimintaan on tarpeen; painottaa, että meneillään olevassa trilogissa on päästävä tyydyttävään tulokseen tässä asiassa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että tulevassa Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa on käsiteltävä niiden esteiden poistamista, joita neuvoston yksimielisyysvaatimus aiheutti muun muassa monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymiselle ja omia varoja koskevan päätöksen tekemiselle; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, Eurooppa-neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

12.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/18

---

P9_TA(2020)0361

Dublin III -asetuksen täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 Dublin III -asetuksen täytäntöönpanosta (2019/2206(INI))

(2021/C 445/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 78 artiklan 2 kohdan e alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 78 artiklan 2 kohdan e alakohdan,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 80 artiklan jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteesta, myös rahoituksen osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 80 artiklan jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteesta, myös rahoituksen osalta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 1, 2, 3, 4, 18, 19 ja 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 1, 2, 3, 4, 18, 19 ja 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen 2, 3, 5, 8 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen 2, 3, 5, 8 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa vuonna 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 14 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa vuonna 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 14 artiklan,

| — | ottaa huomioon pakolaisia koskevan Global Compact -aloitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pakolaisia koskevan Global Compact -aloitteen,

| — | ottaa huomioon YK:n pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1951 yleissopimuksen ja siihen vuonna 1967 liitetyn pöytäkirjan (Geneven sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1951 yleissopimuksen ja siihen vuonna 1967 liitetyn pöytäkirjan (Geneven sopimus),

| — | ottaa huomioon kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 (uudelleenlaadittu), joka tunnetaan nimellä Dublin III -asetus (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 (uudelleenlaadittu), joka tunnetaan nimellä Dublin III -asetus (1),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2015 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523 (2) ja 22. syyskuuta 2015 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 (3) Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2015 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523 (2) ja 22. syyskuuta 2015 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 (3) Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0270) Dublin III -asetuksen uudistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0270) Dublin III -asetuksen uudistamisesta,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan 19. lokakuuta 2017 vahvistamat ja 16. marraskuuta 2017 pidetyssä täysistunnossa hyväksytyt neuvotteluvaltuudet ja kyseisten neuvotteluvaltuuksien vahvistamisen puheenjohtajakokouksen kokouksessa 17. lokakuuta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan 19. lokakuuta 2017 vahvistamat ja 16. marraskuuta 2017 pidetyssä täysistunnossa hyväksytyt neuvotteluvaltuudet ja kyseisten neuvotteluvaltuuksien vahvistamisen puheenjohtajakokouksen kokouksessa 17. lokakuuta 2019,

| — | ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen antamat asetukseen (EU) N:o 604/2013 liittyvät tuomiot, erityisesti seuraavat: C-695/15 PPU Mirza (ECLI:EU: C:2016:188), C-63/15 Ghezelbash (suuri jaosto) (*) (ECLI:EU:C:2016:409), C-155/15, Karim (ECLI:EU:C:2016:410), C-578/16 PPU C.K. ja muut (*) (ECLI:EU:C:2017:127), C-528/15 Al Chodor (ECLI:EU:C:2017:213), C-36/17 Ahmed (määräys) (ECLI:EU:C:2017:273), C-490/16 A.S. (suuri jaosto) (ECLI:EU:C:2017:585), C-646/16 Jafari (suuri jaosto) (*) (ECLI:EU:C:207:586), C-670/16 Mengesteab (suuri jaosto) (ECLI:EU:C:2017:587), C-60/16 Khir Amayri, ECLI:EU:C:2017:675, C-201/16 Shiri, (ECLI:EU:C:2017:805), C-360/16 Hasan (ECLI:EU:C:2018:35), C-647/16 Hassan (ECLI:EU:C:2018:368), C-213/17 X (ECLI:EU:C:2018:538), C-56/17 Fathi (ECLI:EU:C:2018:803), C-47/17 X (suuri jaosto) (ECLI:EU:C:2018:900), C-661/17 M.A. ja muut (suuri jaosto) (*) (ECLI:EU:C:2019:53), C-163/17 Jawo (suuri jaosto) (*) (ECLI:EU:C:2019:218), C-582/17 H. (suuri jaosto) (*) ECLI:EU:C:2019:280 ja C-715/17, C-718/17 ja C-719/17 komissio v. Puola, Unkari ja Tšekin tasavalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen antamat asetukseen (EU) N:o 604/2013 liittyvät tuomiot, erityisesti seuraavat: C-695/15 PPU Mirza (ECLI:EU: C:2016:188), C-63/15 Ghezelbash (suuri jaosto) (*) (ECLI:EU:C:2016:409), C-155/15, Karim (ECLI:EU:C:2016:410), C-578/16 PPU C.K. ja muut (*) (ECLI:EU:C:2017:127), C-528/15 Al Chodor (ECLI:EU:C:2017:213), C-36/17 Ahmed (määräys) (ECLI:EU:C:2017:273), C-490/16 A.S. (suuri jaosto) (ECLI:EU:C:2017:585), C-646/16 Jafari (suuri jaosto) (*) (ECLI:EU:C:207:586), C-670/16 Mengesteab (suuri jaosto) (ECLI:EU:C:2017:587), C-60/16 Khir Amayri, ECLI:EU:C:2017:675, C-201/16 Shiri, (ECLI:EU:C:2017:805), C-360/16 Hasan (ECLI:EU:C:2018:35), C-647/16 Hassan (ECLI:EU:C:2018:368), C-213/17 X (ECLI:EU:C:2018:538), C-56/17 Fathi (ECLI:EU:C:2018:803), C-47/17 X (suuri jaosto) (ECLI:EU:C:2018:900), C-661/17 M.A. ja muut (suuri jaosto) (*) (ECLI:EU:C:2019:53), C-163/17 Jawo (suuri jaosto) (*) (ECLI:EU:C:2019:218), C-582/17 H. (suuri jaosto) (*) ECLI:EU:C:2019:280 ja C-715/17, C-718/17 ja C-719/17 komissio v. Puola, Unkari ja Tšekin tasavalta,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asetukseen (EU) N:o 604/2013 liittyvät tuomiot ja erityisesti seuraavat: Sharifi v. Itävalta, 5. joulukuuta 2013 (jaoston tuomio), Mohammadi v. Itävalta, 3. heinäkuuta 2014 (jaoston tuomio), Sharifi ja muut v. Italia ja Kreikka, 21. lokakuuta 2014 (jaoston tuomio) ja Tarakhel v. Sveitsi, 4. marraskuuta 2014 (suuren jaoston tuomio), ja 18. helmikuuta 2003 annettuun asetukseen (EY) N:o 343/2003 liittyvä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 21. marraskuuta 2011 antama tuomio asiassa M.S.S. v. Belgia ja Kreikka (suuren jaoston tuomio), hakemus nro 30696/09, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asetukseen (EU) N:o 604/2013 liittyvät tuomiot ja erityisesti seuraavat: Sharifi v. Itävalta, 5. joulukuuta 2013 (jaoston tuomio), Mohammadi v. Itävalta, 3. heinäkuuta 2014 (jaoston tuomio), Sharifi ja muut v. Italia ja Kreikka, 21. lokakuuta 2014 (jaoston tuomio) ja Tarakhel v. Sveitsi, 4. marraskuuta 2014 (suuren jaoston tuomio), ja 18. helmikuuta 2003 annettuun asetukseen (EY) N:o 343/2003 liittyvä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 21. marraskuuta 2011 antama tuomio asiassa M.S.S. v. Belgia ja Kreikka (suuren jaoston tuomio), hakemus nro 30696/09,

| — | ottaa huomioon komission 13. toukokuuta 2015 esittämän Euroopan muuttoliikeagendan (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 13. toukokuuta 2015 esittämän Euroopan muuttoliikeagendan (COM(2015)0240),

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2019 annetun niin kutsutun Maltan julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2019 annetun niin kutsutun Maltan julistuksen,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun elokuussa 2017 julkaiseman tutkimuksen ”Left in Limbo” Dublin III -asetuksen täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun elokuussa 2017 julkaiseman tutkimuksen ”Left in Limbo” Dublin III -asetuksen täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon ICF Internationalin komission puolesta vuonna 2015 tekemän tutkimuksen Dublin III -asetuksen arvioinnista ja vuonna 2016 tekemän tutkimuksen Dublin III -asetuksen täytäntöönpanon arvioinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ICF Internationalin komission puolesta vuonna 2015 tekemän tutkimuksen Dublin III -asetuksen arvioinnista ja vuonna 2016 tekemän tutkimuksen Dublin III -asetuksen täytäntöönpanon arvioinnista,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2019 julkaistun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 24/2019 ”Muuttajien turvapaikka-, siirto- ja palauttamismenettelyt: Aika puuttua tehokkaammin tavoitteiden ja tulosten välisiin eroihin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2019 julkaistun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 24/2019 ”Muuttajien turvapaikka-, siirto- ja palauttamismenettelyt: Aika puuttua tehokkaammin tavoitteiden ja tulosten välisiin eroihin”,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Koronavirustauti: ohjeet turvapaikka- ja palauttamismenettelyjä koskevien asiaankuuluvien EU-säännösten täytäntöönpanosta sekä uudelleensijoittamisesta” (2020/C 126/02), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Koronavirustauti: ohjeet turvapaikka- ja palauttamismenettelyjä koskevien asiaankuuluvien EU-säännösten täytäntöönpanosta sekä uudelleensijoittamisesta” (2020/C 126/02),

| — | ottaa huomioon Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston 2. kesäkuuta 2020 julkaiseman raportin covid-19-kriisiin liittyvistä toimenpiteistä turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmien yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston 2. kesäkuuta 2020 julkaiseman raportin covid-19-kriisiin liittyvistä toimenpiteistä turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmien yhteydessä,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkaistun Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston raportin ”Vuosikertomus turvapaikkatilanteesta Euroopan unionissa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkaistun Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston raportin ”Vuosikertomus turvapaikkatilanteesta Euroopan unionissa”,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) tammikuussa 2019 julkaiseman Dublin-asetuksen täytäntöönpanon arvioinnin, jonka laativat Amandine Scherrer Euroopan parlamentin vaikutustenarvioinnin ja Euroopan tason lisäarvon osaston jälkiarviointiyksiköstä (ensimmäinen osa) ja Euroopan pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöjen neuvottelukunnan (ECRE) tutkimusryhmä jälkiarviointiyksikön pyynnöstä (toinen osa), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) tammikuussa 2019 julkaiseman Dublin-asetuksen täytäntöönpanon arvioinnin, jonka laativat Amandine Scherrer Euroopan parlamentin vaikutustenarvioinnin ja Euroopan tason lisäarvon osaston jälkiarviointiyksiköstä (ensimmäinen osa) ja Euroopan pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöjen neuvottelukunnan (ECRE) tutkimusryhmä jälkiarviointiyksikön pyynnöstä (toinen osa),

| — | ottaa huomioon muut Euroopan parlamentin tilaamat tutkimukset, erityisesti vuonna 2016 julkaistun EPRS:n Dublin-asetusta ja turvapaikkamenettelyjä Euroopassa koskevan täytäntöönpanon arvioinnin, jonka laativat Gertrud Malmersjo ja Milan Remáč, kesäkuussa 2016 julkaistun kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön (unionin sisäasioiden pääosasto) Dublin III -asetuksen uudistamista koskevan Francesco Maianin laatiman tutkimuksen, EPRS:n lokakuussa 2018 julkaiseman tutkimuksen ”The Cost of Non-Europe in Asylum Policy”, jonka laativat Wouter van Ballegooij ja Cecilia Navarra, sekä maaliskuussa 2019 julkaistun EPRS:n Dublin-järjestelmän uudistamista käsittelevän, Anja Radjenovicin laatiman tutkimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muut Euroopan parlamentin tilaamat tutkimukset, erityisesti vuonna 2016 julkaistun EPRS:n Dublin-asetusta ja turvapaikkamenettelyjä Euroopassa koskevan täytäntöönpanon arvioinnin, jonka laativat Gertrud Malmersjo ja Milan Remáč, kesäkuussa 2016 julkaistun kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön (unionin sisäasioiden pääosasto) Dublin III -asetuksen uudistamista koskevan Francesco Maianin laatiman tutkimuksen, EPRS:n lokakuussa 2018 julkaiseman tutkimuksen ”The Cost of Non-Europe in Asylum Policy”, jonka laativat Wouter van Ballegooij ja Cecilia Navarra, sekä maaliskuussa 2019 julkaistun EPRS:n Dublin-järjestelmän uudistamista käsittelevän, Anja Radjenovicin laatiman tutkimuksen,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) 19. helmikuuta 2020 pitämän kuulemisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) 19. helmikuuta 2020 pitämän kuulemisen,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamenttien tutkimus- ja dokumentaatiokeskuksen automaattisen järjestelmän kautta annetut jäsenvaltioiden parlamenttien vastaukset niiden työstä Dublin III -asetuksen parissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamenttien tutkimus- ja dokumentaatiokeskuksen automaattisen järjestelmän kautta annetut jäsenvaltioiden parlamenttien vastaukset niiden työstä Dublin III -asetuksen parissa,

| — | ottaa huomioon Saksan antaman vastauksen viiteen kysymykseen, jotka LIBE-valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä lähettivät kaikille Dublin-menettelyssä osallisena oleville kansallisille viranomaisille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Saksan antaman vastauksen viiteen kysymykseen, jotka LIBE-valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä lähettivät kaikille Dublin-menettelyssä osallisena oleville kansallisille viranomaisille,

| — | ottaa huomioon esittelijän tiedonhankintamatkat Bochumiin (Saksa), Ter Apeliin (Alankomaat), Bukarestiin (Romania) ja Lampedusaan (Italia), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esittelijän tiedonhankintamatkat Bochumiin (Saksa), Ter Apeliin (Alankomaat), Bukarestiin (Romania) ja Lampedusaan (Italia),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0245/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0245/2020),

| A. | ottaa huomioon, että vuonna 2015 turvapaikkaa EU+-maista haki 1 393 920 henkilöä ja vuonna 2016 1 292 740 henkilöä ja että määrä oli noussut nelinkertaiseksi verrattuna vuosiin 2012 (373 375 hakemusta) ja 2013 (464 515 hakemusta); ottaa huomioon, että kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten määrä EU+-maissa kasvoi jälleen vuosien 2018 (665 920 hakemusta) ja 2019 (738 425 hakemusta) välillä, ja vastasi 0,13 prosenttia EU:n kokonaisväestöstä vuonna 2019; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuonna 2015 turvapaikkaa EU+-maista haki 1 393 920 henkilöä ja vuonna 2016 1 292 740 henkilöä ja että määrä oli noussut nelinkertaiseksi verrattuna vuosiin 2012 (373 375 hakemusta) ja 2013 (464 515 hakemusta); ottaa huomioon, että kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten määrä EU+-maissa kasvoi jälleen vuosien 2018 (665 920 hakemusta) ja 2019 (738 425 hakemusta) välillä, ja vastasi 0,13 prosenttia EU:n kokonaisväestöstä vuonna 2019;

| B. | ottaa huomioon, että lähes puolet EU:ssa tehdyistä turvapaikkahakemuksista koskee lapsia ja että noin 17 700 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä jätti kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen vuonna 2019; ottaa huomioon, että 86 prosenttia heistä oli poikia ja 90 prosenttia 14–18-vuotiaita; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lähes puolet EU:ssa tehdyistä turvapaikkahakemuksista koskee lapsia ja että noin 17 700 ilman huoltajaa olevaa alaikäistä jätti kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen vuonna 2019; ottaa huomioon, että 86 prosenttia heistä oli poikia ja 90 prosenttia 14–18-vuotiaita;

| C. | ottaa huomioon, että jäsenvaltio, joka myöntää viisumin kolmannen maan kansalaiselle, on vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä Dublin III -asetuksen 12 artiklan mukaisesti; ottaa huomioon, että Dublin III -asetuksen 14 artiklan mukaan viisumivapauden myöntävän jäsenvaltion alueelle tulleen kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön hakemuksen käsittelee tämä jäsenvaltio; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että jäsenvaltio, joka myöntää viisumin kolmannen maan kansalaiselle, on vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä Dublin III -asetuksen 12 artiklan mukaisesti; ottaa huomioon, että Dublin III -asetuksen 14 artiklan mukaan viisumivapauden myöntävän jäsenvaltion alueelle tulleen kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön hakemuksen käsittelee tämä jäsenvaltio;

| D. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 Dublin-pyynnöistä tehtiin 145 000 päätöstä; ottaa huomioon, että Dublin-pyyntöjen hyväksyntäprosentti oli samana vuotena 62 prosenttia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 Dublin-pyynnöistä tehtiin 145 000 päätöstä; ottaa huomioon, että Dublin-pyyntöjen hyväksyntäprosentti oli samana vuotena 62 prosenttia;

| E. | ottaa huomioon, että vuosina 2008–2017 kolmasosa jäsenvalioista otti vastaan 90 prosenttia turvapaikanhakijoista; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuosina 2008–2017 kolmasosa jäsenvalioista otti vastaan 90 prosenttia turvapaikanhakijoista;

| F. | ottaa huomioon, että jäsenvaltion vastuuta turvapaikkahakemuksesta koskevat määrittämisperusteet sisältävät etusijajärjestyksessä perheyksikön, oleskelulupien tai viisumien myöntämisen, luvattoman maahantulon tai oleskelun ja viisumivapaan maahantulon; toteaa, että jos mitään näistä perusteista ei voida soveltaa, käsittelystä vastaa 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensimmäinen jäsenvaltio, jossa turvapaikkahakemus on jätetty; ottaa huomioon, että 13 artiklan mukaan turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastaa se jäsenvaltio, johon hakija on ensiksi saapunut luvattomasti, ja että tämän artiklan kohtuuttoman usein tapahtuvan käytön johdosta vastuut eivät jakaudu tasaisesti EU:n jäsenvaltioiden välillä; ottaa huomioon, että useat Välimeren ”ensimmäiset maahantulovaltiot”, eli Kreikka, Italia, Malta, Kypros ja Espanja, vastaanottivat suuren osan ensimmäisistä hakemuksista erityisesti vuosien 2015–2016 kriisin aikana; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että jäsenvaltion vastuuta turvapaikkahakemuksesta koskevat määrittämisperusteet sisältävät etusijajärjestyksessä perheyksikön, oleskelulupien tai viisumien myöntämisen, luvattoman maahantulon tai oleskelun ja viisumivapaan maahantulon; toteaa, että jos mitään näistä perusteista ei voida soveltaa, käsittelystä vastaa 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensimmäinen jäsenvaltio, jossa turvapaikkahakemus on jätetty; ottaa huomioon, että 13 artiklan mukaan turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastaa se jäsenvaltio, johon hakija on ensiksi saapunut luvattomasti, ja että tämän artiklan kohtuuttoman usein tapahtuvan käytön johdosta vastuut eivät jakaudu tasaisesti EU:n jäsenvaltioiden välillä; ottaa huomioon, että useat Välimeren ”ensimmäiset maahantulovaltiot”, eli Kreikka, Italia, Malta, Kypros ja Espanja, vastaanottivat suuren osan ensimmäisistä hakemuksista erityisesti vuosien 2015–2016 kriisin aikana;

| G. | ottaa huomioon, että vuonna 2018 Saksassa (82,8 miljoonaa asukasta, 18,6 prosenttia EU:n koko väestöstä) tehtiin eniten hakemuksia (184 180 hakemusta eli 28 prosenttia kaikista hakemuksista, mikä vastaa 0,22 prosenttia Saksan väestöstä), seuraavaksi eniten Ranskassa (66,9 miljoonaa asukasta, 15 prosenttia koko EU:n väestöstä), 120 425 hakemusta (19 prosenttia kaikista hakemuksista, mikä vastaa 0,18 prosenttia Ranskan väestöstä), Kreikassa (10,74 miljoonaa asukasta, 2,4 prosenttia koko EU:n väestöstä) 66 695 hakemusta (11 prosenttia kaikista hakemuksista, 0,62 prosenttia Kreikan väestöstä), Italiassa (60,48 miljoonaa asukasta, 13,6 prosenttia koko EU:n väestöstä) 59 950 hakemusta (10 prosenttia kaikista hakemuksista, 0,01 prosenttia Italian väestöstä) ja Espanjassa (46,66 miljoona asukasta, 10,49 prosenttia koko EU:n väestöstä) 52 700 hakemusta (9 prosenttia kaikista hakemuksista, 0,11 prosenttia Espanjan väestöstä); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vuonna 2018 Saksassa (82,8 miljoonaa asukasta, 18,6 prosenttia EU:n koko väestöstä) tehtiin eniten hakemuksia (184 180 hakemusta eli 28 prosenttia kaikista hakemuksista, mikä vastaa 0,22 prosenttia Saksan väestöstä), seuraavaksi eniten Ranskassa (66,9 miljoonaa asukasta, 15 prosenttia koko EU:n väestöstä), 120 425 hakemusta (19 prosenttia kaikista hakemuksista, mikä vastaa 0,18 prosenttia Ranskan väestöstä), Kreikassa (10,74 miljoonaa asukasta, 2,4 prosenttia koko EU:n väestöstä) 66 695 hakemusta (11 prosenttia kaikista hakemuksista, 0,62 prosenttia Kreikan väestöstä), Italiassa (60,48 miljoonaa asukasta, 13,6 prosenttia koko EU:n väestöstä) 59 950 hakemusta (10 prosenttia kaikista hakemuksista, 0,01 prosenttia Italian väestöstä) ja Espanjassa (46,66 miljoona asukasta, 10,49 prosenttia koko EU:n väestöstä) 52 700 hakemusta (9 prosenttia kaikista hakemuksista, 0,11 prosenttia Espanjan väestöstä);

| H. | korostaa, että vuosina 2016–2019 Saksa ja Ranska tekivät selvästi eniten Dublin-pyyntöjä (68 prosenttia EU:n kokonaismäärästä), kun taas Espanja, Viro, Liettua, Latvia, Slovakia, Bulgaria, Puola ja Tšekki tekivät pyyntöjä vain vähän; ottaa huomioon, että Espanja ei ole esittänyt Dublin-pyyntöjä lähes lainkaan huolimatta turvapaikkahakemusten suuresta ja kasvavasta määrästä; ottaa huomioon, että maiden välillä on merkittäviä eroja, sillä siirroista 54,6 prosenttia tehtiin Kreikasta, 42,2 prosenttia Ruotsista, 11,2 prosenttia Saksasta, 6,7 prosenttia Ranskasta ja 1,6 prosenttia Italiasta vuosina 2016–2019; panee merkille huomattavan tietovajeen useiden maiden osalta; |
| --- | --- |

H.

korostaa, että vuosina 2016–2019 Saksa ja Ranska tekivät selvästi eniten Dublin-pyyntöjä (68 prosenttia EU:n kokonaismäärästä), kun taas Espanja, Viro, Liettua, Latvia, Slovakia, Bulgaria, Puola ja Tšekki tekivät pyyntöjä vain vähän; ottaa huomioon, että Espanja ei ole esittänyt Dublin-pyyntöjä lähes lainkaan huolimatta turvapaikkahakemusten suuresta ja kasvavasta määrästä; ottaa huomioon, että maiden välillä on merkittäviä eroja, sillä siirroista 54,6 prosenttia tehtiin Kreikasta, 42,2 prosenttia Ruotsista, 11,2 prosenttia Saksasta, 6,7 prosenttia Ranskasta ja 1,6 prosenttia Italiasta vuosina 2016–2019; panee merkille huomattavan tietovajeen useiden maiden osalta;

| I. | ottaa huomioon, että Dublin III -asetus perustuu keskeiseen olettamukseen, jonka mukaan turvapaikanhakijoille myönnetään yhtäläiset oikeudet kaikissa jäsenvaltioissa ja että jokainen hakemus tutkitaan tasapuolisesti riippumatta siitä, missä EU-maassa hakemus on jätetty; toteaa, että tämä ei kuitenkaan toteudu käytännössä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Dublin III -asetus perustuu keskeiseen olettamukseen, jonka mukaan turvapaikanhakijoille myönnetään yhtäläiset oikeudet kaikissa jäsenvaltioissa ja että jokainen hakemus tutkitaan tasapuolisesti riippumatta siitä, missä EU-maassa hakemus on jätetty; toteaa, että tämä ei kuitenkaan toteudu käytännössä;

| J. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat käyttäneet asetuksen riippuvuussuhteessa olevia henkilöitä koskevaa lauseketta (16 artikla) tai humanitaarista ja harkintavaltalauseketta (17 artikla) vain hyvin rajoitetusti; katsoo, että nämä lausekkeet tarjoavat kohtuullisia ratkaisuja perheenyhdistämiseen tai uudelleensijoittamiseen myös maahantulon jälkeen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat käyttäneet asetuksen riippuvuussuhteessa olevia henkilöitä koskevaa lauseketta (16 artikla) tai humanitaarista ja harkintavaltalauseketta (17 artikla) vain hyvin rajoitetusti; katsoo, että nämä lausekkeet tarjoavat kohtuullisia ratkaisuja perheenyhdistämiseen tai uudelleensijoittamiseen myös maahantulon jälkeen;

| K. | ottaa huomioon, että useimmissa Dublin-menettelyissä ei noudateta perusteiden etusijajärjestystä koskevia säännöksiä ja vahvistettuja määräaikoja asianmukaisesti eikä siirtoja panna täytäntöön; ottaa huomioon, että kun on kyse lapsista ja perheistä, nämä puutteet ovat erityisen haitallisia lapsen edun ja turvapaikanhakijoiden perheenyhdistämisoikeuden kannalta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että useimmissa Dublin-menettelyissä ei noudateta perusteiden etusijajärjestystä koskevia säännöksiä ja vahvistettuja määräaikoja asianmukaisesti eikä siirtoja panna täytäntöön; ottaa huomioon, että kun on kyse lapsista ja perheistä, nämä puutteet ovat erityisen haitallisia lapsen edun ja turvapaikanhakijoiden perheenyhdistämisoikeuden kannalta;

| L. | ottaa huomioon, että Dublin III -asetuksen täytäntöönpanoa koskevat tiedot ja tutkimukset osoittavat, että perhesäännöksiin suhtaudutaan toistuvasti välinpitämättömästi ja lapsen edun periaatetta sovelletaan virheellisesti; ottaa huomioon, että esimerkiksi vuonna 2018 perheyksikkökriteeriä sovellettiin 5 prosentissa vastuunottopyynnöistä Ranskassa (12 000 pyynnöstä) ja 3,7 prosentissa Saksassa (17 500 pyynnöstä) ja vielä harvemmin Belgiassa, Ruotsissa ja Sveitsissä; korostaa sitä vastoin, että Kreikka esitti 79,3 prosenttia vastuunottopyynnöistään perheiden yhtenäisyyskriteerin perusteella vuonna 2018; korostaa myös, että perheenyhdistämistä koskevat hakemukset hyväksytään harvemmin (48 prosenttia tapauksista) verrattuna kaikkien menettelyjen keskimääräiseen hyväksymisasteeseen (67,6 prosenttia); ottaa huomioon, että asetuksen 16 ja 17 tehokkaalla täytäntöönpanolla voitaisiin taata turvapaikanhakijoiden perhe-elämää ja perheen yhtenäisyyttä koskevan oikeuden tehokas toteutuminen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Dublin III -asetuksen täytäntöönpanoa koskevat tiedot ja tutkimukset osoittavat, että perhesäännöksiin suhtaudutaan toistuvasti välinpitämättömästi ja lapsen edun periaatetta sovelletaan virheellisesti; ottaa huomioon, että esimerkiksi vuonna 2018 perheyksikkökriteeriä sovellettiin 5 prosentissa vastuunottopyynnöistä Ranskassa (12 000 pyynnöstä) ja 3,7 prosentissa Saksassa (17 500 pyynnöstä) ja vielä harvemmin Belgiassa, Ruotsissa ja Sveitsissä; korostaa sitä vastoin, että Kreikka esitti 79,3 prosenttia vastuunottopyynnöistään perheiden yhtenäisyyskriteerin perusteella vuonna 2018; korostaa myös, että perheenyhdistämistä koskevat hakemukset hyväksytään harvemmin (48 prosenttia tapauksista) verrattuna kaikkien menettelyjen keskimääräiseen hyväksymisasteeseen (67,6 prosenttia); ottaa huomioon, että asetuksen 16 ja 17 tehokkaalla täytäntöönpanolla voitaisiin taata turvapaikanhakijoiden perhe-elämää ja perheen yhtenäisyyttä koskevan oikeuden tehokas toteutuminen;

| M. | ottaa huomioon, että Dublin III -asetukseen on liittynyt merkittäviä täytäntöönpanoa koskevia puutteita, myös vuoden 2015 suurten saapujamäärien ja covid-19-pandemian aikana, ja että tämä on vaikuttanut haitallisesti jäsenvaltioiden väliseen luottamukseen sekä kansainväliseen suojeluun ja johtanut perusoikeusloukkauksiin; ottaa huomioon, että Dublin III -säännöt ovat osoittautuneet soveltumattomiksi suurten muuttovirtojen käsittelyyn, mikä on johtanut järjestelmään, joka asettaa liian suuren vastuun ja rasituksen muutamille jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Dublin III -asetukseen on liittynyt merkittäviä täytäntöönpanoa koskevia puutteita, myös vuoden 2015 suurten saapujamäärien ja covid-19-pandemian aikana, ja että tämä on vaikuttanut haitallisesti jäsenvaltioiden väliseen luottamukseen sekä kansainväliseen suojeluun ja johtanut perusoikeusloukkauksiin; ottaa huomioon, että Dublin III -säännöt ovat osoittautuneet soveltumattomiksi suurten muuttovirtojen käsittelyyn, mikä on johtanut järjestelmään, joka asettaa liian suuren vastuun ja rasituksen muutamille jäsenvaltioille;

| N. | ottaa huomioon, että väliaikainen Välimeren etsintä- ja pelastusmekanismi, josta päätettiin Maltan julistuksella ja jonka Saksa, Ranska, Italia ja Malta allekirjoittivat 23. syyskuuta 2019, oli voimassa ainakin kuusi kuukautta; ottaa huomioon, että tähän tilapäiseen sopimukseen ei liittynyt muita jäsenvaltioita; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että väliaikainen Välimeren etsintä- ja pelastusmekanismi, josta päätettiin Maltan julistuksella ja jonka Saksa, Ranska, Italia ja Malta allekirjoittivat 23. syyskuuta 2019, oli voimassa ainakin kuusi kuukautta; ottaa huomioon, että tähän tilapäiseen sopimukseen ei liittynyt muita jäsenvaltioita;

| O. | ottaa huomioon, että ennaltaehkäiseviä toimia koskevaa säännöstä (33 artikla) ei ole koskaan käytetty; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ennaltaehkäiseviä toimia koskevaa säännöstä (33 artikla) ei ole koskaan käytetty;

| P. | ottaa huomioon, että Dublin III -asetuksen 28 artiklassa sallitaan säilöönotto poikkeuksellisena toimenpiteenä ”siirtomenettelyjen turvaamiseksi”, jos hakijaan liittyy ”huomattava pakenemisen riski”; ottaa huomioon, että tämä määritelmä on edelleen epäselvä ja että sen tulkinta vaihtelee jäsenvaltioittain; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Dublin III -asetuksen 28 artiklassa sallitaan säilöönotto poikkeuksellisena toimenpiteenä ”siirtomenettelyjen turvaamiseksi”, jos hakijaan liittyy ”huomattava pakenemisen riski”; ottaa huomioon, että tämä määritelmä on edelleen epäselvä ja että sen tulkinta vaihtelee jäsenvaltioittain;

| Q. | ottaa huomioon, että prosessuaalisia takeita ja turvapaikanhakijoiden, erityisesti lasten, takeita ei noudateta; ottaa huomioon, että menettelyjen kesto ja ennustettavissa olevien myönteisten päätösten puute sekä huonot vastaanotto-olosuhteet ja sosiaalinen epävarmuus vaikuttavat sellaisten turvapaikanhakijoiden hyvinvointiin, joilla on monissa tapauksissa ollut traumaattisia kokemuksia kotona ja/tai matkalla EU:hun; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että prosessuaalisia takeita ja turvapaikanhakijoiden, erityisesti lasten, takeita ei noudateta; ottaa huomioon, että menettelyjen kesto ja ennustettavissa olevien myönteisten päätösten puute sekä huonot vastaanotto-olosuhteet ja sosiaalinen epävarmuus vaikuttavat sellaisten turvapaikanhakijoiden hyvinvointiin, joilla on monissa tapauksissa ollut traumaattisia kokemuksia kotona ja/tai matkalla EU:hun;

| R. | ottaa huomioon, että Dublin III -asetuksen täytäntöönpano liittyy läheisesti EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikan muiden toimintapoliittisten asiakokonaisuuksien täytäntöönpanoon; ottaa erityisesti huomioon, että puutteet uudelleenlaaditun turvapaikkamenettelydirektiivin (2013/32/EU), uudelleenlaaditun vastaanottodirektiivin (2013/33/EU) ja uudelleenlaaditun aseman määrittelyä koskevan direktiivin (2011/95/EU) täytäntöönpanossa ovat vaikuttaneet Dublin III -asetuksen täytäntöönpanoon; katsoo, että komission olisi tehostettava työtään sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot noudattavat näitä direktiivejä, myös rikkomusmenettelyjen avulla; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Dublin III -asetuksen täytäntöönpano liittyy läheisesti EU:n turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikan muiden toimintapoliittisten asiakokonaisuuksien täytäntöönpanoon; ottaa erityisesti huomioon, että puutteet uudelleenlaaditun turvapaikkamenettelydirektiivin (2013/32/EU), uudelleenlaaditun vastaanottodirektiivin (2013/33/EU) ja uudelleenlaaditun aseman määrittelyä koskevan direktiivin (2011/95/EU) täytäntöönpanossa ovat vaikuttaneet Dublin III -asetuksen täytäntöönpanoon; katsoo, että komission olisi tehostettava työtään sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot noudattavat näitä direktiivejä, myös rikkomusmenettelyjen avulla;

| S. | ottaa huomioon, että osa puutteista liittyy Dublinin asetuksen suunnitteluun eikä niitä voida ratkaista pelkästään paremman täytäntöönpanon avulla; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että osa puutteista liittyy Dublinin asetuksen suunnitteluun eikä niitä voida ratkaista pelkästään paremman täytäntöönpanon avulla;

| T. | toteaa, että tietojen puute estää tekemästä Dublin III -asetuksen täytäntöönpanon kattavaa arviointia; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot eivät toimita tilastotietoja järjestelmällisesti ja johdonmukaisesti eivätkä yhtä yksityiskohtaisesti tai yhtä usein; toteaa, että keskeisiä tietopuutteiden aiheita ovat pyyntöjen perusteet, menettelyjen kesto, resurssit, peruutetut hakemukset, epäonnistuneet siirrot, muutoksenhaut ja säilöönotto; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että tietojen puute estää tekemästä Dublin III -asetuksen täytäntöönpanon kattavaa arviointia; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot eivät toimita tilastotietoja järjestelmällisesti ja johdonmukaisesti eivätkä yhtä yksityiskohtaisesti tai yhtä usein; toteaa, että keskeisiä tietopuutteiden aiheita ovat pyyntöjen perusteet, menettelyjen kesto, resurssit, peruutetut hakemukset, epäonnistuneet siirrot, muutoksenhaut ja säilöönotto;

| U. | ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi 6. marraskuuta 2017 kahden kolmasosan enemmistöllä lainsäädäntöpäätöslauselman uudelleenlaaditusta Dublin IV -ehdotuksesta; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi 6. marraskuuta 2017 kahden kolmasosan enemmistöllä lainsäädäntöpäätöslauselman uudelleenlaaditusta Dublin IV -ehdotuksesta;

Yhteisvastuun periaatteen sisällyttäminen Euroopan yhteiseen turvapaikkajärjestelmään

| 1. | katsoo, että nykyinen Dublin III -asetus asettaa jäsenvaltioiden vähemmistön suhteettoman suureen vastuuseen erityisesti silloin, kun maahanmuuttajia saapuu paljon; katsoo, että Dublin III -asetuksen ensimmäistä saapumismaata koskevan perusteen takia etulinjan maat joutuvat maantieteellisen sijaintinsa vuoksi kantamaan turvapaikanhakijoiden rekisteröintiä ja vastaanottoa koskevan ennennäkemättömän ja suhteettoman suuren taakan; huomauttaa, että Dublin III -asetuksella, sellaisena kuin se on suunniteltu ja pantu täytäntöön, ei ole pystytty takaamaan asetuksen päätavoitetta eli turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion nopeaa määrittämistä, ja siten varmistamaan vastuun oikeudenmukaista jakautumista jäsenvaltioiden välillä, sekä tehokasta ja nopeaa pääsyä turvapaikkamenettelyjen piiriin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että komission vuonna 2015 ehdottamien järjestelykeskusten ja väliaikaisen siirtojärjestelmän käyttöönoton tarkoituksena oli helpottaa turvapaikkahakemusten hallintoa hakijoiden saapuessa EU:n alueelle ja olla käytännönläheinen tapa tasoittaa Dublin III -asetuksen puutteita, jotka siihen aikaan olivat tulossa esiin; muistuttaa lisäksi, että Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) ja Frontexin kaltaiset EU:n virastot ovat tukeneet jäsenvaltioita, joihin kohdistuu kohtuuton taakka turvapaikkasäännöstön täytäntöönpanossa, ja korostaa tarvetta parantaa näiden virastojen välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että perusteiden etusijajärjestyksen epäasianmukainen soveltaminen, erityisesti ensimmäistä saapumismaata koskevan perusteen liiallinen käyttö ja siirtojen tehoton toteuttaminen, on lisännyt tiettyjen jäsenvaltioiden ja erityisesti etulinjassa olevien jäsenvaltioiden suhteetonta vastuuta; katsoo siksi, että EU tarvitsee kestävän yhteisvastuumekanismin, jossa vahvistetaan oikeudenmukaiset säännöt vastuun jakamiseksi jäsenvaltioiden kesken SEUT-sopimuksen 80 artiklan mukaisesti ja jossa kunnioitetaan täysimääräisesti turvapaikanhakijoiden turvallisuutta ja suojelua koskevaa perusoikeutta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että on olennaisen tärkeää tarjota etulinjassa oleville jäsenvaltioille enemmän resursseja ja valmiuksia, esimerkiksi EASOn kautta, niin kauan kuin Dublin-järjestelmää ei uudisteta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että oikeus turvapaikkaan on perusoikeus; korostaa, että turvapaikkamenettelyn avulla tutkitaan hakemukset ja myönnetään kansainvälistä suojelua hakijoille, jotka täyttävät kelpoisuusvaatimukset, ja varmistetaan samalla nopea ja oikeudenmukainen päätös niille, jotka eivät täytä vaatimuksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille, että Dublin III -asetuksen 24 artiklan 4 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat joko pyytää ottamaan henkilön takaisin tai toteuttaa palauttamismenettelyn sellaisten henkilöiden tapauksessa, joiden kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on hylätty jäsenvaltiossa tehdyllä lopullisella päätöksellä; korostaa, että 24 artiklan 4 kohdan soveltamisen yhteydessä sellaisten henkilöiden palauttaminen, jotka eivät voi saada kansainvälistä suojelua, erityisesti vapaaehtoisen noudattamisen perusteella, voisi edistää EU:n muuttoliikepolitiikan toimivuutta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | suhtautuu myönteisesti neuvoston vuosina 2015 ja 2016 tekemiin siirtopäätöksiin, jotka hyväksyttiin kiireellisenä yhteisvastuutoimenpiteenä; ilmaisee pettymyksensä siihen, että jäsenvaltiot eivät ole täyttäneet solidaarisuutta ja vastuunjakoa koskevia sitoumuksiaan, ja panee samalla merkille joidenkin jäsenvaltioiden myönteisen panoksen; muistuttaa, että komissio ei noudattanut parlamentin 18. toukokuuta 2017 antaman päätöslauselman kehotusta ehdottaa siirtotoimenpiteiden jatkamista siihen asti, kunnes Dublin III -asetuksen uudistus on hyväksytty; korostaa, että väliaikaisilla siirtoa koskevilla sopimuksilla ei voida korvata yhdenmukaistettua ja kestävää Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana, että neuvosto, toisin kuin parlamentti, ei ole ottanut kantaa Dublin IV -uudelleenlaadintaehdotukseen, ja ajanut näin ollen umpikujaan yritykset uudistaa Dublin III -asetusta, vaikka sen puutteet on hyvin dokumentoitu; katsoo, että tämä umpikujaan ajautuminen voidaan tulkita niin, että se rikkoo SEU-sopimuksen 13 artiklan 2 kohdassa määrättyä EU:n toimielinten keskinäisen vilpittömän yhteistyön periaatetta, ottaen huomioon myös sen, että neuvosto on aina pyrkinyt yksimieliseen sopimukseen, vaikka perussopimuksissa määrätään määräenemmistöstä; pitää erityisen valitettavana, että unionilla on edelleen samat säännöt, jotka ovat osoittautuneet tehottomiksi tulijoiden suuren määrän hallinnoinnissa; kehottaa uudistamaan nopeasti Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille, että 33 artiklan mukaista varhaisvaroitus-, valmius- ja kriisinhallintamenettelyä ei ole tähän mennessä sovellettu, ei edes vuosina 2015 ja 2016, kun tulijoita oli paljon; toteaa lisäksi, että vielä ei ole vedottu tilapäistä suojelua koskevan direktiivin säännöksiin, joiden tarkoituksena on käsitellä tilapäistä suojelua silloin, maahan tulee suuri määrä siirtymään joutuneita henkilöitä, jotka eivät pysty palaamaan alkuperämaahansa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että EU:hun olisi perustettava solidaarisuuteen perustuva mekanismi turvapaikkaa koskevan perusoikeuden jatkuvuuden varmistamiseksi EU:ssa, jotta voidaan varmistaa turvapaikan saanti ja vastuun jakaminen jäsenvaltioiden kesken; korostaa, että turvapaikanhakijoiden perusoikeuksien suojelun olisi aina oltava tämän mekanismin keskiössä; katsoo, että ammattitaitoista ja erityisesti oikeudellista apua kansainvälistä suojelua tarvitseville henkilöille tarjoavien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden olisi voitava osallistua tällaiseen mekanismiin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että 17 artiklassa tarkoitettua harkintavaltalauseketta, jonka mukaan jäsenvaltio voi ottaa vastuun turvapaikkahakemuksesta, vaikka sitä ei ole määritetty Dublin III -asetuksen mukaisesti hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaksi jäsenvaltioksi, käytetään eri tavalla, harvoin ja vain muutamassa jäsenvaltiossa; panee merkille, että vuonna 2018 suurin osa tällaisista tapauksista oli Saksassa, Alankomaissa ja Ranskassa; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita hyödyntämään paremmin 17 artiklan harkintavaltalauseketta haastavissa tilanteissa ja humanitaarisissa hätätilanteissa pysyvän solidaarisuusmekanismin puuttuessa; katsoo, että 17 artiklan harkintavaltalausekkeita olisi käytettävä yhteisvastuun välineenä vastuun jakamisessa erityisesti tilanteissa, joissa maahantulijoita saapuu paljon maitse ja meritse, tai siirrettäessä järjestelykeskuksissa tällä hetkellä epäinhimillisisissä, ihmisarvoa alentavissa, epäterveellisissä ja turvattomissa oloissa ja ilman riittävää fyysistä ja mielenterveyteen liittyvää tukea oleskelevia turvapaikanhakijoita; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että perheiden yhtenäisyyttä koskevat säännökset, jotka ovat ensimmäisiä vastuun määrittämistä koskevien perusteiden etusijajärjestyksessä, olisi pantava tehokkaasti täytäntöön ja että huollettavia henkilöitä (16 artikla) ja harkintavaltalausekkeita (17 artikla) olisi käytettävä laajemmin perheiden yhtenäisyyden tukemiseen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että Dublin III -asetuksen täytäntöönpanoon liittyy monia haasteita; panee merkille, että EASO antaa merkittävää operatiivista ja teknistä tukea jäsenvaltioiden viranomaisille Dublin-menettelyjen täytäntöönpanossa erityisesti järjestelykeskuksissa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan EASOn henkilöstön työtä ja sallimaan turvapaikanhakijoiden puhuttelut muilla kuin sen valtion virallisella kielellä, jossa ne järjestetään, ja varmistamaan samalla, että hakijalle tarjotaan tulkkaus tämän ymmärtämällä kielellä; korostaa, että EASOn on operatiivisessa työssään noudatettava korkeimpia vaatimuksia ja asetettava työnsä keskiöön kansainvälistä suojelua tarvitsevien hakijoiden etu, myös lapsen etu; kehottaa perustamaan Euroopan turvapaikkaviraston ja myöntämään sille riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit ja tukemaan näin jäsenvaltioita Dublin-menettelyissä; kehottaa organisoimaan eurooppalaiset Dublin-yksiköt asianmukaisesti ja antamaan niille riittävästi henkilöstöä, jotta voidaan virtaviivaistaa ja nopeuttaa Dublin-menettelyjen saattamista päätökseen ja varmistaa erityisesti, että sovelletaan oikein Dublin III -asetuksen III luvun säännöksiä, joilla turvapaikanhakija yhdistetään tiettyyn jäsenvaltioon; |
| --- | --- |

14.

Perusoikeuksien suojeleminen

| 15. | muistuttaa, että perusoikeuksien suojelemisen on oltava keskeisessä asemassa kaikissa toimenpiteissä, joilla Dublin III -asetusta pannaan täytäntöön, mukaan lukien lasten, ihmiskaupan uhrien, hlbti-henkilöiden ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden suojelu; huomauttaa, että Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän puutteet aiheuttavat inhimillisiä kustannuksia turvapaikanhakijoille, joiden mielenterveyttä heikentävät jo heidän alkuperämaassa ja mahdollisesti muuttoreittien varrella kokemansa traumat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että turvapaikanhakijoilla on oikeus saada kaikki tiedot menettelyistä; pitää valitettavana, että turvapaikanhakijoille annettavien tietojen taso vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan, että alaikäiset saavat tarpeisiin sovitettua, lapsiystävällistä tietoa ja erityistä tukea; korostaa, että oikeusavun ja tulkkauksen tarjoaminen on keskeistä, jotta varmistetaan hakijoiden tiedonsaantioikeus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | huomauttaa, että turvapaikanhakijoiden ja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, alaikäisten ja perheiden siirrot voivat johtaa heidän ihmisoikeuksiensa loukkaamiseen; toistaa, että palauttamiskiellon periaate ja ihmisoikeusloukkaukset ovat riittävä syy keskeyttää siirto, vaikka kohdemaassa ei olisi järjestelmäpuutteita; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan asianmukaisesti riskit, joille hakijat altistuisivat kohdejäsenvaltioissa; korostaa erityisesti, että siirrot on toteutettava tavalla, joka ei missään tapauksessa altista yksilöitä palauttamisriskille; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että 28 artiklan mukaan turvapaikanhakijoiden säilöönottoa voidaan Dublin-menettelyn puitteissa käyttää vain viimeisenä keinona ja vain jos säilöönotto on suhteellisuusperiaatteen mukainen, eikä mitään muuta vähemmän rajoittavaa vaihtoehtoa voida panna tehokkaasti täytäntöön, jotta varmistetaan siirtomenettelyn toteuttaminen tapauksissa, joissa on huomattava pakenemisen vaara; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään konkreettisiin toimiin pätevien vaihtoehtojen löytämiseksi säilöönotolle; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että säilöönoton on oltava mahdollisimman lyhytaikainen eikä se saa kestää pidempään kuin on kohtuudella välttämätöntä tarvittavien hallinnollisten toteuttamiseksi asianmukaista huolellisuutta noudattaen, kunnes tämän asetuksen nojalla toteuttava siirto toteutetaan; korostaa, että koska pakenemisen vaaran määrittämiseen ei ole yhdenmukaistettuja perusteita, jäsenvaltiot ovat hyväksyneet erilaisia ja joskus kiistanalaisia perusteita; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota selventämään käsitettä ”huomattava pakenemisen vaara”; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota selventämään, että säilöönotto ei koskaan ole lapsen edun mukaista; |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen mukaan (5) on lainvastaista ottaa alaikäistä säilöön mutta jättää ottamatta huomioon hänen etuaan tai hänen henkilökohtaista tilannettaan ilman huoltajaa olevana alaikäisenä, jos sitä voidaan soveltaa, tai jättää arvioimatta oikeasuhteisuutta tai saatavilla olevia vaihtoehtoja säilöönotolle; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että lasten suojelun perimmäiset tavoitteet, kuten lapsikaupan torjunta, on aina asetettava etusijalle, jotta varmistetaan, että maahanmuuttajalapsilla on nopea pääsy koulutukseen, terveydenhuoltoon ja asianmukaiseen majoitukseen; korostaa, että ilman huoltajaa olevien lasten tulisi nauttia asianmukaisista suojelutoimenpiteistä, kuten tehokkaasta edunvalvonnasta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | huomauttaa, että perusteiden etusijajärjestyksen noudattamisessa on useita ja järjestelmällisiä puutteita; korostaa, että perheiden yhtenäisyys ei ole läheskään yleisin kriteeri, vaikka se on asetuksen III luvun mukaisen etusijajärjestyksen kärjessä; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi keskinäisen yhteistyön periaatteen mukaisesti autettava toimivaltaisia viranomaisia ja kolmansien maiden kansalaisia parantamaan olemassa olevien ja todistettujen perhesiteiden vahvistamista, kun määritellään vastuussa olevia jäsenvaltioita; kehottaa komissiota varmistamaan, että perusteiden etusijajärjestystä noudatetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että on selvennettävä perheenyhdistämistä koskevien perusteiden soveltamisen edellytyksiä ja asetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti asetettava 8, 10 ja 16 artiklan soveltaminen etusijalle tärkeimpinä perusteina hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi, jotta taataan perheen yhtenäisyyttä koskevan oikeuden tehokas toteutuminen ja perheenyhdistämispäätösten nopeampi täytäntöönpano; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhdenmukaistamaan perheenyhdistämisen edellyttämän näyttökynnyksen saavutettavissa olevien normien ja vaatimusten suuntaisesti; huomauttaa, että määritelmät siitä, mikä on ”perhe”, vaihtelevat jäsenvaltioittain, mikä edesauttaa perusteiden etusijajärjestyksen laiminlyömistä ja järjestelmän toimintahäiriöitä; kehottaa siksi komissiota valvomaan huolellisesti, että jäsenvaltiot soveltavat asianmukaisesti perheeseen liittyviä määritelmiä, sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen 3 artiklassa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa, että tämän asetuksen mukaisesti lapsen edun olisi oltava ensisijainen huomioon otettava tekijä kaikkien Dublin-menettelyjen soveltamisessa ja lasta koskevissa päätöksissä; pitää valitettavana, että jäsenvaltiot soveltavat erilaisia tulkintoja lapsen edusta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää valitettavana, että riittämättömät tunnistamismekanismit ja toisinaan virheelliset ikäarviointimenetelmät pahentavat alaikäisten tilannetta entisestään, mikä aiheuttaa viivästyksiä tai vaikuttaa kielteisesti Dublin-menettelyjen lopputulokseen; toteaa, että tietyissä jäsenvaltioissa on kehitetty hyviä käytäntöjä, kuten ilman huoltajaa oleville alaikäisille suunnatun erityishenkilöstön käyttö tai monialainen lähestymistapa iän määrittämiseksi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on erittäin huolissaan siitä, että monissa jäsenvaltioissa edustajan nimittäminen avustamaan ilman huoltajaa olevia alaikäisiä Dublin-menettelyissä on käytännön haasteiden vuoksi usein viivästynyt tai sitä ei ole taattu; toteaa myös, että joissakin maissa nämä edustajat eivät saa riittävästi tietoa Dublin-menettelyistä ja että ilman huoltajaa olevat alaikäiset eivät saa lapsiystävällistä tukea; |
| --- | --- |

27.

Menettelyjen yksinkertaistaminen, käsittelyaikojen huomattava lyhentäminen ja tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevien oikeuksien kunnioittaminen

| 28. | korostaa, että siirtomenettelyjen lukumäärä kasvoi huomattavasti vuosina 2016–2017 ja että niistä aiheutui merkittäviä inhimillisiä, aineellisia ja taloudellisia kustannuksia; pitää kuitenkin valitettavana, että siirtoja tehtiin vain 11 prosentissa tapauksista, mikä entisestään lisää turvapaikkajärjestelmien ylikuormitusta ja osoittaa selvästi asetuksen tehottomuuden; pitää erittäin tärkeinä toimia tiedonsaannin ja turvapaikanhakijoiden perheenyhdistämistä ja siirtoja koskevien nopeiden menettelyjen takaamiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja Euroopan unionin tuomioistuimen viime vuosien tärkeää oikeuskäytäntöä, jossa on selvennetty Dublin-siirtojen ehkäisemisen hyväksyttäviä perusteita, erityisesti kaikkia yksilölle aiheutuvia riskejä; panee erityisesti merkille, että unionin tuomioistuimissa ja kansallisissa tuomioistuimissa tehdään yhä enemmän päätöksiä keskeyttää siirrot jäsenvaltioihin, joissa turvapaikanhakijalta evättäisiin epäoikeudenmukaisesti kansainvälinen suojelu (välillinen palautus) tai heidän oikeutensa Dublin-menettelyyn; pitää valitettavana, että turvapaikanhakijat joutuvat epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kohteeksi tietyissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille, että kansallisen turvapaikkaviranomaisen rakenteellisen organisoinnin ja toiminnan puutteet yhdessä resurssipulan kanssa ovat viivästyttäneet Dublin-menettelyjä ja haitanneet asetuksen soveltamista; panee merkille, että vaikka useimmissa maissa on yksi erikoistunut turvapaikkaviranomainen, jotkin jäsenvaltiot ovat päättäneet jakaa vastuun eri viranomaisten kesken, mikä aiheuttaa tietyissä tapauksissa turvapaikanhakijoille käytännön monimutkaisuuksia ja eroja asetuksen täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että Dublin-menettelyjen tehokkuus riippuu myös kunkin kansallisen turvapaikkaviranomaisen laadukkuudesta ja henkilöstön määrästä; panee merkille, että turvapaikkaviranomaisten välillä on merkittäviä eroja henkilöstön määrässä turvapaikanhakijaa kohti; korostaa, että kansallisilla Dublin-yksiköillä on liian vähän henkilöstöä samalla kun niiden työmäärä kasvaa huomattavasti; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään Dublin III -asetuksen toimivuuden edellyttämiä resursseja, erityisesti turvapaikkaviranomaisten määrää; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa yhteistyön ja tiedonjaon puutetta jäsenvaltioiden välillä, mikä heikentää aktiivisesti EU:n yhteisvastuun periaatetta ja edistää suoraan järjestelmien ylikuormitusta tietyissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että ”luvatonta maahantuloa” koskevan kriteerin liiallinen ja osittain epäasianmukainen soveltaminen rasittaa suhteettomasti ensimmäisiä maahantulomaita, joilla ei useinkaan ole resursseja ja valmiuksia turvapaikanhakijoiden vastaanottamiseen ja rekisteröintiin; toteaa, että ”takaisinottopyynnöt” ovat olleet Dublin-menettelyn hallitseva muoto viime vuosina, mikä tarkoittaa, että useimmat Dublin-menettelyyn asetetut henkilöt olivat jo hakeneet turvapaikkaa toisessa jäsenvaltiossa; toteaa, että Schengen-alueen jäsenvaltioihin ja myös sen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin olisi sovellettava asianmukaisia toimenpiteitä edelleen liikkumisen estämiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa, että Dublin-menettelyn kussakin vaiheessa asetettujen määräaikojen tarkoituksena on pitää menettely lyhyenä ja mahdollistaa nopea pääsy turvapaikkamenettelyyn; panee merkille, että jäsenvaltioiden välillä on edelleen epäselvyyksiä ja vaihtelua määräaikojen laskemisessa ja siinä, milloin kukin menettely katsotaan alkaneeksi; ehdottaa siirtomenettelyn käynnistävien ehtojen selkeyttämistä ja yhdenmukaistamista; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ottaa huomioon, että Dublin III -asetuksen mukaiset vastuun siirtämistä koskevat säännöt vaikuttavat joissakin tapauksissa haitallisesti turvapaikkamenettelyjen tehokkuuteen ja siirtojen täytäntöönpanoon, sillä ne lisäävät pakenemisen vaaraa; pitää valitettavina jäsenvaltioiden usein näennäisiä perusteluja siirroista kieltäytymiseksi; katsoo, että muun muassa nämä tekijät ovat lisänneet osaltaan edelleen liikkumista kannustamalla turvapaikanhakijoita jäämään järjestelmän ulkopuolelle; kehottaa komissiota tarkistamaan sääntöjä siirtojen täytäntöönpanon parantamiseksi ja luopumaan vastuun siirtämisestä tapauksissa, joissa turvapaikanhakija pakenee, edistämään jäsenvaltioiden välistä luottamusta, seuraamaan tilannetta ja tarvittaessa määräämään seuraamuksia siirroista kieltäytyville jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

35.

| 36. | panee merkille, että myös perusteiden etusijajärjestystä koskevien sääntöjen virheellinen soveltaminen, erityisesti perheenyhdistämisen ja ilman huoltajaa olevien lasten tilanteen osalta, sekä ensimmäisen luvattoman maahantulon maan kriteerin suhteeton käyttö heikentävät turvapaikkamenettelyjä; toteaa, että nämä täytäntöönpanon puutteet voivat kannustaa turvapaikanhakijoita jäämään järjestelmän ulkopuolelle; korostaa, että jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmien yhdenmukaistamisen jatkaminen on keskeistä toimivan Dublin III -asetuksen ja edelleen liikkumisen ehkäisemisen kannalta; kehottaa komissiota ehdottamaan järjestelmää, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon turvapaikanhakijoiden todistetut merkitykselliset yhteydet jäsenvaltioon, kuten aiempi laillinen oleskelu tai tutkintotodistukset, ja jolla varmistetaan, että turvapaikanhakijoita kohdellaan suhteellisesti yhdenvertaisesti kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että oikeusavun tarjoaminen turvapaikanhakijoille Dublin-menettelyissä erityisesti järjestelykeskuksissa on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että hakijoille tiedotetaan heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan Dublin-menettelyn aikana; korostaa, että tämä parantaisi oikeuksia kunnioittavia menettelyjä, yksinkertaistaisi Dublin-menettelyjä ja parantaisi päätöksentekoa; toteaa, että oikeudellinen edustaja voi varmistaa, että jokainen asiakirja-aineisto on täydellinen ja täsmällinen, ja auttaa vähentämään muutoksenhakujen määrää ja turvaamaan oikeuden palauttamiskieltoon; panee huolestuneena merkille, että kansallisella tasolla on edelleen joitakin erityisiä kysymyksiä, kuten rajalliset mahdollisuudet käyttää riippumattomia oikeudellisia edustajia syrjäisissä turvapaikkakeskuksissa, vähäiset taloudelliset korvaukset oikeusavusta, riittämättömät valmiudet ennakoiviin ja henkilökohtaisiin puhutteluihin ja oikeusavun riittämätön tarjoaminen säilöönottokeskuksissa oleville hakijoille; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään oikeusavun antamiseen Dublin-menettelyn aikana käytettävissä olevia varoja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että hakijoille Dublin-menettelyn aikana toimitettujen tietojen laatu ja määrä eivät ole mitenkään tyydyttäviä, tiedot vaihtelevat huomattavasti maiden välillä ja joissakin tapauksissa maiden sisällä; toteaa, että erilaiset tekijät vaikuttavat tiedonsaantioikeuden noudattamiseen, kuten tietojen laatu ja selkeys, tulkkien saatavuus, käännettyjen asiakirjojen saatavuus ja tietojen saatavuus ajoissa; muistuttaa, että asetuksen 4 artiklan mukainen tiedonsaantioikeus on olennaisen tärkeää Dublin-menettelyjen monimutkaisen luonteen vuoksi ja turvapaikkapyyntöjen oikeudenmukaisen käsittelyn takaamiseksi EU:ssa; korostaa, että puutteet tässä suhteessa voivat olla seurausta resurssien puutteesta, mutta ne johtuvat myös tahallisista poliittisista valinnoista tietyissä maissa, joissa on nimitetty hyvin vähän oikeudellisia edustajia; kehottaa jäsenvaltioita parantamaan komission ja EASOn tuella turvapaikanhakijoiden saatavilla olevaa tietoa monimutkaisista Dublin-menettelyistä sen varmistamisesi, että tieto erityisesti perheenyhdistämisestä on selkeää ja kaikkien saatavilla asetuksen 4 ja 26 artiklan mukaisesti, ja että saatavilla on tehokkaita oikeussuojakeinoja ja oikeusapua 27 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota arvioimaan yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän yleistä täytäntöönpanoa sekä Dublin III -asetuksen mahdollisia puutteita, jotka asettavat EU:n ulkorajoilla sijaitsevat maat kohtuuttoman suureen vastuuseen; |
| --- | --- |

39.

Yhtenäinen ja oikeuksiin keskittyvä Dublinin järjestelyjen täytäntöönpano turvapaikkakäsittelyissä kaikkialla EU:ssa

| 40. | painottaa, että kun ei voida pitää kiinni periaatteesta, jonka mukaan EU:lla on yhden ainoan turvapaikkahakemuksen jättämiseen perustuva järjestelmä, toimitaan vastoin Dublin III -asetuksen todellista tarkoitusta; toteaa, että tämän periaatteen täytäntöönpanoa haittaavat useat tekijät, minkä vuoksi myöhempien turvapaikkahakemusten jättämiselle on useita syitä; katsoo, että toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi jaettava hallussaan olevia merkityksellisiä tietoja erityisesti turvapaikkahakemusten myöntämisestä ja hylkäämisestä Eurodacin kaltaisessa EU:n tietokannassa, jotta nopeutetaan menettelyjä ja estetään edullisimman kohtelun tarjoavan maan etsiminen, henkilötietojen suojaa kunnioittaen; katsoo, että kaikkien rajat luvattomasti ylittävien maahanmuuttajien rekisteröiminen on ensisijainen tavoite; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että turvapaikanhakijoita koskevien suojelutoimien laajuus vaihtelee merkittävästi jäsenvaltiosta toiseen joidenkin kansalaisuuksien kohdalla ja että tämä voi edistää edelleen liikkumista; katsoo, että edelleen liikkumista voitaisiin vähentää ottamalla huomioon hakijan yksilölliset tarpeet Dublin-menettelyissä; katsoo, että ottamalla huomioon ”todistetut merkitykselliset yhteydet” tiettyyn jäsenvaltioon voidaan tehokkaasti vähentää edelleen liikkumista, ja kehottaa sisällyttämään tämän kriteerin sisäisten siirtojen perusteeksi; |
| --- | --- |

41.

Hallinnon ja lähentymisen vahvistaminen jäsenvaltioiden välillä

| 42. | korostaa, että komission jäsenvaltioiden Dublin-yksiköiden verkosto on kokoontunut vain kerran tai kahdesti vuodessa eikä sillä ole ollut operatiivista roolia; katsoo, että EASOn Dublin-yksiköiden koordinoimaton käyttö estää Dublin III -asetuksen tehokkaan toiminnan; panee kuitenkin merkille, että EASOn Dublin-verkosto on ollut aktiivisempi ja että EASO on toteuttanut useita hyödyllisiä operaatioita tukeakseen jäsenvaltioita Dublin III -asetuksen täytäntöönpanossa, kuten ohjeasiakirjojen tuottamisessa ja analyysin laatimisessa, koulutuskurssien järjestämisessä tai yhteyshenkilöiden lähettämisessä; kehottaa kansallisia turvapaikkaviranomaisia tekemään tiiviimpää yhteistyötä tietojen jakamiseksi, yhdenmukaisten ja parhaiden käytäntöjen kehittämiseksi, siirtojen virtaviivaistamiseksi ja päällekkäisten hakemusten ehkäisemiseksi; ehdottaa, että EASOlle annetaan tehtäväksi panna täytäntöön tarkasteltavana olevan asetuksen soveltamista koskeva vahvistettu hallinnointi, johon sisältyy jäsenvaltioiden viranomaisten välinen kuukausittainen toimintaa koskeva vuoropuhelu ja foorumi, jolla vaihdetaan ja jaetaan tietoja ja hyviä käytäntöjä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään asetuksen täytäntöönpanon valvonnassa käytettäviin lähteisiin ei-valtiollisten toimijoiden, erityisesti kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen, toimittamaa luotettavaa ja ajantasaista tietoa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | panee merkille, että Schengen-alueelle ilman viisumia tai lyhytaikaisella viisumilla matkustaneet kolmansien maiden kansalaiset tekivät vuosina 2008–2017 huomattavan paljon turvapaikkahakemuksia (6); panee lisäksi merkille, että osa näistä hakemuksista tehtiin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jota varten viisumi myönnettiin; korostaa, että myöhemmät Dublin-menettelyt ovat osoittaneet, että 12 ja 14 artiklan säännöt eivät ole riittävän selkeitä, mikä haittaa vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämistä; kehottaa komissiota selventämään, miten asetuksen 12 ja 14 artiklaa olisi sovellettava määritettäessä, minkä jäsenvaltion olisi oltava vastuussa turvapaikkahakemuksesta; ehdottaa, että yhtenä perusteena perusteiden etusijajärjestyksessä arvioidaan, miten viisumivapaata maahantuloa koskevat hakemukset mahdollisesti vaikuttavat Dublin-järjestelmän moitteettomaan toimintaan; |
| --- | --- |

44.

| 45. | toteaa, että jäsenvaltioiden välillä on tehty kahdenvälisiä sopimuksia Dublin-menettelyjen tehokkuuden parantamiseksi tai turvapaikanhakijoiden siirron varmistamiseksi; korostaa kuitenkin, että niiden vaikutukset ovat myös osoittautuneet haitallisiksi ja joissakin tapauksissa heikentäneet asetuksen tavoitteiden saavuttamista unionin tasolla; kehottaa komissiota ja kaikkia jäsenvaltioita pikemminkin arvioimaan tehokkuutta lisääviä tekijöitä, toteuttamaan yhteisiä ja koordinoituja toimia Dublin III -asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon optimoimiseksi ja työskentelemään asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaistamiseksi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | panee merkille, että jäsenvaltiot voivat 33 artiklan mukaisesti laatia komission tuella ja sen kanssa koordinoiden ennaltaehkäiseviä toimintasuunnitelmia, jos asetuksen soveltaminen voi vaarantua jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmiin kohdistuvien erityisten paineiden ja/tai niiden turvapaikkajärjestelmien toiminnassa esiintyvien ongelmien vuoksi; toteaa, että näissä ennaltaehkäisevissä toimenpiteissä voidaan ottaa huomioon komissiolta ja EASOlta saadut tiedot ja että ne voivat johtaa aitoon käytännön yhteisvastuuseen SEUT-sopimuksen 80 artiklan mukaisesti niiden jäsenvaltioiden kanssa, joihin kohdistuu turvapaikkajärjestelmiin yleensä kohdistuvia erityisiä paineita, myös erilaisista ryhmistä koostuvien muuttovirtojen vuoksi, sekä hakijoiden kanssa, mikä mahdollistaa paremman varautumisen mahdollisen turvapaikkakriisin sattuessa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | katsoo, että Dublin III -asetuksen täytäntöönpano ei osoittaudu tehokkaaksi, koska sen ensisijaiset tavoitteet eivät täyty, eli kansainvälistä suojelua koskevasta hakemuksesta vastaavaa jäsenvaltiota ei määritellä nopeasti ja tasapuolisesti; muistuttaa, että useiden Dublin-asetuksen säännösten täytäntöönpanossa on havaittu merkittäviä puutteita; korostaa, että asetuksen täytäntöönpano on erittäin tehotonta suhteessa niihin ponnistuksiin, henkilöresursseihin ja henkilöstöön nähden, joita jäsenvaltiot ovat sitä varten tehneet tai antaneet; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa neuvostoa tekemään päätökset määräenemmistöllä, kun ne uudistavat Dublin III -asetusta ja kun ne panevat täytäntöön SEUT-sopimuksen 78 artiklan 2 kohdan säännöksiä; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pitää valitettavana, että komissio ei ole vieläkään julkistanut 46 artiklan mukaista arviointikertomustaan; pyytää komissiota varmistamaan tehokkaammin Dublin III -asetuksen soveltamisen; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  EUVL L 180, 29.6.2013, s. 31.

(2)  EUVL L 239, 15.9.2015, s. 146.

(3)  EUVL L 248, 24.9.2015, s. 80.

(4)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 9.

(5)  EDAL, Euroopan ihmisoikeustuomioistuin – Rahimi v. Kreikka, hakemus nro 8687/08, tuomio 5. heinäkuuta 2011: https://www.asylumlawdatabase.eu/en/content/ecthr-rahimi-v-greece-application-no-868708-1

(6)  Euroopan komissio, Euroopan muuttoliikeverkosto, ”Impact of Visa Liberalisation on Destination Countries”, maaliskuu 2019, https://ec.europa.eu/home-affairs/system/files/2019-03/00_eu_visa_liberalisation_2019_synthesis_report_en_0_0.pdf

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/28

---

P9_TA(2020)0362

Palauttamisdirektiivin täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 palauttamisdirektiivin täytäntöönpanosta (2019/2208(INI))

(2021/C 445/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa vuonna 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa vuonna 1948 hyväksytyn ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1951 yleissopimuksen ja siihen vuonna 1967 liitetyn pöytäkirjan (Geneven sopimus) ja erityisesti palauttamiskiellon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pakolaisten oikeusasemaa koskevan vuoden 1951 yleissopimuksen ja siihen vuonna 1967 liitetyn pöytäkirjan (Geneven sopimus) ja erityisesti palauttamiskiellon,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 1, 3, 4, 6, 7, 18, 19, 20 ja 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 1, 3, 4, 6, 7, 18, 19, 20 ja 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 19. joulukuuta 2018, hyväksymän turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 19. joulukuuta 2018, hyväksymän turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean 4. toukokuuta 2005 hyväksymät pakkoon perustuvaa palauttamista koskevat 20 suuntaviivaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean 4. toukokuuta 2005 hyväksymät pakkoon perustuvaa palauttamista koskevat 20 suuntaviivaa,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi (1) (palauttamisdirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi (1) (palauttamisdirektiivi),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1860 Schengenin tietojärjestelmän käytöstä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi (2) (SIS-palautukset), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1860 Schengenin tietojärjestelmän käytöstä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi (2) (SIS-palautukset),

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/851 muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 862/2007 muuttamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/851 muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 862/2007 muuttamisesta (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen direktiiviin 2008/115/EY liittyvät tuomiot, mukaan lukien asiat C-357/09 Kadzoev (4), C-61/11 El Dridi (5), C-534/11 Arslan (6), C-146/14 Mahdi (7), C-554/13 Z. Zh. (8), C-47/15 Sélina Affum (9), C-82/16 K.A. ym. (10) ja C-181/16 Gnandi (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen direktiiviin 2008/115/EY liittyvät tuomiot, mukaan lukien asiat C-357/09 Kadzoev (4), C-61/11 El Dridi (5), C-534/11 Arslan (6), C-146/14 Mahdi (7), C-554/13 Z. Zh. (8), C-47/15 Sélina Affum (9), C-82/16 K.A. ym. (10) ja C-181/16 Gnandi (11),

| — | ottaa huomioon direktiiviin 2008/115/EY liittyvät Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot, mukaan lukien Amie ym. v.. Bulgaria (hakemus nro 58149/08), N.D. ja N.T. v. Espanja (hakemukset nro 8675/15 ja nro 8697/15) ja Haghilo v. Kypros (hakemus nro 47920/12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon direktiiviin 2008/115/EY liittyvät Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot, mukaan lukien Amie ym. v.. Bulgaria (hakemus nro 58149/08), N.D. ja N.T. v. Espanja (hakemukset nro 8675/15 ja nro 8697/15) ja Haghilo v. Kypros (hakemus nro 47920/12),

| — | ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2014 annetun EU:n palauttamispolitiikkaa koskevan komission tiedonannon (COM(2014)0199), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2014 annetun EU:n palauttamispolitiikkaa koskevan komission tiedonannon (COM(2014)0199),

| — | ottaa huomioon 13. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon Euroopan muuttoliikeagendasta (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. toukokuuta 2015 annetun komission tiedonannon Euroopan muuttoliikeagendasta (COM(2015)0240),

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2016 ja kesäkuussa 2018 pidettyjen Eurooppa-neuvoston huippukokousten päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2016 ja kesäkuussa 2018 pidettyjen Eurooppa-neuvoston huippukokousten päätelmät,

| — | ottaa huomioon neuvoston 11. toukokuuta 2016 antamat ei-sitovat yhteiset vaatimukset jäsenvaltioiden täytäntöön panemille tuettua vapaaehtoista paluuta (ja uudelleenkotouttamista) koskeville ohjelmille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 11. toukokuuta 2016 antamat ei-sitovat yhteiset vaatimukset jäsenvaltioiden täytäntöön panemille tuettua vapaaehtoista paluuta (ja uudelleenkotouttamista) koskeville ohjelmille,

| — | ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Tehokkaampi palauttamispolitiikka Euroopan unionissa – uudistettu toimintasuunnitelma” (COM(2017)0200), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Tehokkaampi palauttamispolitiikka Euroopan unionissa – uudistettu toimintasuunnitelma” (COM(2017)0200),

| — | ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2017 annetun komission suosituksen (EU) 2017/432 palauttamisten tuloksellisuuden lisäämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY täytäntöönpanon yhteydessä (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2017 annetun komission suosituksen (EU) 2017/432 palauttamisten tuloksellisuuden lisäämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/115/EY täytäntöönpanon yhteydessä (12),

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 2017 annetun komission suosituksen (EU) 2017/2338 palauttamistoimenpiteitä varten laaditusta jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten käyttöön tarkoitetusta yhteisestä ”palauttamiskäsikirjasta” (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 2017 annetun komission suosituksen (EU) 2017/2338 palauttamistoimenpiteitä varten laaditusta jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten käyttöön tarkoitetusta yhteisestä ”palauttamiskäsikirjasta” (13),

| — | ottaa huomioon Euroopan muuttoliikeverkoston vuoden 2017 synteesiraportin ”The efficiency of return in EU Member States: challenges and good practices linked to EU rules and standards”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan muuttoliikeverkoston vuoden 2017 synteesiraportin ”The efficiency of return in EU Member States: challenges and good practices linked to EU rules and standards”,

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi (uudelleenlaadittu) (COM(2018)0634), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi (uudelleenlaadittu) (COM(2018)0634),

| — | ottaa huomioon 4. joulukuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Muuttoliikkeen kaikkien osa-alueiden hallinta: Euroopan muuttoliikeagendan yhteydessä saavutettu edistys” (COM(2018)0798), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. joulukuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Muuttoliikkeen kaikkien osa-alueiden hallinta: Euroopan muuttoliikeagendan yhteydessä saavutettu edistys” (COM(2018)0798),

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Koronavirustauti: ohjeet turvapaikka- ja palauttamismenettelyjä koskevien asiaankuuluvien EU-säännösten täytäntöönpanosta sekä uudelleensijoittamisesta” (C(2020)2516), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Koronavirustauti: ohjeet turvapaikka- ja palauttamismenettelyjä koskevien asiaankuuluvien EU-säännösten täytäntöönpanosta sekä uudelleensijoittamisesta” (C(2020)2516),

| — | ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman Välimeren tilanteesta ja tarpeesta kokonaisvaltaiselle EU:n lähestymistavalle muuttoliikkeeseen (14),

| — | ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Pakolais- ja muuttovirtojen käsittely: EU:n ulkoisten toimien merkitys” (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Pakolais- ja muuttovirtojen käsittely: EU:n ulkoisten toimien merkitys” (15),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 antamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 antamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta (16),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2019 julkaistun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 24/2019 ”Muuttajien turvapaikka-, siirto- ja palauttamismenettelyt: Aika puuttua tehokkaammin tavoitteiden ja tulosten välisiin eroihin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2019 julkaistun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 24/2019 ”Muuttajien turvapaikka-, siirto- ja palauttamismenettelyt: Aika puuttua tehokkaammin tavoitteiden ja tulosten välisiin eroihin”,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) maaliskuussa 2019 toteuttaman korvaavan vaikutustenarvioinnin ehdotetusta uudelleenlaaditusta palauttamisdirektiivistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) maaliskuussa 2019 toteuttaman korvaavan vaikutustenarvioinnin ehdotetusta uudelleenlaaditusta palauttamisdirektiivistä,

| — | ottaa huomioon EPRS:n kesäkuussa 2020 antaman eurooppalaisen arvioinnin palauttamisdirektiivin täytäntöönpanosta ja palauttamisdirektiivin ulkoisesta ulottuvuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EPRS:n kesäkuussa 2020 antaman eurooppalaisen arvioinnin palauttamisdirektiivin täytäntöönpanosta ja palauttamisdirektiivin ulkoisesta ulottuvuudesta,

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2020 annetun Frontexin arviointikertomuksen palauttamisoperaatioista vuoden 2019 toisella puoliskolla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2020 annetun Frontexin arviointikertomuksen palauttamisoperaatioista vuoden 2019 toisella puoliskolla,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2020 annetun Europolin yhteyteen perustetun muuttajien salakuljetusta tutkivan eurooppalaisen keskuksen neljännen vuotuisen raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2020 annetun Europolin yhteyteen perustetun muuttajien salakuljetusta tutkivan eurooppalaisen keskuksen neljännen vuotuisen raportin,

| — | ottaa huomioon Schengenin säännöstön soveltamisesta palautusten alalla annetut kertomukset, jotka on laadittu arviointi- ja valvontamekanismin perustamisesta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten ja toimeenpanevan komitean 16. syyskuuta 1998 pysyvän Schengenin arviointi- ja soveltamiskomitean perustamisesta tekemän päätöksen kumoamisesta 7. lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 (17) mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Schengenin säännöstön soveltamisesta palautusten alalla annetut kertomukset, jotka on laadittu arviointi- ja valvontamekanismin perustamisesta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten ja toimeenpanevan komitean 16. syyskuuta 1998 pysyvän Schengenin arviointi- ja soveltamiskomitean perustamisesta tekemän päätöksen kumoamisesta 7. lokakuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 (17) mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston 17. syyskuuta 2019 julkaiseman käsikirjan säilöönoton vaihtoehdoista ”Practical Guidance on Alternatives to Immigration Detention: Fostering Effective Results”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston 17. syyskuuta 2019 julkaiseman käsikirjan säilöönoton vaihtoehdoista ”Practical Guidance on Alternatives to Immigration Detention: Fostering Effective Results”,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusasioiden johtokomitean (CDDH) 7. joulukuuta 2017 laatiman analyysin tehokkaiden säilöönoton vaihtoehtojen oikeudellisista ja käytännön näkökohdista muuttoliikkeen yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusasioiden johtokomitean (CDDH) 7. joulukuuta 2017 laatiman analyysin tehokkaiden säilöönoton vaihtoehtojen oikeudellisista ja käytännön näkökohdista muuttoliikkeen yhteydessä,

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä (18),

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen tulkinnasta ja täytäntöönpanosta (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman parempaa lainsäädäntöä koskevan toimielinten välisen sopimuksen tulkinnasta ja täytäntöönpanosta (19),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0238/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0238/2020),

| A. | ottaa huomioon, että komissio on arvioinut palauttamisdirektiivin täytäntöönpanoa vain kerran (vuonna 2014) huolimatta direktiivin 19 artiklan mukaisesta oikeudellisesta velvoitteesta laatia kertomus sen soveltamisesta joka kolmas vuosi vuodesta 2013 alkaen; ottaa huomioon, että vuonna 2015 komissio julkaisi tiedonannon, jossa esitetään palauttamista koskeva toimintaohjelma; ottaa huomioon, että vuonna 2017 se antoi suosituksen palauttamisten tuloksellisuuden lisäämisestä palauttamisdirektiivin täytäntöönpanon yhteydessä ja julkaisi palauttamiskäsikirjan; ottaa huomioon, että syyskuussa 2018 komissio esitti ehdotuksen palauttamisdirektiivin uudelleenlaadinnasta nykyistä tuloksellisemman ja johdonmukaisemman palauttamispolitiikan aikaansaamiseksi laatimatta kuitenkaan vaikutustenarviointia; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta (LIBE) antoi Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) tehtäväksi laatia korvaava vaikutustenarviointi ehdotetusta uudelleenlaaditusta direktiivistä; ottaa huomioon, että tässä arvioinnissa korostetaan näytön puutetta siitä, että uudelleenlaadittu ehdotus johtaisi nykyistä tuloksellisempiin palauttamisiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komissio on arvioinut palauttamisdirektiivin täytäntöönpanoa vain kerran (vuonna 2014) huolimatta direktiivin 19 artiklan mukaisesta oikeudellisesta velvoitteesta laatia kertomus sen soveltamisesta joka kolmas vuosi vuodesta 2013 alkaen; ottaa huomioon, että vuonna 2015 komissio julkaisi tiedonannon, jossa esitetään palauttamista koskeva toimintaohjelma; ottaa huomioon, että vuonna 2017 se antoi suosituksen palauttamisten tuloksellisuuden lisäämisestä palauttamisdirektiivin täytäntöönpanon yhteydessä ja julkaisi palauttamiskäsikirjan; ottaa huomioon, että syyskuussa 2018 komissio esitti ehdotuksen palauttamisdirektiivin uudelleenlaadinnasta nykyistä tuloksellisemman ja johdonmukaisemman palauttamispolitiikan aikaansaamiseksi laatimatta kuitenkaan vaikutustenarviointia; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta (LIBE) antoi Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) tehtäväksi laatia korvaava vaikutustenarviointi ehdotetusta uudelleenlaaditusta direktiivistä; ottaa huomioon, että tässä arvioinnissa korostetaan näytön puutetta siitä, että uudelleenlaadittu ehdotus johtaisi nykyistä tuloksellisempiin palauttamisiin;

| B. | toteaa, että palauttamisdirektiivin kaksitahoinen tavoite on laatia yhteiset säännöt tulokselliselle palauttamiselle perusoikeuksien ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti; ottaa huomioon, että suosituksessaan palauttamisten tuloksellisuuden lisäämisestä komissio keskittyy palautusasteeseen direktiivin tuloksellisuuden indikaattorina ja suosittelee toimenpiteitä, jotka voivat vaikuttaa epäsuotuisasti rajoittamalla tiettyjä kyseisen direktiivin sisältämiä takeita, kuten oikeutta muutoksenhakuun ja pidempien säilöönottoaikojen käyttöön; toteaa, että kestävät palautukset ja menestyksekäs uudelleenkotouttaminen ovat tärkeitä indikaattoreita palautusten tuloksellisuuden arvioinnissa; toteaa, että palautusten jälkeinen seuranta ei nykyään ole riittävän kokonaisvaltaista eikä tarkkaa; toteaa, että on saatu todisteita siitä, että kaikki palautukset eivät ole kestäviä, erityisesti ilman huoltajaa tulleiden alaikäisten kohdalla, mikä johtuu henkilökohtaisen uudelleenkotouttamista koskevan suunnitelman tai palaamisen yhteydessä annettavan tuen puuttumisesta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että palauttamisdirektiivin kaksitahoinen tavoite on laatia yhteiset säännöt tulokselliselle palauttamiselle perusoikeuksien ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti; ottaa huomioon, että suosituksessaan palauttamisten tuloksellisuuden lisäämisestä komissio keskittyy palautusasteeseen direktiivin tuloksellisuuden indikaattorina ja suosittelee toimenpiteitä, jotka voivat vaikuttaa epäsuotuisasti rajoittamalla tiettyjä kyseisen direktiivin sisältämiä takeita, kuten oikeutta muutoksenhakuun ja pidempien säilöönottoaikojen käyttöön; toteaa, että kestävät palautukset ja menestyksekäs uudelleenkotouttaminen ovat tärkeitä indikaattoreita palautusten tuloksellisuuden arvioinnissa; toteaa, että palautusten jälkeinen seuranta ei nykyään ole riittävän kokonaisvaltaista eikä tarkkaa; toteaa, että on saatu todisteita siitä, että kaikki palautukset eivät ole kestäviä, erityisesti ilman huoltajaa tulleiden alaikäisten kohdalla, mikä johtuu henkilökohtaisen uudelleenkotouttamista koskevan suunnitelman tai palaamisen yhteydessä annettavan tuen puuttumisesta;

| C. | ottaa huomioon, että komissio on pannut merkille, että jäsenvaltiot kohtaavat useita tuloksellisen palauttamisen esteitä, jotka ovat luonteeltaan menettelyllisiä, teknisiä ja toiminnallisia, kuten kaikkien sidosryhmien, myös kolmansien maiden, kanssa tehtävän yhteistyön taso; ottaa huomioon, että komissio on määrittänyt yhdeksi palauttamisen epäonnistumisen pääasialliseksi syyksi palautettavien henkilöiden tunnistamisen ja tarpeen saada tarvittavat asiakirjat kolmansilta mailta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komissio on pannut merkille, että jäsenvaltiot kohtaavat useita tuloksellisen palauttamisen esteitä, jotka ovat luonteeltaan menettelyllisiä, teknisiä ja toiminnallisia, kuten kaikkien sidosryhmien, myös kolmansien maiden, kanssa tehtävän yhteistyön taso; ottaa huomioon, että komissio on määrittänyt yhdeksi palauttamisen epäonnistumisen pääasialliseksi syyksi palautettavien henkilöiden tunnistamisen ja tarpeen saada tarvittavat asiakirjat kolmansilta mailta;

| D. | toteaa, että yhdenmukaistamisen puutteella on syvä vaikutus jäsenvaltioiden palauttamiskäytäntöihin; ottaa huomioon, että komission laatimat arvioinnit palauttamisten tuloksellisuuden lisäämistä koskevien suositusten julkaisemisen yhteydessä osoittivat, että ”jäsenvaltioille palauttamisdirektiivillä jätetty harkintavalta on johtanut siihen, että direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä epäyhtenäisesti, millä on kielteinen vaikutus unionin palauttamispolitiikan tuloksellisuuteen” ja että ”direktiivin tuloksellisempi täytäntöönpano vähentäisi mahdollisuutta käyttää väärin menettelyjä ja poistaisi tehottomuutta samalla kun varmistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien suoja”; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että yhdenmukaistamisen puutteella on syvä vaikutus jäsenvaltioiden palauttamiskäytäntöihin; ottaa huomioon, että komission laatimat arvioinnit palauttamisten tuloksellisuuden lisäämistä koskevien suositusten julkaisemisen yhteydessä osoittivat, että ”jäsenvaltioille palauttamisdirektiivillä jätetty harkintavalta on johtanut siihen, että direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä epäyhtenäisesti, millä on kielteinen vaikutus unionin palauttamispolitiikan tuloksellisuuteen” ja että ”direktiivin tuloksellisempi täytäntöönpano vähentäisi mahdollisuutta käyttää väärin menettelyjä ja poistaisi tehottomuutta samalla kun varmistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien suoja”;

| E. | ottaa huomioon, että komissio totesi vuonna 2015 julkaisemassaan tiedonannossa palauttamista koskevasta EU:n toimintaohjelmasta, että vapaaehtoista paluuta olisi suosittava aina kuin mahdollista; ottaa huomioon, että komissio totesi toimintaohjelmassaan, että ”on arvioitu, että vuonna 2013 palauttamistapauksista noin 40 prosenttia perustui vapaaehtoisuuteen, kun vuonna 2009 vastaava osuus oli 14 prosenttia”; ottaa huomioon, että komission arvioiden mukaan kolmesataa tuhatta ihmistä jää vuodessa palauttamatta hallinnollisten esteiden, terveysongelmien tai palauttamisriskin vuoksi; toteaa, että heidän tilanteensa olisi ratkaistava, myös takaamalla heille oikeudellinen asema humanitaarisin perustein; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio totesi vuonna 2015 julkaisemassaan tiedonannossa palauttamista koskevasta EU:n toimintaohjelmasta, että vapaaehtoista paluuta olisi suosittava aina kuin mahdollista; ottaa huomioon, että komissio totesi toimintaohjelmassaan, että ”on arvioitu, että vuonna 2013 palauttamistapauksista noin 40 prosenttia perustui vapaaehtoisuuteen, kun vuonna 2009 vastaava osuus oli 14 prosenttia”; ottaa huomioon, että komission arvioiden mukaan kolmesataa tuhatta ihmistä jää vuodessa palauttamatta hallinnollisten esteiden, terveysongelmien tai palauttamisriskin vuoksi; toteaa, että heidän tilanteensa olisi ratkaistava, myös takaamalla heille oikeudellinen asema humanitaarisin perustein;

| F. | ottaa huomioon, että palauttamisdirektiivin täytäntöönpanoa koskevat tiedot ovat julkisesti saatavilla Eurostatin kautta mutta ne eivät ole kaikissa tapauksissa eriteltyjä ja vertailukelpoisia; ottaa huomioon, että enemmän tietoa voidaan saada Schengenin tietojärjestelmän käytöstä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi annetun asetuksen (EU) 2018/1860 (SIS-palautukset) täytäntöönpanon yhteydessä sekä muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 862/2007 muuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2020/851 täytäntöönpanon yhteydessä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että palauttamisdirektiivin täytäntöönpanoa koskevat tiedot ovat julkisesti saatavilla Eurostatin kautta mutta ne eivät ole kaikissa tapauksissa eriteltyjä ja vertailukelpoisia; ottaa huomioon, että enemmän tietoa voidaan saada Schengenin tietojärjestelmän käytöstä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi annetun asetuksen (EU) 2018/1860 (SIS-palautukset) täytäntöönpanon yhteydessä sekä muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 862/2007 muuttamisesta annetun asetuksen (EU) 2020/851 täytäntöönpanon yhteydessä;

| G. | ottaa huomioon, että vuosina 2014–2018 laittomien rajanylitysten määrä väheni 1,82 miljoonasta 142 000:een; ottaa huomioon, että vuonna 2019 jäsenvaltiot myönsivät noin kolme miljoonaa ensimmäistä oleskelulupaa; ottaa huomioon, että turvapaikkahakemusten määrä väheni vuoden 2015 1,29 miljoonasta 698 000 hakemukseen vuonna 2019; ottaa huomioon, että vuonna 2018 jäsenvaltiot tekivät 283 880 palauttamispäätöstä ja että päätösten kohteena olevista henkilöistä 147 815 palasi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vuosina 2014–2018 laittomien rajanylitysten määrä väheni 1,82 miljoonasta 142 000:een; ottaa huomioon, että vuonna 2019 jäsenvaltiot myönsivät noin kolme miljoonaa ensimmäistä oleskelulupaa; ottaa huomioon, että turvapaikkahakemusten määrä väheni vuoden 2015 1,29 miljoonasta 698 000 hakemukseen vuonna 2019; ottaa huomioon, että vuonna 2018 jäsenvaltiot tekivät 283 880 palauttamispäätöstä ja että päätösten kohteena olevista henkilöistä 147 815 palasi;

| H. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot eivät jaa järjestelmällisesti tietoja annetuista palauttamispäätöksistä tai asetetuista maahantulokielloista, mikä tekee jäsenvaltioiden antamien palauttamispäätösten vastavuoroisen tunnustamisen ja niiden unionin laajuisen täytäntöönpanon käytännössä mahdottomaksi; ottaa huomioon, että takaisinottojen tehostamiseksi ja palautusten johdonmukaisuuden varmistamiseksi unionin laajuisesti virallisten EU-sopimusten olisi oltava etusijalla jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiin kahdenvälisiin sopimuksiin nähden; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot eivät jaa järjestelmällisesti tietoja annetuista palauttamispäätöksistä tai asetetuista maahantulokielloista, mikä tekee jäsenvaltioiden antamien palauttamispäätösten vastavuoroisen tunnustamisen ja niiden unionin laajuisen täytäntöönpanon käytännössä mahdottomaksi; ottaa huomioon, että takaisinottojen tehostamiseksi ja palautusten johdonmukaisuuden varmistamiseksi unionin laajuisesti virallisten EU-sopimusten olisi oltava etusijalla jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiin kahdenvälisiin sopimuksiin nähden;

Yleiset huomautukset

| 1. | panee merkille, että komissio ei ole laatinut arviointia täytäntöönpanosta, ja kehottaa komissiota laatimaan tällaisen arvioinnin, joka oli määrä tehdä vuonna 2017 palauttamisdirektiivin 19 artiklan ja paremman lainsäädännön periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että on tärkeää käyttää näyttöön perustuvaa yhteistä lähestymistapaa johdonmukaisen päätöksenteon ja asiantuntevan julkisen keskustelun tukemiseen, ja kehottaa komissiota kehottamaan jäsenvaltioita keräämään ja julkaisemaan kvalitatiivisia ja kvantitatiivisia tietoja palauttamisdirektiivin täytäntöönpanosta ja erityisesti maahantulokielloista ja säilöönotoista, koska Eurostat ei nykyisellään kerää näitä kategorioita koskevia tietoja, sekä tukemaan jäsenvaltioita tässä tehtävässä hyödyntäen erityisesti käytettävissä olevia uusia välineitä, kuten SIS-palautuksia ja asetusta (EU) 2020/851 muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 862/2007 muuttamisesta; kehottaa jäsenvaltioita keräämään asetuksen (EU) 2020/851 perusteella tilastotietoja mahdollisimman pian ja osallistumaan niihin liittyviin pilottitutkimuksiin; panee huolestuneena merkille, että palauttamisdirektiivin täytäntöönpanosta ei ole saatavilla tietoja, mukaan lukien sukupuolen ja iän mukaan eriteltyjä tietoja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on huolissaan siitä, että täytäntöönpantujen palauttamispäätösten määrä on vähentynyt vuodesta 2015 lähtien, ja toteaa, että tämä määrä ei välttämättä vastaa laittomien maahantulojen lisääntymistä tai vähenemistä; korostaa, että tehokas palauttamispolitiikka on yksi hyvin toimivan EU:n turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan keskeinen osatekijä; toteaa, että komission julkilausuman mukaan palauttamisaste aleni 46 prosentista vuonna 2016 37 prosenttiin vuonna 2017 ja että tämä ei välttämättä edusta kokonaiskuvaa, koska jäsenvaltioille on jätetty palauttamisdirektiivin täytäntöönpanoa koskevaa harkintavaltaa, joka koskee erityisesti vaikeuksia kolmansien maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä, tai siksi, että osa jäsenvaltioista antaa useamman kuin yhden palauttamispäätöksen yhdelle henkilölle, palauttamispäätöksiä ei peruuteta, jos palauttamista ei panna täytäntöön humanitaarisen syyn vuoksi, joitakin henkilöitä ei voida palauttaa, koska se rikkoisi palauttamiskiellon periaatetta, tai jotkut ihmiset palaavat vapaaehtoisesti eikä heidän paluutaan kirjata; korostaa, että käytännön ja oikeudellisten esteiden vuoksi nopeat palauttamis- ja takaisinottomenettelyt eivät aina seuraa palauttamispäätöstä, ja panee huolestuneena merkille, että tämä voi aiheuttaa vakavia rasitteita paikallisten laitosten lisäksi myös asianomaisille henkilöille; |
| --- | --- |

3.

| 4. | yhtyy komission tavoitteeseen parantaa palauttamisdirektiivin tehokasta täytäntöönpanoa ja palauttamismenettelyjen tuloksellisuutta jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota käynnistämään perustelluista syistä rikkomusmenettelyjä; korostaa, että palauttamisdirektiivin tuloksellisuutta olisi mitattava viittaamalla sekä palautusasteeseen että palautusten kestävyyteen ja perusoikeuksia koskevien takeiden täytäntöönpanoon, menettelyllisten takeiden noudattamiseen ja vapaaehtoisen paluun tuloksellisuuteen; korostaa, että palauttamisdirektiivin tehokkaan täytäntöönpanon mittaamista olisi tehostettava ja virtaviivaistettava entisestään jäsenvaltioiden kesken, jotta voidaan lisätä tietojen avoimuutta ja vertailukelpoisuutta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille, että komissio on todennut, että pääasiallisia syitä palauttamisen epäonnistumiseen ovat se, ettei kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyttä voida selvittää, ja se, ettei heitä oteta takaisin; korostaa tarvetta parantaa suhteita kolmansiin maihin rakentavassa yhdenvertaisuuteen perustuvassa muuttoliikevuoropuhelussa, jotta varmistetaan molempia osapuolia hyödyttävä yhteistyö tuloksellisten ja kestävien palautusten aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön muuttumisen epäviralliseksi; kehottaa jäsenvaltioita kehottamaan komissiota tekemään virallisia EU:n takaisinottosopimuksia ja mahdollistamaan niiden tekeminen siten, että niihin yhdistetään EU:n parlamentaarinen valvonta ja oikeudellinen valvonta; korostaa, että yhteistyön helpottamiseksi olisi tarjottava kannustimia; toteaa, että palauttamisdirektiivin 6 artiklan 3 kohdan nojalla käytetyt kahdenväliset takaisinottosopimukset eivät tarjoa riittäviä menettelyllisiä takeita, kuten ilmoitus asianomaiselle henkilölle yksittäisestä toimenpiteestä ja tiedot käytettävissä olevista ja tehokkaista oikeussuoja- ja muutoksenhakukeinoista; toteaa, että jäsenvaltioilla on haasteita varmistaa säännöllisesti kaikkien palautettavien henkilöiden käytettävissä olevien paikkojen täysi käyttö Frontexin koordinoimilla tilauslennoilla; panee huolestuneena merkille, että joissakin tapauksissa mahdollisuus toteuttaa Frontexin yhteisiä palautusoperaatioita ei sisälly järjestävien tai osallistuvien jäsenvaltioiden ja määräpaikkana olevien EU:n ulkopuolisten maiden kahdenvälisiin sopimuksiin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että jäsenvaltioiden välistä palauttamista koskevaa yhteistyötä on lisättävä, mukaan lukien tietojen jakamisen ja kolmansien maiden kansalaisia koskevien maastapoistamispäätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun direktiivin 2001/40/EY soveltamisen yhteydessä perusoikeuksia koskevien takeiden mukaisesti; korostaa, että tarvitaan asiaankuuluvien unionin virastojen tukea, myös operatiivista tukea; korostaa, että jäsenvaltioiden ja Frontexin välistä yhteistyötä on lisättävä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan palauttamispäätöksistä ja niiden täytäntöönpanosta vastaaville viranomaisille riittävät valmiudet, mukaan lukien henkilöstöresurssit ja riittävä koulutus, ja investoimaan tässä yhteydessä päätöksenteon ja täytäntöönpanon laatuun; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että on tärkeää noudattaa oikeudenmukaisia, nopeita ja tehokkaita menettelyitä sellaisten kolmansien maiden kansalaisten palauttamisessa, jotka oleskelevat laittomasti unionin alueella, mukaan lukien ne, joiden hakemukset on hylätty, asianomaisten henkilöiden perusoikeuksia kunnioittaen; |
| --- | --- |

9.

Palauttamispäätökset ja vapaaehtoinen paluu

| 10. | huomauttaa, että palauttamisdirektiivissä on tärkeää varmistaa, että muuttajat noudattavat palauttamispäätöksiä, ja muistuttaa kyseisessä direktiivissä vahvistetusta keskeisestä periaatteesta, jonka mukaan vapaaehtoinen paluu olisi asetettava etusijalle pakkoon perustuvaan palautukseen nähden, jos ei ole vakavia syitä uskoa, että se vaarantaisi palauttamismenettelyn tavoitteiden saavuttamisen, koska vapaaehtoinen paluu on yleensä kestävämpää, edullisempaa ja vähemmän hankalaa valtioille ja takaa paremmin kyseisen henkilön perusoikeuksien kunnioittamisen; kehottaa komissiota edelleen pitämään vapaaehtoista paluuta suositeltavana vaihtoehtona pakkoon perustuvien palautusten asemasta ja kannustamaan jäsenvaltioita laatimaan tehokkaat puitteet vapaaehtoisen paluun ohjelmiin osallistumiselle; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota jatkamaan edelleen rahoitusta ja lisäämään resursseja avustetun vapaaehtoisen paluun ohjelmille, jotta voidaan kannustaa näiden ohjelmien käyttöä ja viime kädessä varmistaa kestävä paluu ja uudelleenkotouttaminen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että palauttamisdirektiivin 7 artiklan mukaan yleissääntönä on, että palauttamispäätöksessä on määrättävä vapaaehtoista paluuta varten asianmukaisesta ajasta, jonka pituus on 7–30 päivää ja jota jäsenvaltioiden on tarvittaessa pidennettävä ottaen huomioon yksittäistapaukseen liittyvät erityisolosuhteet; kiinnittää huomiota palauttamisdirektiivin 7 artiklan 4 kohdassa säädettyihin poikkeuksiin; toteaa, että jäsenvaltioiden vapaaehtoista paluuta tukevat kansalliset ohjelmat ovat joskus riittämättömiä soveltamisalansa ja keinojensa osalta; muistuttaa, että jäsenvaltioiden, jotka myöntävät aikaa vapaaehtoista paluuta varten hakemuksen esittämisen jälkeen, on ilmoitettava asianomaisille kolmansien maiden kansalaisille mahdollisuudesta esittää tällainen hakemus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti useissa jäsenvaltioissa annettuihin säännöksiin, joiden mukaan yksilölliset olosuhteet voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon ja vapaaehtoista paluuta varten myönnettävään aikaan voidaan myöntää jatkoa; muistuttaa, että tapauksissa, joissa palauttamisdirektiivissä vaaditaan jäsenvaltioita lykkäämään maastapoistamista, kuten silloin, kun se rikkoisi palauttamiskiellon periaatetta, palauttamisdirektiivin 14 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot antavat asianomaisille henkilöille kirjallisen vahvistuksen siitä, että palauttamispäätöstä ei väliaikaisesti panna täytäntöön; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että pakenemisen vaaran laaja määritelmä voi johtaa siihen, että jäsenvaltiot pidättäytyvät myöntämästä aikaa vapaaehtoiselle paluulle; muistuttaa, että vapaaehtoiselle paluulle varatun ajan epääminen johtaa myös maahantulokiellon asettamiseen, mikä voi entisestään heikentää vapaaehtoista paluuta; korostaa, että nykyisen oikeudellisen kehyksen täytäntöönpanoa on tehostettava, jotta voidaan vauhdittaa onnistunutta vapaaehtoista paluuta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita ja Frontexia jakamaan tietoa ja parhaita käytäntöjä, jotka koskevat onnistunutta ja ihmisarvoista vapaaehtoista paluuta, ja tarjoamaan jäsenvaltioiden kesken pyynnöstä operatiivista apua vapaaehtoisen paluun operatiivisen tehokkuuden vahvistamiseksi ja parantamiseksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että on tärkeää tarjota paluumuuttajan yksilöllisten olosuhteiden ja tulevaisuudennäkymien mukaisesti suunniteltua palveluohjausta ja apua kiinnittäen erityistä huomiota ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin; |
| --- | --- |

16.

Menettelylliset takeet

| 17. | korostaa, että palauttamisdirektiivissä edellytetään, että palauttamis- ja maahantulokieltopäätökset ja maasta poistamista koskevat päätökset ovat yksilöllisiä, niissä on mainittava ratkaisun tosiseikkoihin liittyvät ja oikeudelliset perusteet, ne on annettava kirjallisina ja niiden on sisällettävä tiedot käytettävissä olevista oikeussuojakeinoista ja asiaankuuluvista määräajoista; korostaa, että kyseisten tietojen on oltava saatavilla kielellä, jota asianomainen henkilö ymmärtää; ilmaisee huolensa siitä, että palauttamispäätökset eivät ole riittävän yksityiskohtaisia eikä niissä ole perusteluja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että ilman huoltajaa saapuvia lapsia ei pitäisi palauttaa, ellei voida osoittaa, että se on lapsen edun mukaista, ja että lapsille olisi tiedotettava heidän oikeuksistaan ja oikeussuojakeinoistaan lapsiystävällisellä tavalla ja kielellä, jota he ymmärtävät; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että palauttamiskiellon periaate on jäsenvaltioita sitova kaikissa olosuhteissa, myös palauttamismenettelyissä, jotka eivät kuulu palauttamisdirektiivin soveltamisalaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille, että muutoksenhakuoikeudessa on merkittäviä jäsenvaltioiden välisiä eroja erityisesti muutoksenhakuelimen tyypin ja muutoksenhaun määräaikojen osalta; korostaa tarvetta taata oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin, muun muassa antamalla asianmukaista ja helposti saatavilla olevaa tietoa ja oikeusapua, myös asianmukaiset varat oikeusavun tarjoamiseen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun valinnaisen lausekkeen käyttö voi johtaa siihen, että rajoilla on tarjolla vähemmän takeita verrattuna tavanomaiseen palauttamismenettelyyn; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita varmistamaan menettelylliset takeet ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä soveltamaan palauttamisdirektiiviä rajatilanteisiin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että palauttamisdirektiivissä sallitaan maasta poistamisen täytäntöönpanon väliaikainen lykkääminen palauttamista koskevan päätöksen uudelleentarkastelua odotettaessa; korostaa, että on tarpeen varmistaa tällainen lykkääminen tapauksissa, joissa on palauttamisriski; toteaa, että useimmissa maissa palauttamista koskeva muutoksenhaku ei ole automaattisesti lykkäävää, mikä voi vähentää suojelua; korostaa, että automaattinen lykkäävä oikeussuojakeino varmistaisi, että ihmisiä ei palauteta ennen kuin lopullinen päätös palauttamismenettelystä on tehty; korostaa, että lapsen etu on otettava ensisijaisesti huomioon kaikissa lapsia koskevissa päätöksissä, mukaan lukien vireillä olevat palauttamista koskevat päätökset; |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa, että palauttamisdirektiivin 6 artiklan 4 kohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus myöntää niiden alueella laittomasti oleskelevalle kolmannen maan kansalaiselle erillinen oleskelulupa yksilöllisten inhimillisten syiden tai humanitaaristen tai muiden syiden perusteella; korostaa, että on tärkeää hyödyntää menestyksekkäästi palauttamisdirektiivissä säädettyjä vaihtoehtoja palauttamispäätösten täytäntöönpanemiseksi siten, että painopiste on vapaaehtoisessa paluussa; panee kuitenkin merkille palauttamisdirektiivin 6 artiklan 4 kohdan rajallisen käytön ja kannustaa jäsenvaltioita laajentamaan tämän lausekkeen käyttöä; on huolissaan siitä, että jäsenvaltiot eivät ole myöntäneet tilapäistä oleskelulupaa, vaikka paluu ei ole osoittautunut mahdolliseksi, minkä vuoksi muuttajat, joita ei voida palauttaa, eivät usein voi käyttää perusoikeuksiaan; korostaa, että oleskelulupien myöntäminen henkilöille, jotka eivät voi palata kotimaahansa, voisi auttaa ehkäisemään pitkittynyttä laitonta oleskelua, vähentää alttiutta työvoiman hyväksikäytölle ja helpottaa yksilöiden sosiaalista osallisuutta ja yhteiskunnallista osallistumista; toteaa, että tämä myös auttaisi vapauttamaan ihmiset hallinnollisesti epävarmasta tilanteesta, johon he ovat saattaneet juuttua; korostaa samaan aikaan, että unionissa tarvitaan koordinointia, jotta voidaan estää palauttamispäätöksen kohteena olevien henkilöiden luvaton edelleen liikkuminen; |
| --- | --- |

23.

Maahantulokiellot

| 24. | panee huolestuneena merkille maahantulokieltojen laajan automaattisen asettamisen, jota sovelletaan joissakin jäsenvaltioissa vapaaehtoisen paluun ohella; korostaa, että tämä lähestymistapa saattaa vähentää kannustinta vapaaehtoiseen paluuseen; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan palauttamisdirektiivin velvoitetta harkita kiellon kumoamista tai lykkäämistä tapauksissa, joissa kolmannen maan kansalainen voi osoittaa, että hän on poistunut jäsenvaltion alueelta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | panee merkille, että henkilön tilanne voi vaihdella maahantulokiellon kattaman ajanjakson aikana ja että henkilö voi olla vaarassa joutua vainotuksi maassa, jonne hänet on palautettu; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan tällaisissa tapauksissa maahantulokiellon humanitaaristen näkökohtien perusteella; toistaa, että maahantulokieltoa ei pitäisi käyttää automaattisena toimenpiteenä vaan sen olisi perustuttava yksilölliseen arviointiin; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tehokkaat menettelyt, joilla anotaan maahantulokiellon kumoamista ja joilla taataan yksilöllinen arviointi siten, että otetaan ensisijaisesti huomioon lapsen etu sekä oikeus perhe-elämään ja perheenyhdistämiseen ja noudatetaan suhteellisuusperiaatetta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee merkille, että vaikka maahantulokiellon uhka voi kannustaa poistumaan maasta vapaaehtoiselle paluulle varatun ajan kuluessa, asettamisen jälkeen maahantulokiellot saattavat vähentää kannustinta noudattaa palauttamispäätöstä ja voivat lisätä pakenemisen vaaraa; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan maahantulokiellon asettamisen ajoitusta, jotta palauttamispäätökset voidaan panna onnistuneesti täytäntöön; korostaa, että palauttamisdirektiivissä on sääntöjä, jotka mahdollistavat maahantulokieltojen kumoamisen, ja kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään niitä tarvittaessa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että maahantulokielloilla voi olla kohtuuttomia seurauksia erityisesti perheille ja lapsille; pitää myönteisenä joidenkin jäsenvaltioiden tarjoamaa mahdollisuutta jättää lapset maahantulokieltojen ulkopuolelle mutta korostaa, että lasten edut olisi otettava ensisijaisesti huomioon myös päätettäessä vanhempien maahantulokiellosta (tai sen kumoamisesta); kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan perheenyhdistämisen ja perhe-elämää koskevan oikeuden kunnioittamisen, myös soveltamalla sitä perusteena jättää maahantulokielto asettamatta; |
| --- | --- |

27.

Säilöönotto ja pakenemisen vaara

| 28. | muistuttaa, että palauttamisdirektiivin 3 artiklan 7 kohdassa todetaan, että ”pakenemisen vaaralla” tarkoitetaan sitä, että yksittäistapauksessa on lainsäädännössä määritellyin objektiivisin perustein syytä olettaa, että palauttamismenettelyjen kohteena oleva kolmannen maan kansalainen saattaa paeta; panee merkille erot ”pakenemisen vaaran” määritelmän saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä; korostaa, että palauttamisdirektiivin 3 artiklan 7 kohdan noudattamiseksi on otettava asianmukaisesti huomioon asianomaisen henkilön yksilölliset olosuhteet, kun pakenemisen vaaraa käytetään säilöönoton perusteluna; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on huolissaan siitä, että useiden jäsenvaltioiden lainsäädännössä on kattavia ja toisinaan toisistaan poikkeavia luetteloita pakenemisen vaaran määrittämisen ”objektiivisista kriteereistä”, joihin sisältyy muun muassa rahan puutteen kaltaisia yleisiä perusteita; on huolissaan siitä, että jäsenvaltioiden lainsäädännössä pakenemisen vaaran arviointia koskevien objektiivisten kriteerien erilaiset määritelmät voivat johtaa säilöönoton epäyhtenäiseen soveltamiseen unionin alueella; pitää valitettavana, että näitä kriteerejä sovelletaan usein enemmän tai vähemmän automaattisesti, kun taas yksilölliset olosuhteet otetaan huomioon marginaalisesti; korostaa, että tämä on johtanut järjestelmälliseen säilöönottoon monissa jäsenvaltioissa; korostaa, että pakenemisen vaaran määrittämiseksi tarvitaan yhdenmukainen määritelmä ja objektiivisten kriteerien täytäntöönpano; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaisesti säilöönoton on oltava viimeinen keino ja siitä on säädettävä lailla, sen on oltava tarpeellinen, kohtuullinen ja oikeasuhteinen saavutettaviin tavoitteisiin nähden ja sen on oltava mahdollisimman lyhytkestoinen ja että säilöönottotoimenpiteen määräämistä koskevan päätöksen on aina perustuttava yksilölliseen arviointiin yksilöllisistä olosuhteista, joissa asianomaisen henkilön edut on otettu huomioon; |
| --- | --- |

30.

| 31. | muistuttaa, että pidempi säilöönotto ei automaattisesti lisää paluun mahdollisuutta ja että se on yleensä kalliimpaa kuin säilöönoton vaihtoehdot, ja lisää, että valtioiden ei pitäisi turvautua automaattisesti palauttamisdirektiivin sallimaan enimmäisaikaan ja lisäksi niiden tulisi varmistaa, että kaikki laillisen säilöönoton edellytykset täyttyvät koko säilöönoton ajan; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että palauttamisdirektiivissä säädetään, missä olosuhteissa palautettavia henkilöitä voidaan laillisesti pitää säilössä; toteaa, että säilöönotto on mahdollista vain, jos muita riittäviä mutta vähemmän pakottavia keinoja ei voida tehokkaasti soveltaa tietyssä tapauksessa; pitää valitettavana, että käytännössä jäsenvaltiot kehittävät ja soveltavat hyvin vähän toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja säilöönotolle; kehottaa jäsenvaltioita kiireellisesti tarjoamaan toteuttamiskelpoisia säilöönoton yhteisöllisiä vaihtoehtoja, joilla on vähemmän kielteisiä vaikutuksia muuttajiin, erityisesti lapsiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin; kehottaa jäsenvaltioita raportoimaan toimista, joihin ne ryhtyvät vaihtoehtona säilöönotolle; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden olisi kunnioitettava säilöönoton edellytyksiä itsenäisesti valvovien asiaankuuluvien ja toimivaltaisten kansallisten ja kansainvälisten elinten, kuten kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden, oikeusasiamiehen ja kansallisten ennaltaehkäisevien mekanismien, toimeksiantoa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | panee merkille, että Euroopan unionissa on yhä huomattava määrä osana palauttamismenettelyjä säilöönotettuja lapsia, vaikka YK:n lapsen oikeuksien komitea on selventänyt, että lapsia ei pitäisi koskaan ottaa säilöön muuttoliiketarkoituksissa eikä säilöönottoa voida koskaan perustella lapsen edun mukaisena, mikä on myös pakolaisista ja muuttajista 19. syyskuuta 2016 annetun New Yorkin julkilausuman mukaista; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan asianmukaisia, inhimillisiä ja muita kuin vapauden menetyksen käsittäviä vaihtoehtoja säilöönotolle; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltioilla ja Frontexilla on käytössä valvontaelimet, joita tukevat asianmukainen toimeksianto, valmiudet ja toimivalta, korkea riippumattomuuden ja asiantuntemuksen taso sekä avoimet menettelyt; korostaa, että palauttamisen seurannan olisi katettava kaikki palauttamisoperaatioiden vaiheet ja että siihen olisi varattava riittävät resurssit; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään olemassa olevia riippumattomia valvontaelimiä, kuten kansallisia ja kansainvälisiä järjestöjä ja kansallisia ihmisoikeusinstituutioita, tekemällä yhteistyötä niiden kanssa tai nimeämällä ne pakkoon perustuvan palauttamisen seurantajärjestelmiksi; kehottaa komissiota varmistamaan palauttamisen jälkeisen seurantamekanismin perustamisen, jotta selvitetään palautettujen henkilöiden kohtalo, kun se on laillisesti ja käytännössä mahdollista, ja kiinnitetään erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin ja perheisiin; kehottaa jäsenvaltioita siirtämään vastuun lastensuojelupalveluista asianmukaisesti kansalliselta viranomaiselta toiselle sen varmistamiseksi, että palautetuista lapsista pidetään huolta ja että heillä on pääsy kansallisiin lastensuojelupalveluihin; korostaa tarvetta seurata palautettavien henkilöiden uudelleenkotouttamista koskevia suunnitelmia tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi; kehottaa komissiota helpottamaan palauttamisen jälkeistä seurantaa koskevien hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä ja osoittamaan tähän tarkoitukseen riittävän rahoituksen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että palauttamisdirektiivi pannaan asianmukaisesti täytäntöön kaikilta osin; kehottaa komissiota jatkamaan direktiivin täytäntöönpanon seurantaa ja ryhtymään toimiin, jos sitä ei noudateta; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 98.

(2)  EUVL L 312, 7.12.2018, s. 1.

(3)  EUVL L 198, 22.6.2020, s. 1.

(4)  ECLI:EU:C:2009:741.

(5)  ECLI:EU:C:2011:268.

(6)  ECLI:EU:C:2013:343.

(7)  ECLI:EU:C:2014:1320.

(8)  ECLI:EU:C:2015:377.

(9)  ECLI:EU:C:2016:408.

(10)  ECLI:EU:C:2018:308.

(11)  ECLI:EU:C:2018:465.

(12)  EUVL L 66, 11.3.2017, s. 15.

(13)  EUVL L 339, 19.12.2017, s. 83.

(14)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 9.

(15)  EUVL C 298, 23.8.2018, s. 39.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0175.

(17)  EUVL L 295, 6.11.2013, s. 27.

(18)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(19)  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 86.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/36

---

P9_TA(2020)0365

Muuntogeeninen soija MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069145/02 – 2020/2891(RSP))

(2021/C 445/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069145/02, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069145/02,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 11 ja 13 artiklan (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 11 ja 13 artiklan (2),

| — | ottaa huomioon 25. syyskuuta 2019 annetun ja 11. marraskuuta 2019 julkaistun Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) lausunnon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. syyskuuta 2019 annetun ja 11. marraskuuta 2019 julkaistun Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) lausunnon (3),

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Monsanto Europe N.V. toimitti 17. joulukuuta 2015 yhtiön Monsanto Company, Yhdysvallat, puolesta Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisen hakemuksen, joka koski muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamista markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden (”geenimuunnospakan mukainen soija”) saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Monsanto Europe N.V. toimitti 17. joulukuuta 2015 yhtiön Monsanto Company, Yhdysvallat, puolesta Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisen hakemuksen, joka koski muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamista markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden (”geenimuunnospakan mukainen soija”) saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta;

| B. | ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen soija saadaan risteyttämällä neljä soijan geenimuunnostapahtumaa (MON 87751 × MON 87701, × MON 87708 × MON 89788), minkä ansiosta sillä on sietokyky glyfosaattia, glufosinaattia ja dikambaa sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita vastaan ja se tuottaa kolmea hyönteisiä torjuvaa proteiinia (Cry1A.105, Cry2Ab2 ja Cry1Ac) (tunnetaan myös Bt-toksiineina), jotka ovat myrkyllisiä tietyille perhosten ja yöperhosten toukille (5); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen soija saadaan risteyttämällä neljä soijan geenimuunnostapahtumaa (MON 87751 × MON 87701, × MON 87708 × MON 89788), minkä ansiosta sillä on sietokyky glyfosaattia, glufosinaattia ja dikambaa sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita vastaan ja se tuottaa kolmea hyönteisiä torjuvaa proteiinia (Cry1A.105, Cry2Ab2 ja Cry1Ac) (tunnetaan myös Bt-toksiineina), jotka ovat myrkyllisiä tietyille perhosten ja yöperhosten toukille (5);

| C. | ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukaisen soijan neljää yksittäistä tapahtumaa, joille on jo myönnetty lupa, koskevia aiempia arviointeja käytettiin perustana neljä muunnostapahtumaa sisältävän geenimuunnospakan mukaisen soijan arvioinnissa (6); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukaisen soijan neljää yksittäistä tapahtumaa, joille on jo myönnetty lupa, koskevia aiempia arviointeja käytettiin perustana neljä muunnostapahtumaa sisältävän geenimuunnospakan mukaisen soijan arvioinnissa (6);

| D. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 25. syyskuuta 2019 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 11. marraskuuta 2019 (7); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 25. syyskuuta 2019 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 11. marraskuuta 2019 (7);

Jäsenvaltioiden huomautukset ja lisänäkökohdat

| E. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset esittivät EFSAlle monia kriittisiä huomautuksia kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana (8); ottaa huomioon, että näihin kriittisiin huomautuksiin sisältyy huolia siitä, että geenimuunnospakan mukaisen soijan glyfosaattijäämiä tai glyfosaattimetaboliitteja ei ole analysoitu, että Bt-toksiinien mahdollisia synergistisiä tai antagonistisia vaikutuksia rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien kanssa ei ole testattu, että geenimuunnospakan mukaisen soijan ja siitä johdettujen elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen liittyviin kysymyksiin ei ole vastattu, että elintarvikkeiden tai rehujen mahdollisia pitkän aikavälin lisääntymistä tai kehitystä koskevia vaikutuksia ei ole arvioitu ja että puuttuvien tietojen vuoksi geenimuunnospakan mukaisen soijan turvallisuutta ei voida täysin arvioida; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset esittivät EFSAlle monia kriittisiä huomautuksia kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana (8); ottaa huomioon, että näihin kriittisiin huomautuksiin sisältyy huolia siitä, että geenimuunnospakan mukaisen soijan glyfosaattijäämiä tai glyfosaattimetaboliitteja ei ole analysoitu, että Bt-toksiinien mahdollisia synergistisiä tai antagonistisia vaikutuksia rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien kanssa ei ole testattu, että geenimuunnospakan mukaisen soijan ja siitä johdettujen elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen liittyviin kysymyksiin ei ole vastattu, että elintarvikkeiden tai rehujen mahdollisia pitkän aikavälin lisääntymistä tai kehitystä koskevia vaikutuksia ei ole arvioitu ja että puuttuvien tietojen vuoksi geenimuunnospakan mukaisen soijan turvallisuutta ei voida täysin arvioida;

| F. | ottaa huomioon, että riippumattomassa tieteellisessä analyysissä on todettu muun muassa, että geenimuunnospakan mukaisen soijan turvallisuudesta ei voida tehdä lopullisia päätelmiä, että toksikologista arviointia ja ympäristöriskien arviointia ei voida hyväksyä ja että riskinarviointi ei täytä immuunijärjestelmälle aiheutuvien riskien arviointia koskevia vaatimuksia (9); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että riippumattomassa tieteellisessä analyysissä on todettu muun muassa, että geenimuunnospakan mukaisen soijan turvallisuudesta ei voida tehdä lopullisia päätelmiä, että toksikologista arviointia ja ympäristöriskien arviointia ei voida hyväksyä ja että riskinarviointi ei täytä immuunijärjestelmälle aiheutuvien riskien arviointia koskevia vaatimuksia (9);

Täydentävät rikkakasvien torjunta-aineet

| G. | toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien viljelyn on osoitettu johtavan torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön suurelta osin sen vuoksi, että ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (10); ottaa huomioon, että tämän seurauksena on odotettavissa, että geenimuunnospakan mukaisen soijan sadot altistuvat sekä suuremmille että toistuville annoksille täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita (glufosinaatti, dikamba ja glyfosaatti), mikä saattaa johtaa suurempaan jäämien määrään sadossa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien viljelyn on osoitettu johtavan torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön suurelta osin sen vuoksi, että ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (10); ottaa huomioon, että tämän seurauksena on odotettavissa, että geenimuunnospakan mukaisen soijan sadot altistuvat sekä suuremmille että toistuville annoksille täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita (glufosinaatti, dikamba ja glyfosaatti), mikä saattaa johtaa suurempaan jäämien määrään sadossa;

| H. | ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetyt poissulkemiskriteerit (11); ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (12); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetyt poissulkemiskriteerit (11); ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (12);

| I. | ottaa huomioon, että vertaisarvioidun tutkimuksen mukaan glyfosaattia kertyy muuntogeenisiin soijapapuihin, millä on vastaava kielteinen vaikutus ravitsemukselliseen koostumukseen verrattuna ei-muuntogeenisiin soijapapuihin (13); ottaa huomioon, että Argentiinassa toteutetussa pilottihankkeessa havaittiin yllättävän suuria glyfosaattijäämiä muuntogeenisissä soijapavuissa (14); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vertaisarvioidun tutkimuksen mukaan glyfosaattia kertyy muuntogeenisiin soijapapuihin, millä on vastaava kielteinen vaikutus ravitsemukselliseen koostumukseen verrattuna ei-muuntogeenisiin soijapapuihin (13); ottaa huomioon, että Argentiinassa toteutetussa pilottihankkeessa havaittiin yllättävän suuria glyfosaattijäämiä muuntogeenisissä soijapavuissa (14);

| J. | ottaa huomioon, että glyfosaatin karsinogeenisuuteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole karsinogeeninen, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; ottaa huomioon, että joissakin viimeaikaisissa vertaisarvioiduissa tutkimuksissa vahvistetaan glyfosaatin karsinogeeninen potentiaali (15); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että glyfosaatin karsinogeenisuuteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole karsinogeeninen, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; ottaa huomioon, että joissakin viimeaikaisissa vertaisarvioiduissa tutkimuksissa vahvistetaan glyfosaatin karsinogeeninen potentiaali (15);

| K. | ottaa huomioon, että elokuussa 2020 julkaistussa tieteellisessä tutkimuksessa todettiin, että dikamban käyttö voi lisätä maksasyöpiä ja maksansisäisiä sappiteiden syöpiä (16); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että elokuussa 2020 julkaistussa tieteellisessä tutkimuksessa todettiin, että dikamban käyttö voi lisätä maksasyöpiä ja maksansisäisiä sappiteiden syöpiä (16);

| L. | ottaa huomioon, että muuntogeenisissä kasveissa tapa, jolla kasvit hajottavat täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (metaboliitit) koostumus ja täten toksisuus voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (17); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että muuntogeenisissä kasveissa tapa, jolla kasvit hajottavat täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (metaboliitit) koostumus ja täten toksisuus voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (17);

| M. | toteaa, että vaikka EFSA toteaa lausunnossaan, että EFSAn torjunta-aineyksikkö on tutkinut tämän hakemuksen kannalta merkityksellisten rikkakasvien torjunta-ainejäämien arvioinnin, tämä ei yksin riitä, koska täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden ja hajoamistuotteiden yhteistoksisuutta ja niiden mahdollista vuorovaikutusta geenimuunnospakan mukaisen soijan kanssa ei ole otettu huomioon; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että vaikka EFSA toteaa lausunnossaan, että EFSAn torjunta-aineyksikkö on tutkinut tämän hakemuksen kannalta merkityksellisten rikkakasvien torjunta-ainejäämien arvioinnin, tämä ei yksin riitä, koska täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden ja hajoamistuotteiden yhteistoksisuutta ja niiden mahdollista vuorovaikutusta geenimuunnospakan mukaisen soijan kanssa ei ole otettu huomioon;

| N. | ottaa huomioon, että useat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ottivat EFSAn riskinarviointia koskevissa huomautuksissaan huolenaiheena esiin sen, että muuntogeenisten viljelykasvien torjunta-ainejäämiä ja niihin liittyviä mahdollisia terveysriskejä ei ole analysoitu; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että useat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ottivat EFSAn riskinarviointia koskevissa huomautuksissaan huolenaiheena esiin sen, että muuntogeenisten viljelykasvien torjunta-ainejäämiä ja niihin liittyviä mahdollisia terveysriskejä ei ole analysoitu;

Jäämien enimmäismäärien ja niiden valvonnan puute

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 396/2005 (18), jolla pyritään varmistamaan kuluttajansuojan korkea taso jäämien enimmäismäärien osalta, säädetään, että glufosinaatin ja muiden sellaisten tehoaineiden, joiden käyttö ei ole sallittua unionissa, jäämiä olisi valvottava ja seurattava tarkasti elintarvikkeiksi ja rehuiksi tuoduissa viljelykasveissa (19); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 396/2005 (18), jolla pyritään varmistamaan kuluttajansuojan korkea taso jäämien enimmäismäärien osalta, säädetään, että glufosinaatin ja muiden sellaisten tehoaineiden, joiden käyttö ei ole sallittua unionissa, jäämiä olisi valvottava ja seurattava tarkasti elintarvikkeiksi ja rehuiksi tuoduissa viljelykasveissa (19);

| P. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta mitata tuotteiden glufosinaattijäämiä minkään tuotteen eli ei myöskään soijan osalta osana unionin viimeisintä yhteensovitettua monivuotista valvontaohjelmaa vuosiksi 2020, 2021 ja 2022 (20); |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta mitata tuotteiden glufosinaattijäämiä minkään tuotteen eli ei myöskään soijan osalta osana unionin viimeisintä yhteensovitettua monivuotista valvontaohjelmaa vuosiksi 2020, 2021 ja 2022 (20);

Bt-proteiinit

| Q. | toteaa, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-proteiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-proteiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (21), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden sellaisten proteiinien allergeenisuutta, joiden kanssa ne ovat kosketuksissa; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-proteiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-proteiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (21), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden sellaisten proteiinien allergeenisuutta, joiden kanssa ne ovat kosketuksissa;

| R. | ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukaista maissia ja sen alayhdistelmiä koskevan arviointiprosessin yhteydessä annetussa muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan jäsenen vähemmistöön jääneessä mielipiteessä todettiin, että vaikka immuunijärjestelmään kohdistuvia tahattomia vaikutuksia ei ole koskaan todettu missään Bt-proteiineja ilmentävässä sovelluksessa, niitä ei voidakaan havaita EFSAn tällä hetkellä muuntogeenisten kasvien turvallisuuden arviointia varten suosittelemilla ja suorittamilla toksikologisilla tutkimuksilla, koska tutkimuksiin ei sisälly asianmukaisia testejä tätä tarkoitusta varten (22); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukaista maissia ja sen alayhdistelmiä koskevan arviointiprosessin yhteydessä annetussa muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan jäsenen vähemmistöön jääneessä mielipiteessä todettiin, että vaikka immuunijärjestelmään kohdistuvia tahattomia vaikutuksia ei ole koskaan todettu missään Bt-proteiineja ilmentävässä sovelluksessa, niitä ei voidakaan havaita EFSAn tällä hetkellä muuntogeenisten kasvien turvallisuuden arviointia varten suosittelemilla ja suorittamilla toksikologisilla tutkimuksilla, koska tutkimuksiin ei sisälly asianmukaisia testejä tätä tarkoitusta varten (22);

| S. | toteaa, ettei voida päätellä, että geenimuunnospakan mukaisen soijapavun tai sen alayhdistelmien nauttiminen on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle; |
| --- | --- |

S.

toteaa, ettei voida päätellä, että geenimuunnospakan mukaisen soijapavun tai sen alayhdistelmien nauttiminen on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| T. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä;

| U. | ottaa huomioon, että komissio myöntää ongelmalliseksi, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että komissio myöntää ongelmalliseksi, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| V. | ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella yksitoista päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella yksitoista päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille;

| W. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (23); katsoo, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (23); katsoo, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä;

Unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen

| X. | panee merkille, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että tällaisiin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta; |
| --- | --- |

X.

panee merkille, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että tällaisiin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta;

| Y. | ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan äskettäisessä raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (24); toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (25); |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan äskettäisessä raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (24); toteaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (25);

| Z. | ottaa huomioon, että EFSA havaitsi, että käyttäjän arvioitu altistuminen lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi luokitellulle glufosinaatille, kun sitä käytetään muuntogeenisen maissin rikkakasvien torjuntaan, ylitti hyväksyttävän käyttäjän altistumistason silloinkin, kun käytettiin henkilönsuojaimia (26); katsoo, että käyttäjän lisääntyvän altistumisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien osalta, kun otetaan huomioon käytettyjen torjunta-aineiden suuremmat määrät; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että EFSA havaitsi, että käyttäjän arvioitu altistuminen lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi luokitellulle glufosinaatille, kun sitä käytetään muuntogeenisen maissin rikkakasvien torjuntaan, ylitti hyväksyttävän käyttäjän altistumistason silloinkin, kun käytettiin henkilönsuojaimia (26); katsoo, että käyttäjän lisääntyvän altistumisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien osalta, kun otetaan huomioon käytettyjen torjunta-aineiden suuremmat määrät;

| AA. | ottaa huomioon, että metsäkato on merkittävä syy biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen; toteaa, että maankäytöstä ja maankäytön muuttumisesta, joka johtuu pääasiassa metsäkadosta, aiheutuvat päästöt ovat toiseksi suurin ilmastonmuutoksen aiheuttaja fossiilisten polttoaineiden käytön jälkeen (27); toteaa, että Pariisin ilmastosopimuksella ja biologista monimuotoisuutta koskevalla strategisella suunnitelmalla vuosiksi 2011–2020, joka hyväksyttiin biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sekä Aichin biodiversiteettitavoitteiden mukaisesti, edistetään kestävän metsätalouden, metsien suojelun ja metsien ennallistamisen hyväksi tehtävää työtä (28); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteeseen 15 sisältyy metsäkadon pysäyttäminen vuoteen 2020 mennessä (29); toteaa, että metsillä on monitoimintoinen rooli, joka tukee useimpien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista (30); |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että metsäkato on merkittävä syy biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen; toteaa, että maankäytöstä ja maankäytön muuttumisesta, joka johtuu pääasiassa metsäkadosta, aiheutuvat päästöt ovat toiseksi suurin ilmastonmuutoksen aiheuttaja fossiilisten polttoaineiden käytön jälkeen (27); toteaa, että Pariisin ilmastosopimuksella ja biologista monimuotoisuutta koskevalla strategisella suunnitelmalla vuosiksi 2011–2020, joka hyväksyttiin biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sekä Aichin biodiversiteettitavoitteiden mukaisesti, edistetään kestävän metsätalouden, metsien suojelun ja metsien ennallistamisen hyväksi tehtävää työtä (28); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteeseen 15 sisältyy metsäkadon pysäyttäminen vuoteen 2020 mennessä (29); toteaa, että metsillä on monitoimintoinen rooli, joka tukee useimpien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista (30);

| AB. | toteaa, että soijan tuotanto on keskeinen metsäkatoa aiheuttava tekijä Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsissä Etelä-Amerikassa; toteaa, että 97 prosenttia Brasiliassa ja 100 prosenttia Argentiinassa viljellystä soijasta on muuntogeenistä soijaa (31); |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että soijan tuotanto on keskeinen metsäkatoa aiheuttava tekijä Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsissä Etelä-Amerikassa; toteaa, että 97 prosenttia Brasiliassa ja 100 prosenttia Argentiinassa viljellystä soijasta on muuntogeenistä soijaa (31);

| AC. | ottaa huomioon, että valtaosaa Brasiliassa ja Argentiinassa viljelyluvan saaneista muuntogeenisistä soijapavuista saa myös tuoda unioniin (32); ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukaisen soijan viljelylle on jo myönnetty lupa Brasiliassa (33); |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että valtaosaa Brasiliassa ja Argentiinassa viljelyluvan saaneista muuntogeenisistä soijapavuista saa myös tuoda unioniin (32); ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukaisen soijan viljelylle on jo myönnetty lupa Brasiliassa (33);

| AD. | ottaa huomioon, että komission analyysissa todettiin, että soija on historiallisesti ollut unionin suurin maailman metsäkadon ja siihen liittyvien päästöjen aiheuttaja ja että sen osuus unionin koko tuonnin epäsuorasti aiheuttamasta metsäkadosta on lähes puolet (34); |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että komission analyysissa todettiin, että soija on historiallisesti ollut unionin suurin maailman metsäkadon ja siihen liittyvien päästöjen aiheuttaja ja että sen osuus unionin koko tuonnin epäsuorasti aiheuttamasta metsäkadosta on lähes puolet (34);

| AE. | ottaa huomioon, että eräässä äskettäisessä vertaisarvioidussa tieteellisessä tutkimuksessa todettiin, että unionin Brasiliasta peräisin olevan soijan tuontiin liittyvä hiilijalanjälki on maailman suurin ja että se on 13,8 prosenttia suurempi kuin maailman suurimman soijan tuojan Kiinan vastaava hiilijalanjälki, mikä johtuu epäsuorasti aiheutettuun metsäkatoon liittyvien päästöjen suuremmasta osuudesta (35); ottaa huomioon, että eräässä toisessa äskettäisessä tutkimuksessa todettiin, että noin viidesosa Brasilian Amazonin ja Cerradon alueilta unioniin pääasiassa eläinten rehuksi viedystä soijasta saattaa olla ”laittoman metsien hävittämisen leimaamaa” (36); |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että eräässä äskettäisessä vertaisarvioidussa tieteellisessä tutkimuksessa todettiin, että unionin Brasiliasta peräisin olevan soijan tuontiin liittyvä hiilijalanjälki on maailman suurin ja että se on 13,8 prosenttia suurempi kuin maailman suurimman soijan tuojan Kiinan vastaava hiilijalanjälki, mikä johtuu epäsuorasti aiheutettuun metsäkatoon liittyvien päästöjen suuremmasta osuudesta (35); ottaa huomioon, että eräässä toisessa äskettäisessä tutkimuksessa todettiin, että noin viidesosa Brasilian Amazonin ja Cerradon alueilta unioniin pääasiassa eläinten rehuksi viedystä soijasta saattaa olla ”laittoman metsien hävittämisen leimaamaa” (36);

| AF. | ottaa huomioon, että metsien laajamittainen hävittäminen kiihdyttää Amazonin metsäpaloja; ottaa huomioon, että komissio ilmaisi vuonna 2019 antamassaan tiedonannossa tavoitteensa suojella ja ennallistaa maailman metsiä (37); ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden, myös metsien, maailmanlaajuinen suojelu on yksi komission äskettäin julkaiseman EU:n biodiversiteettistrategian keskeisistä tavoitteista (38); |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että metsien laajamittainen hävittäminen kiihdyttää Amazonin metsäpaloja; ottaa huomioon, että komissio ilmaisi vuonna 2019 antamassaan tiedonannossa tavoitteensa suojella ja ennallistaa maailman metsiä (37); ottaa huomioon, että biologisen monimuotoisuuden, myös metsien, maailmanlaajuinen suojelu on yksi komission äskettäin julkaiseman EU:n biodiversiteettistrategian keskeisistä tavoitteista (38);

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisenä tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (39) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen suojelun korkean tason varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (40); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio myönsi 28. syyskuuta 2020 luvan jälleen yhden muuntogeenisen soijan tuonnille (41) huolimatta parlamentin ja jäsenvaltioiden enemmistön vastustuksesta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota edistämään kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen lopettaa lupien myöntäminen muuntogeenisille organismeille, oli kyse sitten viljelystä tai elintarvike- ja rehukäytöstä, jos jäsenvaltiot eivät ole antaneet lausuntoa muutoksenhakukomiteassa asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen pidättäytyä myöntämästä lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille, kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvien jäämien täydellistä arviointia, torjunta-aineiden hajoamistuotteiden arviointia sitä, että arvioidaan mahdollisia yhteisvaikutuksia, myös itse muuntogeenisen kasvin kanssa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen olla myöntämättä lupaa sellaisten muuntogeenisten kasvien tuonnille elintarvike- tai rehukäyttöön, joista on tehty vastustuskykyisiä sellaiselle rikkakasvien torjunta-aineiden tehoaineelle, jonka käyttöön ei ole myönnetty lupaa unionissa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jälleen EFSAa kehittämään edelleen ja käyttämään järjestelmällisesti menetelmiä, joiden avulla voidaan tunnistaa useiden muunnostapahtumien tahattomat vaikutukset esimerkiksi Bt-toksiinin adjuvanttiominaisuuksien suhteen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on erittäin huolissaan siitä, että unionin suuri riippuvuus soijapavuista koostuvan eläinten rehun tuonnista aiheuttaa metsäkatoa kolmansissa maissa (42); |
| --- | --- |

11.

| 12. | suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen lainsäädäntöehdotuksesta, joka koskee toimenpiteitä metsäkatoa tai metsien tilan heikkenemistä edistävien tuotteiden EU:n markkinoille saattamisen estämiseksi tai minimoimiseksi ja joka on määrä esittää kesäkuuhun 2021 mennessä; toistaa tällä välin kehotuksensa komissiolle keskeyttää välittömästi Brasiliassa ja Argentiinassa viljeltyjen muuntogeenisten soijapapujen tuonnin käyttäen tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklaa, kunnes on otettu käyttöön tehokkaat oikeudellisesti sitovat mekanismit, joilla estetään metsäkatoon ja siihen liittyviin ihmisoikeusloukkauksiin liittyvien tuotteiden saattaminen unionin markkinoille, kun otetaan huomioon kiireellinen tarve puuttua Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsien metsäkatoon ja se, että muuntogeenisten soijapapujen kysyntä unionissa edistää metsäkatoa kyseisellä alueella; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn lautakunnan tieteellinen lausunto aiheesta ”Assessment of genetically modified soybean MON 87751 × MON 87701 × MON 87708× MON 89788, for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-NL-2016-128)”, EFSA Journal 2019;17(11):5847, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5847

(4)  Kahdeksannella vaalikaudella Euroopan parlamentti hyväksyi 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293).

(5)  EFSAn lausunto, s. 11, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5847

(6)  EFSAn lausunto, s. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5847

(7)  Sama kuin edellä.

(8)  Jäsenvaltioiden huomautukset:

http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00009

(9)  TestBioTechin huomautus EFSAn muuntogeenisestä soijasta MON87751 x MON87701 x MON87708 x MON89788 elintarvike- ja rehukäyttöön asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (hakemus EFSA-GMO-NL-2016- 128), Bayer/Monsanto, joulukuu 2019, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_MON87751%20x%20MON87701%20x%20MON87708%20x%20MON89788_fin.pdf

(10)  Ks. esimerkiksi Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016, 57(1), s. 31–48,

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, ja Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., ”Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants”, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017),

https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21. lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(12)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/index.cfm?event=as.details&as_id=79

(13)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/24491722

(14)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT_Background_Glyphosate _Argentina_0.pdf

(15)  Katso esimerkiksi https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 ja

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(16)  https://academic.oup.com/ije/advance-article-abstract/doi/10.1093/ije/dyaa066/5827818?redirectedFrom=fulltext

(17)  Tämä koskee nimenomaan glyfosaattia, kuten todetaan EFSAn arvioinnissa ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018;16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005, annettu 23. helmikuuta 2005, torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1).

(19)  Ks. asetuksen (EY) N:o 396/2005 johdanto-osan 8 kappale.

(20)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/533, annettu 28. maaliskuuta 2019, unionin yhteensovitetusta monivuotisesta valvontaohjelmasta vuosiksi 2020, 2021 ja 2022 kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja niiden pinnalla olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien noudattamisen varmistamiseksi ja kuluttajien kyseisille torjunta-ainejäämille altistumisen arvioimiseksi (EUVL L 88, 29.3.2019, s. 28).

(21)  Katsaus aiheesta, ks. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, toukokuu 2016, 36(5): s. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(22)  Application EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 maize and three sub combinations independently of their origin), Minority Opinion, Wal, J.M., Member of the EFSA GMO Panel, EFSA Journal 2018;16(7):5309, s. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(23)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio ”voi hyväksyä” luvan – ei ”hyväksyy” luvan – jos jäsenvaltiot eivät muutoksenhakukomiteassa anna määräenemmistöllä puoltavaa lausuntoa.

(24)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(25)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(26)  EFSA Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glufosinate, EFSA Scientific Report (2005) 27, 1-81, sp. 3, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r

(27)  Komission tiedonanto 23. heinäkuuta 2019 EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, COM(2019)0352, s. 1.

(28)  Sama kuin edellä, s. 2.

(29)  Ks. alatavoite 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(30)  Komission tiedonanto 23. heinäkuuta 2019 EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, COM(2019)0352, s. 2.

(31)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, ”Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA Brief No. 53 (2017), s. 16 ja 21, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(32)  Lokakuussa 2020 tehdyllä kahden tietokannan (yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteri (https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/index_en.cfm) ja hyväksyttyjä muuntogeenisiä kasveja koskeva ISAAA:n tietokanta ((http://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/)) ristiintarkastuksella voidaan laskea, kuinka montaa muuntogeenistä soijapapua, joiden viljely on sallittu Brasiliassa ja Argentiinassa, saa tuoda unioniin. Brasilia: Viljelyluvan saaneista 17 muuntogeenisestä soijapavusta 12:ta saa tällä hetkellä tuoda unioniin ja kolmen muuntogeenisen soijapavun tuontiluvan käsittely on kesken. Argentiina: Viljelyluvan saaneista yhteensä 15 muuntogeenisestä soijapavusta 10:tä saa tällä hetkellä tuoda unioniin ja kolmen muuntogeenisen soijapavun tuontiluvan käsittely on kesken.

(33)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=438& Event=MON87751%20x%20MON87701%20x%20MON87708%20x%20MON89788

(34)  Komission tekninen raportti – 2013 – 063, ”The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation”, komission ympäristöasioiden pääosaston rahoittama tutkimus, jonka toteutuksesta vastasivat VITO, IIASA, HIVA ja IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, s. 23-24: Vuosina 1990–2008 unioniin tuotiin kasvi- ja eläintuotteita, jotka aiheuttivat epäsuorasti metsäkatoa 90 000 neliökilometrin edestä. Kasvituotteiden osuus oli 74 000 neliökilometriä (82 prosenttia) tästä määrästä, josta öljykasvien osuus oli suurin (52 000 neliökilometriä). Soijapapujen ja soijakakkujen osuus tästä oli 82 prosenttia (42 600 neliökilometriä), mikä vastaa 47:ää prosenttia unionin koko tuonnin epäsuorasti aiheuttamasta metsäkadosta.

(35)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., ”Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports”, Global Environmental Change, Volume 62, toukokuu 2020, 102067,

https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(36)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., ”The rotten apples of Brazil’s agribusiness”, Science, 17. heinäkuuta 2020, nide 369, numero 6501, s. 246–248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246

(37)  Komission tiedonanto EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0352&from=FI

(38)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme, toukokuu 2020 https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0380&from=FI

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(40)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(41)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127. https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(42)  Sama kuin edellä.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/43

---

P9_TA(2020)0366

Muuntogeeninen maissi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatu muuntogeeninen maissi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069146/02 – 2020/2892(RSP))

(2021/C 445/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069146/02, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069146/02,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 26. syyskuuta 2019 antaman lausunnon, joka julkaistiin 7. marraskuuta 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 26. syyskuuta 2019 antaman lausunnon, joka julkaistiin 7. marraskuuta 2019 (3),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Monsanto Europe N.V. toimitti 24. toukokuuta 2017 yhtiön Monsanto Company, Yhdysvallat, puolesta Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisen hakemuksen, joka koski muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 (jäljempänä ”geenimuunnospakan mukainen maissi”) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamista markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös geenimuunnospakan mukaista maissia sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Monsanto Europe N.V. toimitti 24. toukokuuta 2017 yhtiön Monsanto Company, Yhdysvallat, puolesta Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisen hakemuksen, joka koski muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 (jäljempänä ”geenimuunnospakan mukainen maissi”) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamista markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös geenimuunnospakan mukaista maissia sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta;

| B. | ottaa huomioon, että lisäksi hakemus kattoi sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka sisältävät jotakin niistä muunnostapahtumien kymmenestä geenimuunnosyhdistelmästä, jotka muodostavat geenimuunnospakan mukaisen maissin, koostuvat niistä tai on valmistettu niistä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lisäksi hakemus kattoi sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka sisältävät jotakin niistä muunnostapahtumien kymmenestä geenimuunnosyhdistelmästä, jotka muodostavat geenimuunnospakan mukaisen maissin, koostuvat niistä tai on valmistettu niistä;

| C. | ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukaisen maissin neljälle alayhdistelmälle on jo myönnetty lupa; ottaa huomioon, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi kattaa loput kuusi alayhdistelmää; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukaisen maissin neljälle alayhdistelmälle on jo myönnetty lupa; ottaa huomioon, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi kattaa loput kuusi alayhdistelmää;

| D. | ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi saadaan risteyttämällä neljä maissin geenimuunnostapahtumaa (MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411), minkä ansiosta sillä on sietokyky glyfosaattia sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita vastaan ja se tuottaa neljää hyönteisiä torjuvaa proteiinia (Cry1A.105, Cry2Ab2, Vip3Aa20 ja Cry3Bb1), joita kutsutaan Bt-proteiineiksi ja jotka ovat myrkyllisiä tietyille perhosille ja yöperhosille sekä kovakuoriaisille (5); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi saadaan risteyttämällä neljä maissin geenimuunnostapahtumaa (MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411), minkä ansiosta sillä on sietokyky glyfosaattia sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita vastaan ja se tuottaa neljää hyönteisiä torjuvaa proteiinia (Cry1A.105, Cry2Ab2, Vip3Aa20 ja Cry3Bb1), joita kutsutaan Bt-proteiineiksi ja jotka ovat myrkyllisiä tietyille perhosille ja yöperhosille sekä kovakuoriaisille (5);

| E. | ottaa huomioon, että neljää yksittäistä tapahtumaa ja neljää geenimuunnospakan mukaisen maissin alayhdistelmää, joille on jo myönnetty lupa, koskevia aiempia arviointeja käytettiin perustana neljä muunnostapahtumaa sisältävän geenimuunnospakan mukaisen maissin ja jäljellä olevien kuuden alayhdistelmän arvioinnissa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että neljää yksittäistä tapahtumaa ja neljää geenimuunnospakan mukaisen maissin alayhdistelmää, joille on jo myönnetty lupa, koskevia aiempia arviointeja käytettiin perustana neljä muunnostapahtumaa sisältävän geenimuunnospakan mukaisen maissin ja jäljellä olevien kuuden alayhdistelmän arvioinnissa;

| F. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 26. syyskuuta 2019 hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 7. marraskuuta 2019; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 26. syyskuuta 2019 hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 7. marraskuuta 2019;

| G. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja että siinä edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja että siinä edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan;

Jäsenvaltioiden huolenaiheet ja alayhdistelmiä koskevien kokeellisten tietojen puute

| H. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (6); ottaa huomioon, että näihin kriittisiin huomautuksiin sisältyy huolia siitä, että geenimuunnospakan mukaisen maissin glyfosaattijäämiä tai glyfosaattimetaboliitteja ei ole analysoitu, että Bt-proteiinien mahdollisia synergistisiä tai antagonistisia vaikutuksia ja rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ei ole testattu, että geenimuunnospakan mukaisen maissin ja siitä johdettujen elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen liittyviin kysymyksiin ei ole saatu vastausta, että elintarvikkeiden tai rehujen mahdollisia pitkän aikavälin lisääntymis- tai kehitysvaikutuksia ei ole arvioitu ja että puuttuvien tietojen vuoksi geenimuunnospakan mukaisen maissin turvallisuutta ei voida täysin arvioida; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (6); ottaa huomioon, että näihin kriittisiin huomautuksiin sisältyy huolia siitä, että geenimuunnospakan mukaisen maissin glyfosaattijäämiä tai glyfosaattimetaboliitteja ei ole analysoitu, että Bt-proteiinien mahdollisia synergistisiä tai antagonistisia vaikutuksia ja rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ei ole testattu, että geenimuunnospakan mukaisen maissin ja siitä johdettujen elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuteen liittyviin kysymyksiin ei ole saatu vastausta, että elintarvikkeiden tai rehujen mahdollisia pitkän aikavälin lisääntymis- tai kehitysvaikutuksia ei ole arvioitu ja että puuttuvien tietojen vuoksi geenimuunnospakan mukaisen maissin turvallisuutta ei voida täysin arvioida;

| I. | ottaa huomioon, että riippumattomassa tieteellisessä analyysissä on todettu muun muassa, että geenimuunnospakan mukaisen maissin turvallisuudesta ei voida tehdä lopullisia päätelmiä, että toksikologista arviointia ja ympäristöriskien arviointia ei voida hyväksyä ja että riskinarviointi ei täytä immuunijärjestelmälle aiheutuvien riskien arviointia koskevia vaatimuksia (7); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että riippumattomassa tieteellisessä analyysissä on todettu muun muassa, että geenimuunnospakan mukaisen maissin turvallisuudesta ei voida tehdä lopullisia päätelmiä, että toksikologista arviointia ja ympäristöriskien arviointia ei voida hyväksyä ja että riskinarviointi ei täytä immuunijärjestelmälle aiheutuvien riskien arviointia koskevia vaatimuksia (7);

| J. | ottaa huomioon, ettei hakija esittänyt kokeellisia tietoja kuudesta geenimuunnospakan mukaisen maissin alayhdistelmästä, joille ei ole vielä myönnetty lupaa (8); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, ettei hakija esittänyt kokeellisia tietoja kuudesta geenimuunnospakan mukaisen maissin alayhdistelmästä, joille ei ole vielä myönnetty lupaa (8);

Ei arviointia rikkakasvien torjunta-aineiden jäämistä ja hajoamistuotteista

| K. | ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on erinäisissä tutkimuksissa osoitettu johtavan ”täydentävien” rikkakasvien torjunta-aineiden suurempaan käyttöön suurelta osin sen vuoksi, että ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (9); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että geenimuunnospakan mukaisen maissin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glyfosaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia; ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi ilmentää kahta glyfosaattia sietävää proteiinia, minkä seurauksena se sietää entistäkin paremmin suurempia annoksia ja toistuvia ruiskutuksia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on erinäisissä tutkimuksissa osoitettu johtavan ”täydentävien” rikkakasvien torjunta-aineiden suurempaan käyttöön suurelta osin sen vuoksi, että ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (9); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että geenimuunnospakan mukaisen maissin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glyfosaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia; ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukainen maissi ilmentää kahta glyfosaattia sietävää proteiinia, minkä seurauksena se sietää entistäkin paremmin suurempia annoksia ja toistuvia ruiskutuksia;

| L. | ottaa huomioon, että glyfosaatin karsinogeenisyyteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole karsinogeeninen, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että glyfosaatin karsinogeenisyyteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole karsinogeeninen, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi;

| M. | ottaa huomioon, että 26. syyskuuta 2019 antamassaan tieteellisessä lausunnossa muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta toteaa, että EFSAn torjunta-aineyksikkö on tutkinut tämän hakemuksen kannalta merkityksellisten rikkakasvien torjunta-aineita sietävässä maississa esiintyvien rikkakasvien torjunta-ainejäämien arvioinnin (10); ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön antaman lausunnon mukaan EPSPS-muunnoksia sisältävän geenimuunnellun maissin (11) glyfosaattijäämistä ei kuitenkaan ole riittävästi tutkimustietoa, jotta torjunta-ainejäämien enimmäismääriä ja riskinarvioinnin arvoja voitaisiin määrittää (12); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että 26. syyskuuta 2019 antamassaan tieteellisessä lausunnossa muuntogeenisiä organismeja käsittelevä EFSAn tiedelautakunta toteaa, että EFSAn torjunta-aineyksikkö on tutkinut tämän hakemuksen kannalta merkityksellisten rikkakasvien torjunta-aineita sietävässä maississa esiintyvien rikkakasvien torjunta-ainejäämien arvioinnin (10); ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön antaman lausunnon mukaan EPSPS-muunnoksia sisältävän geenimuunnellun maissin (11) glyfosaattijäämistä ei kuitenkaan ole riittävästi tutkimustietoa, jotta torjunta-ainejäämien enimmäismääriä ja riskinarvioinnin arvoja voitaisiin määrittää (12);

| N. | ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön mukaan saatavilla ei ole toksikologisia tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida riskiä, joka kuluttajille aiheutuu erinäisistä glyfosaattia sietävien muuntogeenisten viljelykasvien kannalta merkityksellisistä glyfosaatin hajoamistuotteista (13); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön mukaan saatavilla ei ole toksikologisia tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida riskiä, joka kuluttajille aiheutuu erinäisistä glyfosaattia sietävien muuntogeenisten viljelykasvien kannalta merkityksellisistä glyfosaatin hajoamistuotteista (13);

| O. | ottaa huomioon, että arvioinnin, joka koskee muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ja niiden hajoamistuotteita sekä niiden mahdollista vuorovaikutusta Bt-proteiinien kanssa, ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa tämän olevan ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (metaboliittien) koostumus ja siten niiden toksisuus voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (14); |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että arvioinnin, joka koskee muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ja niiden hajoamistuotteita sekä niiden mahdollista vuorovaikutusta Bt-proteiinien kanssa, ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa tämän olevan ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (metaboliittien) koostumus ja siten niiden toksisuus voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (14);

Bt-proteiinit

| P. | toteaa, että erinäisissä tutkimuksissa on havaittu Bt-proteiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-proteiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (15), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että erinäisissä tutkimuksissa on havaittu Bt-proteiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-proteiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (15), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa;

| Q. | ottaa huomioon, että erästä toista geenimuunnospakan mukaista maissia ja sen alayhdistelmiä koskevan arviointiprosessin yhteydessä annetussa muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan jäsenen vähemmistöön jääneessä mielipiteessä todettiin, että vaikka immuunijärjestelmään kohdistuvia tahattomia vaikutuksia ei ole koskaan todettu missään Bt-proteiineja ilmentävässä sovelluksessa, niitä ei voidakaan havaita EFSAn tällä hetkellä muuntogeenisten kasvien turvallisuuden arviointia varten suosittelemilla ja suorittamilla toksikologisilla tutkimuksilla, koska tutkimuksiin ei sisälly asianmukaisia testejä tätä tarkoitusta varten (16); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että erästä toista geenimuunnospakan mukaista maissia ja sen alayhdistelmiä koskevan arviointiprosessin yhteydessä annetussa muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan jäsenen vähemmistöön jääneessä mielipiteessä todettiin, että vaikka immuunijärjestelmään kohdistuvia tahattomia vaikutuksia ei ole koskaan todettu missään Bt-proteiineja ilmentävässä sovelluksessa, niitä ei voidakaan havaita EFSAn tällä hetkellä muuntogeenisten kasvien turvallisuuden arviointia varten suosittelemilla ja suorittamilla toksikologisilla tutkimuksilla, koska tutkimuksiin ei sisälly asianmukaisia testejä tätä tarkoitusta varten (16);

| R. | toteaa, ettei voida päätellä, että geenimuunnospakan mukaisen maissin tai sen alayhdistelmien nauttiminen on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle; |
| --- | --- |

R.

toteaa, ettei voida päätellä, että geenimuunnospakan mukaisen maissin tai sen alayhdistelmien nauttiminen on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| S. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä;

| T. | ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| U. | toteaa, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); toteaa, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella yksitoista päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; ottaa huomioon, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); toteaa, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella yksitoista päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; ottaa huomioon, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille;

| V. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla myöntämättä lupaa muuntogeeniselle organismille, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (17); toteaa, että tämä ei edellytä lainsäädännön muuttamista; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla myöntämättä lupaa muuntogeeniselle organismille, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (17); toteaa, että tämä ei edellytä lainsäädännön muuttamista;

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisenä tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (18) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen suojelun korkean tason varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (19); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio myönsi 28. syyskuuta 2020 luvan jälleen yhden muuntogeenisen soijan tuonnille (20) huolimatta parlamentin vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänesti päätöstä vastaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota edistämään kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jälleen komissiota lopettamaan lupien myöntämisen muuntogeenisille organismeille, oli kyse sitten viljelystä tai elintarvike- ja rehukäytöstä, jos jäsenvaltiot eivät ole antaneet lausuntoa muutoksenhakukomiteassa asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen pidättäytyä myöntämästä lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille, kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvien jäämien kattavaa arviointia, torjunta-aineiden hajoamistuotteiden arviointia ja sitä, että arvioidaan mahdollisia yhteisvaikutuksia, myös itse muuntogeenisen kasvin kanssa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jälleen komissiota pidättäytymään myöntämästä lupia useiden muunnostapahtumien alayhdistelmille, paitsi jos EFSA on arvioinut ne perusteellisesti hakijan toimittamien täydellisten tietojen pohjalta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo erityisesti, että sellaisten kasvilajikkeiden hyväksyminen, joista ei ole toimitettu turvallisuustietoja ja joita ei ole testattu tai joita ei ole vielä edes kehitetty, on vastoin yleisen elintarvikelainsäädännön periaatteita, sellaisina kuin ne on vahvistettu asetuksessa (EY) N:o 178/2002; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jälleen EFSAa kehittämään edelleen ja käyttämään järjestelmällisesti menetelmiä, joiden avulla voidaan tunnistaa useiden muunnostapahtumien tahattomat vaikutukset esimerkiksi Bt-proteiinien adjuvanttiominaisuuksien suhteen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan tieteellinen lausunto aiheesta ”Assessment of genetically modified maize MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 and subcombinations, for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-NL-2017-144)”, EFSA Journal 2019;17(11):5848, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5848

(4)  Parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293).

(5)  EFSAn lausunto, s. 11.

(6)  Jäsenvaltioiden huomautukset: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2017-00442

(7)  TestBioTechin huomautus EFSAn muuntogeenisestä maissista MON 87427 ×MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja alayhdistelmistä elintarvike- ja rehukäyttöön asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (hakemus EFSA-GMO-NL-2017-144), Bayer/Monsanto, joulukuu 2019, https://www.testbiotech.org/en/content/testbiotech-comment-maize-mon-7427-x-mon89034-x-mir162-x-mon87411

(8)  EFSAn lausunto, s. 26.

(9)  Katso esimerkiksi Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016, 57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, ja Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., ”Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants”, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://link.springer.com/article/10.1186/s12302-016-0100-y

(10)  EFSAn lausunto, s. 8.

(11)  Geenimuunnospakan mukaiseen maissiin sisältyy EPSPS-muunnos.

(12)  EFSA Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 – revised version to take into account omitted data, EFSA Journal 2019;17(10):5862, s. 4, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862

(13)  EFSA Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate, EFSA Journal 2015; 13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14)  Tämä koskee nimenomaan glyfosaattia, kuten todetaan EFSAn arvioinnissa ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018;16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  Katsaus aiheesta, katso Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, toukokuu 2016, 36(5): s. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16)  Application EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 maize and three sub combinations independently of their origin), Minority Opinion, Wal, J.M., Member of the EFSA GMO Panel, EFSA Journal 2018;16(7):5309, s. 34, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio ”voi hyväksyä” luvan – ei ”hyväksyy” luvan – jos jäsenvaltiot eivät muutoksenhakukomiteassa anna määräenemmistöllä puoltavaa lausuntoa.

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(19)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(20)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/49

---

P9_TA(2020)0367

Muuntogeeninen maissi MIR604 (SYN-IR6Ø4-5)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069147/02 – 2020/2893(RSP))

(2021/C 445/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069147/02, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069147/02,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 2. heinäkuuta 2009 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 21. heinäkuuta 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 2. heinäkuuta 2009 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 21. heinäkuuta 2009,

| — | ottaa huomioon EFSAn 25. syyskuuta 2019 antaman lausunnon (4), joka julkaistiin 7. marraskuuta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSAn 25. syyskuuta 2019 antaman lausunnon (4), joka julkaistiin 7. marraskuuta 2019,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että komission päätöksellä 2009/866/EY (6) sallittiin muuntogeenistä maissia MIR604 sisältävien, siitä koostuvien tai valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattaminen; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös muuntogeenistä maissia MIR604 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission päätöksellä 2009/866/EY (6) sallittiin muuntogeenistä maissia MIR604 sisältävien, siitä koostuvien tai valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattaminen; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös muuntogeenistä maissia MIR604 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta;

| B. | ottaa huomioon, että luvanhaltija Syngenta Crop Protection NV/SA toimitti 26. heinäkuuta 2018 komissiolle yrityksen Syngenta Crop Protection AG puolesta asetuksen (EY) N:o 1829/2003 11 ja 23 artiklan mukaisesti hakemuksen kyseisen luvan uusimiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että luvanhaltija Syngenta Crop Protection NV/SA toimitti 26. heinäkuuta 2018 komissiolle yrityksen Syngenta Crop Protection AG puolesta asetuksen (EY) N:o 1829/2003 11 ja 23 artiklan mukaisesti hakemuksen kyseisen luvan uusimiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 2. heinäkuuta 2009 ensimmäisestä hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 21. heinäkuuta 2009; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 2. heinäkuuta 2009 ensimmäisestä hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 21. heinäkuuta 2009;

| D. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 25. syyskuuta 2019 luvan uusimista koskevasta hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 7. marraskuuta 2019; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 25. syyskuuta 2019 luvan uusimista koskevasta hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 7. marraskuuta 2019;

| E. | ottaa huomioon, että muuntogeenisen maissin MIR604 mahdollisiin käyttötarkoituksiin kuuluu elintarvike- ja rehutuotteiden, kuten tärkkelyksen, siirappien ja öljyjen, valmistus (7); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että muuntogeenisen maissin MIR604 mahdollisiin käyttötarkoituksiin kuuluu elintarvike- ja rehutuotteiden, kuten tärkkelyksen, siirappien ja öljyjen, valmistus (7);

| F. | ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi MIR604 on käsitelty tuottamaan hyönteisiä torjuvaa synteettistä proteiinia mCry3A (tunnetaan myös Bt-toksiinina), jonka toksisuutta on vahvistettu verrattuna luonnollisiin bakteereihin, joista se on johdettu, suojaamaan maissin juurikuoriaiselta ja muilta kovakuoriaisiin kuuluvilta maissin tuholaisilta, kuten Diabrotica longicornis -juurikuoriaiselta; ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi MIR604 on lisäksi käsitelty Escherichia coli -bakteerin (E. coli) fosfomannoosi-isomeraasi-geenillä (PMI), joka koodaa PMI-entsyymiä geenitunnistimena; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi MIR604 on käsitelty tuottamaan hyönteisiä torjuvaa synteettistä proteiinia mCry3A (tunnetaan myös Bt-toksiinina), jonka toksisuutta on vahvistettu verrattuna luonnollisiin bakteereihin, joista se on johdettu, suojaamaan maissin juurikuoriaiselta ja muilta kovakuoriaisiin kuuluvilta maissin tuholaisilta, kuten Diabrotica longicornis -juurikuoriaiselta; ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi MIR604 on lisäksi käsitelty Escherichia coli -bakteerin (E. coli) fosfomannoosi-isomeraasi-geenillä (PMI), joka koodaa PMI-entsyymiä geenitunnistimena;

| G. | toteaa, että kahden geenirakenteen yhdistelmä johdettiin geenien pinoamisesta mutta yksittäisiä emokasveja ei arvioitu, mikä rikkoo komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) No 503/2013 (8) säännöksiä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että kahden geenirakenteen yhdistelmä johdettiin geenien pinoamisesta mutta yksittäisiä emokasveja ei arvioitu, mikä rikkoo komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) No 503/2013 (8) säännöksiä;

| H. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja että siinä edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja että siinä edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan;

Jäsenvaltioiden huolet EFSAn lausunnoista

| I. | ottaa huomioon, että alkuperäistä lupahakemusta koskevan kuulemisen aikana jäsenvaltiot esittivät useita kriittisiä huomautuksia EFSAn lausuntoluonnokseen (9); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa esitettiin huolet siitä, että muuntogeenisestä maissista MIR604 valmistettujen elintarvikkeiden ja rehun sisältämän mCry3A-proteiinin aiheuttaman allergisoivan vaikutuksen lisääntymistä ei voida sulkea pois, ettei kenttäkokeista saatuja tietoja voida pitää riittävinä markkinoille saattamisen sallimiseksi, ettei OECD:n testausohjeita noudatettu toksikologisissa tutkimuksissa EFSAn suositusten mukaisesti ja että tutkimuksessa, jossa rotille ja siipikarjalle syötettiin kaikkia muuntogeenisen maissin MIR604 osia ja jonka oli tarkoitus osoittaa toksikologinen turvallisuus, ei käytetty toksikologisia tutkittavia ominaisuuksia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että alkuperäistä lupahakemusta koskevan kuulemisen aikana jäsenvaltiot esittivät useita kriittisiä huomautuksia EFSAn lausuntoluonnokseen (9); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa esitettiin huolet siitä, että muuntogeenisestä maissista MIR604 valmistettujen elintarvikkeiden ja rehun sisältämän mCry3A-proteiinin aiheuttaman allergisoivan vaikutuksen lisääntymistä ei voida sulkea pois, ettei kenttäkokeista saatuja tietoja voida pitää riittävinä markkinoille saattamisen sallimiseksi, ettei OECD:n testausohjeita noudatettu toksikologisissa tutkimuksissa EFSAn suositusten mukaisesti ja että tutkimuksessa, jossa rotille ja siipikarjalle syötettiin kaikkia muuntogeenisen maissin MIR604 osia ja jonka oli tarkoitus osoittaa toksikologinen turvallisuus, ei käytetty toksikologisia tutkittavia ominaisuuksia;

| J. | ottaa huomioon, että luvan uusimiseen liittyvää hakemusta koskevan kuulemisen aikana jäsenvaltiot esittivät jälleen useita kriittisiä huomautuksia EFSAn lausuntoluonnokseen (10); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa esitettiin huolet siitä, että hakijan soveltama seurantatapa ei noudata täysimääräisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (11) liitteen VII vaatimuksia eikä EFSAn suosituksia, ettei väitettä, jonka mukaan geenimuunneltu maissi MIR604 on yhtä turvallista kuin tavanomainen maissi, ole tuettu näytöllä ja ettei ennakoitavien haitallisten vaikutusten ehdotettua yleistä valvontaa ole esitetty riittävän yksityiskohtaisesti, sekä sen, että niissä huomautettiin, että unioni on ratifioinut biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen, jossa ilmaistaan selkeästi, että sekä viejä- että tuojamailla on biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä kansainvälisiä velvollisuuksia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että luvan uusimiseen liittyvää hakemusta koskevan kuulemisen aikana jäsenvaltiot esittivät jälleen useita kriittisiä huomautuksia EFSAn lausuntoluonnokseen (10); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa esitettiin huolet siitä, että hakijan soveltama seurantatapa ei noudata täysimääräisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (11) liitteen VII vaatimuksia eikä EFSAn suosituksia, ettei väitettä, jonka mukaan geenimuunneltu maissi MIR604 on yhtä turvallista kuin tavanomainen maissi, ole tuettu näytöllä ja ettei ennakoitavien haitallisten vaikutusten ehdotettua yleistä valvontaa ole esitetty riittävän yksityiskohtaisesti, sekä sen, että niissä huomautettiin, että unioni on ratifioinut biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen, jossa ilmaistaan selkeästi, että sekä viejä- että tuojamailla on biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä kansainvälisiä velvollisuuksia;

Epäpätevät toksisuustutkimukset

| K. | ottaa huomioon, että tutkimuksissa, joissa arvioitiin akuuttia toksisuutta ja hajoamista ruuansulatusnesteissä, käytettiin rekombinantissa E. coli -kannassa tuotettuja mCry3A- ja PMI-proteiineja; ottaa huomioon, että E. coli -bakteereissa tuotetut mCry3A- ja PMI-proteiinit eroavat muuntogeenisissä kasveissa tuotetuista proteiineista (12), mikä asettaa näiden toksisuustutkimusten pätevyyden kyseenalaiseksi; ottaa huomioon, että useat jäsenvaltiot pitivät tätä huolestuttavana (13); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että tutkimuksissa, joissa arvioitiin akuuttia toksisuutta ja hajoamista ruuansulatusnesteissä, käytettiin rekombinantissa E. coli -kannassa tuotettuja mCry3A- ja PMI-proteiineja; ottaa huomioon, että E. coli -bakteereissa tuotetut mCry3A- ja PMI-proteiinit eroavat muuntogeenisissä kasveissa tuotetuista proteiineista (12), mikä asettaa näiden toksisuustutkimusten pätevyyden kyseenalaiseksi; ottaa huomioon, että useat jäsenvaltiot pitivät tätä huolestuttavana (13);

| L. | ottaa huomioon, että eristetyillä proteiineilla tehdyillä toksisuuden testeillä voidaan katsoa olevan yleisesti ottaen vain vähän merkitystä, koska niissä ei tarkastella proteiinin ja itse kasvin vaikutuksia yhdessä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että eristetyillä proteiineilla tehdyillä toksisuuden testeillä voidaan katsoa olevan yleisesti ottaen vain vähän merkitystä, koska niissä ei tarkastella proteiinin ja itse kasvin vaikutuksia yhdessä;

| M. | ottaa huomioon, että esimerkiksi eräät kasvit, kuten maissi, tuottavat luonnostaan proteinaasin estäjiä (PI), joiden on osoitettu hidastavan Bt-toksiinien hajoamista; ottaa huomioon, että tämä johtaa Bt-toksiinin paljon suurempaan toksisuuteen, jos sitä nautitaan yhdessä kasvikudoksen kanssa, verrattuna erikseen nautittuun toksiinin; ottaa huomioon, että Monsanton tutkijoiden vuonna 1990 tekemä tutkimus osoitti, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien hyönteisiä tuhoavia ominaisuuksia jopa 20-kertaisesti (14); ottaa huomioon, että EFSA ei ole koskaan arvioinut tai maininnut tätä vuorovaikutusta muuntogeenisiä Bt-kasveja koskevissa riskinarvioinneissaan; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että esimerkiksi eräät kasvit, kuten maissi, tuottavat luonnostaan proteinaasin estäjiä (PI), joiden on osoitettu hidastavan Bt-toksiinien hajoamista; ottaa huomioon, että tämä johtaa Bt-toksiinin paljon suurempaan toksisuuteen, jos sitä nautitaan yhdessä kasvikudoksen kanssa, verrattuna erikseen nautittuun toksiinin; ottaa huomioon, että Monsanton tutkijoiden vuonna 1990 tekemä tutkimus osoitti, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien hyönteisiä tuhoavia ominaisuuksia jopa 20-kertaisesti (14); ottaa huomioon, että EFSA ei ole koskaan arvioinut tai maininnut tätä vuorovaikutusta muuntogeenisiä Bt-kasveja koskevissa riskinarvioinneissaan;

| N. | ottaa huomioon, että on osoitettu, että Bt-proteiinien toksisuutta lisäävät tekijät voivat myös vaikuttaa niiden valikoivuuteen (15): jos Bt-toksiinin teho kohdeorganismeissa lisääntyy, myös sen valikoivuus voi vähentyä ja useammat muut kuin kohdeorganismit voivat olla alttiita sille; toteaa, että vaikka järjestelmällistä tutkimusta ei ole tähän mennessä tehty, useat tutkimukset osoittavat, että PI ja Bt-toksiinit yhdessä vaikuttavat muihin kuin torjunnan kohteena oleviin hyönteisiin (16); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että on osoitettu, että Bt-proteiinien toksisuutta lisäävät tekijät voivat myös vaikuttaa niiden valikoivuuteen (15): jos Bt-toksiinin teho kohdeorganismeissa lisääntyy, myös sen valikoivuus voi vähentyä ja useammat muut kuin kohdeorganismit voivat olla alttiita sille; toteaa, että vaikka järjestelmällistä tutkimusta ei ole tähän mennessä tehty, useat tutkimukset osoittavat, että PI ja Bt-toksiinit yhdessä vaikuttavat muihin kuin torjunnan kohteena oleviin hyönteisiin (16);

| O. | ottaa huomioon, että ei ole olemassa tietoa PI:n ja Bt-toksiinien vuorovaikutuksesta muuntogeenisissä kasveissa aiheutuvasta suuremmasta myrkyllisyydestä ihmisille ja nisäkkäille; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ei ole olemassa tietoa PI:n ja Bt-toksiinien vuorovaikutuksesta muuntogeenisissä kasveissa aiheutuvasta suuremmasta myrkyllisyydestä ihmisille ja nisäkkäille;

Bt-adjuvanttisuuteen liittyvät kysymykset

| P. | toteaa, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-proteiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-proteiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (17), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-proteiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-proteiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (17), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa;

| Q. | ottaa huomioon, että vaikka EFSA myöntää, että Cry1Ac:n (18) on osoitettu toimivan adjuvanttina, se päättelee, että koska maissi ei ole yleinen allergeeninen elintarvike, Cry-proteiinien adjuvanttivaikutus, jota on havaittu vatsan tai nenän kautta tapahtuvan suuren annostuksen jälkeen, ei todennäköisesti aiheuta huolta allergeenisuudesta (19); ottaa kuitenkin huomioon, että EFSA ei ota huomioon sitä, että maissi tuottaa PI:tä (20), ja että on oletettava, että Bt-toksiinit hajoavat paljon hitaammin, jos niitä nautitaan kasviaineksen mukana, verrattuna sen erilliseen muotoon; toteaa, että tämä ero voi myös lisätä sen adjuvanttisuutta ja aiheuttaa sen, etteivät tutkimukset, joissa käytetään eristettyjä proteiineja, ole päteviä; ottaa huomioon, että muuntogeenisen kasvin tuottaman Bt-toksiinin todellista immunogeenisyyttä ei tutkittu empiirisillä tutkimuksilla; ottaa huomioon, että hajoamista ruuansulatusnesteissä testattiin käyttämällä Bt-proteiinia eristyksissä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että vaikka EFSA myöntää, että Cry1Ac:n (18) on osoitettu toimivan adjuvanttina, se päättelee, että koska maissi ei ole yleinen allergeeninen elintarvike, Cry-proteiinien adjuvanttivaikutus, jota on havaittu vatsan tai nenän kautta tapahtuvan suuren annostuksen jälkeen, ei todennäköisesti aiheuta huolta allergeenisuudesta (19); ottaa kuitenkin huomioon, että EFSA ei ota huomioon sitä, että maissi tuottaa PI:tä (20), ja että on oletettava, että Bt-toksiinit hajoavat paljon hitaammin, jos niitä nautitaan kasviaineksen mukana, verrattuna sen erilliseen muotoon; toteaa, että tämä ero voi myös lisätä sen adjuvanttisuutta ja aiheuttaa sen, etteivät tutkimukset, joissa käytetään eristettyjä proteiineja, ole päteviä; ottaa huomioon, että muuntogeenisen kasvin tuottaman Bt-toksiinin todellista immunogeenisyyttä ei tutkittu empiirisillä tutkimuksilla; ottaa huomioon, että hajoamista ruuansulatusnesteissä testattiin käyttämällä Bt-proteiinia eristyksissä;

Bt-kasvit: vaikutus muihin kuin kohdeorganismeihin ja lisääntynyt resistenssi

| R. | ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, Bt-viljelykasvien käyttö johtaa kohdeorganismien ja muiden kuin kohdeorganismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille; ottaa huomioon, että siitepölyä lukuun ottamatta mCry3A-proteiineja esiintyy muuntogeenisen maissin MIR604 kaikissa osissa (21); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, Bt-viljelykasvien käyttö johtaa kohdeorganismien ja muiden kuin kohdeorganismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille; ottaa huomioon, että siitepölyä lukuun ottamatta mCry3A-proteiineja esiintyy muuntogeenisen maissin MIR604 kaikissa osissa (21);

| S. | ottaa huomioon, että muuntogeenisen maissin MIR604 ilmentämää mCry3A-geeniä on muunnettu, jotta sen toksisuus kohdelajina olevia hyönteisiä kohtaan on saatu lisääntymään (22), mutta riskinarvioinnissa ei arvioitu vaikutuksia muihin kuin kohteena oleviin organismeihin; toteaa, että eräs jäsenvaltio huomauttaa, että natiivi Cry3A-toksiini vaikuttaa Chrysomelidae-kuoriaisiin (23), minkä vuoksi vähimmäisedellytyksenä olisi oltava, että riskinarvioinnissa arvioidaan muihin kuin kohteena oleviin Chrysomelidae-kuoriaisiin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia, ja kyseinen jäsenvaltio toteaa lisäksi, että koska MIR604-maissin tuonti, kuljetus ja jalostus voi johtaa MIR604-maissin tahattomaan esiintymiseen luonnossa tai tahattomaan leviämiseen luontoon, on käsiteltävä muuntogeenisen maissin mahdollisia kielteisiä vaikutuksia muihin kuin kohteena oleviin organismeihin (24); |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että muuntogeenisen maissin MIR604 ilmentämää mCry3A-geeniä on muunnettu, jotta sen toksisuus kohdelajina olevia hyönteisiä kohtaan on saatu lisääntymään (22), mutta riskinarvioinnissa ei arvioitu vaikutuksia muihin kuin kohteena oleviin organismeihin; toteaa, että eräs jäsenvaltio huomauttaa, että natiivi Cry3A-toksiini vaikuttaa Chrysomelidae-kuoriaisiin (23), minkä vuoksi vähimmäisedellytyksenä olisi oltava, että riskinarvioinnissa arvioidaan muihin kuin kohteena oleviin Chrysomelidae-kuoriaisiin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia, ja kyseinen jäsenvaltio toteaa lisäksi, että koska MIR604-maissin tuonti, kuljetus ja jalostus voi johtaa MIR604-maissin tahattomaan esiintymiseen luonnossa tai tahattomaan leviämiseen luontoon, on käsiteltävä muuntogeenisen maissin mahdollisia kielteisiä vaikutuksia muihin kuin kohteena oleviin organismeihin (24);

| T. | ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen vaikutustapa, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin voida sulkea pois (25); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin kohteena oleviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haitallisista vaikutuksista muille kuin kohteena oleville lajeille (26); |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen vaikutustapa, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin voida sulkea pois (25); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin kohteena oleviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haitallisista vaikutuksista muille kuin kohteena oleville lajeille (26);

| U. | ottaa huomioon, että yhdistelmävaikutukset, kuten yhteisvaikutus PI:n kanssa, voivat merkittävästi lisätä Bt-toksiinien myrkyllisyyttä; ottaa huomioon, että valikoivuus on erityisen tärkeää synteettisten Bt-toksiinien, kuten mCry3A:n, kohdalla, sillä niiden valikoivuus voi olla alhaisempi yhdistettynä suurempaan toksisuuteen; ottaa huomioon, että EFSA katsoo edelleen, että Bt-toksiinit vaikuttavat vain muutamaan muuhun kuin torjunnan kohteena olevaan organismiin eikä ota huomioon mahdollisia yhdistelmävaikutuksia; ottaa huomioon, että laajempi joukko muita kuin torjunnan kohteena olevia organismeja saattaa altistua Bt-toksiineille valumisen, jätteen ja lannan kautta; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että yhdistelmävaikutukset, kuten yhteisvaikutus PI:n kanssa, voivat merkittävästi lisätä Bt-toksiinien myrkyllisyyttä; ottaa huomioon, että valikoivuus on erityisen tärkeää synteettisten Bt-toksiinien, kuten mCry3A:n, kohdalla, sillä niiden valikoivuus voi olla alhaisempi yhdistettynä suurempaan toksisuuteen; ottaa huomioon, että EFSA katsoo edelleen, että Bt-toksiinit vaikuttavat vain muutamaan muuhun kuin torjunnan kohteena olevaan organismiin eikä ota huomioon mahdollisia yhdistelmävaikutuksia; ottaa huomioon, että laajempi joukko muita kuin torjunnan kohteena olevia organismeja saattaa altistua Bt-toksiineille valumisen, jätteen ja lannan kautta;

| V. | ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei otettu huomioon sitä, että kohdetuholaisille kehittyy vastustuskyky mCry3A-proteiinille, mikä saattaa johtaa siihen, että viljelymaassa käytetään ympäristön kannalta vähemmän turvallisia torjunta-aineita tai lisätään annostuksen ja käyttökertojen määrää muuntogeenisten kasvien tapauksessa; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ehdottaa, että monen nykyisen Bt-maissihybridin sekä joidenkin Bt-puuvillalajikkeiden käytöstä luovuttaisiin vaiheittain seuraavien 3–5 vuoden aikana, koska hyönteisten vastustuskyky tällaisia viljelykasveja kohtaan kasvaa (27); |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei otettu huomioon sitä, että kohdetuholaisille kehittyy vastustuskyky mCry3A-proteiinille, mikä saattaa johtaa siihen, että viljelymaassa käytetään ympäristön kannalta vähemmän turvallisia torjunta-aineita tai lisätään annostuksen ja käyttökertojen määrää muuntogeenisten kasvien tapauksessa; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ehdottaa, että monen nykyisen Bt-maissihybridin sekä joidenkin Bt-puuvillalajikkeiden käytöstä luovuttaisiin vaiheittain seuraavien 3–5 vuoden aikana, koska hyönteisten vastustuskyky tällaisia viljelykasveja kohtaan kasvaa (27);

| W. | ottaa huomioon, että vaikka on väitetty, että Bt-kasvien käyttö johtaa hyönteismyrkkyjen käytön vähenemiseen, Yhdysvalloissa äskettäin julkaistussa tutkimuksessa (28) todetaan, että useissa analyyseissä, jotka ovat koskeneet Bt-kasvien vaikutusta torjunta-aineiden käyttömalleihin, ei ilmeisesti ole otettu huomioon siementen käsittelyä, minkä vuoksi on mahdollisesti yliarvioitu hyönteismyrkkyjen käytön (erityisesti ”käsiteltyjen alojen”) vähenemistä Bt-kasvien yhteydessä; ottaa huomioon, että samassa tutkimuksessa todetaan, että neonikotinoideilla tehtävää siementen käsittelyä käytetään usein yhdessä Bt-maissin ja -soijan kanssa, että tällaisella käytöllä voi olla tahattomia seurauksia, kuten vastustuskyky kohdetuholaisissa, muiden kuin kohdetuholaisten esiintyminen sekä pilaantuminen, jolla on haitallisia vaikutuksia luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin, ja että joitakin näistä vaikutuksista on jo ilmennyt; toteaa, että unioni on kieltänyt kolmen neonikotinoidin ulkokäytön muun muassa siementen peittausaineena sen mehiläisiin ja muihin pölyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi (29); |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että vaikka on väitetty, että Bt-kasvien käyttö johtaa hyönteismyrkkyjen käytön vähenemiseen, Yhdysvalloissa äskettäin julkaistussa tutkimuksessa (28) todetaan, että useissa analyyseissä, jotka ovat koskeneet Bt-kasvien vaikutusta torjunta-aineiden käyttömalleihin, ei ilmeisesti ole otettu huomioon siementen käsittelyä, minkä vuoksi on mahdollisesti yliarvioitu hyönteismyrkkyjen käytön (erityisesti ”käsiteltyjen alojen”) vähenemistä Bt-kasvien yhteydessä; ottaa huomioon, että samassa tutkimuksessa todetaan, että neonikotinoideilla tehtävää siementen käsittelyä käytetään usein yhdessä Bt-maissin ja -soijan kanssa, että tällaisella käytöllä voi olla tahattomia seurauksia, kuten vastustuskyky kohdetuholaisissa, muiden kuin kohdetuholaisten esiintyminen sekä pilaantuminen, jolla on haitallisia vaikutuksia luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin, ja että joitakin näistä vaikutuksista on jo ilmennyt; toteaa, että unioni on kieltänyt kolmen neonikotinoidin ulkokäytön muun muassa siementen peittausaineena sen mehiläisiin ja muihin pölyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi (29);

Epädemokraattinen päätöksenteko

| X. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä;

| Y. | ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| Z. | ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella yksitoista päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella yksitoista päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille;

| AA. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (30); katsoo, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (30); katsoo, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä;

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisenä tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (31) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen suojelun korkean tason varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää myönteisenä, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (32); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio hyväksyi 28. syyskuuta 2020 luvan jälleen yhden muuntogeenisen soijan tuonnille (33) huolimatta parlamentin vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänesti päätöstä vastaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota edistämään kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen komissiota ottamaan lupien myöntämisessä huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jälleen komissiota lopettamaan lupien myöntäminen muuntogeenisille organismeille, oli kyse sitten viljelystä tai elintarvike- ja rehukäytöstä, jos jäsenvaltiot eivät ole antaneet lausuntoa muutoksenhakukomiteassa asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa EFSAa viimeinkin hyväksymään huomattavat erot kasvien omien Bt-proteiinien ja muuntogeenisissä viljelykasveissa synteettisinä transgeeneinä ilmenevien toksiinien välillä ja laajentamaan riskinarviointiaan, jotta voidaan ottaa täysimääräisesti huomioon kaikki vuorovaikutukset ja yhdistelmävaikutukset, joita ilmenee Bt-toksiinien, muuntogeenisten kasvien ja niiden osien, täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden ruiskutuksessa syntyvien jäämien, ympäristön sekä terveyteen ja elintarvikkeiden turvallisuuteen kohdistuvien vaikutusten välillä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa EFSAa olemaan enää hyväksymättä toksisuustutkimuksia, jotka perustuvat eristettyihin proteiineihin, joiden rakenne ja biologiset vaikutukset todennäköisesti eroavat kasvin itsensä tuottamien proteiinien rakenteesta ja biologisesta vaikutuksesta, ja vaatimaan, että kaikki testit suoritetaan muuntogeenisen kasvin kudoksella; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa EFSAa varmistamaan, että kenttäkokeista tai kasvihuoneista saadut tiedot kattavat riittävän laajan valikoiman agronomisia olosuhteita ja ympäristöolosuhteita, jotta voidaan arvioida kaikkien niiden geenien ilmentymiseen ja kasvien koostumukseen kohdistuvien stressitekijöiden vaikutusta, joita on syytä odottaa esiintyvän viljelyn aikana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EFSAa varmistamaan, että kenttäkokeista tai kasvihuoneista saadut tiedot kattavat riittävän laajan valikoiman eri lajikkeita, jotta voidaan arvioida erilaisten geneettisten taustojen vaikutusta geenien ilmentymiseen ja kasvien koostumukseen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa EFSAa vaatimaan tietoja siitä, miten muuntogeenisistä kasveista saadut elintarvikkeet ja rehut vaikuttavat suoliston mikrobiomiin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan tieteellinen lausunto hakemuksesta (hakemuksen viite: EFSA-GMO-UK-2005-11), joka koski tuhohyönteisiä sietävän muuntogeenisen maissin (muunnostapahtuma MIR604) saattamista markkinoille elintarvike- ja rehukäyttöön, tuontiin ja jalostukseen asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti ja jonka esitti Syngenta Seeds S.A.S yrityksen Syngenta Crop Protection AG puolesta, EFSA Journal 2009; 7(7): 1193, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1193,

(4)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn lautakunnan tieteellinen lausunto muuntogeenisen maissin MIR604 arvioinnista lupien uusimiseksi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (hakemuksen viite: EFSA-GMO-RX-013), EFSA Journal 2019; 17(11): 5846, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5846

(5)  Parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293).

(6)  Komission päätös 2009/866/EY, tehty 30. marraskuuta 2009, muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL L 314, 1.12.2009, s. 102).

(7)  EFSAn lausunto vuodelta 2009, s. 11.

(8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 503/2013, annettu 3. huhtikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisista muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupahakemuksista sekä asetusten (EY) N:o 641/2004 ja (EY) N:o 1981/2006 muuttamisesta (EUVL L 157, 8.6.2013, s. 1).

(9)  Jäsenvaltioiden huomautukset: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(10)  Jäsenvaltioiden huomautukset: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00644

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/18/EY, annettu 12. maaliskuuta 2001, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta (EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1).

(12)  EFSAn lausunto vuodelta 2009, s. 12.

(13)  Jäsenvaltion huomautukset, s. 8 ja 14. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(14)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., ”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry 1990, 38, s. 1145–1152.

(15)  Katso esim. Then, C., ”Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity”, Environmental Science Pollution Research 2010, 17, s. 791–797, https://doi.org/10.1007/s11356-009-0208-3.

(16)  Katso esim. Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., ”Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.”, Ecotoxicology 2010, 19, s. 1452–1459, https://doi.org/10.1007/s10646-010-0530-z, Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E. ja Bigler, F., ”Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees” , Apidologie 2005, 36(4), s. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049 ja Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., ”Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover”, Ecological Entomology, 30(3), s. 307–315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(17)  Katsaus aiheesta, ks. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, 2016, 36(5), s. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18)  Cry1Ac on yksi niistä muutamista Bt-toksiineista, joita EFSA on tutkinut yksityiskohtaisesti.

(19)  EFSAn lausunto vuodelta 2009, s. 16.

(20)  Katso johdanto-osan M kappale.

(21)  EFSAn lausunto vuodelta 2009, s. 8.

(22)  EFSAn lausunto vuodelta 2009, s. 7.

(23)  Kovakuoriaisten heimo, tunnetaan yleisesti lehtikuoriaisina.

(24)  Katso jäsenvaltion huomautukset, s. 24: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(25)  Katso esim. Hilbeck, A., Otto, M. ”Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071,

(26)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ”Insecticidal Bt crops – EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(27)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(28)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(29)  Neonikotinoidit, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(30)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jos jäsenvaltiot eivät anna määräenemmistöllä puoltavaa lausuntoa, komissio ”voi hyväksyä” luvan – ei ”hyväksyy” luvan.

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(32)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(33)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/56

---

P9_TA(2020)0368

Muuntogeeninen maissi MON 88017 (MON-88Ø17-3)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069148/02 – 2020/2894(RSP))

(2021/C 445/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069148/02, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069148/02,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 21. huhtikuuta 2009 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 6. toukokuuta 2009, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 21. huhtikuuta 2009 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 6. toukokuuta 2009,

| — | ottaa huomioon EFSAn 29. tammikuuta 2020 antaman lausunnon (4), joka julkaistiin 11. maaliskuuta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSAn 29. tammikuuta 2020 antaman lausunnon (4), joka julkaistiin 11. maaliskuuta 2020,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että komission päätöksellä 2009/814/EY (6) sallittiin muuntogeenistä maissia MON 88017 sisältävien, niistä koostuvien tai valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattaminen; ottaa huomioon, että kyseisen luvan soveltamisala kattaa myös sellaisten maissia MON 88017 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka eivät ole elintarvikkeita ja rehuja ja joita käytetään samoihin käyttötarkoituksiin kuin mitä tahansa muuta maissia, lukuun ottamatta viljelyä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission päätöksellä 2009/814/EY (6) sallittiin muuntogeenistä maissia MON 88017 sisältävien, niistä koostuvien tai valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattaminen; ottaa huomioon, että kyseisen luvan soveltamisala kattaa myös sellaisten maissia MON 88017 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka eivät ole elintarvikkeita ja rehuja ja joita käytetään samoihin käyttötarkoituksiin kuin mitä tahansa muuta maissia, lukuun ottamatta viljelyä;

| B. | ottaa huomioon, että luvanhaltija Monsanto Europe N.V. toimitti 10. heinäkuuta 2018 komissiolle yrityksen Monsanto Company, Yhdysvallat, puolesta asetuksen (EY) N:o 1829/2003 11 ja 23 artiklan mukaisesti hakemuksen kyseisen luvan uusimiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että luvanhaltija Monsanto Europe N.V. toimitti 10. heinäkuuta 2018 komissiolle yrityksen Monsanto Company, Yhdysvallat, puolesta asetuksen (EY) N:o 1829/2003 11 ja 23 artiklan mukaisesti hakemuksen kyseisen luvan uusimiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 21. huhtikuuta 2009 ensimmäisestä hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 6. toukokuuta 2009; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 21. huhtikuuta 2009 ensimmäisestä hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 6. toukokuuta 2009;

| D. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 29. tammikuuta 2020 luvan uusimista koskevasta hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 11. maaliskuuta 2020; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 29. tammikuuta 2020 luvan uusimista koskevasta hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 11. maaliskuuta 2020;

| E. | ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi MON 88017 on käsitelty tuottamaan hyönteisiä torjuvaa synteettistä proteiinia Cry3Bb1 (tunnetaan myös Bt-toksiinina), jonka toksisuutta on vahvistettu verrattuna luonnollisiin bakteereihin, joista se on johdettu, torjumaan kovakuoriaisiin kuuluvilta maissin tuholaisilta, sekä proteiinia CP4 EPSPS tarjoamaan glyfosaattikestävyyttä (7); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi MON 88017 on käsitelty tuottamaan hyönteisiä torjuvaa synteettistä proteiinia Cry3Bb1 (tunnetaan myös Bt-toksiinina), jonka toksisuutta on vahvistettu verrattuna luonnollisiin bakteereihin, joista se on johdettu, torjumaan kovakuoriaisiin kuuluvilta maissin tuholaisilta, sekä proteiinia CP4 EPSPS tarjoamaan glyfosaattikestävyyttä (7);

| F. | toteaa, että kahden geenirakenteen yhdistelmä johdettiin geenien pinoamisesta mutta yksittäisiä emokasveja arvioitu, mikä rikkoo komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) No 503/2013 (8) säännöksiä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että kahden geenirakenteen yhdistelmä johdettiin geenien pinoamisesta mutta yksittäisiä emokasveja arvioitu, mikä rikkoo komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) No 503/2013 (8) säännöksiä;

| G. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan;

Jäsenvaltioiden huolet EFSAn lausunnoista

| H. | ottaa huomioon, että alkuperäistä lupahakemusta koskevan kuulemisen aikana jäsenvaltiot esittivät useita kriittisiä huomautuksia EFSAn lausuntoluonnokseen (9); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa todetaan muun muassa, että eristetyillä proteiineilla (eli ei koko muuntogeenisellä kasvilla) tehdyillä akuutin toksisuuden testeillä ei ole suurta merkitystä, että ehdotettu markkinoille saattamisen jälkeinen ympäristöseuranta on liian epätarkka ihmisten tai eläinten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia tahattomia vaikutuksia koskevan seurantasuunnitelman kannalta, että bakteriaalisten surrogaattiproteiinien testaaminen ei saisi korvata kasveissa esiintyvien proteiinien testausta, että viljelyskausien ja -paikkojen määrä ei ole riittävä, kun otetaan huomioon muuntogeenisen organismin kaupallinen käyttö, että tarvitaan lisätietoja riskinarvioinnin johtopäätösten tekemiseksi ja että ei voida sulkea pois muuntogeenisestä maissista MON 88017 valmistetuissa elintarvikkeissa ja rehussa olevasta mCry3Bb1-proteiinista aiheutuvia allergeenisia vaikutuksia; ottaa huomioon, että lisäksi yksi jäsenvaltio kyseenalaisti riskinarviointia varten tehtyjen tutkimusten riippumattomuuden, koska niitä teki hakija Monsanto; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että alkuperäistä lupahakemusta koskevan kuulemisen aikana jäsenvaltiot esittivät useita kriittisiä huomautuksia EFSAn lausuntoluonnokseen (9); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa todetaan muun muassa, että eristetyillä proteiineilla (eli ei koko muuntogeenisellä kasvilla) tehdyillä akuutin toksisuuden testeillä ei ole suurta merkitystä, että ehdotettu markkinoille saattamisen jälkeinen ympäristöseuranta on liian epätarkka ihmisten tai eläinten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia tahattomia vaikutuksia koskevan seurantasuunnitelman kannalta, että bakteriaalisten surrogaattiproteiinien testaaminen ei saisi korvata kasveissa esiintyvien proteiinien testausta, että viljelyskausien ja -paikkojen määrä ei ole riittävä, kun otetaan huomioon muuntogeenisen organismin kaupallinen käyttö, että tarvitaan lisätietoja riskinarvioinnin johtopäätösten tekemiseksi ja että ei voida sulkea pois muuntogeenisestä maissista MON 88017 valmistetuissa elintarvikkeissa ja rehussa olevasta mCry3Bb1-proteiinista aiheutuvia allergeenisia vaikutuksia; ottaa huomioon, että lisäksi yksi jäsenvaltio kyseenalaisti riskinarviointia varten tehtyjen tutkimusten riippumattomuuden, koska niitä teki hakija Monsanto;

| I. | ottaa huomioon, että luvan uusimiseen liittyvää hakemusta koskevan kuulemisen aikana jäsenvaltiot esittivät jälleen useita kriittisiä huomautuksia EFSAn lausuntoluonnokseen (10); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa todetaan muun muassa, että päätöksellä 2009/814/EY annettuun hyväksyntään perustuvassa seurantasuunnitelmassa ja seurantakertomuksissa on perustavanlaatuisia puutteita eivätkä ne ole Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (11) tai EFSAn asiaa koskevien ohjeiden mukaisia, että tutkimukset eivät ole riittäviä ja että tarvitaan lisäkokeita, jotta voidaan määrittää lannan tai jäteveden välityksellä tapahtuvasta Bt-proteiineille altistumisesta muille kuin kohdeorganismeille aiheutuvat altistukset ja myöhemmät vaikutukset ja riskit, ja että tietojen puuttumisen vuoksi muuntogeenisen maissin MON 88017 ympäristöturvallisuutta ei voida täysin arvioida; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että luvan uusimiseen liittyvää hakemusta koskevan kuulemisen aikana jäsenvaltiot esittivät jälleen useita kriittisiä huomautuksia EFSAn lausuntoluonnokseen (10); ottaa huomioon, että näissä kriittisissä huomautuksissa todetaan muun muassa, että päätöksellä 2009/814/EY annettuun hyväksyntään perustuvassa seurantasuunnitelmassa ja seurantakertomuksissa on perustavanlaatuisia puutteita eivätkä ne ole Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (11) tai EFSAn asiaa koskevien ohjeiden mukaisia, että tutkimukset eivät ole riittäviä ja että tarvitaan lisäkokeita, jotta voidaan määrittää lannan tai jäteveden välityksellä tapahtuvasta Bt-proteiineille altistumisesta muille kuin kohdeorganismeille aiheutuvat altistukset ja myöhemmät vaikutukset ja riskit, ja että tietojen puuttumisen vuoksi muuntogeenisen maissin MON 88017 ympäristöturvallisuutta ei voida täysin arvioida;

Täydentävät torjunta-aineet ja jäämien analyysin puute

| J. | toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien viljelyn on osoitettu johtavan torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön suurelta osin sen vuoksi, että ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (12); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen maissin viljelyssä käytetään paitsi suurempia myös toistuvia glyfosaattiannoksia, mikä saattaa johtaa suurempiin jäämäpitoisuuksiin sadossa; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien viljelyn on osoitettu johtavan torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön suurelta osin sen vuoksi, että ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (12); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen maissin viljelyssä käytetään paitsi suurempia myös toistuvia glyfosaattiannoksia, mikä saattaa johtaa suurempiin jäämäpitoisuuksiin sadossa;

| K. | ottaa huomioon, että glyfosaatin karsinogeenisyyteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole karsinogeeninen, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; ottaa huomioon, että joissakin viimeaikaisissa vertaisarvioiduissa tutkimuksissa vahvistetaan glyfosaatin karsinogeeninen potentiaali (13); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että glyfosaatin karsinogeenisyyteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole karsinogeeninen, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; ottaa huomioon, että joissakin viimeaikaisissa vertaisarvioiduissa tutkimuksissa vahvistetaan glyfosaatin karsinogeeninen potentiaali (13);

| L. | ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön antaman lausunnon mukaan EPSPS-muunnoksia sisältävän geenimuunnellun maissin glyfosaattijäämistä (14) ei ole riittävästi tutkimustietoa, jotta torjunta-ainejäämien enimmäismääriä ja riskinarvioinnin arvoja voitaisiin määrittää (15); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön antaman lausunnon mukaan EPSPS-muunnoksia sisältävän geenimuunnellun maissin glyfosaattijäämistä (14) ei ole riittävästi tutkimustietoa, jotta torjunta-ainejäämien enimmäismääriä ja riskinarvioinnin arvoja voitaisiin määrittää (15);

| M. | ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön mukaan saatavilla ei ole toksikologisia tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida riskiä, joka kuluttajille aiheutuu erinäisistä glyfosaattia sietävien muuntogeenisten viljelykasvien kannalta merkityksellisistä glyfosaatin hajoamistuotteista (16); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EFSAn torjunta-aineyksikön mukaan saatavilla ei ole toksikologisia tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida riskiä, joka kuluttajille aiheutuu erinäisistä glyfosaattia sietävien muuntogeenisten viljelykasvien kannalta merkityksellisistä glyfosaatin hajoamistuotteista (16);

| N. | ottaa huomioon, että arvioinnin, joka koskee muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ja niiden hajoamistuotteita tai niiden vuorovaikutusta Bt-toksiinien kanssa, ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (metaboliittien) koostumus ja siten niiden toksisuus voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (17); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että arvioinnin, joka koskee muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä ja niiden hajoamistuotteita tai niiden vuorovaikutusta Bt-toksiinien kanssa, ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (metaboliittien) koostumus ja siten niiden toksisuus voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (17);

Epäpätevät toksisuustutkimukset

| O. | ottaa huomioon, että tutkimukset, joissa arvioitiin akuuttia toksisuutta ja hajoamista ruuansulatusnesteissä, käytettiin rekombinantissa E. coli -kannassa tuotettuja proteiineja Cry3Bb1 ja CP4 EPSPS; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että tutkimukset, joissa arvioitiin akuuttia toksisuutta ja hajoamista ruuansulatusnesteissä, käytettiin rekombinantissa E. coli -kannassa tuotettuja proteiineja Cry3Bb1 ja CP4 EPSPS;

| P. | toteaa, että yleisesti ottaen eristetyillä proteiineilla tehtyjä toksisuuden testejä voidaan pitää vain vähän merkitsevinä, koska proteiinin vaikutuksia yhdessä itse kasvin kanssa ei oteta huomioon; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että yleisesti ottaen eristetyillä proteiineilla tehtyjä toksisuuden testejä voidaan pitää vain vähän merkitsevinä, koska proteiinin vaikutuksia yhdessä itse kasvin kanssa ei oteta huomioon;

| Q. | ottaa huomioon esimerkiksi sen, että eräät kasvit, kuten maissi, tuottavat luonnostaan proteinaasin estäjiä (PI), joiden on osoitettu hidastavan Bt-toksiinien hajoamista; ottaa huomioon, että tämä johtaa Bt-toksiinin paljon suurempaan toksisuuteen, jos sitä nautitaan yhdessä kasvikudoksen kanssa, verrattuna toksiiniin eristyksissä; ottaa huomioon, että Monsanton tutkijoiden vuonna 1990 tekemä tutkimus osoitti, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien hyönteisille myrkyllistä vaikutusta jopa 20-kertaisesti (18); ottaa huomioon, että EFSA ei ole koskaan arvioinut tai maininnut tätä vuorovaikutusta muuntogeenisiä Bt-kasveja koskevissa riskinarvioinneissaan; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon esimerkiksi sen, että eräät kasvit, kuten maissi, tuottavat luonnostaan proteinaasin estäjiä (PI), joiden on osoitettu hidastavan Bt-toksiinien hajoamista; ottaa huomioon, että tämä johtaa Bt-toksiinin paljon suurempaan toksisuuteen, jos sitä nautitaan yhdessä kasvikudoksen kanssa, verrattuna toksiiniin eristyksissä; ottaa huomioon, että Monsanton tutkijoiden vuonna 1990 tekemä tutkimus osoitti, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien hyönteisille myrkyllistä vaikutusta jopa 20-kertaisesti (18); ottaa huomioon, että EFSA ei ole koskaan arvioinut tai maininnut tätä vuorovaikutusta muuntogeenisiä Bt-kasveja koskevissa riskinarvioinneissaan;

| R. | ottaa huomioon, että on osoitettu, että Bt-toksiinien toksisuutta lisäävät tekijät voivat myös vaikuttaa niiden valikoivuuteen (19): jos Bt-toksiinin teho kohdeorganismeissa lisääntyy, myös sen valikoivuus voi vähentyä ja useammat muut kuin kohdeorganismit voivat olla alttiita sille; toteaa, että vaikka järjestelmällistä tutkimusta ei ole tähän mennessä tehty, useat tutkimukset osoittavat, että PI-vaikutukset ja Bt-toksiinit yhdessä vaikuttavat muihin kuin torjuttaviin hyönteisiin (20); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että on osoitettu, että Bt-toksiinien toksisuutta lisäävät tekijät voivat myös vaikuttaa niiden valikoivuuteen (19): jos Bt-toksiinin teho kohdeorganismeissa lisääntyy, myös sen valikoivuus voi vähentyä ja useammat muut kuin kohdeorganismit voivat olla alttiita sille; toteaa, että vaikka järjestelmällistä tutkimusta ei ole tähän mennessä tehty, useat tutkimukset osoittavat, että PI-vaikutukset ja Bt-toksiinit yhdessä vaikuttavat muihin kuin torjuttaviin hyönteisiin (20);

| S. | ottaa huomioon, että ei ole olemassa tietoa PI-vaikutusten ja Bt-toksiinien vuorovaikutuksesta muuntogeenisissä kasveissa aiheutuvasta suuremmasta myrkyllisyydestä ihmisille ja nisäkkäille; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että ei ole olemassa tietoa PI-vaikutusten ja Bt-toksiinien vuorovaikutuksesta muuntogeenisissä kasveissa aiheutuvasta suuremmasta myrkyllisyydestä ihmisille ja nisäkkäille;

Bt-adjuvanttisuuteen liittyvät kysymykset

| T. | toteaa, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (21), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (21), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa;

| U. | ottaa huomioon, että EFSAn riskinarvioinnissa ei oteta huomioon sitä, että maissi tuottaa PI:tä (22), minkä vuoksi on oletettava, että Bt-toksiinit hajoavat paljon hitaammin, jos niitä nautitaan kasviaineksen mukana, verrattuna sen erilliseen muotoon; toteaa, että tämä ero voi myös lisätä sen adjuvanttisuutta ja tehdä eristettyjä proteiineja käyttävät tutkimukset pätemättömiksi; ottaa huomioon, että muuntogeenisen kasvin tuottaman Bt-toksiinin todellista immunogeenisyyttä ei tutkittu empiirisillä tutkimuksilla; ottaa huomioon, että hajoamista ruuansulatusnesteissä, jolla voi olla merkitystä toksisuuden ja adjuvanttisuuden kannalta, testattiin käyttämällä Bt-toksiineja eristyksissä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että EFSAn riskinarvioinnissa ei oteta huomioon sitä, että maissi tuottaa PI:tä (22), minkä vuoksi on oletettava, että Bt-toksiinit hajoavat paljon hitaammin, jos niitä nautitaan kasviaineksen mukana, verrattuna sen erilliseen muotoon; toteaa, että tämä ero voi myös lisätä sen adjuvanttisuutta ja tehdä eristettyjä proteiineja käyttävät tutkimukset pätemättömiksi; ottaa huomioon, että muuntogeenisen kasvin tuottaman Bt-toksiinin todellista immunogeenisyyttä ei tutkittu empiirisillä tutkimuksilla; ottaa huomioon, että hajoamista ruuansulatusnesteissä, jolla voi olla merkitystä toksisuuden ja adjuvanttisuuden kannalta, testattiin käyttämällä Bt-toksiineja eristyksissä;

Bt-viljelykasvit: vaikutus muihin kuin kohdeorganismeihin ja lisääntynyt resistenssi

| V. | ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, Bt-viljelykasvien käyttö johtaa kohdeorganismien ja muiden kuin kohdeorganismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, Bt-viljelykasvien käyttö johtaa kohdeorganismien ja muiden kuin kohdeorganismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille;

| W. | ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen toimintamalli, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin voida sulkea pois (23); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haittavaikutuksista ”vaikutuksen ulkopuolisille” lajeille (24); |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen toimintamalli, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin voida sulkea pois (23); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haittavaikutuksista ”vaikutuksen ulkopuolisille” lajeille (24);

| X. | ottaa huomioon, että yhdistelmävaikutukset, kuten yhteisvaikutus PI:n kanssa, voivat merkittävästi lisätä Bt-toksiinien myrkyllisyyttä; ottaa huomioon, että valikoivuus on erityisen tärkeää synteettisten Bt-toksiinien, kuten Cry3Bb1, kohdalla, sillä niiden valikoivuus voi olla alhaisempi yhdistettynä suurempaan toksisuuteen; ottaa huomioon, että EFSA katsoo edelleen, että Bt-toksiinit vaikuttavat vain suppeaan joukkoon muita kuin torjuttavia organismeja ottamatta huomioon mahdollisia yhdistelmävaikutuksia; ottaa huomioon, että laajempi joukko muita kuin torjuttavia organismeja saattaa altistua Bt-toksiineille valumisen, jätteen ja lannan kautta; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että yhdistelmävaikutukset, kuten yhteisvaikutus PI:n kanssa, voivat merkittävästi lisätä Bt-toksiinien myrkyllisyyttä; ottaa huomioon, että valikoivuus on erityisen tärkeää synteettisten Bt-toksiinien, kuten Cry3Bb1, kohdalla, sillä niiden valikoivuus voi olla alhaisempi yhdistettynä suurempaan toksisuuteen; ottaa huomioon, että EFSA katsoo edelleen, että Bt-toksiinit vaikuttavat vain suppeaan joukkoon muita kuin torjuttavia organismeja ottamatta huomioon mahdollisia yhdistelmävaikutuksia; ottaa huomioon, että laajempi joukko muita kuin torjuttavia organismeja saattaa altistua Bt-toksiineille valumisen, jätteen ja lannan kautta;

| Y. | ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei otettu huomioon sitä, että kohdetuholaisille kehittyy vastustuskyky Bt-toksiineille, mikä saattaa johtaa siihen, että viljelymaassa käytetään ympäristön kannalta vähemmän turvallisia torjunta-aineita tai lisätään annostuksen ja käyttökertojen määrää muuntogeenisten kasvien tapauksessa; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ehdottaa monen nykyisen Bt-maissihybridin sekä joidenkin Bt-puuvillalajikkeiden käytöstä luopumista seuraavien 3–5 vuoden aikana, koska hyönteisten vastustuskyky tällaisia viljelykasveja kohtaan kasvaa (25); |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei otettu huomioon sitä, että kohdetuholaisille kehittyy vastustuskyky Bt-toksiineille, mikä saattaa johtaa siihen, että viljelymaassa käytetään ympäristön kannalta vähemmän turvallisia torjunta-aineita tai lisätään annostuksen ja käyttökertojen määrää muuntogeenisten kasvien tapauksessa; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ehdottaa monen nykyisen Bt-maissihybridin sekä joidenkin Bt-puuvillalajikkeiden käytöstä luopumista seuraavien 3–5 vuoden aikana, koska hyönteisten vastustuskyky tällaisia viljelykasveja kohtaan kasvaa (25);

| Z. | ottaa huomioon, että vaikka on väitetty, että Bt-kasvien käyttö johtaa hyönteismyrkkyjen käytön vähenemiseen, Yhdysvalloissa äskettäin julkaistussa tutkimuksessa (26) todetaan, että ”useissa analyyseissä Bt-kasvien vaikutuksesta torjunta-aineiden käyttömalleihin ei ilmeisesti ole otettu huomioon siementen käsittelyä, minkä vuoksi Bt-kasveihin liittyvää hyönteismyrkkyjen (erityisesti ’käsiteltyjen alojen’) käytön vähenemistä on voitu yliarvioida”; ottaa huomioon, että samassa tutkimuksessa todetaan, että neonikotinoideilla tehtävää siementen käsittelyä käytetään usein yhdessä Bt-maissin ja -soijan kanssa, että ”tällaisella käytöllä voi olla tahattomia seurauksia, kuten vastustuskyky kohdetuholaisissa, muiden kuin kohdetuholaisten esiintyminen sekä pilaantuminen, jolla on haitallisia vaikutuksia luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin”; panee merkille, että tutkimuksessa myös todettiin, että ”joitakin näistä vaikutuksista on jo ilmennyt”; toteaa, että unioni on kieltänyt kolmen neonikotinoidin ulkokäytön muun muassa siementen peittausaineena sen mehiläisiin ja muihin pölyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi (27); |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että vaikka on väitetty, että Bt-kasvien käyttö johtaa hyönteismyrkkyjen käytön vähenemiseen, Yhdysvalloissa äskettäin julkaistussa tutkimuksessa (26) todetaan, että ”useissa analyyseissä Bt-kasvien vaikutuksesta torjunta-aineiden käyttömalleihin ei ilmeisesti ole otettu huomioon siementen käsittelyä, minkä vuoksi Bt-kasveihin liittyvää hyönteismyrkkyjen (erityisesti ’käsiteltyjen alojen’) käytön vähenemistä on voitu yliarvioida”; ottaa huomioon, että samassa tutkimuksessa todetaan, että neonikotinoideilla tehtävää siementen käsittelyä käytetään usein yhdessä Bt-maissin ja -soijan kanssa, että ”tällaisella käytöllä voi olla tahattomia seurauksia, kuten vastustuskyky kohdetuholaisissa, muiden kuin kohdetuholaisten esiintyminen sekä pilaantuminen, jolla on haitallisia vaikutuksia luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin”; panee merkille, että tutkimuksessa myös todettiin, että ”joitakin näistä vaikutuksista on jo ilmennyt”; toteaa, että unioni on kieltänyt kolmen neonikotinoidin ulkokäytön muun muassa siementen peittausaineena sen mehiläisiin ja muihin pölyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi (27);

| AA. | ottaa huomioon, että unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sopimuspuoli, ja sopimus velvoittaa sekä viejä- että tuojamaat ottamaan huomioon biologisen monimuotoisuuden; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sopimuspuoli, ja sopimus velvoittaa sekä viejä- että tuojamaat ottamaan huomioon biologisen monimuotoisuuden;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| AB. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä;

| AC. | ottaa huomioon, että komissio myöntää ongelmalliseksi, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että komissio myöntää ongelmalliseksi, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| AD. | ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella yksitoista päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella yksitoista päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille;

| AE. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (28); katsoo, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (28); katsoo, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä;

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisenä tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (29) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen suojelun korkean tason varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (30); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio hyväksyi 28. syyskuuta 2020 luvan jälleen yhden muuntogeenisen soijan tuonnille (31) huolimatta parlamentin vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänesti päätöstä vastaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota edistämään kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen komissiota ottamaan lupien myöntämisessä huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen lopettaa lupien myöntäminen muuntogeenisille organismeille, oli kyse sitten viljelystä tai elintarvike- ja rehukäytöstä, jos jäsenvaltiot eivät ole antaneet lausuntoa muutoksenhakukomiteassa asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen pidättäytyä myöntämästä lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille, kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvien jäämien kattavaa arviointia, torjunta-aineiden hajoamistuotteiden arviointia ja sitä, että arvioidaan mahdollisia yhteisvaikutuksia, myös itse muuntogeenisen kasvin kanssa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa EFSAa viimeinkin hyväksymään huomattavat erot kasvien omien Bt-toksiinien ja muuntogeenisissä viljelykasveissa synteettisinä transgeeneinä ilmenevien toksiinien välillä ja laajentamaan riskinarviointiaan, jotta voidaan ottaa täysimääräisesti huomioon kaikki vuorovaikutukset ja yhdistelmävaikutukset, joita ilmenee Bt-toksiinien, muuntogeenisten kasvien ja niiden osien, täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden ruiskutuksessa syntyvien jäämien, ympäristön sekä terveyteen ja elintarvikkeiden turvallisuuteen kohdistuvien vaikutusten välillä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa EFSAa olemaan enää hyväksymättä toksisuustutkimuksia, jotka perustuvat eristettyihin proteiineihin, joiden rakenne ja biologiset vaikutukset todennäköisesti eroavat kasvin itsensä tuottamista proteiineista, ja vaatimaan, että kaikki testit suoritetaan muuntogeenisen kasvin kudoksella; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EFSAa varmistamaan, että kenttäkokeista tai kasvihuoneista saadut tiedot kattavat riittävän laajan valikoiman agronomisia olosuhteita ja ympäristöolosuhteita, jotta voidaan arvioida geenien ilmentymiseen ja kasvien koostumukseen viljelyn aikana vaikuttavien stressitekijöiden vaikutusta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa EFSAa varmistamaan, että kenttäkokeista tai kasvihuoneista saadut tiedot kattavat riittävän laajan valikoiman eri lajikkeita, jotta voidaan arvioida erilaisten geneettisten taustojen vaikutusta geenien ilmentymiseen ja kasvien koostumukseen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa EFSAa vaatimaan tietoja siitä, miten muuntogeenisistä kasveista saadut elintarvikkeet ja rehut vaikuttavat suoliston mikrobiomiin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075.

(4)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn lautakunnan tieteellinen lausunto muuntogeenisen maissin MON 88017 arvioinnista lupien uusimiseksi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (hakemus EFSA-GMO-RX-014). EFSA Journal 2020;18(3):6008, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6008.

(5)  Kahdeksannella vaalikaudella Euroopan parlamentti hyväksyi 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293).

(6)  Komission päätös 2009/814/EY, tehty 30 päivänä lokakuuta 2009, muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL L 289, 5.11.2009, s. 25).

(7)  EFSAn lausunto s. 7 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075.

(8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 503/2013, annettu 3. huhtikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisista muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupahakemuksista sekä asetusten (EY) N:o 641/2004 ja (EY) N:o 1981/2006 muuttamisesta (EUVL L 157, 8.6.2013, s. 1).

(9)  Jäsenvaltioiden ensimmäiset huomautukset: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280.

(10)  Jäsenvaltioiden toiset huomautukset: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00672.

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/18/EY, annettu 12. maaliskuuta 2001, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta – komission julkilausuma (EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1).

(12)  Katso esim. Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management. Tammikuu 2016;57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. -- the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, ja Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., ”Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants”, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y.

(13)  Katso esim. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, ja https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(14)  Geenimuunnospakan mukaiseen maissiin sisältyy EPSPS-muunnos.

(15)  EFSA Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 – revised version to take into account omitted data, EFSA Journal 2019;17(10):5862, s. 4, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862.

(16)  EFSA Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate, EFSA journal 2015;13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(17)  Tämä koskee nimenomaan glyfosaattia, kuten todetaan EFSAn arvioinnissa ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018;16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(18)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L. ”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”. J Agric Food Chem, 1990, 38: 1145–1152.

(19)  Katso esim. Then, C. ”Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity”. Environ Sci Pollut Res Int, 2010, 17, s. 791–797.

(20)  Katso esim. Han P, Niu CY, Lei CL, Cui JJ, Desneux N. ”Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.”, Ecotoxicology. 2010, 19, s. 1452–1459, https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z, Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J. Fluri, P., Mulligan, E. ja Bigler, F., Apidologie, ”Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees”, 2005, 36 4, s. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049, ja Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M. ”Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover”. Ecological Entomology, 30(3), s. 307–315,

https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(21)  Katsaus aiheesta, ks. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, toukokuu 2016, 36(5): s. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(22)  Katso johdanto-osan Q kappale.

(23)  Katso esim. Hilbeck, A. ja Otto, M. ”Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71.

(24)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ”Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(25)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn.

(26)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(27)  Neonikotinoidit, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(28)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio ”voi hyväksyä” ehdotuksen – ei ”hyväksyy” ehdotuksen – jos jäsenvaltiot eivät muutoksenhakukomiteassa anna määräenemmistöllä puoltavaa lausuntoa.

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(30)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(31)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/63

---

P9_TA(2020)0369

Muuntogeeninen maissi MON 89034 (MON-89Ø34-3)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

(2021/C 445/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (”’MON-89Ø34-3”) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069149/02, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (”’MON-89Ø34-3”) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D069149/02,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 3. joulukuuta 2008 hyväksymän lausunnon (3), joka julkaistiin 18. joulukuuta 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 3. joulukuuta 2008 hyväksymän lausunnon (3), joka julkaistiin 18. joulukuuta 2008,

| — | ottaa huomioon EFSAn 25. syyskuuta 2019 antaman lausunnon (4), joka julkaistiin 7. marraskuuta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSAn 25. syyskuuta 2019 antaman lausunnon (4), joka julkaistiin 7. marraskuuta 2019,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että komission päätöksellä 2009/813/EY (6) sallittiin muuntogeenistä maissia MON 89034 sisältävien, niistä koostuvien tai valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattaminen; ottaa huomioon, että kyseisen luvan soveltamisala kattaa myös sellaisten muuntogeenistä maissia MON 89034 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka eivät ole elintarvikkeita ja rehuja ja joita käytetään samoihin käyttötarkoituksiin kuin mitä tahansa muuta maissia, lukuun ottamatta viljelyä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission päätöksellä 2009/813/EY (6) sallittiin muuntogeenistä maissia MON 89034 sisältävien, niistä koostuvien tai valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattaminen; ottaa huomioon, että kyseisen luvan soveltamisala kattaa myös sellaisten muuntogeenistä maissia MON 89034 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka eivät ole elintarvikkeita ja rehuja ja joita käytetään samoihin käyttötarkoituksiin kuin mitä tahansa muuta maissia, lukuun ottamatta viljelyä;

| B. | ottaa huomioon, että Monsanto Europe N.V. toimitti 3. elokuuta 2018 komissiolle yrityksen Monsanto Company, Yhdysvallat, puolesta asetuksen (EY) N:o 1829/2003 11 ja 23 artiklan mukaisesti hakemuksen kyseisen luvan uusimiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Monsanto Europe N.V. toimitti 3. elokuuta 2018 komissiolle yrityksen Monsanto Company, Yhdysvallat, puolesta asetuksen (EY) N:o 1829/2003 11 ja 23 artiklan mukaisesti hakemuksen kyseisen luvan uusimiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 3. joulukuuta 2008 ensimmäisestä hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 18. joulukuuta 2008; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 3. joulukuuta 2008 ensimmäisestä hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 18. joulukuuta 2008;

| D. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 25. syyskuuta 2019 luvan uusimista koskevasta hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 7. marraskuuta 2019; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 25. syyskuuta 2019 luvan uusimista koskevasta hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 7. marraskuuta 2019;

| E. | ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi MON 89034 on käsitelty tuottamaan hyönteisiä torjuvia synteettisiä proteiineja Cry1A.105 ja Cry2Ab2 (tunnetaan myös Bt-toksiineina), joiden toksisuutta on vahvistettu verrattuna luonnollisiin bakteereihin, joista ne on johdettu, suojaamaan tietyiltä perhosiin kuuluvilta tuholaisilta (7); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi MON 89034 on käsitelty tuottamaan hyönteisiä torjuvia synteettisiä proteiineja Cry1A.105 ja Cry2Ab2 (tunnetaan myös Bt-toksiineina), joiden toksisuutta on vahvistettu verrattuna luonnollisiin bakteereihin, joista ne on johdettu, suojaamaan tietyiltä perhosiin kuuluvilta tuholaisilta (7);

| F. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan;

Jäsenvaltioiden huolet EFSAn lausunnoista

| G. | ottaa huomioon, että alkuperäistä lupahakemusta koskevan kuulemisen aikana jäsenvaltiot esittivät monta kriittistä huomautusta EFSAn lausuntoluonnokseen (8); ottaa huomioon, että näihin kriittisiin huomautuksiin sisältyy huoli siitä, että broilereilla tehtävä ruokintatutkimus ei sovellu toksikologisen turvallisuuden arviointiin, koska siinä ei oteta huomioon toksikologisia tutkittavia ominaisuuksia, että hakijan ehdotus ympäristönseurantasuunnitelmaksi ei täytä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (9) liitteessä VII määriteltyjä tavoitteita, että molempien toksiinien yhdistettyjä vaikutuksia ei ole tutkittu, että Cry1A.105- ja Cry2Ab2-proteiinien aiheuttaman allergisoivan vaikutuksen lisääntymistä muuntogeenistä maissia MON 89034 sisältävissä elintarvikkeissa ja rehuissa ei voida sulkea pois ja että johtopäätös muuntogeenisen maissin MON 89034 ja tavanomaisen maissin olennaisesta vastaavuudesta on ennenaikainen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että alkuperäistä lupahakemusta koskevan kuulemisen aikana jäsenvaltiot esittivät monta kriittistä huomautusta EFSAn lausuntoluonnokseen (8); ottaa huomioon, että näihin kriittisiin huomautuksiin sisältyy huoli siitä, että broilereilla tehtävä ruokintatutkimus ei sovellu toksikologisen turvallisuuden arviointiin, koska siinä ei oteta huomioon toksikologisia tutkittavia ominaisuuksia, että hakijan ehdotus ympäristönseurantasuunnitelmaksi ei täytä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (9) liitteessä VII määriteltyjä tavoitteita, että molempien toksiinien yhdistettyjä vaikutuksia ei ole tutkittu, että Cry1A.105- ja Cry2Ab2-proteiinien aiheuttaman allergisoivan vaikutuksen lisääntymistä muuntogeenistä maissia MON 89034 sisältävissä elintarvikkeissa ja rehuissa ei voida sulkea pois ja että johtopäätös muuntogeenisen maissin MON 89034 ja tavanomaisen maissin olennaisesta vastaavuudesta on ennenaikainen;

| H. | ottaa huomioon, että luvan uusimiseen liittyvää hakemusta koskevan kuulemisjakson aikana jäsenvaltiot esittivät jälleen monta kriittistä huomautusta EFSAn lausuntoluonnokseen (10); ottaa huomioon, että kriittisissä huomautuksissa todetaan muun muassa, että uusimmissa vuotuisissa seurantakertomuksissa ei mainita, että Euroopassa (Ranskassa) on äskettäin todettu maissin kanssa risteytyviä teosinttikasveja, ja että komission päätöksellä 2005/635/EY (11) annettuun hyväksyntään perustuvassa seurantasuunnitelmassa ja seurantaraporteissa (2010–2018) on monia puutteita eivätkä ne ole direktiivin 2001/18/EY ja vastaavien suuntaviivojen eivätkä markkinoille saattamisen jälkeistä ympäristöseurantaa koskevien EFSAn ohjeiden mukaisia; toteaa lisäksi, että moni jäsenvaltio toi esiin huolensa EFSAn alkuperäisestä riskinarvioinnista (12); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että luvan uusimiseen liittyvää hakemusta koskevan kuulemisjakson aikana jäsenvaltiot esittivät jälleen monta kriittistä huomautusta EFSAn lausuntoluonnokseen (10); ottaa huomioon, että kriittisissä huomautuksissa todetaan muun muassa, että uusimmissa vuotuisissa seurantakertomuksissa ei mainita, että Euroopassa (Ranskassa) on äskettäin todettu maissin kanssa risteytyviä teosinttikasveja, ja että komission päätöksellä 2005/635/EY (11) annettuun hyväksyntään perustuvassa seurantasuunnitelmassa ja seurantaraporteissa (2010–2018) on monia puutteita eivätkä ne ole direktiivin 2001/18/EY ja vastaavien suuntaviivojen eivätkä markkinoille saattamisen jälkeistä ympäristöseurantaa koskevien EFSAn ohjeiden mukaisia; toteaa lisäksi, että moni jäsenvaltio toi esiin huolensa EFSAn alkuperäisestä riskinarvioinnista (12);

Epäpätevät toksisuustutkimukset

| I. | ottaa huomioon, että turvallisuustutkimukset, joissa arvioitiin akuuttia toksisuutta ja hajoamista ruuansulatusnesteissä, suoritettiin E. coli -kannassa tuotetuilla Cry1A.105- ja Cry2Ab2-proteiineilla; ottaa huomioon, että erään jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen esitti huolensa E. colissa ja MON 89034:ssa ilmenevien proteiinien vastaavuuden puutteesta (13), mikä herättää epäilyksiä kyseisten toksisuustutkimusten pätevyydestä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että turvallisuustutkimukset, joissa arvioitiin akuuttia toksisuutta ja hajoamista ruuansulatusnesteissä, suoritettiin E. coli -kannassa tuotetuilla Cry1A.105- ja Cry2Ab2-proteiineilla; ottaa huomioon, että erään jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen esitti huolensa E. colissa ja MON 89034:ssa ilmenevien proteiinien vastaavuuden puutteesta (13), mikä herättää epäilyksiä kyseisten toksisuustutkimusten pätevyydestä;

| J. | toteaa, että yleisesti ottaen eristetyillä proteiineilla tehtyjä toksisuuden testejä voidaan pitää vain vähän merkitsevinä, koska proteiinin vaikutuksia yhdessä itse kasvin kanssa ei oteta huomioon; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että yleisesti ottaen eristetyillä proteiineilla tehtyjä toksisuuden testejä voidaan pitää vain vähän merkitsevinä, koska proteiinin vaikutuksia yhdessä itse kasvin kanssa ei oteta huomioon;

| K. | ottaa huomioon esimerkiksi sen, että eräät kasvit, kuten maissi, tuottavat luonnostaan proteinaasin estäjiä (PI), joiden on osoitettu hidastavan Bt-toksiinien hajoamista; ottaa huomioon, että tämä johtaa Bt-toksiinin paljon suurempaan toksisuuteen, jos sitä nautitaan yhdessä kasvikudoksen kanssa, verrattuna toksiiniin eristyksissä; ottaa huomioon, että Monsanton tutkijoiden vuonna 1990 tekemä tutkimus osoitti, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien hyönteisille myrkyllistä vaikutusta jopa 20-kertaisesti (14); ottaa huomioon, että EFSA ei ole koskaan arvioinut tai maininnut tätä vuorovaikutusta muuntogeenisiä Bt-kasveja koskevissa riskinarvioinneissaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon esimerkiksi sen, että eräät kasvit, kuten maissi, tuottavat luonnostaan proteinaasin estäjiä (PI), joiden on osoitettu hidastavan Bt-toksiinien hajoamista; ottaa huomioon, että tämä johtaa Bt-toksiinin paljon suurempaan toksisuuteen, jos sitä nautitaan yhdessä kasvikudoksen kanssa, verrattuna toksiiniin eristyksissä; ottaa huomioon, että Monsanton tutkijoiden vuonna 1990 tekemä tutkimus osoitti, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien hyönteisille myrkyllistä vaikutusta jopa 20-kertaisesti (14); ottaa huomioon, että EFSA ei ole koskaan arvioinut tai maininnut tätä vuorovaikutusta muuntogeenisiä Bt-kasveja koskevissa riskinarvioinneissaan;

| L. | ottaa huomioon, että on osoitettu, että Bt-toksiinien toksisuutta lisäävät tekijät voivat myös vaikuttaa niiden valikoivuuteen (15): jos Bt-toksiinin teho kohdeorganismeissa lisääntyy, myös sen valikoivuus voi vähentyä ja useammat muut kuin kohdeorganismit voivat olla alttiita sille; toteaa, että vaikka järjestelmällistä tutkimusta ei ole tähän mennessä tehty, useat tutkimukset osoittavat, että PI-vaikutukset ja Bt-toksiinit yhdessä vaikuttavat muihin kuin torjuttaviin hyönteisiin (16); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että on osoitettu, että Bt-toksiinien toksisuutta lisäävät tekijät voivat myös vaikuttaa niiden valikoivuuteen (15): jos Bt-toksiinin teho kohdeorganismeissa lisääntyy, myös sen valikoivuus voi vähentyä ja useammat muut kuin kohdeorganismit voivat olla alttiita sille; toteaa, että vaikka järjestelmällistä tutkimusta ei ole tähän mennessä tehty, useat tutkimukset osoittavat, että PI-vaikutukset ja Bt-toksiinit yhdessä vaikuttavat muihin kuin torjuttaviin hyönteisiin (16);

| M. | ottaa huomioon, että ei ole olemassa tietoa PI-vaikutusten ja Bt-toksiinien vuorovaikutuksesta muuntogeenisissä kasveissa aiheutuvasta suuremmasta myrkyllisyydestä ihmisille ja nisäkkäille; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että ei ole olemassa tietoa PI-vaikutusten ja Bt-toksiinien vuorovaikutuksesta muuntogeenisissä kasveissa aiheutuvasta suuremmasta myrkyllisyydestä ihmisille ja nisäkkäille;

Bt-adjuvanttisuuteen liittyvät kysymykset

| N. | toteaa, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (17), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (17), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa;

| O. | ottaa huomioon, että vaikka EFSA myöntää, että Cry1Ac:n (18) on osoitettu toimivan adjuvanttina, se päättelee, että koska maissi ei ole yleinen allergeeninen elintarvike, Cry-proteiinien adjuvanttivaikutus, jota on havaittu vatsan tai nenän kautta tapahtuvan suuren annostuksen jälkeen, ei todennäköisesti aiheuta huolta allergeenisuudesta (19); panee kuitenkin merkille, että EFSA ei ota huomioon sitä, että maissi tuottaa PI:tä (20), minkä vuoksi on oletettava, että Bt-toksiinit hajoavat paljon hitaammin, jos niitä nautitaan kasviaineksen mukana, verrattuna sen erilliseen muotoon; toteaa, että tämä ero voi myös lisätä sen adjuvanttisuutta ja tehdä eristettyjä proteiineja käyttävät tutkimukset pätemättömiksi; ottaa huomioon, että muuntogeenisen kasvin tuottaman Bt-toksiinin todellista immunogeenisyyttä ei tutkittu empiirisillä tutkimuksilla; ottaa huomioon, että proteiinien hajoamista ruuansulatusnesteissä, jolla on merkitystä myös mahdollisen allergeenisuuden arvioinnissa, testattiin käyttämällä E. coli -bakteerissa erikseen tuotettuja proteiineja; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että vaikka EFSA myöntää, että Cry1Ac:n (18) on osoitettu toimivan adjuvanttina, se päättelee, että koska maissi ei ole yleinen allergeeninen elintarvike, Cry-proteiinien adjuvanttivaikutus, jota on havaittu vatsan tai nenän kautta tapahtuvan suuren annostuksen jälkeen, ei todennäköisesti aiheuta huolta allergeenisuudesta (19); panee kuitenkin merkille, että EFSA ei ota huomioon sitä, että maissi tuottaa PI:tä (20), minkä vuoksi on oletettava, että Bt-toksiinit hajoavat paljon hitaammin, jos niitä nautitaan kasviaineksen mukana, verrattuna sen erilliseen muotoon; toteaa, että tämä ero voi myös lisätä sen adjuvanttisuutta ja tehdä eristettyjä proteiineja käyttävät tutkimukset pätemättömiksi; ottaa huomioon, että muuntogeenisen kasvin tuottaman Bt-toksiinin todellista immunogeenisyyttä ei tutkittu empiirisillä tutkimuksilla; ottaa huomioon, että proteiinien hajoamista ruuansulatusnesteissä, jolla on merkitystä myös mahdollisen allergeenisuuden arvioinnissa, testattiin käyttämällä E. coli -bakteerissa erikseen tuotettuja proteiineja;

Bt-viljelykasvit: vaikutus muihin kuin kohdeorganismeihin ja lisääntynyt resistenssi

| P. | ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, Bt-muuntogeenisten viljelykasvien käyttö johtaa kohdeorganismien ja muiden kuin kohdeorganismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, Bt-muuntogeenisten viljelykasvien käyttö johtaa kohdeorganismien ja muiden kuin kohdeorganismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille;

| Q. | ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen toimintamalli, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin voida sulkea pois (21); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haittavaikutuksista ”vaikutuksen ulkopuolisille” lajeille (22); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen toimintamalli, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin voida sulkea pois (21); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haittavaikutuksista ”vaikutuksen ulkopuolisille” lajeille (22);

| R. | ottaa huomioon, että yhdistelmävaikutukset, kuten yhteisvaikutus PI:n kanssa, voivat merkittävästi lisätä Bt-toksiinien myrkyllisyyttä; ottaa huomioon, että valikoivuus on erityisen tärkeää synteettisten Bt-toksiinien, kuten Cry1A.105 ja Cry2Ab2, kohdalla, sillä niiden valikoivuus voi olla alhaisempi yhdistettynä suurempaan toksisuuteen; ottaa huomioon, että EFSA katsoo edelleen, että Bt-toksiinit vaikuttavat vain suppeaan joukkoon muita kuin torjuttavia organismeja ottamatta huomioon mahdollisia yhdistelmävaikutuksia; ottaa huomioon, että laajempi joukko muita kuin torjuttavia organismeja saattaa altistua Bt-toksiineille valumisen, jätteen ja lannan kautta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että yhdistelmävaikutukset, kuten yhteisvaikutus PI:n kanssa, voivat merkittävästi lisätä Bt-toksiinien myrkyllisyyttä; ottaa huomioon, että valikoivuus on erityisen tärkeää synteettisten Bt-toksiinien, kuten Cry1A.105 ja Cry2Ab2, kohdalla, sillä niiden valikoivuus voi olla alhaisempi yhdistettynä suurempaan toksisuuteen; ottaa huomioon, että EFSA katsoo edelleen, että Bt-toksiinit vaikuttavat vain suppeaan joukkoon muita kuin torjuttavia organismeja ottamatta huomioon mahdollisia yhdistelmävaikutuksia; ottaa huomioon, että laajempi joukko muita kuin torjuttavia organismeja saattaa altistua Bt-toksiineille valumisen, jätteen ja lannan kautta;

| S. | ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei arvioitu vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin; ottaa huomioon, että erään jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen toteaa, että ”tutkimukset eivät ole riittäviä, jotta voitaisiin päätellä, että ympäristön altistuminen ja siten vaikutukset muihin kuin torjuttaviin organismeihin ovat merkityksettömiä” ja että ”muutamista saatavilla olevista tutkimuksista saatu kokeellinen näyttö osoittaa, että Bt-toksiineja esiintyy Bt-kasveilla ruokittujen eläinten ulosteissa. Tämän vuoksi Bt-kasvien mahdollista markkinoille tuontia varten olisi esitettävä kokeita, jotta voidaan päätellä myöhemmät vaikutukset ja riskit muille kuin torjuttaville organismeille.” (23) |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei arvioitu vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin; ottaa huomioon, että erään jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen toteaa, että ”tutkimukset eivät ole riittäviä, jotta voitaisiin päätellä, että ympäristön altistuminen ja siten vaikutukset muihin kuin torjuttaviin organismeihin ovat merkityksettömiä” ja että ”muutamista saatavilla olevista tutkimuksista saatu kokeellinen näyttö osoittaa, että Bt-toksiineja esiintyy Bt-kasveilla ruokittujen eläinten ulosteissa. Tämän vuoksi Bt-kasvien mahdollista markkinoille tuontia varten olisi esitettävä kokeita, jotta voidaan päätellä myöhemmät vaikutukset ja riskit muille kuin torjuttaville organismeille.” (23)

| T. | ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei otettu huomioon sitä, että kohdetuholaisille kehittyy vastustuskyky Bt-toksiineille, mikä saattaa johtaa siihen, että viljelymaassa käytetään ympäristön kannalta vähemmän turvallisia torjunta-aineita tai lisätään annostuksen ja käyttökertojen määrää muuntogeenisten kasvien tapauksessa; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ehdottaa monen nykyisen Bt-maissihybridin sekä joidenkin Bt-puuvillalajikkeiden käytöstä luopumista seuraavien 3–5 vuoden aikana, koska hyönteisten vastustuskyky tällaisia viljelykasveja kohtaan kasvaa (24); |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei otettu huomioon sitä, että kohdetuholaisille kehittyy vastustuskyky Bt-toksiineille, mikä saattaa johtaa siihen, että viljelymaassa käytetään ympäristön kannalta vähemmän turvallisia torjunta-aineita tai lisätään annostuksen ja käyttökertojen määrää muuntogeenisten kasvien tapauksessa; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ehdottaa monen nykyisen Bt-maissihybridin sekä joidenkin Bt-puuvillalajikkeiden käytöstä luopumista seuraavien 3–5 vuoden aikana, koska hyönteisten vastustuskyky tällaisia viljelykasveja kohtaan kasvaa (24);

| U. | ottaa huomioon, että vaikka on väitetty, että Bt-kasvien käyttö johtaa hyönteismyrkkyjen käytön vähenemiseen, Yhdysvalloissa äskettäin julkaistussa tutkimuksessa (25) todetaan, että ”useissa analyyseissä Bt-kasvien vaikutuksesta torjunta-aineiden käyttömalleihin ei ilmeisesti ole otettu huomioon siementen käsittelyä, minkä vuoksi Bt-kasveihin liittyvää hyönteismyrkkyjen (erityisesti ’käsiteltyjen alojen’) käytön vähenemistä on voitu yliarvioida”; ottaa huomioon, että samassa tutkimuksessa todetaan, että neonikotinoideilla tehtävää siementen käsittelyä käytetään usein yhdessä Bt-maissin ja -soijan kanssa, että ”tällaisella käytöllä voi olla tahattomia seurauksia, kuten vastustuskyky kohdetuholaisissa, muiden kuin kohdetuholaisten esiintyminen sekä pilaantuminen, jolla on haitallisia vaikutuksia luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin”, ja että ”joitakin näistä vaikutuksista on jo ilmennyt”; toteaa, että unioni on kieltänyt kolmen neonikotinoidin ulkokäytön muun muassa siementen peittausaineena sen mehiläisiin ja muihin pölyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi (26); |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että vaikka on väitetty, että Bt-kasvien käyttö johtaa hyönteismyrkkyjen käytön vähenemiseen, Yhdysvalloissa äskettäin julkaistussa tutkimuksessa (25) todetaan, että ”useissa analyyseissä Bt-kasvien vaikutuksesta torjunta-aineiden käyttömalleihin ei ilmeisesti ole otettu huomioon siementen käsittelyä, minkä vuoksi Bt-kasveihin liittyvää hyönteismyrkkyjen (erityisesti ’käsiteltyjen alojen’) käytön vähenemistä on voitu yliarvioida”; ottaa huomioon, että samassa tutkimuksessa todetaan, että neonikotinoideilla tehtävää siementen käsittelyä käytetään usein yhdessä Bt-maissin ja -soijan kanssa, että ”tällaisella käytöllä voi olla tahattomia seurauksia, kuten vastustuskyky kohdetuholaisissa, muiden kuin kohdetuholaisten esiintyminen sekä pilaantuminen, jolla on haitallisia vaikutuksia luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin”, ja että ”joitakin näistä vaikutuksista on jo ilmennyt”; toteaa, että unioni on kieltänyt kolmen neonikotinoidin ulkokäytön muun muassa siementen peittausaineena sen mehiläisiin ja muihin pölyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi (26);

| V. | ottaa huomioon, että unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sopimuspuoli, ja sopimuksessa tehdään selväksi, että sekä viejä- että tuojamailla on biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä kansainvälisiä vastuita; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sopimuspuoli, ja sopimuksessa tehdään selväksi, että sekä viejä- että tuojamailla on biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä kansainvälisiä vastuita;

Kirjallisuusselvitys

| W. | ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 (27) edellytetään, että hakija suorittaa luvan uusimista koskevan menettelyn yhteydessä kirjallisuutta koskevan selvityksen; ottaa huomioon, että kirjallisuushaussa tulokseksi saatiin 285 julkaisua, mutta hakija valitsi vain viisi julkaisua sovellettuaan omia hyväksymis- ja sisällyttämisperusteitaan, joita se piti merkityksellisinä elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden arvioinnin tai molekyylibiologisen luonnehdinnan kannalta; ottaa huomioon, että yhden jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen totesi, että kirjallisuushaussa ei käsitelty riittävästi mahdollisia haitallisia vaikutuksia ihmisten ja eläinten terveyteen, koska seuraavat hakusanat eivät sisältyneet hakuun: ”toksisuus”, ”myrkyllinen”, ”eläinkokeet”, ”toksiset vaikutukset”, ”haitalliset vaikutukset” ja ”terveysvaikutukset” (28); toteaa, että yleisesti ottaen muuntogeenisiä organismeja koskevien lupien uusimista hakevien tekemät kirjallisuusselvitykset eivät ole korkealaatuisia; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 (27) edellytetään, että hakija suorittaa luvan uusimista koskevan menettelyn yhteydessä kirjallisuutta koskevan selvityksen; ottaa huomioon, että kirjallisuushaussa tulokseksi saatiin 285 julkaisua, mutta hakija valitsi vain viisi julkaisua sovellettuaan omia hyväksymis- ja sisällyttämisperusteitaan, joita se piti merkityksellisinä elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden arvioinnin tai molekyylibiologisen luonnehdinnan kannalta; ottaa huomioon, että yhden jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen totesi, että kirjallisuushaussa ei käsitelty riittävästi mahdollisia haitallisia vaikutuksia ihmisten ja eläinten terveyteen, koska seuraavat hakusanat eivät sisältyneet hakuun: ”toksisuus”, ”myrkyllinen”, ”eläinkokeet”, ”toksiset vaikutukset”, ”haitalliset vaikutukset” ja ”terveysvaikutukset” (28); toteaa, että yleisesti ottaen muuntogeenisiä organismeja koskevien lupien uusimista hakevien tekemät kirjallisuusselvitykset eivät ole korkealaatuisia;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| X. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 26. lokakuuta 2020 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä;

| Y. | ottaa huomioon, että komissio myöntää ongelmalliseksi, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että komissio myöntää ongelmalliseksi, että se tekee muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä edelleen ilman jäsenvaltioiden määräenemmistön tukea, mikä on selkeä poikkeus, kun otetaan huomioon kaikki eri tuotteita koskevat lupapäätökset, mutta mistä on tullut sääntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| Z. | ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella yksitoista päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että parlamentti on antanut tähän mennessä yhdeksännellä vaalikaudella yksitoista päätöslauselmaa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä; toteaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että siitä huolimatta, että komissio itse myöntää demokratian puutteen, jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen, se jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille;

| AA. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (29); katsoo, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti komissio voi päättää olla hyväksymättä muuntogeenistä organismia, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla hyväksymistä (29); katsoo, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa tässä yhteydessä;

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisenä tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (30) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen suojelun korkean tason varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (31); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio hyväksyi 28. syyskuuta 2020 luvan jälleen yhden muuntogeenisen soijan tuonnille (32) huolimatta parlamentin vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänesti päätöstä vastaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota edistämään kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen komissiota ottamaan lupien myöntämisessä huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen lopettaa lupien myöntäminen muuntogeenisille organismeille, oli kyse sitten viljelystä tai elintarvike- ja rehukäytöstä, jos jäsenvaltiot eivät ole antaneet lausuntoa muutoksenhakukomiteassa asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa EFSAa viimeinkin hyväksymään huomattavat erot kasvien omien Bt-toksiinien ja muuntogeenisissä viljelykasveissa synteettisinä transgeeneinä ilmenevien toksiinien välillä ja laajentamaan riskinarviointiaan, jotta voidaan ottaa täysimääräisesti huomioon kaikki vuorovaikutukset ja yhdistelmävaikutukset, joita ilmenee Bt-toksiinien, muuntogeenisten kasvien ja niiden osien, täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden ruiskutuksessa syntyvien jäämien, ympäristön sekä terveyteen ja elintarvikkeiden turvallisuuteen kohdistuvien vaikutusten välillä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa EFSAa olemaan enää hyväksymättä toksisuustutkimuksia, jotka perustuvat eristettyihin proteiineihin, joiden rakenne ja biologiset vaikutukset todennäköisesti eroavat kasvin itsensä tuottamista proteiineista, ja vaatimaan, että kaikki testit suoritetaan muuntogeenisen kasvin kudoksella; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa EFSAa varmistamaan, että kenttäkokeista tai kasvihuoneista saadut tiedot kattavat riittävän laajan valikoiman agronomisia olosuhteita ja ympäristöolosuhteita, jotta voidaan arvioida geenien ilmentymiseen ja kasvien koostumukseen viljelyn aikana vaikuttavien stressitekijöiden vaikutusta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EFSAa varmistamaan, että kenttäkokeista tai kasvihuoneista saadut tiedot kattavat riittävän laajan valikoiman eri lajikkeita, jotta voidaan arvioida erilaisten geneettisten taustojen vaikutusta geenien ilmentymiseen ja kasvien koostumukseen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa EFSAa vaatimaan tietoja siitä, miten muuntogeenisistä kasveista saadut elintarvikkeet ja rehut vaikuttavat suoliston mikrobiomiin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan tieteellinen lausunto Monsanton hakemuksesta (viite EFSA-GMO-NL-2007-37), joka koskee muuntogeenisen maissin MON89034 markkinoille saattamista elintarvike- ja rehukäyttöön, tuontiin ja jalostukseen asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(4)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn lautakunnan tieteellinen lausunto muuntogeenisen maissin MON 89034 arvioinnista lupien uusimiseksi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (hakemus EFSA-GMO-RX-015), EFSA Journal 2019;17(11):5845, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(5)  Kahdeksannella vaalikaudella Euroopan parlamentti hyväksyi 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293).

(6)  Komission päätös 2009/813/EY, tehty 30 päivänä lokakuuta 2009, muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON 89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL L 289, 5.11.2009, s. 21).

(7)  EFSAn ensimmäinen lausunto, s. 21, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(8)  Jäsenvaltioiden huomautukset: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/18/EY, annettu 12. maaliskuuta 2001, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta – komission julkilausuma (EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1).

(10)  Jäsenvaltioiden huomautukset: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(11)  Komission päätös 2005/635/EY, tehty 31 päivänä elokuuta 2005, muuntogeenisen rapsituotteen (Brassica napus L., linja GT73), johon on jalostettu kyky sietää glyfosaatti-nimistä rikkakasvien torjunta-ainetta, markkinoille saattamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (EUVL L 228, 3.9.2005, s. 11).

(12)  Katso johdanto-osan G kappale.

(13)  Katso jäsenvaltion huomautukset, s. 7: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.1193 ja jäsenvaltion huomautukset, s. 27: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(14)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., ”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry 1990, 38, s. 1145–1152.

(15)  Katso esim. Then, C., ”Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity”, Environmental Science Pollution Research 2010, 17, s. 791–797.

(16)  Katso esim. Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., ”Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.”, Ecotoxicology 2 010,19, s. 1452–1459, https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z, Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E. ja Bigler, F., ”Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees”, Apidologie 2005, 36(4), s. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049 ja Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., ”Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover”, Ecological Entomology, 30(3), s. 307–315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(17)  Katsaus aiheesta, ks. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, toukokuu 2016, 36(5), s. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18)  Cry1Ac on yksi monista Bt-toksiineista, joita EFSA on tutkinut yksityiskohtaisesti.

(19)  EFSAn ensimmäinen lausunto, s. 16, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(20)  Katso johdanto-osan K kappale.

(21)  Katso esim. Hilbeck, A. ja Otto, M. ”Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71.

(22)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ”Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(23)  Jäsenvaltioiden huomautukset, s. 16. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(24)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn.

(25)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(26)  Neonikotinoidit, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(27)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 503/2013, annettu 3. huhtikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisista muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupahakemuksista sekä asetusten (EY) N:o 641/2004 ja (EY) N:o 1981/2006 muuttamisesta (EUVL L 157, 8.6.2013, s. 1).

(28)  Jäsenvaltioiden huomautukset, s. 1: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(29)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio ”voi hyväksyä” luvan – ei ”hyväksyy” luvan – jos jäsenvaltiot eivät muutoksenhakukomiteassa anna määräenemmistöllä puoltavaa lausuntoa.

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(31)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(32)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/70 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/70

---

P9_TA(2020)0370

Eurooppalainen kansalaisaloite ”Minority SafePack”

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Minority SafePack” – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta (2020/2846(RSP))

(2021/C 445/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Minority SafePack” – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta (ECIXXXX), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Minority SafePack” – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta (ECIXXXX),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 2 artiklan, 3 artiklan 3 kohdan ja 11 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja erityisesti sen 2 artiklan, 3 artiklan 3 kohdan ja 11 artiklan 4 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 19 ja 24 artiklan, 53 artiklan 1 kohdan, 63 artiklan, 79 artiklan 2 kohdan, 107 artiklan 3 kohdan e alakohdan, 108 artiklan 4 kohdan, 109 artiklan, 118 artiklan, 165 artiklan 4 kohdan, 167 artiklan 5 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 177 ja 178 artiklan sekä 182 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 19 ja 24 artiklan, 53 artiklan 1 kohdan, 63 artiklan, 79 artiklan 2 kohdan, 107 artiklan 3 kohdan e alakohdan, 108 artiklan 4 kohdan, 109 artiklan, 118 artiklan, 165 artiklan 4 kohdan, 167 artiklan 5 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 177 ja 178 artiklan sekä 182 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 (1) (kansalaisaloitteesta annettu asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 (1) (kansalaisaloitteesta annettu asetus),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 10, 21, 22 ja 51 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 10, 21, 22 ja 51 artiklan,

| — | ottaa huomioon 21.–22. kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa vahvistettiin vaatimukset, jotka maan on täytettävä voidakseen liittyä Euroopan unioniin (Kööpenhaminan kriteerit), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21.–22. kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa vahvistettiin vaatimukset, jotka maan on täytettävä voidakseen liittyä Euroopan unioniin (Kööpenhaminan kriteerit),

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 27 artiklan sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja toteaa, että YK:n yleiskokous hyväksyi nämä molemmat yleissopimukset 16. joulukuuta 1966, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 27 artiklan sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja toteaa, että YK:n yleiskokous hyväksyi nämä molemmat yleissopimukset 16. joulukuuta 1966,

| — | ottaa huomioon kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen sekä alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan samoin kuin asianomaisten valvontaelinten lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen sekä alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan samoin kuin asianomaisten valvontaelinten lausunnot,

| — | ottaa huomioon vuonna 1990 laaditun Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Kööpenhaminan asiakirjan ja Etyjin vähemmistövaltuutetun sekä Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston antamat lukuisat vähemmistöjen oikeuksia koskevat aihekohtaiset suositukset ja suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1990 laaditun Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Kööpenhaminan asiakirjan ja Etyjin vähemmistövaltuutetun sekä Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston antamat lukuisat vähemmistöjen oikeuksia koskevat aihekohtaiset suositukset ja suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vähemmistöjä koskevista vähimmäisnormeista EU:ssa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vähemmistöjä koskevista vähimmäisnormeista EU:ssa (2),

| — | ottaa huomioon 7. helmikuuta 2018 antamansa päätöslauselman vähemmistöjen suojelusta ja syrjimättömyydestä EU:n jäsenvaltioissa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. helmikuuta 2018 antamansa päätöslauselman vähemmistöjen suojelusta ja syrjimättömyydestä EU:n jäsenvaltioissa (3),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kielellisestä tasa-arvosta digitaaliajalla (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kielellisestä tasa-arvosta digitaaliajalla (4),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman uhanalaisista eurooppalaisista kielistä ja kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman uhanalaisista eurooppalaisista kielistä ja kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa (5),

| — | ottaa huomioon kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen 22. toukokuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen 22. toukokuuta 2019 annetun neuvoston suosituksen (6),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen päätökset ja oikeuskäytännön erityisesti asiassa T-646/13 (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe v. komissio) (7) ja asiassa T-391/17 (Romania v. komissio) (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen päätökset ja oikeuskäytännön erityisesti asiassa T-646/13 (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe v. komissio) (7) ja asiassa T-391/17 (Romania v. komissio) (8),

| — | ottaa huomioon ehdotetusta kansalaisaloitteesta ”Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe”29. maaliskuuta 2017 annetun komission päätöksen (EU) 2017/652 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotetusta kansalaisaloitteesta ”Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe”29. maaliskuuta 2017 annetun komission päätöksen (EU) 2017/652 (9),

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan 15. lokakuuta 2020 järjestämän julkisen kuulemisen eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Minority SafePack”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan 15. lokakuuta 2020 järjestämän julkisen kuulemisen eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Minority SafePack”,

| — | ottaa huomioon eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen ”Minority SafePack” sisältyvän ehdotuksen säädöksistä, joita komissiolta odotetaan kansalaisaloitteen perusteella ja jotka esitetään komissiolle allekirjoitusten toimittamisen jälkeen ja jotka esiteltiin parlamentille julkisessa kuulemistilaisuudessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen ”Minority SafePack” sisältyvän ehdotuksen säädöksistä, joita komissiolta odotetaan kansalaisaloitteen perusteella ja jotka esitetään komissiolle allekirjoitusten toimittamisen jälkeen ja jotka esiteltiin parlamentille julkisessa kuulemistilaisuudessa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 222 artiklan 8 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 222 artiklan 8 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että SEU:n 2 artiklan mukaan unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEU:n 2 artiklan mukaan unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina;

| B. | ottaa huomioon, että SEU:n 3 artiklan 3 kohdan mukaan unionin päämääränä on edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuuta ja kunnioittaa kulttuuriensa ja kieltensä rikkautta ja monimuotoisuutta sekä huolehtia Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että SEU:n 3 artiklan 3 kohdan mukaan unionin päämääränä on edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuuta ja kunnioittaa kulttuuriensa ja kieltensä rikkautta ja monimuotoisuutta sekä huolehtia Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä;

| C. | ottaa huomioon, että SEUT:n 6 artiklassa tunnustetaan, että unionilla on kulttuurin ja koulutuksen alalla toimivalta toteuttaa toimia jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi, yhteensovittamiseksi tai täydentämiseksi; ottaa huomioon, että komission olisi toimittava aktiivisesti jäsenvaltioiden kanssa näillä politiikanaloilla, joilla on suurta merkitystä myös vähemmistöihin kuuluville henkilöille; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että SEUT:n 6 artiklassa tunnustetaan, että unionilla on kulttuurin ja koulutuksen alalla toimivalta toteuttaa toimia jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi, yhteensovittamiseksi tai täydentämiseksi; ottaa huomioon, että komission olisi toimittava aktiivisesti jäsenvaltioiden kanssa näillä politiikanaloilla, joilla on suurta merkitystä myös vähemmistöihin kuuluville henkilöille;

| D. | ottaa huomioon, että SEUT:n 10 artiklan mukaan unionin on pyrittävä politiikkojensa ja toimiensa määrittelyssä ja toteuttamisessa torjumaan muun muassa rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että SEUT:n 10 artiklan mukaan unionin on pyrittävä politiikkojensa ja toimiensa määrittelyssä ja toteuttamisessa torjumaan muun muassa rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän;

| E. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 21 artiklan 1 kohdassa kielletään kaikenlainen syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun, ihonväriin tai etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 21 artiklan 1 kohdassa kielletään kaikenlainen syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun, ihonväriin tai etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen;

| F. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 22 artiklan mukaan unioni kunnioittaa kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 22 artiklan mukaan unioni kunnioittaa kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä monimuotoisuutta;

| G. | ottaa huomioon, että kulttuurien monimuotoisuuden kunnioittaminen on vahvistettu SEUT:n 167 artiklassa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kulttuurien monimuotoisuuden kunnioittaminen on vahvistettu SEUT:n 167 artiklassa;

| H. | ottaa huomioon, että noin kahdeksan prosenttia unionin kansalaisista kuuluu johonkin kansalliseen vähemmistöön ja noin 10 prosenttia puhuu alueellista kieltä tai vähemmistökieltä; ottaa huomioon, että ainutlaatuisten kieltensä ja kulttuuriensa välityksellä vähemmistöt ovat unionin kulttuurisen rikkauden olennainen osatekijä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että noin kahdeksan prosenttia unionin kansalaisista kuuluu johonkin kansalliseen vähemmistöön ja noin 10 prosenttia puhuu alueellista kieltä tai vähemmistökieltä; ottaa huomioon, että ainutlaatuisten kieltensä ja kulttuuriensa välityksellä vähemmistöt ovat unionin kulttuurisen rikkauden olennainen osatekijä;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan vähemmistöjä koskeva yleinen käsite kattaa laajan kirjon erilaisia termejä oikeudellisessa ja akateemisessa kielenkäytössä; ottaa huomioon, että näitä yhteiskuntaryhmiä kutsutaan usein myös kansallisiksi vähemmistöiksi, etnisiksi ryhmiksi, perinteisiksi tai alkuperäisiksi vähemmistöiksi, kansallisuuksiksi, perustuslaillisten alueiden asukkaiksi, kielivähemmistöiksi, vähemmän käytettyjä kieliä puhuviksi ryhmiksi, kieliryhmiksi jne.; ottaa huomioon, että Euroopan neuvosto käyttää kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevassa puiteyleissopimuksessaan, joka on edelleen korkein vähemmistöjen suojelua koskeva kansainvälinen normisto Euroopassa, termiä ”kansallinen vähemmistö” kiertääkseen sen ongelman, että eri puolilla Eurooppaa käytetään niin monenlaisia eri termejä, jotka olisi ollut vaikea siirtää sopimustekstiin; ottaa huomioon, että Minority SafePack -kansalaisaloitteessa käytetään termiä ”kansalliset ja kielivähemmistöt” tällaisiin vähemmistöryhmiin viitattaessa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan vähemmistöjä koskeva yleinen käsite kattaa laajan kirjon erilaisia termejä oikeudellisessa ja akateemisessa kielenkäytössä; ottaa huomioon, että näitä yhteiskuntaryhmiä kutsutaan usein myös kansallisiksi vähemmistöiksi, etnisiksi ryhmiksi, perinteisiksi tai alkuperäisiksi vähemmistöiksi, kansallisuuksiksi, perustuslaillisten alueiden asukkaiksi, kielivähemmistöiksi, vähemmän käytettyjä kieliä puhuviksi ryhmiksi, kieliryhmiksi jne.; ottaa huomioon, että Euroopan neuvosto käyttää kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevassa puiteyleissopimuksessaan, joka on edelleen korkein vähemmistöjen suojelua koskeva kansainvälinen normisto Euroopassa, termiä ”kansallinen vähemmistö” kiertääkseen sen ongelman, että eri puolilla Eurooppaa käytetään niin monenlaisia eri termejä, jotka olisi ollut vaikea siirtää sopimustekstiin; ottaa huomioon, että Minority SafePack -kansalaisaloitteessa käytetään termiä ”kansalliset ja kielivähemmistöt” tällaisiin vähemmistöryhmiin viitattaessa;

| J. | ottaa huomioon, että useimmat kansalliset ja kielivähemmistöt ovat tilanteessa, jossa ne ovat sulautumassa valtavirtaan ja niiden kieli on katoamassa yhä kiihtyvällä vauhdilla, mikä köyhdyttää kielellistä ja kulttuurista rikkautta EU:ssa ja vähentää sen monimuotoisuutta, joka on kuitenkin asia, jota EU:n on perussopimusten nojalla suojeltava; katsoo, että koulutus on tärkein väline, jonka avulla voidaan elvyttää vähemmistökieliä ja säilyttää ne; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että useimmat kansalliset ja kielivähemmistöt ovat tilanteessa, jossa ne ovat sulautumassa valtavirtaan ja niiden kieli on katoamassa yhä kiihtyvällä vauhdilla, mikä köyhdyttää kielellistä ja kulttuurista rikkautta EU:ssa ja vähentää sen monimuotoisuutta, joka on kuitenkin asia, jota EU:n on perussopimusten nojalla suojeltava; katsoo, että koulutus on tärkein väline, jonka avulla voidaan elvyttää vähemmistökieliä ja säilyttää ne;

| K. | ottaa huomioon, että Unescon maailman uhanalaisista kielistä laatiman kartaston mukaan EU:n jäsenvaltioiden kielistä 186 lukeutuu vaarantuneisiin tai uhanalaisiin kieliin ja niiden lisäksi kolme kieltä kuolleisiin kieliin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Unescon maailman uhanalaisista kielistä laatiman kartaston mukaan EU:n jäsenvaltioiden kielistä 186 lukeutuu vaarantuneisiin tai uhanalaisiin kieliin ja niiden lisäksi kolme kieltä kuolleisiin kieliin;

| L. | ottaa huomioon, että ”Minority SafePack” -kansalaisaloite toimitettiin komissiolle 15. heinäkuuta 2013, ja siinä vaadittiin EU:lta 11 alalla toimia kansallisten ja kielivähemmistöjen tukemiseksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ”Minority SafePack” -kansalaisaloite toimitettiin komissiolle 15. heinäkuuta 2013, ja siinä vaadittiin EU:lta 11 alalla toimia kansallisten ja kielivähemmistöjen tukemiseksi;

| M. | ottaa huomioon, että komissio katsoi 13. syyskuuta 2013, ettei tämä kansalaisaloite ollut riittävän perusteltu rekisteröitäväksi; ottaa huomioon, että kansalaisaloitteen järjestäjät nostivat kanteen Euroopan unionin tuomioistuimessa ja että unionin yleinen tuomioistuin antoi 3. helmikuuta 2017 tuomionsa, jolla kumottiin komission päätös; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että komissio katsoi 13. syyskuuta 2013, ettei tämä kansalaisaloite ollut riittävän perusteltu rekisteröitäväksi; ottaa huomioon, että kansalaisaloitteen järjestäjät nostivat kanteen Euroopan unionin tuomioistuimessa ja että unionin yleinen tuomioistuin antoi 3. helmikuuta 2017 tuomionsa, jolla kumottiin komission päätös;

| N. | ottaa huomioon, että toteuttaakseen tarvittavat toimenpiteet unionin yleisen tuomioistuimen tuomion noudattamiseksi komissio analysoi uudelleen kansalaisaloitteen käsiteltäväksi ottamisen ehtoja ja 7 päätöksen (EU) 2017/652 hyväksymisen myötä rekisteröi aloitteen yhdeksällä alun perin pyydetyistä 11 alasta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että toteuttaakseen tarvittavat toimenpiteet unionin yleisen tuomioistuimen tuomion noudattamiseksi komissio analysoi uudelleen kansalaisaloitteen käsiteltäväksi ottamisen ehtoja ja 7 päätöksen (EU) 2017/652 hyväksymisen myötä rekisteröi aloitteen yhdeksällä alun perin pyydetyistä 11 alasta;

| O. | ottaa huomioon, että kansalaisaloitteesta annetun asetuksen 15 artiklan mukaisesti komission suorittaman käsiteltäväksi ottamisen ehtoja koskevan tarkastuksen jälkeen tutkitaan aloitteen asiasisältö sitten, kun allekirjoitukset on kerätty onnistuneesti; ottaa huomioon, että komissio esittää oikeudelliset ja poliittiset päätelmänsä EU:n perussopimuksiin perustuvasta kansalaisaloitteesta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kansalaisaloitteesta annetun asetuksen 15 artiklan mukaisesti komission suorittaman käsiteltäväksi ottamisen ehtoja koskevan tarkastuksen jälkeen tutkitaan aloitteen asiasisältö sitten, kun allekirjoitukset on kerätty onnistuneesti; ottaa huomioon, että komissio esittää oikeudelliset ja poliittiset päätelmänsä EU:n perussopimuksiin perustuvasta kansalaisaloitteesta;

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin yleinen tuomioistuin vahvisti 24. syyskuuta 2019 asiassa T-391/17 antamassaan tuomiossa komission päätöksen rekisteröidä ”Minority SafePack” -kansalaisaloite; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin yleinen tuomioistuin vahvisti 24. syyskuuta 2019 asiassa T-391/17 antamassaan tuomiossa komission päätöksen rekisteröidä ”Minority SafePack” -kansalaisaloite;

| Q. | ottaa huomioon, että 3. huhtikuuta 2017 ja 3. huhtikuuta 2018 välisenä aikana EU:ssa kerättiin 1 123 422 varmistettua allekirjoitusta ja kansallinen vähimmäismäärä saavutettiin 11 jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että 3. huhtikuuta 2017 ja 3. huhtikuuta 2018 välisenä aikana EU:ssa kerättiin 1 123 422 varmistettua allekirjoitusta ja kansallinen vähimmäismäärä saavutettiin 11 jäsenvaltiossa;

| R. | ottaa huomioon, että eurooppalainen kansalaisaloite on maailman ensimmäinen valtioiden rajat ylittävän osallistavan demokratian väline, jonka avulla kansalaiset voivat olla suoraan yhteydessä EU:n toimielimiin; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että eurooppalainen kansalaisaloite on maailman ensimmäinen valtioiden rajat ylittävän osallistavan demokratian väline, jonka avulla kansalaiset voivat olla suoraan yhteydessä EU:n toimielimiin;

| S. | ottaa huomioon, että Minority SafePack on viides vain kuudesta käsiteltäväksi otetusta eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Minority SafePack on viides vain kuudesta käsiteltäväksi otetusta eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta;

| T. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2019/788 14 artiklan mukaan parlamentti arvioi julkisen kuulemisen järjestämisen jälkeen yksittäisten aloitteiden poliittisen tuen; ottaa huomioon, että parlamentti järjesti julkisen kuulemisensa 15. lokakuuta 2020 työjärjestyksensä 222 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2019/788 14 artiklan mukaan parlamentti arvioi julkisen kuulemisen järjestämisen jälkeen yksittäisten aloitteiden poliittisen tuen; ottaa huomioon, että parlamentti järjesti julkisen kuulemisensa 15. lokakuuta 2020 työjärjestyksensä 222 artiklan mukaisesti;

| 1. | muistuttaa kannattavansa vahvasti eurooppalaista kansalaisaloitetta ja kehottaa hyödyntämään sen koko potentiaalia; korostaa, että eurooppalainen kansalaisaloite tarjoaa kansalaisille poikkeuksellisen tilaisuuden määrittää ja ilmaista toiveensa ja pyytää EU:lta toimia; korostaa, että on olennaisen tärkeää antaa kansalaisten osallistua aktiivisesti heihin vaikuttaviin poliittisiin prosesseihin, jotta Euroopan yhdentymishanke saataisiin tuotua lähemmäksi kansalaisia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | huomauttaa, että kansalaisaloitteesta annettu uusi asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2020 ja että on ratkaisevan tärkeää, että EU:n ja jäsenvaltioiden toimielimet tekevät kaikkensa, jotta tämä osallistumista edistävä EU:n väline saadaan käynnistettyä onnistuneesti uudelleen; korostaa, että komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon pyynnöt, joita yli 1,1 miljoonaa EU:n kansalaista esitti Minority SafePack -kansalaisaloitteessa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden suojelu on EU:n yksiselitteinen perusarvo yhdessä kansanvallan, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen kanssa SEU:n 2 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että SEU:n 3 artiklan 3 kohdan mukaan EU:n on kunnioitettava kulttuuriensa ja kieltensä rikkautta ja monimuotoisuutta sekä huolehdittava Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä; korostaa, että vähemmistökielet ja -kulttuurit ovat erottamaton osa unionin kulttuuria ja perintöä; korostaa, että unionin olisi kannustettava jäsenvaltioita toteuttamaan toimia vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksien suojelun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa kehottaneensa komissiota (10) laatimaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisen kehyksen sellaisten vähemmistöjä koskevien vähimmäisnormien laatimiseksi, jotka sisällytetään vankasti demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeudet takaavaan oikeuskehykseen kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ja puolustamaan vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksia sekä varmistamaan, että näitä oikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että kielellisiä oikeuksia yhteisöissä, joissa on useampi kuin yksi virallinen kieli, on kunnioitettava rajoittamatta yhden kieliryhmän oikeuksia verrattuna toiseen ryhmään kunkin jäsenvaltion perustuslaillisen järjestyksen ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti; katsoo, että alueellisten kielten edistämisessä tai kieliyhteisöjen suojelussa on kunnioitettava kaikkien ihmisten perusoikeuksia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että EU:n olisi edelleen lisättävä tietoisuutta monikielisyydestä kaikkialla Euroopassa EU:n ohjelmien avulla ja tuotava aktiivisesti esille monikielisyyden etuja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että ei ole olemassa yhteistä määritelmää siitä, ketä voidaan pitää johonkin kansalliseen tai kielelliseen vähemmistöön kuuluvana henkilönä EU:ssa; korostaa tarvetta suojella kaikkia vähemmistöjä määritelmästä riippumatta ja korostaa, että kaikkia määritelmiä olisi sovellettava joustavasti toissijaisuus-, suhteellisuus- ja syrjimättömyysperiaatteita noudattaen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kaipaa EU:n ja Euroopan neuvoston välistä keskinäisesti vahvistavaa yhteistyötä kansallisten ja kielivähemmistöjen oikeuksien suojelemiseksi; huomauttaa, että tällainen yhteistyö tarjoaisi EU:lle mahdollisuuden hyödyntää Euroopan neuvoston saavutuksia ja kokemusta ja puolestaan Euroopan neuvostolle mahdollisuuden tehostaa kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen ja alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan perusteella antamiensa suositusten täytäntöönpanoa; kannustaa jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan täytäntöön kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen ja alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan; |
| --- | --- |

10.

Kansalaisaloitteen yhdeksän ehdotusta

| 11. | toteaa, että kansallisten ja kielivähemmistöjen suojelu on ensisijaisesti jäsenvaltioiden viranomaisten vastuulla; huomauttaa kuitenkin, että unionilla on merkittävä rooli jäsenvaltioiden viranomaisten tukemisessa tässä pyrkimyksessä; huomauttaa, että erinäiset jäsenvaltiot ovat näyttäneet onnistuneesti esimerkkiä eri yhteisöjen kunnioittavasta ja sopusointuisesta rinnakkaiselosta, myös asioissa, jotka liittyvät kielen ja kulttuurin elvyttämistoimiin; kehottaa jäsenvaltioita vaihtamaan parhaita käytäntöjä vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksien suojelusta ja tukemisesta ja kehottaa EU:ta helpottamaan tällaista vaihtoa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että kansallisiin ja kielivähemmistöihin kuuluvien henkilöiden hyväksi toteutettavilla kulttuurisen ja kielellisen identiteetin säilyttämistoimenpiteillä on pyrittävä positiivisiin erityistoimiin, myös koulutuksen, kulttuurin ja julkisten palvelujen alalla; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on huolestunut siitä, että viharikokset ja vihapuhe, joiden taustalla on rasismia, muukalaisvihaa tai suvaitsemattomuutta unionin kansallisiin ja kielivähemmistöihin kuuluvia henkilöitä kohtaan, yleistyy hälyttävästi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään vihapuheen vastaisia kampanjoita sekä torjumaan kansallisiin ja kielivähemmistöihin kuuluviin henkilöihin kohdistuvaa rasismia ja muukalaisvihaa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnustaa kansallisten ja kielivähemmistöjen panoksen EU:n kulttuuriperintöön ja korostaa tiedotusvälineiden roolia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | huomauttaa, että kielellinen monimuotoisuus on Euroopan kulttuurisen rikkauden arvokas osatekijä, jota olisi suojeltava, jotta voidaan varmistaa alueellisten tai vähemmistökielten siirtyminen sukupolvelta toiselle; on erittäin huolissaan alueellisista tai vähemmistökielistä, jotka ovat vaarassa kuolla; korostaa tässä yhteydessä tarvetta toteuttaa lisätoimia tällä alalla; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita edistämään kielten opiskelua kaikkialla EU:ssa, vähemmistökielten opiskelu mukaan luettuna; panee merkille, että kansalaisaloitteessa kehotetaan perustamaan kielten monimuotoisuutta käsittelevä eurooppalainen keskus, jonka tavoitteena on suojella Euroopan kielten rikasta monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita ottamaan rahoitusohjelmia suunnitellessaan huomioon kansallisten ja kielivähemmistöjen tarpeet; katsoo, että monikielisyyden ja kulttuurisen monimuotoisuuden suojelu on aluekehityksen ja innovoinnin liikkeellepaneva voima, ja katsoo siksi, että se olisi otettava huomioon Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa ja koheesiorahastoissa; katsoo, että Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta myönnettävä rahoitus kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden tutkimiseen sekä sen tutkimiseen, miten se vaikuttaa EU:n alueiden talouskehitykseen, auttaisi kohdentamaan kansallisia ja kielivähemmistöjä koskevat julkiset toimet paremmin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnustaa kielen roolin kulttuurissa; on huolissaan siitä, että alueellisten tai vähemmistökielten alalla aktiiviset kulttuurialan toimijat saattavat kohdata lisähaasteita pyrittäessä saavuttamaan laaja yleisö ja saamaan taloudellisia ja hallinnollisia resursseja; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon alueelliset tilanteet ja kehittämään toimenpiteitä, joilla autetaan kulttuurialan toimijoita ilmaisemaan kulttuurin vapautta niiden kielellisistä tai muista erityispiirteistä riippumatta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että kaikkien EU:n kansalaisten olisi voitava nauttia kulttuurista ja viihteestä omalla kielellään; huomauttaa, että kielivähemmistöt ovat usein liian pieniä tai niiltä puuttuu institutionaalinen tuki kattavan omien mediapalvelujen järjestelmän luomiseksi; kehottaa komissiota tässä yhteydessä tekemään arvion ja toteuttamaan asianmukaisimmat toimenpiteet tällaisten mediapalvelujen kehittämisen tukemiseksi; panee merkille, että sen jälkeen, kun Minority SafePack -kansalaisaloite toimitettiin komissiolle vuonna 2013, lainsäädäntövallan käyttäjät ovat jo hyväksyneet keskeisiä tekijänoikeutta ja audiovisuaalisia mediapalveluja koskevia ehdotuksia; panee merkille äskettäin annetun komission tiedonannon geoblokkausasetusta koskevasta ensimmäisestä lyhyen aikavälin uudelleentarkastelusta (COM(2020)0766), jossa komissio ehdottaa yksityiskohtaisen selvitystyön toteuttamista vuonna 2022, jolloin asetuksen kaikki vaikutukset ovat tulleet näkyviin; panee tyytyväisenä merkille komission suunnitelman käydä sidosryhmien kanssa vuoropuhelua audiovisuaalisesta sisällöstä osana sen media- ja audiovisuaalialan toimintasuunnitelmaa; korostaa tarvetta varmistaa, että vähemmistökielten huolenaiheet otetaan huomioon tulevissa asetuksissa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | huomauttaa, että suuri osa Euroopan unionissa olevista kansalaisuudettomista henkilöistä kuuluu kansallisiin ja kielivähemmistöihin; katsoo, että jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeus ja toimivalta asianmukaisesti huomioon ottaen tässä suhteessa voitaisiin toteuttaa ja ollaan toteuttamassa positiivisia erityistoimia; huomauttaa, että kansalaisuuden myöntäminen tai peruuttaminen kuuluu kansalliseen toimivaltaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ilmaisee tukensa eurooppalaiselle kansalaisaloitteelle ”Minority SafePack” – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta; kehottaa komissiota toimimaan sen mukaisesti ja ehdottamaan perussopimuksiin ja kansalaisaloitteesta annettuun asetukseen perustuvia säädöksiä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti; huomauttaa, että komission rekisteröimä aloite edellyttää lainsäädäntöehdotuksia yhdeksällä eri alalla, ja muistuttaa, että aloitteessa pyydetään, että kukin yksittäinen ehdotus tarkistetaan ja arvioidaan erikseen; |
| --- | --- |

20.

o

o o

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, Euroopan unionin perusoikeusvirastolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUVL L 130, 17.5.2019, s. 55.

(2)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 13.

(3)  EUVL C 463, 21.12.2018, s. 21.

(4)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 42.

(5)  EUVL C 93, 9.3.2016, s. 52.

(6)  EUVL C 189, 5.6.2019, s. 15.

(7)  ECLI:EU:T:2017:59.

(8)  ECLI:EU:T:2019:672.

(9)  EUVL L 92, 6.4.2017, s. 100.

(10)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. marraskuuta 2018 vähemmistöjä koskevista vähimmäisnormeista EU:ssa (EUVL C 363, 28.10.2020, s. 13).

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/75 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/75

---

P9_TA(2020)0371

Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi (2020/2084(INI))

(2021/C 445/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 ja 5 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 ja 5 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9, 151, 152, 153, 156, 157, 162 ja 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9, 151, 152, 153, 156, 157, 162 ja 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyt pöytäkirjat N:o 1, 8 ja 28, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyt pöytäkirjat N:o 1, 8 ja 28,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen IV osaston (Yhteisvastuu), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen IV osaston (Yhteisvastuu),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission marraskuussa 2017 vahvistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission marraskuussa 2017 vahvistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin,

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030,

| — | ottaa huomioon ilmastosopimuksen osapuolten 21. konferenssissa vuonna 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen ja erityisesti sen johdanto-osan, jossa osapuolet ”ottavat huomioon, että on ehdottoman tärkeää varmistaa työvoiman oikeudenmukainen siirtyminen ja luoda ihmisarvoista työtä sekä hyvälaatuisia työpaikkoja kansallisesti määriteltävien ensisijaisten kehitystavoitteiden mukaisesti”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastosopimuksen osapuolten 21. konferenssissa vuonna 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen ja erityisesti sen johdanto-osan, jossa osapuolet ”ottavat huomioon, että on ehdottoman tärkeää varmistaa työvoiman oikeudenmukainen siirtyminen ja luoda ihmisarvoista työtä sekä hyvälaatuisia työpaikkoja kansallisesti määriteltävien ensisijaisten kehitystavoitteiden mukaisesti”,

| — | ottaa huomioon ILO:n yleissopimukset ja suositukset, erityisesti vuonna 1947 tehdyn sopimuksen, joka koskee ammattientarkastusta teollisuudessa ja kaupassa (nro 81), ILO:n satavuotisjulistuksen (2019) ja helmikuussa 2016 annetut ILO:n suuntaviivat, jotka koskevat oikeudenmukaista siirtymää ympäristön kannalta kestäviin talouksiin ja yhteiskuntiin kaikille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILO:n yleissopimukset ja suositukset, erityisesti vuonna 1947 tehdyn sopimuksen, joka koskee ammattientarkastusta teollisuudessa ja kaupassa (nro 81), ILO:n satavuotisjulistuksen (2019) ja helmikuussa 2016 annetut ILO:n suuntaviivat, jotka koskevat oikeudenmukaista siirtymää ympäristön kannalta kestäviin talouksiin ja yhteiskuntiin kaikille,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteet 1, 3, 4, 5, 8, 10 ja 13, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteet 1, 3, 4, 5, 8, 10 ja 13,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus) ja sen voimaantulon Euroopan unionissa 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista (vammaisyleissopimus) ja sen voimaantulon Euroopan unionissa 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY mukaisesti,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (1) (työsyrjintädirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (1) (työsyrjintädirektiivi),

| — | ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (2),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426) sekä 2. huhtikuuta 2009 vahvistetun Euroopan parlamentin kannan kyseisestä ehdotuksesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426) sekä 2. huhtikuuta 2009 vahvistetun Euroopan parlamentin kannan kyseisestä ehdotuksesta (3),

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” (COM(2020)0014),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n talousarvio Euroopan elpymissuunnitelman moottorina” (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n talousarvio Euroopan elpymissuunnitelman moottorina” (COM(2020)0442),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon mukautetusta komission työohjelmasta vuodeksi 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon mukautetusta komission työohjelmasta vuodeksi 2020 (COM(2020)0440),

| — | ottaa huomioon 28. toukokuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen tukemiseksi (COM(2020)0441), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. toukokuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen tukemiseksi (COM(2020)0441),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (4),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 julkaistun komission kertomuksen väestönmuutoksen vaikutuksesta (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 julkaistun komission kertomuksen väestönmuutoksen vaikutuksesta (COM(2020)0241),

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2017 annetun alueiden komitean lausunnon EU:n vastauksesta väestönkehityksen haasteeseen (2017/C017/08), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2017 annetun alueiden komitean lausunnon EU:n vastauksesta väestönkehityksen haasteeseen (2017/C017/08),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067),

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (COM(2020)0275), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (COM(2020)0275),

| — | ottaa huomioon ehdotukseen neuvoston suositukseksi aiheesta ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” liitetyn, 1. heinäkuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0124), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotukseen neuvoston suositukseksi aiheesta ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” liitetyn, 1. heinäkuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0124),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (5),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä ovat nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja varten tarkoitetut määrärahat (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin kyseessä ovat nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoja varten tarkoitetut määrärahat (6),

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman euroalueen työllisyys- ja sosiaalipolitiikasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman euroalueen työllisyys- ja sosiaalipolitiikasta (7),

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2019 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2019 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (8),

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön aiheesta ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuisen kestävän kasvun strategian 2020 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön aiheesta ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuisen kestävän kasvun strategian 2020 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat”,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2020 (COM(2019)0650), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2020 (COM(2019)0650),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2019 annetun ehdotuksen komission ja neuvoston yhteiseksi työllisyysraportiksi, joka on oheisasiakirja komission tiedonantoon vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2019 annetun ehdotuksen komission ja neuvoston yhteiseksi työllisyysraportiksi, joka on oheisasiakirja komission tiedonantoon vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2020,

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 8. heinäkuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2019/1181 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 8. heinäkuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2019/1181 (9),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuisen kasvuselvityksen 2019 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuisen kasvuselvityksen 2019 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat” (10),

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin esittelemät poliittiset suuntaviivat seuraavalle Euroopan komissiolle (2019–2024): ”Kunnianhimoisempi unioni: Ohjelma Euroopalle”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin esittelemät poliittiset suuntaviivat seuraavalle Euroopan komissiolle (2019–2024): ”Kunnianhimoisempi unioni: Ohjelma Euroopalle”,

| — | ottaa huomioon 23. tammikuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu edistettäessä innovointia digitaalitaloudessa” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. tammikuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu edistettäessä innovointia digitaalitaloudessa” (11),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 julkistetun komission kevään 2020 talousennusteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 julkistetun komission kevään 2020 talousennusteen,

| — | ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Kohtuulliset vähimmäispalkat kaikkialle Eurooppaan”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Kohtuulliset vähimmäispalkat kaikkialle Eurooppaan”,

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Euroopan elpymissuunnitelma ja monivuotinen rahoituskehys 2021–2027”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Euroopan elpymissuunnitelma ja monivuotinen rahoituskehys 2021–2027”,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”EU:n yhteiset vähimmäisvaatimukset työttömyysvakuutuksille – konkreettinen askel kohti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteutumista käytännössä” (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”EU:n yhteiset vähimmäisvaatimukset työttömyysvakuutuksille – konkreettinen askel kohti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toteutumista käytännössä” (12),

| — | ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) tutkimuksen ”COVID-19: Policy responses across Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) tutkimuksen ”COVID-19: Policy responses across Europe”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun yhteisen tutkimuskeskuksen teknisen raportin ”The COVID confinement measures and EU labour market” ja erityisesti siinä esitetyn analyysin uusimmasta saatavilla olevasta näytöstä etätyön malleista EU:ssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun yhteisen tutkimuskeskuksen teknisen raportin ”The COVID confinement measures and EU labour market” ja erityisesti siinä esitetyn analyysin uusimmasta saatavilla olevasta näytöstä etätyön malleista EU:ssa,

| — | ottaa huomioon uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja vuonna 2014 käynnistetyn Torinon prosessin, jolla pyritään vahvistamaan Euroopan sosiaalisen peruskirjan sopimusjärjestelmää Euroopan neuvostossa ja sen suhteessa Euroopan unionin oikeuteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja vuonna 2014 käynnistetyn Torinon prosessin, jolla pyritään vahvistamaan Euroopan sosiaalisen peruskirjan sopimusjärjestelmää Euroopan neuvostossa ja sen suhteessa Euroopan unionin oikeuteen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0233/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0233/2020),

| A. | toteaa, että kestävä kehitys on yksi Euroopan unionin perustavoitteista; ottaa huomioon, että sosiaalinen markkinatalous perustuu kahteen toisiaan täydentävään pilariin: kilpailusääntöjen noudattamisen valvontaan ja vahvoihin sosiaalipoliittisiin toimenpiteisiin, ja näiden on tarkoitus johtaa täystyöllisyyteen ja sosiaaliseen edistykseen; ottaa huomioon, että kestävän kehityksen kolme pilaria ovat taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöä koskeva pilari; ottaa huomioon, että kestävä kehitys perustuu muun muassa täystyöllisyyteen ja sosiaaliseen edistykseen; ottaa huomioon, että tämä on yksi SEU 3 artiklan 3 kohdassa vahvistetuista Euroopan unionin perustavoitteista; toteaa, että tähän asti etusijalle on asetettu talouden ja ympäristön kestävyys; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että kestävä kehitys on yksi Euroopan unionin perustavoitteista; ottaa huomioon, että sosiaalinen markkinatalous perustuu kahteen toisiaan täydentävään pilariin: kilpailusääntöjen noudattamisen valvontaan ja vahvoihin sosiaalipoliittisiin toimenpiteisiin, ja näiden on tarkoitus johtaa täystyöllisyyteen ja sosiaaliseen edistykseen; ottaa huomioon, että kestävän kehityksen kolme pilaria ovat taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöä koskeva pilari; ottaa huomioon, että kestävä kehitys perustuu muun muassa täystyöllisyyteen ja sosiaaliseen edistykseen; ottaa huomioon, että tämä on yksi SEU 3 artiklan 3 kohdassa vahvistetuista Euroopan unionin perustavoitteista; toteaa, että tähän asti etusijalle on asetettu talouden ja ympäristön kestävyys;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopalla on edessään uusia haasteita, kuten sukupolvien välisen eriarvoisuuden lisääntyminen, sosiaalisten, terveydellisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien mahdollisuuksien ja resurssien väheneminen, alueelliset erot sekä perustavaa laatua olevien sosiaali- ja terveyspalvelujen, työpaikkojen ja liiketoimintamahdollisuuksien sekä sosiaalisen infrastruktuurin epätasa-arvoinen saatavuus; toteaa, että eriarvoisuuden vähentäminen on sekä EU:n että jäsenvaltioiden vastuulla; ottaa huomioon, että (tulojen ja mahdollisuuksien) eriarvoisuus on lisääntynyt useimmissa jäsenvaltioissa vuoden 2008 talouskriisin jälkeen, mikä on asettanut kyseenalaiseksi kasvun kestävyyden ja osallistavuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, ja että tältä osin edistyminen kohti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita on ollut vaikeaa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopalla on edessään uusia haasteita, kuten sukupolvien välisen eriarvoisuuden lisääntyminen, sosiaalisten, terveydellisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien mahdollisuuksien ja resurssien väheneminen, alueelliset erot sekä perustavaa laatua olevien sosiaali- ja terveyspalvelujen, työpaikkojen ja liiketoimintamahdollisuuksien sekä sosiaalisen infrastruktuurin epätasa-arvoinen saatavuus; toteaa, että eriarvoisuuden vähentäminen on sekä EU:n että jäsenvaltioiden vastuulla; ottaa huomioon, että (tulojen ja mahdollisuuksien) eriarvoisuus on lisääntynyt useimmissa jäsenvaltioissa vuoden 2008 talouskriisin jälkeen, mikä on asettanut kyseenalaiseksi kasvun kestävyyden ja osallistavuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, ja että tältä osin edistyminen kohti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteita on ollut vaikeaa;

| C. | ottaa huomioon, että Euroopassa ja maailmassa on voimakas ja oletettu tarve oikeudenmukaiselle siirtymiselle luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen, hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen ja vahvaan ympäristönsuojeluun, jotta voidaan turvata tulevien sukupolvien toimeentulo, turvallisuus, terveys ja vauraus; katsoo, että siirtyminen kohti vakaata ja kestävää vihreää ja ympäristöystävällistä taloutta ja sosiaalista ulottuvuutta edellyttää julkisten ja yksityisten toimijoiden yhteistyötä ja että siirtymien ohella tarvitaan uudelleenteollistamista, teollisen perustan nykyaikaistamista ja sisämarkkinoiden vahvistamista; ottaa huomioon, että vihreä siirtymä, digitaalinen muutos ja väestörakenteen muutokset vaikuttavat Euroopan alueisiin, aloihin, työntekijöihin ja väestöryhmiin eri tavoin ja että nämä siirtymät ja muutokset edellyttävät merkittävää uudelleenkoulutusta ja työvoiman uudelleenkohdentamista, jotta voidaan estää työpaikkojen häviäminen asianomaisilta aloilta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopassa ja maailmassa on voimakas ja oletettu tarve oikeudenmukaiselle siirtymiselle luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen, hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen ja vahvaan ympäristönsuojeluun, jotta voidaan turvata tulevien sukupolvien toimeentulo, turvallisuus, terveys ja vauraus; katsoo, että siirtyminen kohti vakaata ja kestävää vihreää ja ympäristöystävällistä taloutta ja sosiaalista ulottuvuutta edellyttää julkisten ja yksityisten toimijoiden yhteistyötä ja että siirtymien ohella tarvitaan uudelleenteollistamista, teollisen perustan nykyaikaistamista ja sisämarkkinoiden vahvistamista; ottaa huomioon, että vihreä siirtymä, digitaalinen muutos ja väestörakenteen muutokset vaikuttavat Euroopan alueisiin, aloihin, työntekijöihin ja väestöryhmiin eri tavoin ja että nämä siirtymät ja muutokset edellyttävät merkittävää uudelleenkoulutusta ja työvoiman uudelleenkohdentamista, jotta voidaan estää työpaikkojen häviäminen asianomaisilta aloilta;

| D. | ottaa huomioon, että ne Euroopan alueet, joilla on suurin tarve kestävään siirtymään, ovat yleensä myös niitä, joilla köyhyys ja syrjäytyminen on yleistä; katsoo, että nopea elpyminen edellyttää määrätietoisia toimenpiteitä ja investointeja, joissa olisi keskityttävä lieventämään pandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, käynnistämään uudelleen taloudellinen toiminta, edistämään kestävää kehitystä, vihreää siirtymää ja digitalisaatiota ja panemaan täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet, jotta voidaan saada aikaan tehokkaammat ja vahvemmat hyvinvointivaltiot; katsoo, että kansainvälisesti kilpailukykyisen Euroopan on perustuttava vahvaan sosiaaliseen Eurooppaan, jotta voidaan luoda tie kestävään kasvuun, laadukkaisiin työpaikkoihin ja vakaisiin sosiaaliturvajärjestelmiin kaikille; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ne Euroopan alueet, joilla on suurin tarve kestävään siirtymään, ovat yleensä myös niitä, joilla köyhyys ja syrjäytyminen on yleistä; katsoo, että nopea elpyminen edellyttää määrätietoisia toimenpiteitä ja investointeja, joissa olisi keskityttävä lieventämään pandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, käynnistämään uudelleen taloudellinen toiminta, edistämään kestävää kehitystä, vihreää siirtymää ja digitalisaatiota ja panemaan täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet, jotta voidaan saada aikaan tehokkaammat ja vahvemmat hyvinvointivaltiot; katsoo, että kansainvälisesti kilpailukykyisen Euroopan on perustuttava vahvaan sosiaaliseen Eurooppaan, jotta voidaan luoda tie kestävään kasvuun, laadukkaisiin työpaikkoihin ja vakaisiin sosiaaliturvajärjestelmiin kaikille;

| E. | ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimus paljastaa Euroopan unionin sosiaalisen ulottuvuuden monimutkaisuuden ja siinä ehdotetaan, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin liittyvää sosiaali-indikaattorien tulostaulua olisi täydennettävä lisäindikaattoreilla, jotka koskevat työn laatua, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia, vahvoja sosiaaliturvajärjestelmiä ja oikeudenmukaista liikkuvuutta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimus paljastaa Euroopan unionin sosiaalisen ulottuvuuden monimutkaisuuden ja siinä ehdotetaan, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin liittyvää sosiaali-indikaattorien tulostaulua olisi täydennettävä lisäindikaattoreilla, jotka koskevat työn laatua, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia, vahvoja sosiaaliturvajärjestelmiä ja oikeudenmukaista liikkuvuutta;

| F. | ottaa huomioon, että vuonna 2010 käynnistetyllä Eurooppa 2020 -strategialla oli määrä edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua; katsoo, että Lissabonin strategian täytäntöönpanossa olisi pitänyt painottaa voimakkaammin ennemminkin kestävyyttä ja osallistavuutta kuin kasvua; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vuonna 2010 käynnistetyllä Eurooppa 2020 -strategialla oli määrä edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua; katsoo, että Lissabonin strategian täytäntöönpanossa olisi pitänyt painottaa voimakkaammin ennemminkin kestävyyttä ja osallistavuutta kuin kasvua;

| G. | ottaa huomioon, että kuten SEUT-sopimuksen 151 artiklassa mainitaan, unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteena on, ottaen huomioon sosiaaliset perusoikeudet sellaisina kuin ne ovat Torinossa 18. lokakuuta 1961 allekirjoitetussa Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa ja vuoden 1989 työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön peruskirjassa, työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen siten, että olojen yhtenäistäminen olisi mahdollista niitä kohennettaessa, riittävä sosiaalinen suojeleminen, työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu, inhimillisten voimavarojen kehittäminen tarkoituksena saavuttaa korkea ja kestävä työllisyystaso, ja syrjäytymisen torjuminen; ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin perustuvat aloitteet kuuluvat EU:n ja jäsenvaltioiden jaettuun vastuuseen ja että jäsenvaltioilla on erilaiset sosiaaliset järjestelmät ja perinteet; katsoo siksi, että tällaisilla aloitteilla olisi suojeltava kansallisia työehtosopimusneuvottelujärjestelmiä ja tarjottava parempi suoja; ottaa huomioon, että perusoikeudet, suhteellisuus, oikeusvarmuus, yhdenvertaisuus lain edessä ja toissijaisuus ovat unionin oikeuden yleisiä periaatteita ja että niitä on siksi kunnioitettava; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kuten SEUT-sopimuksen 151 artiklassa mainitaan, unionin ja jäsenvaltioiden tavoitteena on, ottaen huomioon sosiaaliset perusoikeudet sellaisina kuin ne ovat Torinossa 18. lokakuuta 1961 allekirjoitetussa Euroopan sosiaalisessa peruskirjassa ja vuoden 1989 työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön peruskirjassa, työllisyyden edistäminen, elin- ja työolojen kohentaminen siten, että olojen yhtenäistäminen olisi mahdollista niitä kohennettaessa, riittävä sosiaalinen suojeleminen, työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu, inhimillisten voimavarojen kehittäminen tarkoituksena saavuttaa korkea ja kestävä työllisyystaso, ja syrjäytymisen torjuminen; ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin perustuvat aloitteet kuuluvat EU:n ja jäsenvaltioiden jaettuun vastuuseen ja että jäsenvaltioilla on erilaiset sosiaaliset järjestelmät ja perinteet; katsoo siksi, että tällaisilla aloitteilla olisi suojeltava kansallisia työehtosopimusneuvottelujärjestelmiä ja tarjottava parempi suoja; ottaa huomioon, että perusoikeudet, suhteellisuus, oikeusvarmuus, yhdenvertaisuus lain edessä ja toissijaisuus ovat unionin oikeuden yleisiä periaatteita ja että niitä on siksi kunnioitettava;

| H. | ottaa huomioon, että naiset ovat aliedustettuja niissä taloudellisissa ja poliittisissa johtoasemissa, joissa päätetään politiikkatoimista covid-19-pandemian torjumiseksi; katsoo, että naiset olisi otettava mukaan päätöksentekoon, jotta saadaan enemmän näkökulmia, tietoa ja kokemusta ja näin ollen parempia tuloksia politiikkatoimista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että naiset ovat aliedustettuja niissä taloudellisissa ja poliittisissa johtoasemissa, joissa päätetään politiikkatoimista covid-19-pandemian torjumiseksi; katsoo, että naiset olisi otettava mukaan päätöksentekoon, jotta saadaan enemmän näkökulmia, tietoa ja kokemusta ja näin ollen parempia tuloksia politiikkatoimista;

| I. | ottaa huomioon, että sosiaaliturvajärjestelmät edistävät osaltaan ihmisarvoisen elämän takaamista; ottaa huomioon, että kyseisiin järjestelmiin kuuluvat sosiaaliturva, terveydenhuolto, koulutus, asuminen, työllisyys, oikeusasiat ja sosiaalipalvelut muita heikommassa asemassa oleville ryhmille ja että niillä on keskeinen rooli sosiaalisen kestävän kehityksen saavuttamisessa, tasa-arvon ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistämisessä sekä vuonna 1948 annetussa ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa vahvistetun sosiaalista suojelua koskevan oikeuden takaamisessa; ottaa huomioon, että sosiaalisen suojelun politiikat ovat keskeisen tärkeitä osia kansallisissa kehitysstrategioissa köyhyyden ja haavoittuvuuden vähentämiseksi koko elämänkaaren ajan sekä osallistavan ja kestävän kasvun tukemiseksi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että sosiaaliturvajärjestelmät edistävät osaltaan ihmisarvoisen elämän takaamista; ottaa huomioon, että kyseisiin järjestelmiin kuuluvat sosiaaliturva, terveydenhuolto, koulutus, asuminen, työllisyys, oikeusasiat ja sosiaalipalvelut muita heikommassa asemassa oleville ryhmille ja että niillä on keskeinen rooli sosiaalisen kestävän kehityksen saavuttamisessa, tasa-arvon ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistämisessä sekä vuonna 1948 annetussa ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa vahvistetun sosiaalista suojelua koskevan oikeuden takaamisessa; ottaa huomioon, että sosiaalisen suojelun politiikat ovat keskeisen tärkeitä osia kansallisissa kehitysstrategioissa köyhyyden ja haavoittuvuuden vähentämiseksi koko elämänkaaren ajan sekä osallistavan ja kestävän kasvun tukemiseksi;

| J. | ottaa huomioon, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut ovat työnantajien ja ammattiliittojen keskeisiä välineitä oikeudenmukaisten palkkojen ja työolojen ja -ehtojen aikaansaamiseksi ja että vahvat työehtosopimusneuvottelujärjestelmät lisäävät jäsenvaltioiden palautumis- ja kestokykyä talouskriisien aikana; toteaa, että yhteiskunnat, joissa on vahvat työehtosopimusneuvottelujärjestelmät, ovat yleensä vauraampia ja tasa-arvoisempia; katsoo, että oikeus työehtosopimusneuvotteluihin koskee kaikkia eurooppalaisia työntekijöitä ja että sillä on ratkaisevan tärkeitä vaikutuksia demokratiaan ja oikeusvaltioon, myös sosiaalisten perusoikeuksien kunnioittamiseen; ottaa huomioon, että työehtosopimusneuvottelut ovat unionin perusoikeus ja että perusoikeuskirjan 28 artikla velvoittaa unionin toimielimet kunnioittamaan niitä; katsoo, että tässä yhteydessä politiikkatoimet, joissa kunnioitetaan, edistetään ja vahvistetaan keskitettyä sopimista ja työntekijöiden asemaa palkanmuodostusjärjestelmissä, ovat ratkaisevassa asemassa korkeatasoisten työolojen ja -ehtojen aikaansaamisessa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työehtosopimusneuvottelut ovat työnantajien ja ammattiliittojen keskeisiä välineitä oikeudenmukaisten palkkojen ja työolojen ja -ehtojen aikaansaamiseksi ja että vahvat työehtosopimusneuvottelujärjestelmät lisäävät jäsenvaltioiden palautumis- ja kestokykyä talouskriisien aikana; toteaa, että yhteiskunnat, joissa on vahvat työehtosopimusneuvottelujärjestelmät, ovat yleensä vauraampia ja tasa-arvoisempia; katsoo, että oikeus työehtosopimusneuvotteluihin koskee kaikkia eurooppalaisia työntekijöitä ja että sillä on ratkaisevan tärkeitä vaikutuksia demokratiaan ja oikeusvaltioon, myös sosiaalisten perusoikeuksien kunnioittamiseen; ottaa huomioon, että työehtosopimusneuvottelut ovat unionin perusoikeus ja että perusoikeuskirjan 28 artikla velvoittaa unionin toimielimet kunnioittamaan niitä; katsoo, että tässä yhteydessä politiikkatoimet, joissa kunnioitetaan, edistetään ja vahvistetaan keskitettyä sopimista ja työntekijöiden asemaa palkanmuodostusjärjestelmissä, ovat ratkaisevassa asemassa korkeatasoisten työolojen ja -ehtojen aikaansaamisessa;

| K. | katsoo, että työehtosopimusneuvottelut ovat keskeinen väline työelämän oikeuksien edistämiseksi; ottaa huomioon, että OECD:n tietojen mukaan sekä ammattiliittoihin kuuluminen että työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ovat vähentyneet merkittävästi viime vuosikymmeninä; ottaa huomioon, että työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on heikentynyt vuoden 2000 jälkeen 22 jäsenvaltiossa 27:stä; ottaa huomioon, että työn ja työympäristön laatu on keskimäärin korkeampi maissa, joissa ammatillisen järjestäytymisen aste on hyvä ja työehtosopimusten kattavuus on laaja; katsoo, että työehtosopimusneuvottelut edistävät työmarkkinoiden hyvää toimivuutta edellyttäen, että niiden kattavuus on laaja ja ne ovat hyvin koordinoituja; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että työehtosopimusneuvottelut ovat keskeinen väline työelämän oikeuksien edistämiseksi; ottaa huomioon, että OECD:n tietojen mukaan sekä ammattiliittoihin kuuluminen että työehtosopimusneuvottelujen kattavuus ovat vähentyneet merkittävästi viime vuosikymmeninä; ottaa huomioon, että työehtosopimusneuvottelujen kattavuus on heikentynyt vuoden 2000 jälkeen 22 jäsenvaltiossa 27:stä; ottaa huomioon, että työn ja työympäristön laatu on keskimäärin korkeampi maissa, joissa ammatillisen järjestäytymisen aste on hyvä ja työehtosopimusten kattavuus on laaja; katsoo, että työehtosopimusneuvottelut edistävät työmarkkinoiden hyvää toimivuutta edellyttäen, että niiden kattavuus on laaja ja ne ovat hyvin koordinoituja;

| L. | ottaa huomioon, että Eurofoundin mukaan työehtosopimusneuvottelujärjestelmään on kohdistunut paineita ja että vuoden 2008 taantuma on johtanut sen hajauttamiseen; ottaa huomioon, että vaikka arvioidaan, että joka kuudes työntekijä EU:ssa kuuluu työehtosopimuksen piiriin, on vaikeaa saada perusteellisempien tietojen muodossa luotettavaa näyttöä työehtosopimusneuvottelujen ja työehtosopimusten kattavuudesta EU:n eri osissa; ottaa huomioon, että Euroopan ammattiyhdistysinstituutin (ETUI) toimittamien tietojen mukaan ammattiliittoihin kuulumisaste on EU:ssa keskimäärin noin 23 prosenttia ja siinä on suurta vaihtelua jäsenvaltioiden välillä (ylimmillään 74 prosenttia ja alimmillaan 8 prosenttia); ottaa huomioon, että myös työnantajien järjestäytymisaste ja työnantajajärjestöjen markkinaosuudet vaihtelevat huomattavasti; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Eurofoundin mukaan työehtosopimusneuvottelujärjestelmään on kohdistunut paineita ja että vuoden 2008 taantuma on johtanut sen hajauttamiseen; ottaa huomioon, että vaikka arvioidaan, että joka kuudes työntekijä EU:ssa kuuluu työehtosopimuksen piiriin, on vaikeaa saada perusteellisempien tietojen muodossa luotettavaa näyttöä työehtosopimusneuvottelujen ja työehtosopimusten kattavuudesta EU:n eri osissa; ottaa huomioon, että Euroopan ammattiyhdistysinstituutin (ETUI) toimittamien tietojen mukaan ammattiliittoihin kuulumisaste on EU:ssa keskimäärin noin 23 prosenttia ja siinä on suurta vaihtelua jäsenvaltioiden välillä (ylimmillään 74 prosenttia ja alimmillaan 8 prosenttia); ottaa huomioon, että myös työnantajien järjestäytymisaste ja työnantajajärjestöjen markkinaosuudet vaihtelevat huomattavasti;

| M. | ottaa huomioon, että sosiaalisilla investoinneilla tarkoitetaan ihmisiin investoimista heidän elinolojensa parantamiseksi; toteaa, että sosiaalisten investointien kannalta keskeisiä politiikanaloja ovat muun muassa sosiaaliturva, terveydenhuolto, pitkäaikaishoito, koulutus, asuminen, työllisyys, oikeusasiat ja sosiaalipalvelut muita heikommassa asemassa oleville ryhmille; ottaa huomioon, että hyvin suunnitellut sosiaalipolitiikat edistävät voimakkaasti kestävää kehitystä ja kasvua sekä suojelevat ihmisiä köyhyydeltä ja toimivat talouden vakauttajina; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että sosiaalisilla investoinneilla tarkoitetaan ihmisiin investoimista heidän elinolojensa parantamiseksi; toteaa, että sosiaalisten investointien kannalta keskeisiä politiikanaloja ovat muun muassa sosiaaliturva, terveydenhuolto, pitkäaikaishoito, koulutus, asuminen, työllisyys, oikeusasiat ja sosiaalipalvelut muita heikommassa asemassa oleville ryhmille; ottaa huomioon, että hyvin suunnitellut sosiaalipolitiikat edistävät voimakkaasti kestävää kehitystä ja kasvua sekä suojelevat ihmisiä köyhyydeltä ja toimivat talouden vakauttajina;

| N. | ottaa huomioon, että köyhyysasteen ennustetaan kasvavan covid-19-pandemian seurauksena; ottaa huomioon, että tämä kehitys uhkaa erityisesti naisia, nuoria, ikääntyneitä, vammaisia henkilöitä ja suurperheitä; ottaa huomioon, että yhden hengen kotitalouksien ja yksin asuvien ikäihmisten määrä on kasvussa; ottaa huomioon, että yhden hengen kotitaloudet ovat suuremmassa köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa ja että yksin eläessään erityisesti iäkkäät naiset ovat suuremmassa köyhyysvaarassa kuin iäkkäät miehet; ottaa huomioon, että yksinhuoltajakotitaloudet ovat suuressa köyhyyden ja vakavan köyhyyden vaarassa ja että niiden on vaikea suunnitella tuloja ja menoja, koska tulonsaajia on vain yksi ja yksinhuoltajien työllisyysaste on alhaisempi; ottaa huomioon, että yhä useammat nuoret aikuiset ovat nyt riippuvaisia vanhemmistaan, jotta eivät ajautuisi köyhyyteen, mutta kolmen sukupolven kotitalouksista 29 prosenttia on köyhyysvaarassa ja 13 prosenttia elää erittäin köyhissä oloissa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että köyhyysasteen ennustetaan kasvavan covid-19-pandemian seurauksena; ottaa huomioon, että tämä kehitys uhkaa erityisesti naisia, nuoria, ikääntyneitä, vammaisia henkilöitä ja suurperheitä; ottaa huomioon, että yhden hengen kotitalouksien ja yksin asuvien ikäihmisten määrä on kasvussa; ottaa huomioon, että yhden hengen kotitaloudet ovat suuremmassa köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa ja että yksin eläessään erityisesti iäkkäät naiset ovat suuremmassa köyhyysvaarassa kuin iäkkäät miehet; ottaa huomioon, että yksinhuoltajakotitaloudet ovat suuressa köyhyyden ja vakavan köyhyyden vaarassa ja että niiden on vaikea suunnitella tuloja ja menoja, koska tulonsaajia on vain yksi ja yksinhuoltajien työllisyysaste on alhaisempi; ottaa huomioon, että yhä useammat nuoret aikuiset ovat nyt riippuvaisia vanhemmistaan, jotta eivät ajautuisi köyhyyteen, mutta kolmen sukupolven kotitalouksista 29 prosenttia on köyhyysvaarassa ja 13 prosenttia elää erittäin köyhissä oloissa;

| O. | katsoo, että kotona ja työmarkkinoilla esiintyvä sukupuoleen perustuva syrjintä voi johtaa resurssien epätasaiseen jakautumiseen, mikä altistaa naisia miehiä enemmän köyhyydelle ja sosiaaliselle syrjäytymiselle; toteaa, että jos naiset ajautuvat köyhyyteen, heillä on vähemmän mahdollisuuksia päästä siitä pois; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että kotona ja työmarkkinoilla esiintyvä sukupuoleen perustuva syrjintä voi johtaa resurssien epätasaiseen jakautumiseen, mikä altistaa naisia miehiä enemmän köyhyydelle ja sosiaaliselle syrjäytymiselle; toteaa, että jos naiset ajautuvat köyhyyteen, heillä on vähemmän mahdollisuuksia päästä siitä pois;

| P. | toteaa, että työmarkkinoiden horisontaalinen ja vertikaalinen eriytyminen EU:ssa on edelleen merkittävää ja että naiset ovat yliedustettuina vähemmän kannattavilla aloilla; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on vaikuttanut erityisesti epävarmoissa työsuhteissa oleviin naisiin, sillä he menettivät ensimmäisinä työpaikkansa, mikä on aiheuttanut taloudellisia seurauksia heidän perheilleen, heikentänyt heidän taloudellista riippumattomuuttaan sekä johtanut riittämättömään sosiaaliturvaan kriisiaikoina; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että työmarkkinoiden horisontaalinen ja vertikaalinen eriytyminen EU:ssa on edelleen merkittävää ja että naiset ovat yliedustettuina vähemmän kannattavilla aloilla; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on vaikuttanut erityisesti epävarmoissa työsuhteissa oleviin naisiin, sillä he menettivät ensimmäisinä työpaikkansa, mikä on aiheuttanut taloudellisia seurauksia heidän perheilleen, heikentänyt heidän taloudellista riippumattomuuttaan sekä johtanut riittämättömään sosiaaliturvaan kriisiaikoina;

| Q. | ottaa huomioon, että vuonna 2018 EU-27:ssä oli lähes 109 miljoonaa köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevaa henkilöä, mikä vastaa 21,7:ää prosenttia koko väestöstä, ja näiden joukossa on 23 miljoonaa lasta (13); ottaa huomioon, että EU ei saavuttanut vuoden 2020 tavoitettaan vähentää köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrää vähintään 20 miljoonalla; ottaa huomioon, että köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrä todennäköisesti kasvaa unionissa covid-19-kriisin seurauksena; ottaa huomioon, että suurimmassa osassa jäsenvaltioita asunnottomuus on lisääntynyt kymmenen viime vuoden aikana tasaisesti 70 prosentilla ja että EU:ssa ainakin 700 000 ihmistä on joka yö vailla suojaa; ottaa huomioon, että covid-19 on osoittanut, että asunnottomuus on sekä sosiaalinen että kansanterveydellinen kriisi (14); ottaa huomioon, että noin viidesosa EU:n väestöstä on vaarassa velkaantua vakavasti ja että monet eivät saa sosiaalietuuksia, joihin heillä on kansallisten järjestelmiensä nojalla oikeus; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että vuonna 2018 EU-27:ssä oli lähes 109 miljoonaa köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevaa henkilöä, mikä vastaa 21,7:ää prosenttia koko väestöstä, ja näiden joukossa on 23 miljoonaa lasta (13); ottaa huomioon, että EU ei saavuttanut vuoden 2020 tavoitettaan vähentää köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrää vähintään 20 miljoonalla; ottaa huomioon, että köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten määrä todennäköisesti kasvaa unionissa covid-19-kriisin seurauksena; ottaa huomioon, että suurimmassa osassa jäsenvaltioita asunnottomuus on lisääntynyt kymmenen viime vuoden aikana tasaisesti 70 prosentilla ja että EU:ssa ainakin 700 000 ihmistä on joka yö vailla suojaa; ottaa huomioon, että covid-19 on osoittanut, että asunnottomuus on sekä sosiaalinen että kansanterveydellinen kriisi (14); ottaa huomioon, että noin viidesosa EU:n väestöstä on vaarassa velkaantua vakavasti ja että monet eivät saa sosiaalietuuksia, joihin heillä on kansallisten järjestelmiensä nojalla oikeus;

| R. | ottaa huomioon, että joka viides työntekijä EU:ssa on huonolaatuisessa työpaikassa; ottaa huomioon, että työmarkkinoiden polarisaation ja epätyypillisten työmuotojen odotetaan seuraavien kymmenen vuoden aikana lisääntyvän entisestään ja että työpaikkojen määrä osaamiskirjon ylä- ja alapäässä todennäköisesti kasvaa (15); ottaa huomioon, että teknologinen muutos ja tekoälyn käyttö voivat muuttaa työmarkkinoita merkittävästi; toteaa, että tämä lisää tuloeroja; ottaa huomioon, että työvoiman kysyntä on jatkuvasti ollut heikointa palkkajakauman keskivaiheilla, erityisesti taantuman ja työllisyyden supistumisen aikana vuosina 2008–2013, mikä johtuu osittain työllisyyden siirtymisestä valmistus- ja rakennusteollisuudesta palvelualalle; toteaa, että pandemia todennäköisesti vahvistaa tätä suuntausta entisestään; toteaa, että matalan osaamistason työpaikat tulevat aina olemaan olennaisen tärkeitä yhteiskunnille ja että niistä on saatava asianmukaista palkkaa ja niiden työolojen ja -ehtojen on oltava säälliset; toteaa, että digitalisaatio voi luoda mahdollisuuksia taitojen parantamiseen, mutta se ei välttämättä paranna työoloja ja -ehtoja tai luo uusia laadukkaita työpaikkoja kaikille; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että joka viides työntekijä EU:ssa on huonolaatuisessa työpaikassa; ottaa huomioon, että työmarkkinoiden polarisaation ja epätyypillisten työmuotojen odotetaan seuraavien kymmenen vuoden aikana lisääntyvän entisestään ja että työpaikkojen määrä osaamiskirjon ylä- ja alapäässä todennäköisesti kasvaa (15); ottaa huomioon, että teknologinen muutos ja tekoälyn käyttö voivat muuttaa työmarkkinoita merkittävästi; toteaa, että tämä lisää tuloeroja; ottaa huomioon, että työvoiman kysyntä on jatkuvasti ollut heikointa palkkajakauman keskivaiheilla, erityisesti taantuman ja työllisyyden supistumisen aikana vuosina 2008–2013, mikä johtuu osittain työllisyyden siirtymisestä valmistus- ja rakennusteollisuudesta palvelualalle; toteaa, että pandemia todennäköisesti vahvistaa tätä suuntausta entisestään; toteaa, että matalan osaamistason työpaikat tulevat aina olemaan olennaisen tärkeitä yhteiskunnille ja että niistä on saatava asianmukaista palkkaa ja niiden työolojen ja -ehtojen on oltava säälliset; toteaa, että digitalisaatio voi luoda mahdollisuuksia taitojen parantamiseen, mutta se ei välttämättä paranna työoloja ja -ehtoja tai luo uusia laadukkaita työpaikkoja kaikille;

| S. | ottaa huomioon, että siirtyminen määräaikaisista työsopimuksista vakituisiin työsopimuksiin on lähestulkoon olematonta; ottaa huomioon, että 60 prosenttia työntekijöistä on määräaikaisessa työssä vastoin tahtoaan; ottaa huomioon, että siirtymisaste on erityisen alhainen maissa, joissa määräaikaisia työsuhteita on paljon; ottaa huomioon, että jopa julkishallinnot ovat liian usein korvanneet virkamiehiä määräaikaisilla työntekijöillä, joiden työolot ja -ehdot ovat epävarmemmat; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että siirtyminen määräaikaisista työsopimuksista vakituisiin työsopimuksiin on lähestulkoon olematonta; ottaa huomioon, että 60 prosenttia työntekijöistä on määräaikaisessa työssä vastoin tahtoaan; ottaa huomioon, että siirtymisaste on erityisen alhainen maissa, joissa määräaikaisia työsuhteita on paljon; ottaa huomioon, että jopa julkishallinnot ovat liian usein korvanneet virkamiehiä määräaikaisilla työntekijöillä, joiden työolot ja -ehdot ovat epävarmemmat;

| T. | ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimus uusista työmuodoista osoittaa, että uudet ja yhä tärkeämmiksi tulevat työmuodot, jotka poikkeavat perinteisistä työnantajien ja työntekijöiden välisistä suhteista ja/tai joille ovat ominaisia epätyypilliset työn organisointi ja työmallit, eivät yleensä kuulu sosiaalisen suojelun, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen piiriin; toteaa lisäksi, että koska tällaisia työmuotoja käytetään yleisemmin taloudellisesti vaikeina aikoina, olisi harkittava toimia odotettavissa olevan covid-19-pandemiasta johtuvan työmarkkinakriisin torjumiseksi; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimus uusista työmuodoista osoittaa, että uudet ja yhä tärkeämmiksi tulevat työmuodot, jotka poikkeavat perinteisistä työnantajien ja työntekijöiden välisistä suhteista ja/tai joille ovat ominaisia epätyypilliset työn organisointi ja työmallit, eivät yleensä kuulu sosiaalisen suojelun, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen piiriin; toteaa lisäksi, että koska tällaisia työmuotoja käytetään yleisemmin taloudellisesti vaikeina aikoina, olisi harkittava toimia odotettavissa olevan covid-19-pandemiasta johtuvan työmarkkinakriisin torjumiseksi;

| U. | toteaa, että työttömyysaste on yli 7 prosenttia ja nuorisotyöttömyysaste on noussut 17 prosenttiin ja sen odotetaan nousevan covid-19:n johdosta edelleen (16), mikä vaikuttaa erityisesti naisiin ja matalan osaamistason tehtävissä työskenteleviin työntekijöihin; ottaa huomioon, että euroalueen työttömyysaste oli 8,3 prosenttia vuonna 2020 ja sen odotetaan nousevan noin 9,3 prosenttiin vuonna 2021 ja että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja (17); ottaa huomioon, että tiettyjen ryhmien, kuten vammaisten henkilöiden, etnisten vähemmistöjen, kuten romaniväestön, nuorten ja ikääntyneiden, työttömyysaste voi olla huomattavasti korkeampi; ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen ”Living, Working and COVID-19” mukaan covid-19-kriisillä on ollut dramaattinen vaikutus työmarkkinoihin, sillä 8 prosenttia työntekijöistä ja 13 prosenttia yksin töitä tekevistä itsenäisistä ammatinharjoittajista on joutunut työttömäksi pandemian puhkeamisen jälkeen; ottaa huomioon, että kriisin vaikutukset ovat kohdistuneet myös niihin, jotka ovat pysyneet työmarkkinoilla, ja heidän työtuntinsa ovat vähentyneet huomattavasti, mikä näkyy tulonmenetyksenä ja huolena tulevasta työmarkkinoille osallistumisesta ja taloudellisesta epävarmuudesta; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että työttömyysaste on yli 7 prosenttia ja nuorisotyöttömyysaste on noussut 17 prosenttiin ja sen odotetaan nousevan covid-19:n johdosta edelleen (16), mikä vaikuttaa erityisesti naisiin ja matalan osaamistason tehtävissä työskenteleviin työntekijöihin; ottaa huomioon, että euroalueen työttömyysaste oli 8,3 prosenttia vuonna 2020 ja sen odotetaan nousevan noin 9,3 prosenttiin vuonna 2021 ja että jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja (17); ottaa huomioon, että tiettyjen ryhmien, kuten vammaisten henkilöiden, etnisten vähemmistöjen, kuten romaniväestön, nuorten ja ikääntyneiden, työttömyysaste voi olla huomattavasti korkeampi; ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen ”Living, Working and COVID-19” mukaan covid-19-kriisillä on ollut dramaattinen vaikutus työmarkkinoihin, sillä 8 prosenttia työntekijöistä ja 13 prosenttia yksin töitä tekevistä itsenäisistä ammatinharjoittajista on joutunut työttömäksi pandemian puhkeamisen jälkeen; ottaa huomioon, että kriisin vaikutukset ovat kohdistuneet myös niihin, jotka ovat pysyneet työmarkkinoilla, ja heidän työtuntinsa ovat vähentyneet huomattavasti, mikä näkyy tulonmenetyksenä ja huolena tulevasta työmarkkinoille osallistumisesta ja taloudellisesta epävarmuudesta;

| V. | ottaa huomioon, että Eurostatin mukaan vuonna 2018 EU-28:ssa oli 8,3 miljoonaa alityöllistettyä osa-aikaista työntekijää, 7,6 miljoonaa henkilöä oli käytettävissä työhön, mutta ei hakenut työtä, ja lisäksi 2,2 miljoonaa henkilöä etsi työtä, vaikka ei pystyisi aloittamaan työntekoa lyhyessä ajassa; ottaa huomioon, että vuonna 2018 EU-28:ssa yhteensä 18,1 miljoonaa ihmistä oli jonkinlaisessa työttömyyttä muistuttavassa tilanteessa; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Eurostatin mukaan vuonna 2018 EU-28:ssa oli 8,3 miljoonaa alityöllistettyä osa-aikaista työntekijää, 7,6 miljoonaa henkilöä oli käytettävissä työhön, mutta ei hakenut työtä, ja lisäksi 2,2 miljoonaa henkilöä etsi työtä, vaikka ei pystyisi aloittamaan työntekoa lyhyessä ajassa; ottaa huomioon, että vuonna 2018 EU-28:ssa yhteensä 18,1 miljoonaa ihmistä oli jonkinlaisessa työttömyyttä muistuttavassa tilanteessa;

| W. | ottaa huomioon, että nuorten ja ikääntyneiden työttömyyden torjunta on edelleen yksi suurimmista aluetason haasteista EU:ssa; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että nuorten ja ikääntyneiden työttömyyden torjunta on edelleen yksi suurimmista aluetason haasteista EU:ssa;

| X. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on tuonut esiin muista jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden, rajatyöntekijöiden ja kausityöntekijöiden oikeuksiin liittyviä väärinkäytöksiä ja heidän tilanteensa epävarmuuden sekä sosiaalisen suojelun ja sosiaaliturvan koordinoinnin alhaisen tason; katsoo, että siksi tarvitaan vahvempaa sääntelyä, tehokkaampaa seurantaa ja säällisten työolojen ja -ehtojen sekä asumisolojen ja työterveyden ja -turvallisuuden täytäntöönpanon tehokasta valvontaa; toteaa, että vuokratyödirektiiviä on tältä osin parannettava; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on tuonut esiin muista jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden, rajatyöntekijöiden ja kausityöntekijöiden oikeuksiin liittyviä väärinkäytöksiä ja heidän tilanteensa epävarmuuden sekä sosiaalisen suojelun ja sosiaaliturvan koordinoinnin alhaisen tason; katsoo, että siksi tarvitaan vahvempaa sääntelyä, tehokkaampaa seurantaa ja säällisten työolojen ja -ehtojen sekä asumisolojen ja työterveyden ja -turvallisuuden täytäntöönpanon tehokasta valvontaa; toteaa, että vuokratyödirektiiviä on tältä osin parannettava;

| Y. | ottaa huomioon, että miesten ja naisten työllisyysasteen ero oli 11,7 prosenttia vuonna 2019; ottaa huomioon, että tästä erosta aiheutuu EU:lle valtavia taloudellisia kustannuksia, joiden määrä on 320 miljardia euroa vuodessa eli 2,37 prosenttia EU:n BKT:stä; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi vaikuttaa suhteettomasti naisten työtilanteeseen ja sosiaaliseen tilanteeseen, sillä 26,5 prosenttia naisista on epävarmoissa työsuhteissa ja heidän osuutensa osa-aikatyöntekijöistä on 60 prosenttia; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aiheuttamat vaikeudet koettelevat enemmän naisia kuin miehiä ja tämä johtuu naisvaltaisista aloista sekä lasten ja ikääntyneiden hoitamisesta aiheutuvasta rasitteesta, joka on edelleen naisten harteilla; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että miesten ja naisten työllisyysasteen ero oli 11,7 prosenttia vuonna 2019; ottaa huomioon, että tästä erosta aiheutuu EU:lle valtavia taloudellisia kustannuksia, joiden määrä on 320 miljardia euroa vuodessa eli 2,37 prosenttia EU:n BKT:stä; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi vaikuttaa suhteettomasti naisten työtilanteeseen ja sosiaaliseen tilanteeseen, sillä 26,5 prosenttia naisista on epävarmoissa työsuhteissa ja heidän osuutensa osa-aikatyöntekijöistä on 60 prosenttia; ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aiheuttamat vaikeudet koettelevat enemmän naisia kuin miehiä ja tämä johtuu naisvaltaisista aloista sekä lasten ja ikääntyneiden hoitamisesta aiheutuvasta rasitteesta, joka on edelleen naisten harteilla;

| Z. | ottaa huomioon, että vammaiset ja ikääntyneet henkilöt ovat erityisen alttiita kärsimään covid-19-kriisissä; ottaa huomioon, että he joutuvat todennäköisesti kärsimään suhteettomasti ja heillä on erityisiä tukitarpeita, jotka on otettava huomioon heti kättelyssä pandemiaan reagoitaessa, ja että tutkimukset osoittavat, että nämä ryhmät ovat suuressa vaarassa sairastua mielenterveysongelmiin; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että vammaiset ja ikääntyneet henkilöt ovat erityisen alttiita kärsimään covid-19-kriisissä; ottaa huomioon, että he joutuvat todennäköisesti kärsimään suhteettomasti ja heillä on erityisiä tukitarpeita, jotka on otettava huomioon heti kättelyssä pandemiaan reagoitaessa, ja että tutkimukset osoittavat, että nämä ryhmät ovat suuressa vaarassa sairastua mielenterveysongelmiin;

| AA. | ottaa huomioon, että Euroopan alueilla on edessään pitkän aikavälin väestönkehityksen suuntauksia, jotka ulottuvat elinajanodotteen pidentymisestä syntyvyyden laskuun, ikääntyviin yhteiskuntiin, työvoiman vähenemiseen, kotitalouksien koon pienentymiseen ja kaupungistumisen lisääntymiseen; ottaa huomioon, että Euroopan osuus maailman väestöstä pienenee ja sen odotetaan laskevan alle 4 prosenttiin vuoteen 2070 mennessä, mikä asettaa haasteita; ottaa huomioon, että väestörakenteen muutokset vaikuttavat voimakkaasti maaseutualueisiin ja syrjäisiin alueisiin; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että Euroopan alueilla on edessään pitkän aikavälin väestönkehityksen suuntauksia, jotka ulottuvat elinajanodotteen pidentymisestä syntyvyyden laskuun, ikääntyviin yhteiskuntiin, työvoiman vähenemiseen, kotitalouksien koon pienentymiseen ja kaupungistumisen lisääntymiseen; ottaa huomioon, että Euroopan osuus maailman väestöstä pienenee ja sen odotetaan laskevan alle 4 prosenttiin vuoteen 2070 mennessä, mikä asettaa haasteita; ottaa huomioon, että väestörakenteen muutokset vaikuttavat voimakkaasti maaseutualueisiin ja syrjäisiin alueisiin;

| AB. | ottaa huomioon, että pandemia on vaikuttanut erityisesti ikääntyneisiin ja joissakin tapauksissa pahentanut eristyksissä olevien tilannetta; ottaa huomioon, että ikääntyneillä henkilöillä on suurin riski jäädä ilman internetyhteyttä ja nykyaikaista teknologiaa, minkä vuoksi he ovat alttiimpia syrjäytymiselle, digitaalinen syrjäytyminen mukaan luettuna; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että pandemia on vaikuttanut erityisesti ikääntyneisiin ja joissakin tapauksissa pahentanut eristyksissä olevien tilannetta; ottaa huomioon, että ikääntyneillä henkilöillä on suurin riski jäädä ilman internetyhteyttä ja nykyaikaista teknologiaa, minkä vuoksi he ovat alttiimpia syrjäytymiselle, digitaalinen syrjäytyminen mukaan luettuna;

| AC. | ottaa huomioon, että kriisi on lisännyt köyhyyttä kaupungeissa, vaikuttanut enemmän keskituloisiin kotitalouksiin ja luonut uusia riskiryhmiä, johtanut alueellisen eriarvoisuuden syvenemiseen, pahentanut sosiaalisia haittoja köyhillä kaupunkialueilla sekä johtanut julkisten palvelujen epätasa-arvoiseen saatavuuteen ja lisännyt sosiaalipalvelujen ja sosiaalisen infrastruktuurin kysyntää paikallistasolla aikana, jolloin paikalliset talousarviot ovat ylikuormitettuja; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että kriisi on lisännyt köyhyyttä kaupungeissa, vaikuttanut enemmän keskituloisiin kotitalouksiin ja luonut uusia riskiryhmiä, johtanut alueellisen eriarvoisuuden syvenemiseen, pahentanut sosiaalisia haittoja köyhillä kaupunkialueilla sekä johtanut julkisten palvelujen epätasa-arvoiseen saatavuuteen ja lisännyt sosiaalipalvelujen ja sosiaalisen infrastruktuurin kysyntää paikallistasolla aikana, jolloin paikalliset talousarviot ovat ylikuormitettuja;

| AD. | ottaa huomioon, että Euroopan työolotutkimukseen 2015 perustuvat tutkimukset osoittavat, että kun säännöllisesti etätyötä tekeviä verrataan työnantajiensa tiloissa työskenteleviin työntekijöihin, etätyöläisten joukossa on puolet enemmän niitä, jotka ilmoittavat tekevänsä viikossa enemmän töitä kuin EU:n lainsäädännössä enimmäismääräksi asetettu 48 tuntia ja lepäävänsä työpäivien välillä vähemmän kuin 11 tuntia; ottaa huomioon, että lähes 30 prosenttia säännöllisesti etätyötä tekevistä ilmoittaa työskentelevänsä vapaa-ajallaan päivittäin tai useina päivinä viikossa, kun työpaikalla työtä tekevien joukossa sama luku on 5 prosenttia; ottaa huomioon, että säännöllisesti etätyötä tekevät ilmoittavat myös todennäköisemmin kärsivänsä työperäisestä stressistä, unihäiriöistä ja vaikeuksista sovittaa yhteen työ- ja perhevelvoitteet; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että Euroopan työolotutkimukseen 2015 perustuvat tutkimukset osoittavat, että kun säännöllisesti etätyötä tekeviä verrataan työnantajiensa tiloissa työskenteleviin työntekijöihin, etätyöläisten joukossa on puolet enemmän niitä, jotka ilmoittavat tekevänsä viikossa enemmän töitä kuin EU:n lainsäädännössä enimmäismääräksi asetettu 48 tuntia ja lepäävänsä työpäivien välillä vähemmän kuin 11 tuntia; ottaa huomioon, että lähes 30 prosenttia säännöllisesti etätyötä tekevistä ilmoittaa työskentelevänsä vapaa-ajallaan päivittäin tai useina päivinä viikossa, kun työpaikalla työtä tekevien joukossa sama luku on 5 prosenttia; ottaa huomioon, että säännöllisesti etätyötä tekevät ilmoittavat myös todennäköisemmin kärsivänsä työperäisestä stressistä, unihäiriöistä ja vaikeuksista sovittaa yhteen työ- ja perhevelvoitteet;

| AE. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vuoksi ja sen torjumiseksi toteutettujen toimenpiteiden, erityisesti sulkutoimien ja etätyösuositusten, seurauksena väkivaltaisessa suhteessa elävät naiset ovat joutuneet pysyvästi alttiiksi väkivallalle, mikä on lisännyt naisiin kohdistuvien väkivaltatapausten määrää; ottaa huomioon, että sulkutoimet ovat johtaneet muun muassa siihen, että sukupuoleen perustuva ja perheen sisäinen väkivalta on lisääntynyt räjähdysmäisesti, noin 30 prosenttia joissakin Euroopan maissa; toteaa, että yhteensä yli 243 miljoonaa 15–49-vuotiasta naista on kokenut seksuaalista ja/tai fyysistä väkivaltaa eri puolilla maailmaa viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vuoksi ja sen torjumiseksi toteutettujen toimenpiteiden, erityisesti sulkutoimien ja etätyösuositusten, seurauksena väkivaltaisessa suhteessa elävät naiset ovat joutuneet pysyvästi alttiiksi väkivallalle, mikä on lisännyt naisiin kohdistuvien väkivaltatapausten määrää; ottaa huomioon, että sulkutoimet ovat johtaneet muun muassa siihen, että sukupuoleen perustuva ja perheen sisäinen väkivalta on lisääntynyt räjähdysmäisesti, noin 30 prosenttia joissakin Euroopan maissa; toteaa, että yhteensä yli 243 miljoonaa 15–49-vuotiasta naista on kokenut seksuaalista ja/tai fyysistä väkivaltaa eri puolilla maailmaa viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana;

| AF. | ottaa huomioon, että naisiin kohdistuva paine on lisääntynyt entisestään; ottaa huomioon, että käyttöön otetut uudet ja haastavat työn muodot, jotka vaativat uhrauksia työ- ja yksityiselämän erottamisen suhteen, ovat johtaneet sulkutoimien aikana työpaikkakiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän uusien muotojen räjähdysmäiseen lisääntymiseen niin verkossa kuin sen ulkopuolella; ottaa huomioon, että valtaosa yrityksistä ja hallituksista ei ole ryhtynyt minkäänlaisiin toimiin näiden ilmiöiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että naisiin kohdistuva paine on lisääntynyt entisestään; ottaa huomioon, että käyttöön otetut uudet ja haastavat työn muodot, jotka vaativat uhrauksia työ- ja yksityiselämän erottamisen suhteen, ovat johtaneet sulkutoimien aikana työpaikkakiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän uusien muotojen räjähdysmäiseen lisääntymiseen niin verkossa kuin sen ulkopuolella; ottaa huomioon, että valtaosa yrityksistä ja hallituksista ei ole ryhtynyt minkäänlaisiin toimiin näiden ilmiöiden torjumiseksi;

1.

korostaa, että EU on aloittanut siirtymisen vähähiiliseen, ilmastoneutraaliin, resurssitehokkaaseen ja kiertoon perustuvaan talouteen ja että tämän siirtymisen on varmistettava sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, lisääntyneen hyvinvoinnin, sosiaalisen edistyksen, turvallisuuden, vaurauden, tasa-arvon ja osallisuuden korkein taso ja se, että ketään ei jätetä jälkeen; katsoo, että kestävä kehitys on vahvasti juurtunut Euroopan yhdentymishankkeeseen ja eurooppalaisiin arvoihin ja että sosiaalinen kestävyys on perusedellytys vihreän siirtymän, digitaalisen muutoksen ja väestörakenteen muutoksen oikeudenmukaisuudelle ja osallistavuudelle; korostaa, että eriarvoisuuden vähentämiseksi nämä prosessit on rajattava sellaiseen siirtymään, joka voi tarjota sosiaalisia mahdollisuuksia ja jaettua vaurautta; korostaa, että sosiaalinen oikeudenmukaisuus, säällinen työ ja toimeentuloon riittävä palkka, yhtäläiset mahdollisuudet, oikeudenmukainen liikkuvuus ja vakaat sosiaaliturvajärjestelmät ovat olennaisia tekijöitä oikeudenmukaisessa siirtymässä kestävään ja sosiaaliseen Eurooppaan;

2.

katsoo, että tämä elpymisaika on käytettävä sellaisten uudistusten toteuttamiseen, joissa sitoudutaan täysin YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen 17 kestävän kehityksen tavoitteen täytäntöönpanoon ja jotka perustuvat solidaarisuuteen, integraatioon, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen, vaurauden oikeudenmukaiseen jakautumiseen, sukupuolten tasa-arvoon, laadukkaisiin julkisiin sosiaaliturvajärjestelmiin, laadukkaisiin työpaikkoihin ja kestävään kasvuun, ja toteaa, että tämä on malli, jolla varmistetaan tasa-arvo ja sosiaalinen suojelu, otetaan huomioon haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tarpeet, lisätään osallistumista ja kansalaisuutta ja parannetaan kaikkien elintasoa; katsoo, että tämä on paras tapa EU:lle selvitä kriisistä kestävämpänä, palautumis- ja kestokykyisempänä ja oikeudenmukaisempana seuraavalle sukupolvelle;

3.

korostaa, että edistyminen kohti kestävää, oikeudenmukaista ja osallistavaa sosiaalista Eurooppaa edellyttää vahvaa yhteistä sitoutumista sekä YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman edistämiseen että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin sisältyvien periaatteiden ja oikeuksien täytäntöönpanoon ja toteutumiseen; korostaa, että on laadittava kunnianhimoinen poliittinen toimintaohjelma, johon sisältyy yksilöitävissä olevia, toteuttamiskelpoisia, kestäviä, selkeitä ja pakollisia sosiaalisen kestävyyden tavoitteita ja indikaattoreita; huomauttaa, että seuraava EU:n sosiaalialan huippukokous, joka on määrä pitää Portossa toukokuussa 2021, tarjoaa 27 jäsenvaltion, Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission johtajille erinomaisen tilaisuuden hyväksyä tällainen toimintaohjelma korkeimmalla poliittisella tasolla; kehottaa ottamaan työmarkkinaosapuolet mukaan prosessin kaikkiin vaiheisiin;

Sosiaalisen edistyksen hallinnointikehys

Sosiaalisen edistyksen hallinnointikehys

| 4. | katsoo, että Porton toimintaohjelmassa olisi sovellettava kaksitahoista lähestymistapaa eli siinä olisi keskityttävä EU:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n sosiaalista kestävyyttä koskevaan osioon ja samalla valmisteltava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden toteuttamista hyväksymällä toimintasuunnitelma ja toimimalla jatkotoimena Lissabonin strategialle sekä ottamalla käyttöön kunnianhimoisia ja pakollisia tavoitteita ja välineitä, joissa määritellään tie kohti sosiaalista edistystä ja kestävyyttä; katsoo, että tähän toimintaohjelmaan voisi sisältyä vuoteen 2030 ulottuva strateginen kehys kestävälle, oikeudenmukaiselle ja osallistavalle sosiaaliselle Euroopalle; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että Porton toimintaohjelmassa olisi sovellettava kaksitahoista lähestymistapaa eli siinä olisi keskityttävä EU:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n sosiaalista kestävyyttä koskevaan osioon ja samalla valmisteltava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden toteuttamista hyväksymällä toimintasuunnitelma ja toimimalla jatkotoimena Lissabonin strategialle sekä ottamalla käyttöön kunnianhimoisia ja pakollisia tavoitteita ja välineitä, joissa määritellään tie kohti sosiaalista edistystä ja kestävyyttä; katsoo, että tähän toimintaohjelmaan voisi sisältyä vuoteen 2030 ulottuva strateginen kehys kestävälle, oikeudenmukaiselle ja osallistavalle sosiaaliselle Euroopalle;

| 5. | korostaa, että vahvaa sosiaalista Eurooppaa koskevan uuden toimintaohjelman tavoitteissa on keskityttävä suojelemaan kaikkia ja erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevia sekä tekemään elpymisestä osallistava ja sosiaalisesti oikeudenmukainen ja että näitä tavoitteita on vahvistettava pakollista täytäntöönpanokelpoisuutta koskevalla vaatimuksella, joka vastaa unionin varojen saannin ehdoksi asetettuja taloudellisia ja ympäristöön liittyviä velvoitteita; katsoo, että tässä mielessä EU:n ja jäsenvaltioiden politiikkatoimet, ohjelmat ja uudistukset olisi suunniteltava siten, että ne edistävät näiden pakollisten tavoitteiden saavuttamista, ja että oikeudellisen suojan olisi tarkoitettava sitä, että estetään toimenpiteet, politiikkatoimet, ohjelmat tai uudistukset, jotka saattaisivat vaikuttaa kielteisesti näiden tavoitteiden saavuttamiseen tai haitata sitä; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että vahvaa sosiaalista Eurooppaa koskevan uuden toimintaohjelman tavoitteissa on keskityttävä suojelemaan kaikkia ja erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevia sekä tekemään elpymisestä osallistava ja sosiaalisesti oikeudenmukainen ja että näitä tavoitteita on vahvistettava pakollista täytäntöönpanokelpoisuutta koskevalla vaatimuksella, joka vastaa unionin varojen saannin ehdoksi asetettuja taloudellisia ja ympäristöön liittyviä velvoitteita; katsoo, että tässä mielessä EU:n ja jäsenvaltioiden politiikkatoimet, ohjelmat ja uudistukset olisi suunniteltava siten, että ne edistävät näiden pakollisten tavoitteiden saavuttamista, ja että oikeudellisen suojan olisi tarkoitettava sitä, että estetään toimenpiteet, politiikkatoimet, ohjelmat tai uudistukset, jotka saattaisivat vaikuttaa kielteisesti näiden tavoitteiden saavuttamiseen tai haitata sitä;

| 6. | on vakuuttunut, että sosiaalista ja kestävää Eurooppaa koskeva hallinnointikehys olisi kytkettävä seuraaviin uudistuksiin: Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan sisällyttäminen perussopimuksiin, sosiaalisten oikeuksien suojeleminen samantasoisesti taloudellisten vapauksien kanssa sisämarkkinoilla sekä kestävää kehitystä ja sosiaalista edistystä koskevan sellaisen sopimuksen hyväksyminen, jossa sosiaalisten ja kestävyyttä koskevien tavoitteiden asettaminen määrätään pakolliseksi, jotta voidaan saavuttaa YK:n kestävän kehityksen tavoitteet; katsoo lisäksi, että eurooppalaisessa ohjausjaksossa olisi noudatettava yhteisömenetelmää ja siitä olisi sovittava neuvoston ja Euroopan parlamentin kesken, kun taas määräenemmistöpäätösten piiriin olisi otettava useampia sosiaalipolitiikan aloja, erityisesti syrjimättömyys, työntekijöiden sosiaalinen suojelu (lukuun ottamatta rajatylittäviä tilanteita), niiden työntekijöiden suojelu, joiden työsopimus on irtisanottu, työntekijöiden ja työnantajien edustus ja kollektiivinen etujen puolustaminen sekä EU:ssa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työehdot; |
| --- | --- |

6.

on vakuuttunut, että sosiaalista ja kestävää Eurooppaa koskeva hallinnointikehys olisi kytkettävä seuraaviin uudistuksiin: Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sosiaalista edistystä koskevan pöytäkirjan sisällyttäminen perussopimuksiin, sosiaalisten oikeuksien suojeleminen samantasoisesti taloudellisten vapauksien kanssa sisämarkkinoilla sekä kestävää kehitystä ja sosiaalista edistystä koskevan sellaisen sopimuksen hyväksyminen, jossa sosiaalisten ja kestävyyttä koskevien tavoitteiden asettaminen määrätään pakolliseksi, jotta voidaan saavuttaa YK:n kestävän kehityksen tavoitteet; katsoo lisäksi, että eurooppalaisessa ohjausjaksossa olisi noudatettava yhteisömenetelmää ja siitä olisi sovittava neuvoston ja Euroopan parlamentin kesken, kun taas määräenemmistöpäätösten piiriin olisi otettava useampia sosiaalipolitiikan aloja, erityisesti syrjimättömyys, työntekijöiden sosiaalinen suojelu (lukuun ottamatta rajatylittäviä tilanteita), niiden työntekijöiden suojelu, joiden työsopimus on irtisanottu, työntekijöiden ja työnantajien edustus ja kollektiivinen etujen puolustaminen sekä EU:ssa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työehdot;

Taloudelliset resurssit vahvaa sosiaalista ja kestävää Eurooppaa varten

Taloudelliset resurssit vahvaa sosiaalista ja kestävää Eurooppaa varten

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti joustavuutta julkista taloutta ja finanssipolitiikkaa koskevien EU:n sääntöjen soveltamisessa, jotta voidaan ottaa huomioon poikkeukselliset menot, joiden tarkoituksena on ehkäistä ja lieventää covid-19-pandemiakriisin sosiaalisia seurauksia, vahvistaa sosiaaliturvajärjestelmiä ja rahoittaa laadukkaita työpaikkoja, julkisia palveluja, köyhyyden torjuntaa sekä vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta; suhtautuu myönteisesti Next Generation EU -välineeseen, joka on EU:n elpymissuunnitelma; korostaa, että vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos voidaan saavuttaa vain tukemalla asianmukaisesti koulutuksen, sosiaalihuollon ja terveydenhuollon infrastruktuuria, jotta voidaan varmistaa sosiaalinen oikeudenmukaisuus, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja vauraus kaikille; on huolissaan siitä, että nykyisessä kriisissä sosiaaliturvajärjestelmiin kohdistuu ennennäkemättömiä paineita ja että niihin liittyvät julkiset menot kasvavat eksponentiaalisesti; korostaa, että kriisitoimenpiteisiin liittyvät menot eivät saisi olla pois heikoimmassa asemassa olevilta vaan ne olisi rahoitettava oikeudenmukaisesti; korostaa, että elpymisen vauhdittamiseksi elpymissuunnitelman kautta toteutettavilla EU:n investointitoimilla on oltava vahva sosiaalinen ulottuvuus, niillä on vahvistettava sosiaaliturvajärjestelmiä ja investoitava sosiaaliturvaan, terveydenhuollon ja koulutuksen saatavuuteen, kohtuuhintaiseen asumiseen, työllisyyteen, oikeusasioihin sekä haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille tarkoitettuihin sosiaalipalveluihin, jotta voidaan torjua kriisin sosiaalisia vaikutuksia; katsoo, että investoinnit koulutukseen, hyvin suunnitellut progressiiviset vero- ja etuusjärjestelmät, sosiaaliset investoinnit sekä laadukkaiden julkisten ja sosiaalipalvelujen tarjoaminen ovat olennaisia keinoja, joilla estetään huono-osaisuuden siirtyminen sukupolvelta toiselle; korostaa, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano Euroopan elpymissuunnitelman ja elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä on yhtä tärkeää kuin vihreän kehityksen ohjelman ja digitaalisen muutoksen täytäntöönpano; kehottaa siksi asettamaan yhdeksi kansallisten uudistusohjelmien tärkeimmistä tavoitteista sen, että tulevat elpymispakettiin liittyvät uudistukset johtavat sosiaaliseen lähentymiseen ylöspäin, myös taloudellisen tuen avulla; katsookin, että uusia Portossa asetettavia vuoteen 2030 ulottuvia tavoitteita olisi tuettava elpymissuunnitelmassa taloudellisten ja ympäristötavoitteiden rinnalla; |
| --- | --- |

7.

kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti joustavuutta julkista taloutta ja finanssipolitiikkaa koskevien EU:n sääntöjen soveltamisessa, jotta voidaan ottaa huomioon poikkeukselliset menot, joiden tarkoituksena on ehkäistä ja lieventää covid-19-pandemiakriisin sosiaalisia seurauksia, vahvistaa sosiaaliturvajärjestelmiä ja rahoittaa laadukkaita työpaikkoja, julkisia palveluja, köyhyyden torjuntaa sekä vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta; suhtautuu myönteisesti Next Generation EU -välineeseen, joka on EU:n elpymissuunnitelma; korostaa, että vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos voidaan saavuttaa vain tukemalla asianmukaisesti koulutuksen, sosiaalihuollon ja terveydenhuollon infrastruktuuria, jotta voidaan varmistaa sosiaalinen oikeudenmukaisuus, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja vauraus kaikille; on huolissaan siitä, että nykyisessä kriisissä sosiaaliturvajärjestelmiin kohdistuu ennennäkemättömiä paineita ja että niihin liittyvät julkiset menot kasvavat eksponentiaalisesti; korostaa, että kriisitoimenpiteisiin liittyvät menot eivät saisi olla pois heikoimmassa asemassa olevilta vaan ne olisi rahoitettava oikeudenmukaisesti; korostaa, että elpymisen vauhdittamiseksi elpymissuunnitelman kautta toteutettavilla EU:n investointitoimilla on oltava vahva sosiaalinen ulottuvuus, niillä on vahvistettava sosiaaliturvajärjestelmiä ja investoitava sosiaaliturvaan, terveydenhuollon ja koulutuksen saatavuuteen, kohtuuhintaiseen asumiseen, työllisyyteen, oikeusasioihin sekä haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille tarkoitettuihin sosiaalipalveluihin, jotta voidaan torjua kriisin sosiaalisia vaikutuksia; katsoo, että investoinnit koulutukseen, hyvin suunnitellut progressiiviset vero- ja etuusjärjestelmät, sosiaaliset investoinnit sekä laadukkaiden julkisten ja sosiaalipalvelujen tarjoaminen ovat olennaisia keinoja, joilla estetään huono-osaisuuden siirtyminen sukupolvelta toiselle; korostaa, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano Euroopan elpymissuunnitelman ja elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä on yhtä tärkeää kuin vihreän kehityksen ohjelman ja digitaalisen muutoksen täytäntöönpano; kehottaa siksi asettamaan yhdeksi kansallisten uudistusohjelmien tärkeimmistä tavoitteista sen, että tulevat elpymispakettiin liittyvät uudistukset johtavat sosiaaliseen lähentymiseen ylöspäin, myös taloudellisen tuen avulla; katsookin, että uusia Portossa asetettavia vuoteen 2030 ulottuvia tavoitteita olisi tuettava elpymissuunnitelmassa taloudellisten ja ympäristötavoitteiden rinnalla;

| 8. | korostaa, että elpymispakettiin sisältyvien sosiaalisten investointien olisi vastattava kunnianhimoltaan Porton toimintaohjelmassa asetettuja tavoitteita, jotta voidaan tarjota myös tarvittavaa taloudellista tukea; katsoo, että näissä erityisissä sosiaalisen edistyksen suunnitelmissa olisi hahmoteltava, miten Porton toimintaohjelman tavoitteet ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet pannaan täytäntöön, mikä on sosiaalisten investointien kokoluokka ja mitkä ovat asianomaiset alat ja tavoitellut tulokset; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että elpymispakettiin sisältyvien sosiaalisten investointien olisi vastattava kunnianhimoltaan Porton toimintaohjelmassa asetettuja tavoitteita, jotta voidaan tarjota myös tarvittavaa taloudellista tukea; katsoo, että näissä erityisissä sosiaalisen edistyksen suunnitelmissa olisi hahmoteltava, miten Porton toimintaohjelman tavoitteet ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet pannaan täytäntöön, mikä on sosiaalisten investointien kokoluokka ja mitkä ovat asianomaiset alat ja tavoitellut tulokset;

| 9. | muistuttaa, että lyhennetyn työajan järjestelmät ovat tehokas väline työpaikkojen säilyttämiseksi talouskriisin aikana; suhtautuu myönteisesti eurooppalaiseen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäiseen tukivälineeseen (SURE) kiireellisenä toimenpiteenä, jolla tuetaan jäsenvaltioiden lyhennettyä työaikaa koskevia järjestelyjä covid-19-kriisin yhteydessä; korostaa, että tämä on keskeinen kansallisten lyhennetyn työajan järjestelmien tukiväline, jonka avulla voidaan turvata työpaikat ja taidot sekä säilyttää suuri osa palkoista ja tuloista; kehottaa siksi komissiota arvioimaan huolella tämän tilapäisen välineen tuloksia ja selvittämään mahdollisuutta ottaa tässä yhteydessä käyttöön – jäsenvaltioiden pyynnöstä – pysyvä erityisväline sellaisen odottamattoman kriisin sattuessa, joka johtaa lyhennetyn työajan järjestelyistä ja vastaavista toimenpiteistä aiheutuvien menojen tasaiseen kasvuun; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että rahoitustukea annetaan ainoastaan yrityksille, jotka eivät ole rekisteröityneet veroasioissa yhteistyöhaluttomia kolmansien maiden lainkäyttöalueita koskevassa yhteisessä EU:n luettelossa tai tarkistetusta EU:n luettelosta veroasioissa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista annettujen neuvoston päätelmien liitteessä 1 lueteltuihin maihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että edunsaajat noudattavat perussopimuksissa vahvistettuja perusarvoja ja että julkista rahoitustukea saavat yritykset suojelevat työntekijöitä, takaavat säälliset työolot ja -ehdot, kunnioittavat ammattiliittoja ja sovellettavia työehtosopimuksia, maksavat osuutensa veroista ja pidättyvät osakkeiden takaisinostosta tai bonusten ja osinkojen maksamisesta johdolle ja osakkeenomistajille; korostaa, että lyhennetyn työajan järjestelmät on tärkeää yhdistää asianomaisten työntekijöiden koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että lyhennetyn työajan järjestelmät ovat tehokas väline työpaikkojen säilyttämiseksi talouskriisin aikana; suhtautuu myönteisesti eurooppalaiseen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäiseen tukivälineeseen (SURE) kiireellisenä toimenpiteenä, jolla tuetaan jäsenvaltioiden lyhennettyä työaikaa koskevia järjestelyjä covid-19-kriisin yhteydessä; korostaa, että tämä on keskeinen kansallisten lyhennetyn työajan järjestelmien tukiväline, jonka avulla voidaan turvata työpaikat ja taidot sekä säilyttää suuri osa palkoista ja tuloista; kehottaa siksi komissiota arvioimaan huolella tämän tilapäisen välineen tuloksia ja selvittämään mahdollisuutta ottaa tässä yhteydessä käyttöön – jäsenvaltioiden pyynnöstä – pysyvä erityisväline sellaisen odottamattoman kriisin sattuessa, joka johtaa lyhennetyn työajan järjestelyistä ja vastaavista toimenpiteistä aiheutuvien menojen tasaiseen kasvuun; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että rahoitustukea annetaan ainoastaan yrityksille, jotka eivät ole rekisteröityneet veroasioissa yhteistyöhaluttomia kolmansien maiden lainkäyttöalueita koskevassa yhteisessä EU:n luettelossa tai tarkistetusta EU:n luettelosta veroasioissa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista annettujen neuvoston päätelmien liitteessä 1 lueteltuihin maihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että edunsaajat noudattavat perussopimuksissa vahvistettuja perusarvoja ja että julkista rahoitustukea saavat yritykset suojelevat työntekijöitä, takaavat säälliset työolot ja -ehdot, kunnioittavat ammattiliittoja ja sovellettavia työehtosopimuksia, maksavat osuutensa veroista ja pidättyvät osakkeiden takaisinostosta tai bonusten ja osinkojen maksamisesta johdolle ja osakkeenomistajille; korostaa, että lyhennetyn työajan järjestelmät on tärkeää yhdistää asianomaisten työntekijöiden koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen;

| 10. | suhtautuu myönteisesti komission puheenjohtajan ilmoitukseen eurooppalaista työttömyysvakuutusjärjestelmää koskevasta ehdotuksesta ja kehottaa komissiota esittämään ehdotuksensa; vaatii, että kyseisellä järjestelmällä on suojeltava kaikentyyppisiä työntekijöitä, vähennettävä julkisiin talouksiin kohdistuvaa ulkoisten häiriöiden aiheuttamaa painetta ja turvattava kansalliset työttömyysetuusjärjestelmät kriisiaikoina, jolloin menot kasvavat äkillisesti; pyytää, että ehdotus kattaisi talous- ja rahaliittoon kuuluvat maat ja että myös muut kuin talous- ja rahaliittoon osallistuvat maat voisivat liittyä siihen; |
| --- | --- |

10.

suhtautuu myönteisesti komission puheenjohtajan ilmoitukseen eurooppalaista työttömyysvakuutusjärjestelmää koskevasta ehdotuksesta ja kehottaa komissiota esittämään ehdotuksensa; vaatii, että kyseisellä järjestelmällä on suojeltava kaikentyyppisiä työntekijöitä, vähennettävä julkisiin talouksiin kohdistuvaa ulkoisten häiriöiden aiheuttamaa painetta ja turvattava kansalliset työttömyysetuusjärjestelmät kriisiaikoina, jolloin menot kasvavat äkillisesti; pyytää, että ehdotus kattaisi talous- ja rahaliittoon kuuluvat maat ja että myös muut kuin talous- ja rahaliittoon osallistuvat maat voisivat liittyä siihen;

| 11. | on tyytyväinen oikeudenmukaisen siirtymän rahaston käyttöönottoon; korostaa, että ympäristönsuojelu- ja ilmastotoimien laaja yhteiskunnallinen hyväksyntä on olennaisen tärkeää niiden tehokkaan täytäntöönpanon kannalta; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan työmarkkinaosapuolet, alue- ja paikallishallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan tehokkaasti mukaan alueellisten oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien laadintaan; muistuttaa, että ilmastonmuutoksella ja siitä johtuvilla rakennemuutoksilla on jo nyt merkittävä vaikutus moniin Euroopan alueisiin ja niiden asukkaisiin; korostaa, että vihreiden ja säällisten työpaikkojen luominen on ratkaisevan tärkeää, jotta saadaan aikaan osallistavat ja tasapainoiset työmarkkinat, joilla tuetaan reilua ja oikeudenmukaista siirtymistä kohti uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa, erittäin resurssi- ja energiatehokasta kiertotaloutta ja hiilineutraalia taloutta ja varmistetaan, että ketään ei jätetä jälkeen; vaatii korottamaan komission toukokuussa 2020 muutetussa ehdotuksessaan oikeudenmukaisen siirtymän rahastolle esittämää määrää; vaatii, että rahastolla on oltava riittävästi varoja siirtymävaiheessa olevien alueiden tukemiseen ja sen varmistamiseen, että luodaan uusia laadukkaita työpaikkoja, ja että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden on oltava johtava periaate rahaston tuen antamisessa; korostaa, että tarkistettu Euroopan globalisaatiorahasto on keskeisessä asemassa tuettaessa rakennemuutoksesta kärsimään joutuneille työntekijöille tarkoitettuja sosiaalipoliittisia ohjelmia, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään rahaston määrärahojen merkittävän lisäämisen osana laajempaa oikeudenmukaista siirtymää koskevaa eurooppalaista rahoitustukea; kehottaa käyttämään käytettävissä olevia varoja kestävästi ja kunnianhimoisesti, jotta voidaan tukea heikoimmassa asemassa olevia ja kehityksessä jälkeen jääneitä alueita käyttämällä tarvittaessa siirtymätoimenpiteitä; muistuttaa, että ollakseen tukikelpoisia hankkeiden on oltava johdonmukaisia vuoteen 2050 ulottuvan ilmastoneutraaliustavoitteen ja sen vuoteen 2030 ulottuvien välivaiheiden sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa; |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen oikeudenmukaisen siirtymän rahaston käyttöönottoon; korostaa, että ympäristönsuojelu- ja ilmastotoimien laaja yhteiskunnallinen hyväksyntä on olennaisen tärkeää niiden tehokkaan täytäntöönpanon kannalta; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan työmarkkinaosapuolet, alue- ja paikallishallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan tehokkaasti mukaan alueellisten oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien laadintaan; muistuttaa, että ilmastonmuutoksella ja siitä johtuvilla rakennemuutoksilla on jo nyt merkittävä vaikutus moniin Euroopan alueisiin ja niiden asukkaisiin; korostaa, että vihreiden ja säällisten työpaikkojen luominen on ratkaisevan tärkeää, jotta saadaan aikaan osallistavat ja tasapainoiset työmarkkinat, joilla tuetaan reilua ja oikeudenmukaista siirtymistä kohti uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa, erittäin resurssi- ja energiatehokasta kiertotaloutta ja hiilineutraalia taloutta ja varmistetaan, että ketään ei jätetä jälkeen; vaatii korottamaan komission toukokuussa 2020 muutetussa ehdotuksessaan oikeudenmukaisen siirtymän rahastolle esittämää määrää; vaatii, että rahastolla on oltava riittävästi varoja siirtymävaiheessa olevien alueiden tukemiseen ja sen varmistamiseen, että luodaan uusia laadukkaita työpaikkoja, ja että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden on oltava johtava periaate rahaston tuen antamisessa; korostaa, että tarkistettu Euroopan globalisaatiorahasto on keskeisessä asemassa tuettaessa rakennemuutoksesta kärsimään joutuneille työntekijöille tarkoitettuja sosiaalipoliittisia ohjelmia, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään rahaston määrärahojen merkittävän lisäämisen osana laajempaa oikeudenmukaista siirtymää koskevaa eurooppalaista rahoitustukea; kehottaa käyttämään käytettävissä olevia varoja kestävästi ja kunnianhimoisesti, jotta voidaan tukea heikoimmassa asemassa olevia ja kehityksessä jälkeen jääneitä alueita käyttämällä tarvittaessa siirtymätoimenpiteitä; muistuttaa, että ollakseen tukikelpoisia hankkeiden on oltava johdonmukaisia vuoteen 2050 ulottuvan ilmastoneutraaliustavoitteen ja sen vuoteen 2030 ulottuvien välivaiheiden sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa;

| 12. | korostaa muutoksia, joita oikeudenmukainen siirtymä aiheuttaa työmarkkinoilla ja uusien vihreiden työpaikkojen jakautumiseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan strategioita, joilla varmistetaan naisten pääsy uusiin vihreisiin työpaikkoihin ja kavennetaan sukupuolten välisiä eroja uusiutuvan energian alan työpaikkojen osalta; |
| --- | --- |

12.

korostaa muutoksia, joita oikeudenmukainen siirtymä aiheuttaa työmarkkinoilla ja uusien vihreiden työpaikkojen jakautumiseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan strategioita, joilla varmistetaan naisten pääsy uusiin vihreisiin työpaikkoihin ja kavennetaan sukupuolten välisiä eroja uusiutuvan energian alan työpaikkojen osalta;

| 13. | palauttaa mieliin, että ennen covid-19-pandemiaa yli 100 miljoonaa eurooppalaista kamppaili päivittäin köyhyyden ja aineellisen puutteen kanssa ja että tilanne heikkenee tulevaisuudessa entisestään kriisin seurauksena; tunnustaa kaikkien sosiaalialan eurooppalaisten rahastojen ja ohjelmien keskeisen merkityksen ja pitää jopa tätäkin tärkeämpänä tulevan ESR+:n ja Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) roolia seuraavien seitsemän vuoden aikana; korostaa, että elpymistä tukevilla toimilla olisi edistettävä työpaikkoja ja kasvua ja yhteiskuntiemme palautumis- ja kestokykyä ja oikeudenmukaisuutta ja että toimia olisi täydennettävä vahvalla sosiaalisella ulottuvuudella, jonka avulla puututaan sosiaaliseen ja taloudelliseen eriarvoisuuteen ja otetaan huomioon kriisistä pahiten kärsimään joutuneiden tarpeet, erityisesti haavoittuvassa ja heikossa asemassa olevien ryhmien, kuten köyhyydessä elävien, työttömien, ikääntyneiden, nuorten, vammaisten henkilöiden, yksinhuoltajien, liikkuvien työntekijöiden ja muuttajien tarpeet; panee tyytyväisenä merkille, että komissio on sitoutunut ottamaan käyttöön EGR:n varoja vastauksena covid-19-kriisin sosiaaliseen ja taloudelliseen vaikutukseen, ja korostaa, että EGR:n soveltamisalan laajentaminen digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään edellyttää tuleviksi vuosiksi riittävää rahoitusta; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti rahastoa digitaalisen muutoksen ja vihreän siirtymän yhteydessä työttömiksi jääneiden työntekijöiden tukemiseen; |
| --- | --- |

13.

palauttaa mieliin, että ennen covid-19-pandemiaa yli 100 miljoonaa eurooppalaista kamppaili päivittäin köyhyyden ja aineellisen puutteen kanssa ja että tilanne heikkenee tulevaisuudessa entisestään kriisin seurauksena; tunnustaa kaikkien sosiaalialan eurooppalaisten rahastojen ja ohjelmien keskeisen merkityksen ja pitää jopa tätäkin tärkeämpänä tulevan ESR+:n ja Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) roolia seuraavien seitsemän vuoden aikana; korostaa, että elpymistä tukevilla toimilla olisi edistettävä työpaikkoja ja kasvua ja yhteiskuntiemme palautumis- ja kestokykyä ja oikeudenmukaisuutta ja että toimia olisi täydennettävä vahvalla sosiaalisella ulottuvuudella, jonka avulla puututaan sosiaaliseen ja taloudelliseen eriarvoisuuteen ja otetaan huomioon kriisistä pahiten kärsimään joutuneiden tarpeet, erityisesti haavoittuvassa ja heikossa asemassa olevien ryhmien, kuten köyhyydessä elävien, työttömien, ikääntyneiden, nuorten, vammaisten henkilöiden, yksinhuoltajien, liikkuvien työntekijöiden ja muuttajien tarpeet; panee tyytyväisenä merkille, että komissio on sitoutunut ottamaan käyttöön EGR:n varoja vastauksena covid-19-kriisin sosiaaliseen ja taloudelliseen vaikutukseen, ja korostaa, että EGR:n soveltamisalan laajentaminen digitaaliseen muutokseen ja vihreään siirtymään edellyttää tuleviksi vuosiksi riittävää rahoitusta; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti rahastoa digitaalisen muutoksen ja vihreän siirtymän yhteydessä työttömiksi jääneiden työntekijöiden tukemiseen;

| 14. | on huolissaan siitä, että covid-19-pandemiasta elpymisen yhteydessä lähivuosina tulee ajankohtaiseksi köyhyyden, myös lapsiköyhyyden, torjunta; painottaa, että jäsenvaltioiden olisi kohdennettava vähintään 5 prosenttia Euroopan sosiaalirahaston (ESR+) yhteistyössä hallinnoitavista määrärahoista eurooppalaisen lapsitakuujärjestelmän mukaisten toimien tukemiseen; korostaa, että on olennaisen tärkeää, että eurooppalaista lapsitakuuta varten luodaan erillinen budjettikohta, johon otetaan 3 miljardia euroa sen ensimmäisen vuoden täytäntöönpanoa varten, kun EU kärsii covid-19-pandemian seurauksista, ja toteaa, että pandemia vaikuttaa vielä enemmän lapsiin, jotka ovat kaikista muita heikommassa asemassa olevista ryhmistä haavoittuvin, ja korostaa, että eurooppalaiseen lapsitakuuseen olisi investoitava yhteensä ainakin 20 miljardia euroa vuosina 2021–2027; vaatii, että tätä täydennetään kattavalla köyhyyden vastaisella strategialla, johon sisältyy toimenpiteitä, joilla varmistetaan kunnollinen ja kohtuuhintainen asuminen ja puututaan asunnottomuuteen; muistuttaa, että kaikissa lapsiköyhyyden poistamista koskevissa strategioissa on otettava huomioon yksinhuoltajaperheiden ja monilapsisten perheiden todellisuus, sillä yksinhuoltajataloudet ja monilapsiset kotitaloudet kuuluvat yhteiskunnan haavoittuviin ryhmiin; korostaa myös, että jäsenvaltioiden olisi kohdennettava vähintään 3 prosenttia ESR+:n määrärahoista yhteistyössä hallinnoitaviin toimiin, joilla torjutaan ruoan puutetta ja aineellista puutetta ja tuetaan vähävaraisimpien sosiaalista osallisuutta; |
| --- | --- |

14.

on huolissaan siitä, että covid-19-pandemiasta elpymisen yhteydessä lähivuosina tulee ajankohtaiseksi köyhyyden, myös lapsiköyhyyden, torjunta; painottaa, että jäsenvaltioiden olisi kohdennettava vähintään 5 prosenttia Euroopan sosiaalirahaston (ESR+) yhteistyössä hallinnoitavista määrärahoista eurooppalaisen lapsitakuujärjestelmän mukaisten toimien tukemiseen; korostaa, että on olennaisen tärkeää, että eurooppalaista lapsitakuuta varten luodaan erillinen budjettikohta, johon otetaan 3 miljardia euroa sen ensimmäisen vuoden täytäntöönpanoa varten, kun EU kärsii covid-19-pandemian seurauksista, ja toteaa, että pandemia vaikuttaa vielä enemmän lapsiin, jotka ovat kaikista muita heikommassa asemassa olevista ryhmistä haavoittuvin, ja korostaa, että eurooppalaiseen lapsitakuuseen olisi investoitava yhteensä ainakin 20 miljardia euroa vuosina 2021–2027; vaatii, että tätä täydennetään kattavalla köyhyyden vastaisella strategialla, johon sisältyy toimenpiteitä, joilla varmistetaan kunnollinen ja kohtuuhintainen asuminen ja puututaan asunnottomuuteen; muistuttaa, että kaikissa lapsiköyhyyden poistamista koskevissa strategioissa on otettava huomioon yksinhuoltajaperheiden ja monilapsisten perheiden todellisuus, sillä yksinhuoltajataloudet ja monilapsiset kotitaloudet kuuluvat yhteiskunnan haavoittuviin ryhmiin; korostaa myös, että jäsenvaltioiden olisi kohdennettava vähintään 3 prosenttia ESR+:n määrärahoista yhteistyössä hallinnoitaviin toimiin, joilla torjutaan ruoan puutetta ja aineellista puutetta ja tuetaan vähävaraisimpien sosiaalista osallisuutta;

| 15. | korostaa, että covid-19-kriisi on jo nyt aiheuttanut paljon työttömyyttä ja erityisesti tämä koskee nuoria, joiden työsuhteet ovat useammin epävarmoja; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti komission suunnitelmiin vahvistaa eurooppalaista nuorisotakuuta ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan nuorisotyöttömyyden torjunnan etusijalle; korostaa, että jäsenvaltioiden on jatkossakin investoitava riittävästi ESR+:n varoja nuorten työllistymistä tukeviin toimenpiteisiin, ja katsoo, että niiden on siksi osoitettava vähintään 15 prosenttia yhteistyössä hallinnoitavista ESR+:n määrärahoista kohdennettuihin toimiin ja rakenneuudistuksiin, joilla tuetaan nuorten laadukkaita työpaikkoja; muistuttaa, että tarvitaan sitovaa, tehokkaampaa ja osallistavampaa nuorisotakuuta, joka tarjoaa kaikille työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville ryhmille palkallisia harjoittelu-, oppisopimus- ja työharjoittelujaksoja nuorisotakuuta koskevien selkeiden laatukriteerien puitteissa; tuomitsee palkattoman harjoittelun, kun se ei liity ammattipätevyyden hankkimiseen, ja toteaa, että käytäntö on yksi nuorten tekemän työn hyväksikäytön muoto ja loukkaa heidän oikeuksiaan; kehottaa komissiota esittämään oikeudellisen kehyksen tällaisten palkattomien harjoittelu-, oppisopimus- ja työharjoittelujaksojen tehokkaalle ja täytäntöönpanokelpoiselle kiellolle; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että covid-19-kriisi on jo nyt aiheuttanut paljon työttömyyttä ja erityisesti tämä koskee nuoria, joiden työsuhteet ovat useammin epävarmoja; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti komission suunnitelmiin vahvistaa eurooppalaista nuorisotakuuta ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan nuorisotyöttömyyden torjunnan etusijalle; korostaa, että jäsenvaltioiden on jatkossakin investoitava riittävästi ESR+:n varoja nuorten työllistymistä tukeviin toimenpiteisiin, ja katsoo, että niiden on siksi osoitettava vähintään 15 prosenttia yhteistyössä hallinnoitavista ESR+:n määrärahoista kohdennettuihin toimiin ja rakenneuudistuksiin, joilla tuetaan nuorten laadukkaita työpaikkoja; muistuttaa, että tarvitaan sitovaa, tehokkaampaa ja osallistavampaa nuorisotakuuta, joka tarjoaa kaikille työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville ryhmille palkallisia harjoittelu-, oppisopimus- ja työharjoittelujaksoja nuorisotakuuta koskevien selkeiden laatukriteerien puitteissa; tuomitsee palkattoman harjoittelun, kun se ei liity ammattipätevyyden hankkimiseen, ja toteaa, että käytäntö on yksi nuorten tekemän työn hyväksikäytön muoto ja loukkaa heidän oikeuksiaan; kehottaa komissiota esittämään oikeudellisen kehyksen tällaisten palkattomien harjoittelu-, oppisopimus- ja työharjoittelujaksojen tehokkaalle ja täytäntöönpanokelpoiselle kiellolle;

Porton toimintaohjelma: tavoitteet ja ehdotukset

Porton toimintaohjelma: tavoitteet ja ehdotukset

| 16. | katsoo, että Porton toimintaohjelmaan, joka on vahvaa sosiaalista Eurooppaa koskeva ja kestävää kehitystä tukeva toimintaohjelma, olisi sisällytettävä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä indikaattoreita ja sen olisi katettava seuraavat alat: säällinen työ, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja yhtäläiset mahdollisuudet, vankat sosiaaliturvajärjestelmät sekä oikeudenmukainen liikkuvuus; katsoo, että konkreettisempien tulosten saavuttamiseksi tässä uudessa toimintaohjelmassa olisi yhdistettävä määrällisiä ja laadullisia tavoitteita ja se olisi kytkettävä oikeuksiin perustuvaan lähestymistapaan; |
| --- | --- |

16.

katsoo, että Porton toimintaohjelmaan, joka on vahvaa sosiaalista Eurooppaa koskeva ja kestävää kehitystä tukeva toimintaohjelma, olisi sisällytettävä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä indikaattoreita ja sen olisi katettava seuraavat alat: säällinen työ, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja yhtäläiset mahdollisuudet, vankat sosiaaliturvajärjestelmät sekä oikeudenmukainen liikkuvuus; katsoo, että konkreettisempien tulosten saavuttamiseksi tässä uudessa toimintaohjelmassa olisi yhdistettävä määrällisiä ja laadullisia tavoitteita ja se olisi kytkettävä oikeuksiin perustuvaan lähestymistapaan;

| 17. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan aktiivisesti julkisten palvelujen saatavuudessa esiintyvään digitaaliseen kuiluun, kun monet julkiset palvelut on digitalisoitu covid-19-pandemian aikana, varmistamalla EU:n taloudellisen tuen sosiaaliselle innovoinnille paikallistasolla, jotta julkiset palvelut olisivat helpommin saatavilla, mukaan lukien valmiuksien kehittäminen ja tietoyhteiskuntaan osallistamista ja tietolukutaitoa koskevien innovatiivisten alhaalta ylöspäin suuntautuvien aloitteiden laajentaminen, jotta varmistetaan, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus käyttää laadukkaita, helposti saatavilla olevia ja käyttäjäystävällisiä yleishyödyllisiä palveluja; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan aktiivisesti julkisten palvelujen saatavuudessa esiintyvään digitaaliseen kuiluun, kun monet julkiset palvelut on digitalisoitu covid-19-pandemian aikana, varmistamalla EU:n taloudellisen tuen sosiaaliselle innovoinnille paikallistasolla, jotta julkiset palvelut olisivat helpommin saatavilla, mukaan lukien valmiuksien kehittäminen ja tietoyhteiskuntaan osallistamista ja tietolukutaitoa koskevien innovatiivisten alhaalta ylöspäin suuntautuvien aloitteiden laajentaminen, jotta varmistetaan, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus käyttää laadukkaita, helposti saatavilla olevia ja käyttäjäystävällisiä yleishyödyllisiä palveluja;

1.   
  Säällinen työ ja kestävät ja osallistavat työmarkkinat

Säällinen työ ja kestävät ja osallistavat työmarkkinat

| 18. | toteaa, että kohtuulliset palkat ovat oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen ja kukoistavan sosiaalisen markkinatalouden avaintekijä ja että palkkatason olisi oltava sellainen, että työntekijät voivat täyttää omat ja perheenjäsentensä tarpeet; katsoo, että kaikkien työntekijöiden unionissa olisi saatava palkkaa, joka takaa vähintään kohtuullisen elintason; katsoo, että tehostettu keskitetty sopiminen ovat paras tapa edistää kohtuullisia palkkoja EU:ssa; kehottaa komissiota tunnistamaan keskitetyn sopimisen esteet EU:ssa ja panee merkille ehdotuksen direktiiviksi vähimmäispalkoista ja työehtosopimusneuvotteluista; korostaa, että direktiivillä olisi edistettävä työssäkäyvien köyhyyden poistamista ja edistettävä keskitettyä sopimista kansallisten perinteiden mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon kansallisten työmarkkinaosapuolten itsenäisyyden ja hyvin toimivat työehtosopimusneuvottelumallit; kehottaa jälleen komissiota toteuttamaan tutkimuksen toimeentuloon riittävän palkan indeksistä, jotta voidaan arvioida elinkustannukset ja kotitalouden perustarpeiden tyydyttämiseen kussakin jäsenvaltiossa ja kullakin alueella tarvittavat tulot, sillä tämä voisi toimia viitevälineenä työmarkkinaosapuolille; vaatii, että lakisääteinen vähimmäispalkka vahvistetaan tasolle, joka on säällisen yläpuolella, ja työmarkkinaosapuolet otetaan täysimääräisesti mukaan, sillä näin autetaan poistamaan työssäkäyvien köyhyyttä ja taataan jokaiselle työntekijälle köyhyysrajan yläpuolelle riittävät tulot ottaen samalla huomioon elinkustannusten vaihtelu jäsenvaltioissa; kehottaa noudattamaan unionissa koordinoitua lähestymistapaa, jotta reaalipalkkoja voidaan korottaa ja jotta vältetään epäterve työvoimakustannuskilpailun laskukierre ja lisätään kaikkien sosiaalista lähentymistä ylöspäin; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että kohtuulliset palkat ovat oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen ja kukoistavan sosiaalisen markkinatalouden avaintekijä ja että palkkatason olisi oltava sellainen, että työntekijät voivat täyttää omat ja perheenjäsentensä tarpeet; katsoo, että kaikkien työntekijöiden unionissa olisi saatava palkkaa, joka takaa vähintään kohtuullisen elintason; katsoo, että tehostettu keskitetty sopiminen ovat paras tapa edistää kohtuullisia palkkoja EU:ssa; kehottaa komissiota tunnistamaan keskitetyn sopimisen esteet EU:ssa ja panee merkille ehdotuksen direktiiviksi vähimmäispalkoista ja työehtosopimusneuvotteluista; korostaa, että direktiivillä olisi edistettävä työssäkäyvien köyhyyden poistamista ja edistettävä keskitettyä sopimista kansallisten perinteiden mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon kansallisten työmarkkinaosapuolten itsenäisyyden ja hyvin toimivat työehtosopimusneuvottelumallit; kehottaa jälleen komissiota toteuttamaan tutkimuksen toimeentuloon riittävän palkan indeksistä, jotta voidaan arvioida elinkustannukset ja kotitalouden perustarpeiden tyydyttämiseen kussakin jäsenvaltiossa ja kullakin alueella tarvittavat tulot, sillä tämä voisi toimia viitevälineenä työmarkkinaosapuolille; vaatii, että lakisääteinen vähimmäispalkka vahvistetaan tasolle, joka on säällisen yläpuolella, ja työmarkkinaosapuolet otetaan täysimääräisesti mukaan, sillä näin autetaan poistamaan työssäkäyvien köyhyyttä ja taataan jokaiselle työntekijälle köyhyysrajan yläpuolelle riittävät tulot ottaen samalla huomioon elinkustannusten vaihtelu jäsenvaltioissa; kehottaa noudattamaan unionissa koordinoitua lähestymistapaa, jotta reaalipalkkoja voidaan korottaa ja jotta vältetään epäterve työvoimakustannuskilpailun laskukierre ja lisätään kaikkien sosiaalista lähentymistä ylöspäin;

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa työehtosopimusneuvottelujen 90 prosentin kattavuuteen vuoteen 2030 mennessä niissä kansallisissa järjestelmissä, joissa yhdistyvät lakisääteinen ja työmarkkinaosapuolten harjoittama työoloja ja -ehtoja koskeva sääntely; korostaa, että työehtosopimusneuvottelut edistävät sosiaalista markkinataloutta, mikä on Lissabonin sopimuksen tavoite; muistuttaa, että Euroopan unionin perussopimuksia, joissa nimenomaisesti suojellaan työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä, ja joissakin jäsenvaltioissa käytössä olevia itsesääntelyjärjestelmiä on suojeltava, jotta työmarkkinaosapuolet voivat säännellä itsenäisesti ja jotta voidaan varmistaa vahva legitiimiys ja työehtosopimusten kattavuuden edistyminen; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan kaiken sellaisen kansallisen lainsäädännön, joka haittaa työehtosopimusneuvotteluja, myös varmistamalla ammattiliittojen pääsyn työpaikoille järjestäytymistarkoituksessa; korostaa, että jäsenvaltioissa toteutettavat uudistukset eivät saisi vaikuttaa kielteisesti työehtosopimusneuvotteluihin ja että niitä on edistettävä alakohtaisella tasolla, myös tukemalla työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämistä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan työmarkkinaosapuolet täysimääräisesti mukaan unionin päätöksentekoon, myös talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon; katsoo, että ehdotetut tavoitteet edistäisivät työssäkäyvien köyhyyden poistamista ja kohtuullisten palkkojen varmistamista eurooppalaisille työntekijöille; |
| --- | --- |

19.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa työehtosopimusneuvottelujen 90 prosentin kattavuuteen vuoteen 2030 mennessä niissä kansallisissa järjestelmissä, joissa yhdistyvät lakisääteinen ja työmarkkinaosapuolten harjoittama työoloja ja -ehtoja koskeva sääntely; korostaa, että työehtosopimusneuvottelut edistävät sosiaalista markkinataloutta, mikä on Lissabonin sopimuksen tavoite; muistuttaa, että Euroopan unionin perussopimuksia, joissa nimenomaisesti suojellaan työmarkkinaosapuolten itsenäisyyttä, ja joissakin jäsenvaltioissa käytössä olevia itsesääntelyjärjestelmiä on suojeltava, jotta työmarkkinaosapuolet voivat säännellä itsenäisesti ja jotta voidaan varmistaa vahva legitiimiys ja työehtosopimusten kattavuuden edistyminen; kehottaa jäsenvaltioita poistamaan kaiken sellaisen kansallisen lainsäädännön, joka haittaa työehtosopimusneuvotteluja, myös varmistamalla ammattiliittojen pääsyn työpaikoille järjestäytymistarkoituksessa; korostaa, että jäsenvaltioissa toteutettavat uudistukset eivät saisi vaikuttaa kielteisesti työehtosopimusneuvotteluihin ja että niitä on edistettävä alakohtaisella tasolla, myös tukemalla työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämistä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan työmarkkinaosapuolet täysimääräisesti mukaan unionin päätöksentekoon, myös talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon; katsoo, että ehdotetut tavoitteet edistäisivät työssäkäyvien köyhyyden poistamista ja kohtuullisten palkkojen varmistamista eurooppalaisille työntekijöille;

| 20. | kehottaa komissiota tarkistamaan julkisia hankintoja koskevaa EU:n direktiiviä, jotta voidaan myöntää etuuskohtelu työehtosopimuksia noudattaville yrityksille; kehottaa komissiota myös vahvistamaan sosiaalilauseketta ja sulkemaan tarjouskilpailujen ulkopuolelle yritykset, jotka ovat harjoittaneet rikollista toimintaa tai vastustaneet ammattiliittoja tai kieltäytyneet osallistumasta työehtosopimusneuvotteluihin, ja varmistamaan, että julkisia varoja investoidaan sellaisiin yrityksiin, jotka osallistuvat oikeudenmukaisiin siirtymiin, jotta voidaan edistää työehtosopimuksia ja lisätä ammattiliittoihin kuulumista; katsoo lisäksi, että kaiken yrityksille annettavan EU:n taloudellisen tuen ehdoksi olisi asetettava, että yritykset noudattavat sovellettavia työoloja ja -ehtoja koskevia velvoitteita ja/tai työnantajan velvoitteita, jotka vahvistetaan asiaankuuluvissa työehtosopimuksissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että sekä yksityisesti että julkisesti hallinnoidut julkishallinnon laitokset tarjoavat henkilöstölleen säälliset työolot ja -ehdot ja kunnioittavat erityisesti vapautta neuvotella ja tehdä alakohtaisia tai yritystason työehtosopimuksia ja oikeutta riittävään palkkaan; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota tarkistamaan julkisia hankintoja koskevaa EU:n direktiiviä, jotta voidaan myöntää etuuskohtelu työehtosopimuksia noudattaville yrityksille; kehottaa komissiota myös vahvistamaan sosiaalilauseketta ja sulkemaan tarjouskilpailujen ulkopuolelle yritykset, jotka ovat harjoittaneet rikollista toimintaa tai vastustaneet ammattiliittoja tai kieltäytyneet osallistumasta työehtosopimusneuvotteluihin, ja varmistamaan, että julkisia varoja investoidaan sellaisiin yrityksiin, jotka osallistuvat oikeudenmukaisiin siirtymiin, jotta voidaan edistää työehtosopimuksia ja lisätä ammattiliittoihin kuulumista; katsoo lisäksi, että kaiken yrityksille annettavan EU:n taloudellisen tuen ehdoksi olisi asetettava, että yritykset noudattavat sovellettavia työoloja ja -ehtoja koskevia velvoitteita ja/tai työnantajan velvoitteita, jotka vahvistetaan asiaankuuluvissa työehtosopimuksissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että sekä yksityisesti että julkisesti hallinnoidut julkishallinnon laitokset tarjoavat henkilöstölleen säälliset työolot ja -ehdot ja kunnioittavat erityisesti vapautta neuvotella ja tehdä alakohtaisia tai yritystason työehtosopimuksia ja oikeutta riittävään palkkaan;

| 21. | panee erittäin huolestuneena merkille nuorisotyöttömyyden korkean tason useissa jäsenvaltioissa ja nuorten työntekijöiden työsopimusten haurauden erityisesti aloilla, joihin covid-19 vaikuttaa vakavasti; kehottaa vahvistamaan nuorisotakuuvälinettä, jonka tavoitteena on vähentää pitkäaikaistyöttömyyttä ja nuorisotyöttömyyttä vähintään 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, ja sisällyttämään siihen myös kriteerit laadukkaiden työpaikkojen luomiselle YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteen 8 mukaisesti; katsoo, että on aika tehdä nuorisotakuusta sekä kaikkia jäsenvaltioita sitova että osallistava, mihin kuuluvat aktiiviset tiedotustoimet, jotka suunnataan pitkään työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olleisiin ja sosioekonomisesti heikommassa asemassa oleviin nuoriin, kuten vammaisiin nuoriin ja romaninuoriin; |
| --- | --- |

21.

panee erittäin huolestuneena merkille nuorisotyöttömyyden korkean tason useissa jäsenvaltioissa ja nuorten työntekijöiden työsopimusten haurauden erityisesti aloilla, joihin covid-19 vaikuttaa vakavasti; kehottaa vahvistamaan nuorisotakuuvälinettä, jonka tavoitteena on vähentää pitkäaikaistyöttömyyttä ja nuorisotyöttömyyttä vähintään 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, ja sisällyttämään siihen myös kriteerit laadukkaiden työpaikkojen luomiselle YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteen 8 mukaisesti; katsoo, että on aika tehdä nuorisotakuusta sekä kaikkia jäsenvaltioita sitova että osallistava, mihin kuuluvat aktiiviset tiedotustoimet, jotka suunnataan pitkään työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olleisiin ja sosioekonomisesti heikommassa asemassa oleviin nuoriin, kuten vammaisiin nuoriin ja romaninuoriin;

| 22. | korostaa, että laadukkaita työpaikkoja koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa ei ole kyse pelkästään säällisyydestä vaan laadukkaat työpaikat hyödyttävät myös taloutta, koska ne parantavat tuottavuutta ja lisäävät kotimaista kysyntää; katsoo, että laadukkaaseen työpaikkaan on sisällyttävä toimeentuloon riittävä palkka, työsuhdeturva ja sosiaalisen suojelun saatavuus, mahdollisuudet elinikäiseen oppimiseen, hyvät työolot ja -ehdot turvallisilla ja terveellisillä työpaikoilla, kohtuullinen työaika, joka mahdollistaa työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen, sekä ammattiliittojen edustus ja neuvotteluoikeudet; kehottaa komissiota sisällyttämään työn laadun nostamista Euroopan laajuisesti koskevan yleistavoitteen eurooppalaiseen ohjausjaksoon ja sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun, jotta voidaan ohjata ja arvioida työllisyyspolitiikkojen vaikutusta kestävän kehityksen tavoitteiden ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon eri jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita antamaan sosiaalisille ja työllisyyteen liittyville maakohtaisille suosituksille, erityisesti covid-19-kriisin jälkeen annetuille suosituksille, saman painoarvon kuin talous- ja budjettisuosituksille; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että laadukkaita työpaikkoja koskevassa eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa ei ole kyse pelkästään säällisyydestä vaan laadukkaat työpaikat hyödyttävät myös taloutta, koska ne parantavat tuottavuutta ja lisäävät kotimaista kysyntää; katsoo, että laadukkaaseen työpaikkaan on sisällyttävä toimeentuloon riittävä palkka, työsuhdeturva ja sosiaalisen suojelun saatavuus, mahdollisuudet elinikäiseen oppimiseen, hyvät työolot ja -ehdot turvallisilla ja terveellisillä työpaikoilla, kohtuullinen työaika, joka mahdollistaa työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen, sekä ammattiliittojen edustus ja neuvotteluoikeudet; kehottaa komissiota sisällyttämään työn laadun nostamista Euroopan laajuisesti koskevan yleistavoitteen eurooppalaiseen ohjausjaksoon ja sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun, jotta voidaan ohjata ja arvioida työllisyyspolitiikkojen vaikutusta kestävän kehityksen tavoitteiden ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon eri jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita antamaan sosiaalisille ja työllisyyteen liittyville maakohtaisille suosituksille, erityisesti covid-19-kriisin jälkeen annetuille suosituksille, saman painoarvon kuin talous- ja budjettisuosituksille;

| 23. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n työllisyyden suuntaviivoja tarkistetaan viimeistään vuoden kuluttua niiden hyväksymisestä vuonna 2020, jotta voidaan ottaa huomioon covid-19-kriisi ja sen sosiaaliset ja työllisyysvaikutukset ja reagoida paremmin vastaaviin tuleviin kriiseihin; pitää ehdottoman välttämättömänä, että demokraattisen päätöksenteon vahvistamiseksi Euroopan parlamentti osallistuu kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen määrittelyyn tasavertaisena toimijana neuvoston kanssa; kehottaa Eurofoundia osallistumaan työn laadun mittaamiseen erilaisissa sopimus- ja työympäristöissä ja laatimaan politiikan kannalta merkityksellisiä analyysejä, jotka auttavat parantamaan työn laatua ja tekemään työstä kestävää; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n työllisyyden suuntaviivoja tarkistetaan viimeistään vuoden kuluttua niiden hyväksymisestä vuonna 2020, jotta voidaan ottaa huomioon covid-19-kriisi ja sen sosiaaliset ja työllisyysvaikutukset ja reagoida paremmin vastaaviin tuleviin kriiseihin; pitää ehdottoman välttämättömänä, että demokraattisen päätöksenteon vahvistamiseksi Euroopan parlamentti osallistuu kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen määrittelyyn tasavertaisena toimijana neuvoston kanssa; kehottaa Eurofoundia osallistumaan työn laadun mittaamiseen erilaisissa sopimus- ja työympäristöissä ja laatimaan politiikan kannalta merkityksellisiä analyysejä, jotka auttavat parantamaan työn laatua ja tekemään työstä kestävää;

| 24. | on huolissaan epävarmoissa ja epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden, näennäisesti itsenäisten ammatinharjoittajien ja nollatuntisopimuksella työskentelevien työntekijöiden määrän kasvusta, myös kansallisissa julkishallinnoissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään saavuttamaan vastentahtoisten määräaikaisten työsuhteiden ja vastentahtoisen osa-aikatyön poistamista koskevan tavoitteen ja pyrkimään saavuttamaan tavoitteen, että yli 80 prosenttia luoduista työpaikoista on keskipalkkaisia tai korkeapalkkaisia ja syntyy kestävillä aloilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan nollatuntisopimuksia ja näennäistä itsenäistä ammatinharjoittamista koskevat käytännöt; |
| --- | --- |

24.

on huolissaan epävarmoissa ja epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden, näennäisesti itsenäisten ammatinharjoittajien ja nollatuntisopimuksella työskentelevien työntekijöiden määrän kasvusta, myös kansallisissa julkishallinnoissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään saavuttamaan vastentahtoisten määräaikaisten työsuhteiden ja vastentahtoisen osa-aikatyön poistamista koskevan tavoitteen ja pyrkimään saavuttamaan tavoitteen, että yli 80 prosenttia luoduista työpaikoista on keskipalkkaisia tai korkeapalkkaisia ja syntyy kestävillä aloilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan nollatuntisopimuksia ja näennäistä itsenäistä ammatinharjoittamista koskevat käytännöt;

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan työperäisten kuolemantapausten poistamiseen ja työperäisten sairauksien vähentämiseen vuoteen 2030 mennessä; kehottaa komissiota laatimaan tämän tavoitteen saavuttamiseksi uuden työterveys- ja -turvallisuusstrategian, jossa käsitellään sekä työntekijöiden fyysistä terveyttä että mielenterveyttä; katsoo, että tähän strategiaan on sisällyttävä työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä koskevan puitedirektiivin tarkistaminen, jotta työntekijöitä voidaan suojella pandemioiden kaltaisissa hätätilanteissa, sekä kunnianhimoisia lainsäädäntöehdotuksia tuki- ja liikuntaelinsairauksista ja stressiperäisistä sairauksista ja se on laadittava yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa; kehottaa komissiota jatkamaan syöpäsairauden vaaraa aiheuttavia tekijöitä ja perimän muutoksia aiheuttavia aineita koskevan direktiivin päivittämistä ja ehdottamaan sitovia työperäisen altistuksen raja-arvoja vähintään 50 uudelle aineelle vuoteen 2024 mennessä sekä sisällyttämään direktiiviin aineita, joilla on haitallisia vaikutuksia sukupuolielimille, ja ottamaan käyttöön tiukemmat raja-arvot haitallisille aineille, kuten syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille ja perimän muutoksia aiheuttaville aineille; korostaa, että EU:n on seurattava mielenterveyttä ja henkistä hyvinvointia koskevaa EU:n toimintakehystä; toteaa, että yhtenä tavoitteena on myös syövän ehkäisy, sillä 40 prosenttia syövistä on käsityksen mukaan ehkäistävissä; kehottaa komissiota esittämään kunnianhimoisen EU:n syöväntorjuntasuunnitelman, jotta voidaan vähentää syövän aiheuttamaa kärsimystä; kehottaa vahvistamaan Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston roolia, jotta voidaan edistää terveellisiä ja turvallisia työpaikkoja kaikkialla unionissa ja kehittää edelleen aloitteita, joilla parannetaan työsuojelua kaikilla toiminta-aloilla; |
| --- | --- |

25.

kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan työperäisten kuolemantapausten poistamiseen ja työperäisten sairauksien vähentämiseen vuoteen 2030 mennessä; kehottaa komissiota laatimaan tämän tavoitteen saavuttamiseksi uuden työterveys- ja -turvallisuusstrategian, jossa käsitellään sekä työntekijöiden fyysistä terveyttä että mielenterveyttä; katsoo, että tähän strategiaan on sisällyttävä työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä koskevan puitedirektiivin tarkistaminen, jotta työntekijöitä voidaan suojella pandemioiden kaltaisissa hätätilanteissa, sekä kunnianhimoisia lainsäädäntöehdotuksia tuki- ja liikuntaelinsairauksista ja stressiperäisistä sairauksista ja se on laadittava yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa; kehottaa komissiota jatkamaan syöpäsairauden vaaraa aiheuttavia tekijöitä ja perimän muutoksia aiheuttavia aineita koskevan direktiivin päivittämistä ja ehdottamaan sitovia työperäisen altistuksen raja-arvoja vähintään 50 uudelle aineelle vuoteen 2024 mennessä sekä sisällyttämään direktiiviin aineita, joilla on haitallisia vaikutuksia sukupuolielimille, ja ottamaan käyttöön tiukemmat raja-arvot haitallisille aineille, kuten syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille ja perimän muutoksia aiheuttaville aineille; korostaa, että EU:n on seurattava mielenterveyttä ja henkistä hyvinvointia koskevaa EU:n toimintakehystä; toteaa, että yhtenä tavoitteena on myös syövän ehkäisy, sillä 40 prosenttia syövistä on käsityksen mukaan ehkäistävissä; kehottaa komissiota esittämään kunnianhimoisen EU:n syöväntorjuntasuunnitelman, jotta voidaan vähentää syövän aiheuttamaa kärsimystä; kehottaa vahvistamaan Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston roolia, jotta voidaan edistää terveellisiä ja turvallisia työpaikkoja kaikkialla unionissa ja kehittää edelleen aloitteita, joilla parannetaan työsuojelua kaikilla toiminta-aloilla;

| 26. | kehottaa komissiota esittämään hoitoa koskevan EU:n strategisen toimintaohjelman lisäaskeleena kohti EU:n terveydenhoitoalan vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä laatukysymyksissä, henkilökohtaisen palvelun työntekijät ja kotitalouspalveluja suorittavat työntekijät mukaan luettuina; toistaa, että toimintaohjelmassa on otettava huomioon myös omaishoitajien tilanne, sillä EU:ssa on 100 miljoonaa omaishoitajaa, joiden vastuulla on 80 prosenttia pitkäaikaishoidosta mutta jotka jäävät useimmiten vaille tunnustusta; kehottaa komissiota kehittämään koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa sääntelykehyksen, jolla taataan laadukkaat hoitopalvelut, mihin kuuluu myös kuluttajia ja potilaita hyödyttävien terveydenhuoltoalan uusien mahdollisuuksien arviointi, ja huolehtimaan samalla siitä, että kunnioitetaan julkisten ja yksityisten laitosten roolia palvelujen tarjoamisessa kansalaisille ja varmistetaan hoitajille säälliset työolot ja -ehdot; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota esittämään hoitoa koskevan EU:n strategisen toimintaohjelman lisäaskeleena kohti EU:n terveydenhoitoalan vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä laatukysymyksissä, henkilökohtaisen palvelun työntekijät ja kotitalouspalveluja suorittavat työntekijät mukaan luettuina; toistaa, että toimintaohjelmassa on otettava huomioon myös omaishoitajien tilanne, sillä EU:ssa on 100 miljoonaa omaishoitajaa, joiden vastuulla on 80 prosenttia pitkäaikaishoidosta mutta jotka jäävät useimmiten vaille tunnustusta; kehottaa komissiota kehittämään koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa sääntelykehyksen, jolla taataan laadukkaat hoitopalvelut, mihin kuuluu myös kuluttajia ja potilaita hyödyttävien terveydenhuoltoalan uusien mahdollisuuksien arviointi, ja huolehtimaan samalla siitä, että kunnioitetaan julkisten ja yksityisten laitosten roolia palvelujen tarjoamisessa kansalaisille ja varmistetaan hoitajille säälliset työolot ja -ehdot;

| 27. | toteaa, että oikeudenmukainen, sosiaalisesti kestävä työ ja työntekijöiden todellinen osallistuminen työolojen ja -ehtojen suunnitteluun ovat tärkeämpiä kuin koskaan niin digitaalisilla alustoilla kuin kaikilla muillakin aloilla ja että työntekijöillä on oltava demokraattista vaikutusvaltaa työn hallinnointiin; korostaa, että digitalisaation hyödyt on jaettava laajasti ja tasapuolisesti ja että digitaalialan työntekijöillä on oltava samat oikeudet ja työolot ja -ehdot kuin muillakin aloilla; kehottaa komissiota ehdottamaan säällisiä työoloja ja -ehtoja ja -oikeuksia digitaalitaloudessa koskevaa direktiiviä, jonka piiriin kuuluvat kaikki työntekijät, myös epätyypillistä työtä epätyypillisillä työsopimuksilla tekevät sekä alustatalousyritysten työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat; kehottaa komissiota varmistamaan tässä direktiivissä, että alustatalousyritykset noudattavat voimassa olevaa kansallista ja unionin lainsäädäntöä, selventämään alustatalouden työntekijöiden ammattiasemaa kumottavissa olevalla olettamalla, että kyseessä katsotaan olevan työsuhde, ja turvaamaan alustatalouden työntekijöiden työolot, sosiaalisen suojelun ja terveyden ja turvallisuuden sekä järjestäytymisoikeuden, ammattiliittojen edustusta koskevan oikeuden ja oikeuden käydä työehtosopimusneuvotteluja, myös itsenäisten ammatinharjoittajien osalta; kehottaa komissiota tarkistamaan kohdennetusti EU:n kilpailuoikeutta siten, että epävarmassa työtilanteessa olevien itsenäisten ammatinharjoittajien kollektiivinen hinnoittelu olisi mahdollista, jotta varmistetaan neuvotteluasemien parempi tasapaino ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat; |
| --- | --- |

27.

toteaa, että oikeudenmukainen, sosiaalisesti kestävä työ ja työntekijöiden todellinen osallistuminen työolojen ja -ehtojen suunnitteluun ovat tärkeämpiä kuin koskaan niin digitaalisilla alustoilla kuin kaikilla muillakin aloilla ja että työntekijöillä on oltava demokraattista vaikutusvaltaa työn hallinnointiin; korostaa, että digitalisaation hyödyt on jaettava laajasti ja tasapuolisesti ja että digitaalialan työntekijöillä on oltava samat oikeudet ja työolot ja -ehdot kuin muillakin aloilla; kehottaa komissiota ehdottamaan säällisiä työoloja ja -ehtoja ja -oikeuksia digitaalitaloudessa koskevaa direktiiviä, jonka piiriin kuuluvat kaikki työntekijät, myös epätyypillistä työtä epätyypillisillä työsopimuksilla tekevät sekä alustatalousyritysten työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat; kehottaa komissiota varmistamaan tässä direktiivissä, että alustatalousyritykset noudattavat voimassa olevaa kansallista ja unionin lainsäädäntöä, selventämään alustatalouden työntekijöiden ammattiasemaa kumottavissa olevalla olettamalla, että kyseessä katsotaan olevan työsuhde, ja turvaamaan alustatalouden työntekijöiden työolot, sosiaalisen suojelun ja terveyden ja turvallisuuden sekä järjestäytymisoikeuden, ammattiliittojen edustusta koskevan oikeuden ja oikeuden käydä työehtosopimusneuvotteluja, myös itsenäisten ammatinharjoittajien osalta; kehottaa komissiota tarkistamaan kohdennetusti EU:n kilpailuoikeutta siten, että epävarmassa työtilanteessa olevien itsenäisten ammatinharjoittajien kollektiivinen hinnoittelu olisi mahdollista, jotta varmistetaan neuvotteluasemien parempi tasapaino ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat;

| 28. | korostaa, että covid-19-pandemia on korostanut digitaalisten ratkaisujen, erityisesti etätyöskentelyn, merkitystä; kehottaa komissiota esittämään direktiivin oikeudenmukaisen etätyön vähimmäisvaatimuksista ja -ehdoista, suojelemaan työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta ja varmistamaan säälliset työolot ja -ehdot, mihin kuuluvat myös etätyöskentelyn vapaaehtoisuus, työaikojen kunnioittaminen, lomat, työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen ja muut digitaaliset oikeudet työssä, kuten oikeus katkaista yhteys, työntekijöiden yksityisyyden suojelu myös etävalvonnalta tai muulta seurannalta sekä mikrosirujen ja tekoälyn käytön kieltäminen työhönottoprosesseissa, ottaen samalla huomioon Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimus digitalisaatiosta; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että covid-19-pandemia on korostanut digitaalisten ratkaisujen, erityisesti etätyöskentelyn, merkitystä; kehottaa komissiota esittämään direktiivin oikeudenmukaisen etätyön vähimmäisvaatimuksista ja -ehdoista, suojelemaan työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta ja varmistamaan säälliset työolot ja -ehdot, mihin kuuluvat myös etätyöskentelyn vapaaehtoisuus, työaikojen kunnioittaminen, lomat, työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen ja muut digitaaliset oikeudet työssä, kuten oikeus katkaista yhteys, työntekijöiden yksityisyyden suojelu myös etävalvonnalta tai muulta seurannalta sekä mikrosirujen ja tekoälyn käytön kieltäminen työhönottoprosesseissa, ottaen samalla huomioon Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimus digitalisaatiosta;

| 29. | kehottaa komissiota esittelemään uuden puitedirektiivin, joka koskee työntekijöille tiedottamista, heidän kuulemistaan ja osallistumistaan eurooppalaisissa yhtiömuodoissa, alihankintaketjut ja franchise-toimijat mukaan luettuina, ja eurooppalaisia yritysten liikkuvuusvälineitä käyttävissä yhtiöissä, jotta voidaan vahvistaa vähimmäisvaatimukset, mukaan lukien muutosten ennakointia ja rakenneuudistuksia koskevat vähimmäisvaatimukset, erityisesti yritystasolla; kehottaa myös tarkistamaan eurooppalaisesta yritysneuvostosta annettua direktiiviä, jotta varmistetaan muun muassa asianmukainen täytäntöönpanon valvonta, oikeussuojan saatavuus ja sääntöjen rikkomisesta määrättävät tehokkaat seuraamukset ja parannetaan erityisen neuvotteluryhmän toimintaa, mukaan lukien kansainvälinen tiedotus- ja kuulemisprosessi, jotka olisi toteutettava asianmukaisesti ja saatettava päätökseen ennen päätöksentekoa; kehottaa komissiota edistämään työntekijöiden osakeomistusta välineenä, jolla lisätään työntekijöiden osallisuutta parantamalla työpaikkademokratiaa ja vähennetään samalla eriarvoisuutta ja riskiä työpaikan menettämisestä laskusuhdanteen aikana; |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota esittelemään uuden puitedirektiivin, joka koskee työntekijöille tiedottamista, heidän kuulemistaan ja osallistumistaan eurooppalaisissa yhtiömuodoissa, alihankintaketjut ja franchise-toimijat mukaan luettuina, ja eurooppalaisia yritysten liikkuvuusvälineitä käyttävissä yhtiöissä, jotta voidaan vahvistaa vähimmäisvaatimukset, mukaan lukien muutosten ennakointia ja rakenneuudistuksia koskevat vähimmäisvaatimukset, erityisesti yritystasolla; kehottaa myös tarkistamaan eurooppalaisesta yritysneuvostosta annettua direktiiviä, jotta varmistetaan muun muassa asianmukainen täytäntöönpanon valvonta, oikeussuojan saatavuus ja sääntöjen rikkomisesta määrättävät tehokkaat seuraamukset ja parannetaan erityisen neuvotteluryhmän toimintaa, mukaan lukien kansainvälinen tiedotus- ja kuulemisprosessi, jotka olisi toteutettava asianmukaisesti ja saatettava päätökseen ennen päätöksentekoa; kehottaa komissiota edistämään työntekijöiden osakeomistusta välineenä, jolla lisätään työntekijöiden osallisuutta parantamalla työpaikkademokratiaa ja vähennetään samalla eriarvoisuutta ja riskiä työpaikan menettämisestä laskusuhdanteen aikana;

| 30. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan tarvittavat edellytykset ja vaatimukset sen varmistamiseksi, että vuoteen 2030 mennessä vähintään 80 prosenttia yrityksistä kuuluu kestäviä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevien sopimusten piiriin, ja laatimaan työntekijöiden kanssa sovittuja strategioita, jotta voidaan vaikuttaa myönteisesti ympäristön, yhteiskunnan ja talouden kehitykseen hallintokäytäntöjen ja markkinaläsnäolon avulla, parantaa johtajien vastuuvelvollisuutta kestävän kehityksen sisällyttämisessä yritysten päätöksentekoon ja edistää sellaisia yritysten hallinnointi- ja ohjauskäytäntöjä, jotka osaltaan parantavat yritysten kestävyyttä muun muassa yritysraportoinnin, hallituksen jäsenten palkkioiden, palkkojen suhdeluvun, hallituksen kokoonpanon ja sidosryhmien osallistumisen osalta; |
| --- | --- |

30.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan tarvittavat edellytykset ja vaatimukset sen varmistamiseksi, että vuoteen 2030 mennessä vähintään 80 prosenttia yrityksistä kuuluu kestäviä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevien sopimusten piiriin, ja laatimaan työntekijöiden kanssa sovittuja strategioita, jotta voidaan vaikuttaa myönteisesti ympäristön, yhteiskunnan ja talouden kehitykseen hallintokäytäntöjen ja markkinaläsnäolon avulla, parantaa johtajien vastuuvelvollisuutta kestävän kehityksen sisällyttämisessä yritysten päätöksentekoon ja edistää sellaisia yritysten hallinnointi- ja ohjauskäytäntöjä, jotka osaltaan parantavat yritysten kestävyyttä muun muassa yritysraportoinnin, hallituksen jäsenten palkkioiden, palkkojen suhdeluvun, hallituksen kokoonpanon ja sidosryhmien osallistumisen osalta;

| 31. | kehottaa antamaan direktiivin sitovista ihmisoikeuksista, due diligence -velvoitteista ja vastuullisesta liiketoiminnasta, mukaan lukien työntekijöiden oikeudet, kuten järjestäytymisoikeus, oikeus käydä työehtosopimusneuvotteluja ja oikeus terveyteen ja turvallisuuteen, sosiaaliturva ja hyvät työolot ja -ehdot, ja ottamaan käyttöön pakollisen due diligence -menettelyn, joka kattaa yritysten toiminnan ja niiden liikesuhteet, toimitus- ja alihankintaketjut mukaan luettuina; korostaa, että tällä direktiivillä olisi varmistettava ammattiliittojen ja työntekijöiden edustajien täysimääräinen osallistuminen koko due diligence -prosessiin ja taattava oikeus päästä asiaankuuluvilla tasoilla kollektiiviseen sopimukseen due diligence -toimista; korostaa, että sekä kansallisten työsuojeluviranomaisten että Euroopan työviranomaisen on voitava tehdä ketjun kaikissa osissa yhteisiä tarkastuksia, joista on mahdollista valittaa, ja tarjota tukea sääntöjen noudattamiseen kaikille unionin yrityksille ja sisämarkkinoille halajaville yrityksille; kehottaa komissiota vaatimaan, että kaikki EU:n kauppakumppanit ratifioivat ILO:n yleissopimukset nro 81 (Ammattientarkastus teollisuudessa ja kaupassa) ja nro 129 (Maatalouden ammattientarkastus); |
| --- | --- |

31.

kehottaa antamaan direktiivin sitovista ihmisoikeuksista, due diligence -velvoitteista ja vastuullisesta liiketoiminnasta, mukaan lukien työntekijöiden oikeudet, kuten järjestäytymisoikeus, oikeus käydä työehtosopimusneuvotteluja ja oikeus terveyteen ja turvallisuuteen, sosiaaliturva ja hyvät työolot ja -ehdot, ja ottamaan käyttöön pakollisen due diligence -menettelyn, joka kattaa yritysten toiminnan ja niiden liikesuhteet, toimitus- ja alihankintaketjut mukaan luettuina; korostaa, että tällä direktiivillä olisi varmistettava ammattiliittojen ja työntekijöiden edustajien täysimääräinen osallistuminen koko due diligence -prosessiin ja taattava oikeus päästä asiaankuuluvilla tasoilla kollektiiviseen sopimukseen due diligence -toimista; korostaa, että sekä kansallisten työsuojeluviranomaisten että Euroopan työviranomaisen on voitava tehdä ketjun kaikissa osissa yhteisiä tarkastuksia, joista on mahdollista valittaa, ja tarjota tukea sääntöjen noudattamiseen kaikille unionin yrityksille ja sisämarkkinoille halajaville yrityksille; kehottaa komissiota vaatimaan, että kaikki EU:n kauppakumppanit ratifioivat ILO:n yleissopimukset nro 81 (Ammattientarkastus teollisuudessa ja kaupassa) ja nro 129 (Maatalouden ammattientarkastus);

| 32. | kannustaa komissiota ottamaan huomioon yhteisötalouden yritysten erityispiirteet, sillä ne ovat osoittautuneet erittäin tärkeiksi yhteiskunnalle pandemian aikana, ja arvioimaan erityisohjelmien ja rahoitusvälineiden kehittämistä; kehottaa komissiota päivittämään osuuskuntien ja yhteisötalouden yritysten perustamista ja kehittämistä koskevaa kehystään, sillä nämä korostavat luonnostaan oikeudenmukaisia työoloja ja -ehtoja sekä työntekijöiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä; |
| --- | --- |

32.

kannustaa komissiota ottamaan huomioon yhteisötalouden yritysten erityispiirteet, sillä ne ovat osoittautuneet erittäin tärkeiksi yhteiskunnalle pandemian aikana, ja arvioimaan erityisohjelmien ja rahoitusvälineiden kehittämistä; kehottaa komissiota päivittämään osuuskuntien ja yhteisötalouden yritysten perustamista ja kehittämistä koskevaa kehystään, sillä nämä korostavat luonnostaan oikeudenmukaisia työoloja ja -ehtoja sekä työntekijöiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä;

| 33. | korostaa, että tehokas täytäntöönpanon valvonta on olennaisen tärkeää työntekijöiden suojelun ja sosiaalisten oikeuksien toteutumisen kannalta; pitää valitettavana, että useimmat jäsenvaltiot ovat jääneet jälkeen sitoutumisestaan ammattientarkastuksia koskevaan ILO:n yleissopimukseen työsuojelutarkastajien määrän osalta; vaatii jäsenvaltioita lisäämään täytäntöönpanon valvontaa koskevia valmiuksiaan, jotta viimeistään vuoteen 2030 mennessä kutakin 10 000 työntekijää kohti on vähintään yksi työsuojelutarkastaja; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että tehokas täytäntöönpanon valvonta on olennaisen tärkeää työntekijöiden suojelun ja sosiaalisten oikeuksien toteutumisen kannalta; pitää valitettavana, että useimmat jäsenvaltiot ovat jääneet jälkeen sitoutumisestaan ammattientarkastuksia koskevaan ILO:n yleissopimukseen työsuojelutarkastajien määrän osalta; vaatii jäsenvaltioita lisäämään täytäntöönpanon valvontaa koskevia valmiuksiaan, jotta viimeistään vuoteen 2030 mennessä kutakin 10 000 työntekijää kohti on vähintään yksi työsuojelutarkastaja;

2.   
  Sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja yhtäläiset mahdollisuudet

Sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja yhtäläiset mahdollisuudet

| 34. | korostaa, että lapsiköyhyyden poistamisen ja lasten hyvinvoinnin ja yhtäläisten mahdollisuuksien takaamisen on kuuluttava Euroopan tärkeimpiin painopisteisiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita nopeuttamaan eurooppalaisen lapsitakuun hyväksymistä ja täytäntöönpanoa, jotta vuoteen 2030 mennessä jokaisella lapsella EU:ssa on täysi mahdollisuus saada laadukasta ja maksutonta terveydenhuoltoa, koulutusta ja lastenhoitoa, elää kunnollisessa asunnossa ja saada asianmukaista ravitsemusta; toteaa, että tämä politiikka on yhdistettävä muihin köyhyyttä ja perhepolitiikkaa koskeviin toimiin, jotta se voisi johtaa tasapainoisiin toimintapoliittisiin sykleihin, jotka voivat tarjota mahdollisuuksia sosiaaliseen osallisuuteen lapsille ja heidän perheilleen, mukaan lukien kansalliset ja paikalliset strategiat lapsiköyhyyden torjumiseksi, ottaen huomioon avuntarpeessa olevien eri lapsiryhmien paikallistasolla kohtaamat erityishaasteet; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että lapsiköyhyyden poistamisen ja lasten hyvinvoinnin ja yhtäläisten mahdollisuuksien takaamisen on kuuluttava Euroopan tärkeimpiin painopisteisiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita nopeuttamaan eurooppalaisen lapsitakuun hyväksymistä ja täytäntöönpanoa, jotta vuoteen 2030 mennessä jokaisella lapsella EU:ssa on täysi mahdollisuus saada laadukasta ja maksutonta terveydenhuoltoa, koulutusta ja lastenhoitoa, elää kunnollisessa asunnossa ja saada asianmukaista ravitsemusta; toteaa, että tämä politiikka on yhdistettävä muihin köyhyyttä ja perhepolitiikkaa koskeviin toimiin, jotta se voisi johtaa tasapainoisiin toimintapoliittisiin sykleihin, jotka voivat tarjota mahdollisuuksia sosiaaliseen osallisuuteen lapsille ja heidän perheilleen, mukaan lukien kansalliset ja paikalliset strategiat lapsiköyhyyden torjumiseksi, ottaen huomioon avuntarpeessa olevien eri lapsiryhmien paikallistasolla kohtaamat erityishaasteet;

| 35. | tuomitsee sen, että jotkut hallitukset käyttävät pandemiaa tekosyynä heikentääkseen työntekijöiden ja naisten tiettyjä perusoikeuksia; muistuttaa luovuttamattomasta oikeudesta saada terveydenhoitoa ja päättää omasta kehostaan; korostaa siksi, että lisääntymisterveyteen, ehkäisyyn ja aborttiin liittyvät oikeudet on taattava muun muassa pidentämällä laillisen abortin määräaikaa; |
| --- | --- |

35.

tuomitsee sen, että jotkut hallitukset käyttävät pandemiaa tekosyynä heikentääkseen työntekijöiden ja naisten tiettyjä perusoikeuksia; muistuttaa luovuttamattomasta oikeudesta saada terveydenhoitoa ja päättää omasta kehostaan; korostaa siksi, että lisääntymisterveyteen, ehkäisyyn ja aborttiin liittyvät oikeudet on taattava muun muassa pidentämällä laillisen abortin määräaikaa;

| 36. | suhtautuu myönteisesti neuvoston päätelmiin vähimmäistoimeentuloturvan lujittamisesta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi; kehottaa komissiota jatkamaan työtä näiden päätelmien pohjalta ja ehdottamaan vähimmäistulojärjestelmiä koskevaa kehystä, jotta voitaisiin turvata oikeus ihmisarvoiseen elämään ja poistaa köyhyys sekä käsitellä riittävyyttä ja kattavuutta koskevia kysymyksiä, mukaan lukien heikentämiskieltoa koskeva lauseke; korostaa, että kaikkien ihmisten Euroopassa olisi kuuluttava vähimmäistulojärjestelmän piiriin ja että eläkkeillä olisi varmistettava köyhyysrajan ylittävät tulot; |
| --- | --- |

36.

suhtautuu myönteisesti neuvoston päätelmiin vähimmäistoimeentuloturvan lujittamisesta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi; kehottaa komissiota jatkamaan työtä näiden päätelmien pohjalta ja ehdottamaan vähimmäistulojärjestelmiä koskevaa kehystä, jotta voitaisiin turvata oikeus ihmisarvoiseen elämään ja poistaa köyhyys sekä käsitellä riittävyyttä ja kattavuutta koskevia kysymyksiä, mukaan lukien heikentämiskieltoa koskeva lauseke; korostaa, että kaikkien ihmisten Euroopassa olisi kuuluttava vähimmäistulojärjestelmän piiriin ja että eläkkeillä olisi varmistettava köyhyysrajan ylittävät tulot;

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota sitoutumaan sukupuolten palkkaeron, joka on tällä hetkellä 16 prosenttia, ja siitä johtuvan eläke-eron poistamiseen ja asettamaan tavoitteeksi sen, että palkkaero on nolla prosenttia vuoteen 2030 mennessä, noudattamalla periaatetta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka; kehottaa komissiota esittämään pikaisesti palkkauksen avoimuutta koskevan oikeudellisen kehyksen, kuten se alun perin lupasi esittää komission toimikauden ensimmäisten sadan päivän aikana, mukaan lukien palkkauksen avoimuutta koskeva raportointi ja palkkatasoa koskevat tiedot; toistaa, että sukupuolten välinen eläke-ero johtuu myös riittämättömistä eläkejärjestelmistä, joissa ei oteta asianmukaisesti huomioon äitiys- tai vanhempainvapaita; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan pitkän aikavälin toimia, joilla vähennetään naisten korkeaa työttömyyttä, varmistetaan naisten osallistuminen työmarkkinoille ja varmistetaan miesten ja naisten yhtäläinen osallistuminen ja yhtäläiset mahdollisuudet työmarkkinoilla, sekä ottamaan käyttöön aloitteita, joilla edistetään naisten rahoituksen saantia, naisten yrittäjyyttä ja naisten taloudellista riippumattomuutta; |
| --- | --- |

37.

kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota sitoutumaan sukupuolten palkkaeron, joka on tällä hetkellä 16 prosenttia, ja siitä johtuvan eläke-eron poistamiseen ja asettamaan tavoitteeksi sen, että palkkaero on nolla prosenttia vuoteen 2030 mennessä, noudattamalla periaatetta, jonka mukaan miehille ja naisille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka; kehottaa komissiota esittämään pikaisesti palkkauksen avoimuutta koskevan oikeudellisen kehyksen, kuten se alun perin lupasi esittää komission toimikauden ensimmäisten sadan päivän aikana, mukaan lukien palkkauksen avoimuutta koskeva raportointi ja palkkatasoa koskevat tiedot; toistaa, että sukupuolten välinen eläke-ero johtuu myös riittämättömistä eläkejärjestelmistä, joissa ei oteta asianmukaisesti huomioon äitiys- tai vanhempainvapaita; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan pitkän aikavälin toimia, joilla vähennetään naisten korkeaa työttömyyttä, varmistetaan naisten osallistuminen työmarkkinoille ja varmistetaan miesten ja naisten yhtäläinen osallistuminen ja yhtäläiset mahdollisuudet työmarkkinoilla, sekä ottamaan käyttöön aloitteita, joilla edistetään naisten rahoituksen saantia, naisten yrittäjyyttä ja naisten taloudellista riippumattomuutta;

| 38. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön konkreettisia toimenpiteitä, joita sovelletaan sekä julkisella että yksityisellä sektorilla ja joissa otetaan asianmukaisesti huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityispiirteet, kuten työn arvon arviointikriteerien selkeä määrittely, sukupuolineutraalit työtehtävien arviointi- ja luokittelujärjestelmät, sukupuolten palkkausta koskevat tarkastukset ja raportit samapalkkaisuuden takaamiseksi, työntekijöiden oikeus pyytää kaikkia palkkatietoja ja oikeus muutoksenhakuun sekä selkeät tavoitteet yritysten toteuttamille tasa-arvotoimille; kehottaa lisäksi parantamaan oikeussuojan saatavuutta ja ottamaan käyttöön vahvemmat prosessuaaliset oikeudet palkkasyrjinnän torjumiseksi; kehottaa komissiota edistämään työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusneuvottelujen asemaa kaikilla tasoilla (kansallisella, alakohtaisella, paikallisella ja yritysten tasolla) tulevassa palkkauksen avoimuutta koskevassa lainsäädännössä; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön tehokkaita täytäntöönpanon valvontaa koskevia toimia niitä varten, jotka eivät noudata sääntöjä, kuten seuraamuksia ja sanktioita työnantajille, jotka rikkovat oikeutta tasa-arvoon; |
| --- | --- |

38.

kehottaa komissiota ottamaan käyttöön konkreettisia toimenpiteitä, joita sovelletaan sekä julkisella että yksityisellä sektorilla ja joissa otetaan asianmukaisesti huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityispiirteet, kuten työn arvon arviointikriteerien selkeä määrittely, sukupuolineutraalit työtehtävien arviointi- ja luokittelujärjestelmät, sukupuolten palkkausta koskevat tarkastukset ja raportit samapalkkaisuuden takaamiseksi, työntekijöiden oikeus pyytää kaikkia palkkatietoja ja oikeus muutoksenhakuun sekä selkeät tavoitteet yritysten toteuttamille tasa-arvotoimille; kehottaa lisäksi parantamaan oikeussuojan saatavuutta ja ottamaan käyttöön vahvemmat prosessuaaliset oikeudet palkkasyrjinnän torjumiseksi; kehottaa komissiota edistämään työmarkkinaosapuolten ja työehtosopimusneuvottelujen asemaa kaikilla tasoilla (kansallisella, alakohtaisella, paikallisella ja yritysten tasolla) tulevassa palkkauksen avoimuutta koskevassa lainsäädännössä; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön tehokkaita täytäntöönpanon valvontaa koskevia toimia niitä varten, jotka eivät noudata sääntöjä, kuten seuraamuksia ja sanktioita työnantajille, jotka rikkovat oikeutta tasa-arvoon;

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan naisten johtokuntapaikkoja koskevan direktiivin käsittelyä ja hyväksymään kunnianhimoisen kannan neuvostossa, jotta voidaan puuttua naisten ja miesten väliseen huomattavaan epätasapainoon korkeimman tason päätöksenteossa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokuntiin kohdistuvan lasikattovaikutuksen poistamiseen asettamalla tavoitteeksi naisten vähintään 40 prosentin osuuden ylemmissä johtotehtävissä; |
| --- | --- |

39.

kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan naisten johtokuntapaikkoja koskevan direktiivin käsittelyä ja hyväksymään kunnianhimoisen kannan neuvostossa, jotta voidaan puuttua naisten ja miesten väliseen huomattavaan epätasapainoon korkeimman tason päätöksenteossa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan julkisesti noteerattujen yhtiöiden johtokuntiin kohdistuvan lasikattovaikutuksen poistamiseen asettamalla tavoitteeksi naisten vähintään 40 prosentin osuuden ylemmissä johtotehtävissä;

| 40. | kehottaa komissiota esittämään vuoden 2020 jälkeistä aikaa koskevan Euroopan vammaisstrategian, joka kattaa kaikki vammaisyleissopimuksen määräykset ja sisältää kunnianhimoisia, selkeitä ja mitattavissa olevia tavoitteita, suunniteltuja toimia selkeine aikatauluineen ja kohdennettuine määrärahoineen ja jota tuetaan riittävin resurssein varustetulla seurantamekanismilla ja selkeillä vertailuarvoilla ja indikaattoreilla, joissa korostetaan myös tarvetta saavuttaa tavaroiden ja palvelujen, myös rakennetun ympäristön, osallistavan koulutuksen ja työmarkkinoiden, esteetön saatavuus ja tekoälyn käyttöä, jotta vammaiset henkilöt voivat osallistua täysipainoisesti yhteiskuntaan, sekä sitoutumista pitkäaikaishoitoa tarvitsevien laitoshoidosta luopumiseen; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään koheesiorahastosta, EAKR:sta ja erityisesti ESR:sta saatavilla olevia varoja parantaakseen sellaisten henkilöiden pääsyä julkisiin tiloihin, joilla on erityistarpeita, mukaan lukien vammaiset henkilöt, henkilöt, joilla on lapsia, sekä ikääntyneet henkilöt, joille sosiaalinen syrjäytyminen on vieläkin totta; |
| --- | --- |

40.

kehottaa komissiota esittämään vuoden 2020 jälkeistä aikaa koskevan Euroopan vammaisstrategian, joka kattaa kaikki vammaisyleissopimuksen määräykset ja sisältää kunnianhimoisia, selkeitä ja mitattavissa olevia tavoitteita, suunniteltuja toimia selkeine aikatauluineen ja kohdennettuine määrärahoineen ja jota tuetaan riittävin resurssein varustetulla seurantamekanismilla ja selkeillä vertailuarvoilla ja indikaattoreilla, joissa korostetaan myös tarvetta saavuttaa tavaroiden ja palvelujen, myös rakennetun ympäristön, osallistavan koulutuksen ja työmarkkinoiden, esteetön saatavuus ja tekoälyn käyttöä, jotta vammaiset henkilöt voivat osallistua täysipainoisesti yhteiskuntaan, sekä sitoutumista pitkäaikaishoitoa tarvitsevien laitoshoidosta luopumiseen; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään koheesiorahastosta, EAKR:sta ja erityisesti ESR:sta saatavilla olevia varoja parantaakseen sellaisten henkilöiden pääsyä julkisiin tiloihin, joilla on erityistarpeita, mukaan lukien vammaiset henkilöt, henkilöt, joilla on lapsia, sekä ikääntyneet henkilöt, joille sosiaalinen syrjäytyminen on vieläkin totta;

| 41. | kehottaa sisällyttämään sukupuolinäkökulman tulevaan vammaisten henkilöiden tasa-arvostrategiaan 2021 ja kiinnittämään asianmukaista huomiota työmarkkinoille pääsyn parantamiseen kohdennetuilla toimenpiteillä ja toimilla; |
| --- | --- |

41.

kehottaa sisällyttämään sukupuolinäkökulman tulevaan vammaisten henkilöiden tasa-arvostrategiaan 2021 ja kiinnittämään asianmukaista huomiota työmarkkinoille pääsyn parantamiseen kohdennetuilla toimenpiteillä ja toimilla;

| 42. | tukee osallistavan ja helposti saatavilla olevan koulutuksen edistämistä, mukaan lukien laajakaistaiset internetyhteydet, sekä ammatillisen ja digitaalisen koulutuksen edistämistä, myös heikossa asemassa oleville ryhmille ja vammaisille henkilöille, jotta erityisen vähän koulutetut ja ikääntyneet työntekijät voivat kouluttautua uudelleen ja oppia uusia taitoja; tukee EU:n laajuisten oppisopimuskoulutusmahdollisuuksien luomista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia, joilla parannetaan vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia osallistua työmarkkinoille, poistamalla esteitä hyödyntämällä niitä mahdollisuuksia, joita digitaalinen työ tarjoaa heidän osallistamiseksi, ja luomalla kannustimia heidän työllistämiseksi; muistuttaa, että Eurofoundin mukaan vain joka kolmannen rajoittavasta kroonisesta ja harvinaisesta sairaudesta kärsivän työntekijän työpaikalle on tehty asianmukaisia mukautuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan työtään vammaisten ja kroonisesti sairaiden henkilöiden työllisyyden, työssä pysymisen ja työmarkkinoille palaamisen edistämiseksi Euroopassa; |
| --- | --- |

42.

tukee osallistavan ja helposti saatavilla olevan koulutuksen edistämistä, mukaan lukien laajakaistaiset internetyhteydet, sekä ammatillisen ja digitaalisen koulutuksen edistämistä, myös heikossa asemassa oleville ryhmille ja vammaisille henkilöille, jotta erityisen vähän koulutetut ja ikääntyneet työntekijät voivat kouluttautua uudelleen ja oppia uusia taitoja; tukee EU:n laajuisten oppisopimuskoulutusmahdollisuuksien luomista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia, joilla parannetaan vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia osallistua työmarkkinoille, poistamalla esteitä hyödyntämällä niitä mahdollisuuksia, joita digitaalinen työ tarjoaa heidän osallistamiseksi, ja luomalla kannustimia heidän työllistämiseksi; muistuttaa, että Eurofoundin mukaan vain joka kolmannen rajoittavasta kroonisesta ja harvinaisesta sairaudesta kärsivän työntekijän työpaikalle on tehty asianmukaisia mukautuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan työtään vammaisten ja kroonisesti sairaiden henkilöiden työllisyyden, työssä pysymisen ja työmarkkinoille palaamisen edistämiseksi Euroopassa;

| 43. | suhtautuu myönteisesti EU:n uuteen osaamisohjelmaan; korostaa, että on tärkeää saada koulutusta ja uudelleenkoulutusta sellaisilla teollisuudenaloilla ja aloilla, joilla on tehtävä perustavanlaatuisia muutoksia vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta silmällä pitäen; korostaa, että tutkinnot ja todistettu osaaminen tuovat lisäarvoa työntekijöille ja parantavat heidän asemaansa työmarkkinoilla ja että niitä voidaan käyttää työmarkkinasiirtymiin; kehottaa suuntaamaan julkisen osaamispolitiikan tutkintojen ja pätevyyksien sertifiointiin ja validointiin; korostaa, että yrityksissä, jotka saavat julkisia varoja työntekijöiden taitojen parantamiseen, olisi otettava käyttöön taitoihin perustuvia korvausjärjestelmiä yhteisymmärryksessä työntekijöiden edustajien kanssa, koska tällä järjestelmällä varmistettaisiin, että julkisille investoinneille saadaan tuottoa; korostaa, että kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja palautumis- ja kestokykyä koskevassa eurooppalaisessa osaamisstrategiassa on taattava oikeus elinikäiseen oppimiseen kaikille ja kaikilla aloilla; |
| --- | --- |

43.

suhtautuu myönteisesti EU:n uuteen osaamisohjelmaan; korostaa, että on tärkeää saada koulutusta ja uudelleenkoulutusta sellaisilla teollisuudenaloilla ja aloilla, joilla on tehtävä perustavanlaatuisia muutoksia vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta silmällä pitäen; korostaa, että tutkinnot ja todistettu osaaminen tuovat lisäarvoa työntekijöille ja parantavat heidän asemaansa työmarkkinoilla ja että niitä voidaan käyttää työmarkkinasiirtymiin; kehottaa suuntaamaan julkisen osaamispolitiikan tutkintojen ja pätevyyksien sertifiointiin ja validointiin; korostaa, että yrityksissä, jotka saavat julkisia varoja työntekijöiden taitojen parantamiseen, olisi otettava käyttöön taitoihin perustuvia korvausjärjestelmiä yhteisymmärryksessä työntekijöiden edustajien kanssa, koska tällä järjestelmällä varmistettaisiin, että julkisille investoinneille saadaan tuottoa; korostaa, että kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja palautumis- ja kestokykyä koskevassa eurooppalaisessa osaamisstrategiassa on taattava oikeus elinikäiseen oppimiseen kaikille ja kaikilla aloilla;

3.   
  Vankat sosiaaliturvajärjestelmät

Vankat sosiaaliturvajärjestelmät

| 44. | panee merkille, että EU:n nykyiset investoinnit sosiaaliseen infrastruktuuriin ovat arviolta noin 170 miljardia euroa vuodessa ja että komissio arvioi tarvittavien investointien määräksi 192 miljardia euroa ja että terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon osuus näistä investoinneista on 62 prosenttia (kohtuuhintainen asuminen: 57 miljardia euroa, terveys: 70 miljardia euroa, pitkäaikaishoito: 50 miljardia euroa, koulutus ja elinikäinen oppiminen: 15 miljardia euroa); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varaamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoon elpymis- ja palautumistukivälineen varoista osuuden, joka vastaa digitaalisiin ja ympäristöpainopisteisiin tehtäviä investointeja; vaatii, että sukupuolten tasa-arvo otetaan huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen varoja jaettaessa; |
| --- | --- |

44.

panee merkille, että EU:n nykyiset investoinnit sosiaaliseen infrastruktuuriin ovat arviolta noin 170 miljardia euroa vuodessa ja että komissio arvioi tarvittavien investointien määräksi 192 miljardia euroa ja että terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon osuus näistä investoinneista on 62 prosenttia (kohtuuhintainen asuminen: 57 miljardia euroa, terveys: 70 miljardia euroa, pitkäaikaishoito: 50 miljardia euroa, koulutus ja elinikäinen oppiminen: 15 miljardia euroa); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varaamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanoon elpymis- ja palautumistukivälineen varoista osuuden, joka vastaa digitaalisiin ja ympäristöpainopisteisiin tehtäviä investointeja; vaatii, että sukupuolten tasa-arvo otetaan huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen varoja jaettaessa;

| 45. | kehottaa komissiota seuraamaan sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU-strategian (2020–2025) edistymistä ja kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään sen pohjalta tasa-arvoa koskevia kansallisia strategioita, joiden olisi oltava tärkeä osa covid-19-kriisin jälkeen toteutettavia sosioekonomisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

45.

kehottaa komissiota seuraamaan sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU-strategian (2020–2025) edistymistä ja kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään sen pohjalta tasa-arvoa koskevia kansallisia strategioita, joiden olisi oltava tärkeä osa covid-19-kriisin jälkeen toteutettavia sosioekonomisia toimenpiteitä;

| 46. | painottaa lisäksi, että komission ja jäsenvaltioiden on kerättävä parempia ja yhdenmukaisempia tietoja asunnottomien määrästä Euroopassa, koska näin voidaan muodostaa perusta entistä tehokkaammalle julkiselle politiikalle; |
| --- | --- |

46.

painottaa lisäksi, että komission ja jäsenvaltioiden on kerättävä parempia ja yhdenmukaisempia tietoja asunnottomien määrästä Euroopassa, koska näin voidaan muodostaa perusta entistä tehokkaammalle julkiselle politiikalle;

| 47. | korostaa, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on velvollisuus varmistaa kunnollisen, turvallisen ja kohtuuhintaisen asumisen yleinen saatavuus YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti tavoitteen 11 sekä Euroopan sosiaalisen peruskirjan 16, 30 ja 31 artiklassa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa määriteltyjen perusoikeuksien mukaisesti; kehottaa tässä yhteydessä kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan; korostaa, että investoinnit sosiaaliseen, kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen ovat ratkaisevan tärkeitä kaikkien elämänlaadun takaamiseksi ja parantamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita maksimoimaan investointitoimet kohtuuhintaisiin asuntoihin matala- ja keskituloisten ryhmien (kolme alinta viidennestä) asuntotarpeiden kattamiseksi ja varmistamaan, että vähintään 30 prosenttia kaikista uusista asunnoista on näille tuloryhmille tarkoitettuja kohtuuhintaisia asuntoja, sekä poistamaan energiaköyhyyden vuoteen 2030 mennessä tukemalla pienituloisten kotitalouksien energiatehokkuusinvestointeja; kehottaa jäsenvaltioita asettamaan elpymis- ja palautumissuunnitelmissaan etusijalle rakennusten perusparannukset; kehottaa komissiota esittämään kunnianhimoisen toimintasuunnitelman asunnottomuuden poistamiseksi asteittain vuoteen 2030 mennessä ja sisällyttämään siihen Euroopan laajuisen ”asunto ensin” -lähestymistavan; kehottaa komissiota ehdottamaan EU:n kehystä kansallisille asunnottomuutta koskeville strategioille; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan vähimmäislaatuvaatimukset raja- ja kausityöntekijöiden asumiselle, ja katsoo, että asunto ei saisi muodostaa osaa heidän palkastaan, ja kehottaa varmistamaan kunnolliset tilat, vuokralaisen yksityisyyden ja kirjalliset vuokrasopimukset, joita työsuojeluviranomaiset valvovat, ja asettamaan tätä koskevia vähimmäisvaatimuksia; |
| --- | --- |

47.

korostaa, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on velvollisuus varmistaa kunnollisen, turvallisen ja kohtuuhintaisen asumisen yleinen saatavuus YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja erityisesti tavoitteen 11 sekä Euroopan sosiaalisen peruskirjan 16, 30 ja 31 artiklassa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa määriteltyjen perusoikeuksien mukaisesti; kehottaa tässä yhteydessä kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan; korostaa, että investoinnit sosiaaliseen, kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen ovat ratkaisevan tärkeitä kaikkien elämänlaadun takaamiseksi ja parantamiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita maksimoimaan investointitoimet kohtuuhintaisiin asuntoihin matala- ja keskituloisten ryhmien (kolme alinta viidennestä) asuntotarpeiden kattamiseksi ja varmistamaan, että vähintään 30 prosenttia kaikista uusista asunnoista on näille tuloryhmille tarkoitettuja kohtuuhintaisia asuntoja, sekä poistamaan energiaköyhyyden vuoteen 2030 mennessä tukemalla pienituloisten kotitalouksien energiatehokkuusinvestointeja; kehottaa jäsenvaltioita asettamaan elpymis- ja palautumissuunnitelmissaan etusijalle rakennusten perusparannukset; kehottaa komissiota esittämään kunnianhimoisen toimintasuunnitelman asunnottomuuden poistamiseksi asteittain vuoteen 2030 mennessä ja sisällyttämään siihen Euroopan laajuisen ”asunto ensin” -lähestymistavan; kehottaa komissiota ehdottamaan EU:n kehystä kansallisille asunnottomuutta koskeville strategioille; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan vähimmäislaatuvaatimukset raja- ja kausityöntekijöiden asumiselle, ja katsoo, että asunto ei saisi muodostaa osaa heidän palkastaan, ja kehottaa varmistamaan kunnolliset tilat, vuokralaisen yksityisyyden ja kirjalliset vuokrasopimukset, joita työsuojeluviranomaiset valvovat, ja asettamaan tätä koskevia vähimmäisvaatimuksia;

| 48. | vaatii sisällyttämään kaikki työntekijät sosiaaliturvajärjestelmän piiriin ja myöntämään heille oikeuden työttömyysetuuksiin, palkalliseen sairauslomaan, äitiysvapaaseen, isyysvapaaseen ja vanhempainvapaaseen, tapaturmavakuutukseen ja suojaan perusteettomia irtisanomisia vastaan; |
| --- | --- |

48.

vaatii sisällyttämään kaikki työntekijät sosiaaliturvajärjestelmän piiriin ja myöntämään heille oikeuden työttömyysetuuksiin, palkalliseen sairauslomaan, äitiysvapaaseen, isyysvapaaseen ja vanhempainvapaaseen, tapaturmavakuutukseen ja suojaan perusteettomia irtisanomisia vastaan;

| 49. | on huolissaan terveydenhuollon laadun ja saatavuuden eroista, jotka covid-19-kriisi on tuonut esiin EU:ssa; palauttaa mieliin, että köyhemmät ihmiset elävät yleensä keskimäärin kuusi vuotta vähemmän kuin varakkaammat ihmiset ja että vammaisilla henkilöillä on usein vaikeuksia saada terveydenhoitoa; korostaa, että terveyteen vaikuttavat sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät tekijät on otettava huomioon, jotta voidaan torjua terveyseroja; kehottaa komissiota kehittämään yhteisiä indikaattoreita ja menetelmiä terveyden ja terveydenhuoltojärjestelmien suorituskyvyn ja niihin pääsyn seuraamiseksi, jotta voidaan vähentää eriarvoisuutta ja tunnistaa ja priorisoida aloja, joilla tarvitaan parannuksia ja lisärahoitusta; kehottaa komissiota analysoimaan, miten erilaiset kansalliset sosiaaliturvajärjestelmät kattavat sosiaaliturvaan liittyvät tarpeet nykyisen kriisin aikana, jotta voidaan tunnistaa vahvuudet ja heikkoudet palvelujen ja sosiaalisen suojelun saatavuudessa ja tarjonnassa, ja varmistamaan mekanismin Euroopan sosiaaliturvajärjestelmien seurantaa ja arviointia varten, jotta voidaan todentaa järjestelmien häiriönsietokyky, kun niihin kohdistuu eriasteisia häiriöitä, ja tutkia, miten niistä voidaan tehdä kestävämpiä ja vakaampia tulevien kriisien varalta; |
| --- | --- |

49.

on huolissaan terveydenhuollon laadun ja saatavuuden eroista, jotka covid-19-kriisi on tuonut esiin EU:ssa; palauttaa mieliin, että köyhemmät ihmiset elävät yleensä keskimäärin kuusi vuotta vähemmän kuin varakkaammat ihmiset ja että vammaisilla henkilöillä on usein vaikeuksia saada terveydenhoitoa; korostaa, että terveyteen vaikuttavat sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät tekijät on otettava huomioon, jotta voidaan torjua terveyseroja; kehottaa komissiota kehittämään yhteisiä indikaattoreita ja menetelmiä terveyden ja terveydenhuoltojärjestelmien suorituskyvyn ja niihin pääsyn seuraamiseksi, jotta voidaan vähentää eriarvoisuutta ja tunnistaa ja priorisoida aloja, joilla tarvitaan parannuksia ja lisärahoitusta; kehottaa komissiota analysoimaan, miten erilaiset kansalliset sosiaaliturvajärjestelmät kattavat sosiaaliturvaan liittyvät tarpeet nykyisen kriisin aikana, jotta voidaan tunnistaa vahvuudet ja heikkoudet palvelujen ja sosiaalisen suojelun saatavuudessa ja tarjonnassa, ja varmistamaan mekanismin Euroopan sosiaaliturvajärjestelmien seurantaa ja arviointia varten, jotta voidaan todentaa järjestelmien häiriönsietokyky, kun niihin kohdistuu eriasteisia häiriöitä, ja tutkia, miten niistä voidaan tehdä kestävämpiä ja vakaampia tulevien kriisien varalta;

| 50. | korostaa, että julkisen, solidaarisen ja riittävän työ- ja vanhuuseläkkeen yleinen saatavuus on taattava kaikille; panee merkille jäsenvaltioiden kohtaamat haasteet eläkejärjestelmien kestävyyden vahvistamisessa, mutta korostaa, että on tärkeää turvata eläkejärjestelmien yhteisvastuu vahvistamalla tulopuolta; korostaa sellaisten julkisten ja työeläkejärjestelmien merkitystä, jotka tarjoavat riittävät, köyhyysrajan ylittävät eläketulot ja antavat eläkeläisille mahdollisuuden säilyttää elintasonsa; katsoo, että paras tapa varmistaa kestävät, turvalliset ja riittävät eläkkeet naisille ja miehille on nostaa yleistä työllisyysastetta ja tarjota lisää laadukkaita työpaikkoja kaikenikäisille, parantaa työoloja ja -ehtoja ja sitoa niihin tarvittavat julkiset määrärahat; katsoo, että eläkejärjestelmien uudistuksissa olisi keskityttävä muun muassa tosiasialliseen eläköitymisikään ja otettava huomioon työmarkkinasuuntaukset, syntyvyys, terveys- ja varallisuustilanne, työolot ja -ehdot ja elatussuhde; katsoo, että näissä uudistuksissa on myös otettava huomioon miljoonien sellaisten eurooppalaisten työntekijöiden, erityisesti naisten, nuorten ja itsenäisten ammatinharjoittajien, huono tilanne, jotka ovat epävarmoissa ja epätyypillisissä työsuhteissa, tahtomattaan työttöminä tai joutuvat tekemään lyhennettyä työaikaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon ikääntyneiden työntekijöiden erityistilanteen työmarkkinoilla ja tehostamaan aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevia toimiaan torjumalla ikääntyneiden syrjintää työssä ja kehittämällä yli 55-vuotiaiden kansalaisten työllistymisohjelmia, joissa elinikäinen oppiminen on keskeinen painopiste; |
| --- | --- |

50.

korostaa, että julkisen, solidaarisen ja riittävän työ- ja vanhuuseläkkeen yleinen saatavuus on taattava kaikille; panee merkille jäsenvaltioiden kohtaamat haasteet eläkejärjestelmien kestävyyden vahvistamisessa, mutta korostaa, että on tärkeää turvata eläkejärjestelmien yhteisvastuu vahvistamalla tulopuolta; korostaa sellaisten julkisten ja työeläkejärjestelmien merkitystä, jotka tarjoavat riittävät, köyhyysrajan ylittävät eläketulot ja antavat eläkeläisille mahdollisuuden säilyttää elintasonsa; katsoo, että paras tapa varmistaa kestävät, turvalliset ja riittävät eläkkeet naisille ja miehille on nostaa yleistä työllisyysastetta ja tarjota lisää laadukkaita työpaikkoja kaikenikäisille, parantaa työoloja ja -ehtoja ja sitoa niihin tarvittavat julkiset määrärahat; katsoo, että eläkejärjestelmien uudistuksissa olisi keskityttävä muun muassa tosiasialliseen eläköitymisikään ja otettava huomioon työmarkkinasuuntaukset, syntyvyys, terveys- ja varallisuustilanne, työolot ja -ehdot ja elatussuhde; katsoo, että näissä uudistuksissa on myös otettava huomioon miljoonien sellaisten eurooppalaisten työntekijöiden, erityisesti naisten, nuorten ja itsenäisten ammatinharjoittajien, huono tilanne, jotka ovat epävarmoissa ja epätyypillisissä työsuhteissa, tahtomattaan työttöminä tai joutuvat tekemään lyhennettyä työaikaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon ikääntyneiden työntekijöiden erityistilanteen työmarkkinoilla ja tehostamaan aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevia toimiaan torjumalla ikääntyneiden syrjintää työssä ja kehittämällä yli 55-vuotiaiden kansalaisten työllistymisohjelmia, joissa elinikäinen oppiminen on keskeinen painopiste;

| 51. | on huolissaan siitä, miten covid-19-pandemia on entisestään syventänyt ikääntyneen väestön haavoittuvuutta, eristyneisyyttä sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä; korostaa, että pandemia on osoittanut, että tarvitaan EU:n malli, jolla edistetään ja turvataan ikääntyneiden ihmisarvo ja perusoikeudet; kehottaa komissiota esittämään suunnitelman, jolla varmistetaan ihmisten, myös ikääntyneiden, mielenterveys, ihmisarvo ja hyvinvointi tukemalla asianmukaisia ja laadukkaita terveydenhuolto- ja hoitopalveluja, investoimalla yhteisöperustaisiin palveluihin, ehkäisevään terveydenhuoltoon ja terveyden edistämiseen, sosiaaliseen suojeluun, kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen ja infrastruktuuriin sekä tukemalla yhteisötalouden hankkeita, mukaan lukien yhteisasuminen ja asunto-osuuskunnat, terveys- ja hyvinvointiohjelmat, aikuisten päivähoito ja pitkäaikaishoito, ja suojelemalla hoitajien asemaa ja työoloja ja -ehtoja sekä edistämällä myös sukupolvien välistä solidaarisuutta; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan yhtäläisen pääsyn kohtuuhintaiseen, ennaltaehkäisevään ja hoitavaan laadukkaaseen terveydenhuoltoon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti, mukaan lukien sairaanhoito- ja hoivapalvelut sekä laitokset, joissa ei ole ikään perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

51.

on huolissaan siitä, miten covid-19-pandemia on entisestään syventänyt ikääntyneen väestön haavoittuvuutta, eristyneisyyttä sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskiä; korostaa, että pandemia on osoittanut, että tarvitaan EU:n malli, jolla edistetään ja turvataan ikääntyneiden ihmisarvo ja perusoikeudet; kehottaa komissiota esittämään suunnitelman, jolla varmistetaan ihmisten, myös ikääntyneiden, mielenterveys, ihmisarvo ja hyvinvointi tukemalla asianmukaisia ja laadukkaita terveydenhuolto- ja hoitopalveluja, investoimalla yhteisöperustaisiin palveluihin, ehkäisevään terveydenhuoltoon ja terveyden edistämiseen, sosiaaliseen suojeluun, kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen ja infrastruktuuriin sekä tukemalla yhteisötalouden hankkeita, mukaan lukien yhteisasuminen ja asunto-osuuskunnat, terveys- ja hyvinvointiohjelmat, aikuisten päivähoito ja pitkäaikaishoito, ja suojelemalla hoitajien asemaa ja työoloja ja -ehtoja sekä edistämällä myös sukupolvien välistä solidaarisuutta; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan yhtäläisen pääsyn kohtuuhintaiseen, ennaltaehkäisevään ja hoitavaan laadukkaaseen terveydenhuoltoon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti, mukaan lukien sairaanhoito- ja hoivapalvelut sekä laitokset, joissa ei ole ikään perustuvaa syrjintää;

| 52. | panee tyytyväisenä merkille komission äskettäisen kertomuksen väestörakenteen muutoksen vaikutuksista yhteiskunnan eri ryhmiin sekä niihin aloihin ja alueisiin, joihin vaikutukset kohdistuvat suhteettomasti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan enemmän EAKR:n varoja liikenne- ja televiestintäinfrastruktuurin parantamiseen alueilla, joilla väestö on ikääntynyt, sekä ensisijaisesti maaseutualueilla ja väestökadosta kärsivillä alueilla; |
| --- | --- |

52.

panee tyytyväisenä merkille komission äskettäisen kertomuksen väestörakenteen muutoksen vaikutuksista yhteiskunnan eri ryhmiin sekä niihin aloihin ja alueisiin, joihin vaikutukset kohdistuvat suhteettomasti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan enemmän EAKR:n varoja liikenne- ja televiestintäinfrastruktuurin parantamiseen alueilla, joilla väestö on ikääntynyt, sekä ensisijaisesti maaseutualueilla ja väestökadosta kärsivillä alueilla;

4.   
  Oikeudenmukainen liikkuvuus

Oikeudenmukainen liikkuvuus

| 53. | kehottaa komissiota tarkistamaan vuokratyöstä annettua direktiiviä, jotta luodaan oikeudellinen kehys, jolla varmistetaan säälliset työolot ja -ehdot ja yhdenvertainen kohtelu EU:n sisäisille kausityöntekijöille ja liikkuville työntekijöille, jotka ovat tehneet määräaikaisen työsopimuksen työvoiman vuokrausyrityksen tai muuntyyppisen työmarkkinoilla toimivan välittäjän, työnvälityspalvelut mukaan luettuina, kanssa; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan sääntöjen noudattamisen valvontaa ja torjumaan työvoiman vuokrausyritysten haitallisia käytäntöjä; korostaa, että tämä oikeudellinen kehys voisi sisältää seuraavat osatekijät: sellaisia työmarkkinoilla toimivia välittäjiä koskeva kielto, jotka eivät noudata vuokratyöntekijöitä koskevaa direktiiviä, työehtosopimuksessa tai lainsäädännössä taattu vähimmäispalkka, taattu vähimmäistyötuntimäärä viikossa/kuukaudessa, jota työnantaja ei voi vähentää vähimmäispalkasta tai työehtosopimuksessa vahvistetuista palkoista millään perusteella, palkkavähennysten soveltamatta jättäminen osa-aikaisten työsopimusten osalta, yhdenvertaisen kohtelun takaaminen kaikille henkilöille, jotka nauttivat asianomaisessa jäsenvaltiossa samaa suojaa kuin saman yrityksen/alan työntekijät, vaatimus, jonka mukaan kaikkien sisämarkkinoilla toimivien työvoiman vuokrausyritysten on rekisteröidyttävä unionin tason luetteloon ja hankittava sisämarkkinoilla toimimiseen oikeuttava sertifikaatti, vilpillisiä palvelukseenottomenettelyjä soveltavia tai ihmiskauppaa työvoiman hyväksikäyttötarkoituksessa harjoittavia yrityksiä koskeva seuraamusjärjestelmä ja pääsy työsopimuksia ja työelämän oikeuksia koskeviin tietoihin työntekijän ymmärtämällä kielellä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan yhteisen maatalouspolitiikan mukaiset suorat tuet edunsaajille, jotka eivät noudata kansallista ja unionin työlainsäädäntöä, ILO:n yleissopimuksia ja sovellettavia työehtosopimuksia; |
| --- | --- |

53.

kehottaa komissiota tarkistamaan vuokratyöstä annettua direktiiviä, jotta luodaan oikeudellinen kehys, jolla varmistetaan säälliset työolot ja -ehdot ja yhdenvertainen kohtelu EU:n sisäisille kausityöntekijöille ja liikkuville työntekijöille, jotka ovat tehneet määräaikaisen työsopimuksen työvoiman vuokrausyrityksen tai muuntyyppisen työmarkkinoilla toimivan välittäjän, työnvälityspalvelut mukaan luettuina, kanssa; kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan sääntöjen noudattamisen valvontaa ja torjumaan työvoiman vuokrausyritysten haitallisia käytäntöjä; korostaa, että tämä oikeudellinen kehys voisi sisältää seuraavat osatekijät: sellaisia työmarkkinoilla toimivia välittäjiä koskeva kielto, jotka eivät noudata vuokratyöntekijöitä koskevaa direktiiviä, työehtosopimuksessa tai lainsäädännössä taattu vähimmäispalkka, taattu vähimmäistyötuntimäärä viikossa/kuukaudessa, jota työnantaja ei voi vähentää vähimmäispalkasta tai työehtosopimuksessa vahvistetuista palkoista millään perusteella, palkkavähennysten soveltamatta jättäminen osa-aikaisten työsopimusten osalta, yhdenvertaisen kohtelun takaaminen kaikille henkilöille, jotka nauttivat asianomaisessa jäsenvaltiossa samaa suojaa kuin saman yrityksen/alan työntekijät, vaatimus, jonka mukaan kaikkien sisämarkkinoilla toimivien työvoiman vuokrausyritysten on rekisteröidyttävä unionin tason luetteloon ja hankittava sisämarkkinoilla toimimiseen oikeuttava sertifikaatti, vilpillisiä palvelukseenottomenettelyjä soveltavia tai ihmiskauppaa työvoiman hyväksikäyttötarkoituksessa harjoittavia yrityksiä koskeva seuraamusjärjestelmä ja pääsy työsopimuksia ja työelämän oikeuksia koskeviin tietoihin työntekijän ymmärtämällä kielellä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lopettamaan yhteisen maatalouspolitiikan mukaiset suorat tuet edunsaajille, jotka eivät noudata kansallista ja unionin työlainsäädäntöä, ILO:n yleissopimuksia ja sovellettavia työehtosopimuksia;

| 54. | korostaa, että työntekijöiden vapaa liikkuvuus EU:ssa on perusvapaus ja olennainen osa sisämarkkinoiden menestystä; korostaa, että palvelujen vapaan liikkuvuuden on oltava sopusoinnussa työntekijöiden oikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien kanssa; katsoo, että palvelujen vapaa liikkuvuus kulkee käsi kädessä kyseisiä palveluja tarjoavien työntekijöiden vapaan ja oikeudenmukaisen liikkuvuuden kanssa ja että sisämarkkinat hyötyvät siitä, että työoloja koskevia sääntöjä noudatetaan ja liikkuvien työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta suojellaan; toteaa, että on olemassa harmaita alueita ja lainsäädännön aukkokohtia ja jotkut työntekijät käyttävät liikkumisvapautta epävarmoissa olosuhteissa ja usein vilpillisten työnvälityspalvelujen ja työmarkkinoilla toimivien välittäjien kautta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan säälliset työolot ja -ehdot ja yhdenvertaisen kohtelun kaikille liikkuville työntekijöille EU:ssa; |
| --- | --- |

54.

korostaa, että työntekijöiden vapaa liikkuvuus EU:ssa on perusvapaus ja olennainen osa sisämarkkinoiden menestystä; korostaa, että palvelujen vapaan liikkuvuuden on oltava sopusoinnussa työntekijöiden oikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien kanssa; katsoo, että palvelujen vapaa liikkuvuus kulkee käsi kädessä kyseisiä palveluja tarjoavien työntekijöiden vapaan ja oikeudenmukaisen liikkuvuuden kanssa ja että sisämarkkinat hyötyvät siitä, että työoloja koskevia sääntöjä noudatetaan ja liikkuvien työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta suojellaan; toteaa, että on olemassa harmaita alueita ja lainsäädännön aukkokohtia ja jotkut työntekijät käyttävät liikkumisvapautta epävarmoissa olosuhteissa ja usein vilpillisten työnvälityspalvelujen ja työmarkkinoilla toimivien välittäjien kautta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan säälliset työolot ja -ehdot ja yhdenvertaisen kohtelun kaikille liikkuville työntekijöille EU:ssa;

| 55. | kehottaa noudattamaan unionin yhteistä lähestymistapaa, jotta vältetään työvoimakustannuskilpailu ja lisätään kaikkien sosiaalista lähentymistä ylöspäin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan oikeudenmukaiset ja säälliset työolot ja -ehdot liikkuville työntekijöille ja raja- ja kausityöntekijöille EU:ssa ja varmistamaan, että heillä on yhtäläiset työllistymismahdollisuudet muissa jäsenvaltioissa sekä yhtäläinen sosiaaliturvan taso SEUT-sopimuksen 45 artiklan 2 kohdan mukaisesti; kehottaa ottamaan huomioon myös lähetettyihin työntekijöihin liittyvät käytännöt; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita varmistamaan sosiaaliturvan asianmukaisen koordinoinnin muun muassa tarkistamalla sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annettua asetusta (EY) N:o 883/2004 (18) ja vahvistamalla oikeuksien siirrettävyyttä; kehottaa edistämään edelleen sosiaaliturvajärjestelmien digitalisointia; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan kaikkien asianomaisten työntekijöiden suojelun yritysten luovutusten yhteydessä ja arvioimaan, onko yritysten luovutusta koskevaa direktiiviä tarpeen tarkistaa; |
| --- | --- |

55.

kehottaa noudattamaan unionin yhteistä lähestymistapaa, jotta vältetään työvoimakustannuskilpailu ja lisätään kaikkien sosiaalista lähentymistä ylöspäin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan oikeudenmukaiset ja säälliset työolot ja -ehdot liikkuville työntekijöille ja raja- ja kausityöntekijöille EU:ssa ja varmistamaan, että heillä on yhtäläiset työllistymismahdollisuudet muissa jäsenvaltioissa sekä yhtäläinen sosiaaliturvan taso SEUT-sopimuksen 45 artiklan 2 kohdan mukaisesti; kehottaa ottamaan huomioon myös lähetettyihin työntekijöihin liittyvät käytännöt; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita varmistamaan sosiaaliturvan asianmukaisen koordinoinnin muun muassa tarkistamalla sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annettua asetusta (EY) N:o 883/2004 (18

| 56. | korostaa, että tytäryhtiöiden tai alihankintaketjujen perustamista koskevat käytännöt, joiden tarkoituksena on alentaa sosiaaliturvaa, välttää työnantajien velvoitteita ja työnantajamaksuja luomatta aidosti voimassa olevaa sosiaaliturvaa, heikentävät sekä työntekijöiden suojelua että sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyttä, ja vaatii komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan niihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisämarkkinoiden oikeudenmukaisuuden vuoksi toteuttamaan lainsäädäntötoimia, joilla lopetetaan väärinkäytökset alihankinnassa ja varmistetaan yleinen yhteisvastuu koko alihankintaketjussa, jotta voidaan suojella työntekijöiden oikeuksia ja heidän vaatimuksiaan, jotka koskevat muun muassa palkkasaatavia, sosiaaliturvamaksujen maksamatta jättämistä, konkurssia, katoamisia ja alihankkijoita, jotka ovat pelkkiä postilaatikkoyrityksiä ja jotka eivät maksa sovitulla tavalla; |
| --- | --- |

56.

korostaa, että tytäryhtiöiden tai alihankintaketjujen perustamista koskevat käytännöt, joiden tarkoituksena on alentaa sosiaaliturvaa, välttää työnantajien velvoitteita ja työnantajamaksuja luomatta aidosti voimassa olevaa sosiaaliturvaa, heikentävät sekä työntekijöiden suojelua että sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyttä, ja vaatii komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan niihin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sisämarkkinoiden oikeudenmukaisuuden vuoksi toteuttamaan lainsäädäntötoimia, joilla lopetetaan väärinkäytökset alihankinnassa ja varmistetaan yleinen yhteisvastuu koko alihankintaketjussa, jotta voidaan suojella työntekijöiden oikeuksia ja heidän vaatimuksiaan, jotka koskevat muun muassa palkkasaatavia, sosiaaliturvamaksujen maksamatta jättämistä, konkurssia, katoamisia ja alihankkijoita, jotka ovat pelkkiä postilaatikkoyrityksiä ja jotka eivät maksa sovitulla tavalla;

| 57. | kehottaa komissiota valvomaan tiukasti EU:n nykyisen julkisia hankintoja koskevan direktiivin sosiaalilausekkeen täytäntöönpanoa ja tarkastelemaan tarvetta kyseisen direktiivin tarkistamiseksi, jotta vahvistetaan julkisia hankintoja koskevien sopimusten sosiaalilausekkeita, joissa talouden toimijoita ja alihankkijoita vaaditaan kunnioittamaan täysimääräisesti työntekijöiden oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin, ja asettamaan ehdot sovellettavien alakohtaisten työehtosopimusten ja niissä kuvattujen työolojen ja -ehtojen täysimääräiselle täytäntöönpanolle kunnioittaen samalla työmarkkinoiden kansallisia perinteitä ja malleja; kehottaa tässä tarkistuksessa jättämään kaikki sosiaali- ja hyvinvointipalvelut hankintavelvoitteiden ulkopuolelle ja luomaan eurooppalaisen poissulkemismekanismin, jolla suljetaan pois sellaiset pääurakoitsijat ja alihankkijat, jotka toistuvasti harjoittavat vilpillistä kilpailua ja veropetoksia; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan direktiivien noudattamisen, valvonnan ja täytäntöönpanon valvonnan; |
| --- | --- |

57.

kehottaa komissiota valvomaan tiukasti EU:n nykyisen julkisia hankintoja koskevan direktiivin sosiaalilausekkeen täytäntöönpanoa ja tarkastelemaan tarvetta kyseisen direktiivin tarkistamiseksi, jotta vahvistetaan julkisia hankintoja koskevien sopimusten sosiaalilausekkeita, joissa talouden toimijoita ja alihankkijoita vaaditaan kunnioittamaan täysimääräisesti työntekijöiden oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin, ja asettamaan ehdot sovellettavien alakohtaisten työehtosopimusten ja niissä kuvattujen työolojen ja -ehtojen täysimääräiselle täytäntöönpanolle kunnioittaen samalla työmarkkinoiden kansallisia perinteitä ja malleja; kehottaa tässä tarkistuksessa jättämään kaikki sosiaali- ja hyvinvointipalvelut hankintavelvoitteiden ulkopuolelle ja luomaan eurooppalaisen poissulkemismekanismin, jolla suljetaan pois sellaiset pääurakoitsijat ja alihankkijat, jotka toistuvasti harjoittavat vilpillistä kilpailua ja veropetoksia; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan direktiivien noudattamisen, valvonnan ja täytäntöönpanon valvonnan;

| 58. | on huolissaan siitä, että laajamittaisen veronkierron vuoksi menetetään suuri määrä verotuloja; kehottaa neuvostoa nopeuttamaan neuvotteluja julkista maakohtaista raportointia ja yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa koskevasta lainsäädännöstä ja tarkistamaan sekä yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmän että yhteistyöhaluttomia oikeudenkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon kriteerejä; |
| --- | --- |

58.

on huolissaan siitä, että laajamittaisen veronkierron vuoksi menetetään suuri määrä verotuloja; kehottaa neuvostoa nopeuttamaan neuvotteluja julkista maakohtaista raportointia ja yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa koskevasta lainsäädännöstä ja tarkistamaan sekä yritysverotuksen käytännesääntötyöryhmän että yhteistyöhaluttomia oikeudenkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon kriteerejä;

| 59. | suhtautuu myönteisesti Euroopan työviranomaisen perustamiseen; kehottaa huolehtimaan siitä, että työviranomainen on täysin toimintakykyinen mahdollisimman pian; kehottaa komissiota vaihtamaan jatkuvasti tietoja parhaista käytännöistä jäsenvaltioiden työviranomaisten kanssa ja valvomaan alustavien tarkastusten täytäntöönpanoa; korostaa, että jotta Euroopan työviranomainen voisi torjua tehokkaasti laittomia käytäntöjä sekä työntekijöiden riistoa ja hyväksikäyttöä, sille olisi annettava mahdollisuus valvoa yrityksiä ja määrätä seuraamuksia yrityksille, jotka eivät noudata sääntöjä; korostaa, että tämä edellyttää myös työviranomaisen toimeksiannon laajentamista siten, että se kattaa EU:n säädökset, kuten esimerkiksi direktiivit 2008/104/EY (19), 2014/36/EU (20) ja 2009/52/EY (21) sekä asiaankuuluvan työturvallisuutta ja -terveyttä koskevan lainsäädännön; katsoo, että Euroopan työviranomaista ja kansallisia työsuojeluviranomaisia olisi vaadittava suorittamaan yhteisiä tai samanaikaisia tarkastuksia kansallisen työmarkkinaosapuolen saattaessa niiden tietoon väärinkäytöstapauksia; kehottaa siksi komissiota sisällyttämään nämä näkökohdat Euroopan työviranomaisen toimeksiannon arviointiin, joka on tarkoitus tehdä vuonna 2024, ja ottamaan eri työmarkkinamalleja tuntevat sidosryhmät mukaan Euroopan työviranomaisen työhön ja arviointeihin; katsoo lisäksi, että Euroopan työviranomaisen hallinnossa olisi noudatettava samaa kolmikantarakennetta kuin muissa virastoissa ja siten mahdollistettava työmarkkinaosapuolten suurempi edustus hallintoneuvostossa, äänioikeus mukaan luettuna; |
| --- | --- |

59.

suhtautuu myönteisesti Euroopan työviranomaisen perustamiseen; kehottaa huolehtimaan siitä, että työviranomainen on täysin toimintakykyinen mahdollisimman pian; kehottaa komissiota vaihtamaan jatkuvasti tietoja parhaista käytännöistä jäsenvaltioiden työviranomaisten kanssa ja valvomaan alustavien tarkastusten täytäntöönpanoa; korostaa, että jotta Euroopan työviranomainen voisi torjua tehokkaasti laittomia käytäntöjä sekä työntekijöiden riistoa ja hyväksikäyttöä, sille olisi annettava mahdollisuus valvoa yrityksiä ja määrätä seuraamuksia yrityksille, jotka eivät noudata sääntöjä; korostaa, että tämä edellyttää myös työviranomaisen toimeksiannon laajentamista siten, että se kattaa EU:n säädökset, kuten esimerkiksi direktiivit 2008/104/EY (19

20

21

| 60. | pyytää siksi komissiota toimimaan vuonna 2018 ilmoittamallaan tavalla ja esittämään asianmukaisen vaikutustenarvioinnin tehtyään ehdotuksen EU:n digitaalisesta sosiaaliturvatunnuksesta, jonka avulla voidaan myös edistää ja suojella työntekijöiden liikkuvuutta ja perustaa valvontamekanismi sekä yksilöitä että asianomaisia viranomaisia varten sen varmistamiseksi, että sosiaaliturvaetuudet maksetaan velvoitteiden, kuten henkilökohtaisen työkortin, mukaisesti ja että työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan koordinointia koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanoa valvotaan oikeudenmukaisella ja tehokkaalla tavalla; katsoo lisäksi, että työntekijöillä ja heidän edustajillaan ja työsuojeluviranomaisilla on oltava ajantasaiset tiedot työnantajistaan ja palkkaoikeuksistaan sekä työntekijöiden oikeuksista ja sosiaalisista oikeuksista alakohtaisen työehtosopimuksen tai tarvittaessa kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja tietosuojavaatimuksia noudattaen; |
| --- | --- |

60.

pyytää siksi komissiota toimimaan vuonna 2018 ilmoittamallaan tavalla ja esittämään asianmukaisen vaikutustenarvioinnin tehtyään ehdotuksen EU:n digitaalisesta sosiaaliturvatunnuksesta, jonka avulla voidaan myös edistää ja suojella työntekijöiden liikkuvuutta ja perustaa valvontamekanismi sekä yksilöitä että asianomaisia viranomaisia varten sen varmistamiseksi, että sosiaaliturvaetuudet maksetaan velvoitteiden, kuten henkilökohtaisen työkortin, mukaisesti ja että työvoiman liikkuvuutta ja sosiaaliturvan koordinointia koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanoa valvotaan oikeudenmukaisella ja tehokkaalla tavalla; katsoo lisäksi, että työntekijöillä ja heidän edustajillaan ja työsuojeluviranomaisilla on oltava ajantasaiset tiedot työnantajistaan ja palkkaoikeuksistaan sekä työntekijöiden oikeuksista ja sosiaalisista oikeuksista alakohtaisen työehtosopimuksen tai tarvittaessa kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja tietosuojavaatimuksia noudattaen;

| 61. | kehottaa komissiota selvittämään mahdollisuuksia antaa työntekijöille, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, mahdollisuus saada työlupa EU:ssa edellyttäen, että kaikki kansallisen ja EU:n työlainsäädännön suojatoimet takaavat tehokkaasti suojelun ja säälliset työolot ja -ehdot myös kolmansien maiden kansalaisille ja että tämä ei johda työmarkkinoiden vääristymiseen; pyytää komissiota tekemään perusteellisen tutkimuksen lähetettyjen kolmansien maiden kansalaisten työoloihin ja -ehtoihin liittyvistä suuntauksista ja korostaa, että tutkimuksen tulosten perusteella saatetaan tarvita politiikkatoimia unionin tai kansallisella tasolla; on erittäin huolissaan nykyisestä kolmansien maiden kansalaisten osuuden kasvusta aloilla, joilla on epävarmojen työolojen ja -ehtojen soveltamisen ja väärinkäytösten maine; korostaa, että kolmansien maiden kansalaiset ovat usein alttiimpia hyväksikäytölle ja tarvitsevat siksi suojelua; korostaa, että hyväksikäyttöön kuuluu väärinkäytöksiä, joista voidaan mainita esimerkiksi näennäinen lähettäminen, näennäinen itsenäinen ammatinharjoittaminen, vilpilliset alihankintayritykset ja työnvälityspalvelut, postilaatikkoyritykset ja pimeä työ; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kolmansien maiden kansalaisten kanssa asioitaessa noudatetaan sovellettavia lakeja ja työehtoja koskevia sääntöjä väärinkäytösten estämiseksi, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön direktiivin 2009/52/EY suojaavat osatekijät ja varmistamaan saatavilla olevat ja tehokkaat valitusmekanismit, joiden avulla voidaan tehokkaasti periä takaisin maksamatta olevat palkat ja sosiaaliturvamaksut; |
| --- | --- |

61.

kehottaa komissiota selvittämään mahdollisuuksia antaa työntekijöille, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, mahdollisuus saada työlupa EU:ssa edellyttäen, että kaikki kansallisen ja EU:n työlainsäädännön suojatoimet takaavat tehokkaasti suojelun ja säälliset työolot ja -ehdot myös kolmansien maiden kansalaisille ja että tämä ei johda työmarkkinoiden vääristymiseen; pyytää komissiota tekemään perusteellisen tutkimuksen lähetettyjen kolmansien maiden kansalaisten työoloihin ja -ehtoihin liittyvistä suuntauksista ja korostaa, että tutkimuksen tulosten perusteella saatetaan tarvita politiikkatoimia unionin tai kansallisella tasolla; on erittäin huolissaan nykyisestä kolmansien maiden kansalaisten osuuden kasvusta aloilla, joilla on epävarmojen työolojen ja -ehtojen soveltamisen ja väärinkäytösten maine; korostaa, että kolmansien maiden kansalaiset ovat usein alttiimpia hyväksikäytölle ja tarvitsevat siksi suojelua; korostaa, että hyväksikäyttöön kuuluu väärinkäytöksiä, joista voidaan mainita esimerkiksi näennäinen lähettäminen, näennäinen itsenäinen ammatinharjoittaminen, vilpilliset alihankintayritykset ja työnvälityspalvelut, postilaatikkoyritykset ja pimeä työ; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kolmansien maiden kansalaisten kanssa asioitaessa noudatetaan sovellettavia lakeja ja työehtoja koskevia sääntöjä väärinkäytösten estämiseksi, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön direktiivin 2009/52/EY suojaavat osatekijät ja varmistamaan saatavilla olevat ja tehokkaat valitusmekanismit, joiden avulla voidaan tehokkaasti periä takaisin maksamatta olevat palkat ja sosiaaliturvamaksut;

o

o o

| 62. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

62.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

1

(2)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

2

(3)  EUVL C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

3

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0176.

4

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0194.

5

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0180.

6

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0033.

7

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0337.

8

(9)  EUVL L 185, 11.7.2019, s. 44.

9

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0202.

10

(11)  EUVL C 159, 10.5.2019, s. 1.

11

(12)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 32.

12

(13)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10163468/3-16102019-CP-EN.pdf/edc3178f-ae3e-9973-f147-b839ee522578

13

(14)  https://www.feantsa.org/public/user/Resources/resources/Rapport_Europe_2020 _GB.pdf

14

(15)  Eurofound (2018), ”Upward convergence in the EU: Concepts, measurements and indicators”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

15

Eurofound (2017), Kuudes Euroopan työolotutkimus – tiivistelmäraportti (vuoden 2017 päivitys), Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(16)  Työttömyystilastot:Eurostat, heinäkuu 2020

16

(17)  Euroopan talousennuste, syksy 2020, Euroopan komissio, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip136_en.pdf

17

(18)  EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/104/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, vuokratyöstä (EUVL L 327, 5.12.2008, s. 9).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/36/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä kausityöntekijänä työskentelyä varten (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 375).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/52/EY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavia seuraamuksia ja toimenpiteitä koskevista vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 168, 30.6.2009, s. 24).

21

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/94

---

P9_TA(2020)0372

Yritysten kestävä hallinnointi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 yritysten kestävästä hallinnoinnista (2020/2137(INI))

(2021/C 445/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon vuonna 2011 annetut yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2011 annetut yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet (1),

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet (2),

| — | ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) toimintaohjeet monikansallisille yrityksille (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) toimintaohjeet monikansallisille yrityksille (3),

| — | ottaa huomioon vastuullista liiketoimintaa (4) koskevat ja yhteisösijoittajien vastuullista liiketoimintaa (5) koskevat OECD:n due diligence -ohjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vastuullista liiketoimintaa (4) koskevat ja yhteisösijoittajien vastuullista liiketoimintaa (5) koskevat OECD:n due diligence -ohjeet,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön ILO:n kolmikantaisen periaatejulistuksen, joka koskee monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön ILO:n kolmikantaisen periaatejulistuksen, joka koskee monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa (6),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2015 tehdyn Pariisin sopimuksen (7),

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) vuoden 2018 erityisraportin ”Global Warming of 1,5 oC” (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) vuoden 2018 erityisraportin ”Global Warming of 1,5 oC” (8),

| — | ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (COM(2020)0080),

| — | ottaa huomioon fluoratuista kasvihuonekaasuista ja asetuksen (EY) N:o 842/2006 kumoamisesta 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 517/2014 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon fluoratuista kasvihuonekaasuista ja asetuksen (EY) N:o 842/2006 kumoamisesta 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 517/2014 (9),

| — | ottaa huomioon kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman (COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman (COM(2018)0097),

| — | ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon mukautetun komission työohjelman 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon mukautetun komission työohjelman 2020 (COM(2020)0440),

| — | ottaa huomioon tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (10) (tilinpäätösdirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta 26. kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (10) (tilinpäätösdirektiivi),

| — | ottaa huomioon neuvoston direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta 22. lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/95/EU (11) (muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annettu direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta 22. lokakuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/95/EU (11) (muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annettu direktiivi),

| — | ottaa huomioon julkistamattoman taitotiedon ja liiketoimintatiedon (liikesalaisuuksien) suojaamisesta laittomalta hankinnalta, käytöltä ja ilmaisemiselta 8. kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/943 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkistamattoman taitotiedon ja liiketoimintatiedon (liikesalaisuuksien) suojaamisesta laittomalta hankinnalta, käytöltä ja ilmaisemiselta 8. kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/943 (12),

| — | ottaa huomioon direktiivin 2007/36/EY muuttamisesta osakkeenomistajien pitkäaikaiseen vaikuttamiseen kannustamisen osalta 17. toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/828 (13) (osakkeenomistajien oikeuksia koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon direktiivin 2007/36/EY muuttamisesta osakkeenomistajien pitkäaikaiseen vaikuttamiseen kannustamisen osalta 17. toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/828 (13) (osakkeenomistajien oikeuksia koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (14),

| — | ottaa huomioon kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla 27. marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2088 (15) (tietojen antamista koskeva asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla 27. marraskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2088 (15) (tietojen antamista koskeva asetus),

| — | ottaa huomioon kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (16) (luokitusjärjestelmäasetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (16) (luokitusjärjestelmäasetus),

| — | ottaa huomioon muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat komission suuntaviivat (muiden kuin taloudellisten tietojen raportointimenetelmä) (17) ja muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat komission suuntaviivat: ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskeva täydennysosa (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat komission suuntaviivat (muiden kuin taloudellisten tietojen raportointimenetelmä) (17) ja muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskevat komission suuntaviivat: ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskeva täydennysosa (18),

| — | ottaa huomioon pääomamarkkinaunionia käsittelevän korkean tason foorumin Euroopan pääomamarkkinoiden uutta visiota koskevan loppuraportin ”A new vision for Europe’s capital markets” (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pääomamarkkinaunionia käsittelevän korkean tason foorumin Euroopan pääomamarkkinoiden uutta visiota koskevan loppuraportin ”A new vision for Europe’s capital markets” (19),

| — | ottaa huomioon komissiolle heinäkuussa 2020 tehdyn yritysjohtajien velvollisuuksia ja yritysten kestävää hallinnointia koskevan tutkimuksen ”Study on directors’ duties and sustainable corporate governance”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle heinäkuussa 2020 tehdyn yritysjohtajien velvollisuuksia ja yritysten kestävää hallinnointia koskevan tutkimuksen ”Study on directors’ duties and sustainable corporate governance”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2008 hyväksytyn yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevan YK:n ”suojele – kunnioita – korjaa” -kehyksen (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2008 hyväksytyn yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevan YK:n ”suojele – kunnioita – korjaa” -kehyksen (20),

| — | ottaa huomioon komissiolle toukokuussa 2020 tehdyn ympäristövastuudirektiivin rahoitusturvallisuuden parantamista koskevan tutkimuksen ”Improving financial security in the context of the Environmental Liability Directive” (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle toukokuussa 2020 tehdyn ympäristövastuudirektiivin rahoitusturvallisuuden parantamista koskevan tutkimuksen ”Improving financial security in the context of the Environmental Liability Directive” (21),

| — | ottaa huomioon Oslon periaatteet, jotka koskevat globaaleja velvollisuuksia hillitä ilmastonmuutosta (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Oslon periaatteet, jotka koskevat globaaleja velvollisuuksia hillitä ilmastonmuutosta (22),

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2017 annetut ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevän työryhmän suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2017 annetut ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevän työryhmän suositukset,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0240/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0240/2020),

| A. | toteaa, että unionin perustana ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa mainitut arvot ja sen ympäristöpolitiikka perustuu ennalta varautumisen periaatteeseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että unionin perustana ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa mainitut arvot ja sen ympäristöpolitiikka perustuu ennalta varautumisen periaatteeseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| B. | toteaa, että yritysmaailmassa kestävyyteen perustuva lähestymistapa merkitsee sitä, että yritykset ottavat asianmukaisesti huomioon yleiset yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat, kuten työntekijöidensä oikeudet sekä planeetan sietokyvyn rajat, torjuakseen uhkaavimpia riskejä, joita yritysten toiminta voi näille aiheuttaa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että yritysmaailmassa kestävyyteen perustuva lähestymistapa merkitsee sitä, että yritykset ottavat asianmukaisesti huomioon yleiset yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat, kuten työntekijöidensä oikeudet sekä planeetan sietokyvyn rajat, torjuakseen uhkaavimpia riskejä, joita yritysten toiminta voi näille aiheuttaa;

| C. | toteaa, että yritysten kestävää hallinnointia edistäviä kansainvälisiä aloitteita on paljon mutta ne perustuvat vapaaehtoisuuteen, ne eivät ole sitovia säädöksiä ja ne ovat osoittautuneet pääosin tehottomaksi tavaksi muuttaa yritysten toimintatapoja kestävämmiksi; toteaa, että kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti komissiolle laaditussa yritysjohtajien velvollisuuksia ja yritysten kestävää hallinnointia koskevassa tutkimuksessa painotetaan hyötyjä, joita saadaan, kun selvennetään kestävyyttä ja pitkän aikavälin näkökohtia koskevia yritysjohtajien velvollisuuksia, korostetaan lyhytjänteiseen toimintaan liittyviä ongelmia ja muistutetaan, että yritysten on otettava huomioon pitkän aikavälin edut, jotta EU voi edistyä omien kestävyyttä koskevien sitoumustensa täyttämisessä; ottaa huomioon, että tutkimuksessa todetaan selvästi olevan tarpeen hyväksyä asiaa koskevaa EU:n lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että yritysten kestävää hallinnointia edistäviä kansainvälisiä aloitteita on paljon mutta ne perustuvat vapaaehtoisuuteen, ne eivät ole sitovia säädöksiä ja ne ovat osoittautuneet pääosin tehottomaksi tavaksi muuttaa yritysten toimintatapoja kestävämmiksi; toteaa, että kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti komissiolle laaditussa yritysjohtajien velvollisuuksia ja yritysten kestävää hallinnointia koskevassa tutkimuksessa painotetaan hyötyjä, joita saadaan, kun selvennetään kestävyyttä ja pitkän aikavälin näkökohtia koskevia yritysjohtajien velvollisuuksia, korostetaan lyhytjänteiseen toimintaan liittyviä ongelmia ja muistutetaan, että yritysten on otettava huomioon pitkän aikavälin edut, jotta EU voi edistyä omien kestävyyttä koskevien sitoumustensa täyttämisessä; ottaa huomioon, että tutkimuksessa todetaan selvästi olevan tarpeen hyväksyä asiaa koskevaa EU:n lainsäädäntöä;

| D. | toteaa, että EU toteutti edellisellä vaalikaudella useita aloitteita, joilla pyrittiin edistämään rahoitustoiminnan ja taloudellisen toiminnan avoimuutta ja pitkäjänteisyyttä, mukaan lukien osakkeenomistajien oikeuksia koskeva direktiivi, kestävän kasvun rahoitusta koskeva toimintasuunnitelma, tietojen antamista koskeva asetus ja luokitusjärjestelmäasetus; toteaa, että tämä kehityssuuntaus alkoi muun muassa muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin hyväksymisen myötä; toteaa, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistaminen on tarpeen yritysten tulosten ja niiden yhteiskuntaan ja ympäristöön kohdistuvien pitkän aikavälin vaikutusten mittaamiseksi, seuraamiseksi ja hallitsemiseksi; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että EU toteutti edellisellä vaalikaudella useita aloitteita, joilla pyrittiin edistämään rahoitustoiminnan ja taloudellisen toiminnan avoimuutta ja pitkäjänteisyyttä, mukaan lukien osakkeenomistajien oikeuksia koskeva direktiivi, kestävän kasvun rahoitusta koskeva toimintasuunnitelma, tietojen antamista koskeva asetus ja luokitusjärjestelmäasetus; toteaa, että tämä kehityssuuntaus alkoi muun muassa muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin hyväksymisen myötä; toteaa, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistaminen on tarpeen yritysten tulosten ja niiden yhteiskuntaan ja ympäristöön kohdistuvien pitkän aikavälin vaikutusten mittaamiseksi, seuraamiseksi ja hallitsemiseksi;

| E. | toteaa, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annettu direktiivi on tiiviisti kytköksissä yritysten kestävään hallinnointiin ja on ollut merkittävä edistysaskel muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisen edistämisessä unionissa; katsoo, että siinä on kuitenkin vakavia puutteita, jotka on korjattava, jotta siitä olisi enemmän hyötyä sijoittajille ja sidosryhmille; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annettu direktiivi on tiiviisti kytköksissä yritysten kestävään hallinnointiin ja on ollut merkittävä edistysaskel muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisen edistämisessä unionissa; katsoo, että siinä on kuitenkin vakavia puutteita, jotka on korjattava, jotta siitä olisi enemmän hyötyä sijoittajille ja sidosryhmille;

| F. | toteaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaan yritysten ja rahoituslaitosten on lisättävä ilmasto- ja ympäristötietojensa julkistamista, jotta sijoittajat saavat kaikki tiedot sijoitustensa kestävyydestä; toteaa, että komissio on sitoutunut tarkistamaan muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annettua direktiiviä tämän suuntaisesti; toteaa, että vuoden 2020 mukautetun työohjelmansa mukaan komissio aikoo esittää ehdotuksen muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin tarkistamisesta vuoden 2021 ensimmäisellä neljänneksellä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaan yritysten ja rahoituslaitosten on lisättävä ilmasto- ja ympäristötietojensa julkistamista, jotta sijoittajat saavat kaikki tiedot sijoitustensa kestävyydestä; toteaa, että komissio on sitoutunut tarkistamaan muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annettua direktiiviä tämän suuntaisesti; toteaa, että vuoden 2020 mukautetun työohjelmansa mukaan komissio aikoo esittää ehdotuksen muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin tarkistamisesta vuoden 2021 ensimmäisellä neljänneksellä;

| G. | toteaa, että sidosryhmät ovat usein todenneet, että muut kuin taloudelliset tiedot, joita yritykset toimittavat muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin mukaisesti, eivät ole riittäviä, luotettavia eivätkä vertailukelpoisia; ottaa huomioon, että tietojen valmistelusta vastaavat ovat todenneet, että vapaaehtoisten julkistamiskehysten moninaisuus aiheuttaa hämäännystä, ja he ovat vaatineet oikeudellista selkeyttämistä ja standardointia; katsoo, että yritysten on julkistettava kattavampia ja luotettavampia tietoja, jotta voidaan vähentää kaikkia mahdollisia ilmastoon, ympäristöön ja yhteiskuntaan kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia; katsoo, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisen parantaminen voisi lisätä yritysten vastuuvelvollisuutta ja parantaa luottamusta niihin; toteaa, että tällainen parantaminen ei saisi aiheuttaa epäreilua kilpailun epätasapainoa; katsoo, että julkistamista koskevissa velvoitteissa olisi tämän vuoksi otettava huomioon hallinnolliset kustannukset ja niiden olisi oltava oikeassa suhteessa yrityksen kokoon nähden ja johdonmukaisia muun yritystoimintaan sovellettavan lainsäädännön, kuten liikesalaisuuksien kunnioittamista ja väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevan lainsäädännön, kanssa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että sidosryhmät ovat usein todenneet, että muut kuin taloudelliset tiedot, joita yritykset toimittavat muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin mukaisesti, eivät ole riittäviä, luotettavia eivätkä vertailukelpoisia; ottaa huomioon, että tietojen valmistelusta vastaavat ovat todenneet, että vapaaehtoisten julkistamiskehysten moninaisuus aiheuttaa hämäännystä, ja he ovat vaatineet oikeudellista selkeyttämistä ja standardointia; katsoo, että yritysten on julkistettava kattavampia ja luotettavampia tietoja, jotta voidaan vähentää kaikkia mahdollisia ilmastoon, ympäristöön ja yhteiskuntaan kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia; katsoo, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisen parantaminen voisi lisätä yritysten vastuuvelvollisuutta ja parantaa luottamusta niihin; toteaa, että tällainen parantaminen ei saisi aiheuttaa epäreilua kilpailun epätasapainoa; katsoo, että julkistamista koskevissa velvoitteissa olisi tämän vuoksi otettava huomioon hallinnolliset kustannukset ja niiden olisi oltava oikeassa suhteessa yrityksen kokoon nähden ja johdonmukaisia muun yritystoimintaan sovellettavan lainsäädännön, kuten liikesalaisuuksien kunnioittamista ja väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevan lainsäädännön, kanssa;

| H. | ottaa huomioon, että komissiolle laaditusta yritysjohtajien velvollisuuksia ja yritysten kestävää hallinnointia koskevasta tutkimuksesta ilmenee, että EU:n pörssiyhtiöt keskittyvät yhä enenevässä määrin osakkeenomistajiensa lyhyen aikavälin etuihin; toteaa, että tutkimuksessa ehdotetaan useita unionin tason lainsäädäntövaihtoehtoja, joilla parannettaisiin merkittävästi yritysten kestävyyttä; katsoo, että on hyväksyttävä eurooppalaisia yrityksiä varten tarkoitettu lainsäädäntökehys noudattaen täysimääräisesti suhteellisuusperiaatetta ja välttäen niihin kohdistuvan liiallisen hallinnollisen taakan muodostumista; katsoo, että tällä kehyksellä on varmistettava oikeusvarmuuden kunnioittaminen sisämarkkinoilla ja parannettava sitä ja että se ei saisi aiheuttaa kilpailuhaittaa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että komissiolle laaditusta yritysjohtajien velvollisuuksia ja yritysten kestävää hallinnointia koskevasta tutkimuksesta ilmenee, että EU:n pörssiyhtiöt keskittyvät yhä enenevässä määrin osakkeenomistajiensa lyhyen aikavälin etuihin; toteaa, että tutkimuksessa ehdotetaan useita unionin tason lainsäädäntövaihtoehtoja, joilla parannettaisiin merkittävästi yritysten kestävyyttä; katsoo, että on hyväksyttävä eurooppalaisia yrityksiä varten tarkoitettu lainsäädäntökehys noudattaen täysimääräisesti suhteellisuusperiaatetta ja välttäen niihin kohdistuvan liiallisen hallinnollisen taakan muodostumista; katsoo, että tällä kehyksellä on varmistettava oikeusvarmuuden kunnioittaminen sisämarkkinoilla ja parannettava sitä ja että se ei saisi aiheuttaa kilpailuhaittaa;

| I. | toteaa, että kestävyyteen perustuva lähestymistapa yritysten hallinnoinnissa kattaa sekä ihmisoikeudet että ympäristönsuojelun; katsoo, että lakisääteistä vaatimusta julkistaa tietoja, jotka liittyvät ympäristö-, sosiaali- ja työntekijäkysymyksiin, ihmisoikeuksiin, lahjontaan ja korruptioon, olisi pidettävä osana yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa YK:n ohjaavissa periaatteissa määriteltyä yritysten velvollisuutta kunnioittaa ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kestävyyteen perustuva lähestymistapa yritysten hallinnoinnissa kattaa sekä ihmisoikeudet että ympäristönsuojelun; katsoo, että lakisääteistä vaatimusta julkistaa tietoja, jotka liittyvät ympäristö-, sosiaali- ja työntekijäkysymyksiin, ihmisoikeuksiin, lahjontaan ja korruptioon, olisi pidettävä osana yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa YK:n ohjaavissa periaatteissa määriteltyä yritysten velvollisuutta kunnioittaa ihmisoikeuksia;

| J. | ottaa huomioon, että Pariisin sopimuksen tavoitteena on pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle 2 celsiusasteessa esiteolliseen tasoon verrattuna ja jatkaa pyrkimyksiä lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteolliseen tasoon verrattuna; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Pariisin sopimuksen tavoitteena on pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle 2 celsiusasteessa esiteolliseen tasoon verrattuna ja jatkaa pyrkimyksiä lämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteolliseen tasoon verrattuna;

| K. | toteaa, että lisääntyvä maailmanlaajuinen kilpailu luonnonvaroista johtaa usein siihen, että yritykset hyödyntävät luonnonympäristöä ja ihmisten elinympäristöä kestämättömällä tavalla; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että lisääntyvä maailmanlaajuinen kilpailu luonnonvaroista johtaa usein siihen, että yritykset hyödyntävät luonnonympäristöä ja ihmisten elinympäristöä kestämättömällä tavalla;

| L. | katsoo, että yritysten hallinnoinnilla on keskeinen rooli niiden EU:n sitoumusten toimeenpanossa, jotka koskevat YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että yritysten hallinnoinnilla on keskeinen rooli niiden EU:n sitoumusten toimeenpanossa, jotka koskevat YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa;

| M. | toteaa, että ilmastonmuutos vaarantaa vakavasti elintarviketurvan ja erityisesti elintarvikkeiden saatavuuden, saantimahdollisuudet ja käytön sekä elintarvikejärjestelmien vakauden; toteaa, että naisviljelijät tuottavat nykyisin 45–80 prosenttia kaikista elintarvikkeista kehitysmaissa, joihin ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikkeneminen vaikuttavat suhteettoman paljon; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että ilmastonmuutos vaarantaa vakavasti elintarviketurvan ja erityisesti elintarvikkeiden saatavuuden, saantimahdollisuudet ja käytön sekä elintarvikejärjestelmien vakauden; toteaa, että naisviljelijät tuottavat nykyisin 45–80 prosenttia kaikista elintarvikkeista kehitysmaissa, joihin ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikkeneminen vaikuttavat suhteettoman paljon;

| N. | toteaa, että Århusin yleissopimuksessa vahvistetaan useita ympäristöasioita koskevia yleisön ja yhdistysten oikeuksia, mukaan lukien oikeus saada ympäristöä koskevaa tietoa, oikeus osallistua ympäristöä koskevaan päätöksentekoon ja muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Århusin yleissopimuksessa vahvistetaan useita ympäristöasioita koskevia yleisön ja yhdistysten oikeuksia, mukaan lukien oikeus saada ympäristöä koskevaa tietoa, oikeus osallistua ympäristöä koskevaan päätöksentekoon ja muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus;

| O. | toteaa, että YK:n Århusin yleissopimuksen valvontakomitea totesi vuonna 2017, ettei EU noudata Århusin yleissopimusta, koska sen kansalaisilla ei ole mahdollisuutta riitauttaa EU:n toimielinten päätöksiä EU:n tuomioistuimissa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että YK:n Århusin yleissopimuksen valvontakomitea totesi vuonna 2017, ettei EU noudata Århusin yleissopimusta, koska sen kansalaisilla ei ole mahdollisuutta riitauttaa EU:n toimielinten päätöksiä EU:n tuomioistuimissa;

| P. | toteaa, että komissio on kohottanut vuosien 2019–2024 välisen ajan tavoitteita laatimalla asialistan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa varten ja toteamalla, että Euroopan on johdettava siirtymää kohti tervettä maapalloa; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että komissio on kohottanut vuosien 2019–2024 välisen ajan tavoitteita laatimalla asialistan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa varten ja toteamalla, että Euroopan on johdettava siirtymää kohti tervettä maapalloa;

| Q. | toteaa, että yritysjohtajilla on lain ja yrityksen perustamiskirjan nojalla velvollisuus toimia yrityksensä etujen mukaisesti; toteaa, että tätä velvollisuutta on tulkittu eri tavoin eri lainkäyttöalueilla ja yrityksen edun on usein katsottu tarkoittavan osakkeenomistajien taloudellisia etuja; katsoo, että sen, minkä katsotaan olevan eduksi yritykselle, olisi katettava myös asiaankuuluvien sidosryhmien, mukaan lukien työntekijöiden, edut sekä laajemmat yhteiskunnalliset edut; toteaa, että tämän velvollisuuden suppea tulkinta ja liiallinen keskittyminen lyhyen aikavälin voittojen maksimointiin on haitallista yritysten pitkän aikavälin tulosten ja kestävyyden ja siten myös osakkeenomistajien etujen kannalta; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että yritysjohtajilla on lain ja yrityksen perustamiskirjan nojalla velvollisuus toimia yrityksensä etujen mukaisesti; toteaa, että tätä velvollisuutta on tulkittu eri tavoin eri lainkäyttöalueilla ja yrityksen edun on usein katsottu tarkoittavan osakkeenomistajien taloudellisia etuja; katsoo, että sen, minkä katsotaan olevan eduksi yritykselle, olisi katettava myös asiaankuuluvien sidosryhmien, mukaan lukien työntekijöiden, edut sekä laajemmat yhteiskunnalliset edut; toteaa, että tämän velvollisuuden suppea tulkinta ja liiallinen keskittyminen lyhyen aikavälin voittojen maksimointiin on haitallista yritysten pitkän aikavälin tulosten ja kestävyyden ja siten myös osakkeenomistajien etujen kannalta;

| R. | katsoo, että yritysten kestävää hallinnointia koskevan unionin lainsäädännön johdonmukaisuuden varmistamiseksi olisi otettava käyttöön konkreettisia velvoitteita ja kannustimia, jotka koskevat toimien toteuttamista eivätkä pelkästään tietojen julkistamista; toteaa, että tämän vuoksi tarvitaan lisäkehys, jossa määritellään kestävyyttä koskevat yritysten johtokuntien velvollisuudet; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että yritysten kestävää hallinnointia koskevan unionin lainsäädännön johdonmukaisuuden varmistamiseksi olisi otettava käyttöön konkreettisia velvoitteita ja kannustimia, jotka koskevat toimien toteuttamista eivätkä pelkästään tietojen julkistamista; toteaa, että tämän vuoksi tarvitaan lisäkehys, jossa määritellään kestävyyttä koskevat yritysten johtokuntien velvollisuudet;

| S. | katsoo, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin tarkistamista koskevien ehdotusten lisäksi komission olisi esitettävä due diligence -velvoitteita ja yritysjohtajien velvollisuuksia koskevaa uutta lainsäädäntöä, jotta voidaan parantaa EU:n yritysten hallinnoinnin kestävyyttä, avoimuutta ja vastuullisuutta; katsoo, että jos yksittäisen lainsäädäntövälineen on tarkoitus kattaa sekä due diligence -velvoitteet että johtajien velvollisuudet, kyseiset kysymykset olisi erotettava selkeästi toisistaan kahteen eri osaan; katsoo, että nämä velvoitteet ja velvollisuudet täydentävät toisiaan mutta ne eivät voi korvata toisiaan eikä toinen ole alisteinen toiseen nähden; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin tarkistamista koskevien ehdotusten lisäksi komission olisi esitettävä due diligence -velvoitteita ja yritysjohtajien velvollisuuksia koskevaa uutta lainsäädäntöä, jotta voidaan parantaa EU:n yritysten hallinnoinnin kestävyyttä, avoimuutta ja vastuullisuutta; katsoo, että jos yksittäisen lainsäädäntövälineen on tarkoitus kattaa sekä due diligence -velvoitteet että johtajien velvollisuudet, kyseiset kysymykset olisi erotettava selkeästi toisistaan kahteen eri osaan; katsoo, että nämä velvoitteet ja velvollisuudet täydentävät toisiaan mutta ne eivät voi korvata toisiaan eikä toinen ole alisteinen toiseen nähden;

Muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevat velvoitteet

| 1. | kehottaa komissiota pyrkimään yhtiöoikeutta ja yritysten hallinnointia koskevia uusia toimia ehdottaessaan saattamaan asiaankuuluvaan tasapainoon yhtäältä tarve lieventää yritysjohtajiin kohdistuvaa lyhyen aikavälin painetta ja kannustaa sisällyttämään kestävyys yritysten päätöksentekoon ja toisaalta tarve riittävään joustavuuteen varmistaen samalla yhdenmukaistamisen; korostaa, että on tärkeää vahvistaa johtajien roolia yritysten pitkän aikavälin etujen tavoittelussa tulevissa EU:n tason toimissa ja luoda yritysten hallintoelimiin toimintakulttuuri, jossa otetaan huomion yritysten kestävä hallinnointi ja sen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä, että komissio on sitoutunut tarkistamaan muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annettua direktiiviä; korostaa, että tarkistamisessa olisi noudatettava täysimääräisesti tietojen antamista koskevassa asetuksessa ja luokitusjärjestelmäasetuksessa säädettyjä vaatimuksia; kehottaa komissiota ottamaan huomioon tässä päätöslauselmassa esitetyt suositukset; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palauttaa mieliin, että parlamentti on kehottanut laajentamaan muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevan direktiivin soveltamisalaa siten, että se kattaisi kaikki unionin alueelle sijoittautuneet suuret pörssiyritykset ja listaamattomat yritykset, sellaisina kuin ne on määritelty tilinpäätösdirektiivin 3 artiklan 4 kohdassa; korostaa, että tasapuolisten toimintaedellytysten takaamiseksi muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevia velvoitteita olisi sovellettava myös kaikkiin EU:n ulkopuolisiin yrityksiin, jotka toimivat unionin markkinoilla; kehottaa komissiota määrittelemään taloudellisen toiminnan korkean riskin alat, joilla on merkittävä vaikutus kestävyyttä koskeviin kysymyksiin, minkä vuoksi olisi perusteltua, että kyseisten alojen pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) sisällytettäisiin muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin soveltamisalaan; katsoo tämän osalta, että komission olisi hyödynnettävä riippumattomia ulkopuolisia asiantuntijoita viitteellisen, ohjeellisen ja säännöllisesti päivitettävän konfliktialueita ja korkean riskin alueita koskevan luettelon sekä pk-yrityksille tarkoitettujen erityisohjeiden laatimiseksi; katsoo, että olisi kiinnitettävä erityisesti huomiota investointeihin ja aloihin, joilla on usein yhteys laittomaan liiketoimintaan, kuten ympäristörikoksiin, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomaan kauppaan, korruptioon tai talousrikollisuuteen; korostaa, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annettua direktiiviä on tarkistettava myös siksi, että rahoitusmarkkinoiden toimijoilla olisi mahdollisuus tutustua olennaisiin tietoihin voidakseen täyttää tietojen antamista koskevan asetuksen velvoitteet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että yritysten kestävä hallinnointi on tärkeä tekijä, jonka avulla EU voi saada aikaan sekä selviytymis- ja palautumiskykyisen että kestävän talouden, parantaa tasapuolisia toimintaedellytyksiä EU:n yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn ylläpitämiseksi ja edistämiseksi sekä suojella EU:n työntekijöitä ja yrityksiä kolmansien maiden harjoittamalta epäreilulta kilpailulta, ja katsoo, että se voi siten asianmukaisesti mitoitettuna ja oikeasuhteisena hyödyttää EU:n kauppa- ja investointipolitiikkaa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että covid-19-pandemia on tuonut esiin globaalien toimitusketjujen haavoittuvuudet ja osoittanut, että vapaaehtoisuuteen perustuvat säännöt eivät yksin riitä, kuten on nähty esimerkiksi vaateteollisuuden alalla, missä tuotanto häiriintyi kriisin aikana, mikä johti kielteisiin vaikutuksiin koko toimitusketjussa; toteaa, että kriisistä selviytyvät paremmin yritykset, joilla on paremmin määritellyt ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintoon liittyvät käytännöt sekä riskinvähentämisprosessit; toteaa, että OECD:n mukaan (23) yritykset, jotka puuttuvat covid-19-kriisiin liittyviin riskeihin ennakoivilla toimilla tavalla, joka lieventää työntekijöihin ja toimitusketjuihin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia, todennäköisesti kasvattavat arvoaan enemmän pitkällä aikavälillä ja vahvistavat selviytymis- ja palautumiskykyään sekä parantavat elinkelpoisuuttaan lyhyellä aikavälillä ja elpymisnäkymiään keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että luokitusjärjestelmäasetuksessa vahvistetaan useita ympäristötavoitteita, jotka koskevat erityisesti ilmastonmuutosta, vesivarojen ja meriluonnonvarojen käyttöä ja suojelua, kiertotalouteen siirtymistä, pilaantumisen ehkäisyä ja valvontaa sekä luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemejä; katsoo, että ympäristöasioiden käsitettä olisi tulkittava muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetussa direktiivissä luokitusjärjestelmäasetuksen mukaisesti ja sen olisi katettava kaikenlainen pilaantuminen; pyytää komissiota ottamaan huomioon ilmastoon liittyvien taloudellisten tietojen julkistamista käsittelevän työryhmän suositukset ja edistämään sellaisten innovatiivisten kirjanpitomenetelmien kehittämistä, joissa otetaan huomioon ekosysteemien arvo; katsoo, että on yhtä lailla tärkeää määritellä tarkasti muut kestävyyteen liittyvät kysymykset, joihin muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetussa direktiivissä viitataan, kuten sosiaalisten ja työntekijöitä koskevien kysymysten, ihmisoikeuksien kunnioittamisen sekä korruption ja lahjonnan torjunnan käsitteet; katsoo, että työntekijöitä koskevat kysymykset voisivat kattaa yritysten palkkapolitiikkaa koskevien tietojen julkistamisen, johon voisi kuulua palkkojen esittäminen desiilin mukaisesti ja sukupuolten palkkaeron esittäminen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että yritysten kestävä hallinnointi on olennaisen tärkeää yritysten pitkän aikavälin linjausten kannalta, jotta niiden toimintaa voidaan mukauttaa siten, että se on yhteensopivaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitettyjen unionin yleisten ympäristötavoitteiden saavuttamisen sekä sen unionin sitoumuksen kanssa, joka koskee kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä unionin pyrkiessä saavuttamaan vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen; korostaa, että kaikkien alojen olisi edistettävä kyseisen tavoitteen saavuttamista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että olennaisuuden määritelmässä olisi viitattava kaikkiin koko yhteiskuntaan kohdistuviin ympäristö-, ihmisoikeus- ja hallintotapavaikutuksiin ja sen olisi ulotuttava arvonmuodostusta ja yritysten puhtaasti taloudelliseen tulokseen liittyviä kysymyksiä laajemmalle; kehottaa tarkistamaan tätä määritelmää noudattaen kaksinkertaisen olennaisuuden periaatetta, josta säädettiin muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetussa direktiivissä ja jota selvennettiin edelleen ilmastoon liittyvien tietojen raportointia koskevissa komission suuntaviivoissa; katsoo, että olennaisuuden arviointiprosessiin olisi otettava mukaan asiaankuuluvat sidosryhmät; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetussa direktiivissä säädetään merkittävästä joustosta sen suhteen, miten direktiivin soveltamisalaan kuuluvat yritykset voivat julkistaa asiaankuuluvia tietoja parhaaksi katsomallaan tavalla; toteaa, että yritykset voivat tällä hetkellä tukeutua oman harkintansa mukaan useisiin eri kehyksiin; panee merkille, että yritykset ovat edelleen epävarmoja sen suhteen, miten ne voivat parhaiten noudattaa julkistamisvelvoitteitaan; katsoo, että on välttämätöntä perustaa suhteellisuusperiaate asianmukaisesti huomioon ottaen laaja EU:n kehys, joka kattaa kaikki kestävyyttä koskevat kysymykset, jotka ovat olennaisia laajamittaisen muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisen kannalta; korostaa tässä yhteydessä, että EU:n lainsäädäntökehyksellä olisi varmistettava, että annetut tiedot ovat selkeitä, tasapainoisia, ymmärrettäviä, verrattavissa muiden saman alan yritysten tietojen kanssa, todennettavissa ja objektiivisia ja että niihin kuuluu aikasidonnaisia kestävyystavoitteita; korostaa, että tämän kehyksen olisi myös sisällettävä sekä yleiset että alakohtaiset pakolliset standardit; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission sitoumusta tukea muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevien EU:n standardien kehitysprosessia; korostaa, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin tarkistuksessa olisi asetettava erityisiä pakollisia julkistamista koskevia velvoitteita ja standardeja siten, että kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, kuten kansalaisyhteiskunta, ympäristöjärjestöt ja työmarkkinaosapuolet, osallistuvat tähän asianmukaisesti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että muita kuin taloudellisia tietoja koskevat selvitykset olisi esitettävä vuotuisessa toimintakertomuksessa, jottei yrityksille aiheutuisi lisärasitteita; suhtautuu myönteisesti komission pääomamarkkinaunionin toimintasuunnitelmassa (COM(2020)0590) antamaan sitoumukseen esittää vuoden 2021 kolmanteen vuosineljännekseen mennessä lainsäädäntöehdotus sellaisen unionin laajuisen digitaalisen verkkofoorumin perustamisesta, joka on julkisesti saatavilla ja tarjoaa maksuttoman pääsyn sekä yritysten ilmoittamiin taloudellisiin että muihin kuin taloudellisiin tietoihin; toteaa, että foorumin olisi sisällettävä teemojen, alojen, maiden, liikevaihdon ja työntekijöiden määrän kaltaisia tekijöitä koskevia tietoja ja sen avulla käyttäjien olisi voitava vertailla yritysten julkistamia tietoja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetussa direktiivissä säädetään, ettei muita kuin taloudellisia tietoja koskeviin selvityksiin sovelleta sisällön varmentamista koskevaa vaatimusta, jota sovelletaan muuten yritysten tilinpäätöksiin; katsoo, että muita kuin taloudellisia tietoja koskevien selvitysten tarkistamisen olisi oltava pakollista asianomaisen yrityksen koosta ja toimialasta riippuen; katsoo, että varmennuspalvelujen tarjoajien, joiden on oltava puolueettomia ja riippumattomia, olisi suoritettava tarkastukset tulevan EU:n kehyksen mukaisesti; korostaa edellä esitetyn perusteella tarvetta puuttua lakisääteiseen tilintarkastukseen olennaisesti liittyviin vääränlaisiin kannustimiin tarkistamalla lakisääteistä tilintarkastusta koskevaa direktiiviä (24); toteaa, että tämä olisi myös tilaisuus puuttua suurimmille pörssiyhtiöille yleensä tilintarkastuksia tekevien neljän suuren tilitoimiston lähes monopoliasemaan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että työntekijöiden edustajat olisi otettava mukaan muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisprosessin määrittelyyn ja tietojen todentamiseen, erityisesti sosiaalista kestävyyttä koskevien tavoitteiden sekä toimitus- ja tuotantoketjuun liittyvien kysymysten, kuten ulkoistamisen ja alihankinnan, osalta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että on tärkeää asettaa tietyille EU:n yrityksille velvoite laatia vuosittain maakohtainen kertomus kultakin verotukselliselta lainkäyttöalueelta, jossa ne harjoittavat liiketoimintaa; kehottaa neuvostoa hyväksymään yleisnäkemyksensä mahdollisimman pian, jotta se voi aloittaa neuvottelut parlamentin kanssa komission ehdotuksesta direktiiviksi, joka koskee direktiivin 2013/34/EU muuttamista siltä osin kuin on kyse tiettyjen yritysten ja sivuliikkeiden tuloverotietojen ilmoittamisesta (COM(2016)0198); |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että EU:n olisi pyrittävä kaikin tavoin varmistamaan, että vapaakauppasopimuksiin, joista se neuvottelee, sisällytetään lausekkeita, joilla niiden kumppanivaltiot velvoitetaan asettamaan niiden yrityksille vastaavia velvoitteita, jotta voidaan välttää mahdolliset uudet kilpailua vääristävät keinot; |
| --- | --- |

14.

Johtajien huolenpitovelvollisuus ja lisätoimenpiteet yritysten hallinnoinnin muuttamiseksi kestävämmäksi

| 15. | korostaa monimuotoisuuden ja osallistavuuden merkitystä yrityksissä, sillä ne johtavat parempaan tulokseen; kehottaa neuvostoa hyväksymään yleisnäkemyksensä mahdollisimman pian, jotta se voi aloittaa neuvottelut parlamentin kanssa naisten johtokuntapaikkoja koskevasta ehdotuksesta (25), jolla pyritään lakkauttamaan yritysten korkeimmalla päätöksentekotasolla esiintyvä naisten ja miesten edustuksen epätasapaino; kehottaa komissiota tarkastelemaan lisäehdotuksia ylimpien johtajien ja yrityksissä vaikutusvaltaisessa asemassa toimivien henkilöiden sukupuolijakauman tasapainottamiseksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että työntekijöiden osallistumista yritysten päätöksentekoprosesseihin on lisättävä, jotta yrityksen pitkän aikavälin tavoitteet ja vaikutukset voidaan ottaa paremmin huomioon; kehottaa komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta tarkistaa eurooppalaisesta yritysneuvostosta annettua direktiiviä (26) ja luoda uusi kehys, joka koskee työntekijöille tiedottamista, heidän kuulemistaan ja osallistumistaan eurooppalaisissa yrityksissä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että ekologisella siirtymällä ja lisääntyvällä digitalisaatiolla on merkittäviä vaikutuksia työvoimaan; katsoo näin ollen, että yritysten kestävässä hallinnoinnissa olisi aina tunnustettava ja tosiasiallisesti taattava työntekijöiden oikeus ammatilliseen jatkokoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen työajalla; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että yritykset eivät ole abstrakteja yksiköitä, joita nykyiset ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvät haasteet eivät koske; katsoo, että yritysten olisi edistettävä aktiivisemmin kestävyyttä, sillä niiden pitkän aikavälin tulos, palautumiskyky ja jopa selviytyminen voivat riippua siitä, käsitelläänkö niissä asianmukaisesti ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyviä kysymyksiä; korostaa tässä yhteydessä, että johtajan huolenpitovelvollisuuteen yritystään kohtaan olisi kuuluttava osakkeiden lyhyen aikavälin voiton maksimoinnin lisäksi myös kestävyysnäkökohdat; panee merkille, että toimitusjohtajat ovat merkittävässä asemassa yrityksen strategian määrittelyssä ja sen toiminnan valvonnassa; katsoo, että toimitusjohtajien lakisääteiset velvollisuudet toimia yrityksensä etujen mukaisesti olisi ymmärrettävä velvollisuutena sisällyttää yrityksen kokonaisstrategiaan pitkän aikavälin edut ja kestävyyteen liittyvät riskit, vaikutukset, mahdollisuudet ja riippuvuudet; korostaa, että tähän priorisointivelvollisuuteen voisi sisältyä siirtyminen kestämättömistä investoinneista kestäviin investointeihin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen sen varmistamiseksi, että johtajien velvollisuuksia ei voida tulkita väärin siten, että ne tarkoittaisivat vain osakkeenomistajien lyhyen aikavälin voittojen maksimointia, vaan niihin on sen sijaan sisällyttävä yrityksen edut ja laajemmat yhteiskunnalliset edut sekä työntekijöiden ja muiden sidosryhmien edut pitkällä aikavälillä; katsoo lisäksi, että kyseisellä ehdotuksella olisi varmistettava, että hallinto-, johto- tai valvontaelinten jäsenillä, jotka toimivat heille kansallisessa lainsäädännössä annetun toimivallan puitteissa, on lakisääteinen velvollisuus määritellä yrityksen kestävyyttä koskeva strategia, julkistaa se ja seurata sitä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että kun otetaan huomioon meneillään oleva ympäristövastuudirektiivin (27) tarkistus, yrityksillä olisi oltava ympäristövastuuta koskevia rahavakuuksia yksilöille ja ekosysteemeille aiheutuvien ympäristöhaittojen varalta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | katsoo, että kestävyyttä koskevissa yritysten strategioissa olisi määriteltävä niiden due diligence -velvoitteiden mukaisesti yhtäältä olennaisuuteen liittyvät kysymykset muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevien vaatimusten mukaisesti ja toisaalta ne merkittävät vaikutukset, joita kyseisillä yrityksillä voisi olla ympäristöön, ilmastoon, yhteiskuntaan ja työntekijöihin liittyviin kysymyksiin, sekä ihmisoikeuksiin, lahjontaan ja korruptioon kohdistuvat vaikutukset, jotka johtuvat yritysten liiketoimintamalleista, toiminnasta ja toimitusketjuista, myös EU:n ulkopuolella, ja katsoo, että näitä olisi myös käsiteltävä strategiassa; katsoo, että johtajien huolenpitovelvollisuus yritystään kohtaan edellyttää myös, että noudatetaan velvoitetta olla vahingoittamatta ekosysteemejä ja turvata sellaisten asiaankuuluvien sidosryhmien, myös työntekijöiden, edut, joihin yrityksen toiminta voi vaikuttaa haitallisesti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että tulevan lainsäädännön soveltamisalan olisi katettava kaikki unionin alueelle sijoittautuneet suuret pörssiyritykset ja listaamattomat yritykset, sellaisina kuin ne on määritelty tilinpäätösdirektiivin 3 artiklan 4 kohdassa; korostaa, että tasapuolisten toimintaedellytysten takaamiseksi kyseistä lainsäädäntöä olisi sovellettava myös kaikkiin EU:n ulkopuolisiin yrityksiin, jotka toimivat unionin markkinoilla; kehottaa komissiota määrittämään taloudellisen toiminnan korkean riskin alat, joilla on merkittävä vaikutus kestävyyttä koskeviin kysymyksiin, minkä vuoksi olisi perusteltua soveltaa kyseistä lainsäädäntöä asianomaisilla aloilla toimiviin pk-yrityksiin; katsoo lisäksi, että komission parhaillaan tekemän vaikutustenarvioinnin mukaan kestävyyttä koskevissa strategioissa olisi oltava mitattavissa olevia, yksityiskohtaisia, aikasidonnaisia ja tieteeseen perustuvia tavoitteita sekä siirtymäsuunnitelmia, jotka ovat yhdenmukaisia ympäristöä ja ilmastonmuutosta koskevien unionin kansainvälisten sitoumusten ja erityisesti Pariisin sopimuksen, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen ja metsäkadon torjuntaa koskevien kansainvälisten sopimusten kanssa; katsoo, että strategioihin voisi sisältyä myös kussakin maassa toimeentuloon riittävään palkkaan perustuvaa oikeudenmukaista palkkausta koskeva sisäinen toimintaperiaate, sukupuolten tasa-arvoa koskeva toimintaperiaate sekä toimintaperiaate, jolla varmistetaan, että työntekijöiden oikeudet otetaan paremmin huomioon liiketoiminnassa; korostaa, että yritysten olisi itse määriteltävä näiden sisäisten toimintaperiaatteiden sisältö ottaen asianmukaisesti huomioon työntekijät ja kuullen näitä; katsoo, että toimintaperiaatteissa olisi otettava huomioon alakohtaiset ja/tai maantieteelliset kysymykset sekä erityisen haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin tai yhteisöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet; katsoo, että toimitusjohtajien palkkojen muuttuvan osuuden kytkeminen strategiassa vahvistettujen mitattavissa olevien tavoitteiden saavuttamiseen edistäisi johtajien etujen yhdenmukaistamista yritysten pitkän aikavälin etujen kanssa; kehottaa komissiota edistämään edelleen tällaisia ylimmän johdon palkkausjärjestelmiä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että jotkin jäsenvaltiot ovat ottaneet lainsäädännössään käyttöön lojaalisuusosakkeiden käsitteen, jonka mukaan pitkäaikaisesta osakkeenomistuksesta palkitaan myöntämällä äänestysoikeuksia ja veroetuuksia; kehottaa komissiota harkitsemaan uusien mekanismien käyttöönottoa yritysten kestävien tuottojen ja pitkän aikavälin tulosten edistämiseksi; korostaa, että jakamattomat varat voivat edistää riittävien varantojen keräämistä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että osakkeenomistajien oikeuksia koskevaa direktiiviä olisi myös muutettava, jotta voitaisiin kannustaa osakkeenomistajien ”kärsivällistä” toimintaa erityisesti palkitsemalla pitkäaikaisesta osakkeenomistuksesta myöntämällä äänioikeuksia ja veroetuuksia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on huolissaan siitä, että tietyissä kansainvälisissä investointisopimuksissa, kuten energiaperuskirjasta tehdyssä sopimuksessa, monikansallisten yhtiöiden taloudelliset edut asetetaan ensisijaisten ympäristö- ja ilmastokysymysten edelle; kehottaa komissiota toteuttamaan nopeasti toimia sen varmistamiseksi, että nykyiset ja tulevat kauppa- ja investointisopimukset ovat täysin EU:n ympäristö- ja ilmastotavoitteiden mukaisia, ja esittämään ehdotuksia yritysten harjoittaman maananastuksen ja niiden aiheuttaman metsäkadon torjumiseksi muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamisesta annetun direktiivin tulevan tarkistamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että yritykset olisi velvoitettava tiedottamaan kaikille asiaankuuluville sidosryhmille ja kuulemaan näitä kestävyyttä koskevan strategian määritys- ja seurantaprosessissa; katsoo, että sidosryhmän käsitettä olisi tulkittava laajasti ja sen olisi katettava kaikki henkilöt ja tahot, joiden oikeuksiin ja etuihin yrityksen tekemät päätökset voivat vaikuttaa, mukaan lukien työntekijät, ammattiliitot, paikallisyhteisöt, alkuperäiskansat, kansalaisten järjestöt, osakkeenomistajat, kansalaisyhteiskunta ja ympäristöjärjestöt; katsoo lisäksi, että on välttämätöntä kuulla kansallisia ja paikallisia viranomaisia, jotka käsittelevät talousasioiden kestävyyttä, erityisesti työllisyys- ja ympäristöpolitiikasta vastaavia viranomaisia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että yrityksen koosta ja toimialasta riippuen ja lukuun ottamatta pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset), jotka eivät toimi korkean riskin aloilla, jotka komission olisi määriteltävä, tämän olisi tapahduttava neuvoa-antavissa komiteoissa, joihin osallistuisivat sidosryhmien edustajat, mukaan lukien työntekijät sekä riippumattomat asiantuntijat, ja että sen yleisenä tavoitteena olisi antaa yrityksen kestävyyttä koskevan strategian sisältöä ja täytäntöönpanoa koskevia neuvoja; katsoo, että neuvoa-antavilla komiteoilla olisi oltava laajan enemmistön hyväksynnän saatuaan oikeus pyytää riippumatonta tarkastusta, mikäli esitetään perusteltuja epäilyksiä siitä, että kestävyyttä koskevan strategian täytäntöönpano ei ole ollut asianmukaista; |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että valtiontukea, EU:n rahoitusta tai muuta julkista rahoitusta saavien yritysten tai irtisanomissuunnitelmia toteuttavien yritysten olisi pyrittävä säilyttämään työntekijöidensä työpaikat ja suojeltava näitä, mukautettava johtajiensa palkkoja asiaankuuluvasti, maksettava niille kuuluva osuus veroista, pantava täytäntöön kestävyyttä koskeva strategiansa hiilijalanjäljen vähentämistä koskevan tavoitteen mukaisesti ja pidättäydyttävä osinkojen maksamisesta tai sellaisten osakkeiden takaisinostojärjestelmien tarjoamisesta, joilla on tarkoitus palkita osakkeenomistajia; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  https://www.ohchr.org/documents/publications/guidingprinciplesbusinesshr_en.pdf

(2)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(3)  http://mneguidelines.oecd.org/guidelines/

(4)  https://www.oecd.org/investment/due-diligence-guidance-for-responsible-business-conduct.htm

(5)  https://mneguidelines.oecd.org/RBC-for-Institutional-Investors.pdf

(6)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/---multi/documents/publication/wcms_094386.pdf

(7)  https://unfccc.int/files/essential_background/convention/application/pdf/english_paris_agreement.pdf

(8)  https://www.ipcc.ch/2018/10/08/summary-for-policymakers-of-ipcc-special-report-on-global-warming-of-1-5c-approved-by-governments/

(9)  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 195.

(10)  EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19.

(11)  EUVL L 330, 15.11.2014, s. 1.

(12)  EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1.

(13)  EUVL L 132, 20.5.2017, s. 1.

(14)  EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17.

(15)  EUVL L 317, 9.12.2019, s. 1.

(16)  EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13.

(17)  EUVL C 215, 5.7.2017, s. 1.

(18)  EUVL C 209, 20.6.2019, s. 1.

(19)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/business_economy_euro/growth_and_investment/documents/200610-cmu-high-level-forum-final-report_en.pdf

(20)  http://www.undocs.org/A/HRC/8/5

(21)  https://ec.europa.eu/environment/legal/liability/pdf/Final_report.pdf

(22)  https://climateprinciplesforenterprises.files.wordpress.com/2017/12/osloprincipleswebpdf.pdf

(23)  http://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/covid-19-and-responsible-business- conduct-02150b06/#:~:text=A%20responsible%20business%20conduct%20 (RBC, both%20government%20and%20business%20response

(24)  EUVL L 158, 27.5.2014, s. 196.

(25)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä, 14. marraskuuta 2012 (COM(2012)0614).

(26)  EUVL L 122, 16.5.2009, s. 28.

(27)  EUVL L 143, 30.4.2004, s. 56.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/102

---

P9_TA(2020)0373

Neuvoston suositus kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 neuvoston suosituksesta kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (2020/2767(RSP))

(2021/C 445/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 14 artiklan oikeudesta koulutukseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 14 artiklan oikeudesta koulutukseen,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti tavoitteen 4 ja sen alatavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti tavoitteen 4 ja sen alatavoitteet,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, josta neuvosto, parlamentti ja komissio antoivat julistuksen marraskuussa 2017, ja erityisesti sen periaatteet 1 ”Opetus, koulutus ja elinikäinen oppiminen” ja 4 ”Työllisyyden aktiivinen tukeminen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, josta neuvosto, parlamentti ja komissio antoivat julistuksen marraskuussa 2017, ja erityisesti sen periaatteet 1 ”Opetus, koulutus ja elinikäinen oppiminen” ja 4 ”Työllisyyden aktiivinen tukeminen”,

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (COM(2020)0275) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0123), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (COM(2020)0275) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0123),

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2017 julkaistun komission asiakirjan ”Mapping of VET graduate tracking measures in EU Member States”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2017 julkaistun komission asiakirjan ”Mapping of VET graduate tracking measures in EU Member States”,

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen (EQAVET) perustamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen (EQAVET) perustamisesta (1),

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) perustamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) perustamisesta (2),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät covid-19-kriisin torjunnasta koulutuksessa,

| — | ottaa huomioon 8. marraskuuta 2019 annetun neuvoston päätöslauselman eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisestä tulevaisuuteen suuntautuvien koulutusjärjestelmien tukemiseksi (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. marraskuuta 2019 annetun neuvoston päätöslauselman eurooppalaisen koulutusalueen kehittämisestä tulevaisuuteen suuntautuvien koulutusjärjestelmien tukemiseksi (3),

| — | ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (4),

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi” (COM(2020)0274) ja siihen liittyvät komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SWD(2020)0121 ja SWD(2020)0122), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi” (COM(2020)0274) ja siihen liittyvät komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SWD(2020)0121 ja SWD(2020)0122),

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Nuorisotyöllisyyden tukeminen: silta työelämään seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0276), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Nuorisotyöllisyyden tukeminen: silta työelämään seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0276),

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaamisesta (COM(2020)0277), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston suositukseksi ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaamisesta (COM(2020)0277),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (COM(2020)0625) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0212), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (COM(2020)0625) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0212),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027: Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan” (COM(2020)0624) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0209), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027: Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan” (COM(2020)0624) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan (SWD(2020)0209),

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 annetun komission tiedonannon digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta (COM(2018)0022),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020),

| — | ottaa huomioon henkilökohtaisten, sosiaalisten ja oppimaan oppimisen avaintaitojen eurooppalaiset puitteet (LifeComp), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon henkilökohtaisten, sosiaalisten ja oppimaan oppimisen avaintaitojen eurooppalaiset puitteet (LifeComp),

| — | ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2020 julkaistun Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) yhteenvetoraportin ”How are European countries managing apprenticeships to respond to the COVID-19 crisis?”, joka perustuu Cedefopin oppisopimusasiantuntijoiden toimittamiin tietoihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. huhtikuuta 2020 julkaistun Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) yhteenvetoraportin ”How are European countries managing apprenticeships to respond to the COVID-19 crisis?”, joka perustuu Cedefopin oppisopimusasiantuntijoiden toimittamiin tietoihin,

| — | ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun Cedefopin raportin ”Vocational education and training in Europe, 1995–2035. Scenarios for European vocational education and training in the 21st century”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistun Cedefopin raportin ”Vocational education and training in Europe, 1995–2035. Scenarios for European vocational education and training in the 21st century”,

| — | ottaa huomioon Cedefopin seitsenosaisen tutkimussarjan ”The changing nature and role of vocational education and training in Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cedefopin seitsenosaisen tutkimussarjan ”The changing nature and role of vocational education and training in Europe”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2013 julkaistun Cedefopin asiakirjan ”Benefits of vocational education and training in Europe for people, organisations and countries”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2013 julkaistun Cedefopin asiakirjan ”Benefits of vocational education and training in Europe for people, organisations and countries”,

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman nuorisotakuusta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman nuorisotakuusta (5),

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman koulutuksen nykyaikaistamisesta EU:ssa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman koulutuksen nykyaikaistamisesta EU:ssa (6),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman uudesta osaamisohjelmasta Euroopalle (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman uudesta osaamisohjelmasta Euroopalle (7),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman osaamisen edistämistä koskevasta politiikasta nuorisotyöttömyyden torjumiseksi (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman osaamisen edistämistä koskevasta politiikasta nuorisotyöttömyyden torjumiseksi (8),

| — | ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”Erasmus+ ja muut välineet ammatillisen koulutuksen liikkumisen edistämiseksi – elinikäisen oppimisen lähestymistapa” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”Erasmus+ ja muut välineet ammatillisen koulutuksen liikkumisen edistämiseksi – elinikäisen oppimisen lähestymistapa” (9),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman ammatillista koulutusta koskevasta eurooppalaisesta yhteistyöstä Eurooppa 2020 -strategian tueksi (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman ammatillista koulutusta koskevasta eurooppalaisesta yhteistyöstä Eurooppa 2020 -strategian tueksi (10),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2008 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen todistusten vastaavuudesta tehdyn neuvoston päätöksen 85/368/ETY kumoamisesta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2008 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen todistusten vastaavuudesta tehdyn neuvoston päätöksen 85/368/ETY kumoamisesta (11),

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 julkaistun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tutkimuksen ”VET in a time of crisis: Building foundations for resilient vocational education and training systems”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2020 julkaistun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tutkimuksen ”VET in a time of crisis: Building foundations for resilient vocational education and training systems”,

| — | ottaa huomioon kysymykset neuvostolle ja komissiolle neuvoston suosituksesta kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (O-000068/2020 – B9-0027/2020 ja O-000069/2020 – B9-0028/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kysymykset neuvostolle ja komissiolle neuvoston suosituksesta kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (O-000068/2020 – B9-0027/2020 ja O-000069/2020 – B9-0028/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että ammatillinen koulutus on eurooppalaisten koulutusjärjestelmien ja elinikäisen oppimisen järjestelmien olennainen osa ja se antaa nuorille ja aikuisille heidän työllistymisekseen tarvitsemansa tiedot, taidot, osaamisen ja pätevyyden; toteaa, että EU:ssa ammatillisen koulutuksen saaneita on noin puolet keskiasteen tutkinnon suorittaneista; katsoo, että ammatillinen koulutus voisi olla keskeisellä sijalla ratkaistaessa kiihtyvistä makrosuuntauksista ja tulevista muutoksista aiheutuvia haasteita ja avainasemassa korjattaessa EU:n työmarkkinoilla pahenevaa osaamisvajetta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ammatillinen koulutus on eurooppalaisten koulutusjärjestelmien ja elinikäisen oppimisen järjestelmien olennainen osa ja se antaa nuorille ja aikuisille heidän työllistymisekseen tarvitsemansa tiedot, taidot, osaamisen ja pätevyyden; toteaa, että EU:ssa ammatillisen koulutuksen saaneita on noin puolet keskiasteen tutkinnon suorittaneista; katsoo, että ammatillinen koulutus voisi olla keskeisellä sijalla ratkaistaessa kiihtyvistä makrosuuntauksista ja tulevista muutoksista aiheutuvia haasteita ja avainasemassa korjattaessa EU:n työmarkkinoilla pahenevaa osaamisvajetta;

| B. | toteaa, että Cedefopin mukaan noin kaksi kolmasosaa eurooppalaisista (68 %) on sitä mieltä, että keskiasteen ammatillisella koulutuksella on heidän maassaan positiivinen imago, ja hieman alle neljäsosan (23 %) mielestä sillä taas on negatiivinen imago (12); |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Cedefopin mukaan noin kaksi kolmasosaa eurooppalaisista (68 %) on sitä mieltä, että keskiasteen ammatillisella koulutuksella on heidän maassaan positiivinen imago, ja hieman alle neljäsosan (23 %) mielestä sillä taas on negatiivinen imago (12);

| C. | katsoo, että ammatillisella koulutuksella on myös keskeinen merkitys integroitaessa ihmisiä yhteiskuntaan ja edistettäessä osallistumista poliittiseen prosessiin, joten sen avulla voidaan kehittää osallisuutta sekä demokraattista ja aktiivista kansalaisuutta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että ammatillisella koulutuksella on myös keskeinen merkitys integroitaessa ihmisiä yhteiskuntaan ja edistettäessä osallistumista poliittiseen prosessiin, joten sen avulla voidaan kehittää osallisuutta sekä demokraattista ja aktiivista kansalaisuutta;

| D. | toteaa, että ammatillinen koulutus voi vauhdittaa opiskelijoiden ja työntekijöiden ammatillista kehitystä, parantaa yrityksen tulosta, lisätä kilpailukykyä ja edistää tutkimusta ja innovointia ja että se on keskeinen osa onnistunutta työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että ammatillinen koulutus voi vauhdittaa opiskelijoiden ja työntekijöiden ammatillista kehitystä, parantaa yrityksen tulosta, lisätä kilpailukykyä ja edistää tutkimusta ja innovointia ja että se on keskeinen osa onnistunutta työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa;

| E. | huomauttaa, että ammatillisen koulutuksen sisältö vaihtelee Euroopassa paljon eikä se ole aina yhtä houkuttelevaa kaikille oppijoille; katsoo, että kansallisten järjestelmien ja aloitteiden on oltava yhteensopivampia ja paremmin toisiinsa liitettyjä EU:n tasolla; toteaa, että komissiolla ja EU:n toimintapolitiikoilla voi olla tärkeä rooli tuettaessa ja koordinoitaessa ammatillista koulutusta koskevia jäsenvaltioiden toimia EU:n tasolla; katsoo, että kansainvälisten ja kansallisten ammatillisen koulutuksen tarjoajien verkostot ja kumppanuudet ovat avainasemassa levitettäessä tietoa ammatilliseen koulutukseen liittyvistä politiikkatoimista ja EU:n parhaista käytännöistä; |
| --- | --- |

E.

huomauttaa, että ammatillisen koulutuksen sisältö vaihtelee Euroopassa paljon eikä se ole aina yhtä houkuttelevaa kaikille oppijoille; katsoo, että kansallisten järjestelmien ja aloitteiden on oltava yhteensopivampia ja paremmin toisiinsa liitettyjä EU:n tasolla; toteaa, että komissiolla ja EU:n toimintapolitiikoilla voi olla tärkeä rooli tuettaessa ja koordinoitaessa ammatillista koulutusta koskevia jäsenvaltioiden toimia EU:n tasolla; katsoo, että kansainvälisten ja kansallisten ammatillisen koulutuksen tarjoajien verkostot ja kumppanuudet ovat avainasemassa levitettäessä tietoa ammatilliseen koulutukseen liittyvistä politiikkatoimista ja EU:n parhaista käytännöistä;

| F. | huomauttaa, että ammatillista peruskoulutusta ei pidetä enää pelkästään väylänä ammattitutkintoon vaan se on myös akateemiselle uralle johtava vaihtoehtoinen väylä, joka sisältää monia osia akateemisesta koulutuksesta ja voi lopulta johtaa korkea-asteen tutkintoon; toteaa, että maissa, joissa duaalijärjestelmä on vakiinnuttanut asemansa, ammatillisella väylällä on aina yhdistetty työpaikalla tapahtuva käytännön harjoittelu teoreettisiin opintoihin oppilaitoksessa; |
| --- | --- |

F.

huomauttaa, että ammatillista peruskoulutusta ei pidetä enää pelkästään väylänä ammattitutkintoon vaan se on myös akateemiselle uralle johtava vaihtoehtoinen väylä, joka sisältää monia osia akateemisesta koulutuksesta ja voi lopulta johtaa korkea-asteen tutkintoon; toteaa, että maissa, joissa duaalijärjestelmä on vakiinnuttanut asemansa, ammatillisella väylällä on aina yhdistetty työpaikalla tapahtuva käytännön harjoittelu teoreettisiin opintoihin oppilaitoksessa;

| G. | katsoo, että ammatillisella jatkokoulutuksella on keskeinen merkitys EU:n sosiaalisten ja taloudellisten tavoitteiden saavuttamiseksi; toteaa, että ammatillinen jatkokoulutus edistää aikuisten osallistumista elinikäiseen oppimiseen, parantaa heidän työllistettävyyttään ja lisää työllisyyttä Euroopassa; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että ammatillisella jatkokoulutuksella on keskeinen merkitys EU:n sosiaalisten ja taloudellisten tavoitteiden saavuttamiseksi; toteaa, että ammatillinen jatkokoulutus edistää aikuisten osallistumista elinikäiseen oppimiseen, parantaa heidän työllistettävyyttään ja lisää työllisyyttä Euroopassa;

| H. | ottaa huomioon, että eurooppalaiset ammatillisen koulutuksen järjestelmät ovat merkittävien haasteiden edessä; toteaa, että näiden järjestelmien on kyettävä sopeutumaan nopeasti eteneviin vihreään ja digitaaliseen siirtymään, teknologian kehitykseen, ammatillisiin muutoksiin ja siirtymiseen kohti korkeampaa osaamistasoa vaativia töitä, työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin, tilanteeseen, jossa on ratkaistava nykyiset ja vältettävä tulevat osaamisvajeet, uusiin liiketoimintamalleihin, työn organisoinnin uusiin muotoihin, väestönkehitykseen sekä koheesiopolitiikkaan ja infrastruktuuriin liittyvään kehitykseen; katsoo, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten on tehostettava toimiaan ja tukeaan, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset edellytykset siihen, että ammatillinen koulutus voidaan nopeasti mukauttaa näihin haasteisiin ja osaamistarpeisiin työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että eurooppalaiset ammatillisen koulutuksen järjestelmät ovat merkittävien haasteiden edessä; toteaa, että näiden järjestelmien on kyettävä sopeutumaan nopeasti eteneviin vihreään ja digitaaliseen siirtymään, teknologian kehitykseen, ammatillisiin muutoksiin ja siirtymiseen kohti korkeampaa osaamistasoa vaativia töitä, työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin, tilanteeseen, jossa on ratkaistava nykyiset ja vältettävä tulevat osaamisvajeet, uusiin liiketoimintamalleihin, työn organisoinnin uusiin muotoihin, väestönkehitykseen sekä koheesiopolitiikkaan ja infrastruktuuriin liittyvään kehitykseen; katsoo, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten on tehostettava toimiaan ja tukeaan, jotta voidaan luoda parhaat mahdolliset edellytykset siihen, että ammatillinen koulutus voidaan nopeasti mukauttaa näihin haasteisiin ja osaamistarpeisiin työmarkkinoilla;

| I. | huomauttaa, että nuorisotyöttömyyttä on kriisiaikoinakin helpompaa välttää niissä maissa, joissa ammatillisen koulutuksen ohjelmat on suunniteltu hyvin; toteaa, että IZA Institute of Labor Economics -instituutin tekemän analyysin mukaan ne maat, joissa on ammatillisen koulutuksen duaalijärjestelmä, selvisivät paremmin vuoden 2008 talouskriisistä ja sen nuoriin kohdistuvista vaikutuksista työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että nuorisotyöttömyys lisääntyi tuolloin merkittävästi niissä maissa, joissa ei ollut ammatillisen koulutuksen duaalijärjestelmää (13); |
| --- | --- |

I.

huomauttaa, että nuorisotyöttömyyttä on kriisiaikoinakin helpompaa välttää niissä maissa, joissa ammatillisen koulutuksen ohjelmat on suunniteltu hyvin; toteaa, että IZA Institute of Labor Economics -instituutin tekemän analyysin mukaan ne maat, joissa on ammatillisen koulutuksen duaalijärjestelmä, selvisivät paremmin vuoden 2008 talouskriisistä ja sen nuoriin kohdistuvista vaikutuksista työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että nuorisotyöttömyys lisääntyi tuolloin merkittävästi niissä maissa, joissa ei ollut ammatillisen koulutuksen duaalijärjestelmää (13);

| J. | toteaa, että huolimatta pyrkimyksistä saada aikaan koordinoitu eurooppalainen tutkintojen viitekehys ja siitä, että on kehitetty kansallisia tutkintojen viitekehyksiä, lukuisilla liikkuvilla työntekijöillä EU:ssa on vaikeuksia saada taitonsa ja koulutuksensa tunnustettua sekä löytää niitä vastaava työpaikka muissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että huolimatta pyrkimyksistä saada aikaan koordinoitu eurooppalainen tutkintojen viitekehys ja siitä, että on kehitetty kansallisia tutkintojen viitekehyksiä, lukuisilla liikkuvilla työntekijöillä EU:ssa on vaikeuksia saada taitonsa ja koulutuksensa tunnustettua sekä löytää niitä vastaava työpaikka muissa jäsenvaltioissa;

| K. | huomauttaa, että duaalijärjestelmässä ei yleensä ole mahdollista jatkaa kouluttautumista kaikilla tasoilla; toteaa, että duaalijärjestelmän on oltava joustava ja pystyttävä reagoimaan työmarkkinoiden muutoksiin ja uudenlaisiin töihin, joista ei vielä ole tietoa; |
| --- | --- |

K.

huomauttaa, että duaalijärjestelmässä ei yleensä ole mahdollista jatkaa kouluttautumista kaikilla tasoilla; toteaa, että duaalijärjestelmän on oltava joustava ja pystyttävä reagoimaan työmarkkinoiden muutoksiin ja uudenlaisiin töihin, joista ei vielä ole tietoa;

| L. | ottaa huomioon, että työharjoittelulla ja ammatillisella koulutuksella ulkomaisten työnantajien palveluksessa Erasmus+ -ohjelman puitteissa on suuri merkitys tuettaessa ammatillisten ja teknisten oppilaitosten opiskelijoita ja niissä tutkinnon suorittaneita työpaikan löytämisessä ja työmarkkinoilla tarvittavien taitojen, kuten kielitaidon, ammattikielen osaamisen ja sosiaalisten taitojen, kehittämisessä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että työharjoittelulla ja ammatillisella koulutuksella ulkomaisten työnantajien palveluksessa Erasmus+ -ohjelman puitteissa on suuri merkitys tuettaessa ammatillisten ja teknisten oppilaitosten opiskelijoita ja niissä tutkinnon suorittaneita työpaikan löytämisessä ja työmarkkinoilla tarvittavien taitojen, kuten kielitaidon, ammattikielen osaamisen ja sosiaalisten taitojen, kehittämisessä;

| M. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on rasittanut huomattavasti ammatillisen koulutuksen toimintaa ja koulutustoimintaa yleisesti ja häirinnyt oppimista niin työpaikoilla kuin luokkahuoneissa; toteaa, että pandemia on haitannut etenkin työssäoppimista, oppisopimuskoulutus ja muut koulutusjärjestelyt mukaan lukien, ja koulutukseen osallistuvien, tarjonnan ja uusien opiskelijoiden määrä on usein laskenut selvästi; katsoo, että covid-19-kriisin seurauksiin sisältyy myös mahdollisuus käynnistää ammatillisen koulutuksen alan digitaalinen ja teknologinen vallankumous, joka voi mahdollisesti murtaa fyysisiä esteitä ja lisätä tuntuvasti sen tavoittavuutta ja vaikutuksia odotettavissa oleviin tuloksiin; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on rasittanut huomattavasti ammatillisen koulutuksen toimintaa ja koulutustoimintaa yleisesti ja häirinnyt oppimista niin työpaikoilla kuin luokkahuoneissa; toteaa, että pandemia on haitannut etenkin työssäoppimista, oppisopimuskoulutus ja muut koulutusjärjestelyt mukaan lukien, ja koulutukseen osallistuvien, tarjonnan ja uusien opiskelijoiden määrä on usein laskenut selvästi; katsoo, että covid-19-kriisin seurauksiin sisältyy myös mahdollisuus käynnistää ammatillisen koulutuksen alan digitaalinen ja teknologinen vallankumous, joka voi mahdollisesti murtaa fyysisiä esteitä ja lisätä tuntuvasti sen tavoittavuutta ja vaikutuksia odotettavissa oleviin tuloksiin;

| N. | ottaa huomioon, että monilla aloilla yritysten sulkemisilla ja lyhennetyllä työajalla on ollut valtavia vaikutuksia oppisopimuskoulutukseen; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että monilla aloilla yritysten sulkemisilla ja lyhennetyllä työajalla on ollut valtavia vaikutuksia oppisopimuskoulutukseen;

| O. | toteaa, että nuoret kärsivät todennäköisesti suhteettomasti covid-19-pandemian aiheuttaman talouskriisin työttömyyteen liittyvistä seurauksista; ottaa huomioon, että elokuussa 2020, edeltävinä kuukausina tapahtuneen nopean nousun jälkeen, nuorisotyöttömyysaste oli 17,6 prosenttia EU:ssa ja 18,1 prosenttia euroalueella (kun vastaavat luvut olivat 14,1 prosenttia ja 15,4 prosenttia elokuussa 2019) ja sen odotetaan nousevan edelleen lähitulevaisuudessa, mikä tarkoittaa, että monet nuoret jäävät loukkuun epävarmoihin ja epätyypillisiin työsuhteisiin tai työmarkkinoiden ulkopuolelle riittämättömän sosiaaliturvan varaan; katsoo, että EU:n on tehtävä nuorisotyöttömyydestä ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista (NEET) yksi sen tärkeimmistä poliittisista painopisteistä, jotta ei syntyisi jälleen yhtä kadotettua sukupolvea seurauksena tämänhetkisestä kriisistä, jolla on lisäksi haitallinen vaikutus miljoonien nuorten mielenterveyteen ja elämään; ottaa huomioon, että ammatillinen koulutus on avainasemassa autettaessa oppijoita valmistautumaan demokraattisiin yhteiskuntiin ja pääsemään ja osallistumaan onnistuneesti työmarkkinoille; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että nuoret kärsivät todennäköisesti suhteettomasti covid-19-pandemian aiheuttaman talouskriisin työttömyyteen liittyvistä seurauksista; ottaa huomioon, että elokuussa 2020, edeltävinä kuukausina tapahtuneen nopean nousun jälkeen, nuorisotyöttömyysaste oli 17,6 prosenttia EU:ssa ja 18,1 prosenttia euroalueella (kun vastaavat luvut olivat 14,1 prosenttia ja 15,4 prosenttia elokuussa 2019) ja sen odotetaan nousevan edelleen lähitulevaisuudessa, mikä tarkoittaa, että monet nuoret jäävät loukkuun epävarmoihin ja epätyypillisiin työsuhteisiin tai työmarkkinoiden ulkopuolelle riittämättömän sosiaaliturvan varaan; katsoo, että EU:n on tehtävä nuorisotyöttömyydestä ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista (NEET) yksi sen tärkeimmistä poliittisista painopisteistä, jotta ei syntyisi jälleen yhtä kadotettua sukupolvea seurauksena tämänhetkisestä kriisistä, jolla on lisäksi haitallinen vaikutus miljoonien nuorten mielenterveyteen ja elämään; ottaa huomioon, että ammatillinen koulutus on avainasemassa autettaessa oppijoita valmistautumaan demokraattisiin yhteiskuntiin ja pääsemään ja osallistumaan onnistuneesti työmarkkinoille;

| P. | ottaa huomioon, että viimeaikainen sosioekonominen tilanne ja covid-19-pandemian käynnistämä kriisi ovat pahentaneet sosiaalista eriarvoisuutta ja korostaneet tarvetta sekä tehostaa ammatillisen koulutuksen järjestelmiä että parantaa niiden saatavuutta ja osallistavuutta heikossa asemassa olevien ja maaseudulla tai syrjäisillä alueilla asuvien osalta; toteaa, että kaikille yhdenvertaiset mahdollisuudet ovat tässä avainasemassa; huomauttaa, että tietokoneiden, laajakaistayhteyksien, digitaalisten tukivälineiden ja muiden teknologisten oppimisvälineiden saatavuus on ratkaisevan tärkeää paitsi ammatillisen koulutuksen tarjoajille myös opiskelijoille, jotta vältetään pahentamasta eriarvoisuutta ja varmistetaan, ettei ketään jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että viimeaikainen sosioekonominen tilanne ja covid-19-pandemian käynnistämä kriisi ovat pahentaneet sosiaalista eriarvoisuutta ja korostaneet tarvetta sekä tehostaa ammatillisen koulutuksen järjestelmiä että parantaa niiden saatavuutta ja osallistavuutta heikossa asemassa olevien ja maaseudulla tai syrjäisillä alueilla asuvien osalta; toteaa, että kaikille yhdenvertaiset mahdollisuudet ovat tässä avainasemassa; huomauttaa, että tietokoneiden, laajakaistayhteyksien, digitaalisten tukivälineiden ja muiden teknologisten oppimisvälineiden saatavuus on ratkaisevan tärkeää paitsi ammatillisen koulutuksen tarjoajille myös opiskelijoille, jotta vältetään pahentamasta eriarvoisuutta ja varmistetaan, ettei ketään jätetä jälkeen;

| Q. | ottaa huomioon, että 60 miljoonalla aikuisella EU:ssa on matala koulutustaso; toteaa, että Cedefopin mukaan EU:ssa on 128 miljoonaa aikuista, joilla on alhainen koulutustaso, heikko digiosaaminen tai heikot kognitiiviset taidot tai joilla on keskitasoa oleva tai korkea koulutustaso mutta joiden osaaminen on vaarassa kadota tai vanhentua ja jotka siksi tarvitsevat täydennys- ja uudelleenkoulutusta; katsoo, että hyvin suunnitelluilla ja osallistavilla ammatillisen koulutuksen järjestelmillä on strategista merkitystä, kun halutaan lisätä kaikkien oppijoiden osaamista ja taitoja ja tukea pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että 60 miljoonalla aikuisella EU:ssa on matala koulutustaso; toteaa, että Cedefopin mukaan EU:ssa on 128 miljoonaa aikuista, joilla on alhainen koulutustaso, heikko digiosaaminen tai heikot kognitiiviset taidot tai joilla on keskitasoa oleva tai korkea koulutustaso mutta joiden osaaminen on vaarassa kadota tai vanhentua ja jotka siksi tarvitsevat täydennys- ja uudelleenkoulutusta; katsoo, että hyvin suunnitelluilla ja osallistavilla ammatillisen koulutuksen järjestelmillä on strategista merkitystä, kun halutaan lisätä kaikkien oppijoiden osaamista ja taitoja ja tukea pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin;

| R. | toteaa, että 4,3 prosenttia ylemmän perusasteen koulutuksessa olevista oppilaista EU:ssa oli ammatillisessa koulutuksessa vuonna 2017, kun vastaava luku oli 47,8 prosenttia keskiasteen koulutuksessa ja 92 prosenttia keskiasteen jälkeisessä koulutuksessa, joka ei ole korkea-asteen koulutusta; ottaa huomioon, että 46,7 prosenttia kaikista EU:ssa vuonna 2017 keskiasteen koulutuksen ammattitutkinnon suorittaneista oli naisia (14); |
| --- | --- |

R.

toteaa, että 4,3 prosenttia ylemmän perusasteen koulutuksessa olevista oppilaista EU:ssa oli ammatillisessa koulutuksessa vuonna 2017, kun vastaava luku oli 47,8 prosenttia keskiasteen koulutuksessa ja 92 prosenttia keskiasteen jälkeisessä koulutuksessa, joka ei ole korkea-asteen koulutusta; ottaa huomioon, että 46,7 prosenttia kaikista EU:ssa vuonna 2017 keskiasteen koulutuksen ammattitutkinnon suorittaneista oli naisia (14);

| S. | ottaa huomioon, että niin ammatillisessa kuin yleissivistävässäkin koulutuksessa covid-19-kriisi on tuonut päivänvaloon joitakin etäoppimiseen liittyviä teknisiä ja sisällöllisiä haasteita ja rajoituksia; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että niin ammatillisessa kuin yleissivistävässäkin koulutuksessa covid-19-kriisi on tuonut päivänvaloon joitakin etäoppimiseen liittyviä teknisiä ja sisällöllisiä haasteita ja rajoituksia;

| T. | toteaa, että etäoppiminen uhkaa lisätä koulupudokkaiden määrää haavoittuvassa asemassa olevien oppijoiden keskuudessa ja että sen on jatkossakin pikemminkin täydennettävä tavanomaista oppimista kuin oltava sille vaihtoehto; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että etäoppiminen uhkaa lisätä koulupudokkaiden määrää haavoittuvassa asemassa olevien oppijoiden keskuudessa ja että sen on jatkossakin pikemminkin täydennettävä tavanomaista oppimista kuin oltava sille vaihtoehto;

| U. | ottaa huomioon, että ammatillisen koulutuksen mikrotutkinnoille ei ole sovittua määritelmää eikä niistä ole päästy yhteisymmärrykseen EU:n tasolla; toteaa, että mikrotutkintojen olisi katsottava täydentävän kokonaisia tutkintoja ja ne olisi tunnustettava osoituksena merkityksellisistä ja korkealaatuisista saavutuksista toteutustapaa, arviointimenettelyä ja kestoa koskevien standardien pohjalta; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että ammatillisen koulutuksen mikrotutkinnoille ei ole sovittua määritelmää eikä niistä ole päästy yhteisymmärrykseen EU:n tasolla; toteaa, että mikrotutkintojen olisi katsottava täydentävän kokonaisia tutkintoja ja ne olisi tunnustettava osoituksena merkityksellisistä ja korkealaatuisista saavutuksista toteutustapaa, arviointimenettelyä ja kestoa koskevien standardien pohjalta;

| V. | toteaa, että vuonna 2015 lähes kolmasosa (30,5 %) kaikista vähintään 10 henkeä työllistävistä yrityksistä EU-28:n yritystaloudessa tarjosi ammatillista peruskoulutusta, joskin tämä osuus vaihteli suuresti eri jäsenvaltioissa (15); |
| --- | --- |

V.

toteaa, että vuonna 2015 lähes kolmasosa (30,5 %) kaikista vähintään 10 henkeä työllistävistä yrityksistä EU-28:n yritystaloudessa tarjosi ammatillista peruskoulutusta, joskin tämä osuus vaihteli suuresti eri jäsenvaltioissa (15);

| W. | ottaa huomioon, että 72,6 prosenttia vähintään 10 henkeä työllistävistä yrityksistä EU-28:ssa tarjosi henkilöstölleen ammatillista jatkokoulutusta vuonna 2015; toteaa, että osuus oli suurempi kuin vuosina 2005 ja 2010, jolloin vastaavat luvut olivat 59,7 prosenttia ja 65,7 prosenttia (16); |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että 72,6 prosenttia vähintään 10 henkeä työllistävistä yrityksistä EU-28:ssa tarjosi henkilöstölleen ammatillista jatkokoulutusta vuonna 2015; toteaa, että osuus oli suurempi kuin vuosina 2005 ja 2010, jolloin vastaavat luvut olivat 59,7 prosenttia ja 65,7 prosenttia (16);

| X. | ottaa huomioon, että ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen vaikutuksessa työmarkkinatuloksiin näkyvät usein suorat tai välilliset kokonaisvaikutukset yksilön tuottavuuteen; toteaa, että tärkeimmät maiden esille tuomat tulokset ovat korkeampi työvoimaosuus, matalampi työttömyys, tilaisuus pätevyyden hankkimiseen kaikissa ryhmissä, joilla sellaista ei aiemmin ollut, ja mahdollisuus edetä ammattihierarkiassa; huomauttaa, että elinikäisen oppimisen kautta ihmiset voivat parantaa työmahdollisuuksiaan ja koulutustasoaan, mikä johtaa parempiin palkkoihin ja suurempiin taloudellisiin ja sosiaalisiin tuotoksiin, kuten taloudelliseen riippumattomuuteen, ja voi myös lisätä henkistä hyvinvointia (17); |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen vaikutuksessa työmarkkinatuloksiin näkyvät usein suorat tai välilliset kokonaisvaikutukset yksilön tuottavuuteen; toteaa, että tärkeimmät maiden esille tuomat tulokset ovat korkeampi työvoimaosuus, matalampi työttömyys, tilaisuus pätevyyden hankkimiseen kaikissa ryhmissä, joilla sellaista ei aiemmin ollut, ja mahdollisuus edetä ammattihierarkiassa; huomauttaa, että elinikäisen oppimisen kautta ihmiset voivat parantaa työmahdollisuuksiaan ja koulutustasoaan, mikä johtaa parempiin palkkoihin ja suurempiin taloudellisiin ja sosiaalisiin tuotoksiin, kuten taloudelliseen riippumattomuuteen, ja voi myös lisätä henkistä hyvinvointia (17);

| Y. | toteaa, että ammatillisella perus- ja jatkokoulutuksella on suora vaikutus sukupolvittaisiin muutoksiin ja perheiden tilanteeseen; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että ammatillisella perus- ja jatkokoulutuksella on suora vaikutus sukupolvittaisiin muutoksiin ja perheiden tilanteeseen;

| Z. | huomauttaa, että ammatillinen perus- ja jatkokoulutus voi parantaa yritysten ja innovoinnin tuloksellisuutta; |
| --- | --- |

Z.

huomauttaa, että ammatillinen perus- ja jatkokoulutus voi parantaa yritysten ja innovoinnin tuloksellisuutta;

| 1. | korostaa, että ammatillisella koulutuksella on varsinkin sen käytännönläheisen ja työssäoppimista korostavan painotuksen vuoksi olennaisen tärkeä rooli työmarkkinoilla, joilla valmistaudutaan oikeudenmukaiseen siirtymään ja jotka ovat jatkuvassa muutoksen tilassa; tähdentää, että jos ammatillisessa koulutuksessa painotetaan laatua, se voi tarjota ihmisille niin perus- kuin jatkokoulutuksessakin ja heidän yksilöllisiin tarpeisiinsa räätälöidysti olennaisia ja laadukkaita tietoja, taitoja ja osaamista kaikilla tasoilla kaikenkokoisissa ja kaikkia aloja edustavissa yrityksissä; korostaa, että ammatillinen koulutus on tärkeää korjattaessa EU:n työmarkkinoiden osaamisvajetta, annettaessa nuorille opiskelijoille heidän työllistymisekseen tarvittavat taidot ja järjestettäessä työntekijöille täydennys- ja uudelleenkoulutusta, jotta heidän osaamisensa vastaisi työnantajien tarpeita, mikä on erityisen tärkeää taloudessa pk-yritysten ja uusien investointien kannalta; painottaa myös tarvetta edistää henkilökohtaiseen kehitykseen liittyviä taitoja, jotta ihmisiä voidaan auttaa kasvamaan niin henkilökohtaisessa elämässään kuin ammatillisesti ja maksimoimaan näin oma potentiaalinsa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa koordinoimaan ammatillista koulutusta virallisten ja perinteisten koulutusjärjestelmien kanssa ja integroimaan sen omana politiikanalanaan osaksi kaikkea koulutuspolitiikkaa EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla unohtamatta sitä pelkästään sivurooliin tai ottamatta sitä vain toissijaisesti huomioon; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että ammatillinen koulutus ja teoreettinen koulutus ovat toisiaan täydentäviä ja arvostukseltaan yhdenvertaisia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa lisäksi, että on tärkeää lähestyä ammatillista koulutusta perusluonteisena välineenä, jolla edistetään integroitumista ja osallisuutta yhteenkuuluvuutta paremmin edistävän yhteiskunnan kehittämiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että ammatillista koulutusta koskevia toimia on kiireellisesti uudistettava ja laajennettava merkittävästi, jotta niistä voitaisiin tehdä entistä osallistavampia, saavutettavampia, selviytymiskykyisempiä, houkuttelevampia ja tuloksellisempia tuettaessa reilua työtä, inhimillisen pääoman kehittämistä ja aktiivista osallistumista yhteiskuntaan; katsoo, että ammatillista koulutusta koskevilla toimilla olisi annettava ihmisille hyvät perustaidot ja avaintaidot, jotta he pystyvät mukautumaan tämänhetkiseen ja tulevaan sosioekonomiseen ja työmarkkinatilanteeseen sekä digitaalisen ja vihreän siirtymän, väestönkehityksen ja kaikkien muiden makrosuuntausten tuomiin mahdollisuuksiin ja haasteisiin, ja niillä olisi toteutettava Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita; painottaa ammatillista koulutusta koskevien toimien olennaista merkitystä siinä, että kaikki työntekijät saavat täydennys- ja uudelleenkoulutusta selviytyäkseen paremmin näistä keskeisistä muutoksista; |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa, että ammatillinen koulutus vaikuttaa osaltaan kilpailukykyyn ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen; korostaa tarvetta lisätä inhimilliseen pääomaan ja osaamiseen tehtäviä investointeja ja saada aikaan työelämässä tarvittava osaamisperusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että rajoittamistoimenpiteet, joilla on pyritty pysäyttämään covid-19-pandemian leviäminen, ovat rasittaneet eurooppalaisia ammatillisen koulutuksen järjestelmiä huomattavasti ja asettaneet niiden piirissä olevat oppijat epävarmoihin tilanteisiin; tähdentää, että ammatillisen koulutuksen häiriintyminen on pahentanut jo olemassa ollutta koulutukseen liittyvää eriarvoisuutta vähentämällä mahdollisuuksia monilta yhteiskunnan kaikkein heikoimmassa asemassa olevilta ihmisiltä, joita on tuettava kestävillä investoinneilla ja tuloksellisilla muilla kuin taloudellisilla toimenpiteillä tällä alalla; korostaa tässä yhteydessä, että olisi erityisesti pyrittävä varmistamaan laadukkaan ammatillisen koulutuksen yhdenvertainen saatavuus, myös syrjäisillä alueilla tai maaseudulla, missä internetyhteyksien puuttuminen saattaa haitata etäoppimista; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että on ensiarvoisen tärkeää antaa tarvittavat taloudelliset keinot, tekninen tuki ja ohjeistus, jotta varmistetaan digitaalisten laitteiden ja verkko-oppimisratkaisujen saatavuus ammatillisen koulutuksen tarjoajille, opettajille ja opiskelijoille; kannustaa jäsenvaltioita edistämään joustavia koulutusmalleja ja tukemaan etäoppijoita esimerkiksi verkkoresursseilla, sähköisillä aineistoilla, maksuttomalla verkkokoulutuksella ja – kaikkein tärkeimpänä – laitteilla ja laajakaistayhteyksillä kaikille oppilaitoksille ja kotitalouksille; tähdentää, että viranomaisten olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kotitalouksiin, joilla ei ole mahdollisuutta käyttää tietokonetta eikä hyvää laajakaistayhteyttä, ja tarjottava kannustimia tähän liittyviin ratkaisuihin, jotta vältetään digitaalinen kahtiajako ja eriarvoisuuden lisääntyminen koulutusalalla, jolla on monia vähäosaisia opiskelijoita; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pelkää oppisopimuskoulutuspaikkojen määrän putoavan rajusti ensi syksynä, kun covid-19-kriisi saattaa johtaa koulutustoiminnan vähenemiseen monilla aloilla; painottaa, että tällainen nuorten koulutusmahdollisuuksien puuttuminen voi samalla pahentaa eräillä alueilla pulaa ammattitaitoisesta työvoimasta keskipitkällä aikavälillä; kehottaa jäsenvaltioita ja alueita harkitsemaan, miten vaihtoehtoista yritysten ulkopuolista koulutusta voitaisiin järkevästi laajentaa oppisopimuskoulutuspaikkojen alalla uhkaavan pulan poistamiseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peräänkuuluttaa laatutakuuta, jolla varmistetaan, että covid-19-kriisin aikana koulutuksensa päättäneet voivat vielä tutkinnon suoritettuaankin ja/tai harjoittelun tai oppisopimuskoulutuksen päätettyäänkin korjata koulutuksessaan mahdollisesti olevat puutteet suorittamalla (uudelleen) harjoitteluun tai oppisopimuskoulutukseen kuuluvia kursseja, joita on ehkä jouduttu peruuttamaan tai supistamaan tai jotka ovat muuten saattaneet jäädä vajaiksi covid-19-pandemian torjuntatoimenpiteiden takia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen neuvoston suositukseksi kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta; kannattaa ehdotuksen yleisiä tavoitteita nykyaikaistaa ammatillista koulutusta koskevaa EU:n politiikkaa ja vahvistaa ammatillisen koulutuksen keskeinen asema elinikäisen oppimisen jatkumossa ja nopeassa mukautumisessa nopeasti muuttuviin työmarkkinoihin; on tyytyväinen toimiin, joilla yksinkertaistetaan ammatillisen koulutuksen hallinnointia, kehitetään kansainvälistymisstrategia ja lisätään eurooppalaista yhteistyötä ja liikkuvuusmahdollisuuksia oppijoille ja opettajille; korostaa, että taidot ovat avainasemassa, kun halutaan tavoittaa kaikenlaiset työntekijät siirryttäessä vihreään ja digitaaliseen talouteen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti ehdotuksen määrällisiin tavoitteisiin, joiden mukaan vuoteen 2025 mennessä ammatillisesta koulutuksesta valmistuneista vähintään 82 prosenttia on työllisiä, 60 prosenttia ammatillisesta koulutuksesta äskettäin valmistuneista hyötyy työssäoppimisesta ammatillisen koulutuksensa aikana ja 8 prosenttia ammatillisen koulutuksen opiskelijoista hyötyy oppimiseen liittyvästä liikkuvuudesta ulkomailla; kehottaa jäsenvaltioita edistämään työssäoppimisen kaltaisia oppimisväyliä; muistuttaa, että täsmälliset päämäärät voivat auttaa jäsenvaltioita asettamaan tavoitteita ja tekemään ammatillista koulutusta koskevista toimista osallistavampia ja paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin soveltuvia; kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille ja neuvostolle suosituksen täytäntöönpanosta viiden vuoden välein; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota laajentamaan oppisopimuskoulutettaville tarkoitettuja hyödyllisiä liikkuvuusohjelmia, kuten ErasmusPro, lujittamalla synergioita Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) ja Erasmus+ -ohjelman välillä ja varmistamalla riittävät määrärahat ohjelmakaudella 2021–2027; kehottaa jäsenvaltioita asettamaan kunnianhimoisemman tavoitteen ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden oppimiseen liittyvälle liikkuvuudelle ulkomailla; muistuttaa, että ET 2020 -kehyksen ja Erasmus-korkeakouluohjelman vastaavissa aloitteissa korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden liikkuvuustavoitteeksi asetettiin 20 prosenttia vuonna 2020; painottaa, että liikkuvuusmahdollisuuksia lisäämällä voidaan auttaa laajentamaan oppisopimuskoulutettavien henkilökohtaisia, koulutukseen liittyviä ja ammatillisia verkostoja ja tehdä ammatillisesta koulutuksesta houkuttelevampaa niin, ettei sitä miellettäisi pelkästään varavaihtoehdoksi, ja hyödyntää ammatillisen koulutuksen liikkuvuuspotentiaali, mikä voi puolestaan edesauttaa tulevan Erasmus+ -ohjelman menestystä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota sisällyttämään sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun osaamisvajetta koskevan indikaattorin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteita ja täytäntöönpanoa vastaavasti ja huomauttaa, että tästä voisi olla hyötyä ammatillisesta koulutuksesta vastaaville kansallisille päättäjille pohdittaessa, missä tarvitaan lisätoimia, ja parannettaessa toiminnan koordinointia EU:n tasolla, seurattaessa osaamisvajeessa tapahtuvaa kehitystä ja edistystä sekä kannustettaessa ylöspäin tapahtuvaan lähentymiseen jäsenvaltioiden kesken; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että hyvin kohdennetuilla valistuskampanjoilla ja nuorten käyttämillä viestintäkanavilla, kuten sosiaalisella medialla, voi olla ratkaiseva rooli pyrittäessä tavoittamaan nuoria niin, että ammatillisen koulutuksen profiilia voidaan nostaa ja sen houkuttelevuutta lisätä; painottaa koulujen ja erityisesti alemman ja ylemmän perusasteen oppilaitosten keskeistä roolia tiedotettaessa ammatillisen koulutuksen tarjoamista mahdollisuuksista, tehtäessä siitä houkuttelevampaa ja lisättäessä nuorille opiskelijoille tällaisella ammattiuralla annettavaa ohjausta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota yhteistyössä sidosryhmien kanssa kehittämään EU:n ammatillisen koulutuksen verkkoalustan, jollaista monet ammatillisen koulutuksen tarjoajat ja päättäjät pyysivät äskettäin tehdyssä EU:n kyselyssä (18), ja edistämään tätä mahdollisimman pian; kannattaa ajatusta, että tällainen alusta voisi tarjota mahdollisuuksia verkostoitumiseen ja hyvien käytäntöjen vaihtamiseen ja että siellä voitaisiin tarjota digitaalisia ratkaisuja, myös työssäoppimiseen tarkoitettuja ratkaisuja, ja kaikki verkko-opiskeluun saatavilla oleva aineisto turvallisessa, taatusti laadukkaassa ja monikielisessä ympäristössä; korostaa, että ammatillisen koulutuksen alusta voi toimia linkkinä ammatillisen koulutuksen huippuyksikköjen alustojen välillä EU:n tasolla; ehdottaa, että alusta yhdistettäisiin EU:n ammatillisen koulutuksen verkkoportaaliin, joka olisi avoin sidosryhmien toimittamalle aineistolle, jotta voitaisiin saada näkyvyyttä ammatillisen koulutuksen huippuyksikköjen ekosysteemeilleen toteuttamille toimille ja palveluille, tehdä tunnetuksi ammatillisen koulutuksen oppijoille kansallisella ja EU:n tasolla tarjoamien mahdollisuuksien kirjoa ja tehostaa viestintätoimia sekä lisätä ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota tarkastelemaan ajatusta ottaa käyttöön erityisesti harjoittelu- ja oppisopimusmahdollisuuksiin keskittynyt EU:n verkkotyöpaikkaportaali, johon koottaisiin yhteen näkyvämmin, kattavammin ja käyttäjäystävällisemmin kaikki vastaavat olemassa olevat EU:n aloitteet; katsoo, että jos tätä välinettä mainostetaan asianmukaisesti sopivien kanavien kautta, siitä voi tulla yhteyspiste nuorille eurooppalaisille, oppilaitoksille ja yrityksille kaikkialla EU:ssa; katsoo, että portaali voitaisiin yhdistää ammatilliseen koulutukseen ja sen avulla voitaisiin ohjata nuoria kykyjä sinne, missä heitä eniten tarvitaan työmarkkinoiden tarpeisiin, lisätä liikkuvuutta EU:ssa, puuttua nuorisotyöttömyyteen ja korjata nykyisiä ja tulevia osaamisvajeita; katsoo, että tällaista aloitetta voitaisiin tukea nuorisotakuu- ja Erasmus+ -ohjelmista näiden ohjelmien vaikutusten tehostamiseksi ja se voisi täydentää muita EU:n aloitteita, kuten Euroopan ammatillisen liikkuvuuden portaalia (EURES), Europassia ja tulevaa EU:n ammatillisen koulutuksen portaalia, ja olla yhteydessä niihin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota analysoimaan pyynnöt, joita ammatillisen koulutuksen sidosryhmät esittivät tuoreessa, komission maaliskuusta toukokuuhun 2020 toteuttamassa EU:n kyselyssä covid-19-pandemian aiheuttamista haasteista ja vaikutuksista ammatilliseen koulutukseen, ja tarjoamaan tukea ja ratkaisuja; tukee EU:n yhteisen ammatillisen koulutuksen alustan luomisen lisäksi erityisesti virtuaalitodellisuutta hyödyntävien simulaatiojärjestelmien ja muiden ammatilliseen koulutukseen tarkoitettujen digitaalisten välineiden kehittämistä tutkimushankkeiden ja testausjaksojen perusteella sekä verkossa avointen ammatillisten kurssien (VOOC), eurooppalaisten virtuaalihankkeiden, kuten Erasmus-virtuaaliohjelman, suurelle yleisölle tarkoitetun EU:n ammatillisen koulutuksen YouTube-kanavan ja Euroopan koulutusviikkojen perustamista ja kannattaa lisäksi sitä, että ESR:stä ja tulevasta ESR+:sta tehdään joustavampia niin, että niistä voidaan rahoittaa koulutusalan teknologiaa, opettajien koulutusta ja verkko-opiskelun käyttöönottoa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että covid-19-pandemian aiheuttamalla ammatillisen koulutuksen tarjonnan häiriintymisellä on ollut tuntuvia koulutukseen liittyviä ja sosiaalisia vaikutuksia ammatillisen koulutuksen opiskelijoihin, varsinkin heikommista lähtökohdista tuleviin opiskelijoihin, ja toteaa, että tästä aiheutuu suuria haasteita opiskelijoille, jotka työskentelevät parhaiten suorassa ohjauksessa ja opettajan läsnäollessa; korostaa, että tätä ei pitäisi nähdä ainoastaan ongelmana vaan että se tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden nykyaikaistaa ammatillisen koulutuksen järjestelmiä teknologisilla innovaatioilla esimerkiksi virtuaalitodellisuuden, tekoälyn, Teollisuus 4.0:n ja esineiden internetin aloilla sekä verkko- ja etäopiskelun, hybridimuotoisen oppisopimuskoulutuksen ja vaihtoehtoisen arvioinnin lisääntyvän käytön kautta; korostaa, että viime kädessä tällaiset uudistukset voivat osaltaan tehdä ammatillisen koulutuksen järjestelmistä vahvempia sekä nopeammin reagoivia ja selviytymiskykyisempiä kuin ennen covid-19-kriisiä ja valmistaa opiskelijoita ja työntekijöitä tulevaisuuden taitoihin ja töihin; toteaa samalla, että opettajien ja opiskelijoiden kehittynyt digiosaaminen on keskeinen edellytys laadukkaalle verkko-opiskelulle; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että on pikaisesti toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta voidaan vähentää ammatillisen koulutuksen keskeyttävien opiskelijoiden määrää, lisätä ammatillisen koulutuksen osallistavuutta ja laatua, varmistaa yhdenvertaiset mahdollisuudet laadukkaaseen oppisopimuskoulutukseen kaikille nuorille ja aikuisille oppijoille sekä taata yhdenvertaiset mahdollisuudet ja oikeus työntekijöille tarkoitettuun koulutukseen kaikille työntekijöille kaikenkokoisissa ja kaikkia aloja edustavissa yrityksissä, etenkin pk-yrityksissä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kannattaa ajatusta siitä, että kehitetään virtuaalisia liikkuvuusmahdollisuuksia covid-19-pandemian rajoitusten voittamiseksi, ja kannustaa jäsenvaltioita ja ammatillisen koulutuksen tarjoajia helpottamaan paikasta riippumattomia oppimismahdollisuuksia, myös tulevaisuudessa, jotta syrjäisillä alueilla ja maaseudulla tai ulkomailla asuvat opiskelijat voivat osallistua kursseille eri puolilla EU:ta ilman paikkaan liittyviä rajoitteita, jos mahdollista; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palauttaa mieliin, että kaikkien asianosaisten toimijoiden osallistuminen ammatillisen koulutuksen politiikan laatimiseen ja toteuttamiseen auttaa varmistamaan, että ammatillisella koulutuksella vastataan työmarkkinoilla tarvittaviin taitoihin ja parannetaan osaltaan politiikan täytäntöönpanoa; kehottaa siksi jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä kaikkien asianomaisten sidosryhmien, kuten työmarkkinaosapuolten, yritysten, mikro- ja pk-yritykset mukaan luettuina, yhteiskunnallisten yritysten, kuten osuuskuntien ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen, ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja niiden yhdistysten, ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden, ammatillisen koulutuksen opiskelijayhdistysten, tutkimuskeskusten, kansalaisjärjestöjen, julkisten ja yksityisten työvoimapalvelujen, ohjauspalvelujen tarjoajien sekä paikallis- ja alueviranomaisten, kanssa toiminnan koordinoimiseksi EU:n tasolla, jotta voidaan parantaa yhteyksiä eri järjestelmien välillä ja vaihtaa parhaita käytäntöjä; kehottaa perustamaan paikallisia ekosysteemejä ja ottamaan mukaan edellä mainitut sidosryhmät, jotta voidaan vahvistaa ammatillisen koulutuksen laatua, määrää ja osallistavuutta sekä sen mainetta myönteisenä vaihtoehtona; korostaa, että potentiaalisille hakijoille on tiedotettava aktiivisesti ammatilliseen koulutukseen liittyvistä työllistymismahdollisuuksista ja on ohjattava opiskelijoita aloille, joilta puuttuu ammatillisen tutkinnon suorittaneita työntekijöitä; painottaa, että ammatillisen koulutuksen ja työelämän välillä on oltava vahvat yhteydet; painottaa, että koulutustarjonnan olisi vastattava paikallisiin haasteisiin ja tarpeisiin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että vankka koulutuspohja, josta opiskelijat saavat laaja-alaiset tiedot, lukemisen, kirjoittamisen, laskemisen ja viestinnän perustaidot, digitaaliset taidot ja pehmeään osaamiseen, kuten kriittiseen ajatteluun, ongelmanratkaisuun ja tunneälyyn, liittyvät taidot, toimii lisäopintojen ja työssäoppimisen perustana ja on keskeinen tekijä nuorten tulevaisuuteen niin työntekijöinä kuin yksilöinä liittyvä tekijä, jonka avulla he voivat sopeutua muuttuviin vaatimuksiin läpi koko työuransa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että on laadittava selkeä ja yhteinen mikrotutkintojen määritelmä; katsoo, että mikrotutkinnoilla voidaan ainoastaan täydentää kokonaisia tutkintoja ja että niiden on oltava laatuvarmistettuja ja akkreditoituja sekä perustuttava standardoituun järjestämismuotoon, arviointimenettelyyn ja kestoon; pitää ensiarvoisen tärkeänä, että mikrotutkintojen tarjoajia koskevat laatuvaatimukset on määritelty selkeästi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että koulutuksella on itseisarvoa, joka ulottuu sen työmarkkinoita palvelevaa tehtävää laajemmalle; kehottaa jäsenvaltioita painottamaan koulutuksen roolia enemmän myös muuten kuin työmarkkinoiden tarpeiden täyttäjänä ja ottamaan tässä huomioon sellaisten tietojen ja taitojen hankkimisen, jotka tukevat henkilökohtaista kehitystä, hyvinvointia ja aktiivista kansalaisuutta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa laadukkaita ja osallistavia ammatillisen koulutuksen järjestelmiä ja aikuiskoulutuksen politiikkatoimia, joiden tarkoituksena on parantaa matalan osaamistason aikuisten, niin työssä käyvien kuin työttömien, taitoja ja osaamista, sillä he tarvitsevat kiireellisesti tukea saadakseen laadukkaan työpaikan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kannattaa ammatillisen koulutuksen oppijoiden edustajaelinten perustamista ja tukemista kaikilla tasoilla, jotta voidaan antaa ammatillisen koulutuksen oppijoille mahdollisuus vaikuttaa ammatillisen koulutuksen järjestelmien hallintoon ja siten auttaa kehittämään ammatillisen koulutuksen ohjelmien laatua; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kannattaa ehdotusta tukea ammatillisen koulutuksen huippuyksiköitä, jotka kokoavat yhteen monenlaisia ammatillisen koulutuksen sidosryhmiä ja paikallisia kumppaneita; korostaa, että nämä huippuyksiköt voivat vauhdittaa innovointia, laatua ja osallistavuutta sekä helpottaa hyvien käytänteiden vaihtoa, edistää keskinäistä oppimista ja auttaa parantamaan ammatillisen koulutuksen laatua ja tarjontaa koko EU:ssa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että näiden huippuyksiköiden ja kaikkien ammatillisten oppilaitosten kehittämiseen investoidaan vahvasti, ja muistuttaa, että ammatillisen koulutuksen huippuyksiköiden tukeminen Erasmus+ -ohjelmasta edellyttää, että ohjelman talousarvio on laadittu kunnianhimoisesti; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään lisätoimiin asianomaisten sidosryhmien yhteensaattamiseksi ja osallistamiseksi, jotta voidaan auttaa parantamaan näissä huippuyksiköissä tarjottavan koulutuksen tarkoituksenmukaisuutta ja laatua, saada osaamisen tarjonta ja kysyntä kohtaamaan paremmin sekä tukea työnantajia ratkaisujen löytämisessä ammatillisen koulutuksen rakenteille; kehottaa jäsenvaltioita antamaan ammatillisen koulutuksen huippuyksiköille mahdollisuudet vauhdittaa Euroopan yhteisten ammatillisen koulutuksen kelpoisuuksien, opetussuunnitelmien ja tutkintojen kehittämistä; kehottaa jäsenvaltioita myös edistämään alueellisia yhteistyöstrategioita rajat ylittävien ohjelmien laatimiseksi, jotta voidaan helpottaa oppijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta ja parantaa hallintoalueiden välistä ja alueellista yhteistyötä muun muassa eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen avulla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on vahvasti sitä mieltä, että kaikkien oppilaiden olisi saatava tasapainoiseen, perusteelliseen, kognitiivisesti vaativaan ja tietoon perustuvaan opetussuunnitelmaan pohjautuvaa opetusta, koska se valmistaa parhaalla mahdollisella tavalla niin ammatillisiin kuin akateemisiin opintoihin ja takaa sen, että ammatillisen koulutuksen ohjelman valinneet nuoret ovat päätyneet siihen omasta tahdostaan tai kutsumuksestaan eivätkä heikon koulumenestyksen vuoksi tai siksi, etteivät he pääse muihin akateemisiin opintoihin; korostaa, että digitaaliset ja vihreät taidot olisi sisällytettävä opetussuunnitelmiin ja siten tunnustettava kaikkien oppijoiden perustaidoiksi; muistuttaa Cedefopin kannasta, että opetussuunnitelmien mukauttaminen ja ympäristötietoisuuden, myös kestävän kehityksen ja liiketoiminnan tehokkuuden ymmärtämisen, sisällyttäminen niihin on parempi vaihtoehto kuin kokonaan uusien koulutusohjelmien laatiminen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan ammatillista koulutusta koskevien toimien asianmukaisen rahoituksen sekä kansallisella että EU:n tasolla, jotta voidaan taata riittävät investoinnit ammatillisen koulutuksen järjestelmien nykyaikaistamiseksi ja niiden selviytymiskyvyn, houkuttelevuuden ja osallistavuuden parantamiseksi; korostaa lisärahoituksen tarvetta ammatillisen koulutuksen opiskelija- ja opettajaliikkuvuudelle, kuten Erasmus+ -ohjelmalle; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään kannustimia, joilla pk-yrityksiä autetaan kannustamaan ammatillisen koulutuksen oppijoita osallistumaan Euroopan liikkuvuusohjelmiin; korostaa tarvetta lisätä koulutuskeskusten rahoitusta, jotta voidaan rahoittaa liikkuvuuden käytännön järjestämisestä vastaavia ryhmiä; kehottaa komissiota järjestämään pk-yrityksille suunnatun EU:n laajuisen kampanjan, jossa korostetaan, että sisään- ja ulospäin suuntautuva ammatillinen liikkuvuus voi edistää niiden menestymistä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa tarvetta kehittää lisää eTwinningin ja aikuiskoulutuksen eurooppalaisen foorumin (EPALE) kaltaisia ohjelmia, joilla edistetään verkottumista ja koulujen välistä yhteistyötä; muistuttaa, että näillä hankkeilla voidaan tukea opetussuunnitelmien täytäntöönpanoa ja osaltaan kannustaa etäoppimiseen vastahakoisesti suhtautuvia opiskelijoita osallistumaan; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota ammatillisen koulutuksen opettajien ja kouluttajien jatkokoulutukseen ja ammatilliseen kehittymiseen, jotta nämä voivat suoriutua yhä monimuotoistuvista tehtävistään ja vastuistaan koulutuksen laadun ja innovaatioiden edistäjinä; muistuttaa, että ammatillisen koulutuksen opettajilla on tärkeää olla vahvat digitaaliset taidot ja käytössään asianmukaiset tekniset välineet, jotta he voivat hyödyntää digitaalisen koulutuksen tarjoamia mahdollisuuksia täysimääräisesti ja auttaa opiskelijoita hankkimaan digitaalisen siirtymän edellyttämät taidot; tähdentää, että ammatillisen koulutuksen puitteissa yhteistyötä tekevien elinten ja yritysten edustajilla on oltava pedagoginen pätevyys; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota kehittämään entisestään ammatillisen koulutuksen opettajien mahdollisuuksia tehdä myös tutkimusta koko uransa ajan, sillä näin he voisivat vaihtaa ja edistää parhaita käytäntöjä ja auttaa hyödyntämään eurooppalaisen tutkimusalueen koko potentiaalia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään ammatillisen koulutuksen duaalijärjestelmää, joka voisi helpottaa huomattavasti nuorten pääsyä työmarkkinoille erityisesti yleissivistävään koulutukseen verrattuna, sillä ohjatun työpaikalla tapahtuvan oppimisen ja teorian yhdistävä koulutus antaa virallisen pätevyyden, joka on työnantajien kannalta tarkoituksenmukainen ja siirrettävissä työmarkkinoille; korostaa tässä yhteydessä digitaalisten ratkaisujen potentiaalia, jolla voidaan edistää tehokasta duaalijärjestelmää; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään ammatillisen koulutuksen suunnittelussa vihreiden työpaikkojen alan kehitystä, luomaan korkean osaamistason oppisopimuspaikkoja erikoisalan osaamisen ja koulutuksen tarjoamiseksi nuorille sekä auttamaan korkean nuorisotyöttömyyden torjunnassa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rohkaisee jäsenvaltioita ja alue- ja paikallisviranomaisia sisällyttämään koulutusjärjestelmiin kestävään kehitykseen ja ympäristöön liittyvää osaamista ja ammattitaitoa koskevaa sisältöä erityisesti parantamalla ammatillisen koulutuksen järjestelmiä ja kannustamalla tutkimuskeskuksia kehittämään yhteistyössä uusien vihreiden yritysten kanssa tekniikoita, hankkeita ja patentteja vihreitä tuotteita varten; kannustaa tutkimuskeskuksia sekä yritys- ja ammattilaisverkostoja keskinäiseen ajatustenvaihtoon; muistuttaa, että luonnontieteeseen, tekniikkaan, insinööritieteeseen ja matematiikkaan (STEM) liittyvät taidot ovat tärkeitä ja että on varmistettava, että entistä useammat naiset opiskelevat STEM-aineita; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään osaamisen ennakointijärjestelmiä, jotta uudet muutokset ja osaamistarpeet voidaan tunnistaa paremmin, minkä johdosta ammatillisen koulutuksen järjestelmät saavat paremmat tiedot siitä, millaiseen osaamiseen on tarvetta investoida, ja kykenevät reagoimaan paremmin työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin, ja jotta voidaan varmistaa, että koulutus ja elinikäinen oppiminen ovat kaikille kuuluva oikeus; korostaa, että ammatillinen koulutus on tuloksellisempaa, kun se perustuu luotettavaan osaamistarpeiden ennustamiseen, jolloin voidaan ennakoida ja tunnistaa osaamisvajeita sekä räätälöidä ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen ohjelmia tulevaisuuteen suuntautuneille työmarkkinoille sopiviksi; katsoo, että ammatillisen koulutuksen ohjelmista olisi tehtävä joustavampia ja mukautuvampia, jotta niillä voidaan vastata työmarkkinoiden vaihteluun ja selviytyä siitä sekä mahdollistaa ammatillisen koulutuksen oppijoiden älykäs ja kohdennettu ohjaaminen niin peruskoulutuksessa kuin aikuisopiskelijoiden täydennys- ja uudelleenkoulutuksessa ja siten vähentää osaamisen kohtaanto-ongelmia ja taitojen vanhenemista; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa kannustamaan elinikäiseen oppimiseen laatimalla tuettua opintovapaata edistäviä toimia, jotka noudattavat Kansainvälisen työjärjestön ILO:n taloudellisesti tuettua opintovapaata koskevaa yleissopimusta, jolla sallitaan työntekijöiden osallistuminen koulutusohjelmiin työaikana ilman, että siitä aiheutuu heille kustannuksia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita, aluehallintoja ja paikallisviranomaisia laatimaan ja toteuttamaan yhdessä työmarkkinaosapuolten ja koulutuksen tarjoajien kanssa osaamisen kehittämis- ja ennakoimisstrategioita yleistaitojen sekä ala- ja ammattikohtaisten taitojen parantamiseksi; toteaa, että tällaisissa strategioissa pitäisi myös arvioida perusteellisesti sitä, minkätyyppisiä ja -tasoisia työpaikkoja luodaan ja millaista ammattitaitoa ja osaamista niissä vaaditaan, minkä seurauksena voidaan ennakoida ja tunnistaa osaamisvajeita sekä luoda kohdennettuja ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen ohjelmia, joilla tähdätään osaamisen ja työpaikkojen yhteensovittamiseen työllisyyden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | suhtautuu myönteisesti suositukseen siitä, että ammatillisen koulutuksen tarjoajille olisi annettava riittävästi autonomiaa, liikkumavaraa, tukea ja rahoitusta; palauttaa mieliin, että ammatillisen koulutuksen tarjoajien taloudellinen ja strateginen riippumattomuus on tärkeää, jotta nopea sopeutuminen muuttuviin osaamistarpeisiin sekä digitaalisen ja vihreän siirtymän tuomiin mahdollisuuksiin ja haasteisiin onnistuu; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan hyväksyttyjen koulutusohjelmien perustamiseksi työvoimapulasta kärsivillä aloilla, kuten terveydenhuolto- ja hoiva-alalla, maataloudessa, rakennusalalla, ympäristöalalla ja kiertotaloudessa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään enemmän huomiota siihen, että ammatillisen koulutuksen järjestelmistä tehdään osallistavampia ja niihin osallistumista koko työelämän ajan helpotetaan kaikille, myös haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, joihin kuuluvat esimerkiksi vammaiset henkilöt, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat, ikääntyneet työntekijät, pitkäaikaistyöttömät, matalan osaamistason aikuiset, työttömäksi jääneet työntekijät, vähemmistö- ja etniset ryhmät, maahanmuuttajataustaiset, pakolaiset sekä ihmiset, joilla on vähemmän mahdollisuuksia maantieteelliseen sijaintiin liittyvistä syistä; kehottaa toteuttamaan konkreettisia toimia, joilla varmistetaan, että sosioekonomisesti heikommista lähtökohdista tulevat ihmiset, jotka usein ovat joutuneet köyhyyden noidankehään, voivat päästä ammatilliseen koulutukseen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti; kannustaa väestökadosta kärsiviä jäsenvaltioita varmistamaan, että nuoremmat ihmiset pääsevät ammatillisen koulutuksen ohjelmiin ja sitä kautta erityisesti laadukkaisiin työpaikkoihin; korostaa, että ennaltaehkäisevät toimet, kuten taitojen arviointi sekä ura- ja ammatinvalinnanohjaus, saattavat vähentää työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien määrää pitkällä aikavälillä ja vastata osaamisvajeesta kärsivien yritysten ja alojen tarpeeseen; |
| --- | --- |

39.

| 40. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen, jonka mukaan ammatillisen koulutuksen järjestelmien olisi oltava yhtä merkittäviä myös jatkuvaa täydennys- ja uudelleenkoulutusta tarvitsevien aikuisten kannalta; kehottaa komissiota käsittelemään ammatillista koulutusta ja aikuiskoulutusta kokonaisvaltaisella tavalla, joka kattaa virallisen ja epävirallisen oppimisen sekä arkioppimisen; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta aikuisopiskelijoille ja helpottamaan heidän pääsyään siihen sekä luomaan vahvempia yhteyksiä ja tiiviimpää yhteistyötä aikuisille suunnatun ammatillisen koulutuksen ja epävirallisen aikuiskoulutuksen välille, jotta voidaan edistää avaintaitoja, kuten hyviä perustaitoja, digitaalisia taitoja, monialaisia ja vihreitä taitoja sekä muita elämäntaitoja, jotka toimivat vahvana perustana selviytymiskyvylle, elinikäiselle työllistyvyydelle, sosiaaliselle osallisuudelle, aktiiviselle kansalaisuudelle ja henkilökohtaiselle kehittymiselle; korostaa, että pyrkimyksiä parantaa ammatillisen koulutuksen ohjelmien imagoa ja osallistavuutta on täydennettävä toimilla, joilla vahvistetaan niiden koulutuksellista arvoa ja parannetaan oppisopimuskoulutettavien sosiaalisten ja työelämäoikeuksien laatua ja niiden kunnioittamista; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että on tärkeää tavoittaa maaseudulla ja syrjäisillä alueilla asuvat ihmiset ja mahdollistaa maataloudessa, kalastuksessa, metsätaloudessa ja muissa mainituilla alueilla sijaitsevissa työpaikoissa työskenteleville pääsy heitä varten suunniteltuun ammatilliseen koulutukseen sekä antaa heille kaikki tarvittavat taidot, kuten vihreät ja digitaaliset taidot, jotta he voivat hyödyntää paremmin vihreän ja sinisen talouden tänä päivänä ja tulevaisuudessa tarjoamia mahdollisuuksia ja jotta he voivat omalta tärkeältä osaltaan edistää ympäristön suojelua; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että työssäoppimisen sekä ammatillisen koulutuksen duaalijärjestelmän edistämisen ja täytäntöönpanon olisi oltava uuden Erasmus-ohjelman painopisteitä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita Euroopan sukupuolistrategian mukaisesti jatkamaan sukupuolittumiseen ja sukupuolistereotypioiden mukaisiin valintoihin liittyvien ongelmien ratkaisemista varmistamalla, että naiset osallistuvat ammatilliseen koulutukseen tasavertaisesti tavallisesti perinteisiksi ”miesten ammateiksi” katsotuilla aloilla ja miehet ”naisten ammateiksi” katsotuilla aloilla, ja kannustamalla tähän; kehottaa vahvistamaan sukupuolinäkökulmaa toimissa, joilla pyritään nykyaikaistamaan ammatillisen koulutuksen järjestelmiä ja parantamaan naistyöntekijöiden ja hoivavastuussa olevien naisten mahdollisuuksia osallistua työssä ja sen ulkopuolella tapahtuvaan oppimiseen etenkin aloilla, joilla naiset ovat aliedustettuina, erityisesti digitaalialalla, STEM-aloilla ja ympäristöalalla, jotta voidaan torjua sukupuolenmukaista eriytymistä koulutuksessa ja työssä sekä torjua sukupuolistereotypioita; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan vihreään talouteen siirryttäessä huomioon naisten ja tyttöjen parempia elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia koskevat tarpeet erityisesti niillä aloilla, joilla on paljon mahdollisuuksia tarjota runsaasti uusia vihreitä työpaikkoja, kuten luonnontieteiden, tutkimuksen, tekniikan, digitaaliteknologian ja uusien teknologioiden aloilla, jotta voidaan vahvistaa naisten asemaa yhteiskunnassa, poistaa sukupuolistereotypioita ja tarjota täysin naisten erityisiä tarpeita ja taitoja vastaavia työpaikkoja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään osallistumista ammatilliseen koulutukseen kampanjoilla, joissa korostetaan yksilölle ja työnantajalle koituvia hyötyjä, sekä tarjoamalla kannustimia, myös pitkäaikaisia kannustimia, joilla voidaan kattaa osa työnantajille oppisopimuskoulutuksesta aiheutuvista kustannuksista; toteaa, että WorldSkills-ammattitaitokilpailujen kaltaiset aloitteet ovat merkittäviä, sillä ne vaikuttavat keskeisellä tavalla ammatillisen koulutuksen myönteiseen imagoon, uusien työpaikkojen ja uusien taitojen edistämiseen, nuorten houkuttelemiseen urille, joihin ammatillinen koulutus johtaa, ammatillisen koulutuksen järjestelmien mukauttamiseen nykyaikaiseen talouteen sekä koulutuksen, työnantajien ja työmarkkinoiden välisen yhteistyön tehostamiseen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | suhtautuu myönteisesti eurooppalaisen koulutusalueen tavoitteeseen kehittää todellinen eurooppalainen oppimisalue, jolla rajat eivät millään tavalla haittaa laadukasta ja osallistavaa koulutusta; katsoo, että suosituksen olisi täytettävä tämä tavoite; |
| --- | --- |

46.

| 47. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen lisätä ammatillisen koulutuksen ohjelmien joustavuutta, käyttää mikrotutkintoja ja lisätä läpäisevyyttä muiden koulutusalojen kanssa, sillä suurempi joustavuus mahdollistaa ammatillisen koulutuksen ohjelmien räätälöimisen yksilöllisten tarpeiden mukaan siten, että samalla kunnioitetaan kokonaisia tutkintoja; toteaa, että tämä aloite mahdollistaa myös oppimistulosten siirtämisen, tunnustamisen ja keräämisen; pitää tässä yhteydessä myönteisenä ajatusta eurooppalaisista ammatillisista ydinprofiileista sekä niiden sisällyttämisestä Europass-palvelualustaan ja tuleviin henkilökohtaisiin oppimistileihin, joiden pitäisi helpottaa tutkintojen tunnustamista ja liikkuvuutta; korostaa, että opetussuunnitelmien perustaan on luotava ihmisille mahdollisuus siirtyä akateemiseen tutkintoon johtavalta väylältä ammatilliseen tutkintoon johtavalle väylälle ja päinvastoin, myös hankittujen taitojen osalta; korostaa, että tutkintorakenteen on mahdollistettava vertailtavuus; korostaa, että opetussuunnitelmissa on myös huolehdittava yksilön työllistymisestä tulevaisuudessa ennakoimalla osaamistarpeita keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; kehottaa jäsenvaltioita edistämään ammatillisen koulutuksen modularisaatiota, jotta koulutusjärjestelmien välille voidaan luoda enemmän yhteyksiä; korostaa ECVET-järjestelmän merkitystä, sillä se on parantanut liikkuvuusjaksojen aikana suoritettujen oppimistulosten tunnustamista; kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan ECTS-pistejärjestelmän kehittämistä ammatilliseen koulutukseen; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että ammatillisen koulutuksen ohjelmilla voidaan tuottaa korkeamman tason osaamista; |
| --- | --- |

47.

| 48. | suhtautuu myönteisesti EQAVET-kehyksen säännöksiin ja kehottaa laatimaan arvion niiden täytäntöönpanosta; pitää myönteisenä EQAVET-kehyksen ja sen täytäntöönpanossa ilmenneiden puutteiden korjaamista koskevien osatekijöiden sisällyttämistä suositukseen, erityisesti laatuvaatimusten osalta, sekä niiden ECVET-järjestelmän keskeisten periaatteiden mukaan ottamista, jotka tukevat joustavuutta ja liikkuvuutta ja jotka on kehitetty muiden välineiden, kuten Erasmus+ -ohjelman, puitteissa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | suhtautuu myönteisesti kaikkiin mahdollisesti saataviin synergioihin ja ammatillisen koulutuksen roolin vahvistamiseen nuorisotakuun puitteissa, sillä siten helpotetaan tehokkaasti sellaisten nuorten siirtymistä työmarkkinoille, joita uhkaa työttömyys ja sosiaalinen syrjäytyminen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan kieltenoppimista ammatillisen koulutuksen järjestelmissä, koska puutteelliset taidot tällä alueella estävät merkittävästi liikkuvuutta, kun taas useamman kielen sujuva hallitseminen tuo lisäarvoa työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että ammatillisen koulutuksen tarjonnan kehittämisen yhteydessä on aina parannettava myös kaikkien aikuisopiskelijoiden ja jo ensimmäisten luokkien oppilaiden mahdollisuuksia saada tietoa, neuvontaa ja ohjauspalveluja helposti saatavilla olevassa muodossa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että oppisopimuskoulutus on olennainen osa ammatillisen koulutuksen ohjelmia; kehottaa jäsenvaltioita jatkamaan pyrkimyksiä varmistaakseen, että oppisopimuskoulutus on laadukasta, monipuolista ja yksilöllisiin tarpeisiin räätälöityä, että siitä saa oikeudenmukaisen korvauksen ja että se vastaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita, erityisesti oikeutta oikeudenmukaiseen ja yhdenvertaiseen kohteluun työolojen osalta, mukaan luettuna vammaisten henkilöiden tarpeisiin mukautetun työympäristön, sosiaalisen suojelun ja koulutuksen saatavuuden varmistaminen; kehottaa komissiota tässä yhteydessä uudistamaan laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisia puitteita; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään ammatillisen koulutuksen liikkuvuutta lieventämällä ulkomaisia ammatillisen koulutuksen opiskelijoita koskevia kansallisia hallinnollisia vaatimuksia; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään eurooppalaisen oppisopimuskoulutuksen sääntöjen laatimista; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että on tärkeää varmistaa, että suosituksen tavoitteet ovat Euroopan elpymissuunnitelman nykyisen toimintapoliittisen ja lainsäädäntökehyksen mukaisia, erityisesti kun on kyse investoinnista osaamiseen ja koulutukseen elpymis- ja palautumistukivälineestä ja REACT-EU-välineestä sekä Euroopan osaamisohjelmasta, digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta, eurooppalaisesta koulutusalueesta, Erasmus+ -ohjelmasta ja nuorisotakuusta; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että ammatillisen tutkinnon suorittaneiden seurantaa on parannettava, sillä parempi ymmärrys siitä, miten he pärjäävät työmarkkinoilla, on osaamisen tarjontaa ja kysyntää koskevien ennusteiden ohella yksi keskeisistä keinoista, joilla arvioidaan ja parannetaan ammatillisen koulutuksen laatua ja tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään ammatillisen koulutuksen ohjelmien digitalisaatiolle ja tutkinnon suorittaneiden seurantaan osoitettuja varoja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EUVL C 155, 8.7.2009, s. 1.

(2)  EUVL C 155, 8.7.2009, s. 11.

(3)  EUVL C 389, 18.11.2019, s. 1.

(4)  EUVL C 153, 2.5.2018, s. 1.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0267.

(6)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 8.

(7)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 135.

(8)  EUVL C 11, 12.1.2018, s. 44.

(9)  EUVL C 58, 15.2.2018, s. 65.

(10)  EUVL C 380 E, 11.12.2012, s. 67.

(11)  EUVL C 279 E, 19.11.2009, s. 119.

(12)  Cedefop, European public opinion survey on vocational education and training, 2017.

(13)  Eichhorst, W., Does vocational training help young people find a (good) job?, IZA Institute of Labor Economics.

(14)  Eurostat, Vocational education and training statistics; tiedot poimittu syyskuussa 2020.

(15)  Eurostat, Vocational education and training statistics; tiedot poimittu syyskuussa 2020.

(16)  Eurostat, Vocational education and training statistics; tiedot poimittu syyskuussa 2020.

(17)  Cedefop, The benefits of vocational education and training, 2011.

(18)  Komission kysely vuoden 2020 Euroopan ammattitaitoviikolle, 9.–13. marraskuuta 2020.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/114

---

P9_TA(2020)0375

Uiguurien tilanne ja pakkotyö Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 uiguurien tilanteesta ja pakkotyöstä Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella (2020/2913(RSP))

(2021/C 445/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ja raporttinsa Kiinan tilanteesta, erityisesti 19. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman uiguurien tilanteesta Kiinassa (ns. China Cables -tietovuoto) (1), 18. huhtikuuta 2019 antamansa päätöslauselman Kiinasta ja erityisesti uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen tilanteesta (2), 4. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman uiguurien ja kazakkien mielivaltaisista joukkovangitsemisista Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella (3), 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Kiinan suhteiden tilasta (4), 15. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman Larung Garin tiibetinbuddhalaisen akatemian ja Ilham Tohtin tapauksista (5), 10. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Kashgarin tilanteesta ja kulttuuriperinnöstä (Xinjiangin uiguurien autonominen alue, Kiina) (6) ja 26. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman Kiinasta: vähemmistöjen oikeudet ja kuolemanrangaistuksen käyttö (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ja raporttinsa Kiinan tilanteesta, erityisesti 19. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman uiguurien tilanteesta Kiinassa (ns. China Cables -tietovuoto) (1), 18. huhtikuuta 2019 antamansa päätöslauselman Kiinasta ja erityisesti uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen tilanteesta (2), 4. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman uiguurien ja kazakkien mielivaltaisista joukkovangitsemisista Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella (3), 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Kiinan suhteiden tilasta (4), 15. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman Larung Garin tiibetinbuddhalaisen akatemian ja Ilham Tohtin tapauksista (5), 10. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman Kashgarin tilanteesta ja kulttuuriperinnöstä (Xinjiangin uiguurien autonominen alue, Kiina) (6) ja 26. marraskuuta 2009 antamansa päätöslauselman Kiinasta: vähemmistöjen oikeudet ja kuolemanrangaistuksen käyttö (7),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kauppapolitiikan tarkastelusta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kauppapolitiikan tarkastelusta (8),

| — | ottaa huomioon, että vuoden 2019 Saharov-palkinto myönnettiin uiguuritaloustieteilijä Ilham Tohtille, joka puolustaa rauhanomaisesti Kiinan uiguurivähemmistön oikeuksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että vuoden 2019 Saharov-palkinto myönnettiin uiguuritaloustieteilijä Ilham Tohtille, joka puolustaa rauhanomaisesti Kiinan uiguurivähemmistön oikeuksia,

| — | ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (9) ja 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1999 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (9) ja 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1999 (10),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin 7. joulukuuta 2020 pidetyn ulkoasiainneuvoston kokouksen jälkeen antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin 7. joulukuuta 2020 pidetyn ulkoasiainneuvoston kokouksen jälkeen antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ihmisoikeuksista ja ihmisarvoisesta työstä maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ihmisoikeuksista ja ihmisarvoisesta työstä maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa,

| — | ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin 14. syyskuuta 2020 pidetyn EU:n ja Kiinan johtajien kokouksen jälkeen esittämät huomautukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin 14. syyskuuta 2020 pidetyn EU:n ja Kiinan johtajien kokouksen jälkeen esittämät huomautukset,

| — | ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2020 pidetyn EU:n ja Kiinan 22. huippukokouksen päätteeksi esitetyn puheenjohtaja Michelin ja puheenjohtaja von der Leyenin yhteisen julkilausuman EU:n etujen ja arvojen puolustamisesta monitahoisessa ja elintärkeässä kumppanuudessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. kesäkuuta 2020 pidetyn EU:n ja Kiinan 22. huippukokouksen päätteeksi esitetyn puheenjohtaja Michelin ja puheenjohtaja von der Leyenin yhteisen julkilausuman EU:n etujen ja arvojen puolustamisesta monitahoisessa ja elintärkeässä kumppanuudessa,

| — | ottaa huomioon YK:n asiantuntijoiden 26. kesäkuuta 2020 esittämän kehotuksen ryhtyä päättäväisiin toimiin perusvapauksien suojelemiseksi Kiinassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n asiantuntijoiden 26. kesäkuuta 2020 esittämän kehotuksen ryhtyä päättäväisiin toimiin perusvapauksien suojelemiseksi Kiinassa,

| — | ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2019 pidetyssä EU:n ja Kiinan 21. huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2019 pidetyssä EU:n ja Kiinan 21. huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005),

| — | ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 24. kesäkuuta 2013 hyväksymät EU:n suuntaviivat uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainneuvoston 24. kesäkuuta 2013 hyväksymät EU:n suuntaviivat uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon tiedottajan 26. lokakuuta 2018 antaman julkilausuman Xinjiangin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon tiedottajan 26. lokakuuta 2018 antaman julkilausuman Xinjiangin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jossa määrätään, että ketään ei saa pitää orjana tai maaorjana ja että ketään ei saa vaatia tekemään pakkotyötä tai muuta pakollista työtä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jossa määrätään, että ketään ei saa pitää orjana tai maaorjana ja että ketään ei saa vaatia tekemään pakkotyötä tai muuta pakollista työtä,

| — | ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2012 vahvistetut ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen ja toimintasuunnitelman, joissa otetaan ihmisoikeuksien suojelu ja edistäminen unionin kaiken toiminnan keskiöön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2012 vahvistetut ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen ja toimintasuunnitelman, joissa otetaan ihmisoikeuksien suojelu ja edistäminen unionin kaiken toiminnan keskiöön,

| — | ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta ja muuta julmaa kohtelua, sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella sekä ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta ja muuta julmaa kohtelua, sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella sekä ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon Kiinan kansantasavallan perustuslain 36 pykälän, jossa taataan kaikille kansalaisille oikeus uskonnonvapauteen, sekä 4 pykälän, jolla suojellaan vähemmistökansallisuuksien oikeuksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan kansantasavallan perustuslain 36 pykälän, jossa taataan kaikille kansalaisille oikeus uskonnonvapauteen, sekä 4 pykälän, jolla suojellaan vähemmistökansallisuuksien oikeuksia,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Kiina allekirjoitti vuonna 1998 mutta jota se ei ole koskaan ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Kiina allekirjoitti vuonna 1998 mutta jota se ei ole koskaan ratifioinut,

| — | ottaa huomioon pakollista työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuoden 1930 sopimuksen vuoden 2014 pöytäkirjan, jota Kiina ei ole allekirjoittanut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pakollista työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuoden 1930 sopimuksen vuoden 2014 pöytäkirjan, jota Kiina ei ole allekirjoittanut,

| — | ottaa huomioon vuonna 2011 annetut yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2011 annetut yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistut Australian strategisen politiikan instituutin (ASPI) raportit ”Uyghurs for sale – ’re-education’, forced labour and surveillance beyond Xinjiang” ja ”Cultural erasure – Tracing the destruction of Uyghur and Islamic spaces in Xinjiang” sekä ASPIn Xinjiang Data Project -hankkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2020 julkaistut Australian strategisen politiikan instituutin (ASPI) raportit ”Uyghurs for sale – ’re-education’, forced labour and surveillance beyond Xinjiang” ja ”Cultural erasure – Tracing the destruction of Uyghur and Islamic spaces in Xinjiang” sekä ASPIn Xinjiang Data Project -hankkeen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | katsoo, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen ja kunnioittamisen olisi säilyttävä EU:n ja Kiinan pitkäaikaisen suhteen keskiössä, sillä EU on sitoutunut ylläpitämään näitä arvoja ulkoisessa toiminnassaan ja Kiina on ilmaissut kiinnostuksensa niiden kunnioittamiseen omassa kehityksessään ja kansainvälisessä yhteistyössään; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen ja kunnioittamisen olisi säilyttävä EU:n ja Kiinan pitkäaikaisen suhteen keskiössä, sillä EU on sitoutunut ylläpitämään näitä arvoja ulkoisessa toiminnassaan ja Kiina on ilmaissut kiinnostuksensa niiden kunnioittamiseen omassa kehityksessään ja kansainvälisessä yhteistyössään;

| B. | ottaa huomioon, että Xinjiangin, jossa asuu yli 10 miljoonaa islamilaista uiguuria ja kazakkia, tilanne on heikentynyt nopeasti, erityisesti sen jälkeen, kun Kiinan hallitus käynnisti vuonna 2014 ”säälimättömän kampanjansa väkivaltaista terrorismia vastaan”, ja että uiguurit ja muut pääasiassa muslimivähemmistöt Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella ovat joutuneet mielivaltaisten pidätysten, kidutuksen sekä uskonnollisia käytäntöjä ja kulttuuria koskevien räikeiden rajoitusten kohteiksi ja että heihin kohdistetaan niin laajamittaista digitaalista valvontaa, että kaikkea arkielämää seurataan kasvojentunnistuskameroiden, matkapuhelimien skannauksen, henkilötietojen laajamittaisen ja laittoman keräämisen, yhdistämisen ja käsittelyn sekä kattavan ja häiritsevän poliisin läsnäolon avulla; toteaa, että Kiinan hallinnon otetta on lujitettu kauttaaltaan ja vähemmistöjen, erityisesti uiguurien, tiibetiläisten ja mongolien, kohtelua on tiukennettu, millä on tarkoitus sulauttaa heidät kantaväestöön pakottamalla heitä noudattamaan kiinalaisten enemmistön elämäntapaa ja kommunistista ideologiaa; ottaa huomioon, että poliisi on käyttänyt laajalti ennakoivan poliisitoiminnan alustoja, kuten integroitua yhteisten operaatioiden foorumia (Integrated Joint Operation Platform), epäilyttävien henkilöiden jäljittämiseksi heidän jokapäiväisen, laillisen ja väkivallattoman käyttäytymisensä perusteella; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Xinjiangin, jossa asuu yli 10 miljoonaa islamilaista uiguuria ja kazakkia, tilanne on heikentynyt nopeasti, erityisesti sen jälkeen, kun Kiinan hallitus käynnisti vuonna 2014 ”säälimättömän kampanjansa väkivaltaista terrorismia vastaan”, ja että uiguurit ja muut pääasiassa muslimivähemmistöt Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella ovat joutuneet mielivaltaisten pidätysten, kidutuksen sekä uskonnollisia käytäntöjä ja kulttuuria koskevien räikeiden rajoitusten kohteiksi ja että heihin kohdistetaan niin laajamittaista digitaalista valvontaa, että kaikkea arkielämää seurataan kasvojentunnistuskameroiden, matkapuhelimien skannauksen, henkilötietojen laajamittaisen ja laittoman keräämisen, yhdistämisen ja käsittelyn sekä kattavan ja häiritsevän poliisin läsnäolon avulla; toteaa, että Kiinan hallinnon otetta on lujitettu kauttaaltaan ja vähemmistöjen, erityisesti uiguurien, tiibetiläisten ja mongolien, kohtelua on tiukennettu, millä on tarkoitus sulauttaa heidät kantaväestöön pakottamalla heitä noudattamaan kiinalaisten enemmistön elämäntapaa ja kommunistista ideologiaa; ottaa huomioon, että poliisi on käyttänyt laajalti ennakoivan poliisitoiminnan alustoja, kuten integroitua yhteisten operaatioiden foorumia (Integrated Joint Operation Platform), epäilyttävien henkilöiden jäljittämiseksi heidän jokapäiväisen, laillisen ja väkivallattoman käyttäytymisensä perusteella;

| C. | ottaa huomioon, että uskottavien tietolähteiden mukaan yli miljoona ihmistä on pidätetty tai pidetään vangittuina niin sanotuissa poliittisissa uudelleenkoulutuskeskuksissa, ja toteaa, että tämä on suurin etnisen vähemmistökansan joukkovangitseminen tällä hetkellä maailmassa; ottaa huomioon, että Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella käytössä olevaa internointileirijärjestelmää laajennetaan, sillä epäillään, että vuoden 2017 jälkeen on rakennettu yli 380 uutta säilöönottoyksikköä tai entistä yksikköä on laajennettu ja heinäkuun 2019 ja heinäkuun 2020 välisenä aikana on rakennettu vähintään 61 uutta tai laajennettu vanhaa yksikköä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että uskottavien tietolähteiden mukaan yli miljoona ihmistä on pidätetty tai pidetään vangittuina niin sanotuissa poliittisissa uudelleenkoulutuskeskuksissa, ja toteaa, että tämä on suurin etnisen vähemmistökansan joukkovangitseminen tällä hetkellä maailmassa; ottaa huomioon, että Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella käytössä olevaa internointileirijärjestelmää laajennetaan, sillä epäillään, että vuoden 2017 jälkeen on rakennettu yli 380 uutta säilöönottoyksikköä tai entistä yksikköä on laajennettu ja heinäkuun 2019 ja heinäkuun 2020 välisenä aikana on rakennettu vähintään 61 uutta tai laajennettu vanhaa yksikköä;

| D. | toteaa, että uiguurien kärsimykset ulottuvat myös nuorempaan sukupolveen; ottaa huomioon, että julkitulleiden tietojen mukaan pieniä lapsia on lähetetty valtion ylläpitämiin orpokoteihin, vaikka vain toinen heidän vanhemmistaan olisi pidätettynä internointileirillä; toteaa, että tutkimusten mukaan vuoden 2019 loppuun mennessä yli 880 000 uiguurilasta oli sijoitettu asuntoloihin; ottaa huomioon, että uskottavien tutkimusten mukaan Kiinan viranomaiset ovat panneet täytäntöön kohdennetusti uiguurinaisia vastaan suunnatun, lasten syntymien estämiseen tarkoitetun virallisen järjestelmän, jolla pyritään vähentämään uiguurien syntyvyyttä; toteaa, että tämän järjestelmän puitteissa Kiinan viranomaiset pakottavat järjestelmällisesti synnytysikäisiä uiguurinaisia tekemään abortteja, antavat heille kohdunsisäisiä pistoksia ja steriloivat heitä ja että kaikista Kiinassa vuonna 2018 asennetuista kierukoista 80 prosenttia asennettiin uiguurien autonomisella alueella, vaikka sen osuus Kiinan väestöstä on vain 1,8 prosenttia; katsoo, että tällaiset toimet lasten syntymien estämiseksi uiguurien keskuudessa saattavat täyttää pahimpien ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten kriteerit; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että uiguurien kärsimykset ulottuvat myös nuorempaan sukupolveen; ottaa huomioon, että julkitulleiden tietojen mukaan pieniä lapsia on lähetetty valtion ylläpitämiin orpokoteihin, vaikka vain toinen heidän vanhemmistaan olisi pidätettynä internointileirillä; toteaa, että tutkimusten mukaan vuoden 2019 loppuun mennessä yli 880 000 uiguurilasta oli sijoitettu asuntoloihin; ottaa huomioon, että uskottavien tutkimusten mukaan Kiinan viranomaiset ovat panneet täytäntöön kohdennetusti uiguurinaisia vastaan suunnatun, lasten syntymien estämiseen tarkoitetun virallisen järjestelmän, jolla pyritään vähentämään uiguurien syntyvyyttä; toteaa, että tämän järjestelmän puitteissa Kiinan viranomaiset pakottavat järjestelmällisesti synnytysikäisiä uiguurinaisia tekemään abortteja, antavat heille kohdunsisäisiä pistoksia ja steriloivat heitä ja että kaikista Kiinassa vuonna 2018 asennetuista kierukoista 80 prosenttia asennettiin uiguurien autonomisella alueella, vaikka sen osuus Kiinan väestöstä on vain 1,8 prosenttia; katsoo, että tällaiset toimet lasten syntymien estämiseksi uiguurien keskuudessa saattavat täyttää pahimpien ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten kriteerit;

| E. | ottaa huomioon, että YK:n rotusyrjinnän poistamista käsittelevä komitea asetti elokuussa 2018 Kiinan kansantasavallan hallituksen syytteeseen Xinjiangissa tapahtuneista väärinkäytöksistä, mukaan lukien mielivaltaisten joukkopidätysleirien perustamisesta; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Michelle Bachelet pani merkille syyskuussa 2018 ensimmäisessä ihmisoikeusvaltuutettuna pitämässään puheessa syvästi huolestuttavat väitteet uiguurien ja muiden muslimiyhteisöjen laajamittaisista mielivaltaisista pidätyksistä niin kutsutuilla uudelleenkoulutusleireillä Xinjiangissa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että YK:n rotusyrjinnän poistamista käsittelevä komitea asetti elokuussa 2018 Kiinan kansantasavallan hallituksen syytteeseen Xinjiangissa tapahtuneista väärinkäytöksistä, mukaan lukien mielivaltaisten joukkopidätysleirien perustamisesta; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutettu Michelle Bachelet pani merkille syyskuussa 2018 ensimmäisessä ihmisoikeusvaltuutettuna pitämässään puheessa syvästi huolestuttavat väitteet uiguurien ja muiden muslimiyhteisöjen laajamittaisista mielivaltaisista pidätyksistä niin kutsutuilla uudelleenkoulutusleireillä Xinjiangissa;

| F. | ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2018 Kiinassa tuli voimaan uusia entistä tiukempia säännöksiä, jotka koskevat uskonnollisia ryhmiä ja uskonnollista toimintaa ja joilla uskonnolliset ryhmät pakotetaan mukautumaan tiukemmin puolueen linjauksiin; toteaa, että uskonnon- ja omantunnonvapautta koskeva tilanne on nyt huonoimmillaan sitten taloudellisten uudistusten alkamisen ja Kiinan avautumisen 1970-luvun lopulla; ottaa huomioon, että uskonnollisten vankien määrä on Kiinassa yksi maailman suurimmista; ottaa huomioon, että uskottavien raporttien mukaan pääasiassa vuoden 2017 jälkeen on järjestelmällisesti ja tahallisesti tuhottu moskeijoita, kirkkoja ja muita uskonnon harjoittamiseen käytettyjä paikkoja ja että niiden määrä on nyt alhaisimmillaan sitten kulttuurivallankumouksen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2018 Kiinassa tuli voimaan uusia entistä tiukempia säännöksiä, jotka koskevat uskonnollisia ryhmiä ja uskonnollista toimintaa ja joilla uskonnolliset ryhmät pakotetaan mukautumaan tiukemmin puolueen linjauksiin; toteaa, että uskonnon- ja omantunnonvapautta koskeva tilanne on nyt huonoimmillaan sitten taloudellisten uudistusten alkamisen ja Kiinan avautumisen 1970-luvun lopulla; ottaa huomioon, että uskonnollisten vankien määrä on Kiinassa yksi maailman suurimmista; ottaa huomioon, että uskottavien raporttien mukaan pääasiassa vuoden 2017 jälkeen on järjestelmällisesti ja tahallisesti tuhottu moskeijoita, kirkkoja ja muita uskonnon harjoittamiseen käytettyjä paikkoja ja että niiden määrä on nyt alhaisimmillaan sitten kulttuurivallankumouksen;

| G. | toteaa, että Kiina ei ole vielä ratifioinut seuraavia neljää ILO:n kahdeksasta keskeisestä yleissopimuksesta: yleissopimus ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta (nro 87), yleissopimus järjestäytymisoikeudesta ja kollektiivisesta neuvotteluoikeudesta (nro 98), yleissopimus pakkotyöstä (nro 29) ja yleissopimus pakkotyön poistamisesta (nro 105); ottaa huomioon, että Kiina on ratifioinut yleissopimuksen työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvasta syrjinnästä (nro 111) sekä yleissopimuksen samanarvoisesta työstä maksettavasta samasta palkasta (nro 100); ottaa huomioon, että WTO:n sopimukset mahdollistavat kauppatoimenpiteiden käyttöönoton vankityövoiman avulla valmistettujen tuotteiden osalta; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Kiina ei ole vielä ratifioinut seuraavia neljää ILO:n kahdeksasta keskeisestä yleissopimuksesta: yleissopimus ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta (nro 87), yleissopimus järjestäytymisoikeudesta ja kollektiivisesta neuvotteluoikeudesta (nro 98), yleissopimus pakkotyöstä (nro 29) ja yleissopimus pakkotyön poistamisesta (nro 105); ottaa huomioon, että Kiina on ratifioinut yleissopimuksen työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvasta syrjinnästä (nro 111) sekä yleissopimuksen samanarvoisesta työstä maksettavasta samasta palkasta (nro 100); ottaa huomioon, että WTO:n sopimukset mahdollistavat kauppatoimenpiteiden käyttöönoton vankityövoiman avulla valmistettujen tuotteiden osalta;

| H. | toteaa, että samanaikaisesti ”säälimättömän kampanjan väkivaltaista terrorismia vastaan” kanssa työvoiman siirto-ohjelmien käyttöä on lisätty vuoden 2014 jälkeen, mikä viittaa siihen, että niistä on tullut Kiinan hallituksen poliittinen painopiste keinona lievittää köyhyyttä Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella; ottaa huomioon, että uiguurien tekemästä pakkotyöstä vaatetus-, teknologia- ja autoteollisuuden tuotantoketjuissa on laadittu useita uskottavia raportteja, kuten ASPIn maaliskuussa 2020 julkaisema raportti, jossa yksilöitiin yhdeksässä Kiinan maakunnassa toimivaa 27 tehdasta, joissa käytettiin hyväksi vähintään 80 000:n vuosina 2017–2019 Xinjiangista siirretyn uiguurin työpanosta; toteaa, että kyseiset tehtaat tuottavat palveluja ainakin 82 kansainväliselle tuotemerkille, joista monet ovat eurooppalaisten monikansallisten yritysten omistuksessa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että samanaikaisesti ”säälimättömän kampanjan väkivaltaista terrorismia vastaan” kanssa työvoiman siirto-ohjelmien käyttöä on lisätty vuoden 2014 jälkeen, mikä viittaa siihen, että niistä on tullut Kiinan hallituksen poliittinen painopiste keinona lievittää köyhyyttä Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella; ottaa huomioon, että uiguurien tekemästä pakkotyöstä vaatetus-, teknologia- ja autoteollisuuden tuotantoketjuissa on laadittu useita uskottavia raportteja, kuten ASPIn maaliskuussa 2020 julkaisema raportti, jossa yksilöitiin yhdeksässä Kiinan maakunnassa toimivaa 27 tehdasta, joissa käytettiin hyväksi vähintään 80 000:n vuosina 2017–2019 Xinjiangista siirretyn uiguurin työpanosta; toteaa, että kyseiset tehtaat tuottavat palveluja ainakin 82 kansainväliselle tuotemerkille, joista monet ovat eurooppalaisten monikansallisten yritysten omistuksessa;

| I. | ottaa huomioon, että Kiina on yksi maailman suurimmista puuvillantuottajista ja että yli 20 prosenttia maailman puuvillantuotannosta on peräisin Xinjiangin uiguurien autonomiselta alueelta; ottaa huomioon, että Kiina on maailman suurin langan tuottaja ja viejä sekä suurin tekstiilien ja vaatteiden tuottaja ja viejä; ottaa huomioon, että Kiinan hallitus suunnittelee uiguurien autonomisen alueen tuotantokapasiteetin kaksinkertaistamista vuoteen 2025 mennessä siten, että vaatteet ja tekstiilit muodostavat suunnitelman keskeisen osan; ottaa huomioon, kolme uiguurialuetta lähetti vähintään 570 000 ihmistä puuvillan poimintaan hallituksen pakkotyövoiman koulutus- ja siirtojärjestelmän avulla vuonna 2018; ottaa huomioon, että Xinjiangin kaikkien etnisten vähemmistöjen siirtäminen puuvillan poimintaan ylittää kyseisen lukeman luultavasti useilla sadoilla tuhansilla, mikä tekee pakkotyöstä yleisen ominaisuuden Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen puuvillankorjuussa; ottaa huomioon, että 84 prosenttia kiinalaisesta puuvillasta on peräisin Xinjiangin uiguurien autonomiselta alueelta, mikä tarkoittaa, että kiinalaisesta puuvillasta valmistettuihin lankoihin, tekstiileihin ja vaatteisiin liittyy poikkeuksellisen selkeä pakko- ja vankityön leima, olipa ne valmistettu Kiinassa tai muualla maailmassa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Kiina on yksi maailman suurimmista puuvillantuottajista ja että yli 20 prosenttia maailman puuvillantuotannosta on peräisin Xinjiangin uiguurien autonomiselta alueelta; ottaa huomioon, että Kiina on maailman suurin langan tuottaja ja viejä sekä suurin tekstiilien ja vaatteiden tuottaja ja viejä; ottaa huomioon, että Kiinan hallitus suunnittelee uiguurien autonomisen alueen tuotantokapasiteetin kaksinkertaistamista vuoteen 2025 mennessä siten, että vaatteet ja tekstiilit muodostavat suunnitelman keskeisen osan; ottaa huomioon, kolme uiguurialuetta lähetti vähintään 570 000 ihmistä puuvillan poimintaan hallituksen pakkotyövoiman koulutus- ja siirtojärjestelmän avulla vuonna 2018; ottaa huomioon, että Xinjiangin kaikkien etnisten vähemmistöjen siirtäminen puuvillan poimintaan ylittää kyseisen lukeman luultavasti useilla sadoilla tuhansilla, mikä tekee pakkotyöstä yleisen ominaisuuden Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen puuvillankorjuussa; ottaa huomioon, että 84 prosenttia kiinalaisesta puuvillasta on peräisin Xinjiangin uiguurien autonomiselta alueelta, mikä tarkoittaa, että kiinalaisesta puuvillasta valmistettuihin lankoihin, tekstiileihin ja vaatteisiin liittyy poikkeuksellisen selkeä pakko- ja vankityön leima, olipa ne valmistettu Kiinassa tai muualla maailmassa;

| J. | ottaa huomioon, että yli 80 tunnetun kansainvälisen merkkituotteen on ilmoitettu hyötyvän suoraan tai välillisesti uiguurien pakkotyöstä toimitusketjuissaan; ottaa huomioon, että nykyinen sortotilanne estää riippumattomat tutkimukset ja tarkastukset uiguurien autonomisella alueella; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että yli 80 tunnetun kansainvälisen merkkituotteen on ilmoitettu hyötyvän suoraan tai välillisesti uiguurien pakkotyöstä toimitusketjuissaan; ottaa huomioon, että nykyinen sortotilanne estää riippumattomat tutkimukset ja tarkastukset uiguurien autonomisella alueella;

| K. | ottaa huomioon, että yrityksillä ei ole käytettävissään luotettavia keinoja varmistaa, että Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella sijaitsevissa työpaikoissa ei ole pakkotyötä, tai estää pakkotyön käyttöä näillä työpaikoilla yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n suuntaviivojen sekä ihmisoikeusnormeihin liittyvien huolellisuusvelvoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että yrityksillä ei ole käytettävissään luotettavia keinoja varmistaa, että Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella sijaitsevissa työpaikoissa ei ole pakkotyötä, tai estää pakkotyön käyttöä näillä työpaikoilla yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n suuntaviivojen sekä ihmisoikeusnormeihin liittyvien huolellisuusvelvoitteiden mukaisesti;

| L. | ottaa huomioon, että EU:n nykyisen lainsäädännön mukaan (joko EU:n tai kansallisella tasolla) yrityksillä ei ole oikeudellista velvollisuutta ryhtyä toimiin estääkseen osallistumisen ihmisoikeusloukkauksiin toimitusketjuissaan; ottaa huomioon, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevassa EU:n direktiivissä asetetaan yrityksille raportointivelvollisuus, mutta siinä ei edellytetä, että ne ryhtyvät toimiin haitan estämiseksi toimitusketjuissaan tai että ne voidaan saattaa vastuuseen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EU:n nykyisen lainsäädännön mukaan (joko EU:n tai kansallisella tasolla) yrityksillä ei ole oikeudellista velvollisuutta ryhtyä toimiin estääkseen osallistumisen ihmisoikeusloukkauksiin toimitusketjuissaan; ottaa huomioon, että muiden kuin taloudellisten tietojen julkistamista koskevassa EU:n direktiivissä asetetaan yrityksille raportointivelvollisuus, mutta siinä ei edellytetä, että ne ryhtyvät toimiin haitan estämiseksi toimitusketjuissaan tai että ne voidaan saattaa vastuuseen;

| M. | ottaa huomioon, että kansainvälisen kaupan valiokunnassa järjestetyssä kuulemistilaisuudessa johtava varapuheenjohtaja Dombrovskis totesi, että pakkotyön torjunta on yksi EU:n painopisteistä ja että myös EU:n ja Kiinan kattavan investointisopimuksen puitteissa EU:n investoinneissa on noudatettava pakkotyötä koskevia ILO:n yleissopimuksia; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kansainvälisen kaupan valiokunnassa järjestetyssä kuulemistilaisuudessa johtava varapuheenjohtaja Dombrovskis totesi, että pakkotyön torjunta on yksi EU:n painopisteistä ja että myös EU:n ja Kiinan kattavan investointisopimuksen puitteissa EU:n investoinneissa on noudatettava pakkotyötä koskevia ILO:n yleissopimuksia;

| N. | ottaa huomioon, että oikeudellisten asioiden valiokunta valmistelee parhaillaan yritysten huolellisuusvastuuta ja vastuuvelvollisuutta koskevaa aloitetta; ottaa huomioon, että neuvosto julkaisi 1. joulukuuta 2020 päätelmänsä ihmisoikeuksista ja ihmisarvoisesta työstä globaaleissa toimitusketjuissa ja kehotti komissiota esittämään ehdotuksen EU:n oikeudelliseksi kehykseksi kestävästä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä, mukaan lukien monialaiset yritysten huolellisuusvelvoitteet globaaleissa toimitusketjuissa; ottaa huomioon, että komissio ilmoitti esittävänsä vuoden 2021 toisella neljänneksellä kestävää omistajaohjausta koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jossa käsitellään ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitteen tarvetta kaikissa arvoketjuissa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että oikeudellisten asioiden valiokunta valmistelee parhaillaan yritysten huolellisuusvastuuta ja vastuuvelvollisuutta koskevaa aloitetta; ottaa huomioon, että neuvosto julkaisi 1. joulukuuta 2020 päätelmänsä ihmisoikeuksista ja ihmisarvoisesta työstä globaaleissa toimitusketjuissa ja kehotti komissiota esittämään ehdotuksen EU:n oikeudelliseksi kehykseksi kestävästä yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmästä, mukaan lukien monialaiset yritysten huolellisuusvelvoitteet globaaleissa toimitusketjuissa; ottaa huomioon, että komissio ilmoitti esittävänsä vuoden 2021 toisella neljänneksellä kestävää omistajaohjausta koskevan lainsäädäntöehdotuksen, jossa käsitellään ihmisoikeuksien huolellisuusvelvoitteen tarvetta kaikissa arvoketjuissa;

| O. | ottaa huomioon, että neuvosto on hyväksynyt päätöksen ja asetuksen, joilla perustetaan EU:n maailmanlaajuinen ihmisoikeusseuraamusjärjestelmä, jonka avulla EU voi määrätä rajoittavia toimenpiteitä kohteena oleville henkilöille, yhteisöille ja elimille, mukaan lukien valtiot ja muut kuin valtiolliset toimijat, jotka ovat vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista ja -rikkomuksista, orjuus mukaan luettuna, tai ovat osallisina niissä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että neuvosto on hyväksynyt päätöksen ja asetuksen, joilla perustetaan EU:n maailmanlaajuinen ihmisoikeusseuraamusjärjestelmä, jonka avulla EU voi määrätä rajoittavia toimenpiteitä kohteena oleville henkilöille, yhteisöille ja elimille, mukaan lukien valtiot ja muut kuin valtiolliset toimijat, jotka ovat vastuussa vakavista ihmisoikeusloukkauksista ja -rikkomuksista, orjuus mukaan luettuna, tai ovat osallisina niissä;

| P. | ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen kongressi hyväksyi Uyghur Human Rights Policy Act -lain vuonna 2019; ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen edustajainhuone hyväksyi 22. syyskuuta 2020 Uyghur Forced Labor Prevention Act -lain, jossa asetetaan useita Xinjiangin uiguurien autonomiseen alueeseen liittyviä rajoituksia muun muassa kieltämällä tietty tuonti Xinjiangista ja määräämällä seuraamuksia siellä ihmisoikeusloukkauksista vastuussa oleville henkilöille ja yhteisöille; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen kongressi hyväksyi Uyghur Human Rights Policy Act -lain vuonna 2019; ottaa huomioon, että Yhdysvaltojen edustajainhuone hyväksyi 22. syyskuuta 2020 Uyghur Forced Labor Prevention Act -lain, jossa asetetaan useita Xinjiangin uiguurien autonomiseen alueeseen liittyviä rajoituksia muun muassa kieltämällä tietty tuonti Xinjiangista ja määräämällä seuraamuksia siellä ihmisoikeusloukkauksista vastuussa oleville henkilöille ja yhteisöille;

| Q. | ottaa huomioon, että Kiina on edistynyt talous- ja sosiaalialalla, mutta se epäonnistuu surkeasti pyrkiessään takaamaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevia kansainvälisiä perusnormeja; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Kiina on edistynyt talous- ja sosiaalialalla, mutta se epäonnistuu surkeasti pyrkiessään takaamaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevia kansainvälisiä perusnormeja;

| R. | ottaa huomioon, että EU on sitoutunut ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa strategiakehyksessään tehostamaan toimiaan ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion edistämiseksi kaikilla ulkoisen toimintansa aloilla ja asettamaan ihmisoikeudet keskeiselle sijalle suhteissaan kaikkiin kolmansiin maihin, myös strategisiin kumppaneihinsa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että EU on sitoutunut ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevassa strategiakehyksessään tehostamaan toimiaan ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion edistämiseksi kaikilla ulkoisen toimintansa aloilla ja asettamaan ihmisoikeudet keskeiselle sijalle suhteissaan kaikkiin kolmansiin maihin, myös strategisiin kumppaneihinsa;

| 1. | tuomitsee jyrkästi hallituksen johtaman pakkotyöjärjestelmän ja erityisesti uiguurien, kazakkien ja kirgiisien etnisten vähemmistöryhmien ja muiden muslimivähemmistöryhmien hyväksikäytön tehtaissa sekä Xinjiangin työleirien sisällä että niiden ulkopuolella sekä pakkotyöläisten siirtämisen Kiinan muihin hallintoyksiköihin ja sen, että tunnetut eurooppalaiset tuotemerkit ja yritykset ovat hyötyneet pakkotyön käytöstä; kehottaa asianomaisia yksityisen sektorin toimijoita arvioimaan sitoumuksiaan Xinjiangissa, huolehtimaan yritysvastuustaan, tekemään riippumattomia tarkastuksia ihmisoikeuksien noudattamisesta niiden koko toimitusketjussa ja lopettamaan liikesuhteet, jos niiden todetaan syyllistyneen ihmisoikeusloukkauksiin tai jos on mahdotonta varmistaa onko niitä rikottu suoraan tai välillisesti jonkin niiden toimittajan toiminnan tai niiden arvoketjussa Kiinassa olevien liikesuhteiden kautta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on erittäin huolissaan siitä, että hallinto sortaa yhä enenevässä määrin eri uskonnollisia ja etnisiä vähemmistöjä, erityisesti uiguureja ja kazakkeja, loukkaamalla heidän ihmisarvoaan sekä heidän oikeuksiaan kulttuurin ilmaisemiseen ja uskonnonvapauteen sekä sanan- ja ilmaisunvapauteen ja oikeus rauhanomaiseen kokoontumis- ja yhdistymisvapauteen; pitää valitettavana ihmisoikeustilanteen huononemista Manner-Kiinassa ja Hongkongissa ja vaatii Kiinan viranomaisia kunnioittamaan perusvapauksia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää erittäin valitettavana jatkuvaa sortoa ja vakavia ja järjestelmällisiä ihmisoikeusloukkauksia, jotka ovat rikoksia ihmisyyttä vastaan; vaatii, että Kiinan hallitus lakkaa välittömästi ottamasta mielivaltaisesti säilöön uiguuri- ja kazakkivähemmistöihin kuuluvia henkilöitä ilman rikokseen perustuva syytettä, oikeudenkäyntiä tai tuomiota, sulkee kaikki leirit ja säilöönottokeskukset sekä vapauttaa säilöön otetut henkilöt välittömästi ja ehdoitta; kehottaa Kiinan viranomaisia lopettamaan hallituksen tukemat pakkotyötä ja joukkosterilointia koskevat ohjelmat; kehottaa Kiinan viranomaisia Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella antamaan tietoja pidätettyjen sijainnista ja terveydentilasta ja vapauttamaan heidät välittömästi, jos ei ole näyttöä tosiasiallisesta rikollisesta toiminnasta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuomitsee jyrkästi digitaalisen valvontateknologian laajamittaisen käytön Xinjiangin väestön seurannassa ja valvonnassa sekä viimeksi paljastuneet testit kasvojentunnistusohjelmistoilla, jotka voisivat lähettää ”uiguurihälytyksiä” keskusviranomaisille, kun niiden kamerajärjestelmissä tunnistetaan uiguurivähemmistön jäseniä; pitää valitettavana, että Kiina ei noudata omia sitoumuksiaan ihmiskeskeistä tekoälyä koskevien OECD:n periaatteiden noudattamisesta, joihin se sitoutui kesäkuussa 2019 annetussa G20-maiden julkilausumassa, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edelleen vaatimaan Kiinaa noudattamaan omia sitoumuksiaan tältä osin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Kiinan viranomaisia sallimaan vapaan, tosiasiallisen ja esteettömän pääsyn Xinjiangin maakuntaan sekä toimittajien ja kansainvälisten tarkkailijoiden, myös EU:n virkamiesten, vapaan pääsyn työleireille sen jälkeen, kun presidentti Xi Jinping esitti 14. syyskuuta 2020 pidetyssä EU:n ja Kiinan huippukokouksessa kutsun YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle ja YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyjen toimeksisaajille; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita vaatimaan edelleen YK:n tiedonhankintavaltuuskunnan lähettämistä Xinjiangiin ja erityislähettilään nimittämistä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pyytää Kiinaa sallimaan Euroopan parlamentin virkamatkan Xinjiangiin ja myöntämään valtuuskunnalle vapaa ja rajoittamaton pääsy alueelle ja samalla takaamaan luottamuksellisuuden ja turvallisuuden paikalliselle väestölle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuomitsee jyrkästi Kiinan kommunistisen puolueen raportoidun laajamittaisen kampanjan uiguurien syntyvyyden tukahduttamiseksi Xinjiangissa ja kehottaa Kiinan viranomaisia lopettamaan välittömästi kaikki toimet, joilla pyritään estämään lasten syntyminen uiguuriväestölle, mukaan lukien pakkosterilisaatiot, abortit ja seuraamukset synnytysvalvonnan loukkauksista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Kiinan hallitusta ratifioimaan ja panemaan täytäntöön pakkotyötä koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 29, pakkotyön poistamista koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 105, ammatillista järjestäytymisvapautta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelua koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 87 ja järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta koskevan ILO:n yleissopimuksen nro 98; kehottaa Kiinaa ratifioimaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ilmaisee syvän huolensa tiedoista, joiden mukaan Kiinan viranomaiset häiritsevät uiguureja ulkomailla ja pyrkivät pakottamaan heidät ilmiantamaan muita uiguureja, palaamaan Xinjiangiin tai pysymään vaiti Xinjiangin tilanteesta joskus pidättämällä heidän perheenjäseniään; kehottaa komissiota ja kaikkia EU:n jäsenvaltioita tutkimaan nämä tiedot kiireellisesti, varmistamaan Xinjiangista paenneiden henkilöiden suojelun sekä nopeuttamaan uiguurien ja muiden turkinsukuisten muslimien turvapaikkahakemusten käsittelyä; pitää myönteisenä, että Saksa ja Ruotsi ovat päättäneet keskeyttää kaikkien etnisten uiguurien, kazakkien tai muiden turkinsukuisten muslimien palauttamisen Kiinaan, kun otetaan huomioon mielivaltaisen pidättämisen, kidutuksen tai muun pahoinpitelyn riski; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita aloittamaan vuoropuhelun niiden valtioiden kanssa, joissa uiguurit ovat vaarassa joutua karkotetuiksi Kiinaan, jotta estetään tällaiset karkotukset; kehottaa neuvoston jäseniä keskeyttämään luovuttamissopimuksensa Kiinan kansantasavallan kanssa, jotta estetään uiguurien, Hongkongin kansalaisten, tiibetiläisten tai Euroopassa olevien kiinalaisten toisinajattelijoiden luovuttaminen poliittiseen oikeudenkäyntiin Kiinan kansantasavallassa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EU:ta työskentelemään ennakoivasti riippumattoman Kiinaa koskevan YK:n tutkimuksen aikaansaamiseksi, jotta varmistetaan vastuuvelvollisuus tehdyistä rikoksista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ilmaisee syvän huolensa Kiinan valtion toimenpiteistä, joilla varmistetaan Xinjiangin ”kattava valvonta” asentamalla Skynetin sähköinen valvonta suurille kaupunkialueille ja GPS-seurantalaitteet kaikkiin moottoriajoneuvoihin, kasvojentunnistusskannereiden käytöstä tarkastuspisteissä sekä rautatie- ja huoltoasemilla käyttäen ohjelmistoja, jotka perustuvat tekoälykamerajärjestelmiin, joilla pyritään tunnistamaan uiguurit ja muut etnisiin vähemmistöryhmiin kuuluvat henkilöt, sekä Xinjiangin poliisin toteuttamasta verinäytekampanjasta, jolla pyritään laajentamaan Kiinan DNA-tietokantaa; ilmaisee syvän huolensa viimeisimmistä paljastuksista, jotka koskevat luetteloa yli 2 000:sta Aksun prefektuurissa vuosina 2016–2018 pidetystä uiguurivangista; ilmaisee lisäksi huolensa siitä, että Kiina vie tällaista teknologiaa autoritaarisiin maihin eri puolille maailmaa; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita seuraamaan näiden teknologioiden hankintaa ja kehittämistä sekä niiden tarjoajien toimintaa ja pidättäytymään myöntämästä niille unionin tai jäsenvaltioiden julkista rahoitusta ja pääsyä julkisiin hankintoihin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | arvostelee sitä, että parlamentin hallinto ja komissio ovat hankkineet lämpökameroita Hikivisionilta; vaatii ottamaan käyttöön harkitun hankintapolitiikan, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon ihmisoikeusnäkökohdat; kehottaa parlamentin hallintoa ja puhemiestä katkaisemaan välittömästi kaikki suorat tai välilliset liikesuhteet Hikivisioniin ja parantamaan hankintatoimiensa avoimuutta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa Kiinan viranomaisia vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta uiguuri-tutkijan ja vuoden 2019 Saharov-palkinnon voittajan Ilham Tohtin ja varmistamaan tällä välin, että hänellä on säännölliset ja rajoittamattomat mahdollisuudet tavata perheensä ja valitsemansa asianajajat ja että häntä ei kiduteta eikä pahoinpidellä muulla tavalla; vaatii, että Ilham Tohtin väitettyä kidutusta tutkitaan välittömästi, tehokkaasti ja puolueettomasti ja että vastuussa olevat saatetaan oikeuden eteen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää myönteisenä, että komission vuoden 2021 työohjelmaan on sisällytetty lainsäädäntöaloite, joka koskee pakollista ihmisoikeuksien toimitusketjun huolellisuusvelvoitetta koskevaa lainsäädäntöä; kehottaa komissiota hyväksymään viimeistään vuoden 2021 toisella neljänneksellä ja suunnitelmien mukaan asiaa koskevia lainsäädäntöehdotuksia, jotka sisältävät kolme erillistä mutta toisiaan vahvistavaa ehdotusta johtajien velvollisuuksista ja kestävästä omistajaohjauksesta, yritysten ihmisoikeuksia ja ympäristöä koskevasta huolellisuusvelvoitteesta sekä muuta kuin taloudellista raportointia koskevan direktiivin uudistamisesta; katsoo, että jotta voidaan puuttua tehokkaasti pakkotyöhön ja muihin ihmisoikeusloukkauksiin yritysten toimitusketjuissa, tällaiseen lainsäädäntöön olisi sisällytettävä myös kielto saattaa kyseisiä tavaroita EU:n markkinoille; muistuttaa tässä yhteydessä kauppapoliittista katsausta koskevassa päätöslauselmassa äskettäin esittämästään kannasta, jossa vaadittiin täydentäviä toimenpiteitä, kuten sellaisten tuotteiden tuonnin kieltämistä, jotka liittyvät vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin, kuten pakkotyöhön tai lapsityövoiman käyttöön; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa jäsenvaltioita niiden toimivallan mukaisesti sekä kansalliset olosuhteet huomioon ottaen vahvistamaan toimiaan, joilla yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet pannaan tehokkaasti täytäntöön muun muassa uusien tai päivitettyjen kansallisten toimintasuunnitelmien avulla yhdistelemällä vapaaehtoisia ja pakollisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että Kiinan kanssa tehtyyn kattavaan investointisopimukseen on sisällytettävä riittävät sitoumukset pakkotyön vastaisten kansainvälisten yleissopimusten noudattamiseksi; katsoo erityisesti, että Kiinan olisi siksi ratifioitava ILO:n yleissopimukset nro 29 ja 105; |
| --- | --- |

17.

| 18. | suhtautuu myönteisesti lainsäädäntövallan käyttäjien äskettäin tekemään sopimukseen EU:n kaksikäyttötuoteasetuksen uudistuksesta kansalliseen turvallisuuteen ja ihmisoikeuksiin liittyvien näkökohtien perusteella; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet Kiinan hallituksen taivuttamiseksi sulkemaan leirit ja lopettamaan kaikki ihmisoikeusloukkaukset Xinjiangissa ja muualla, kuten Tiibetissä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toistamaan tämän viestin Kiinan hallitukselle kaikissa yhteyksissä ja korkeimmilla tasoilla; pitää valitettavana, että EU:n toistaiseksi omaksuma lähestymistapa ja käyttämät keinot eivät ole johtaneet konkreettiseen edistymiseen Kiinan ihmisoikeustilanteessa, joka on vain heikentynyt viime vuosikymmenen aikana; kehottaa komissiota laatimaan ja panemaan täytäntöön kokonaisvaltaisen EU:n strategian, jolla turvataan ihmisoikeustilanteen aito edistyminen Kiinassa; kehottaa Kiinan viranomaisia edelleen panemaan täytäntöön kansallisia uudistuksia, joita edellytetään, jotta maa voi ratifioida vuoden 1966 kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka se allekirjoitti vuonna 1998, ja panemaan täytäntöön YK:n ihmisoikeuselinten suositukset; |
| --- | --- |

19.

| 20. | suhtautuu myönteisesti EU:n ihmisoikeuksia koskevan maailmanlaajuisen pakotejärjestelmän hyväksymiseen 7. joulukuuta 2020; kehottaa jäsenvaltioita ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa arvioimaan pikaisesti pakotteita, joita kohdistetaan Kiinan viranomaisiin ja valtion johtamiin yhteisöihin, kuten Xinjiangin tuotanto- ja rakennusyhtiöön, jotka ovat vastuussa uiguurien ja muiden turkinsukuisten muslimien joukkopidätyksiä Xinjiangissa koskevan politiikan suunnittelusta ja täytäntöönpanosta, pakkotyön käytöstä sekä uskonnonvapauden, liikkumisvapauden ja muiden perusoikeuksien ankarasta tukahduttamisesta alueella; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa neuvostoa ja komissiota panemaan täytäntöön heinäkuussa sovitun toimenpidepaketin, mukaan lukien ”pelastusvenejärjestelmän” perustaminen Kiinassa sorretuille ihmisille ihmisoikeuksien ja perusvapauksien heikentyessä entisestään; |
| --- | --- |

21.

| 22. | muistuttaa tuestaan tulevalle EU:n ja Yhdysvaltojen väliselle Kiinaa koskevalle vuoropuhelulle ja kehottaa ottamaan ihmisoikeudet näkyvästi esille sen asialistalla; kehottaa lisäämään demokratioiden välistä koordinointia pakotteiden ja muiden toimenpiteiden täytäntöönpanossa, jotta voidaan puuttua ihmisoikeusloukkauksiin Manner-Kiinassa ja Hongkongissa sekä Kiinan kansantasavallan geopoliittisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0110.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0422.

(3)  EUVL C 11, 13.1.2020, s. 25.

(4)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 103.

(5)  EUVL C 238, 6.7.2018, s. 108.

(6)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 185.

(7)  EUVL C 285 E, 21.10.2010, s. 80.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0337.

(9)  EUVL L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(10)  EUVL L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/121

---

P9_TA(2020)0376

Iran, erityisesti vuoden 2012 Saharov-palkinnon saajan Nasrin Sotoudehin tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 Iranista, erityisesti vuoden 2012 Saharov-palkinnon saajan Nasrin Sotoudehin tilanteesta (2020/2914(RSP))

(2021/C 445/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Iranista ja erityisesti 13. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman Iranista ja erityisesti Nasrin Sotoudehin tapauksesta (1) ja 17. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Iranista, erityisesti naisten oikeuksien puolustajien ja vangittujen EU:n kaksoiskansalaisten tilanteesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Iranista ja erityisesti 13. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman Iranista ja erityisesti Nasrin Sotoudehin tapauksesta (1) ja 17. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Iranista, erityisesti naisten oikeuksien puolustajien ja vangittujen EU:n kaksoiskansalaisten tilanteesta (2),

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 annetun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston Irania koskevan julkilausuman, jossa vaadittiin Nasrin Sotoudehin vapauttamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 annetun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston Irania koskevan julkilausuman, jossa vaadittiin Nasrin Sotoudehin vapauttamista,

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2020 annetun Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan julkilausuman Ruhollah Zamin teloittamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2020 annetun Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan julkilausuman Ruhollah Zamin teloittamisesta,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston julkilausuman, jossa Irania kehotettiin pidättäytymään Ahmadreza Djalalin teloittamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston julkilausuman, jossa Irania kehotettiin pidättäytymään Ahmadreza Djalalin teloittamisesta,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2020 annetun Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilannetta koskevan YK:n erityisraportoijan julkilausuman, jossa vaadittiin vastuuseen mielenosoitusten väkivaltaisesta tukahduttamisesta, ja tämän 21. heinäkuuta 2020 antaman raportin Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2020 annetun Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilannetta koskevan YK:n erityisraportoijan julkilausuman, jossa vaadittiin vastuuseen mielenosoitusten väkivaltaisesta tukahduttamisesta, ja tämän 21. heinäkuuta 2020 antaman raportin Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 käydyn Euroopan unionin ja Iranin välisen viidennen korkean tason vuoropuhelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 käydyn Euroopan unionin ja Iranin välisen viidennen korkean tason vuoropuhelun,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta ja sananvapautta koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta ja sananvapautta koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon, että vuoden 2012 mielipiteenvapauden Saharov-palkinto myönnettiin Nasrin Sotoudehille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että vuoden 2012 mielipiteenvapauden Saharov-palkinto myönnettiin Nasrin Sotoudehille,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että vuoden 2012 Saharov-mielipiteenvapauspalkinnon saaja Nasrin Sotoudeh on iranilainen asianajaja, ihmisoikeusaktivisti ja poliittinen vanki, joka on taistellut naisten, lasten, uskonnollisten vähemmistöjen, toimittajien ja taiteilijoiden sekä kuolemaantuomittujen oikeuksien puolesta, ja että tämän seurauksena Iranin viranomaiset ovat jatkuvasti kohdistaneet häneen painostusta ja häirinneet häntä ja hänet on pidätetty ja vangittu useita kertoja; ottaa huomioon, että häneen kohdistetut syytetoimet ja häntä vastaan nostetut syytteet osoittavat, kuinka vakavasti ja laajasti Iranin oikeuslaitos on valmis kriminalisoimaan ihmisoikeusaktivismin; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vuoden 2012 Saharov-mielipiteenvapauspalkinnon saaja Nasrin Sotoudeh on iranilainen asianajaja, ihmisoikeusaktivisti ja poliittinen vanki, joka on taistellut naisten, lasten, uskonnollisten vähemmistöjen, toimittajien ja taiteilijoiden sekä kuolemaantuomittujen oikeuksien puolesta, ja että tämän seurauksena Iranin viranomaiset ovat jatkuvasti kohdistaneet häneen painostusta ja häirinneet häntä ja hänet on pidätetty ja vangittu useita kertoja; ottaa huomioon, että häneen kohdistetut syytetoimet ja häntä vastaan nostetut syytteet osoittavat, kuinka vakavasti ja laajasti Iranin oikeuslaitos on valmis kriminalisoimaan ihmisoikeusaktivismin;

| B. | toteaa, että Nasrin Sotoudeh on ollut mielivaltaisesti pidätettynä 13 päivästä kesäkuuta 2018 lähtien edustettuaan naisia, jotka osoittivat mieltä pakollista hijab-huivin käyttöä koskevaa Iranin lakia vastaan, ja että hänet tuomittiin maaliskuussa 2019 poissaolevana 33 vuoden vankeusrangaistukseen ja 148 raipaniskuun; toteaa, että YK:n asiantuntijat ovat useasti ilmaisseet vakavan huolensa siitä, että hänen tämänhetkinen pidätyksensä on mielivaltainen, ja vaatineet hänen vapauttamistaan; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Nasrin Sotoudeh on ollut mielivaltaisesti pidätettynä 13 päivästä kesäkuuta 2018 lähtien edustettuaan naisia, jotka osoittivat mieltä pakollista hijab-huivin käyttöä koskevaa Iranin lakia vastaan, ja että hänet tuomittiin maaliskuussa 2019 poissaolevana 33 vuoden vankeusrangaistukseen ja 148 raipaniskuun; toteaa, että YK:n asiantuntijat ovat useasti ilmaisseet vakavan huolensa siitä, että hänen tämänhetkinen pidätyksensä on mielivaltainen, ja vaatineet hänen vapauttamistaan;

| C. | ottaa huomioon, että Nasrin Sotoudeh vapautettiin tilapäisesti 7. marraskuuta 2020 positiivisen covid-19-testin jälkeen; toteaa, että hänet määrättiin palaamaan 2. joulukuuta 2020 Qarchakin vankilaan, joka on julmista ja epäinhimillisistä pidätysoloista tunnettu Teheranissa sijaitseva naisille tarkoitettu pidätyskeskus; toteaa, että tällä Iranin viranomaisten tekemällä päätöksellä voi olla hengenvaarallisia seurauksia Sotoudehille ja se pidentää edelleen hänen mielivaltaista vangitsemistaan, mikä rikkoo kansainvälisestä ihmisoikeuslainsäädännöstä johtuvia Iranin velvoitteita; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Nasrin Sotoudeh vapautettiin tilapäisesti 7. marraskuuta 2020 positiivisen covid-19-testin jälkeen; toteaa, että hänet määrättiin palaamaan 2. joulukuuta 2020 Qarchakin vankilaan, joka on julmista ja epäinhimillisistä pidätysoloista tunnettu Teheranissa sijaitseva naisille tarkoitettu pidätyskeskus; toteaa, että tällä Iranin viranomaisten tekemällä päätöksellä voi olla hengenvaarallisia seurauksia Sotoudehille ja se pidentää edelleen hänen mielivaltaista vangitsemistaan, mikä rikkoo kansainvälisestä ihmisoikeuslainsäädännöstä johtuvia Iranin velvoitteita;

| D. | ottaa huomioon, että Iranin viranomaiset ovat kohdistaneet painostusta Nasrin Sotudehin perheeseen ja ystäviin ja erityisesti hänen aviomieheensä Reza Khandaniin hiljentääkseen ja pysäyttääkseen Nasrin Sotoudehin vapauttamista vaativat kampanjat; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Iranin viranomaiset ovat kohdistaneet painostusta Nasrin Sotudehin perheeseen ja ystäviin ja erityisesti hänen aviomieheensä Reza Khandaniin hiljentääkseen ja pysäyttääkseen Nasrin Sotoudehin vapauttamista vaativat kampanjat;

| E. | toteaa, että Nasrin Sotoudehin vangitseminen on osa tehostettuja tukahduttamistoimia naisten oikeuksien puolustajia vastaan Iranissa; ottaa huomioon, että naisten oikeuksien puolustajat, jotka ovat aktiivisesti kampanjoineet naisten vaikutusmahdollisuuksien ja oikeuksien vahvistamiseksi, ovat joutuneet kokemaan häirintää, mielivaltaisia pidätyksiä ja vangitsemisia ja heidän oikeuttaan asianmukaisen oikeuskäsittelyn ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin on loukattu; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Nasrin Sotoudehin vangitseminen on osa tehostettuja tukahduttamistoimia naisten oikeuksien puolustajia vastaan Iranissa; ottaa huomioon, että naisten oikeuksien puolustajat, jotka ovat aktiivisesti kampanjoineet naisten vaikutusmahdollisuuksien ja oikeuksien vahvistamiseksi, ovat joutuneet kokemaan häirintää, mielivaltaisia pidätyksiä ja vangitsemisia ja heidän oikeuttaan asianmukaisen oikeuskäsittelyn ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin on loukattu;

| F. | ottaa huomioon, että Ahmadreza Djalali, iranilais-ruotsalainen lääkäri, tutkija ja belgialaisen VUB-yliopiston ja italialaisen Piemonten yliopiston professori tuomittiin lokakuussa 2017 väärin perustein kuolemaan vakoilusta syytettynä ja että hänet on ilmeisesti siirretty eristysosastolle teloitusta varten, vaikka on laajalti todettuja havaintoja siitä, että hänen oikeudenkäyntinsä oli räikeän epäoikeudenmukainen ja että hänet tuomittiin kiduttamalla saadun pakotetun tunnustuksen perusteella; ottaa huomioon, että Iranin viranomaiset ovat uhanneet surmata hänet ja hänen perheensä Ruotsissa ja Iranissa; ottaa huomioon, että Evinin poliittisten vankien vankilasta kirjoittamassaan kirjeessä Djalali totesi pidätyksen johtuvan siitä, että hän kieltäytyi vakoilemasta eurooppalaisia instituutioita Iranin puolesta; ottaa huomioon, että Ahmadreza Djalalille ilmoitettiin 24. marraskuuta 2020, että hänen teloituksensa on välitön; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Ahmadreza Djalali, iranilais-ruotsalainen lääkäri, tutkija ja belgialaisen VUB-yliopiston ja italialaisen Piemonten yliopiston professori tuomittiin lokakuussa 2017 väärin perustein kuolemaan vakoilusta syytettynä ja että hänet on ilmeisesti siirretty eristysosastolle teloitusta varten, vaikka on laajalti todettuja havaintoja siitä, että hänen oikeudenkäyntinsä oli räikeän epäoikeudenmukainen ja että hänet tuomittiin kiduttamalla saadun pakotetun tunnustuksen perusteella; ottaa huomioon, että Iranin viranomaiset ovat uhanneet surmata hänet ja hänen perheensä Ruotsissa ja Iranissa; ottaa huomioon, että Evinin poliittisten vankien vankilasta kirjoittamassaan kirjeessä Djalali totesi pidätyksen johtuvan siitä, että hän kieltäytyi vakoilemasta eurooppalaisia instituutioita Iranin puolesta; ottaa huomioon, että Ahmadreza Djalalille ilmoitettiin 24. marraskuuta 2020, että hänen teloituksensa on välitön;

| G. | ottaa huomioon, että toimittaja Ruhollah Zam teloitettiin 12. joulukuuta 2020 hirttämällä sen jälkeen, kun korkein oikeus oli tehnyt 8. joulukuuta 2020 kiireellisen päätöksen pitää voimassa kuolemanrangaistus, joka hänelle oli tuomittu epämääräisistä syytteistä ”korruptiosta maan päällä”, joita tuettiin pakottamalla saaduilla tunnustuksilla; ottaa huomioon, että Iranin viranomaiset houkuttelivat Ruhollah Zamin, jolle oli myönnetty turvapaikka Ranskassa vuonna 2009 ja joka oli Iranin viranomaisiin kriittisesti suhtautuvan suositun Telegram-kanavan toimittaja, Irakiin ja sieppasivat hänet ja veivät hänet Iraniin; ottaa huomioon, että hänen teloituksensa sen vuoksi, että hän käytti oikeuttaan sananvapauteen, loukkaa räikeästi ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että toimittaja Ruhollah Zam teloitettiin 12. joulukuuta 2020 hirttämällä sen jälkeen, kun korkein oikeus oli tehnyt 8. joulukuuta 2020 kiireellisen päätöksen pitää voimassa kuolemanrangaistus, joka hänelle oli tuomittu epämääräisistä syytteistä ”korruptiosta maan päällä”, joita tuettiin pakottamalla saaduilla tunnustuksilla; ottaa huomioon, että Iranin viranomaiset houkuttelivat Ruhollah Zamin, jolle oli myönnetty turvapaikka Ranskassa vuonna 2009 ja joka oli Iranin viranomaisiin kriittisesti suhtautuvan suositun Telegram-kanavan toimittaja, Irakiin ja sieppasivat hänet ja veivät hänet Iraniin; ottaa huomioon, että hänen teloituksensa sen vuoksi, että hän käytti oikeuttaan sananvapauteen, loukkaa räikeästi ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta;

| H. | ottaa huomioon, että EU:n kansalainen ja ranskalais-iranilainen tutkija Fariba Adelkhah, joka on Pariisin Sciences Po -yliopiston tutkimusjohtaja, on ollut mielivaltaisesti pidätettynä Evin-vankilassa kesäkuusta 2019 lähtien; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:n kansalainen ja ranskalais-iranilainen tutkija Fariba Adelkhah, joka on Pariisin Sciences Po -yliopiston tutkimusjohtaja, on ollut mielivaltaisesti pidätettynä Evin-vankilassa kesäkuusta 2019 lähtien;

| I. | ottaa huomioon, että henkilöitä, joilla on sekä unionin että Iranin kansalaisuus, pidätetään edelleen ja että pidätyksen jälkeen he joutuvat pitkäksi ajaksi vankiloiden eritysosastolle ja heitä kuulustellaan eikä heille taata mahdollisuutta asianmukaiseen oikeuskäsittelyyn eikä oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja heidät tuomitaan pitkiin vankeusrangaistuksiin epämääräisten ja määrittelemättömien kansallista turvallisuutta ja vakoilua koskevien syytteiden perusteella; ottaa huomioon, että Iran ei tunnusta kaksoiskansalaisuutta ja rajoittaa siten ulkomaisten suurlähetystöjen mahdollisuuksia tavoittaa maassa pidätettyinä olevat kaksoiskansalaisensa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että henkilöitä, joilla on sekä unionin että Iranin kansalaisuus, pidätetään edelleen ja että pidätyksen jälkeen he joutuvat pitkäksi ajaksi vankiloiden eritysosastolle ja heitä kuulustellaan eikä heille taata mahdollisuutta asianmukaiseen oikeuskäsittelyyn eikä oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja heidät tuomitaan pitkiin vankeusrangaistuksiin epämääräisten ja määrittelemättömien kansallista turvallisuutta ja vakoilua koskevien syytteiden perusteella; ottaa huomioon, että Iran ei tunnusta kaksoiskansalaisuutta ja rajoittaa siten ulkomaisten suurlähetystöjen mahdollisuuksia tavoittaa maassa pidätettyinä olevat kaksoiskansalaisensa;

| J. | katsoo, että iranilaiset tuomioistuimet eivät pysty takaamaan asianmukaista oikeuskäsittelyä eivätkä oikeudenmukaisia oikeudenkäyntejä, ne epäävät oikeuden käyttää oikeusavustajaa erityisesti tutkinnan aikana, sekä oikeuden konsulihenkilöstön, YK:n tai humanitaaristen järjestöjen vierailuihin; toteaa, että Iranin oikeuslaitoksen tuomiot perustuvat usein epämääräisiin tai määrittelemättömiin kansallista turvallisuutta ja vakoilua koskeviin syytteisiin; ottaa huomioon, ettei ole olemassa riippumattomia mekanismeja, joilla taataan tuomioistuinlaitoksen vastuunalaisuus, ja tuomareiden politisoitumiseen liittyy edelleen vakavia huolenaiheita; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että iranilaiset tuomioistuimet eivät pysty takaamaan asianmukaista oikeuskäsittelyä eivätkä oikeudenmukaisia oikeudenkäyntejä, ne epäävät oikeuden käyttää oikeusavustajaa erityisesti tutkinnan aikana, sekä oikeuden konsulihenkilöstön, YK:n tai humanitaaristen järjestöjen vierailuihin; toteaa, että Iranin oikeuslaitoksen tuomiot perustuvat usein epämääräisiin tai määrittelemättömiin kansallista turvallisuutta ja vakoilua koskeviin syytteisiin; ottaa huomioon, ettei ole olemassa riippumattomia mekanismeja, joilla taataan tuomioistuinlaitoksen vastuunalaisuus, ja tuomareiden politisoitumiseen liittyy edelleen vakavia huolenaiheita;

| K. | ottaa huomioon, että Iranin viranomaiset ovat reagoineet ankarilla tukahduttamistoimilla köyhyyden, inflaation, korruption ja poliittisen autoritarismin vastaisiin kansalaisyhteiskunnan mielenosoituksiin; ottaa huomioon, että Iranin tiedustelupalvelu on tehostanut kansalaisyhteiskunnan työntekijöihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin, asianajajiin, ympäristöaktivisteihin, naisten oikeuksien puolustajiin, opiskelijoihin, toimittajiin, opettajiin, kuorma-autonkuljettajiin ja rauhanomaisiin aktivisteihin kohdistuvia tukahduttamistoimia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Iranin viranomaiset ovat reagoineet ankarilla tukahduttamistoimilla köyhyyden, inflaation, korruption ja poliittisen autoritarismin vastaisiin kansalaisyhteiskunnan mielenosoituksiin; ottaa huomioon, että Iranin tiedustelupalvelu on tehostanut kansalaisyhteiskunnan työntekijöihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin, asianajajiin, ympäristöaktivisteihin, naisten oikeuksien puolustajiin, opiskelijoihin, toimittajiin, opettajiin, kuorma-autonkuljettajiin ja rauhanomaisiin aktivisteihin kohdistuvia tukahduttamistoimia;

| L. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusasiantuntijat ovat kehottaneet Irania takaamaan oikeudet ihmisoikeuksien puolustajille ja lakimiehille, jotka on vangittu, koska he ovat julkisesti tukeneet hijabin pakollista käyttöä Iranissa vastustavia mielenosoituksia, ja että asiantuntijat ovat ilmaisseet vakavan huolensa nuorten rikoksentekijöiden jatkuvien teloitusten johdosta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusasiantuntijat ovat kehottaneet Irania takaamaan oikeudet ihmisoikeuksien puolustajille ja lakimiehille, jotka on vangittu, koska he ovat julkisesti tukeneet hijabin pakollista käyttöä Iranissa vastustavia mielenosoituksia, ja että asiantuntijat ovat ilmaisseet vakavan huolensa nuorten rikoksentekijöiden jatkuvien teloitusten johdosta;

| M. | ottaa huomioon, että vankiloiden epäinhimillisistä ja halventavista oloista on laadittu lukuisia raportteja ja että vangeilla ei ole kunnollista mahdollisuutta saada sairaanhoitoa pidätyksen aikana, minkä tarkoituksena on pelotella, rangaista tai pakottaa heitä YK:n vankeinhoidon vähimmäissääntöjen vastaisesti; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vankiloiden epäinhimillisistä ja halventavista oloista on laadittu lukuisia raportteja ja että vangeilla ei ole kunnollista mahdollisuutta saada sairaanhoitoa pidätyksen aikana, minkä tarkoituksena on pelotella, rangaista tai pakottaa heitä YK:n vankeinhoidon vähimmäissääntöjen vastaisesti;

| N. | ottaa huomioon, että kymmenet ihmisoikeuksien puolustajat, toimittajat, asianajajat ja aktivistit ovat edelleen vangittuina rauhanomaisen aktivismin vuoksi ja että heihin ei ole sovellettu covid-19-pandemian aikana toteutettuja armahduksia eikä väliaikaisia vapautuksia, joilla pyrittiin helpottamaan vankiloiden tilanahtautta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kymmenet ihmisoikeuksien puolustajat, toimittajat, asianajajat ja aktivistit ovat edelleen vangittuina rauhanomaisen aktivismin vuoksi ja että heihin ei ole sovellettu covid-19-pandemian aikana toteutettuja armahduksia eikä väliaikaisia vapautuksia, joilla pyrittiin helpottamaan vankiloiden tilanahtautta;

| O. | ottaa huomioon, että YK:n Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteen erityisraportoija totesi YK:n yleiskokoukselle 21. heinäkuuta 2020 toimittamassaan vuosiraportissa olevansa tyrmistynyt siitä, että Iranissa käytetään edelleen kuolemanrangaistusta ja että teloitusten määrä on suuri, ja tämä vahvisti saatujen tietojen osoittavan, että sananvapauden rajoittamisen suuntaus jatkuu ja vähemmistöjä ja naisia syrjitään jatkuvasti; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että YK:n Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteen erityisraportoija totesi YK:n yleiskokoukselle 21. heinäkuuta 2020 toimittamassaan vuosiraportissa olevansa tyrmistynyt siitä, että Iranissa käytetään edelleen kuolemanrangaistusta ja että teloitusten määrä on suuri, ja tämä vahvisti saatujen tietojen osoittavan, että sananvapauden rajoittamisen suuntaus jatkuu ja vähemmistöjä ja naisia syrjitään jatkuvasti;

| P. | ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoija vahvistaa kyseisessä raportissa, että vaikka on selviä todisteita siitä, että Iranin turvallisuusjoukkojen voimankäyttö oli liiallista ja johti yli 300 ihmisen, joiden joukossa oli myös naisia ja lapsia, kuolemaan marraskuussa 2019 järjestetyissä mielenosoituksissa, Iranin viranomaiset eivät ole vieläkään, lähes vuotta myöhemmin, suorittaneet kansainvälisten normien mukaisia tutkimuksia; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoija vahvistaa kyseisessä raportissa, että vaikka on selviä todisteita siitä, että Iranin turvallisuusjoukkojen voimankäyttö oli liiallista ja johti yli 300 ihmisen, joiden joukossa oli myös naisia ja lapsia, kuolemaan marraskuussa 2019 järjestetyissä mielenosoituksissa, Iranin viranomaiset eivät ole vieläkään, lähes vuotta myöhemmin, suorittaneet kansainvälisten normien mukaisia tutkimuksia;

| Q. | ottaa huomioon, että mielenosoittajille annetut kuolemantuomiot ovat lisääntyneet ja ”tunnustuksia” hankitaan kiduttamalla, minkä jälkeen mielenosoittajia teloitetaan ilman, että siitä ilmoitetaan heidän asianajajilleen tai perheenjäsenilleen, toteaa, että näin kävi painijatähti Navid Afkarille, joka murhattiin teloittamalla 12. syyskuuta 2020 sellaisten syytteiden perusteella, joihin hän kielsi täysin syyllistyneensä; ottaa huomioon, että hänen veljensä ovat edelleen vankilassa ja he ovat saaneet erittäin pitkät vankeustuomiot hallituksen vastaisiin mielenosoituksiin osallistumisesta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että mielenosoittajille annetut kuolemantuomiot ovat lisääntyneet ja ”tunnustuksia” hankitaan kiduttamalla, minkä jälkeen mielenosoittajia teloitetaan ilman, että siitä ilmoitetaan heidän asianajajilleen tai perheenjäsenilleen, toteaa, että näin kävi painijatähti Navid Afkarille, joka murhattiin teloittamalla 12. syyskuuta 2020 sellaisten syytteiden perusteella, joihin hän kielsi täysin syyllistyneensä; ottaa huomioon, että hänen veljensä ovat edelleen vankilassa ja he ovat saaneet erittäin pitkät vankeustuomiot hallituksen vastaisiin mielenosoituksiin osallistumisesta;

| R. | ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi päätöslauselman, jossa kehotetiin perustamaan Lähi-itään ja erityisesti Iraniin liittyviä asioita käsittelevä EUH:n StratCom-yksikkö; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi päätöslauselman, jossa kehotetiin perustamaan Lähi-itään ja erityisesti Iraniin liittyviä asioita käsittelevä EUH:n StratCom-yksikkö;

| S. | ottaa huomioon, että joukkovalvontateknologioita, myös verkkosensuuria, käytetään verkko- ja katumielenosoitusten tukahduttamiseen; ottaa huomioon, että valtion tiedotusvälineet ovat järjestäneet mielenosoittajiin ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistettuja disinformaatiokampanjoita, joihin on osallistunut merkittäviä kansallisia henkilöitä ja joiden tarkoituksen on vääristellä marraskuun 2019 mielenosoituksia; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että joukkovalvontateknologioita, myös verkkosensuuria, käytetään verkko- ja katumielenosoitusten tukahduttamiseen; ottaa huomioon, että valtion tiedotusvälineet ovat järjestäneet mielenosoittajiin ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistettuja disinformaatiokampanjoita, joihin on osallistunut merkittäviä kansallisia henkilöitä ja joiden tarkoituksen on vääristellä marraskuun 2019 mielenosoituksia;

| 1. | tuomitsee jyrkästi naispuolisen ihmisoikeusaktivistin ja asianajajan Nasrin Sotoudehin mielivaltaisen pidätyksen, tuomitsemisen ja äskettäisen palauttamisen vankilaan ja kehottaa Iranin islamilaisen tasavallan viranomaisia vapauttamaan Sotoudehin välittömästi ja ehdoitta ja antamaan hänelle mahdollisuuden saada tarvitsemaansa terveydenhoitoa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee jyrkästi Amad News Telegram -kanavan Ranskassa asuneen toimittajan Ruhollah Zamin teloituksen 12. joulukuuta 2020 ja painija Navid Afkarin teloituksen 12. syyskuuta 2020; ilmaisee syvän osanottonsa näiden perheille, ystäville ja työtovereille; kehottaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden toimielimiä tarjoamaan tehokkaampaa suojelua EU:ssa asuville Iranin kansalaisille, joihin Iranin tiedustelupalvelut kohdistavat häirintää ja uhkailua; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Irania keskeyttämään välittömästi ruotsalais-iranilaisen tutkijan Ahmadreza Djalalin välittömän teloitustuomion täytäntöönpanon, vapauttamaan hänet ja maksamaan hänelle korvauksia sekä lopettamaan hänen perheensä uhkailun Iranissa ja Ruotsissa; tuomitsee jyrkästi myös Djalalin kidutuksen, mielivaltaisen pidätyksen ja kuolemantuomion; ottaa huomioon, että Djalalille kerrottiin 24. marraskuuta 2020, että syyttäjäviranomaiset olivat antaneet määräyksen tuomion täytäntöönpanemiseksi, ja että hänet siirrettiin eristysosastolle 209 Evin-vankilassa; kehottaa jälleen komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja EU:n jäsenvaltioita ryhtymään kiireesti toimiin, joilla pyritään pysäyttämään kaikki Ahmadreza Djalalin teloittamista koskevat suunnitelmat, kumoamaan hänen kuolemantuomionsa ja varmistamaan Djalalin vapauttaminen välittömästi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita yhdessä antamaan julkilausumia ja toteuttamaan diplomaattisia aloitteita epäoikeudenmukaisten oikeudenkäyntien seuraamiseksi ja niissä vankiloissa vierailemiseksi, joissa pidetään ihmisoikeuksien puolustajia ja muita mielipidevankeja, myös EU:n kansalaisia Iranissa, ihmisoikeuksien puolustajia koskevien EU:n suuntaviivojen mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Iranin hallitusta vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta ne sadat ihmiset, jotka on pidätetty mielivaltaisesti sen vuoksi, että he ovat käyttäneet rauhanomaisesti oikeuttaan mielipiteen- ja sananvapauteen, ja toteaa, että näiden joukossa on mielenosoittajia, toimittajia, tiedotusvälineiden työntekijöitä, poliittisia toisinajattelijoita, taiteilijoita, kirjailijoita ja ihmisoikeuksien puolustajia, esimerkiksi asianajajia, naisten oikeuksien puolustajia, työntekijöiden oikeuksia puolustavia aktivisteja, vähemmistöjen oikeuksia puolustavia aktivisteja, luonnonsuojelijoita, kuolemanrangaistuksen vastaisten liikkeiden tukijoita ja muita sekä totuutta, oikeutta ja korvausta 1980-luvun laajamittaisista laittomista teloituksista vaativia ihmisiä; korostaa, että siihen saakka, kunnes heidät vapautetaan, Iranin viranomaisten on taattava heidän fyysinen ja henkinen turvallisuutensa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa Irania luopumaan välittömästi kaikista syytteistä ja poistamaan kaikki matkustusrajoitukset kaikilta Euroopan unionin ja Iranin kaksoiskansalaisilta, jotka ovat mielivaltaisten pidätysten ja muiden rajoittavien toimenpiteiden kohteena, kuten Fariba Adelkhah, Nahid Taghavi, Kameel Ahmady ja Nazanin Zaghari-Ratcliffe; toistaa vaatimuksensa vapauttaa välittömästi ja ehdoitta Kamran Ghaderi, Massoud Mossaheb ja Morad Tahbaz, jotka ovat tällä hetkellä vangittuina Iranin vankiloissa, ja tuomitsee jälleen kerran sen, että Iranin oikeuslaitos vangitsee jatkuvasti EU:n ja Iranin kaksoiskansalaisia epäoikeudenmukaisten oikeudenkäyntien jälkeen eikä anna heille mahdollisuutta saada konsuliviranomaisten tukea; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on huolissaan naispuoliseen ihmisoikeuksien puolustajaan Golrokh Iraeen kohdistuneesta fyysisestä hyökkäyksestä ja tämän siirtämisestä Evin-vankilaan 13. joulukuuta 2020; kehottaa selvittämään välittömästi hänen tilannettaan ja toistaa vaatimuksensa hänen vapauttamisestaan; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuomitsee jyrkästi sananvapautta, yhdistymisvapautta ja rauhanomaista kokoontumisvapautta koskevien oikeuksien tukahduttamisen; kehottaa Iranin viranomaisia varmistamaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka osapuoli se on, täysimääräisen täytäntöönpanon ja varmistamaan, että kaikilla pidätetyillä on oikeus asianmukaiseen oikeuskäsittelyyn ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, mihin kuuluu myös oikeus käyttää valitsemaansa asianajajaa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuomitsee kansalaistoiminnan rajoitukset, kuolemanrangaistuksen käytön poliittisen sorron välineenä, Iranin rikoslakiin sisältyvät amputoinnit, raipparangaistukset ja muut julmat ja epäinhimilliset rangaistukset, julmat ja epäinhimilliset vankeusolot, kidutuksella ja pahoinpitelyllä hankitut tunnustukset sekä siviilien oikeudenkäynnit vallankumoustuomioistuimissa; tuomitsee kuolemanrangaistuksen käytön rauhanomaisen toisinajattelun, ihmisoikeusaktivismin ja sananvapauden harjoittamista koskevan oikeuden vastaisena pelotteena; kehottaa Iranin hallitusta keskeyttämään välittömästi kaikkien vireillä olevien teloitusten täytäntöönpanon, kun tavoitteena on kuolemanrangaistuksen poistaminen kokonaan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille iranilaisten naisten saavuttamat edistysaskeleet koulutuksen, tieteen ja tutkimuksen alalla, mistä on osoituksena se, että valtaosa iranilaisten yliopistojen opiskelijoista on naisia; vaatii Iranin islamilaista tasavaltaa poistamaan lain nojalla ja käytännössä kaikenlaisen syrjinnän ja ihmisoikeusrikkomukset naisia ja tyttöjä vastaan; tukee voimakkaasti iranilaisnaisia ja ihmisoikeuksien puolustajia, jotka puolustavat edelleenkin ihmisoikeuksia kaikista vaikeuksista ja heihin henkilökohtaisesti kohdistuvista seurauksista huolimatta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Iranin viranomaisia puuttumaan etnisiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden, kuten kristittyjen ja bahaiden, ja hlbti-henkilöiden syrjinnän kaikkiin muotoihin ja vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki henkilöt, jotka on vangittu siksi, että he ovat käyttäneet uskonnon- tai vakaumuksenvapauttaan tai sukupuolisen suuntautumisen vapautta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa käynnistämään YK:n johtaman tutkinnan kansainvälisistä rikoksista ja muista vakavista ihmisoikeusloukkauksista, joihin on syyllistytty marraskuussa 2019 ja tammikuussa 2020 järjestetyissä mielenosoituksissa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita hyväksymään kohdennettuja rajoittavia toimenpiteitä näistä väärinkäytöksistä vastuussa olevia virkamiehiä vastaan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tukee voimakkaasti Iranin kansan pyrkimyksiä, kun ihmiset haluavat elää vapaassa, vakaassa, vauraassa, osallistavassa ja demokraattisessa maassa, joka kunnioittaa ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevia kansallisia ja kansainvälisiä sitoumuksiaan; kehottaa Iranin viranomaisia varmistamaan riippumattoman ja puolueettoman tutkinnan kaikista näiden mielenosoitusten aikana tapahtuneista kuolemantapauksista, mielenosoittajien murhista rikosoikeudellisessa vastuussa oleviksi epäiltyjen henkilöiden tapauksista sekä kaikista tahdonvastaisten katoamisten ja laittomien teloitusten uhreiksi tälläkin hetkellä joutuneiden tapauksista; kehottaa Iranin viranomaisia lisäksi kaivamaan uhrien ruumiit haudoista ja palauttamaan ne perheille, tunnistamaan rikoksentekijät ja asettamaan heidät syytteeseen sekä tarjoamaan uhreille tehokkaita oikeussuojakeinoja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää myönteisenä, että neuvosto on hyväksynyt ihmisoikeuksia koskevan pakotemekanismin, niin kutsutun Magnitski-lain, ja pitää tätä tärkeänä EU:n välineenä seuraamusten määräämiseksi ihmisoikeuksien loukkaajille; kehottaa toteuttamaan kohdennettuja toimia niitä Iranin viranomaisia vastaan, jotka ovat syyllistyneet vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin, kuten Ruhollah Zamin ja Navid Afkarin teloitukset ja kaksoiskansalaisten ja ulkomaalaisten mielivaltaiset pidätykset Iranissa, sekä vakaviin ihmisoikeusrikkomuksiin osallistuneita viranomaisia vastaan, mukaan lukien tuomarit, jotka ovat tuominneet kuolemaan toimittajia, ihmisoikeuksien puolustajia, poliittisia toisinajattelijoita ja aktivisteja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että tarvitaan lisää kohdennettuja pakotteita, jos Iranin viranomaiset eivät vapauta Djalalia, kuten EU ja sen jäsenvaltiot pyytävät; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa neuvostoa ottamaan ihmisoikeusrikkomukset esille keskeisenä osana Iranin kanssa tehtävää kahdenvälistä yhteistyötä varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja Iranin ulkoministerin huhtikuussa 2016 hyväksymän yhteisen julkilausuman mukaisesti; kehottaa EUH:ta sisällyttämään jatkossakin ihmisoikeudet ja erityisesti ihmisoikeuksien puolustajien tilanteen EU:n ja Iranin korkean tason vuoropuheluun ja kehottaa painokkaasti Iranin viranomaisia lopettamaan kaikki pelottelu- ja kostotoimet, joita ihmisoikeuksien puolustajiin on kohdistettu siksi, että nämä ovat olleet yhteydessä EU:n ja YK:n virkamiehiin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa EUH:ta ja EU:n jäsenvaltioita tukemaan täysimääräisesti Saharov-palkinnon saajia diplomaatti- ja konsuliedustustojensa kautta ja perustamalla sisäisen toimielinten välisen työryhmän tukemaan vaarassa olevia Saharov-palkinnon saajia; katsoo, että EU:n edustustojen olisi lisättävä tukeaan vaarassa oleville palkinnonsaajille; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pyytää EUH:ta vahvistamaan valmiuksiaan torjua Iranin Euroopan maaperällä harjoittamaa häirintää ja disinformaatiota; kehottaa Iranin viranomaisia lopettamaan verkkopalvelujen ja -sisällön sensuroinnin ja pidättymään internetyhteyksien katkaisemisesta, sillä nämä toimet ovat vastoin kansainvälisiä ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita puuttumaan ihmisoikeuksia puolustavien naisten erityiseen haavoittuvuuteen toteuttamalla asianmukaisia suojelutoimenpiteitä, jotka suojaavat heitä heihin kohdistuvilta erityisiltä ja sukupuolisidonnaisilta riskeiltä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa Iranin viranomaisia esittämään pysyvän vierailukutsun YK:n ihmisoikeusneuvoston kaikille erityisraportoijille ja tekemään yhteistyötä ennakoivasti; kehottaa viranomaisia erityisesti varmistamaan, että YK:n Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteen erityisraportoija päästetään maahan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, Iranin islamilaisen tasavallan korkeimmalle johtajalle, Iranin islamilaisen tasavallan presidentille sekä Iranin Majlisin jäsenille. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 127.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0019.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/126

---

P9_TA(2020)0377

EU:n vesilainsäädännön täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 EU:n vesilainsäädännön täytäntöönpanosta (2020/2613(RSP))

(2021/C 445/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 191 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 191 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY yhteisön vesipolitiikan puitteista (1) (vesipolitiikan puitedirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY yhteisön vesipolitiikan puitteista (1) (vesipolitiikan puitedirektiivi),

| — | ottaa huomioon 21. toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/271/ETY yhdyskuntajätevesien käsittelystä (2) (jätevesidirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/271/ETY yhdyskuntajätevesien käsittelystä (2) (jätevesidirektiivi),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/118/EY pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta (3) (pohjavesidirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/118/EY pohjaveden suojelusta pilaantumiselta ja huononemiselta (3) (pohjavesidirektiivi),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/60/EY tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta (4) (tulvadirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/60/EY tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta (4) (tulvadirektiivi),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta (5) (nitraattidirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta (5) (nitraattidirektiivi),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/105/EY ympäristönlaatunormeista vesipolitiikan alalla, neuvoston direktiivien 82/176/ETY, 83/513/ETY, 84/156/ETY, 84/491/ETY ja 86/280/ETY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY muuttamisesta (6) (ympäristönlaatunormeista annettu direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/105/EY ympäristönlaatunormeista vesipolitiikan alalla, neuvoston direktiivien 82/176/ETY, 83/513/ETY, 84/156/ETY, 84/491/ETY ja 86/280/ETY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY muuttamisesta (6) (ympäristönlaatunormeista annettu direktiivi),

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/741 veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/741 veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista (7),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiapuitedirektiivi) (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiapuitedirektiivi) (8),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (9) (REACH-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (9) (REACH-asetus),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (10),

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetun komission kertomuksen vesipuitedirektiivin ja tulvadirektiivin toimivuustarkastuksesta ja siitä samana päivänä annetun tiivistelmän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetun komission kertomuksen vesipuitedirektiivin ja tulvadirektiivin toimivuustarkastuksesta ja siitä samana päivänä annetun tiivistelmän,

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2019 annetun komission arvioinnin 21. toukokuuta 1991 annetusta neuvoston direktiivistä 91/271/ETY yhdyskuntajätevesien käsittelystä ja siitä samana päivänä annetun tiivistelmän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2019 annetun komission arvioinnin 21. toukokuuta 1991 annetusta neuvoston direktiivistä 91/271/ETY yhdyskuntajätevesien käsittelystä ja siitä samana päivänä annetun tiivistelmän,

| — | ottaa huomioon 1. helmikuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (uudelleenlaadittu) (COM(2017)0753), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. helmikuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (uudelleenlaadittu) (COM(2017)0753),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n terveysalan toimintaohjelman perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) No 282/2014 kumoamisesta (”EU4Health-ohjelma”, (COM(2020)0405), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n terveysalan toimintaohjelman perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) No 282/2014 kumoamisesta (”EU4Health-ohjelma”, (COM(2020)0405),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (11),

| — | ottaa huomioon 4. joulukuuta 2019 päivätyn Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportin ”The European environment – state and outlook 2020: Knowledge for transition to a sustainable Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. joulukuuta 2019 päivätyn Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportin ”The European environment – state and outlook 2020: Knowledge for transition to a sustainable Europe”,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” ja erityisesti sen 2.2 kohdan ”Teollisuus, joka tasoittaa tietä ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” ja erityisesti sen 2.2 kohdan ”Teollisuus, joka tasoittaa tietä ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi” (COM(2020)0102),

| — | ottaa huomioon vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian (12),

| — | ottaa huomioon Pellolta pöytään -strategian (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pellolta pöytään -strategian (13),

| — | ottaa huomioon seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman (14),

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävä Eurooppa -investointiohjelma – Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma” (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävä Eurooppa -investointiohjelma – Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma” (COM(2020)0021),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin strateginen lähestymistapa ympäristössä oleviin lääkeaineisiin” (COM(2019)0128), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unionin strateginen lähestymistapa ympäristössä oleviin lääkeaineisiin” (COM(2019)0128),

| — | ottaa huomioon Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2020 julkaistun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tutkimuksen ”Financing Water Supply, Sanitation and Flood Protection – Challenges in EU Member States and Policy Options”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2020 julkaistun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tutkimuksen ”Financing Water Supply, Sanitation and Flood Protection – Challenges in EU Member States and Policy Options”,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti puhdasta vettä ja sanitaatiota koskevan kestävän kehityksen tavoitteen 6 (15) sekä merten ja niiden tarjoamien luonnonvarojen säilyttämistä ja hyödyntämistä koskevan tavoitteen 14, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti puhdasta vettä ja sanitaatiota koskevan kestävän kehityksen tavoitteen 6 (15) sekä merten ja niiden tarjoamien luonnonvarojen säilyttämistä ja hyödyntämistä koskevan tavoitteen 14,

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2019 julkaistun biodiversiteettiä ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) maailmanlaajuisen arviointiraportin biodiversiteetistä ja ekosysteemipalveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2019 julkaistun biodiversiteettiä ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) maailmanlaajuisen arviointiraportin biodiversiteetistä ja ekosysteemipalveluista,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2019 annetun komission arvioinnin YMP:n vaikutuksista veteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2019 annetun komission arvioinnin YMP:n vaikutuksista veteen,

| — | ottaa huomioon 28. heinäkuuta 2010 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 64/292 vettä ja jätevesihuoltoa koskevasta ihmisoikeudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. heinäkuuta 2010 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 64/292 vettä ja jätevesihuoltoa koskevasta ihmisoikeudesta,

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 28. toukokuuta 2020 asiassa C-535/18 IL ym. v. Nordrhein-Westfalen antaman tuomion, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 28. toukokuuta 2020 asiassa C-535/18 IL ym. v. Nordrhein-Westfalen antaman tuomion,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 1. heinäkuuta 2015 asiassa C-461/13 Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland e.V. v. Saksan valtio antaman tuomion (Weser-asia), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 1. heinäkuuta 2015 asiassa C-461/13 Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland e.V. v. Saksan valtio antaman tuomion (Weser-asia),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Right2Water” ja parlamentin mietinnön eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seurannasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen ”Right2Water” ja parlamentin mietinnön eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seurannasta,

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2020 annetun alueiden komitean lausunnon vesipolitiikan puitedirektiivin, pohjavesidirektiivin, ympäristönlaatunormeista annetun direktiivin ja tulvadirektiivin toimivuustarkastuksesta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2020 annetun alueiden komitean lausunnon vesipolitiikan puitedirektiivin, pohjavesidirektiivin, ympäristönlaatunormeista annetun direktiivin ja tulvadirektiivin toimivuustarkastuksesta (16),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista (säännöllisesti tarkistettava ohjelma)” (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista (säännöllisesti tarkistettava ohjelma)” (17),

| — | ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset EU:n vesilainsäädännön täytäntöönpanosta (O-000077/2020 – B9-0077/2020 ja O-000078/2020 – B9-0078/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvostolle ja komissiolle esitetyt kysymykset EU:n vesilainsäädännön täytäntöönpanosta (O-000077/2020 – B9-0077/2020 ja O-000078/2020 – B9-0078/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että vesi on elämälle välttämätöntä ja että vesivarojen hoito on olennaisen tärkeää EU:n ekosysteemipalvelujen säilyttämisen sekä resurssien käytön ja taloustuotannon kannalta; ottaa huomioon, että EU:n on löydettävä toimivia ratkaisuja nykyisiin veteen liittyviin haasteisiin ja hoidettava tehokkaasti nykyisiä vesivaroja, koska ne vaikuttavat suoraan ihmisten terveyteen, ympäristöön, sen laatuun ja ekosysteemeihin, energiantuotantoon, maatalouteen ja elintarviketurvaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vesi on elämälle välttämätöntä ja että vesivarojen hoito on olennaisen tärkeää EU:n ekosysteemipalvelujen säilyttämisen sekä resurssien käytön ja taloustuotannon kannalta; ottaa huomioon, että EU:n on löydettävä toimivia ratkaisuja nykyisiin veteen liittyviin haasteisiin ja hoidettava tehokkaasti nykyisiä vesivaroja, koska ne vaikuttavat suoraan ihmisten terveyteen, ympäristöön, sen laatuun ja ekosysteemeihin, energiantuotantoon, maatalouteen ja elintarviketurvaan;

| B. | ottaa huomioon, että vesi on olennainen osa ravintoverkkoa; ottaa huomioon, että pohja- ja pintavesien hyvä laatu ja riittävä saatavuus on edellytys Pellolta pöytään -strategiassa kuvatun oikeudenmukaisen, terveyttä edistävän, ympäristöä säästävän ja kestävän elintarvikejärjestelmän saavuttamiselle; ottaa huomioon, että puhdas ja riittävä vesi on olennainen osa todellisen kiertotalouden täytäntöönpanoa ja saavuttamista EU:ssa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vesi on olennainen osa ravintoverkkoa; ottaa huomioon, että pohja- ja pintavesien hyvä laatu ja riittävä saatavuus on edellytys Pellolta pöytään -strategiassa kuvatun oikeudenmukaisen, terveyttä edistävän, ympäristöä säästävän ja kestävän elintarvikejärjestelmän saavuttamiselle; ottaa huomioon, että puhdas ja riittävä vesi on olennainen osa todellisen kiertotalouden täytäntöönpanoa ja saavuttamista EU:ssa;

| C. | ottaa huomioon, että vedellä on suuri arvo EU:n taloudessa ja että EU:n vesiriippuvaiset alat tuottavat 26 prosenttia EU:n vuotuisesta bruttoarvonlisäyksestä, minkä vuoksi on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että hyvälaatuista vettä on jatkuvasti saatavilla riittävästi kaikkia käyttötarkoituksia varten; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vedellä on suuri arvo EU:n taloudessa ja että EU:n vesiriippuvaiset alat tuottavat 26 prosenttia EU:n vuotuisesta bruttoarvonlisäyksestä, minkä vuoksi on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että hyvälaatuista vettä on jatkuvasti saatavilla riittävästi kaikkia käyttötarkoituksia varten;

| D. | ottaa huomioon, että vesipolitiikan puitedirektiivillä luotiin puitteet EU:n 110 000 pintavesimuodostuman suojelemiseksi ja että tavoitteena oli saavuttaa hyvä ekologinen ja kemiallinen tila vuoteen 2015 mennessä, ja EU:n 13 400 pohjavesimuodostuman suojelemiseksi ja että tavoitteena oli saavuttaa hyvä määrällinen ja kemiallinen tila samaan määräaikaan mennessä ja suojella juomavesivaroja 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti; ottaa huomioon, että toimivuustarkastuksessa havaittiin merkittäviä puutteita EU:n vesilainsäädännön täytäntöönpanossa ja että sen tavoitteita ei todennäköisesti saavuteta vuoden 2027 määräaikaan mennessä, ellei kaikkia tarvittavia täytäntöönpanotoimia aloiteta välittömästi jäsenvaltioissa ja ellei kaikkia veteen liittyviä alakohtaisia politiikkoja yhdenmukaisteta vesipolitiikan puitedirektiivin vaatimusten kanssa; toteaa, että vesienhoidon suunnittelua ja toimenpideohjelmia olisi jatkettava vuoden 2027 määräajan jälkeen, mikä johtaa veden laadun ja määrän paranemiseen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vesipolitiikan puitedirektiivillä luotiin puitteet EU:n 110 000 pintavesimuodostuman suojelemiseksi ja että tavoitteena oli saavuttaa hyvä ekologinen ja kemiallinen tila vuoteen 2015 mennessä, ja EU:n 13 400 pohjavesimuodostuman suojelemiseksi ja että tavoitteena oli saavuttaa hyvä määrällinen ja kemiallinen tila samaan määräaikaan mennessä ja suojella juomavesivaroja 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti; ottaa huomioon, että toimivuustarkastuksessa havaittiin merkittäviä puutteita EU:n vesilainsäädännön täytäntöönpanossa ja että sen tavoitteita ei todennäköisesti saavuteta vuoden 2027 määräaikaan mennessä, ellei kaikkia tarvittavia täytäntöönpanotoimia aloiteta välittömästi jäsenvaltioissa ja ellei kaikkia veteen liittyviä alakohtaisia politiikkoja yhdenmukaisteta vesipolitiikan puitedirektiivin vaatimusten kanssa; toteaa, että vesienhoidon suunnittelua ja toimenpideohjelmia olisi jatkettava vuoden 2027 määräajan jälkeen, mikä johtaa veden laadun ja määrän paranemiseen;

| E. | ottaa huomioon, että 74 prosentissa pohjavesimuodostumien pinta-alasta on hyvä kemiallinen tila ja 89 prosentissa on hyvä määrällinen tila; ottaa huomioon, että typen bruttotase EU:ssa pieneni 10 prosenttia vuosina 2004–2015 (18); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 74 prosentissa pohjavesimuodostumien pinta-alasta on hyvä kemiallinen tila ja 89 prosentissa on hyvä määrällinen tila; ottaa huomioon, että typen bruttotase EU:ssa pieneni 10 prosenttia vuosina 2004–2015 (18);

| F. | ottaa huomioon, että vain 38 prosentissa pintavesistä on saavutettu hyvä kemiallinen tila ja vain 40 prosentissa ekologinen tila tai potentiaali on hyvä ja 16 prosentissa tila on tuntematon tietojen puutteen vuoksi; ottaa huomioon, että 81 prosenttia pintavesistä saavuttaisi hyvän kemiallisen tilan, jos ne eivät olisi hitaasti hajoavien, biokertyvien ja myrkyllisten kaikkialla läsnä olevien aineiden, kuten elohopean, saastuttamia; ottaa huomioon, että neljästä Euroopan ympäristökeskuksen analysoimasta makean veden indikaattorista ainoastaan yksi on osoittanut edistymisen merkkejä viimeisten 10–15 vuoden aikana (19); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vain 38 prosentissa pintavesistä on saavutettu hyvä kemiallinen tila ja vain 40 prosentissa ekologinen tila tai potentiaali on hyvä ja 16 prosentissa tila on tuntematon tietojen puutteen vuoksi; ottaa huomioon, että 81 prosenttia pintavesistä saavuttaisi hyvän kemiallisen tilan, jos ne eivät olisi hitaasti hajoavien, biokertyvien ja myrkyllisten kaikkialla läsnä olevien aineiden, kuten elohopean, saastuttamia; ottaa huomioon, että neljästä Euroopan ympäristökeskuksen analysoimasta makean veden indikaattorista ainoastaan yksi on osoittanut edistymisen merkkejä viimeisten 10–15 vuoden aikana (19);

| G. | toteaa, että ”yksi ylittyy, kaikki ylittyvät” -periaatteen mukaan veden tilaa pidetään hyvänä vain, jos arvioinnin kaikkia osatekijöitä pidetään hyvinä, mikä ei heijasta parannuksia yksittäisten veden laatua koskevien parametrien osalta; katsoo, että hyvä tila ei riipu ainoastaan lieventämistoimenpiteistä nykyisten paineiden torjumiseksi, vaan myös ennallistamistoimenpiteistä aiempien paineiden torjumiseksi ja oikea-aikaisista ehkäisevistä toimenpiteistä uusien uhkien torjumiseksi (20); |
| --- | --- |

G.

toteaa, että ”yksi ylittyy, kaikki ylittyvät” -periaatteen mukaan veden tilaa pidetään hyvänä vain, jos arvioinnin kaikkia osatekijöitä pidetään hyvinä, mikä ei heijasta parannuksia yksittäisten veden laatua koskevien parametrien osalta; katsoo, että hyvä tila ei riipu ainoastaan lieventämistoimenpiteistä nykyisten paineiden torjumiseksi, vaan myös ennallistamistoimenpiteistä aiempien paineiden torjumiseksi ja oikea-aikaisista ehkäisevistä toimenpiteistä uusien uhkien torjumiseksi (20);

| H. | katsoo, että vesipolitiikan puitedirektiivin vaikuttavuus ja sen tavoitteiden saavuttaminen riippuvat siitä, miten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset panevat sen täytäntöön ja valvovat sen noudattamista, riittävän rahoituksen varmistamisesta, myös EU:n rahoitusvälineiden kautta, muiden EU:n säädösten täytäntöönpanosta ja vesialan tavoitteiden paremmasta sisällyttämisestä muihin politiikkoihin; katsoo, että sidosryhmien osallistuminen on keskeistä tehokkaan täytäntöönpanon kannalta; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että vesipolitiikan puitedirektiivin vaikuttavuus ja sen tavoitteiden saavuttaminen riippuvat siitä, miten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset panevat sen täytäntöön ja valvovat sen noudattamista, riittävän rahoituksen varmistamisesta, myös EU:n rahoitusvälineiden kautta, muiden EU:n säädösten täytäntöönpanosta ja vesialan tavoitteiden paremmasta sisällyttämisestä muihin politiikkoihin; katsoo, että sidosryhmien osallistuminen on keskeistä tehokkaan täytäntöönpanon kannalta;

| I. | ottaa huomioon, että vesipolitiikan puitedirektiivin 7 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että juomaveden tuottamiseen käytetyt vesimuodostumat suojataan, jotta niiden laatu ei heikkene; ottaa huomioon, että toimivuustarkastuksessa todetaan selvästi, että juomaveden suojelualueissa on edistytty vain vähän; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vesipolitiikan puitedirektiivin 7 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että juomaveden tuottamiseen käytetyt vesimuodostumat suojataan, jotta niiden laatu ei heikkene; ottaa huomioon, että toimivuustarkastuksessa todetaan selvästi, että juomaveden suojelualueissa on edistytty vain vähän;

| J. | ottaa huomioon, että pinta- ja pohjaveden kemiallista ja muista syistä johtuvaa pilaantumista on äärimmäisen tärkeää torjua ensisijaisesti sen lähteellä, koska se on kestävin, tehokkain ja kustannustehokkain tapa, samalla kun pannaan täytäntöön saastuttaja maksaa -periaate; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että pinta- ja pohjaveden kemiallista ja muista syistä johtuvaa pilaantumista on äärimmäisen tärkeää torjua ensisijaisesti sen lähteellä, koska se on kestävin, tehokkain ja kustannustehokkain tapa, samalla kun pannaan täytäntöön saastuttaja maksaa -periaate;

| K. | vesipolitiikan puitedirektiivissä todetaan tarve suojella juomaveden ottamiseen käytettäviä vesiä; katsoo, että juomavesialan toimijoiden olisi voitava luottaa korkealaatuisiin vesivaroihin, jotta kansalaisten ei tarvitse maksaa kalliista käsittelyistä; katsoo, että sen vuoksi on tarpeen vähentää saastumista sen lähteellä; |
| --- | --- |

K.

vesipolitiikan puitedirektiivissä todetaan tarve suojella juomaveden ottamiseen käytettäviä vesiä; katsoo, että juomavesialan toimijoiden olisi voitava luottaa korkealaatuisiin vesivaroihin, jotta kansalaisten ei tarvitse maksaa kalliista käsittelyistä; katsoo, että sen vuoksi on tarpeen vähentää saastumista sen lähteellä;

| L. | ottaa huomioon, että biodiversiteetistä ja ekosysteemipalveluista vuonna 2019 julkistetussa IPBESin maailmanlaajuisessa arviointiraportissa nimetään veden saastuminen merkittäväksi uhaksi maailmanlaajuiselle biodiversiteetille; ottaa huomioon, että Euroopan makean veden biodiversiteetti on yksi uhanalaisimmista kohteista ja että veden pilaantumisella on kielteinen vaikutus kasvistoon ja eläimistöön; ottaa huomioon, että Euroopan kosteikot, jotka toimivat luonnonhiilinieluina, ovat vähentyneet 50 prosenttia vuodesta 1970 ja makean veden lajit ovat sen jälkeen vähentyneet 83 prosenttia; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että biodiversiteetistä ja ekosysteemipalveluista vuonna 2019 julkistetussa IPBESin maailmanlaajuisessa arviointiraportissa nimetään veden saastuminen merkittäväksi uhaksi maailmanlaajuiselle biodiversiteetille; ottaa huomioon, että Euroopan makean veden biodiversiteetti on yksi uhanalaisimmista kohteista ja että veden pilaantumisella on kielteinen vaikutus kasvistoon ja eläimistöön; ottaa huomioon, että Euroopan kosteikot, jotka toimivat luonnonhiilinieluina, ovat vähentyneet 50 prosenttia vuodesta 1970 ja makean veden lajit ovat sen jälkeen vähentyneet 83 prosenttia;

| M. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos on merkittävä uhka maailman vesivaroille sekä suurten että pienten vesimäärien osalta; ottaa huomioon, että terveet ja kestävät makean veden ekosysteemit pystyvät paremmin lieventämään ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja sopeutumaan ilmastonmuutokseen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos on merkittävä uhka maailman vesivaroille sekä suurten että pienten vesimäärien osalta; ottaa huomioon, että terveet ja kestävät makean veden ekosysteemit pystyvät paremmin lieventämään ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja sopeutumaan ilmastonmuutokseen;

| N. | toteaa, että vesipolitiikan puitedirektiiviin ei sisälly erityisiä säännöksiä ilmastonmuutoksen vaikutusten käsittelemiseksi; ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossaan komissio kuitenkin toteaa, että pohja- ja pintaveden luonnolliset toiminnot on palautettava; ottaa huomioon, että toimivuustarkastuksessa todettiin, että vesipolitiikan puitedirektiivi on riittävän normatiivinen huomioon otettavien ympäristöpaineiden osalta ja silti riittävän joustava siltä osin, että sen täytäntöönpanoa voidaan tarvittaessa tehostaa sellaisten uusien haasteiden mukaisesti, joita ei ole mainittu direktiivissä, kuten ilmastonmuutos, veden niukkuus ja uutta huolta aiheuttavat epäpuhtaudet; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että vesipolitiikan puitedirektiiviin ei sisälly erityisiä säännöksiä ilmastonmuutoksen vaikutusten käsittelemiseksi; ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossaan komissio kuitenkin toteaa, että pohja- ja pintaveden luonnolliset toiminnot on palautettava; ottaa huomioon, että toimivuustarkastuksessa todettiin, että vesipolitiikan puitedirektiivi on riittävän normatiivinen huomioon otettavien ympäristöpaineiden osalta ja silti riittävän joustava siltä osin, että sen täytäntöönpanoa voidaan tarvittaessa tehostaa sellaisten uusien haasteiden mukaisesti, joita ei ole mainittu direktiivissä, kuten ilmastonmuutos, veden niukkuus ja uutta huolta aiheuttavat epäpuhtaudet;

| O. | ottaa huomioon, että kaupunkialueet kasvavat jatkuvasti ja lisäävät yhä enemmän painetta jätevedenpuhdistamoille; ottaa huomioon, että vesien pilaantumisen pääasiallinen ja osittain sääntelemätön pistekuormituslähde EU:ssa on käsittelemättömien tai puutteellisesti käsiteltyjen yhdyskunta- ja/tai teollisuusjätevesien johtaminen vesistöihin; toteaa, että jätevesidirektiiviä ei alun perin suunniteltu käsittelemään kemiallisten aineiden, lääkejäämien tai mikromuovien päästämistä vesistöihin; ottaa huomioon, että jätevesidirektiivi vähensi tehokkaasti vesistöjen kohdennettuja epäpuhtauksia vähentämällä biologisen hapen kulutuksen, typen ja fosforin aiheuttamaa kuormitusta käsitellyissä jätevesissä kaikkialla EU:ssa; toteaa kuitenkin, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota sekä nykyisiin että tuleviin pilaantumislähteisiin; ottaa huomioon, että toinen vesien pilaantumisen pääasiallinen hajakuormituslähde on maatalous siitä johtuvien valuma-alueille ja jokiin päätyvien ravinteiden, torjunta-aineiden, antibioottien ja muiden epäpuhtauksien päästöjen vuoksi; toteaa, että nykyisen YMP:n veteen liittyvät säännökset ovat olleet riittämättömiä tukemaan vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden saavuttamista; toteaa, että hajakuormitus on este saastuttaja maksaa -periaatteen täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kaupunkialueet kasvavat jatkuvasti ja lisäävät yhä enemmän painetta jätevedenpuhdistamoille; ottaa huomioon, että vesien pilaantumisen pääasiallinen ja osittain sääntelemätön pistekuormituslähde EU:ssa on käsittelemättömien tai puutteellisesti käsiteltyjen yhdyskunta- ja/tai teollisuusjätevesien johtaminen vesistöihin; toteaa, että jätevesidirektiiviä ei alun perin suunniteltu käsittelemään kemiallisten aineiden, lääkejäämien tai mikromuovien päästämistä vesistöihin; ottaa huomioon, että jätevesidirektiivi vähensi tehokkaasti vesistöjen kohdennettuja epäpuhtauksia vähentämällä biologisen hapen kulutuksen, typen ja fosforin aiheuttamaa kuormitusta käsitellyissä jätevesissä kaikkialla EU:ssa; toteaa kuitenkin, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota sekä nykyisiin että tuleviin pilaantumislähteisiin; ottaa huomioon, että toinen vesien pilaantumisen pääasiallinen hajakuormituslähde on maatalous siitä johtuvien valuma-alueille ja jokiin päätyvien ravinteiden, torjunta-aineiden, antibioottien ja muiden epäpuhtauksien päästöjen vuoksi; toteaa, että nykyisen YMP:n veteen liittyvät säännökset ovat olleet riittämättömiä tukemaan vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden saavuttamista; toteaa, että hajakuormitus on este saastuttaja maksaa -periaatteen täytäntöönpanolle;

| P. | ottaa huomioon, että kolmasosa Euroopan maista kärsii veden niukkuudesta eli niillä on vuosittain käytettävissä alle 5 000 m3 vettä henkeä kohti (21); katsoo, että vesivarojen jakamista koskevissa ristiriitatilanteissa on asetettava etusijalle vedensaantia koskevan ihmisoikeuden turvaaminen; ottaa huomioon, että 13 jäsenvaltiota on ilmoittanut olevansa aavikoitumisen uhan alaisena Yhdistyneiden kansakuntien aavikoitumissopimuksen puitteissa (22); |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kolmasosa Euroopan maista kärsii veden niukkuudesta eli niillä on vuosittain käytettävissä alle 5 000 m3 vettä henkeä kohti (21); katsoo, että vesivarojen jakamista koskevissa ristiriitatilanteissa on asetettava etusijalle vedensaantia koskevan ihmisoikeuden turvaaminen; ottaa huomioon, että 13 jäsenvaltiota on ilmoittanut olevansa aavikoitumisen uhan alaisena Yhdistyneiden kansakuntien aavikoitumissopimuksen puitteissa (22);

| Q. | ottaa huomioon, että vedenotto aiheuttaa merkittävää painetta EU:n vesivaroille; ottaa huomioon, että EU:ssa noin neljännes luonnonympäristöstä johdetusta vedestä käytetään maataloudessa; ottaa huomioon, että uudesta veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista annetusta asetuksesta päästiin sopimukseen, mikä helpottaa käsitellyn yhdyskuntajäteveden käyttöä maatalouden keinokasteluun; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että vedenotto aiheuttaa merkittävää painetta EU:n vesivaroille; ottaa huomioon, että EU:ssa noin neljännes luonnonympäristöstä johdetusta vedestä käytetään maataloudessa; ottaa huomioon, että uudesta veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista annetusta asetuksesta päästiin sopimukseen, mikä helpottaa käsitellyn yhdyskuntajäteveden käyttöä maatalouden keinokasteluun;

| R. | ottaa huomioon, että on tilanteita, joissa vesimuodostumia hallinnoiville yksiköille annetaan rahoitusta toimista, jotka heikentävät vesimuodostumien kemiallista ja ekologista tilaa, mikä haittaa vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden saavuttamista; toteaa, että tällaisissa tilanteissa eturistiriitoja on vaikea välttää ja että ne pitävät vesimuodostumia hallinnoivat yksiköt noidankehässä, jolloin ne ovat riippuvaisia vesimuodostumia heikentävistä toimista; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että on tilanteita, joissa vesimuodostumia hallinnoiville yksiköille annetaan rahoitusta toimista, jotka heikentävät vesimuodostumien kemiallista ja ekologista tilaa, mikä haittaa vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden saavuttamista; toteaa, että tällaisissa tilanteissa eturistiriitoja on vaikea välttää ja että ne pitävät vesimuodostumia hallinnoivat yksiköt noidankehässä, jolloin ne ovat riippuvaisia vesimuodostumia heikentävistä toimista;

| S. | ottaa huomioon, että 60 prosenttia valuma-alueista sijaitsee rajat ylittävillä alueilla, minkä vuoksi tehokas rajat ylittävä yhteistyö on ratkaisevan tärkeää; ottaa huomioon, että 20 Euroopan maan kohdalla yli 10 prosenttia niiden vesivaroista tulee muista maista ja että viiden maan tapauksessa yli 75 prosenttia niiden vesivaroista tulee ulkomailta jokien kautta; ottaa huomioon, että jätevesidirektiivin noudattamatta jättäminen raja-alueilla aiheuttaa vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisten valtioiden rajat ylittävien vesimuodostumien heikkenemisen, minkä vuoksi vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden saavuttaminen vastaanottavassa jäsenvaltiossa on mahdotonta; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että 60 prosenttia valuma-alueista sijaitsee rajat ylittävillä alueilla, minkä vuoksi tehokas rajat ylittävä yhteistyö on ratkaisevan tärkeää; ottaa huomioon, että 20 Euroopan maan kohdalla yli 10 prosenttia niiden vesivaroista tulee muista maista ja että viiden maan tapauksessa yli 75 prosenttia niiden vesivaroista tulee ulkomailta jokien kautta; ottaa huomioon, että jätevesidirektiivin noudattamatta jättäminen raja-alueilla aiheuttaa vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisten valtioiden rajat ylittävien vesimuodostumien heikkenemisen, minkä vuoksi vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden saavuttaminen vastaanottavassa jäsenvaltiossa on mahdotonta;

| T. | ottaa huomioon, että jokien yhteydet pienistä virroista jokisuistoihin ja suistoalueisiin ovat ratkaisevan tärkeitä vaeltaville kalalajeille, joiden elinvaiheet ovat kulmakivi ekosysteemeissä ja ravintoketjussa ja joiden sosiokulttuurinen arvo kalastusyhteisöissä kasvaa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että jokien yhteydet pienistä virroista jokisuistoihin ja suistoalueisiin ovat ratkaisevan tärkeitä vaeltaville kalalajeille, joiden elinvaiheet ovat kulmakivi ekosysteemeissä ja ravintoketjussa ja joiden sosiokulttuurinen arvo kalastusyhteisöissä kasvaa;

| U. | toteaa, että EU:n kokonaisenergiankulutus vesialalla on merkittävä ja että sen on oltava tehokkaampaa, jotta voidaan edistää Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista ja EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamista vuoteen 2030 mennessä ja hiilineutraaliutta vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että EU:n kokonaisenergiankulutus vesialalla on merkittävä ja että sen on oltava tehokkaampaa, jotta voidaan edistää Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista ja EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamista vuoteen 2030 mennessä ja hiilineutraaliutta vuoteen 2050 mennessä;

| V. | ottaa huomioon, että vesivoimalla on potentiaalia irtautua tietyssä määrin hiilestä sähköntuotannossa ja se voi osaltaan edistää siten EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamista Pariisin sopimuksen mukaisesti; katsoo, että vesivoimaa on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti, mukaan lukien sen vaikutukset hydrologis-morfologisiin olosuhteisiin ja elinympäristöihin; ottaa huomioon, että tuuli- ja aurinkosähköön verrattuna vesivoiman vaihtelu on pienempää ja se edistää siten jatkuvaa sähköntuotantoa ja verkon vakautta; ottaa huomioon, että pumpattu vesivarasto muodostaa yli 90 prosenttia (23) EU:n energian varastointikapasiteetista; katsoo, että Euroopan unionin olisi tuettava jäsenvaltioita, jotka osallistuvat ympäristöystävällisiin vesivoimahankkeisiin, jotka eivät samalla vaaranna paikallisyhteisöjen terveyttä; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että vesivoimalla on potentiaalia irtautua tietyssä määrin hiilestä sähköntuotannossa ja se voi osaltaan edistää siten EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamista Pariisin sopimuksen mukaisesti; katsoo, että vesivoimaa on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti, mukaan lukien sen vaikutukset hydrologis-morfologisiin olosuhteisiin ja elinympäristöihin; ottaa huomioon, että tuuli- ja aurinkosähköön verrattuna vesivoiman vaihtelu on pienempää ja se edistää siten jatkuvaa sähköntuotantoa ja verkon vakautta; ottaa huomioon, että pumpattu vesivarasto muodostaa yli 90 prosenttia (23) EU:n energian varastointikapasiteetista; katsoo, että Euroopan unionin olisi tuettava jäsenvaltioita, jotka osallistuvat ympäristöystävällisiin vesivoimahankkeisiin, jotka eivät samalla vaaranna paikallisyhteisöjen terveyttä;

| W. | ottaa huomioon, että vesimuodostumien rakennemuutokset ovat pääasiallisia muodostuman tilaan kohdistuvia paineita (24); ottaa huomioon, että hydromorfologia vaikuttaa 40 prosenttiin pintavesimuodostumista, jotka koostuvat fyysisistä muutoksista (26 prosenttia), padoista, esteistä ja lukoista (24 prosenttia), hydrologisista muutoksista (7 prosenttia) tai muista hydrologis-morfologisista muutoksista (7 prosenttia); ottaa huomioon, että Euroopassa on tällä hetkellä yli 21 000 vesivoimalaitosta; ottaa huomioon, että EU ei ole toteuttanut kattavia toimia turhien patojen poistamiseksi huolimatta näytöstä, jonka mukaan EU:n koordinointi tässä asiassa toisi lisäarvoa; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että vesimuodostumien rakennemuutokset ovat pääasiallisia muodostuman tilaan kohdistuvia paineita (24); ottaa huomioon, että hydromorfologia vaikuttaa 40 prosenttiin pintavesimuodostumista, jotka koostuvat fyysisistä muutoksista (26 prosenttia), padoista, esteistä ja lukoista (24 prosenttia), hydrologisista muutoksista (7 prosenttia) tai muista hydrologis-morfologisista muutoksista (7 prosenttia); ottaa huomioon, että Euroopassa on tällä hetkellä yli 21 000 vesivoimalaitosta; ottaa huomioon, että EU ei ole toteuttanut kattavia toimia turhien patojen poistamiseksi huolimatta näytöstä, jonka mukaan EU:n koordinointi tässä asiassa toisi lisäarvoa;

| X. | ottaa huomioon, että YK:n yleiskokous tunnusti 28. heinäkuuta 2010 oikeuden veteen ja sanitaatioon ihmisoikeudeksi; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että YK:n yleiskokous tunnusti 28. heinäkuuta 2010 oikeuden veteen ja sanitaatioon ihmisoikeudeksi;

| Y. | ottaa huomioon, että kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa yleissopimuksessa ja lapsen oikeuksien yleissopimuksessa ja muissa kansainvälisissä yleissopimuksissa ja sopimuksissa tunnustetaan nimenomaisesti oikeus veteen ja viemäröintiin ja velvoitetaan sopimusvaltiot ryhtymään tässä yhteydessä asianmukaisiin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa yleissopimuksessa ja lapsen oikeuksien yleissopimuksessa ja muissa kansainvälisissä yleissopimuksissa ja sopimuksissa tunnustetaan nimenomaisesti oikeus veteen ja viemäröintiin ja velvoitetaan sopimusvaltiot ryhtymään tässä yhteydessä asianmukaisiin toimenpiteisiin;

| Z. | korostaa, että miljoonalla ihmisellä Euroopassa ei ole mahdollisuutta saada vettä ja 8 miljoonalla ihmisellä ei ole sanitaatiota (25) ja että maailmanlaajuisesti 844 miljoonalla ihmisellä ei ole turvallista pääsyä puhtaaseen juomaveteen (26), ja kolmannella maailman väestöstä ei ole sanitaatiota; ottaa huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water, joka keräsi yli 1,8 miljoonaa allekirjoitusta maaliskuussa 2014; ottaa huomioon, että Right2Water-aloitteessa pyydettiin takaamaan vesi ja sanitaatio kaikille EU:ssa ja maailmanlaajuisesti, parantamaan juomaveden saatavuutta kansalaisille ja lisäämään veden laatua koskevaa avoimuutta sekä kirjaamaan oikeuden veteen EU:n lainsäädäntöön; ottaa huomioon, että komissio on hyväksynyt tiedonannon vastauksena Right2Water -aloitteeseen (27); ottaa huomioon, että parlamentti arvosteli komissiota 8. syyskuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seurannasta siitä, että se ei täyttänyt aloitteen vaatimuksia, ja kehotti komissiota tunnustamaan, että vedensaanti on yleismaailmallinen ihmisoikeus (28); |
| --- | --- |

Z.

korostaa, että miljoonalla ihmisellä Euroopassa ei ole mahdollisuutta saada vettä ja 8 miljoonalla ihmisellä ei ole sanitaatiota (25) ja että maailmanlaajuisesti 844 miljoonalla ihmisellä ei ole turvallista pääsyä puhtaaseen juomaveteen (26), ja kolmannella maailman väestöstä ei ole sanitaatiota; ottaa huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water, joka keräsi yli 1,8 miljoonaa allekirjoitusta maaliskuussa 2014; ottaa huomioon, että Right2Water-aloitteessa pyydettiin takaamaan vesi ja sanitaatio kaikille EU:ssa ja maailmanlaajuisesti, parantamaan juomaveden saatavuutta kansalaisille ja lisäämään veden laatua koskevaa avoimuutta sekä kirjaamaan oikeuden veteen EU:n lainsäädäntöön; ottaa huomioon, että komissio on hyväksynyt tiedonannon vastauksena Right2Water -aloitteeseen (27); ottaa huomioon, että parlamentti arvosteli komissiota 8. syyskuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seurannasta siitä, että se ei täyttänyt aloitteen vaatimuksia, ja kehotti komissiota tunnustamaan, että vedensaanti on yleismaailmallinen ihmisoikeus (28);

| AA. | ottaa huomioon, että tutkimukset osoittavat, että jätevesien testaus voi toimia varhaisvaroitusjärjestelmänä covid-19-taudin esiintymisen ennustamiseksi tai paikallistamiseksi ja olla täten tärkeässä osassa pandemian torjunnassa; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että tutkimukset osoittavat, että jätevesien testaus voi toimia varhaisvaroitusjärjestelmänä covid-19-taudin esiintymisen ennustamiseksi tai paikallistamiseksi ja olla täten tärkeässä osassa pandemian torjunnassa;

| 1. | pitää myönteisenä, että vesipolitiikan puitedirektiivillä on onnistuttu luomaan asianmukainen hallinnointikehys integroitua vesivarojen hoitoa varten ja parantamaan veden laatua tai joissakin tapauksissa ainakin hidastamaan veden laadun heikkenemistä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hylkää kaikki yritykset käsitellä vettä hyödykkeenä (kuten veden futuureilla New Yorkin pörssissä käytävä kauppa); pitää valitettavana luonnon hyödykkeistämisen vaikutuksia, kun keskeiset julkishyödykkeet avataan keinottelulle, jolloin evätään niiden yleinen käyttöoikeus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | suhtautuu myönteisesti komission arvioon, jonka mukaan vesipolitiikan puitedirektiivi on tarkoituksenmukainen, mutta toteaa, että sen täytäntöönpanoa on parannettava ja nopeutettava ottamalla mukaan jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja sisällyttämällä vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteet edelleen alakohtaisiin politiikkoihin erityisesti maatalouden, liikenteen ja energian aloilla sen varmistamiseksi, että kaikki pinta- ja pohjavesimuodostumat ovat hyvässä kunnossa viimeistään vuoteen 2027 mennessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa siksi, että vesipolitiikan puitedirektiiviä ei tarvitse tarkistaa; kehottaa komissiota ilmoittamaan, että vesipolitiikan puitedirektiiviä ei tarkisteta oikeudellisen epävarmuuden poistamiseksi; kehottaa komissiota ehdottamaan jatkossakin liitteiden päivittämistä tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää erittäin valitettavana, että puolet EU:n vesistöistä ei ole vieläkään saavuttanut hyvää tilaa ja että vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteita ei ole vielä saavutettu, mikä johtuu pääasiassa riittämättömästä rahoituksesta, erityisen hitaasta täytäntöönpanosta, riittämättömästä täytäntöönpanon valvonnasta, ennalta varautumisen ja saastuttaja maksaa -periaatteiden täytäntöönpanon puutteellisuudesta ja direktiivissä sallittujen poikkeusten laajasta hyödyntämisestä monissa jäsenvaltioissa, ja pitää lisäksi valitettavana, että ympäristötavoitteiden sisällyttäminen alakohtaisiin politiikkoihin on ollut riittämätöntä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa tarvetta palauttaa veden laatu ja parantaa sitä; toteaa, että vesimuodostumien tilan parantamiseksi on tärkeää, että jäsenvaltioiden hallitusten ja viranomaisten kaikki tasot osallistuvat ja tekevät yhteistyötä vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden valtavirtaistamiseksi politiikan, lainsäädännön ja vesipolitiikan puitedirektiivin toimenpiteissä; palauttaa mieliin laadun heikkenemiskiellon periaatteen, jonka mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet vesimuodostumien tilan heikkenemisen estämiseksi; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan pikaisesti tarvittavat toimenpiteet vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanon, täytäntöönpanon valvomisen ja noudattamisen varmistamiseksi muun muassa kolmansien vesienhoitosuunnitelmien avulla, jotka jäsenvaltioiden on määrä hyväksyä vuonna 2021; kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita ja alueviranomaisia varmistamaan, että seuraavat vesienhoitosuunnitelmat hyväksytään ajoissa noudattaen julkisia kuulemisia koskevia vaatimuksia; kehottaa komissiota lisäämään rahoituksen saatavuutta ja antamaan jäsenvaltioille tarvittavaa tukea vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiinnittää huomiota OECD:n tutkimukseen, jossa arvioidaan, että EU:n vesialalla on tarpeen käyttää vielä 253 miljardia euroa ennen vuotta 2030, jotta voidaan ylläpitää tai saavuttaa asiaankuuluvan vesilainsäädännön täysimääräinen noudattaminen (29); kehottaa komissiota, neuvostoa, jäsenvaltioita ja tarvittaessa alueviranomaisia yksilöimään ja turvaamaan tarvittavat varat ja rahoitusvälineet sellaisia infrastruktuureja varten, jotka eivät vahingoita ympäristöä tai vaikuta kielteisesti kansanterveyteen, mutta myös tunnistamaan huonosti toimivat infrastruktuurit, jotka eivät ole standardien mukaisia, ja puuttumaan uutta huolta aiheuttaviin epäpuhtauksiin ja muihin yhteiskunnallisiin haasteisiin; korostaa tarvetta tarjota taloudellista tukea kestäville innovatiivisille menetelmille ja erityisesti luontopohjaisille ratkaisuille, kuten hiilineutraaleille tai allaskäsittelyä harjoittaville vedenpuhdistamoille, kosteikkojen ja tulvatasankojen ennallistamiselle tai ojitettujen turvemaiden uudelleenkostutukselle, sekä tarvetta ottaa asianmukaisesti huomioon julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet; korostaa, että on tärkeää mukauttaa olemassa olevia vesienhoitoa ja muuta siihen liittyvää maankäyttöä, kuten maataloutta, koskevia rahoitusvirtoja, myös tukia, pois perinteisistä suunnittelutoimenpiteistä luontopohjaisiin ratkaisuihin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet, myös turvaamaan tarvittavat varat ja henkilöresurssit sekä tarvittavan asiantuntemuksen ja näin täyttämään kaikki vesipolitiikan puitedirektiivin vaatimukset mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään vuonna 2027; kehottaa komissiota antamaan suosituksia jäsenvaltioille sen varmistamiseksi, että vuoden 2027 määräajassa pysytään; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita vesidirektiivien täytäntöönpanossa tarjoamalla teknistä apua ja asianmukaista koulutusta sekä jakamalla hyviä käytäntöjä ja asiantuntemusta sen varmistamiseksi, että vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteet saavutetaan, sekä edistämällä jäsenvaltioiden välisiä ammatillisia vaihto-ohjelmia; kehottaa komissiota antamaan ohjeita unionin tuomioistuimen asiassa C-461/13 antaman tuomion vaikutuksista vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanoon; kehottaa komissiota antamaan selkeitä ohjeita 4 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisten poikkeusten soveltamisesta vuoden 2027 jälkeen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita määrittämään täytäntöönpanotoimenpiteet, joita tarvitaan vesimuodostumien hyvän tilan varmistamiseksi, ja suunnittelemaan toimenpideohjelmat parhaan saatavilla olevan näytön perusteella; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota asettamaan jäsenvaltioiden toimenpideohjelmat ja niiden arvioinnit julkisesti saataville hyvien käytäntöjen ja strategioiden jakamisen ja yleisön tiedonsaannin parantamiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että ”yksi ylittyy, kaikki ylittyvät” -periaate olisi säilytettävä ennallaan; kehottaa komissiota laatimaan täydentäviä raportointimenetelmiä (kuten ero tavoitteeseen, toteutetut toimenpiteet ja yksittäisten laatuparametrien osalta saavutettu edistys), jotka tarjoavat mahdollisuuden arvioida paremmin edistymistä kohti hyvää veden tilaa; korostaa, että on tärkeää varmistaa avoimuus ja tarjota kansalaisille kattavaa tietoa veden laadusta ja määrästä EU:ssa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää erittäin valitettavana, että yli puoleen Euroopan vesistöistä sovelletaan poikkeuksia rajallisin perustein; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita päivittämään poikkeusten soveltamista koskevia ohjeasiakirjoja, jotta poikkeuksia sovelletaan ainoastaan täysin perustelluissa tapauksissa, jolloin tämä käytäntö ei enää estä vesipolitiikan puitedirektiivin ympäristötavoitteiden saavuttamista; kehottaa komissiota käynnistämään ripeästi ja järjestelmällisesti rikkomusmenettelyjä, jos poikkeukset eivät ole perusteltuja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää valitettavana, että kustannusvastaavuuden periaatetta, jonka mukaan kaikki vedenkäyttäjät osallistuvat tehokkaasti ja oikeasuhteisesti vesipalvelujen kustannusten kattamiseen, sovelletaan edelleen vain vähän tai ei ollenkaan useissa jäsenvaltioissa, erityisesti kotitalouksien, teollisuuden ja maatalouden osalta; korostaa, että veden käyttö joissakin EU:n osissa uhkaa vesimuodostumien määrällistä tilaa ja ylittää ylläpidettävän ekologisen virtaaman tason; kehottaa jäsenvaltioita ja niiden alueviranomaisia panemaan täytäntöön asianmukaisen veden hinnoittelupolitiikan ja soveltamaan täysimääräisesti kustannusvastaavuuden periaatetta sekä ympäristö- että resurssikustannusten osalta vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisesti ja soveltamaan myös saastuttaja maksaa -periaatetta; palauttaa mieliin, että kustannusvastaavuuden periaatetta voidaan soveltaa sen yhteiskunnallisiin, ympäristöllisiin ja taloudellisiin vaikutuksiin sekä kyseisten alueiden maantieteellisiin ja ilmastollisiin olosuhteisiin; kehottaa komissiota valvomaan tämän periaatteen täytäntöönpanoa; korostaa kuitenkin, että oikeus veteen ja sanitaatioon on varmistettava siten, että laadukkaat vesipalvelut ovat kaikkien kansalaisten saatavilla kohtuuhintaan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota ryhtymään tiukkoihin ja nopeisiin toimiin jäsenvaltioiden rikkomusten käsittelemiseksi, jotta varmistetaan, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat vesipolitiikan puitedirektiiviä täysimääräisesti mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2027; kehottaa komissiota lisäksi ryhtymään tiukkoihin ja nopeisiin toimiin vireillä olevissa rikkomustapauksissa, jotka liittyvät vesilainsäädännön järjestelmälliseen rikkomiseen; kehottaa komissiota lisäämään rikkomusmenettelyihin yleisesti ja erityisesti EU:n ympäristölainsäädäntöön liittyviä resurssejaan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille, että ilmastonmuutoksella on ollut ja tulee edelleen olemaan merkittäviä kielteisiä vaikutuksia makean veden lähteisiin, kun kuivuus johtaa jokien virtaaman kutistumiseen ja suurempiin saastepitoisuuksiin erityisesti suljetuilla vesialueilla, ja voimakkaat sateet lisäävät taajama-alueiden ja maatalouden valumia; palauttaa mieliin, että äärimmäisten sääilmiöiden, kuten syklonien ja myrskyjen, yleistyminen lisää makeiden vesien ja rannikkovesien suolapitoisuutta; painottaa, että lämpötilojen nousu lisää vesistressiä, mikä vaikuttaa ympäristöön, moniin suuresta vedenotosta ja -käytöstä riippuvaisiin talouden aloihin sekä ihmisten elämänlaatuun; korostaa, että vesiekosysteemien selviytymiskyky, tulvat, veden niukkuus ja niiden vaikutus elintarviketuotantoon olisi otettava asianmukaisesti huomioon tulevassa EU:n strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ja vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanoprosessissa (vesienhoitosuunnitelmaprosessissa); |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan tiedon ja ”parhaiden käytäntöjen” jakamisessa ja helpottamisessa alueellisella ja paikallisella tasolla EU:ssa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | painottaa, että joet ja kosteikot ovat uhatuimpia alueita siitä huolimatta, että niitä pidetään tärkeimpinä ekosysteemipalveluiden tarjoajina; palauttaa mieliin, että kosteikoilla sekä meren ja rannikon ekosysteemeillä on keskeinen rooli veden ja ilmaston säätelyssä ja että ne tarjoavat palveluja luonnollisten ekosysteemiensä, luonnonvarojensa sekä talouteen tai kulttuuriin liittyvän toiminnan kehittämisen kautta, sillä ne kaikki ovat riippuvaisia vesivarojen hyvästä ekologisesta tilasta; korostaa, että kosteikot ovat hiilinieluja ja että ne vakauttavat ilmastoa maailmanlaajuisesti, niillä on tärkeä rooli tulvien ja kuivuuden vaikutusten lieventämisessä, ne tarjoavat puhdasta vettä, suojelevat rannikkoja, täyttävät maanalaisia pohjavettä johtavia kerroksia, ylläpitävät laajaa geodiversiteettiä, niillä on olennainen tehtävä maaseutuympäristössä ja ne tarjoavat yhteiskunnalle virkistys- ja kulttuuripalveluja; vaatii näin ollen komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla vähennetään pohjavettä johtavien kerrosten taloudellista hyötykäyttöä, suunnitellaan kaupunkien kehittämistä tulvatasankojen ulkopuolelle ja kunnioitetaan jokiin ja kosteikkoihin liittyvää biodiversiteettiä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että veden tehokas käyttö on tärkeä osa EU:n ilmastotavoitteita, koska sen avulla voidaan säästää veden pumppaamiseen käytettävää energiaa, vähentää veden käsittelyyn käytettäviä kemikaaleja ja vähentää vesistressiä; toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa putkista vuotaa suuria määriä, mikä ei ole hyväksyttävää ilmastonmuutosta koskevien tavoitteiden ja resurssitehokkuutta koskevien ponnistelujen kannalta; suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio arvioi uuden juomavesidirektiivin mukaisesti vuotomääriä ja asettaa kynnysarvot, jotka käynnistävät toimet asianomaisissa jäsenvaltioissa; pitää myös myönteisenä suurten vedentoimittajien uutta velvoitetta tehdä vuotomääristä avoimia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että kaikkialla Euroopassa juomaveden tuotantoon käytettyihin vesimuodostumiin kohdistuu uusia ja vanhoja paineita, jotka aiheuttavat vedentoimittajille lisääntynyttä puhdistustarvetta; kehottaa jäsenvaltioita panemaan tinkimättä täytäntöön vesipolitiikan puitedirektiivin 7 artiklan 3 kohdan ja toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ihmisten käyttöön tarkoitetun veden ottamiseen tarkoitettujen vesimuodostumien pilaantumisen pysäyttämiseksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee tyytyväisenä merkille näytön siitä, että direktiivit ovat johtaneet EU:n vesien kemiallisen saastumisen vähenemiseen; katsoo kuitenkin, että kemikaalien alalla on kiireellinen tarve parannuksille; toteaa, että komissio on havainnut jäsenvaltioiden välillä odottamattomia eroja lähinnä siinä, miten prioriteettiaineiden luetteloa päivitetään ja miten seosten yhteisvaikutukset otetaan huomioon; toteaa lisäksi, että tällä hetkellä prioriteettiaineita koskevaan direktiiviin sisältyy hyvin vähän juomavesijärjestelmiin liittyviä aineita; toteaa, että luokitus-, arviointi- ja raportointimenetelmiä koskevissa lähestymistavoissa on huomattavia eroja, mikä tekee EU:n laajuiset vertailut ja analyysit haasteellisiksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet hyvän kemiallisen tilan saavuttamiseksi ja toteuttamaan päättäväisiä EU:n laajuisia toimia, jos jäsenvaltiot eivät täytä ympäristönlaatunormeja prioriteettiaineille, jotka kuuluvat EU:n lainsäädännön soveltamisalaan; korostaa, että juomaveden tuotantoon liittyvät aineet, kuten per- ja polyfluoroalkyylit (PFAS) ja asiaankuuluvat lääkeaineet, olisi lisättävä prioriteettiaineiden luetteloon; katsoo, että uusia huolta aiheuttavia ja seosten myrkyllisyyttä aiheuttavia epäpuhtauksia voidaan ja pitäisi käsitellä vesipolitiikan puitedirektiivin ja sen erityisten tytärdirektiivien puitteissa; kehottaa komissiota päivittämään prioriteettiaineita koskevan direktiivin ja pohjavesidirektiivin liitteitä ja lisäämään niihin merkityksellisiä aineita, jotta mahdollistetaan vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden saavuttaminen ja voidaan suojella juomavesivaroja paremmin; kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan vesilainsäädännön täytäntöönpanon kestävyyttä edistävän kemikaalistrategian ja biodiversiteettistrategian kanssa, jotta makean veden vesimuodostumia ja niiden ekosysteemejä suojellaan asianmukaisesti, asettamaan aikataulun PFAS-aineiden kaikkien muiden kuin keskeisten käyttötarkoitusten lopettamiselle ja edistämään turvallisten ja ei-pysyvien vaihtoehtojen kehittämistä PFAS-aineiden kaikille käyttötarkoituksille; kehottaa komissiota rahoittamaan sellaisten strategioiden tutkimusta ja kehittämistä, joilla puututaan hitaasti hajoaviin, biokertyviin ja myrkyllisiin kaikkialla läsnä oleviin aineisiin, jotta voidaan parantaa vesimuodostumien laatua ja vähentää eläinten ja ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä; suosittelee, että kemiallisten seosten ja cocktail-vaikutusten parannettuja seurantamenetelmiä ja raportointia varten laaditaan uudet ohjeet; kehottaa käyttämään tarkkailulistaa laajemmin mahdollisten veden epäpuhtauksien seuraamiseksi ja niiden vesiympäristölle aiheuttaman riskin määrittämiseksi; kehottaa komissiota nopeuttamaan työtään kemiallisten seosten arviointi- ja hallintamenetelmien kehittämiseksi ja täydentämään työtään ottamalla käyttöön seoksen arviointikertoimen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että mikromuovien arvioidaan pysyneen makeassa vedessä vuosisatojen ajan ja että nykyiset vedenpuhdistamot eivät suodata näitä hiukkasia kokonaan; panee siksi tyytyväisenä merkille päätöksen kehittää mikromuovien seurantamenetelmä ja seurantalista tarkistetussa juomavesidirektiivissä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään lähteiden valvontatoimenpiteitä myrkyttömän ympäristön ja kiertotalouden aikaansaamiseksi; korostaa, että päästöjen vähentäminen niiden lähteellä lieventäisi ekosysteemeihin kohdistuvaa painetta ja vähentäisi vedenkäsittelykustannuksia; kehottaa lisäämään unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla määrätietoisia toimia, joilla torjutaan uutta huolta aiheuttavia epäpuhtauksia, kuten PFAS-aineita, mikromuoveja, hormonitoimintaa häiritseviä kemikaaleja ja lääkeaineita, holistisen lähestymistavan avulla, joka alkaa lähdetoimenpiteiden valvonnasta ja sisältää viimeisenä vaihtoehtona täydentävät jälkikäsittelyratkaisut; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan täysimääräisesti elinkaariajattelua epäpuhtauksiin ja panemaan samalla täytäntöön saastuttaja maksaa -periaatteen muun muassa laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien kaltaisilla innovatiivisilla välineillä käsittelyratkaisujen rahoittamiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | painottaa, että on tärkeää tehostaa toimia, joilla puututaan sekä makeiden että suolaisten vesien rehevöitymiseen, joka johtuu mistä tahansa lähteistä, kuten maataloudesta ja käsittelemättömästä tai epäasiallisesti käsitellystä jätevedestä, peräisin olevasta typestä ja fosforista; muistuttaa, että rehevöityminen heikentää vesistöjen ympäristön tilaa ja tekee niistä alttiimpia haitallisille vieraslajeille; kehottaa kaikkia viljelijöitä käyttämään maatilojen kestävää ravinnehuoltoa koskevaa välinettä, joka helpottaa parempaa hallintaa ja vähentää ravinteiden vuotamista pohja- ja pintavesiin; pyytää jäsenvaltioita määrittämään asianmukaisesti nitraattisaasteille alttiit alueet ja panemaan tinkimättä täytäntöön nitraattidirektiivin puitteissa hyväksytyt toimenpiteet ja valvomaan niiden täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että jäsenvaltioiden olisi puututtava täysimääräisesti nykyiseen biodiversiteettikriisiin vesipolitiikan täytäntöönpanossa siten, että vesiekosysteemien stressitekijät minimoidaan ja huononevat ekosysteemit ennallistetaan; korostaa uuden vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian merkitystä; muistuttaa, että vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanossa olisi varmistettava täydellinen johdonmukaisuus uuden biodiversiteettistrategian, luontodirektiivien ja muun ympäristölainsäädännön kanssa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | suhtautuu myönteisesti komission biodiversiteettistrategiassaan vuodeksi 2030 antamaan sitoumukseen palauttaa EU:ssa 25 000 kilometriä jokia vapaasti virtaavaan tilaan poistamalla esteitä ja ennallistamalla tulvatasanteita sekä laatia EU:n laajuiset menetelmät ja säännökset ekosysteemien tilan kartoittamiseksi ja arvioimiseksi ja niiden hyvän kunnon varmistamiseksi; toteaa, että Euroopassa on tällä hetkellä 21 000 vesivoimalaa ja että vesivoima ja pienet vesivoimalat tuottavat suurimman osan uusiutuvasta energiasta EU:ssa; panee merkille vähävaikutuksisen vesivoiman kehityksen; huomauttaa, että patojen rakentaminen voi vaikuttaa kielteisesti elinympäristöihin ja aiheuttaa suurta painetta pintaveteen; muistuttaa, että vesipolitiikan puitedirektiivissä asetetaan tiukat kriteerit hydrologis-morfologisten olojen suojelulle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että tullaan arvioimaan perusteellisesti patoamisen aiheuttamien muutosten vaikutuksia veden laatuun, määrään ja ekosysteemeihin ja että vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteita noudatetaan kaikissa nykyisissä ja mahdollisissa uusissa vesivoimahankkeissa; kehottaa siksi komissiota kuulemaan kiireellisesti kaikkia asiaankuuluvia pääosastoja, myös energian pääosastoa, arvioidessaan vesivoimaloiden ympäristövaikutuksia ja ottamaan huomioon niiden suositukset; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet näiden pintavesipaineiden minimoimiseksi, jotta voidaan palauttaa jokien luonnolliset toiminnot ja suojella ekosysteemejä; kehottaa jäsenvaltioita pidättäytymään rakentamasta vesivoimaloita ja välttämään muita sellaisia rakennushankkeita, jotka johtaisivat merkittäviin hydrologis-morfologisiin paineisiin vedelle suojelualueilla; katsoo, että EU:n tukia ja julkista rahoitusta olisi muilla kuin suojelualueilla myönnettävä vain uusille vesivoimaloille, joiden kokonaishyödyt ovat selvästi suuremmat kuin kielteiset kokonaisvaikutukset; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on tyytyväinen siihen, että jätevesidirektiivin (30) täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa koskevan kymmenennen kaksivuotiskertomuksen mukaan yhdyskuntajätevesien keruu ja käsittely on parantunut EU:ssa viime vuosikymmenen aikana, ja siihen, että jätevesidirektiivi on vähentänyt saastekuormitusta ja siten osaltaan parantanut veden laatua; pitää kuitenkin valitettavana, että jätevesidirektiivin täysimääräistä noudattamista ei ole vielä saavutettu, koska jotkin jäsenvaltiot ovat edelleen hyvin kaukana tavoitteistaan; tukee komission näkemystä, jonka mukaan on tehtävä enemmän olemassa olevan pilaantumisen, lisääntyvien epäpuhtauksien, energiankäytön ja lietteen hallinnan sekä hallintokysymysten ratkaisemiseksi; pitää lisäksi valitettavana, että jätevesidirektiivin arvioinnissa ei analysoida sen tehokkuutta siltä osin kuin on kyse teollisuuden jätevesien johtamisesta keräysjärjestelmiin ja yhdyskuntajätevesien käsittelylaitoksiin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota ottamaan edellä mainitun huomioon jätevesidirektiivin tarkistuksessa; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita direktiivin täytäntöönpanossa mahdollistamalla kestävän vesirahoituksen ja kannustamalla innovatiivisten jätevesiteknologioiden kehittämiseen ja käyttöönottoon; kehottaa komissiota tutkimaan huolellisesti, miten yhdyskuntajätevesien puhdistamoiden suunnittelua, rakentamista ja laajentamista koskevat jätevesidirektiivin vaatimukset kaikissa teknisen kehityksen vaiheissa ovat vuorovaikutuksessa vesipolitiikan puitedirektiivin huonontumista koskevan velvoitteen kanssa, jotta varmistetaan johdonmukaisuus kahden säädöksen ja yhdyskuntajätevesien käsittelyn välillä ja säilytetään samalla kaikki kannustimet toteuttaa asianmukaisia teknisiä käsittelytoimenpiteitä; kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittaessa lainsäädäntötoimia; korostaa, että toimenpiteet, joilla pyritään ennen kaikkea korjaamaan ongelma sen lähteellä, ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan puuttua uusiin huolta herättäviin epäpuhtauksiin; korostaa, että jätevesidirektiivin tulevassa tarkistuksessa olisi otettava huomioon myös nämä uudet haasteet, joita tällaiset saasteet aiheuttavat; |
| --- | --- |

27.

| 28. | huomauttaa, että jätevesidirektiivissä ja vesipuitedirektiivissä ei puututa riittävästi ilmastonmuutokseen liittyviin ongelmiin, kuten myrskytulviin, taajama-alueilta valuviin vesiin ja tulviin taajamissa, eikä niissä puututa riittävästi käsitellyn jäteveden vaikutuksiin vastaanottavassa vesimuodostumassa; katsoo, että EU:n, sen jäsenvaltioiden ja alueviranomaisten olisi valvottava paremmin lisääntyvien myrskytulvien ja taajama-alueelta valuvien vesien vaikutuksia, koska tämä saastuttaa merkittävästi pinta- ja pohjavesimuodostumia; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että vesivoimaloiden ympäristövaikutuksia arvioitaessa tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka ottaa huomioon muun muassa yhteiskunnalliset hyödyt päästöttömän sähkön tuottamiseksi ja energiahuollon turvaamiseksi vesivoiman ja pumppuvesivaraston avulla sekä pintavesiin ja elinympäristöihin kohdistuvat haittavaikutukset; korostaa tässä yhteydessä vesivoimaloiden tuottaman sähkön mahdollisesti merkittävää vaikutusta EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden sekä Pariisin sopimuksen mukaisten EU:n sitoumusten saavuttamiseen, mutta katsoo, että tähän ei pitäisi päästä pintavesien ja elinympäristöjen suojelun kustannuksella; toteaa, että on olemassa keinoja ja tekniikoita, joilla voidaan vähentää ympäristöön ja vesieläimiin kohdistuvia vaikutuksia; huomauttaa, että olemassa olevien jokivoimaloiden tehokkuutta voidaan lisätä huomattavasti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toteaa, että siirtymisen maanteiden tavarakuljetuksista sisävesikuljetuksiin olisi oltava täysin johdonmukaista vesipolitiikan puitedirektiivin heikkenemiskiellon periaatteen sekä muun ympäristölainsäädännön, kuten lintu- ja luontotyyppidirektiivin kanssa, ja samalla olisi tuettava kestäviä vaihtoehtoisia polttoaineita ja sisävesiliikenteessä käytettävää teknologiaa, kuten alusten kytkemistä sähköverkkoon satamassa, jotta voidaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja välttää vesistöjen ekologisen ja kemiallisen tilan heikkeneminen ja ilmanlaadun huonontuminen sekä vesiekosysteemeihin kohdistuva stressi, suojella luonnon monimuotoisuutta ja pyrkiä saavuttamaan saasteeton ympäristö; |
| --- | --- |

30.

| 31. | panee merkille suuren energiankulutuksen vesialalla; kehottaa komissiota harkitsemaan energiatehokkaita toimenpiteitä ja mahdollisuutta käyttää käsiteltyä jätevettä ”paikan päällä” uusiutuvan energian lähteenä; kehottaa komissiota edistämään energiatehokkaita parannuksia jätevedenpuhdistamoissa, jotta voidaan tunnistaa ja hyödyntää alan energiansäästömahdollisuudet; huomauttaa, että komission yhdyskuntajätevesidirektiivin arvioinnin mukaan mahdolliset energiansäästöt ovat 5 500–13 000 gigawattituntia vuodessa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että kokonaisvedenotto Euroopassa on vähentynyt yli 20 prosenttia viimeisten 15 vuoden aikana; toteaa kuitenkin, että kahdeksassa maassa, joiden osuus Euroopan väestöstä on 46 prosenttia, voidaan katsoa olevan vesistressiä (31), ja että vesistressimaiden määrä kasvaa jatkuvasti, ja että noin neljännes EU:n luonnonympäristöstä peräisin olevasta vedestä käytetään maataloustarkoituksiin (32); panee merkille veden uudelleenkäytön potentiaalin vesivarojen kiertotalouden luomisessa ja vesimuodostumien ja pohjaveden suoran vedenoton vähentämisessä; suhtautuu myönteisesti sopimukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksia koskevasta uudesta asetuksesta, jolla helpotetaan käsitellyn yhdyskuntajäteveden käyttöä maatalouden keinokastelussa; tukee kasteluinfrastruktuurien jatkuvaa nykyaikaistamista innovoinnin ja uusien teknologioiden avulla; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että on tärkeää löytää synergioita tulvariskien arviointien sekä unionin pelastuspalvelumekanismin katastrofien ehkäisy- ja valmiussuunnittelun välillä; kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja tarvittaessa alueellisia viranomaisia kehittämään kuivuuden hallintastrategioita erityisesti juomaveden saannin ja elintarviketuotannon varmistamiseksi osana vesienhoitosuunnitelmia ja tulvariskien hallintasuunnitelmia sekä digitalisoitujen kasvillisuuden tilaa koskevien seuranta-, valvonta- ja varhaisvaroitusjärjestelmien ja niiden kuivuuteen reagoinnin integroimiseksi, jotta voidaan tukea tehokkaita ja tietoon perustuvia suojelu-, reagointi- ja viestintätoimia koskevia päätöksiä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan tulvatasanteiden ja kosteikkojen ennallistamisen sekä pohjavesimuodostumien suojelun keskeiselle sijalle edellä mainituissa suunnitelmissa, koska hyvässä kunnossa olevat vesimuodostumat ja ekosysteemit ovat olennaisen tärkeitä sekä kuivuuden että tulvien kielteisten vaikutusten vähentämiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että yksi ala, jolla sidosryhmät pitivät vesipolitiikan puitedirektiiviä tehottomana, on kuivuuden vaikutusten hallinta (33); kehottaa jäsenvaltioita panostamaan enemmän ilmastonmuutoksen torjuntaan ja uusiin (liialliseen) vedenottoon liittyviin ongelmiin, joita saattaa esiintyä vesialueilla, joilla ei ole historiallisia vedenottoa koskevia haasteita (34); toteaa, että kokonaisvaltainen lähestymistapa vesihuoltoon ja ilmastonmuutokseen voisi tehostaa reagointia ja vähentää äärimmäisten tapahtumien vaikutuksia; kehottaa sisällyttämään ilmastonmuutokseen liittyvät näkökohdat täysimääräisesti direktiivin täytäntöönpanoon ja korostaa myös luontopohjaisten ratkaisujen potentiaalia; toistaa, että olisi varmistettava riittävät julkiset menot vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteita ja vaadittuja mukautuksia varten; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ehdottaa, että kuivuuteen ja veden niukkuuteen puututaan asettamalla vedenotto juomaveden tuotantoa varten etusijalle muihin käyttötarkoituksiin nähden, jotta varmistetaan vettä koskevan ihmisoikeuden toteutuminen, ja pannaan täytäntöön ratkaisut sadeveden ja tulvavesien keräämiseksi myöhempää käyttöä varten, mukaan lukien muun muassa sadeveden talteenottohankkeet rakennusten ja infrastruktuurien suunnittelussa, maanalaiset varastointialtaat, vedenjakelun kaksoisjärjestelmät asuntoihin ja hankkeet käytöstä poistettujen louhosten uudelleenkäyttöä varten silloin, kun se katsotaan sopivaksi; kannustaa tutkimusta ja investointeja kuivuuden ja veden niukkuuden torjumista edistäviin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP), juomavesidirektiiviä (35), nitraattidirektiiviä, kasvinsuojeluaineita koskevaa asetusta (36) ja REACH-asetusta on yhdenmukaistettava vesipolitiikan puitedirektiivin kanssa kun otetaan huomioon, että vesiensuojelutoimenpiteitä ja veden tehokasta käyttöä on tarpeen lisätä maataloudessa; korostaa tarvetta lisätä huomattavasti ympäristö- ja ilmastonmuutostoimien rahoitusta YMP:n molemmissa pilareissa sekä lisätä kohdennettujen ekologisten toimenpiteiden rahoitusta YMP:n tarkistuksen yhteydessä, jotta voidaan varmistaa kestävä vesihuolto ja parantaa maaperän laatua; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään YMP:n strategiasuunnitelmiinsa lannoitteiden käytön vähentämisen ja torjunta-aineiden käytön ja riskien vähentämisen ja panemaan ne täytäntöön sekä sisällyttämään ehdollisuusjärjestelmiinsä vesiin liittyviä tekijöitä; kehottaa komissiota asettamaan makean veden saastumisen ja liiallisen vedenoton ensisijaisiksi aiheiksi YMP-suosituksissa jäsenvaltioille; kehottaa lopuksi komissiota varmistamaan, että vesipolitiikan puitedirektiivi pannaan täytäntöön myös koheesiopolitiikan keinoin (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus (37), Euroopan aluekehitysrahasto/koheesiorahasto (38)) ja yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen toimintapoliittisen tavoitteen 2 mukaisesti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää myönteisenä tavoitteita vähentää torjunta-aineiden käyttöä ja riskejä 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja vähentää lannoitteista aiheutuvaa ravinnehävikkiä, kuten pellolta pöytään – ja biodiversiteettistrategioissa on vahvistettu, päätöstä tarkistaa torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevaa direktiiviä ja sisällyttää ravinnehuollon parantaminen YMP:n uusien strategiasuunnitelmien ja molempien strategioiden tavoitteisiin; kehottaa saattamaan edellä mainitut tavoitteet ja päämäärät sekä tulevan päästöttömän toimintasuunnitelman osaksi lainsäädäntöä; korostaa, että on kiireellisesti vähennettävä torjunta-aineiden vaikutusta juomavesivaroihin puuttumalla täysimääräisesti niiden suojeluun tehoaineiden (uudelleen-) hyväksynnässä ja myönnettäessä (uusittaessa) torjunta-aineiden lupia; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota parantamaan standardien yhdenmukaistamista ja vähentämään jäsenvaltioiden laajaa kynnysarvojen vaihtelua pohjavesidirektiivissä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään veden ja biodiversiteettiä koskevien politiikkojen välistä synergiaa ottamalla käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä pienten vesimuodostumien ja pohjavesiekosysteemien suojelun parantamiseksi vesienhoidon yhteydessä, mukaan lukien raportointivaatimuksissa, ohjauksessa ja hankkeissa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita integroimaan tulvadirektiivin paremmin luontopohjaisia ratkaisuja priorisoivien toimintalinjojen kanssa ja mukauttamaan rahoitusvirtoja vastaavasti; korostaa vaikutusalueiden yhdennetyn ja kokonaisvaltaisen hallinnoinnin merkitystä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ottaa huomioon, että 97,3 prosenttia maapallon vesivaroista tulee valtameristä ja että pohjavedet, sisävedet, vaihettumisvyöhykkeen vedet, rannikkovedet ja merivesi ovat yhteydessä toisiinsa veden kiertokulun ja maa- ja merialueiden välisten yhteyksien kautta, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön vesipolitiikan puitedirektiiviä ja meristrategiapuitedirektiiviä koskevan yhtenäisen lähestymistavan; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa lisäämään toimia riittävällä rahoituksella kalojen vaeltamisen parantamiseksi kaikkialla EU:ssa; kehottaa sisällyttämään jokien yhteydet soveltuvin osin EU:n vihreän luokitusjärjestelmän yhteydessä kehitettyihin teknisiin seulontakriteereihin ja harkitsemaan energia- ja liikennehankkeisiin liittyvien hankkeiden luokittelua kestäviksi vain, kun ne sisältävät luonnollisia kalastusväyliä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | toteaa, että vesivarojen ja meriluonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu kuuluu yhteen EU:n kestävän rahoituksen luokitusjärjestelmän kuudesta ympäristötavoitteesta; kannustaa siksi käyttämään sitä julkisten ja yksityisten investointien parissa luovimiseen vesimuodostumien suojelun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään seuraavan vedenkäytön suunnittelukierroksen yhteydessä kaikki välttämättömät toimet, jotka helpottavat vesiekosysteemien säilyttämistä ja ennallistamista, edistävät luontopohjaisia ratkaisuja, osallistavat rahoitussektorin kestävien investointien edistämisen avulla ja vauhdittavat ympäristön kannalta kestävään kasvuun liittyvää koulutusta ja taitojen parantamista; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota auttamaan ja tukemaan jäsenvaltioita vesipolitiikan puitedirektiivin vesimuodostumien rajatylittävässä koordinoinnissa; kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle vesipolitiikan puitedirektiivin toimenpiteet ja jätevesidirektiivin täytäntöönpanon rajat ylittävillä alueilla ja parantamaan yhteistyötä kansainvälisillä vesialueilla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota virtaviivaistamaan ja parantamaan veden laadun seurantajärjestelmiä ja keräämään tietoja muun muassa vaarallisten aineiden, kuten radioaktiivisten jäämien ja torjunta-ainejäämien ja metaboliittien, biosidien, lääkeainejäämien, huolestuttavien kemikaalien – kuten PFAS-aineiden – ja mikromuovien sekä muiden huolta herättävien epäpuhtauksien pääasiallisista lähteistä EU:n vesistöissä, ja hyödyntämään viimeisimpiä ja kaikkein tehokkaimpia käytettävissä olevia tekniikoita; kehottaa komissiota hyväksymään yhdenmukaiset standardit seurantaverkostointia ja tietojen raportointia varten; kehottaa komissiota helpottamaan saasteettomuutta koskevassa toimintasuunnitelmassaan ei-invasiivisten seurantamenetelmien ja biologisten indikaattorien käyttöä, jotta minimoidaan ihmisten ja luonnonvaraisten eläinten altistuminen ilman, maaperän ja veden epäpuhtauksille; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään kattavia seurantaverkostojaan, kun ne raportoivat tietoja komissiolle; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja veden toimittajia valtavirtaistamaan digitalisaatiota ja tehostamaan hallinnointi- ja mittaustietojen käyttöä näyttöön perustuvassa päätöksenteossa sekä sääntely- että kulutustasolla; kehottaa ottamaan käyttöön digitaalista vesiteknologiaa, jotta veden laatua, vuotoja, käyttöä ja resursseja voidaan seurata ja niistä raportoida etäältä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | panee merkille digitalisaation ja tekoälyn potentiaalin vesimuodostumien hallinnoinnin ja seurannan parantamisessa, parempien tietojen luomisessa ja päätöksenteon tukemista tukevan näytön analysoinnissa, kun otetaan huomioon, että ne voisivat edistää merkittävästi sellaisten pienten vedenlaadun muutosten nopeaa tunnistamista, jotka voivat olla uhka vesimuodostumille, parhaiden käytäntöjen arviointia ja kustannustehokkaimpien toimenpiteiden tunnistamista; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita luomaan oikeudellisia puitteita, joilla vältetään tilanteet, joissa vesimuodostumia hallinnoiville yksiköille annetaan rahoitusta toimista, jotka heikentävät niiden kemiallista ja ekologista tilaa; kehottaa jäsenvaltioita erottamaan selkeästi toisistaan vesimuodostumien tilan hallinnasta vastaavat ja tilan arvioinnista vastaavat yksiköt; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa tarvetta yhdenmukaistaa vesitietoja ja luoda jäsenvaltioille pakolliset raportointistandardit tietojen avoimuuden lisäämiseksi; kehottaa komissiota jatkamaan WISE-järjestelmän (Water Information System for Europe) parantamista ja sen kehittämistä käyttäjäystävälliseksi tiedotusvälineeksi kaikille EU:ssa, jotta saadaan tietoa vesivarojen määrästä, laadusta ja saatavuudesta, sekä vertailemaan vesimuodostumien hoitoa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toteaa, että toimivuusraportin mukaan sekä tiedon saatavuudessa ja laadussa että yksityiskohtaisuudessa on parantamisen varaa; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota korjaamaan tämän ja antamaan EU:n asukkaille selkeää, kattavaa ja helposti saatavilla olevaa tietoa; kehottaa lisäksi lisäämään avoimuutta ja näin ollen parantamaan merkittävästi julkista kuulemista, yleistä tietoisuutta ja koulutusta vedestä sekä veden, ekosysteemien, sanitaation, terveyden, elintarviketurvallisuuden, elintarviketurvan ja katastrofien ehkäisyn välisistä yhteyksistä, edistämään talouden toimijoiden, vedentoimittajien, suuren yleisön, viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen välistä vuoropuhelua ja varmistamaan oikeussuojan saatavuuden sekä ympäristövaikutusten arviointia (YVA) koskevan direktiivin että vesipolitiikan puitedirektiivin mukaisesti unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön nojalla; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pitää myönteisenä, että EU vastasi osittain Right2Water -kansalaisaloitteeseen laatimalla uudelleen juomavesidirektiivin, jotta siihen lisätään veden saatavuutta ja sen laadun läpinäkyvyyttä koskeva uusi artikla terveyden ja ympäristön parantamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön vesipolitiikan puitedirektiivin ja valvomaan sen täytäntöönpanoa, jotta varmistetaan kaikkien vedensaanti ja vastataan täysin Right2Water -kansalaisaloitteeseen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa jäsenvaltioita ja veden toimittajia käyttämään järjestelmällisesti covid-19:n testausta jätevedessä varhaisvaroitusjärjestelmänä pandemian torjunnan tukemiseksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  EUVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

(2)  EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40.

(3)  EUVL L 372, 27.12.2006, s. 19.

(4)  EUVL L 288, 6.11.2007, s. 27.

(5)  EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

(6)  EUVL L 348, 24.12.2008, s. 84.

(7)  EUVL L 177, 5.6.2020, s. 32.

(8)  EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

(9)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

(10)  EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0078.

(12)  20. toukokuuta 2020 annettu komission tiedonanto ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380).

(13)  20. toukokuuta 2020 annettu komission tiedonanto ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381).

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1386/2013/EU, annettu 20. marraskuuta 2013, vuoteen 2020 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta ”Hyvä elämä maapallon resurssien rajoissa”, (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 171).

(15)  Sisältyy YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 antamaan päätöslauselmaan 70/1 ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”.

(16)  EUVL C 324, 1.10.2020, s. 28.

(17)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 94.

(18)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Agri-environmental_indicator_-_gross_nitrogen_balance

(19)  4. joulukuuta 2019 laadittu Euroopan ympäristökeskuksen raportti ”The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe”.

(20)  10. joulukuuta 2019 laadittu komission tiivistelmä vesipolitiikan puitedirektiivin ja tulvadirektiivin toimivuustarkastuksesta.

(21)  https://www.eea.europa.eu/publications/92-9167-025-1/page003.html

(22)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tausta-asiakirja, kesäkuu 2018, ”Desertification in the EU”.

(23)  Komission maaliskuussa 2020 julkaistu tutkimus energian varastoinnista – Osallistuminen sähkön toimitusvarmuuteen Euroopassa, s. 20.

(24)  https://ec.europa.eu/info/news/implementation-report-water-framework-directive-and-floods-directive-questions-and-answers-2019-feb-26_en

(25)  https://www.right2water.eu/documents

(26)  Maailman terveysjärjestö ja YK:n lastenrahaston julkaisu ”Progress on drinking water, sanitation and hygiene: 2017 update and SDG baselines”. Geneve, 2017, s. 3.

(27)  Komission 19. maaliskuuta 2014 antama tiedonanto eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Vesi on perusoikeus! Vesi kuuluu kaikille, se ei ole kaupallinen hyödyke!” (COM(2014)0177).

(28)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 99.

(29)  http://www.oecd.org/environment/financing-water-supply-sanitation-and-flood-protection-6893cdac-en.htm

(30)  Komission kymmenes kertomus 10. syyskuuta 2020 täytäntöönpanon tilasta ja täytäntöönpano-ohjelmista (COM(2020)0492).

(31)  https://www.eea.europa.eu/archived/archived-content-water-topic/water-resources/water-abstraction

(32)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Archive:Agri-environmental_indicator_-_water_abstraction

(33)  Vesipolitiikan puitedirektiivin ja tulvadirektiivin toimivuustarkastus, s. 66.

(34)  Vesipolitiikan puitedirektiivin ja tulvadirektiivin toimivuustarkastus, s. 199.

(35)  Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32).

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(37)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta, EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(38)  Komission 29. toukokuuta 2018 tekemä ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (COM(2018)0372).

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/140 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/140

---

P9_TA(2020)0378

EU:n turvallisuusunionistrategia

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 EU:n turvallisuusunionistrategiasta (2020/2791(RSP))

(2021/C 445/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) ja erityisesti sen 4, 16, 67, 70–72, 75, 82–87 ja 88 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) ja erityisesti sen 4, 16, 67, 70–72, 75, 82–87 ja 88 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja etenkin sen 6, 7, 8, 11, 14, 21 ja 24 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja etenkin sen 6, 7, 8, 11, 14, 21 ja 24 artiklan,

| — | ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n turvallisuusunionistrategiasta (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n turvallisuusunionistrategiasta (COM(2020)0605),

| — | ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan unionin strategiasta lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan tehostamiseksi (COM(2020)0607), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan unionin strategiasta lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan tehostamiseksi (COM(2020)0607),

| — | ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ampuma-aseiden laittoman kaupan torjuntaa koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta vuosiksi 2020–2025 (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ampuma-aseiden laittoman kaupan torjuntaa koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta vuosiksi 2020–2025 (COM(2020)0608),

| — | ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n huumeidenvastaisesta ohjelmasta ja toimintasuunnitelmasta 2021–2025 (COM(2020)0606), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n huumeidenvastaisesta ohjelmasta ja toimintasuunnitelmasta 2021–2025 (COM(2020)0606),

| — | ottaa huomioon EU:n terrorismin vastaisesta toimintaohjelmasta 9. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”A Counter-Terrorism Agenda for the EU: Anticipate, Prevent, Protect, Respond” (COM(2020)0795), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n terrorismin vastaisesta toimintaohjelmasta 9. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”A Counter-Terrorism Agenda for the EU: Anticipate, Prevent, Protect, Respond” (COM(2020)0795),

| — | ottaa huomioon 19. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman rahanpesun vastaisen unionin lainsäädännön täytäntöönpanon tilanteesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman rahanpesun vastaisen unionin lainsäädännön täytäntöönpanon tilanteesta (1),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevasta kokonaisvaltaisesta unionin toimintapolitiikasta – komission toimintasuunnitelma ja muu viimeaikainen kehitys (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevasta kokonaisvaltaisesta unionin toimintapolitiikasta – komission toimintasuunnitelma ja muu viimeaikainen kehitys (2),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan työn tuloksista ja suosituksista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan työn tuloksista ja suosituksista (3),

| — | ottaa huomioon 19. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Euroopan muistiperinnön merkityksestä Euroopan tulevaisuudelle (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Euroopan muistiperinnön merkityksestä Euroopan tulevaisuudelle (4),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rasisminvastaisista mielenosoituksista George Floydin kuoleman johdosta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rasisminvastaisista mielenosoituksista George Floydin kuoleman johdosta (5),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman lasten oikeuksista YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 30. vuosipäivän yhteydessä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman lasten oikeuksista YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen 30. vuosipäivän yhteydessä (6),

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa C-511/18 La Quadrature du Net ym., C-512/18 French Data Network ym. ja C-520/18 Ordre des barreaux francophones et germanophone ym.6. lokakuuta 2020 antaman tuomion, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa C-511/18 La Quadrature du Net ym., C-512/18 French Data Network ym. ja C-520/18 Ordre des barreaux francophones et germanophone ym.6. lokakuuta 2020 antaman tuomion,

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön joukkovalvonnasta ja tietojen säilyttämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön joukkovalvonnasta ja tietojen säilyttämisestä,

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa, joka suojelee: aloite Euroopan syyttäjänviraston toimivaltuuksien laajentamiseksi koskemaan rajat ylittäviä terrorismirikoksia” (COM(2018)0641), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa, joka suojelee: aloite Euroopan syyttäjänviraston toimivaltuuksien laajentamiseksi koskemaan rajat ylittäviä terrorismirikoksia” (COM(2018)0641),

| — | ottaa huomioon Europolin viimeaikaiset raportit (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Europolin viimeaikaiset raportit (7),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että unionin turvallisuuspolitiikan on edelleenkin pohjauduttava EU:n perustana oleviin arvoihin, jotka on vahvistettu SEU-sopimuksen 2 artiklassa ja joita ovat muun muassa demokratian, yksilönvapauksien ja oikeusvaltion periaatteet, sekä perusoikeuskirjaan; ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 6 artiklassa vahvistetulla oikeudella turvallisuuteen viitataan siihen, että yksilö on turvassa kohtuuttomilta pidätyksiltä, etsinnöiltä ja muilta valtion toimilta; ottaa huomioon, että Euroopan yhdentymishanke perustuu ajatukseen avoimesta yhteiskunnasta; ottaa huomioon, että näiden oikeuksien ja vapauksien käyttämistä voidaan rajoittaa ainoastaan lailla sekä kyseisten oikeuksien ja vapauksien keskeistä sisältöä kunnioittaen; ottaa huomioon, että suhteellisuusperiaatteen mukaisesti rajoituksia voidaan säätää ainoastaan, jos ne ovat välttämättömiä ja vastaavat tosiasiallisesti unionin tunnustamia yleisen edun mukaisia tavoitteita tai tarvetta suojata muiden henkilöiden oikeuksia ja vapauksia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionin turvallisuuspolitiikan on edelleenkin pohjauduttava EU:n perustana oleviin arvoihin, jotka on vahvistettu SEU-sopimuksen 2 artiklassa ja joita ovat muun muassa demokratian, yksilönvapauksien ja oikeusvaltion periaatteet, sekä perusoikeuskirjaan; ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 6 artiklassa vahvistetulla oikeudella turvallisuuteen viitataan siihen, että yksilö on turvassa kohtuuttomilta pidätyksiltä, etsinnöiltä ja muilta valtion toimilta; ottaa huomioon, että Euroopan yhdentymishanke perustuu ajatukseen avoimesta yhteiskunnasta; ottaa huomioon, että näiden oikeuksien ja vapauksien käyttämistä voidaan rajoittaa ainoastaan lailla sekä kyseisten oikeuksien ja vapauksien keskeistä sisältöä kunnioittaen; ottaa huomioon, että suhteellisuusperiaatteen mukaisesti rajoituksia voidaan säätää ainoastaan, jos ne ovat välttämättömiä ja vastaavat tosiasiallisesti unionin tunnustamia yleisen edun mukaisia tavoitteita tai tarvetta suojata muiden henkilöiden oikeuksia ja vapauksia;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n uuden turvallisuusunionistrategian olisi tarjottava asianmukaiset keinot vastata tehokkaasti nykyisiin ja uusiin haasteisiin Euroopan nopeasti muuttuvassa turvallisuusuhkaympäristössä; ottaa huomioon, että komissio on määrittänyt tärkeimmiksi haasteiksi kyberrikollisuuden, johon sisältyvät identiteettivarkaudet, sekä kyberturvallisuuden, hybridiuhat, disinformaation, terrori-iskut ja järjestäytyneen rikollisuuden, joka kattaa muun muassa ihmiskaupan, ampuma-asekaupan, huumausainekaupan sekä rahoitus-, talous- ja ympäristörikollisuuden; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n uuden turvallisuusunionistrategian olisi tarjottava asianmukaiset keinot vastata tehokkaasti nykyisiin ja uusiin haasteisiin Euroopan nopeasti muuttuvassa turvallisuusuhkaympäristössä; ottaa huomioon, että komissio on määrittänyt tärkeimmiksi haasteiksi kyberrikollisuuden, johon sisältyvät identiteettivarkaudet, sekä kyberturvallisuuden, hybridiuhat, disinformaation, terrori-iskut ja järjestäytyneen rikollisuuden, joka kattaa muun muassa ihmiskaupan, ampuma-asekaupan, huumausainekaupan sekä rahoitus-, talous- ja ympäristörikollisuuden;

| C. | ottaa huomioon, että terrori-iskut vähenivät EU:ssa määrällisesti vuonna 2019 mutta unionissa on viime aikoina tehty uusia terrori-iskuja; ottaa huomioon, että useita äärioikeistolaisten tekemiä hyökkäyksiä ei virallisesti tunnustettu terrori-iskuiksi (8); ottaa huomioon, että jihadistisen terrorismin uhka on edelleen suuri ja että oikeistoterrorismin uhka on kasvanut viime vuosina; ottaa huomioon, että vasemmistoterrorismin uhka on edelleen olemassa joissakin jäsenvaltioissa; toteaa, että kaikenlainen terrorismi kaikissa ilmenemismuodoissaan on tuomittava ja siihen on puututtava; ottaa huomioon, että internet on yksi terroristijärjestöjen eniten käyttämistä välineistä terroristisen sisällön levittämiseksi (9) ja uusien jäsenten värväämiseksi sekä väkivaltaan yllyttämiseksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että terrori-iskut vähenivät EU:ssa määrällisesti vuonna 2019 mutta unionissa on viime aikoina tehty uusia terrori-iskuja; ottaa huomioon, että useita äärioikeistolaisten tekemiä hyökkäyksiä ei virallisesti tunnustettu terrori-iskuiksi (8); ottaa huomioon, että jihadistisen terrorismin uhka on edelleen suuri ja että oikeistoterrorismin uhka on kasvanut viime vuosina; ottaa huomioon, että vasemmistoterrorismin uhka on edelleen olemassa joissakin jäsenvaltioissa; toteaa, että kaikenlainen terrorismi kaikissa ilmenemismuodoissaan on tuomittava ja siihen on puututtava; ottaa huomioon, että internet on yksi terroristijärjestöjen eniten käyttämistä välineistä terroristisen sisällön levittämiseksi (9) ja uusien jäsenten värväämiseksi sekä väkivaltaan yllyttämiseksi;

| D. | ottaa huomioon, että 30. syyskuuta 2020 julkaistun komission kertomuksen (10) mukaan suurimmassa osassa jäsenvaltioita on raportoitu merkittävistä puutteista direktiivin (EU) 2017/541 (11) täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 30. syyskuuta 2020 julkaistun komission kertomuksen (10) mukaan suurimmassa osassa jäsenvaltioita on raportoitu merkittävistä puutteista direktiivin (EU) 2017/541 (11) täytäntöönpanossa;

| E. | ottaa huomioon, että Euroopassa ilmenee edelleen uusia järjestäytyneen rikollisuuden muotoja, joissa käytetään hyväksi muuttuvia yhteiskunnallisia haavoittuvuuksia, ja että useimmat järjestäytyneet rikollisryhmät ovat mukana monenlaisessa rikollisessa toiminnassa; ottaa huomioon, että järjestäytyneiden rikollisryhmien voittojen arvioidaan olevan EU:ssa vuositasolla 110 miljardia euroa mutta vain noin prosentti näistä voitoista takavarikoidaan (12); toteaa, että järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption välillä on vahva yhteys; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopassa ilmenee edelleen uusia järjestäytyneen rikollisuuden muotoja, joissa käytetään hyväksi muuttuvia yhteiskunnallisia haavoittuvuuksia, ja että useimmat järjestäytyneet rikollisryhmät ovat mukana monenlaisessa rikollisessa toiminnassa; ottaa huomioon, että järjestäytyneiden rikollisryhmien voittojen arvioidaan olevan EU:ssa vuositasolla 110 miljardia euroa mutta vain noin prosentti näistä voitoista takavarikoidaan (12); toteaa, että järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption välillä on vahva yhteys;

| F. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 komissio käynnisti rikkomusmenettelyt 23:a jäsenvaltiota vastaan lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta 13. joulukuuta 2011 annetun direktiivin 2011/93/EU (13) noudattamatta jättämisen vuoksi; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat edistyneet direktiivin täytäntöönpanossa mutta haasteita on edelleen erityisesti ennaltaehkäisyssä, rikosoikeudessa sekä uhrien suojelussa, tukemisessa ja auttamisessa; ottaa huomioon, että verkkolaitteiden laaja saatavuus tekee helpommaksi verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen pakottamisen ja kiristyksen sekä seksuaalisen hyväksikäytön lasten itsensä tuottaman avoimen seksuaalisen materiaalin avulla; ottaa huomioon, että yhä useammat lapset ja teini-ikäiset joutuvat verkkoviettelyn uhreiksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 komissio käynnisti rikkomusmenettelyt 23:a jäsenvaltiota vastaan lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta 13. joulukuuta 2011 annetun direktiivin 2011/93/EU (13) noudattamatta jättämisen vuoksi; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat edistyneet direktiivin täytäntöönpanossa mutta haasteita on edelleen erityisesti ennaltaehkäisyssä, rikosoikeudessa sekä uhrien suojelussa, tukemisessa ja auttamisessa; ottaa huomioon, että verkkolaitteiden laaja saatavuus tekee helpommaksi verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen pakottamisen ja kiristyksen sekä seksuaalisen hyväksikäytön lasten itsensä tuottaman avoimen seksuaalisen materiaalin avulla; ottaa huomioon, että yhä useammat lapset ja teini-ikäiset joutuvat verkkoviettelyn uhreiksi;

| G. | ottaa huomioon, että seksuaalinen hyväksikäyttö on edelleen ihmiskaupan yleisin tarkoitus EU:ssa mutta useissa jäsenvaltioissa on raportoitu työvoiman hyväksikäyttöön tähtäävän ihmiskaupan lisääntymisestä (14); ottaa huomioon, että tuomioiden ja syytteiden määrä on edelleen alhainen suhteessa ilmoitettuun uhrien määrään; ottaa huomioon, että digitaaliteknologia, sosiaalinen media ja internetpalvelut ovat tärkeitä välineitä ihmiskaupan uhrien rekrytoinnissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että seksuaalinen hyväksikäyttö on edelleen ihmiskaupan yleisin tarkoitus EU:ssa mutta useissa jäsenvaltioissa on raportoitu työvoiman hyväksikäyttöön tähtäävän ihmiskaupan lisääntymisestä (14); ottaa huomioon, että tuomioiden ja syytteiden määrä on edelleen alhainen suhteessa ilmoitettuun uhrien määrään; ottaa huomioon, että digitaaliteknologia, sosiaalinen media ja internetpalvelut ovat tärkeitä välineitä ihmiskaupan uhrien rekrytoinnissa;

| H. | ottaa huomioon, että Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) ja Europolin raporttien mukaan EU:n laittomien huumausaineiden markkinat ovat aina vain monimutkaisemmat, mukautuvammat ja innovatiivisemmat ja niiden vähittäismarkkinoiden arvon arvioidaan olevan 30 miljardia euroa vuodessa ja että laittomien huumausaineiden kauppa on merkittävä tulonlähde järjestäytyneille rikollisryhmille, joilla voi olla yhteyksiä muuhun laittomaan toimintaan ja terrorismiin; ottaa huomioon, että laittomasta huumausainekaupasta on tulossa väkivallan ja korruption lisääntymistä edistävä tekijä ja että sillä voi olla laajoja kielteisiä vaikutuksia yhteiskuntaan; ottaa huomioon, että huumausaineisiin liittyvät kuolemantapaukset näyttävät Euroopassa vakiintuneen yli 9 000 kuolemantapauksen tasolle vuosittain (15) ja että huumausaineiden käyttö on edelleen merkittävä kansanterveysongelma; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA) ja Europolin raporttien mukaan EU:n laittomien huumausaineiden markkinat ovat aina vain monimutkaisemmat, mukautuvammat ja innovatiivisemmat ja niiden vähittäismarkkinoiden arvon arvioidaan olevan 30 miljardia euroa vuodessa ja että laittomien huumausaineiden kauppa on merkittävä tulonlähde järjestäytyneille rikollisryhmille, joilla voi olla yhteyksiä muuhun laittomaan toimintaan ja terrorismiin; ottaa huomioon, että laittomasta huumausainekaupasta on tulossa väkivallan ja korruption lisääntymistä edistävä tekijä ja että sillä voi olla laajoja kielteisiä vaikutuksia yhteiskuntaan; ottaa huomioon, että huumausaineisiin liittyvät kuolemantapaukset näyttävät Euroopassa vakiintuneen yli 9 000 kuolemantapauksen tasolle vuosittain (15) ja että huumausaineiden käyttö on edelleen merkittävä kansanterveysongelma;

| I. | panee merkille, että Europol tarjosi vuonna 2019 jäsenvaltioille entiseen tapaan operatiivisia analyysejä ja tietoja niiden menettelyihin sekä ennakoivaa tukea korkean profiilin tutkintatoimiin kolmella alalla, jotka muodostavat jatkuvan uhan unionin sisäiselle turvallisuudelle ja jotka ovat kyberrikollisuus, vakava ja järjestäytynyt rikollisuus sekä terrorismi; |
| --- | --- |

I.

panee merkille, että Europol tarjosi vuonna 2019 jäsenvaltioille entiseen tapaan operatiivisia analyysejä ja tietoja niiden menettelyihin sekä ennakoivaa tukea korkean profiilin tutkintatoimiin kolmella alalla, jotka muodostavat jatkuvan uhan unionin sisäiselle turvallisuudelle ja jotka ovat kyberrikollisuus, vakava ja järjestäytynyt rikollisuus sekä terrorismi;

| J. | ottaa huomioon, että Prüm-verkostossa oli vuonna 2019 käytettävissä yli 9,2 miljoonaa DNA-profiilia vertailua varten kaikissa jäsenvaltioiden tietokannoissa ja että kyseisenä vuonna tehtiin yli 2,2 miljoonaa DNA-hakua; ottaa lisäksi huomioon, että vuonna 2019 tehtiin lähes 400 000 sormenjälkihakua, joista saatiin 10 000 todennettua osumaa, ja yli 16 miljoonaa ajoneuvorekisteritietojen hakua (16); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Prüm-verkostossa oli vuonna 2019 käytettävissä yli 9,2 miljoonaa DNA-profiilia vertailua varten kaikissa jäsenvaltioiden tietokannoissa ja että kyseisenä vuonna tehtiin yli 2,2 miljoonaa DNA-hakua; ottaa lisäksi huomioon, että vuonna 2019 tehtiin lähes 400 000 sormenjälkihakua, joista saatiin 10 000 todennettua osumaa, ja yli 16 miljoonaa ajoneuvorekisteritietojen hakua (16);

| K. | toteaa, että oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa on yksi unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen peruspilareista ja se perustuu tuomioiden ja oikeudellisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen; katsoo, että vastavuoroisen tunnustamisen täytyy perustua jäsenvaltioiden keskinäiseen luottamukseen; ottaa huomioon, että monien rikosten tutkinta edellyttää sähköisesti tallennettua todistusaineistoa (”sähköinen todistusaineisto”); ottaa huomioon, että toimivaltaisilla viranomaisilla on usein käytännön vaikeuksia saada asiaankuuluvia tietoja palveluntarjoajilta rajat ylittävissä tutkintatoimissa, koska nykyiset välineet, kuten keskinäistä oikeusapua koskevat sopimukset ja eurooppalainen tutkintamääräys, ovat tehottomia; ottaa huomioon, että nykyiset menettelyt voivat olla pitkiä ja asianomaiset tiedot on usein poistettu ennen kuin palveluntarjoaja saa pyynnön; ottaa huomioon, että lainsäätäjät keskustelevat parhaillaan sähköistä todistusaineistoa koskevasta lainsäädäntöpaketista; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa on yksi unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen peruspilareista ja se perustuu tuomioiden ja oikeudellisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen; katsoo, että vastavuoroisen tunnustamisen täytyy perustua jäsenvaltioiden keskinäiseen luottamukseen; ottaa huomioon, että monien rikosten tutkinta edellyttää sähköisesti tallennettua todistusaineistoa (”sähköinen todistusaineisto”); ottaa huomioon, että toimivaltaisilla viranomaisilla on usein käytännön vaikeuksia saada asiaankuuluvia tietoja palveluntarjoajilta rajat ylittävissä tutkintatoimissa, koska nykyiset välineet, kuten keskinäistä oikeusapua koskevat sopimukset ja eurooppalainen tutkintamääräys, ovat tehottomia; ottaa huomioon, että nykyiset menettelyt voivat olla pitkiä ja asianomaiset tiedot on usein poistettu ennen kuin palveluntarjoaja saa pyynnön; ottaa huomioon, että lainsäätäjät keskustelevat parhaillaan sähköistä todistusaineistoa koskevasta lainsäädäntöpaketista;

| L. | ottaa huomioon, että rikosoikeudellisten menettelyjen oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi annetun menettelytakeita koskevan direktiivin (17) täytäntöönpano ei ole ollut tyydyttävää, mikä heikentää keskinäistä luottamusta ja haittaa oikeusviranomaisten välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että rikosoikeudellisten menettelyjen oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi annetun menettelytakeita koskevan direktiivin (17) täytäntöönpano ei ole ollut tyydyttävää, mikä heikentää keskinäistä luottamusta ja haittaa oikeusviranomaisten välistä yhteistyötä;

| M. | toteaa, että unionin tuomioistuin on todennut ratkaisuissaan useaan otteeseen, että sähköisen viestinnän tietojen tai matkatietojen yleinen säilyttäminen ja joukkovalvonta eivät ole perusoikeuskirjan mukaisia; ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin vahvisti yhdistetyissä asioissa C-511/18, C-512/18 ja C520/18 antamassaan tuomiossa asiassa Tele2 annetun oikeuskäytännön ja totesi, että ainoastaan tiettyihin henkilöihin tai tiettyyn maantieteelliseen alueeseen rajoittuva tietojen valikoiva säilyttäminen on sallittua; ottaa huomioon, että tuomioistuin kuitenkin myös täsmensi, että viestinnän lähteelle annettujen IP-osoitteiden yleinen ja erotuksetta tapahtuva säilyttäminen on mahdollista vakavan rikollisuuden ja yleiseen turvallisuuteen kohdistuvien vakavien uhkien torjumiseksi soveltaen tiukkoja takeita; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että unionin tuomioistuin on todennut ratkaisuissaan useaan otteeseen, että sähköisen viestinnän tietojen tai matkatietojen yleinen säilyttäminen ja joukkovalvonta eivät ole perusoikeuskirjan mukaisia; ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin vahvisti yhdistetyissä asioissa C-511/18, C-512/18 ja C520/18 antamassaan tuomiossa asiassa Tele2 annetun oikeuskäytännön ja totesi, että ainoastaan tiettyihin henkilöihin tai tiettyyn maantieteelliseen alueeseen rajoittuva tietojen valikoiva säilyttäminen on sallittua; ottaa huomioon, että tuomioistuin kuitenkin myös täsmensi, että viestinnän lähteelle annettujen IP-osoitteiden yleinen ja erotuksetta tapahtuva säilyttäminen on mahdollista vakavan rikollisuuden ja yleiseen turvallisuuteen kohdistuvien vakavien uhkien torjumiseksi soveltaen tiukkoja takeita;

| N. | ottaa huomioon, että uhrien oikeuksia koskevan direktiivin (18) täytäntöönpano ei ole ollut tyydyttävää, mikä johtuu erityisesti direktiivin puutteellisesta ja/tai virheellisestä saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä (19); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että uhrien oikeuksia koskevan direktiivin (18) täytäntöönpano ei ole ollut tyydyttävää, mikä johtuu erityisesti direktiivin puutteellisesta ja/tai virheellisestä saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä (19);

| O. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on kriisi on lisännyt merkittävästi tiettyjä rikoksia, kuten lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän materiaalin tuottamista ja levittämistä verkossa, ja saatujen tietojen mukaan lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän materiaalin määrä on kasvanut 25 prosenttia joissakin jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että 70–85 prosenttia hyväksikäytetyiksi joutuneista lapsista tuntee hyväksikäyttäjänsä ja että valtaosassa tapauksissa hyväksikäyttäjä on ihminen, johon uhrit luottavat; ottaa huomioon, että erityisesti naisiin ja lapsiin kohdistuvan perhe- ja lähisuhdeväkivallan on raportoitu lisääntyneen merkittävästi tänä aikana; ottaa huomioon, että pandemialla on osoittautunut olevan huomattava vaikutus vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden toimintaympäristöön eri puolilla Eurooppaa sellaisilla aloilla kuin verkkorikollisuus, tavaroiden väärentäminen, petokset ja järjestäytynyt omaisuusrikollisuus (20); ottaa huomioon, että kriisi aiheuttaa viivästyksiä ja haittaa oikeussuojan, avun ja tuen saatavuutta sekä heikentää vankilaoloja; ottaa huomioon, että kriisi on pahentanut muuttajien tilannetta ja tehnyt heistä alttiimpia rikollisten hyväksikäytölle sekä muuttanut salakuljetusreittejä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on kriisi on lisännyt merkittävästi tiettyjä rikoksia, kuten lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän materiaalin tuottamista ja levittämistä verkossa, ja saatujen tietojen mukaan lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän materiaalin määrä on kasvanut 25 prosenttia joissakin jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että 70–85 prosenttia hyväksikäytetyiksi joutuneista lapsista tuntee hyväksikäyttäjänsä ja että valtaosassa tapauksissa hyväksikäyttäjä on ihminen, johon uhrit luottavat; ottaa huomioon, että erityisesti naisiin ja lapsiin kohdistuvan perhe- ja lähisuhdeväkivallan on raportoitu lisääntyneen merkittävästi tänä aikana; ottaa huomioon, että pandemialla on osoittautunut olevan huomattava vaikutus vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden toimintaympäristöön eri puolilla Eurooppaa sellaisilla aloilla kuin verkkorikollisuus, tavaroiden väärentäminen, petokset ja järjestäytynyt omaisuusrikollisuus (20); ottaa huomioon, että kriisi aiheuttaa viivästyksiä ja haittaa oikeussuojan, avun ja tuen saatavuutta sekä heikentää vankilaoloja; ottaa huomioon, että kriisi on pahentanut muuttajien tilannetta ja tehnyt heistä alttiimpia rikollisten hyväksikäytölle sekä muuttanut salakuljetusreittejä;

| 1. | panee tyytyväisenä merkille EU:n uuden turvallisuusunionistrategian julkaisemisen ja korostaa tarvetta tällä alalla annetun EU:n lainsäädännön tehokkaaseen täytäntöönpanoon ja arviointiin; on samaa mieltä komission kanssa siitä, että jos sääntely- ja täytäntöönpanokehyksessä on havaittu puutteita, tarvitaan jatkotoimia lainsäädäntöaloitteiden ja muiden aloitteiden muodossa; korostaa lisäksi, että turvallisuusunionistrategian puitteissa toteutettavien toimenpiteiden on oltava riittävän joustavia, jotta voidaan vastata jatkuvasti muuttuviin olosuhteisiin ja rikollisjärjestöjen toimintatapojen muuttumiseen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tähdentää, että kaikkiin uusiin lainsäädäntöehdotuksiin on liitettävä kattava ja perusteellinen vaikutustenarviointi, joka koskee muun muassa vaikutuksia perusoikeuksiin ja syrjinnän riskejä; korostaa EU:n perusoikeusviraston keskeistä roolia perusoikeuksien kunnioittamisen arvioinnissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että terrorismin tarkoituksen on sen luonteesta riippumatta uhata demokraattisia yhteiskuntia Euroopassa ja sen kohteena ovat eurooppalaiset arvot; pitää valitettavana viime vuosina tehtyjen iskujen ja etenkin jihadistihyökkäysten ja äärioikeiston toiminnan uhrien suurta määrää; korostaa lainvalvontaviranomaisten tärkeää työtä, jonka avulla on estetty monta iskua; panee kuitenkin merkille, että terrorismin uhka EU:ssa on edelleen suuri; kehottaa komissiota varmistamaan terrorismin torjumisesta annetun direktiivin (EU) 2017/541 täysimääräisen ja nopean täytäntöönpanon kaikissa jäsenvaltioissa; panee tyytyväisenä merkille komission 9. joulukuuta 2020 esittämän EU:n uuden terrorisminvastaisen ohjelman, jolla edistetään nykyiseen työhön ja siinä ilmoitettuihin uusiin aloitteisiin perustuvaa yhteistä lähestymistapaa erilaisiin esimerkiksi Europolin TE-SAT 2020 -selvityksessä mainittuihin tekijöihin perustuvien terrorismin uhkien ennakoimiseksi ja ehkäisemiseksi, niiltä suojelemiseksi ja niihin vastaamiseksi; katsoo, että siihen sisältyvät toimenpiteet ja toimet, jotka koskevat erityisesti koordinointia, tehostettua yhteistyötä kansallisella, alueellisella ja kansanvälisellä tasolla ja tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä, terrorismin rahoitusta, radikalisoitumisen torjuntaa verkossa ja verkon ulkopuolella, ennaltaehkäisyä ja koulutusta, vihapuheen, rasismin ja suvaitsemattomuuden torjuntaa sekä terrorismin uhrien suojelua, auttamista ja tukemista, edistävät terrorismin aiheuttaman uhkan tehokkaampaa torjuntaa tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan radikalisoitumisen ehkäisemiseen ja torjumiseen kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa olisi yhdistettävä turvallisuus-, koulutus-, sosiaali- ja kulttuuripoliittiset ja syrjinnän vastaiset toimet ja jonka olisi katettava kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, myös radikalisoitumisen torjuntaverkosto (RAN), ruohonjuuritason yhteisöaloitteet ja ruohonjuuritason yhteisötyö, yhteisölähtöinen poliisitoiminta, kielten ja arvojen integrointi ja elinikäinen oppiminen; kehottaa jälleen komissiota käyttämään EU:n varoja tehokkaammin tähän tarkoitukseen ja kehittämään menetelmiä asiaankuuluvien ohjelmien tehokkuuden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että koulutus, mukaan lukien kriittisen ajattelun, digitaalisten taitojen ja verkkoturvallisuustaitojen kehittäminen, on ratkaisevan tärkeää keskipitkän ja pitkän aikavälin ennaltaehkäisyssä ja keskeisessä asemassa rikolliseen toimintaan johtavan radikalisoitumisen ja äänivallattomuuden tunteen vähentämisessä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | painottaa, että vaikka terroristinen verkkosisältö ei olekaan ainoa tekijä, sen on todettu olevan liikkeellepaneva voima yksilöiden ja varsinkin nuorten radikalisoitumisessa, ja toteaa, että jotkut heistä ovat tehneet direktiivissä (EU) 2017/541 määriteltyjä terrorismirikoksia; katsoo, että sosiaalisen eriarvoisuuden torjuminen on ratkaisevan tärkeää radikalisoitumisen perimmäisiin syihin puuttumiseksi; korostaa tarvetta havaita nopeasti terroristinen sisältö ja poistaa se kokonaan verkosta käyttäen perustana selkeitä säännöksiä, jotka koskevat muun muassa ihmisen suorittamaa arviointia sekä asianmukaisia ja vahvoja suojatoimia, joilla varmistetaan perusoikeuksien ja perustuslaillisten normien täysi noudattaminen; korostaa, että vaikka asiassa onkin jonkin verran edistytty, yritysten on oltava paljon tiiviimmin mukana tässä prosessissa; kehottaa ottamaan käyttöön avoimia mekanismeja, jotta verkossa oleva terroristinen sisältö voidaan tunnistaa ja siitä voidaan raportoida nopeasti ja jotta EU:n kansalaiset voivat ilmoittaa tällaisesta sisällöstä; katsoo, että ehdotus asetukseksi verkossa tapahtuvan terroristisen sisällön levittämisen estämisestä (21), josta parlamentti ja neuvosto pääsivät äskettäin yhteisymmärrykseen, on tässä suhteessa tärkeä väline, ja kehottaa panemaan sen täysimääräisesti täytäntöön heti, kun sitä aletaan soveltaa; korostaa tarvetta vahvistaa Europoliin perustetun internetsisältöä koskevia ilmoituksia tekevän EU:n yksikön (EU IRU) valmiuksia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että uskonnonvapaus ja sananvapaus ovat Euroopan unionin perusoikeuskirjan 10 ja 11 artiklassa vahvistettuja perusoikeuksia; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vaalimaan näitä perusoikeuksia ottaen huomioon viimeaikaiset uskonnollisesti motivoituneet terrori-iskut; |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu myönteisesti komission ilmoittamaan järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevaan toimintasuunnitelmaan; toistaa aiemmat pyyntönsä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta 24. lokakuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/841/YOS (22) tarkistamisesta ja painottaa jälleen tarvetta ottaa käyttöön järjestäytyneen rikollisuuden yhteinen määritelmä; katsoo, että yhteisessä määritelmässä olisi otettava huomioon myös se, että rikollisryhmät käyttävät väkivaltaa, korruptiota tai pelottelua saadakseen taloudellista toimintaa tai julkisia hankintoja koskevan määräysvallan tai vaikuttaakseen demokraattisiin prosesseihin; katsoo, että järjestäytyneet rikollisryhmät voidaan hajottaa tehokkaammin, kun huolehditaan siitä, että ne menettävät rikoksilla saadun hyödyn; painottaa tässä yhteydessä tarvetta toteuttaa lisätoimenpiteitä, jotka koskevat omaisuuden jäädyttämistä ja takavarikointia sekä ilman rikostuomiota menetetyksi määrättyä omaisuutta, ja kehottaa jäsenvaltioita lisäämään asiaa koskevaa yhteistyötä ja tietojenvaihtoa; toteaa, että uutta rikollista toimintaa, kuten ympäristörikollisuutta, järjestäytynyttä omaisuusrikollisuutta tai kulttuuriesineiden kauppaa, ei pitäisi jättää huomiotta, koska sillä rahoitetaan usein muuta rikollista toimintaa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee tyytyväisenä merkille 7. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon, joka koskee toimintasuunnitelmaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa kokonaisvaltaista unionin toimintapolitiikkaa varten ja jossa esitetään lisäparannuksia EU:n näiden rikosten johdosta toteuttamiin toimiin, erityisesti voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanoon ja sen valvontaan; muistuttaa tarpeesta parantaa EU:n hallinto-, oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten ja erityisesti jäsenvaltioiden rahanpesun selvittelykeskusten välistä yhteistyötä muun muassa FIU.net-verkoston kautta; katsoo, että nykyisten turvallisuusalan yhteistyömallien, kuten Euroopan monialaisen rikosuhkien torjuntafoorumin (EMPACT), näkyvyyttä olisi lisättävä; katsoo, että EU:n olisi näytettävä tietä erittäin tarpeellisissa rahanpesunvastainen toimintaryhmän (FAFT) uudistuksissa; katsoo, että rahanpesudirektiiviä on arvioitava perusteellisesti ja tarvittaessa tarkistettava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jälleen EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita torjumaan päättäväisesti järjestelmällistä korruptiota ja kehittämään tehokkaita välineitä korruption ehkäisemiseksi, torjumiseksi ja sanktioimiseksi ja petosten torjumiseksi sekä valvomaan säännöllisesti julkisten varojen käyttöä; kehottaa siksi komissiota käynnistämään välittömästi uudelleen vuotuisen korruption vastaisen seurannan ja raportoinnin, jonka olisi katettava kaikki jäsenvaltiot sekä EU:n toimielimet, virastot ja elimet; tähdentääkin, että on tehokkaasti estettävä se, että järjestäytyneet rikollisryhmät käyttävät uuden monivuotisen rahoituskehyksen ja elpymissuunnitelman mukaista EU:n rahoitusta korruptioon ja petoksiin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että jäsenvaltiot, joilla on sijoittajien oleskelulupa- ja kansalaisuusjärjestelyjä, helpottavat usein korruptiota ja rahanpesua ja tuovat siten turvallisuusriskejä unioniin; suhtautuu myönteisesti komission käynnistämiin tähän liittyviin rikkomusmenettelyihin (23); kehottaa jälleen komissiota käyttämään kaikki lainsäädäntöaloiteoikeutensa tarjoamat mahdollisuudet ja esittämään lainsäädäntöehdotuksen näiden järjestelyjen kieltämiseksi tai sääntelemiseksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa tarvetta tehostaa unionin ja kansallisella tasolla toimia verkossa ja verkon ulkopuolella tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön jatkuvasti kehittyvän ilmiön torjumiseksi, muun muassa lasten seksuaalisen hyväksikäytön ehkäisemiseksi ja havaitsemiseksi ja siitä ilmoittamiseksi, lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän materiaalin poistamiseksi verkosta ja asiaan liittyvien rikosten tutkinnan ja syyteharkinnan parantamiseksi; panee merkille 24. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan unionin strategiasta lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan tehostamiseksi; panee lisäksi merkille komission aikomuksen esittää ennen kesäkuuta 2021 uusi kattava lainsäädäntöehdotus, jossa edellytetään, että palveluntarjoajat havaitsevat lasten seksuaalisen hyväksikäytön verkossa ja ilmoittavat siitä; edellyttää, että ehdotuksessa noudatetaan kaikin puolin perusoikeuksia ja siihen liitetään perusteellinen vaikutustenarviointi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että näitä toimenpiteitä on täydennettävä julkisella tiedotuskampanjalla, joka on suunniteltu yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten lasten oikeuksia ajavien järjestöjen, kanssa ja jossa valistetaan lapsia, heidän vanhempiaan ja opettajia verkon vaaroista; kehottaa parantamaan lasten, myös heidän henkilötietojensa ja yksityisyytensä, suojelua internetissä ja pyytää jäsenvaltioita tukemaan alalla nykyisin toimivia verkostoja ja kampanjoita; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti täytäntöön direktiivin 2011/93/EU ja tarjoamaan asianmukaiset henkilöresurssit ja taloudelliset resurssit sitä varten, että direktiiviä voidaan alkaa pikaisesti soveltaa täysimääräisesti; pitää valitettavana, että useissa jäsenvaltioissa rikoslaissa säädetään hyvin vähäisiä seuraamuksia seksuaalisesta kanssakäymisestä lapsen kanssa, mikä ei ole tehokas pelote (24); kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan näitä seuraamuksia uudelleen ja tekemään tarvittavat lainsäädännölliset muutokset, jotta niiden lait saataisiin nopeasti vastaamaan direktiivin 2011/93/EU säännöksiä; kehottaa komissiota arvioimaan, onko direktiiviä tarpeen vahvistaa sisällyttämällä siihen uhrien suojelua ja tukea ja näiden rikosten ennaltaehkäisyä koskevia säännöksiä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa komissiota kehotuksestaan nimittää lasten oikeuksia käsittelevä EU:n edustaja, jonka olisi toimittava yhteyshenkilönä kaikissa lapsiin liittyvissä EU:n asioissa ja politiikkatoimissa; panee tyytyväisenä merkille komission päätöksen sisällyttää lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan tehostamisesta 24. heinäkuuta 2020 annettuun EU:n strategiaan lasten seksuaalisen hyväksikäytön ehkäisemisen ja torjumisen eurooppalaisen keskuksen perustaminen, kuten parlamentti vaati lasten oikeuksista 26. marraskuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa, ja toteaa, että se toimisi yhteyspisteenä toteutettaessa eurooppalaista koordinoitua monen sidosryhmän toimintamallia, joka kattaa lainvalvonnan, ennaltaehkäisyn ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön uhrien auttamisen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että päästä päähän -salaus edistää kansalaisten yksityisyyttä ja lasten suojelua internetissä sekä tietojärjestelmien turvallisuutta ja se on välttämätön tutkiville journalisteille, väärinkäytösten paljastajille ja muille, jotka haluavat ilmoittaa väärinkäytöksistä; huomauttaa, että takaportit voivat vakavasti vaarantaa salauksen vahvuuden ja tehokkuuden ja rikolliset ja EU:n ulkopuoliset valtiolliset toimijat, jotka pyrkivät horjuttamaan yhteiskuntaamme, voivat käyttää niitä väärin; huomauttaa, että rikolliset sopeutuvat nopeasti uuteen kehitykseen ja hyödyntävät uutta teknologiaa laittomiin tarkoituksiin; kehottaa siksi jäsenvaltioita ja EU:n lainvalvontakoulutusvirastoa (CEPOL) tarjoamaan lainvalvontaviranomaisille laadukasta koulutusta asiaankuuluvilla aloilla; kehottaa komissiota arvioimaan, olisiko löydettävissä sääntelyratkaisu, joka mahdollistaa lainvalvontaviranomaisten laillisen ja kohdennetun pääsyn tarvittaviin tietoihin perusoikeuksia noudattaen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että valtiollisten tai valtiosta riippumattomien toimijoiden levittämä disinformaatio voi uhata demokratiaa ja turvallisuutta, erityisesti kun sitä tehostetaan uusilla teknologioilla, kuten tekoälyllä ja deepfake-materiaalilla; kehottaa komissiota tekemään disinformaation torjunnasta EU:n turvallisuusunionistrategian olennaisen osan, myös myöntämällä riittävää rahoitusta; panee merkille eurooppalaisen demokratian toimintasuunnitelman, jossa käsitellään disinformaation haastetta mahdollisena uhkana sisäiselle turvallisuudelle; muistuttaa, että on tärkeää järjestää tiedotuskampanjoita, jotta kansalaiset saavat tietää, että tällaisia disinformaatiotekniikoita käytetään; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että sellaisten hybridiuhkien torjuminen, joilla pyritään heikentämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja horjuttamaan luottamusta instituutioihin, sekä EU:n häiriönsietokyvyn parantaminen ovat turvallisuusunionistrategian tärkeä osa; korostaa tässä yhteydessä tarvetta vahvistaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja parantaa EU:n tason koordinointia kaikkien toimijoiden välillä näiden uhkien torjumiseksi; suhtautuu myönteisesti komission esittämiin keskeisiin toimenpiteisiin hybridiuhkien torjumiseksi ja korostaa tarvetta valtavirtaistaa hybridinäkökohdat laajempaan päätöksentekoon; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tähdentää, että uudet ja kehittyvät teknologiat koskettavat kaikkia turvallisuuden osa-alueita ja luovat uusia turvallisuushaasteita ja -uhkia; korostaa turvatun kriittisen infrastruktuurin, myös digitaalisen infrastruktuurin ja viestintäinfrastruktuurin, merkitystä; kehottaa komissiota suunnittelemaan ennakoivasti uusien teknologioiden tutkimusta, kehittämistä ja käyttöönottoa EU:n sisäisen turvallisuuden varmistamiseksi kunnioittaen täysimääräisesti perusoikeuksia ja eurooppalaisia arvoja; korostaa, että EU ei saa rahoittaa teknologioita, jotka rikkovat perusoikeuksia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että 5G-infrastruktuuri on Euroopan tulevan turvallisuuden strateginen osatekijä ja Euroopan strategisen resilienssin keskeinen osatekijä; kehottaa komissiota laatimaan eurooppalaisen 5G-verkoston rakentamista koskevan suunnitelman, joka kattaa myös rahoituksen sen kehittämiseksi Euroopassa, sekä suunnitelman kolmansista maista, jotka eivät kunnioita perusoikeuksia ja eurooppalaisia arvoja, peräisin olevan 5G-teknologian asteittaiseksi käytöstä poistamiseksi ja korvaamiseksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että järjestäytynyt rikollinen salakuljetus kytkeytyy usein myös muihin järjestäytyneen rikollisuuden muotoihin; odottaa, että siirtolaisten salakuljetuksen vastaisessa EU:n toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2021–2025 ehdotetaan toimia, joilla parannetaan valmiuksia ehkäistä, tunnistaa ja tutkia rikollisia salakuljetusverkostoja sekä toteuttaa niihin liittyviä syytetoimia; katsoo, että toimintasuunnitelmassa olisi puututtava keskeisenä seikkana muun muassa siihen, että salakuljettajat käyttävät sosiaalisen median alustoja ja verkkoviestialustoja palvelujen mainostamiseen ja asiakkaiden rekrytointiin; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin, jotka muodostavat erittäin haavoittuvassa asemassa olevan ryhmän ja joihin kohdistuu erilaisia riskejä, mukaan lukien väkivalta, riisto ja hyväksikäyttö, EU:hun suuntautuvilla ja sen sisällä kulkevilla muuttoreiteillä (25); panee merkille EU:n virastojen ja yksiköiden, erityisesti Europolin ihmisten salakuljetusta tutkivan keskuksen (EMSC), roolin; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan kansainvälistä oikeutta käsitellessään merihädässä oleville henkilöille annettavaa humanitaarista apua komission vuonna 2020 antaman ohjeistuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee tyytyväisenä merkille ampuma-aseiden laittoman kaupan torjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2020–2025 hyväksymisen ja sen, että siihen sisältyy asianmukaisia indikaattoreita ja raportointimääräyksiä ja se kattaa Kaakkois-Euroopan kumppanit (Länsi-Balkanin maat, Moldovan ja Ukrainan), samalla kun tehostetaan yhteistyötä Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan maiden kanssa; panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen ottaa käyttöön takavarikoituja ampuma-aseita koskeva järjestelmällinen ja yhdenmukaistettu tietojen keruu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa panemaan nopeasti täytäntöön parlamentin ehdottaman pimeän verkon pysyvää seurantaa EU:n tasolla koskevan valmistelutoimen ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tarkastelemaan muita toimia, joilla estetään ampuma-aseiden laiton kauppa pimeässä verkossa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen vahvistaa unionin ja jäsenvaltioiden sitoutuminen kansalaisten terveyden ja turvallisuuden suojelemiseen huumausaineisiin liittyviltä uhkilta hyväksymällä EU:n uusi huumeidenvastainen ohjelma seuraaviksi viideksi vuodeksi; katsoo, että unionin huumausainepolitiikassa olisi edelleen noudatettava integroitua, tasapainoista, monitieteistä sekä näyttöön ja ihmisoikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa ja että sitä olisi koordinoitava tiiviisti unionin ulkoisen toiminnan kanssa; edellyttää, että laittomiin huumausaineisiin liittyvässä unionin toiminnassa kiinnitetään yhtä paljon huomiota sekä ilmiön tarjonta- että kysyntäpuoleen ja niihin osoitetaan yhtä paljon resursseja, ja kehottaa keskittymään EU:n toimintasuunnitelmassa enemmän kuntoutukseen ja ennaltaehkäisyyn muun muassa erityisesti lapsille ja nuorille suunnattujen tiedotuskampanjoiden avulla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tukee kansalaisyhteiskunnan ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien osallistumista käynnissä oleviin keskusteluihin komission tiedonannosta EU:n huumeidenvastaisesta ohjelmasta ja toimintasuunnitelmasta 2021–2025; katsoo, että unionin ja kansalliset vastaukset huumausaineisiin liittyviin haasteisiin olisi suunniteltava siten, että asianosaiset, myös huumausaineiden käyttäjät, osallistuvat niihin mahdollisimman laajasti; kehottaa laajentamaan EMCDDA:n toimeksiantoa siten, että se kattaa huumausaineiden monikäytön; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee merkille komission 9. joulukuuta 2020 antaman lainsäädäntöehdotuksen (26) Europolin toimeksiannon vahvistamiseksi perussopimuksessa määrättyjen viraston toimenkuvan ja tehtävien puitteissa, jotta se voi paremmin hoitaa tehtävänsä lainvalvontatietojen vaihdon ja yhteistyön keskuksena terrorismin sekä vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa EU:ssa ja jotta Europolille voidaan tarjota asianmukaiset välineet tehokkaampaan yhteistyöhön kaikkien asiaankuuluvien kumppaneiden kanssa; korostaa, että toteutettaessa tällaisia muutoksia olisi samalla lisättävä poliittista vastuuvelvollisuutta sekä oikeudellista ja parlamentaarista valvontaa ja keskityttävä vahvasti vastuuvelvollisuuteen, avoimuuteen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen; korostaa, että Europolin toimeksiannon tarkistamisen yhteydessä olisi täysin yhdenmukaistettava viraston tietosuojajärjestelmä asetuksen (EU) 2018/1725 (27) kanssa; vaatii esittämään Europolin nykyisen oikeudellisen kehyksen arvioinnin nykyisen Europol-asetuksen 68 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille Prüm-päätösten lainsäädäntökehyksen mahdollisen uudistamisen; panee merkille eri asiantuntijoiden havaitsemat puutteet, jotka johtuvat muun muassa tietojen riittämättömästä laadusta, sekä heidän esittämänsä mahdolliset parannukset; muistuttaa Prüm-päätösten käyttöä koskevien julkisesti saatavilla olevien ja täsmällisten tietojen merkityksestä ja kehottaa komissiota keräämään nämä tiedot kaikilta osallistuvilta jäsenvaltioilta, jotta voidaan arvioida asianmukaisesti nykyisiä Prüm-puitteita ja mahdollistaa mielekäs demokraattinen valvonta; vaatii, että uusiin ehdotuksiin sisältyy jäsenvaltioiden velvollisuus toimittaa komissiolle nämä tiedot, joita on käytettävä säännöllisesti annettavissa ja julkisesti saatavilla olevissa tarkastelukertomuksissa; vaatii myös, että ehdotukseen liitetään perusteellinen vaikutustenarviointi, jossa käsitellään vaikutuksia perusoikeuksiin ja jossa olisi osoitettava, tuottaisiko automaattinen tietojenvaihto lisäarvoa ja tarvitaanko uusia biometristen tietojen luokkia; korostaa, että kaikissa uusissa ratkaisuissa on noudatettava tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteita sekä tietosuojaa koskevaa EU:n säännöstöä ja luotava vankat takeet perusoikeuksien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että matkustajatietodirektiivin (28) (API-direktiivi) avulla on tehostettu rajavalvontaa ja turvallisuusuhkia aiheuttavien henkilöiden tunnistamista; panee merkille komission aikomuksen ehdottaa uutta versiota API-direktiivistä, jotta se olisi Lissabonin sopimuksen määräysten ja tietosuojaa koskevan säännöstön mukainen; edellyttää, että tarkistuksen yhteydessä toteutetaan perusteellinen vaikutustenarviointi, jossa tarkastellaan myös vaikutuksia perusoikeuksiin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa, että viime vuosina on saatu päätökseen tärkeitä EU:n lainsäädäntöaloitteita rikollisten havaitsemiseksi sen ulkorajoilla ja poliisiyhteistyön tehostamiseksi, jotta voidaan edistää korkean turvallisuuden tason varmistamista unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella; muistuttaa lisäksi, että näihin aloitteisiin sisältyy EU:n tietojärjestelmien uusi rakenne ja niiden yhteentoimivuus ja että nyt olisi kiinnitettävä huomiota aloitteiden oikea-aikaiseen täytäntöönpanoon perusoikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että riittävät valmiudet tietojen käsittelyyn lainvalvonnassa ovat olennainen osa koko unionin turvallisuustoimien ketjua; huomauttaa, että riittämätön kapasiteetti yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa heikentää vakavasti EU:n turvallisuuspolitiikan tehokkuutta; kehottaa komissiota tekemään toimivaltansa puitteissa kaiken mahdollisen varmistaakseen riittävät valmiudet tietojen käsittelyyn jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | arvostaa Eurojustin tekemää työtä, jolla tuetaan ja koordinoidaan kansallisten oikeusviranomaisten työtä kansainväliseen rikollisuuteen liittyvässä tutkinnassa ja syytteeseenpanossa; kehottaa tehostamaan toimia oikeusviranomaisten keskinäisen luottamuksen edistämiseksi, myös panemalla tehokkaasti täytäntöön prosessuaalisten oikeuksien etenemissuunnitelmaa koskevat direktiivit, sekä tietojenvaihdon ja viestinnän helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi oikeusalalla Euroopan unionissa; tähdentää, että rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön digitalisointi ei ole edennyt toivotulla tavalla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan oikeusviranomaisille taloudellista tukea riittävien määritysstandardien ja asianmukaisten digitaalisten välineiden turvaamiseksi, oikeusviranomaisten yhteistyön helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi sekä turvallisen tietojenvaihdon mahdollistamiseksi; panee tyytyväisenä merkille komission 2. joulukuuta 2020 antaman tiedonannon EU:n oikeusalan digitalisaatiosta ja ehdotuksen asetukseksi rajat ylittävissä siviili- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä käytettävästä tietokoneistetusta viestintäjärjestelmästä (e-CODEX-järjestelmä); |
| --- | --- |

31.

| 32. | huomauttaa, että jäsenvaltioiden välistä oikeudellista yhteistyötä sekä oikeudellisten päätösten ja tuomioiden vastavuoroista tunnustamista olisi parannettava muun muassa panemalla rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä koskevat välineet oikea-aikaisesti ja asianmukaisesti täytäntöön; huomauttaa, että useiden jäsenvaltioiden oikeusvaltiotilanteen kehitys on vaikuttanut tähän tietojenvaihtoon ja yleisesti poliisiyhteistyöhön ja oikeudelliseen yhteistyöhön; korostaa tässä yhteydessä, että keskinäinen luottamus perustuu yhteiseen ymmärrykseen SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistetuista EU:n arvoista, joihin kuuluu myös oikeusvaltioperiaate, jonka olennaisia osatekijöitä ovat oikeuslaitosten riippumattomuus ja korruption torjunta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa jälleen ryhtymään lisätoimiin, joilla parannetaan lainvalvontaviranomaisten koulutusta strategioista rasismin ja syrjinnän torjumiseksi sekä estetään, tunnistetaan ja kielletään rotuun ja etniseen alkuperään perustuva profilointi ja väkivalta; kehottaa jäsenvaltioita investoimaan tähän alaan ja tekemään yhteistyötä CEPOLin ja Euroopan juridisen koulutusverkoston kanssa; korostaa, että radikalisoitumisen, terrorismin ja rahanpesun suuntauksia koskevaa koulutusta tarvitaan jatkuvasti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | panee tyytyväisenä merkille Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisen; kehottaa säilyttämään sen riippumattomuuden ja varmistamaan sen tehokkaan toiminnan kansallisissa oikeudellisissa menettelyissä; on huolissaan siitä, että komissio on syyllistynyt merkittävään laiminlyöntiin jättämällä huomiotta EPPOn roolin turvallisuusunionin vahvistamisessa; kehottaa arvioimaan EPPOn toimeksiannon mahdollista laajentamista SEUT-sopimuksen 83 artiklan mukaisesti, kun EPPOn toiminta on päässyt kunnolla käyntiin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan uhrien oikeuksia koskevan direktiivin ja muiden uhrien oikeuksia koskevien EU:n sääntöjen täysimääräisen ja asianmukaisen täytäntöönpanon; panee tyytyväisenä merkille uhrien oikeuksia koskevan strategian hyväksymisen ja uhrien oikeuksia käsittelevän komission koordinaattorin toimen perustamisen; kehottaa jälleen kiinnittämään erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin uhreihin ja mahdollisuuteen maksaa uhreille korvauksia varoista, jotka on saatu takavarikoidusta ja menetetyksi tuomitusta omaisuudesta ja rikoshyödystä; kehottaa jälleen varmistamaan uhrien tukipalvelujen kestävän rahoituksen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että ihmiskaupan haavoittuvassa asemassa oleville uhreille täytyy antaa tehokasta suojelua ja apua muun muassa heidän yhteiskuntaan integroitumistaan varten kiinnittäen erityistä huomiota ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin; korostaa tarvetta antaa lainvalvontahenkilöstölle ihmiskaupan psykologisia näkökohtia koskevaa koulutusta ja panna syrjinnän vastainen lainsäädäntö täytäntöön sukupuoli- ja lapsiystävällisellä tavalla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että sukupuolten tasa-arvo on ratkaisevan tärkeä tekijä radikalisoitumisen torjunnassa, perhe- ja lähisuhdeväkivallan vähentämisessä sekä seksuaalisen hyväksikäytön ja lasten hyväksikäytön ehkäisemisessä; kehottaa komissiota sisällyttämään turvallisuusstrategiaansa tärkeänä ennaltaehkäisevänä osana toimenpiteitä sukupuolten tasa-arvon tukemiseksi ja kehottaa neuvostoa ottamaan käyttöön siirtymälausekkeen hyväksymällä yksimielisen päätöksen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan (ja muiden sukupuoleen perustuvan väkivallan muotojen) määrittämiseksi yhdeksi SEUT-sopimuksen 83 artiklan 1 kohdassa määritellyistä rikollisuuden aloista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan etusijalle perhe- ja lähisuhdeväkivallan torjunnan tarjoamalla tukipalveluja, perustamalla erikoistuneita lainvalvontayksikköjä ja nostamalla syytteitä näistä rikoksista; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita antamaan asiasta ajantasaista tietoa; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita ratifioimaan Istanbulin yleissopimuksen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää valitettavana, että jäsenvaltiot eivät ole panneet EU:n turvallisuustoimenpiteitä järjestelmällisesti ja oikea-aikaisesti täytäntöön; katsoo, että turvallisuustoimenpiteitä toteutettaessa ei pidä noudattaa vain lain kirjainta vaan myös sen henkeä; toteaa, että jos turvallisuustoimenpiteitä ei järjestelmällisesti panna täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, ne ovat vaarassa menettää merkityksensä eivätkä välttämättä lisää turvallisuutta, jolloin ne eivät enää täytä välttämättömyyden ja oikeasuhteisuuden vaatimuksia; kehottaa komissiota aloittamaan rikkomusmenettelyt välittömästi sen jälkeen, kun määräaika saattaa lainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöä on umpeutunut tai kun rikkominen on havaittu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että on tärkeää saada näyttöä EU:n nykyisten turvallisuustoimenpiteiden tehokkuudesta; huomauttaa, että se, missä määrin perusoikeuksien rajoittamista voidaan pitää tarpeellisena ja oikeasuhteisena, riippuu näiden politiikkojen tehokkuudesta, josta on osoituksena julkisesti saatavilla oleva määrällinen ja laadullinen näyttö; pitää valitettavana, että komissio on tähän mennessä toimittanut turvallisuustoimenpiteistä ainoastaan anekdoottista näyttöä eikä lainkaan määrällistä näyttöä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota arvioimaan säännöllisesti nykyisiä turvallisuuspolitiikkoja ja -sopimuksia ja saattamaan ne tarvittaessa EU:n tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisiksi; katsoo, että Yhdysvaltojen ja Australian kanssa tehdyt matkustajarekisteritietoja (PNR) koskevat sopimukset on pikaisesti muutettava unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisiksi, ja pitää komission kieltäytymistä toimimasta oikeuskäytännön mukaisesti vakavana laiminlyöntinä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on huolissaan joidenkin toimien ulkoistamisesta lainvalvontaviranomaisilta yksityiselle sektorille ja kehottaa valvomaan paremmin kaikkea yksityisen ja julkisen sektorin välistä turvallisuusalan yhteistyötä; pitää valitettavana, että EU:n rahoitus yksityisille yrityksille, jotka kehittävät turvallisuusjärjestelmiä tai niiden osia, ei ole avointa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on syvästi huolissaan siitä, että joillekin oikeus- ja sisäasioiden alalla toimiville EU:n virastoille ei ole varattu resursseja sitä varten, että ne voivat täyttää kaikki toimeksiantonsa mukaiset tehtävät; kehottaa antamaan oikeus- ja sisäasioiden alalla toimiville EU:n virastoille ja elimille asianmukaisen rahoituksen ja henkilöstön, jotta EU voi toteuttaa turvallisuusunionistrategian; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0022.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0204.

(3)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 42.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0021.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0173.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0066.

(7)  Terrorismitilanteesta ja -suuntauksista Euroopassa vuonna 2020 annettu selvitys (European Union Terrorism Situation and Trend Report, TE-SAT), julkaistu 23. kesäkuuta 2020; internetissä harjoitettavaa järjestäytynyttä rikollisuutta koskeva uhkakuva-arvio (Internet Organised Crime Threat Assessment, IOCTA), julkaistu 5. lokakuuta 2020; Raportti verkossa tapahtuvasta lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä covid-19-pandemian aikana (Exploiting isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic), julkaistu 19. kesäkuuta 2020.

(8)  Europolin TE-SAT-selvitys 2020, s. 66.

(9)  Perustuu Europolin TE-SAT-selvitykseen 2020, s. 24.

(10)  Komission 30. syyskuuta 2020 antama kertomus terrorismin torjumisesta 15 päivänä maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/541 29 artiklan 1 kohdan nojalla (COM(2020)0619).

(11)  EUVL L 88, 31.3.2017, s. 6.

(12)  EU:n turvallisuusunionistrategia, s. 19.

(13)  EUVL L 335, 17.12.2011, s. 1.

(14)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, joka liittyy kolmanteen kertomukseen edistymisestä ihmiskaupan torjunnassa (2020) (ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta annetun direktiivin 2011/36/EU 20 artiklassa edellytetty), s. 3 (SWD(2020)0226).

(15)  EMCDDA, ”European Drug Report 2020: Trends and Developments”, syyskuu 2020, s. 66.

(16)  Deloitte Consulting & Advisory CVBA, ”Study on the Feasibility of Improving Information Exchange under the Prüm Decisions”, toukokuu 2020, s. 7.

(17)  EUVL L 132, 21.5.2016, s. 1.

(18)  EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57.

(19)  Komission 11. toukokuuta 2020 antama kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU täytäntöönpanosta, s. 9 (COM(2020)0188).

(20)  Europolin raportti ”How COVID-19-related crime infected Europe during 2020”, 12. marraskuuta 2020.

(21)  COM(2018)0640.

(22)  EUVL L 300, 11.11.2008, s. 42.

(23)  Kyprosta ja Maltaa vastaan 20. lokakuuta 2020 aloitetut rikkomusmenettelyt, jotka koskevat niiden sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä, joista käytetään myös nimitystä ”kultainen passi”.

(24)  Komission 16. joulukuuta 2016 antama kertomus sen arvioimisesta, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta 13 päivänä joulukuuta 2011 annetun direktiivin 2011/93/EU noudattamiseksi, s. 8 (COM(2016)0871).

(25)  Ihmisten salakuljetusta tutkiva eurooppalainen keskus (Europol), ”Fourth Annual Activity Report – 2020”.

(26)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2016/794 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Europolin yhteistyöstä yksityisten osapuolten kanssa, rikostutkintaa tukevasta Europolin suorittamasta henkilötietojen käsittelystä sekä Europolin roolista tutkimuksessa ja innovoinnissa (COM(2020)0796).

(27)  EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39.

(28)  Neuvoston direktiivi 2004/82/EY, annettu 29. huhtikuuta 2004, liikenteenharjoittajien velvollisuudesta toimittaa tietoja matkustajista (EUVL L 261, 6.8.2004, s. 24).

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/150 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/150

---

P9_TA(2020)0379

Tarve erityiseen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevään neuvoston kokoonpanoon

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 tarpeesta erityiseen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevään neuvoston kokoonpanoon (2020/2896(RSP))

(2021/C 445/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8, 10 ja 19 artiklan, 153 artiklan 1 kohdan i alakohdan, 157 ja 236 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8, 10 ja 19 artiklan, 153 artiklan 1 kohdan i alakohdan, 157 ja 236 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon neuvoston työjärjestyksen 2 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston työjärjestyksen 2 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2008 annetun komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (syrjinnän vastainen direktiivi) (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2008 annetun komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (syrjinnän vastainen direktiivi) (COM(2008)0426),

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (1),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi) (COM(2012)0614),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus), joka tuli voimaan 1. elokuuta 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin sopimus), joka tuli voimaan 1. elokuuta 2014,

| — | ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2016 annetun komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2016 annetun komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin osalta (COM(2016)0109),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (2),

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten palkkaerosta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten palkkaerosta (3),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa (4),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rasisminvastaisista mielenosoituksista George Floydin kuoleman johdosta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rasisminvastaisista mielenosoituksista George Floydin kuoleman johdosta (5),

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) vuoden 2020 tasa-arvoindeksin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) vuoden 2020 tasa-arvoindeksin,

| — | ottaa huomioon 19. marraskuuta 2020 julkaistun EIGEn raportin sukupuolten välisestä epätasa-arvosta hoitotyössä ja palkkauksessa EU:ssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. marraskuuta 2020 julkaistun EIGEn raportin sukupuolten välisestä epätasa-arvosta hoitotyössä ja palkkauksessa EU:ssa,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”Sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”Sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys”,

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät sukupuolten palkkaerojen kaventamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät sukupuolten palkkaerojen kaventamisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 2, 3, 9 ja 15, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 2, 3, 9 ja 15,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 sovitut YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteet 5 ja 8, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 sovitut YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteet 5 ja 8,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva kolmas EU:n toimintasuunnitelma (GAP III) – Kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa” (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva kolmas EU:n toimintasuunnitelma (GAP III) – Kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa” (JOIN(2020)0017),

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698),

| — | ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025” (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025” (COM(2020)0565),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” (COM(2020)0620),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi Euroopan unionin perusarvoista ja keskeisistä tavoitteista; ottaa huomioon, että oikeus yhdenvertaiseen kohteluun ja syrjimättömyyteen on perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa vahvistettu perusoikeus ja sitä olisi kunnioitettava kaikilta osin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi Euroopan unionin perusarvoista ja keskeisistä tavoitteista; ottaa huomioon, että oikeus yhdenvertaiseen kohteluun ja syrjimättömyyteen on perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa vahvistettu perusoikeus ja sitä olisi kunnioitettava kaikilta osin;

| B. | ottaa huomioon, että SEUT:n 8 artiklassa vahvistetaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaate, jonka mukaan unionin olisi pyrittävä kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että SEUT:n 8 artiklassa vahvistetaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaate, jonka mukaan unionin olisi pyrittävä kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa,

| C. | ottaa huomioon, että sukupuoleen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvaan syrjintään liittyy usein syrjintää, joka perustuu muihin seikkoihin, kuten rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen, ja että tämä aiheuttaa kaksinkertaista ja moninkertaista syrjintää; katsoo, että horisontaalinen ja intersektionaalinen näkökulma sekä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n politiikoissa on olennaisen tärkeää, jotta sukupuolten tasa-arvo ja yleinen tasa-arvo voidaan saavuttaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että sukupuoleen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvaan syrjintään liittyy usein syrjintää, joka perustuu muihin seikkoihin, kuten rotuun, ihonväriin, etniseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen, ja että tämä aiheuttaa kaksinkertaista ja moninkertaista syrjintää; katsoo, että horisontaalinen ja intersektionaalinen näkökulma sekä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n politiikoissa on olennaisen tärkeää, jotta sukupuolten tasa-arvo ja yleinen tasa-arvo voidaan saavuttaa;

| D. | katsoo, että horisontaalinen ja intersektionaalinen näkökulma on olennaisen tärkeä kaikessa sukupuolten tasa-arvoa koskevassa politiikassa, jotta tällaiset monikertaiset syrjintäriskit voidaan tunnistaa ja niihin voidaan puuttua; ottaa huomioon, että EU:n toimissa ei ole tähän mennessä noudatettu intersektionaalista lähestymistapaa vaan on keskitytty pääasiassa syrjinnän yksilölliseen ulottuvuuteen, jolloin ei puututa syrjinnän institutionaalisiin, rakenteellisiin ja historiallisiin ulottuvuuksiin; katsoo, että intersektionaalisen analyysin soveltaminen antaa mahdollisuuden ymmärtää rakenteellisia esteitä ja tarjoaa myös näyttöä, jonka avulla voidaan luoda vertailuarvoja ja määrittää reitti kohti strategisia ja vaikuttavia toimintapolitiikkoja järjestelmällisen syrjinnän, syrjäytymisen ja sukupuolten eriarvoisuuden torjumiseksi; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että horisontaalinen ja intersektionaalinen näkökulma on olennaisen tärkeä kaikessa sukupuolten tasa-arvoa koskevassa politiikassa, jotta tällaiset monikertaiset syrjintäriskit voidaan tunnistaa ja niihin voidaan puuttua; ottaa huomioon, että EU:n toimissa ei ole tähän mennessä noudatettu intersektionaalista lähestymistapaa vaan on keskitytty pääasiassa syrjinnän yksilölliseen ulottuvuuteen, jolloin ei puututa syrjinnän institutionaalisiin, rakenteellisiin ja historiallisiin ulottuvuuksiin; katsoo, että intersektionaalisen analyysin soveltaminen antaa mahdollisuuden ymmärtää rakenteellisia esteitä ja tarjoaa myös näyttöä, jonka avulla voidaan luoda vertailuarvoja ja määrittää reitti kohti strategisia ja vaikuttavia toimintapolitiikkoja järjestelmällisen syrjinnän, syrjäytymisen ja sukupuolten eriarvoisuuden torjumiseksi;

| E. | toteaa, että EIGEn vuoden 2020 tasa-arvoindeksin mukaan mikään EU:n jäsenvaltio ei ole vielä saavuttanut kokonaan naisten ja miesten tasa-arvoa; ottaa huomioon, että EU:n edistyminen sukupuolten tasa-arvon alalla on edelleen hidasta, sillä indeksiluku paranee keskimäärin yhdellä pisteellä joka toinen vuosi; toteaa, että tällä tahdilla sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen kestää EU:ssa yli 60 vuotta; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että EIGEn vuoden 2020 tasa-arvoindeksin mukaan mikään EU:n jäsenvaltio ei ole vielä saavuttanut kokonaan naisten ja miesten tasa-arvoa; ottaa huomioon, että EU:n edistyminen sukupuolten tasa-arvon alalla on edelleen hidasta, sillä indeksiluku paranee keskimäärin yhdellä pisteellä joka toinen vuosi; toteaa, että tällä tahdilla sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen kestää EU:ssa yli 60 vuotta;

| F. | katsoo, että sukupuoleen perustuva väkivalta kaikissa muodoissaan on syrjintää ja ihmisoikeusloukkaus ja se on juurtunut sukupuolten epätasa-arvoon, jota se pitää yllä ja vahvistaa; toteaa, että sukupuoleen perustuva väkivalta on yksi suurimmista esteistä sukupuolten tasa-arvon saavuttamiselle; ottaa huomioon, että perusoikeusviraston vuonna 2014 tekemän tutkimuksen mukaan joka kolmas nainen on kokenut fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa yli 15-vuotiaana, 55 prosenttia naisista on kärsinyt yhdestä tai useammasta seksuaalisen häirinnän muodosta ja keskimäärin kahden ja puolen päivän välein kuolee yksi nainen perheväkivallan seurauksena; toteaa, että väkivallaton elämä on tasa-arvon ennakkoedellytys; toteaa, että EU:ssa tehdään vuosittain noin 3 500 perheväkivaltaan liittyvää naismurhaa (6); ottaa huomioon, että vertailukelpoisten sukupuolen mukaan eriteltyjen ja sukupuolen huomioon ottavien tietojen saatavuus on keskeisen tärkeää, jotta saadaan käsitys sukupuoleen perustuvan väkivallan koko laajuudesta ja voidaan tuoda esiin sukupuolten välinen eriarvoisuus sekä kehittää kohdennettuja toimintapolitiikkoja; ottaa huomioon, että EU:n ja jäsenvaltioiden toimintapolitiikkojen eri osa-aloilla ei edelleenkään ole saatavilla sukupuolen mukaan eriteltyjä ja sukupuolen huomioon ottavia tietoja; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että sukupuoleen perustuva väkivalta kaikissa muodoissaan on syrjintää ja ihmisoikeusloukkaus ja se on juurtunut sukupuolten epätasa-arvoon, jota se pitää yllä ja vahvistaa; toteaa, että sukupuoleen perustuva väkivalta on yksi suurimmista esteistä sukupuolten tasa-arvon saavuttamiselle; ottaa huomioon, että perusoikeusviraston vuonna 2014 tekemän tutkimuksen mukaan joka kolmas nainen on kokenut fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa yli 15-vuotiaana, 55 prosenttia naisista on kärsinyt yhdestä tai useammasta seksuaalisen häirinnän muodosta ja keskimäärin kahden ja puolen päivän välein kuolee yksi nainen perheväkivallan seurauksena; toteaa, että väkivallaton elämä on tasa-arvon ennakkoedellytys; toteaa, että EU:ssa tehdään vuosittain noin 3 500 perheväkivaltaan liittyvää naismurhaa (6); ottaa huomioon, että vertailukelpoisten sukupuolen mukaan eriteltyjen ja sukupuolen huomioon ottavien tietojen saatavuus on keskeisen tärkeää, jotta saadaan käsitys sukupuoleen perustuvan väkivallan koko laajuudesta ja voidaan tuoda esiin sukupuolten välinen eriarvoisuus sekä kehittää kohdennettuja toimintapolitiikkoja; ottaa huomioon, että EU:n ja jäsenvaltioiden toimintapolitiikkojen eri osa-aloilla ei edelleenkään ole saatavilla sukupuolen mukaan eriteltyjä ja sukupuolen huomioon ottavia tietoja;

| G. | ottaa huomioon, että komission tuoreimpien lukujen mukaan sukupuolten palkkaero tuntipalkoissa on EU:ssa 16 prosenttia, vaikka se vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain; ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaero kasvaa 40 prosenttiin, kun työllisyysaste ja yleinen työmarkkinoille osallistuminen otetaan huomioon; ottaa huomioon, että tilanne on vieläkin huonompi, kun naiset jäävät eläkkeelle, sillä heidän eläkkeensä ovat noin 37 prosenttia pienemmät kuin miesten, mikä johtuu muun muassa sukupuolten palkkaeroista; ottaa huomioon, että EU:n työllisyysaste, joka vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä, oli vuonna 2018 edelleen korkeampi miesten (79 prosenttia) kuin naisten (67,4 prosenttia) osalta; ottaa huomioon, että EU:ssa 20–64-vuotiaista työssäkäyvistä naisista 31,3 prosenttia työskenteli osa-aikaisesti vuonna 2018, kun miesten vastaava osuus oli 8,7 prosenttia; toteaa, että naiset ovat yliedustettuina epävirallisessa taloudessa, vastentahtoisessa osa-aikatyössä sekä epävarmoissa ja matalapalkkaisissa työpaikoissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komission tuoreimpien lukujen mukaan sukupuolten palkkaero tuntipalkoissa on EU:ssa 16 prosenttia, vaikka se vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain; ottaa huomioon, että sukupuolten palkkaero kasvaa 40 prosenttiin, kun työllisyysaste ja yleinen työmarkkinoille osallistuminen otetaan huomioon; ottaa huomioon, että tilanne on vieläkin huonompi, kun naiset jäävät eläkkeelle, sillä heidän eläkkeensä ovat noin 37 prosenttia pienemmät kuin miesten, mikä johtuu muun muassa sukupuolten palkkaeroista; ottaa huomioon, että EU:n työllisyysaste, joka vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä, oli vuonna 2018 edelleen korkeampi miesten (79 prosenttia) kuin naisten (67,4 prosenttia) osalta; ottaa huomioon, että EU:ssa 20–64-vuotiaista työssäkäyvistä naisista 31,3 prosenttia työskenteli osa-aikaisesti vuonna 2018, kun miesten vastaava osuus oli 8,7 prosenttia; toteaa, että naiset ovat yliedustettuina epävirallisessa taloudessa, vastentahtoisessa osa-aikatyössä sekä epävarmoissa ja matalapalkkaisissa työpaikoissa;

| H. | toteaa, että palkatonta hoiva- ja kotitaloustyötä tekevät useimmiten naiset, mikä vaikuttaa työllistymiseen ja urakehitykseen ja on osasyy sukupuolieroihin työllisyydessä ja sukupuolten välisiin palkka- ja eläke-eroihin; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan omaishoitajien, joista suurin osa on naisia (75 prosenttia), maahanmuuttajanaiset mukaan luettuina, osuus hoitoalalla tarjotuista palveluista on 80 prosenttia; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että palkatonta hoiva- ja kotitaloustyötä tekevät useimmiten naiset, mikä vaikuttaa työllistymiseen ja urakehitykseen ja on osasyy sukupuolieroihin työllisyydessä ja sukupuolten välisiin palkka- ja eläke-eroihin; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan omaishoitajien, joista suurin osa on naisia (75 prosenttia), maahanmuuttajanaiset mukaan luettuina, osuus hoitoalalla tarjotuista palveluista on 80 prosenttia;

| I. | ottaa huomioon, että naiset ovat siksi edelleen aliedustettuja ja eri syrjinnän muotojen uhreja työmarkkinoilla, ja toteaa, että tavoitteena on tarjota heille samat mahdollisuudet työelämässä kuin miehille näiden erojen pienentämiseksi; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että naiset ovat siksi edelleen aliedustettuja ja eri syrjinnän muotojen uhreja työmarkkinoilla, ja toteaa, että tavoitteena on tarjota heille samat mahdollisuudet työelämässä kuin miehille näiden erojen pienentämiseksi;

| J. | ottaa huomioon, että vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon (COM(2020)0014) mukaan lastenhoito- ja pitkäaikaishoitopalvelujen parantaminen on yksi tapa varmistaa, että hoitovelvollisuudet jaetaan tasapuolisemmin naisten ja miesten kesken, mikä helpottaisi naisten osallistumista työmarkkinoille tasavertaisesti miesten kanssa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon (COM(2020)0014) mukaan lastenhoito- ja pitkäaikaishoitopalvelujen parantaminen on yksi tapa varmistaa, että hoitovelvollisuudet jaetaan tasapuolisemmin naisten ja miesten kesken, mikä helpottaisi naisten osallistumista työmarkkinoille tasavertaisesti miesten kanssa;

| K. | toteaa, että monilla aloilla on edelleen sukupuolten välisiä eroja ja rakenteellisia esteitä, jotka rajoittavat naisten ja miesten mahdollisuuksia hoitaa muita kuin perinteisiä roolejaan ja naisten mahdollisuuksia hyödyntää täysimääräisesti perusoikeuttaan tasa-arvoon työpaikalla, työssä ja palkkauksessa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että monilla aloilla on edelleen sukupuolten välisiä eroja ja rakenteellisia esteitä, jotka rajoittavat naisten ja miesten mahdollisuuksia hoitaa muita kuin perinteisiä roolejaan ja naisten mahdollisuuksia hyödyntää täysimääräisesti perusoikeuttaan tasa-arvoon työpaikalla, työssä ja palkkauksessa;

| L. | ottaa huomioon, että naiset ovat aliedustettuina päätöksentekotehtävissä, myös talouden alalla, ja että sukupuolten tasapuoliseen edustukseen vaaleilla valituissa elimissä on edelleen pitkä matka; toteaa, että EIGEn mukaan alle kolmannes kaikista parlamentin jäsenistä EU:ssa on naisia; katsoo, että useimmilla päätöksentekoelimillä ei ole asiantuntemusta tasa-arvokysymysten alalla; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että naiset ovat aliedustettuina päätöksentekotehtävissä, myös talouden alalla, ja että sukupuolten tasapuoliseen edustukseen vaaleilla valituissa elimissä on edelleen pitkä matka; toteaa, että EIGEn mukaan alle kolmannes kaikista parlamentin jäsenistä EU:ssa on naisia; katsoo, että useimmilla päätöksentekoelimillä ei ole asiantuntemusta tasa-arvokysymysten alalla;

| M. | katsoo, että stereotyyppiset näkemykset sukupuolirooleista lisäävät sukupuolten eriarvoisuutta ja auttavat ylläpitämään sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa; katsoo, että on koko yhteiskunnan edun mukaista torjua sukupuolten eriarvoisuutta ja että miesten osallistuminen toimiin sukupuolten välisen eriarvoisuuden ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi on keskeisen tärkeää; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että stereotyyppiset näkemykset sukupuolirooleista lisäävät sukupuolten eriarvoisuutta ja auttavat ylläpitämään sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa; katsoo, että on koko yhteiskunnan edun mukaista torjua sukupuolten eriarvoisuutta ja että miesten osallistuminen toimiin sukupuolten välisen eriarvoisuuden ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi on keskeisen tärkeää;

| N. | ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveydenhuollon ja -oikeuksien saatavuus on keskeisessä asemassa sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen kannalta; toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien epääminen on yksi naisiin kohdistuvan väkivallan muoto; ottaa huomioon, että parlamentti on käsitellyt seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia hiljan hyväksymässään EU:n terveysohjelmassa (EU4Health) varmistaakseen seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien turvallisen tarjonnan edellyttämien tavaroiden oikea-aikaisen saatavuuden; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveydenhuollon ja -oikeuksien saatavuus on keskeisessä asemassa sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen kannalta; toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien epääminen on yksi naisiin kohdistuvan väkivallan muoto; ottaa huomioon, että parlamentti on käsitellyt seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia hiljan hyväksymässään EU:n terveysohjelmassa (EU4Health) varmistaakseen seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien turvallisen tarjonnan edellyttämien tavaroiden oikea-aikaisen saatavuuden;

| O. | toteaa, että EU:ssa on saavutettu edistystä, mutta parantamisen varaa on edelleen, sillä sukupuolten tasa-arvo ja naisten oikeudet ovat kokeneet vakavia takaiskuja, myös seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien alalla; katsoo, että tätä taantumista on torjuttava ja että sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia on suojeltava korkeimmalla poliittisella tasolla; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että EU:ssa on saavutettu edistystä, mutta parantamisen varaa on edelleen, sillä sukupuolten tasa-arvo ja naisten oikeudet ovat kokeneet vakavia takaiskuja, myös seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien alalla; katsoo, että tätä taantumista on torjuttava ja että sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia on suojeltava korkeimmalla poliittisella tasolla;

| P. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vaikutukset ovat kohdistuneet suhteettomasti naisiin ja tyttöihin, mikä johtuu vallitsevasta eriarvoisuudesta, joka muun muassa on johtanut sukupuoleen perustuvan väkivallan eksponentiaalisen lisääntymiseen ja työmarkkinoiden ulkopuolelle pudonneiden naisten määrän lisääntymiseen; toteaa, että on olennaisen tärkeää sisällyttää sukupuolinäkökulma järjestelmällisesti covid-19-kriisin vastatoimien kaikkiin vaiheisiin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian vaikutukset ovat kohdistuneet suhteettomasti naisiin ja tyttöihin, mikä johtuu vallitsevasta eriarvoisuudesta, joka muun muassa on johtanut sukupuoleen perustuvan väkivallan eksponentiaalisen lisääntymiseen ja työmarkkinoiden ulkopuolelle pudonneiden naisten määrän lisääntymiseen; toteaa, että on olennaisen tärkeää sisällyttää sukupuolinäkökulma järjestelmällisesti covid-19-kriisin vastatoimien kaikkiin vaiheisiin;

| Q. | ottaa huomioon, että koska naiset työskentelevät yhteiskunnan epävarmimmilla työpaikoilla, he ovat joutuneet kärsimään covid-19-pandemian aikana eniten osittaisesta työttömyydestä, työpaikkansa menettämisen riskistä ja lastenhoidon puutteesta johtuvasta etätyön tekemisen välttämättömyydestä; toteaa, että viidesosa naisista oli EU:ssa jo köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa (7); ottaa huomioon, että yksinhuoltajaperheiden vanhemmista 85 prosenttia on naisia ja että he ovat muitakin suuremmassa vaarassa joutua epävarmaan elämäntilanteeseen ja köyhtyä entisestään; ottaa huomioon, että 500 miljoonan ihmisen odotetaan (8) ajautuvan köyhyyteen lähikuukausina ja että heistä suurin osa on naisia; toteaa, että köyhyydellä ja sosiaalisella syrjäytymisellä on rakenteellisia syitä, jotka on poistettava ja joiden kehityssuunta on käännettävä erityisesti työllisyyttä, asumista, liikkuvuutta ja julkisten palvelujen saatavuutta koskevilla toimintapolitiikoilla; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että koska naiset työskentelevät yhteiskunnan epävarmimmilla työpaikoilla, he ovat joutuneet kärsimään covid-19-pandemian aikana eniten osittaisesta työttömyydestä, työpaikkansa menettämisen riskistä ja lastenhoidon puutteesta johtuvasta etätyön tekemisen välttämättömyydestä; toteaa, että viidesosa naisista oli EU:ssa jo köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa (7); ottaa huomioon, että yksinhuoltajaperheiden vanhemmista 85 prosenttia on naisia ja että he ovat muitakin suuremmassa vaarassa joutua epävarmaan elämäntilanteeseen ja köyhtyä entisestään; ottaa huomioon, että 500 miljoonan ihmisen odotetaan (8) ajautuvan köyhyyteen lähikuukausina ja että heistä suurin osa on naisia; toteaa, että köyhyydellä ja sosiaalisella syrjäytymisellä on rakenteellisia syitä, jotka on poistettava ja joiden kehityssuunta on käännettävä erityisesti työllisyyttä, asumista, liikkuvuutta ja julkisten palvelujen saatavuutta koskevilla toimintapolitiikoilla;

| R. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on korostanut EU:n yhdentymisen ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön ja vuoropuhelun vahvistamisen, ratkaisujen vaihtamisen sekä EU:n tason toimien ja koordinoitujen torjuntatoimien toteuttamisen tärkeyttä, myös sukupuolten tasa-arvon alalla; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on korostanut EU:n yhdentymisen ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön ja vuoropuhelun vahvistamisen, ratkaisujen vaihtamisen sekä EU:n tason toimien ja koordinoitujen torjuntatoimien toteuttamisen tärkeyttä, myös sukupuolten tasa-arvon alalla;

| S. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on ensimmäistä kertaa horisontaalinen painopiste vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä parlamentin ja neuvoston välisen sopimuksen mukaisesti, ja katsoo, että siihen olisi liitettävä kustakin lainsäädäntö- ja toimintapoliittisesta ehdotuksesta tehtävä vaikutustenarviointi sekä ohjelmien seuranta ja arviointi sukupuolinäkökulmasta, sukupuolten tasa-arvoon osoitettujen varojen jäljittäminen mukaan luettuna; katsoo, että sukupuolitietoisen budjetoinnin täytäntöönpanoa elpymis- ja palautumistukivälineen ja EU:n tärkeimpien rahoitusohjelmien yhteydessä olisi seurattava myös korkeimmalla poliittisella tasolla; katsoo, että sukupuolten tasa-arvo ja naisten ja tyttöjen oikeuksien toteutuminen ovat talouden elpymisen ja osallistavan kestävän kehityksen edellytyksiä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on ensimmäistä kertaa horisontaalinen painopiste vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä parlamentin ja neuvoston välisen sopimuksen mukaisesti, ja katsoo, että siihen olisi liitettävä kustakin lainsäädäntö- ja toimintapoliittisesta ehdotuksesta tehtävä vaikutustenarviointi sekä ohjelmien seuranta ja arviointi sukupuolinäkökulmasta, sukupuolten tasa-arvoon osoitettujen varojen jäljittäminen mukaan luettuna; katsoo, että sukupuolitietoisen budjetoinnin täytäntöönpanoa elpymis- ja palautumistukivälineen ja EU:n tärkeimpien rahoitusohjelmien yhteydessä olisi seurattava myös korkeimmalla poliittisella tasolla; katsoo, että sukupuolten tasa-arvo ja naisten ja tyttöjen oikeuksien toteutuminen ovat talouden elpymisen ja osallistavan kestävän kehityksen edellytyksiä;

| T. | toteaa, että vaikka Istanbulin yleissopimuksen hyväksymisestä on kulunut kahdeksan vuotta, kaikki jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet sitä eikä myöskään EU; ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimus on tärkein tämänhetkinen kansainvälinen väline sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että vaikka Istanbulin yleissopimuksen hyväksymisestä on kulunut kahdeksan vuotta, kaikki jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet sitä eikä myöskään EU; ottaa huomioon, että Istanbulin yleissopimus on tärkein tämänhetkinen kansainvälinen väline sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi;

| U. | toteaa, että parlamentti on useassa päätöslauselmassa, kuten 28. marraskuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi, kehottanut neuvostoa ottamaan käyttöön SEUT:n 83 artiklan 1 kohdassa vahvistetun siirtymälausekkeen sukupuoleen perustuvan väkivallan sisällyttämiseksi vakavien rajat ylittävien rikosten luetteloon; ottaa huomioon, että parlamentti on useaan otteeseen kehottanut antamaan sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan direktiivin; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että parlamentti on useassa päätöslauselmassa, kuten 28. marraskuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi, kehottanut neuvostoa ottamaan käyttöön SEUT:n 83 artiklan 1 kohdassa vahvistetun siirtymälausekkeen sukupuoleen perustuvan väkivallan sisällyttämiseksi vakavien rajat ylittävien rikosten luetteloon; ottaa huomioon, että parlamentti on useaan otteeseen kehottanut antamaan sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan direktiivin;

| V. | ottaa huomioon, että seitsemän vuotta sen jälkeen, kun komissio esitti ehdotuksensa direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi) ja parlamentti vahvisti ehdotusta koskevan ensimmäisen käsittelyn kantansa, asiassa ei ole edelleenkään päästy sopimukseen ja ehdotuksen käsittely ei ole sittemmin edistynyt neuvostossa; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että seitsemän vuotta sen jälkeen, kun komissio esitti ehdotuksensa direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi) ja parlamentti vahvisti ehdotusta koskevan ensimmäisen käsittelyn kantansa, asiassa ei ole edelleenkään päästy sopimukseen ja ehdotuksen käsittely ei ole sittemmin edistynyt neuvostossa;

| W. | ottaa huomioon, että kaksitoista vuotta sen jälkeen, kun komissio antoi ehdotuksensa neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta, siitä ei ole edelleenkään päästy sopimukseen ja ehdotuksen käsittely ei ole sittemmin edistynyt neuvostossa; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että kaksitoista vuotta sen jälkeen, kun komissio antoi ehdotuksensa neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta, siitä ei ole edelleenkään päästy sopimukseen ja ehdotuksen käsittely ei ole sittemmin edistynyt neuvostossa;

| X. | toteaa, että 10. joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä ”Sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys” neuvosto korosti, että ”entiset haasteet ovat yhä jäljellä ja uusia on syntymässä. Sukupuolten tasa-arvolle asetettuja tavoitteita ei ole kaikilta osin saavutettu.”, ja kehotti komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan sukupuolten tasa-arvoa ”edistämällä aktiivisesti korkean tason vuoropuhelua sukupuolten tasa-arvosta EU:n tasolla ja korkeimmalla poliittisella tasolla”; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että 10. joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä ”Sukupuolitasa-arvoiset taloudet EU:ssa: tuleva kehitys” neuvosto korosti, että ”entiset haasteet ovat yhä jäljellä ja uusia on syntymässä. Sukupuolten tasa-arvolle asetettuja tavoitteita ei ole kaikilta osin saavutettu.”, ja kehotti komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan sukupuolten tasa-arvoa ”edistämällä aktiivisesti korkean tason vuoropuhelua sukupuolten tasa-arvosta EU:n tasolla ja korkeimmalla poliittisella tasolla”;

| Y. | ottaa huomioon, että korkean tason poliittinen vuoropuhelu ja vuoropuhelu EU:n tasolla on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi vähentää jäsenvaltioiden välisiä eroja ja edistää Euroopan yhdentymistä useimmilla politiikan aloilla; katsoo, että korkeimmalla poliittisella tasolla käyty jäsennelty vuoropuhelu on olennaisen tärkeää naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon suojelemiseksi ja edistämiseksi hyväksymällä sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaa unionin lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että korkean tason poliittinen vuoropuhelu ja vuoropuhelu EU:n tasolla on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi vähentää jäsenvaltioiden välisiä eroja ja edistää Euroopan yhdentymistä useimmilla politiikan aloilla; katsoo, että korkeimmalla poliittisella tasolla käyty jäsennelty vuoropuhelu on olennaisen tärkeää naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon suojelemiseksi ja edistämiseksi hyväksymällä sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaa unionin lainsäädäntöä;

| Z. | toteaa, että neuvosto on keskeisessä asemassa EU:n toisena lainsäätäjänä; katsoo, että neuvoston kokoonpanot on suunniteltava vastaamaan nykyisiin poliittisiin haasteisiin ja painopisteisiin; katsoo, että erityisen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän neuvoston kokoonpanon puuttuminen lisää sukupuolisokean lainsäädännön hyväksymisen riskiä; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että neuvosto on keskeisessä asemassa EU:n toisena lainsäätäjänä; katsoo, että neuvoston kokoonpanot on suunniteltava vastaamaan nykyisiin poliittisiin haasteisiin ja painopisteisiin; katsoo, että erityisen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän neuvoston kokoonpanon puuttuminen lisää sukupuolisokean lainsäädännön hyväksymisen riskiä;

| AA. | ottaa huomioon, että nykyinen komissio sitoutunut voimakkaasti sukupuolten tasa-arvon edistämiseen, mikä on käynyt ilmi komission puheenjohtajan poliittisissa suuntaviivoissa ja komission niiden antamisen jälkeen toteuttamissa toimissa; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että nykyinen komissio sitoutunut voimakkaasti sukupuolten tasa-arvon edistämiseen, mikä on käynyt ilmi komission puheenjohtajan poliittisissa suuntaviivoissa ja komission niiden antamisen jälkeen toteuttamissa toimissa;

| AB. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvoon liittyvät kysymykset käsitellään tällä hetkellä työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvostossa, jossa kaikkia käsiteltäviä näkökohtia ei oteta asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvoon liittyvät kysymykset käsitellään tällä hetkellä työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvostossa, jossa kaikkia käsiteltäviä näkökohtia ei oteta asianmukaisesti huomioon;

| AC. | toteaa, että parlamentti on jo kehottanut perustamaan uuden, sukupuolten tasa-arvosta vastaavien ministerien ja valtiosihteerien neuvoston kokoonpanon; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että parlamentti on jo kehottanut perustamaan uuden, sukupuolten tasa-arvosta vastaavien ministerien ja valtiosihteerien neuvoston kokoonpanon;

| AD. | ottaa huomioon, että useat unionin neuvoston puheenjohtajavaltiot ovat pyrkineet järjestämään sukupuolten tasa-arvosta vastaavien ministerien ja valtiosihteerien epävirallisia kokouksia ja sisällyttämään sukupuolten tasa-arvoon liittyviä kysymyksiä ohjelmien asialistoihin; katsoo, että tämä käytäntö on vakiinnutettava luomalla erityinen pysyvä foorumi; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että useat unionin neuvoston puheenjohtajavaltiot ovat pyrkineet järjestämään sukupuolten tasa-arvosta vastaavien ministerien ja valtiosihteerien epävirallisia kokouksia ja sisällyttämään sukupuolten tasa-arvoon liittyviä kysymyksiä ohjelmien asialistoihin; katsoo, että tämä käytäntö on vakiinnutettava luomalla erityinen pysyvä foorumi;

| AE. | katsoo, että yhtenäinen toiminta on olennaisen tärkeää, jotta naisten oikeuksia voidaan lähentää ja yhdenmukaistaa Euroopassa korkeampien tasojen mukaan vahvan jäsenvaltioiden välisen sopimuksen avulla jakamalla ja panemalla täytäntöön kunnianhimoisinta EU:ssa voimassa olevaa lainsäädäntöä ja toteuttamalla parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

AE.

katsoo, että yhtenäinen toiminta on olennaisen tärkeää, jotta naisten oikeuksia voidaan lähentää ja yhdenmukaistaa Euroopassa korkeampien tasojen mukaan vahvan jäsenvaltioiden välisen sopimuksen avulla jakamalla ja panemalla täytäntöön kunnianhimoisinta EU:ssa voimassa olevaa lainsäädäntöä ja toteuttamalla parhaita käytäntöjä;

| AF. | ottaa huomioon, että komissiossa on yksinomaan tasa-arvosta vastaava jäsen ja että parlamentilla on naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa käsittelevä valiokunta, mutta neuvostolla ei ole erityistä sukupuolten tasa-arvosta vastaavaa kokoonpanoa eikä tasa-arvosta vastaavilla ministereillä ja valtiosihteereillä ole omaa virallista keskustelufoorumia; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että komissiossa on yksinomaan tasa-arvosta vastaava jäsen ja että parlamentilla on naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa käsittelevä valiokunta, mutta neuvostolla ei ole erityistä sukupuolten tasa-arvosta vastaavaa kokoonpanoa eikä tasa-arvosta vastaavilla ministereillä ja valtiosihteereillä ole omaa virallista keskustelufoorumia;

| AG. | toteaa, että Eurooppa-neuvostolla on oikeus vahvistaa määräenemmistöllä luettelo neuvoston kokoonpanoista (tai muuttaa sitä), lukuun ottamatta yleisten asioiden neuvostoa ja ulkoasiainneuvostoa; |
| --- | --- |

AG.

toteaa, että Eurooppa-neuvostolla on oikeus vahvistaa määräenemmistöllä luettelo neuvoston kokoonpanoista (tai muuttaa sitä), lukuun ottamatta yleisten asioiden neuvostoa ja ulkoasiainneuvostoa;

| 1. | pitää valitettavana, että sukupuolten tasa-arvosta vastaavilla ministereillä ja valtiosihteereillä ei ole erityistä institutionaalista foorumia sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden edustajat voivat kokoontua säännöllisesti, keskustella, antaa säädöksiä, tehdä poliittisia päätöksiä ja vaihtaa parhaita käytäntöjä; korostaa, että kokoamalla yhteen sukupuolten tasa-arvosta vastaavat ministerit ja valtiosihteerit saadaan aikaan paremmin kohdennettu ja tehokkaampi yhteistyöfoorumi, jolla varmistetaan sukupuolten tasa-arvon aikaisempaa tiiviimpi sisällyttäminen EU:n strategioihin ja poliittisiin prosesseihin, johdonmukainen lähestymistapa ja kaikkien asiaan liittyvien toimintapolitiikkojen koordinointi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että on tärkeää koota sukupuolten tasa-arvosta vastaavat ministerit ja valtiosihteerit yhteen erityiseen viralliseen foorumiin, jotta voidaan toteuttaa yhteisiä ja konkreettisia toimenpiteitä ja antaa säädöksiä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon alan haasteisiin vastaamiseksi ja varmistaa, että sukupuolten tasa-arvoa koskevista kysymyksistä keskustellaan korkeimmalla poliittisella tasolla, ja ottaa huomioon ne erityiset syrjinnän muodot, joista rodullistetut naiset, etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset, ikääntyneet naiset, vammaiset naiset, romaninaiset, lbti-naiset, pakolais- ja maahanmuuttajanaiset sekä sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevat naiset kärsivät; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän neuvoston kokoonpanon perustamiseen liittyvän poliittisen signaalin merkitystä; vakuuttaa, että erityisellä sukupuolten tasa-arvoa käsittelevällä neuvoston kokoonpanolla, jossa sukupuolten tasa-arvosta vastaavat ministerit ja valtiosihteerit voivat tavata ja keskustella säännöllisesti, vahvistetaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista unionin lainsäädännössä, jäsenvaltioiden välistä vuoropuhelua ja yhteistyötä, parhaiden käytäntöjen ja tehokkaimman lainsäädännön vaihtoa ja valmiuksia löytää yhteisiä ratkaisuja EU:n laajuisiin ongelmiin sekä autetaan kaventamaan jäsenvaltioiden välisiä eroja ja yhdenmukaistamaan naisten oikeuksien suojelua ja sukupuolten tasa-arvoa Euroopassa intersektionaalisen lähestymistavan avulla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että erityinen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevä neuvoston kokoonpano olisi keskeinen tekijä pyrkimyksissä laukaista sukupuolten tasa-arvoon liittyviä tärkeimpiä asiakokonaisuuksia eli Istanbulin yleissopimuksen ratifiointia ja julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä annettavan direktiivin (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi) sekä uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annettavan neuvoston direktiivin (syrjinnän vastainen direktiivi) hyväksymistä koskevien neuvottelujen pattitilanne, ja edistää muita sukupuolikysymyksiä, jotka olisi ratkaistava lähivuosina, kuten sukupuoleen perustuvan väkivallan lisääminen vakavien rajat ylittävien rikosten luetteloon ja tulevan, sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa koskevan direktiivin hyväksyminen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa neuvostoa ja Eurooppa-neuvostoa perustamaan sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän neuvoston kokoonpanon, jotta helpotetaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista kaikissa EU:n politiikoissa ja lainsäädäntötoimissa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa Eurooppa-neuvostoa muuttamaan SEUT:n 236 artiklan ja neuvoston työjärjestyksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti määräenemmistöllä tekemällään päätöksellä niiden kokoonpanojen luetteloa, joissa neuvosto kokoontuu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0080.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0025.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0286.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0173.

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/630296/EPRS_BRI(2018)630296_EN.pdf

(7)  Eurostat, 2018.

(8)  Lähteinä kansalaisjärjestöt (Oxfam) ja YK.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/156 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/156

---

P9_TA(2020)0382

EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (2020/2532(RSP))

(2021/C 445/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”ilmastosopimus”, ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ”ilmastosopimus”, ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon ilmastosopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastosopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2013 esitetyn EU:n strategian ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja siihen liitetyt komission yksiköiden valmisteluasiakirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2013 esitetyn EU:n strategian ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja siihen liitetyt komission yksiköiden valmisteluasiakirjat,

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2018 annetun komission kertomuksen ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan EU:n strategian täytäntöönpanosta (COM(2018)0738), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2018 annetun komission kertomuksen ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan EU:n strategian täytäntöönpanosta (COM(2018)0738),

| — | ottaa huomioon YK:n ympäristöohjelman (UNEP) raportin sopeutumiseroista ”Adaptation Gap Report 2018”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ympäristöohjelman (UNEP) raportin sopeutumiseroista ”Adaptation Gap Report 2018”,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2020 annetun komission ehdotuksen asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (COM(2020)0080), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2020 annetun komission ehdotuksen asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (COM(2020)0080),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia. Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia. Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381),

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella, viidennen arviointiraportin (AR5) ja sen lyhennelmäraportin, erityisraportin ilmastonmuutoksesta ja maankäytöstä sekä erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella, viidennen arviointiraportin (AR5) ja sen lyhennelmäraportin, erityisraportin ilmastonmuutoksesta ja maankäytöstä sekä erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa,

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2019 julkaistun biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IBPES) maailmanlaajuisen arvion biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2019 julkaistun biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IBPES) maailmanlaajuisen arvion biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 33/2018 ”Aavikoitumisen torjunta EU:ssa: kasvava uhka edellyttää enemmän toimia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 33/2018 ”Aavikoitumisen torjunta EU:ssa: kasvava uhka edellyttää enemmän toimia”,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevän kansainvälisen komission (Global Commission on Adaptation) vuonna 2019 antaman lippulaivaraportin ilmastonmuutokseen sopeutumisesta ”Adapt Now: A Global Call for Leadership on Climate Resilience”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevän kansainvälisen komission (Global Commission on Adaptation) vuonna 2019 antaman lippulaivaraportin ilmastonmuutokseen sopeutumisesta ”Adapt Now: A Global Call for Leadership on Climate Resilience”,

| — | ottaa huomioon vuoteen 2020 ulottuvan EU:n seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman ja sen vuotta 2050 koskevan vision, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoteen 2020 ulottuvan EU:n seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman ja sen vuotta 2050 koskevan vision,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (1),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (2),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (3),

| — | ottaa huomioon 25. tammikuuta 2017 annetun Euroopan ympäristökeskuksen indikaattoreihin perustuvan raportin ilmastonmuutoksesta, vaikutuksista ja haavoittuvuudesta Euroopassa 2016, ”Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. tammikuuta 2017 annetun Euroopan ympäristökeskuksen indikaattoreihin perustuvan raportin ilmastonmuutoksesta, vaikutuksista ja haavoittuvuudesta Euroopassa 2016, ”Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016”,

| — | ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2019 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen indikaattoriarvioinnin ilmastoon liittyvistä ääri-ilmiöistä johtuvista taloudellisista menetyksistä Euroopassa, ”Economic losses from climate-related extremes in Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2019 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen indikaattoriarvioinnin ilmastoon liittyvistä ääri-ilmiöistä johtuvista taloudellisista menetyksistä Euroopassa, ”Economic losses from climate-related extremes in Europe”,

| — | ottaa huomioon 4. syyskuuta 2019 annetun Euroopan ympäristökeskuksen raportin ilmastonmuutokseen sopeutumisesta EU:n maatalousalalla, ”Climate change adaptation in the agriculture sector in Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. syyskuuta 2019 annetun Euroopan ympäristökeskuksen raportin ilmastonmuutokseen sopeutumisesta EU:n maatalousalalla, ”Climate change adaptation in the agriculture sector in Europe”,

| — | ottaa huomioon 4. joulukuuta 2019 annetun Euroopan ympäristökeskuksen raportin Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä vuonna 2020, ”The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. joulukuuta 2019 annetun Euroopan ympäristökeskuksen raportin Euroopan ympäristön tilasta ja näkymistä vuonna 2020, ”The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe”,

| — | ottaa huomioon komission riippumattoman johtavien tieteellisten neuvonantajien ryhmän 29. kesäkuuta 2020 antaman tieteellisen lausunnon sopeutumisesta ilmastonmuutokseen liittyviin terveysvaikutuksiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission riippumattoman johtavien tieteellisten neuvonantajien ryhmän 29. kesäkuuta 2020 antaman tieteellisen lausunnon sopeutumisesta ilmastonmuutokseen liittyviin terveysvaikutuksiin,

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2020 annetun Euroopan ympäristökeskuksen raportin ympäristön vaikutuksista terveyteen ja hyvinvointiin Euroopassa, ”Healthy environment, healthy lives: how the environment influences health and well-being in Europe”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2020 annetun Euroopan ympäristökeskuksen raportin ympäristön vaikutuksista terveyteen ja hyvinvointiin Euroopassa, ”Healthy environment, healthy lives: how the environment influences health and well-being in Europe”,

| — | ottaa huomioon YK:n laatiman Sendain kehyksen katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n laatiman Sendain kehyksen katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030,

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY yhteisön vesipolitiikan puitteista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY yhteisön vesipolitiikan puitteista (4),

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/741 veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/741 veden uudelleenkäytön vähimmäisvaatimuksista (5),

| — | ottaa huomioon Cancúnin sopeutumiskehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cancúnin sopeutumiskehyksen,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutoksen vaikutuksista aiheutuvia menetyksiä ja vahinkoja käsittelevän Varsovan kansainvälisen mekanismin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutoksen vaikutuksista aiheutuvia menetyksiä ja vahinkoja käsittelevän Varsovan kansainvälisen mekanismin,

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/60/EY tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/60/EY tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta (6),

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seurannasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen kansalaisaloitteen Right2Water seurannasta (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 33/2018 ”Aavikoitumisen torjunta EU:ssa: kasvava uhka edellyttää enemmän toimia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 33/2018 ”Aavikoitumisen torjunta EU:ssa: kasvava uhka edellyttää enemmän toimia”,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 25/2018 ”Tulvadirektiivi: riskien arvioinnissa on edistytty, mutta suunnittelua ja täytäntöönpanoa on parannettava”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 25/2018 ”Tulvadirektiivi: riskien arvioinnissa on edistytty, mutta suunnittelua ja täytäntöönpanoa on parannettava”,

| — | ottaa huomioon Euroopan komission alhaalta ylöspäin -analyysiin perustuvat PESETA-kertomukset ilmastonmuutoksen vaikutuksista eri EU:n aloilla (”Projections of Economic impacts of climate change in Sectors of the EU based on bottom-up Analysis”), erityisesti vuoden 2018 ja vuoden 2020 PESETA III- ja IV-kertomukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission alhaalta ylöspäin -analyysiin perustuvat PESETA-kertomukset ilmastonmuutoksen vaikutuksista eri EU:n aloilla (”Projections of Economic impacts of climate change in Sectors of the EU based on bottom-up Analysis”), erityisesti vuoden 2018 ja vuoden 2020 PESETA III- ja IV-kertomukset,

| — | ottaa huomioon kysymyksen komissiolle EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (O-000075/2020 – B9-0075/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kysymyksen komissiolle EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (O-000075/2020 – B9-0075/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että ilmastossa havaituilla muutoksilla on jo laaja-alaisia vaikutuksia ekosysteemeihin (erityisesti biologiseen monimuotoisuuteen), sosiaalisiin ja talouden aloihin (eriarvoisuus lisääntyy) ja ihmisten terveyteen; katsoo, että on tärkeää estää ekosysteemeihin ja luonnonvaraiseen kasvistoon ja eläimistöön kohdistuvien moninaisten ja usein toisiinsa vaikuttavien uhkien ilmaantuminen, mukaan lukien elinympäristöjen katoaminen ja niiden tilan heikkeneminen; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutuksia kirjataan jatkuvasti eri puolilla maailmaa ja EU:ssa ja että on saatu lisää näyttöä siitä, että muuttuva ilmasto lisää äärimmäisten ilmastoon liittyvien ilmiöiden määrää monilla EU:n alueilla ja kolmansissa maissa ja laukaisee tartuntatautien aiheuttajien invaasioita, jotka voivat johtaa sellaisten tartuntatautien uuteen tulemiseen, jotka on aiemmin onnistuttu poistamaan EU:ssa; toteaa, että ilmastonmuutokseen sopeutuminen ei ole ainoastaan EU:n taloudellisen edun mukaista vaan myös kansalaisten hyvinvoinnin kannalta välttämätöntä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ilmastossa havaituilla muutoksilla on jo laaja-alaisia vaikutuksia ekosysteemeihin (erityisesti biologiseen monimuotoisuuteen), sosiaalisiin ja talouden aloihin (eriarvoisuus lisääntyy) ja ihmisten terveyteen; katsoo, että on tärkeää estää ekosysteemeihin ja luonnonvaraiseen kasvistoon ja eläimistöön kohdistuvien moninaisten ja usein toisiinsa vaikuttavien uhkien ilmaantuminen, mukaan lukien elinympäristöjen katoaminen ja niiden tilan heikkeneminen; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutuksia kirjataan jatkuvasti eri puolilla maailmaa ja EU:ssa ja että on saatu lisää näyttöä siitä, että muuttuva ilmasto lisää äärimmäisten ilmastoon liittyvien ilmiöiden määrää monilla EU:n alueilla ja kolmansissa maissa ja laukaisee tartuntatautien aiheuttajien invaasioita, jotka voivat johtaa sellaisten tartuntatautien uuteen tulemiseen, jotka on aiemmin onnistuttu poistamaan EU:ssa; toteaa, että ilmastonmuutokseen sopeutuminen ei ole ainoastaan EU:n taloudellisen edun mukaista vaan myös kansalaisten hyvinvoinnin kannalta välttämätöntä;

| B. | toteaa, että havaintojen ja ennusteiden mukaan ilmastonmuutos vaikuttaa EU:n jäsenvaltioihin, alueisiin ja aloihin eri tavoin; huomauttaa, että rannikko- ja saaristoalueet ovat erityisen haavoittuvia ilmastonmuutoksen vaikutuksille; panee merkille, että EU:n eri alueiden sopeutumiskyky vaihtelee merkittävästi ja että EU:n saaristoalueiden ja syrjäisimpien alueiden sopeutumiskyky on rajallinen; ottaa huomioon, että sopeutumisstrategioissa olisi myös kannustettava siirtymään kestävään kehitykseen haavoittuvilla alueilla, kuten saarilla, soveltaen ympäristöystävällisiä ja luontopohjaisia ratkaisuja; huomauttaa, että Välimeren alueella tulee esiintymään enemmän helteistä johtuvaa ihmisten kuolleisuutta, veden niukkuutta, aavikoitumista, elinympäristöjen häviämistä ja metsäpaloja; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että havaintojen ja ennusteiden mukaan ilmastonmuutos vaikuttaa EU:n jäsenvaltioihin, alueisiin ja aloihin eri tavoin; huomauttaa, että rannikko- ja saaristoalueet ovat erityisen haavoittuvia ilmastonmuutoksen vaikutuksille; panee merkille, että EU:n eri alueiden sopeutumiskyky vaihtelee merkittävästi ja että EU:n saaristoalueiden ja syrjäisimpien alueiden sopeutumiskyky on rajallinen; ottaa huomioon, että sopeutumisstrategioissa olisi myös kannustettava siirtymään kestävään kehitykseen haavoittuvilla alueilla, kuten saarilla, soveltaen ympäristöystävällisiä ja luontopohjaisia ratkaisuja; huomauttaa, että Välimeren alueella tulee esiintymään enemmän helteistä johtuvaa ihmisten kuolleisuutta, veden niukkuutta, aavikoitumista, elinympäristöjen häviämistä ja metsäpaloja;

| C. | toteaa, että koralliriutat ja mangrovet, jotka ovat tärkeitä luontaisia hiilinieluja, ovat vaarassa ilmastonmuutoksen vuoksi; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että koralliriutat ja mangrovet, jotka ovat tärkeitä luontaisia hiilinieluja, ovat vaarassa ilmastonmuutoksen vuoksi;

| D. | ottaa huomioon, että maaperän terveys on keskeinen tekijä aavikoitumisen vaikutusten lieventämisessä, koska maaperä on suurin hiilivarasto ja kaikkien ekosysteemien perusta ja viljelykasvien kasvualusta, sen vedenpidätyskyky on huomattava ja se voi merkittävästi parantaa yhteiskunnan kykyä sietää ympäristönmuutoksia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että maaperän terveys on keskeinen tekijä aavikoitumisen vaikutusten lieventämisessä, koska maaperä on suurin hiilivarasto ja kaikkien ekosysteemien perusta ja viljelykasvien kasvualusta, sen vedenpidätyskyky on huomattava ja se voi merkittävästi parantaa yhteiskunnan kykyä sietää ympäristönmuutoksia;

| E. | ottaa huomioon, että vesialan, maatalouden, kalastuksen ja metsätalouden ja maa- ja merialueiden biologisen monimuotoisuuden välillä on kiinteä yhteys ja että ne ovat yhteydessä myös muuttuviin maankäyttötapoihin ja väestörakenteen muutokseen; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset muualla maailmassa voivat vaikuttaa EU:hun kaupan, kansainvälisten rahavirtojen, kansanterveyden, muuttoliikkeen ja turvallisuuden kautta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vesialan, maatalouden, kalastuksen ja metsätalouden ja maa- ja merialueiden biologisen monimuotoisuuden välillä on kiinteä yhteys ja että ne ovat yhteydessä myös muuttuviin maankäyttötapoihin ja väestörakenteen muutokseen; ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset muualla maailmassa voivat vaikuttaa EU:hun kaupan, kansainvälisten rahavirtojen, kansanterveyden, muuttoliikkeen ja turvallisuuden kautta;

| F. | toteaa, että EU:n kokonaisenergiankulutus vesialalla on merkittävä ja että sitä on tehostettava, jotta voidaan edistää Pariisin sopimuksen tavoitteita, EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamista vuoteen 2030 mennessä ja hiilineutraaliutta vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EU:n kokonaisenergiankulutus vesialalla on merkittävä ja että sitä on tehostettava, jotta voidaan edistää Pariisin sopimuksen tavoitteita, EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamista vuoteen 2030 mennessä ja hiilineutraaliutta vuoteen 2050 mennessä;

| G. | toteaa, että vesipolitiikan puitedirektiivi ei sisällä erityisiä säännöksiä ilmastonmuutoksen vaikutusten käsittelemisestä; panee merkille, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossaan komissio kuitenkin toteaa, että pohja- ja pintaveden luonnolliset toiminnot on palautettava ennalleen; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että vesipolitiikan puitedirektiivi ei sisällä erityisiä säännöksiä ilmastonmuutoksen vaikutusten käsittelemisestä; panee merkille, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossaan komissio kuitenkin toteaa, että pohja- ja pintaveden luonnolliset toiminnot on palautettava ennalleen;

| H. | ottaa huomioon, että rakennuskannan osuus EU:n energiankulutuksesta on noin 40 prosenttia ja hiilidioksidipäästöistä noin 36 prosenttia ja että siksi rakennusten pitkälle menevä, myös vaiheittainen, peruskorjaus on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan saavuttaa tavoite EU:n ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että rakennuskannan osuus EU:n energiankulutuksesta on noin 40 prosenttia ja hiilidioksidipäästöistä noin 36 prosenttia ja että siksi rakennusten pitkälle menevä, myös vaiheittainen, peruskorjaus on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan saavuttaa tavoite EU:n ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä;

| I. | panee merkille Euroopan ympäristökeskuksen arvioineen, että äärimmäisistä sää- ja ilmastoilmiöistä aiheutui 426 miljardin euron kustannukset EU:n 28 jäsenvaltiossa vuosina 1980–2017, ja todenneen, että ilmastonmuutoksen aiheuttamien vahinkojen kustannuksista odotetaan suuria, vaikka Pariisin sopimus pantaisiin täytäntöön; katsoo, että nämä kustannukset olisi otettava huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannus-hyötyanalyysissa; toteaa, että ilmastonmuutoksen haittavaikutuksia voidaan rajoittaa ilmastokestävillä investoinneilla ja siten vähentää sopeutumiskustannuksia; toteaa, että EU:n ulkopuolisilla ilmastonmuutoksen vaikutuksilla on todennäköisesti monenlaisia taloudellisia, sosiaalisia ja poliittisia heijastusvaikutuksia EU:hun, muun muassa kaupan, kansainvälisten rahoitusvirtojen, ilmastosyistä johtuvan pakkomuuton ja turvallisuuden kautta; ottaa huomioon, että tarvittavia ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia investointeja ei ole vielä arvioitu eikä sisällytetty monivuotisen rahoituskehyksen ilmastolukuihin; |
| --- | --- |

I.

panee merkille Euroopan ympäristökeskuksen arvioineen, että äärimmäisistä sää- ja ilmastoilmiöistä aiheutui 426 miljardin euron kustannukset EU:n 28 jäsenvaltiossa vuosina 1980–2017, ja todenneen, että ilmastonmuutoksen aiheuttamien vahinkojen kustannuksista odotetaan suuria, vaikka Pariisin sopimus pantaisiin täytäntöön; katsoo, että nämä kustannukset olisi otettava huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannus-hyötyanalyysissa; toteaa, että ilmastonmuutoksen haittavaikutuksia voidaan rajoittaa ilmastokestävillä investoinneilla ja siten vähentää sopeutumiskustannuksia; toteaa, että EU:n ulkopuolisilla ilmastonmuutoksen vaikutuksilla on todennäköisesti monenlaisia taloudellisia, sosiaalisia ja poliittisia heijastusvaikutuksia EU:hun, muun muassa kaupan, kansainvälisten rahoitusvirtojen, ilmastosyistä johtuvan pakkomuuton ja turvallisuuden kautta; ottaa huomioon, että tarvittavia ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia investointeja ei ole vielä arvioitu eikä sisällytetty monivuotisen rahoituskehyksen ilmastolukuihin;

| J. | katsoo, että ilmastonmuutosta ja sen vaikutuksia voidaan vähentää merkittävästi kunnianhimoisella maailmanlaajuisella hillitsemispolitiikalla, joka vastaa ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevaa Pariisin sopimuksen tavoitetta; ottaa huomioon, että nykyiset päästövähennyssitoumukset eivät riitä Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen, vaan niiden tuloksena ilmasto lämpenee yli 3 celsiusastetta esiteolliseen aikaan verrattuna; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että ilmastonmuutosta ja sen vaikutuksia voidaan vähentää merkittävästi kunnianhimoisella maailmanlaajuisella hillitsemispolitiikalla, joka vastaa ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevaa Pariisin sopimuksen tavoitetta; ottaa huomioon, että nykyiset päästövähennyssitoumukset eivät riitä Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen, vaan niiden tuloksena ilmasto lämpenee yli 3 celsiusastetta esiteolliseen aikaan verrattuna;

| K. | katsoo, että ilmastonmuutokseen sopeutuminen on välttämätöntä, jotta voidaan selviytyä ilmastonmuutoksen nykyisistä haittavaikutuksista ja ennakoida sen tulevia haittavaikutuksia sekä ehkäistä tai vähentää ilmastonmuutoksesta aiheutuvia lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin riskejä; katsoo, että vahva EU:n sopeutumisstrategia on olennaisen tärkeä, jotta haavoittuvia alueita ja aloja voidaan valmistaa ilmastonmuutokseen; katsoo, että kollektiiviset kansainväliset toimet muun muassa kestävän kehityksen, biologisen monimuotoisuuden ja katastrofiriskien vähentämisen alalla olisi sisällytettävä paremmin uuteen strategiaan; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että ilmastonmuutokseen sopeutuminen on välttämätöntä, jotta voidaan selviytyä ilmastonmuutoksen nykyisistä haittavaikutuksista ja ennakoida sen tulevia haittavaikutuksia sekä ehkäistä tai vähentää ilmastonmuutoksesta aiheutuvia lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin riskejä; katsoo, että vahva EU:n sopeutumisstrategia on olennaisen tärkeä, jotta haavoittuvia alueita ja aloja voidaan valmistaa ilmastonmuutokseen; katsoo, että kollektiiviset kansainväliset toimet muun muassa kestävän kehityksen, biologisen monimuotoisuuden ja katastrofiriskien vähentämisen alalla olisi sisällytettävä paremmin uuteen strategiaan;

| L. | uskoo, että menetysten ja vahinkojen tai ilmastosyistä johtuvan pakkomuuton johdosta toteutettavien sopeutustoimien rahoitusmekanismit ovat tehokkaampia, jos naiset, myös ruohonjuuritasolla, voivat osallistua täysimääräisesti niiden suunnitteluun, päätöksentekoon ja täytäntöönpanoon; toteaa, että naisten tietämyksen – myös paikallisen tason ja alkuperäiskansojen naisten tietämyksen – huomioon ottaminen voi edistää katastrofien hallintaa, biologista monimuotoisuutta, parempaa vesihuoltoa, tehokkaampaa elintarviketurvaa, aavikoitumisen estämistä ja metsien suojelua sekä varmistaa nopean siirtymisen kohti uusiutuviin energialähteisiin perustuvia teknologioita ja tukea kansanterveyttä; |
| --- | --- |

L.

uskoo, että menetysten ja vahinkojen tai ilmastosyistä johtuvan pakkomuuton johdosta toteutettavien sopeutustoimien rahoitusmekanismit ovat tehokkaampia, jos naiset, myös ruohonjuuritasolla, voivat osallistua täysimääräisesti niiden suunnitteluun, päätöksentekoon ja täytäntöönpanoon; toteaa, että naisten tietämyksen – myös paikallisen tason ja alkuperäiskansojen naisten tietämyksen – huomioon ottaminen voi edistää katastrofien hallintaa, biologista monimuotoisuutta, parempaa vesihuoltoa, tehokkaampaa elintarviketurvaa, aavikoitumisen estämistä ja metsien suojelua sekä varmistaa nopean siirtymisen kohti uusiutuviin energialähteisiin perustuvia teknologioita ja tukea kansanterveyttä;

| M. | katsoo, että ilmastonmuutoksesta aiheutuu terveysriskejä ihmisille ja erityisesti joillekin haavoittuville ryhmille (vanhukset, lapset, ulkona työskentelevät ja asunnottomat); ottaa huomioon, että nämä riskit lisäävät muun muassa sairastavuutta ja kuolleisuutta äärimmäisten sääilmiöiden (helleaallot, myrskyt, tulvat, metsäpalot) ja uusien tartuntatautien (joiden leviämiseen, ajankohtaan ja voimakkuuteen lämpötilan, kosteuden ja sademäärän muutokset vaikuttavat) ilmaantumisen vuoksi; ottaa huomioon, että muutokset ekosysteemeissä voivat myös lisätä tartuntatautien riskiä; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että ilmastonmuutoksesta aiheutuu terveysriskejä ihmisille ja erityisesti joillekin haavoittuville ryhmille (vanhukset, lapset, ulkona työskentelevät ja asunnottomat); ottaa huomioon, että nämä riskit lisäävät muun muassa sairastavuutta ja kuolleisuutta äärimmäisten sääilmiöiden (helleaallot, myrskyt, tulvat, metsäpalot) ja uusien tartuntatautien (joiden leviämiseen, ajankohtaan ja voimakkuuteen lämpötilan, kosteuden ja sademäärän muutokset vaikuttavat) ilmaantumisen vuoksi; ottaa huomioon, että muutokset ekosysteemeissä voivat myös lisätä tartuntatautien riskiä;

| N. | ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan ennustettu ilmastonmuutos aiheuttaisi vuosittain noin 250 000 lisäkuolemantapausta vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan ennustettu ilmastonmuutos aiheuttaisi vuosittain noin 250 000 lisäkuolemantapausta vuoteen 2030 mennessä;

| O. | katsoo, että ekosysteemien, kuten metsien, nurmien, turvemaiden ja kosteikkojen, ennallistaminen korjaa asianomaisen maankäyttöjärjestelmän hiilitasapainoa ja on sekä lievennys- että sopeutumistoimenpide; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että ekosysteemien, kuten metsien, nurmien, turvemaiden ja kosteikkojen, ennallistaminen korjaa asianomaisen maankäyttöjärjestelmän hiilitasapainoa ja on sekä lievennys- että sopeutumistoimenpide;

| P. | katsoo, että ympäristökatastrofien ehkäisyyn panostaminen voi tehokkaasti parantaa ilmastonmuutokseen sopeutumista ja vähentää ilmastoon liittyvien äärimmäisten sääilmiöiden esiintymistiheyttä ja voimakkuutta; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että ympäristökatastrofien ehkäisyyn panostaminen voi tehokkaasti parantaa ilmastonmuutokseen sopeutumista ja vähentää ilmastoon liittyvien äärimmäisten sääilmiöiden esiintymistiheyttä ja voimakkuutta;

| Q. | panee merkille, että IPCC:n vuonna 2019 julkaistun ilmastonmuutosta ja maankäyttöä käsittelevän erityiskertomuksen mukaan paljon hiiltä sitovien ekosysteemien suojelulla on välitön myönteinen vaikutus ilmastonmuutokseen; toteaa, että ennallistamisen ja muiden maankäyttöjärjestelmiin liittyvien toimenpiteiden myönteiset vaikutukset eivät sitä vastoin ole välittömiä; |
| --- | --- |

Q.

panee merkille, että IPCC:n vuonna 2019 julkaistun ilmastonmuutosta ja maankäyttöä käsittelevän erityiskertomuksen mukaan paljon hiiltä sitovien ekosysteemien suojelulla on välitön myönteinen vaikutus ilmastonmuutokseen; toteaa, että ennallistamisen ja muiden maankäyttöjärjestelmiin liittyvien toimenpiteiden myönteiset vaikutukset eivät sitä vastoin ole välittömiä;

| R. | katsoo, että tavoitteeksi asetettu vesimuodostumien hyvän ekologisen tilan saavuttaminen on ratkaisevan tärkeää sopeutumisen kannalta ja että muuttuva ilmasto lisää vesimuodostumien ekologiseen tilaan kohdistuvaa painetta; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että tavoitteeksi asetettu vesimuodostumien hyvän ekologisen tilan saavuttaminen on ratkaisevan tärkeää sopeutumisen kannalta ja että muuttuva ilmasto lisää vesimuodostumien ekologiseen tilaan kohdistuvaa painetta;

Yleiset huomautukset

| 1. | korostaa, että unionin kokonaisuudessaan ja kaikkien sen maiden ja alueiden on sopeuduttava ilmastonmuutokseen, jotta voidaan minimoida sen haitalliset ja peruuttamattomat vaikutukset ja panna samalla täytäntöön kunnianhimoisia hillitsemistoimenpiteitä, jotta ilmaston lämpeneminen voidaan pitää alle 1,5 celsiusasteessa esiteolliseen aikaan verrattuna ja jotta voidaan hyödyntää täysimääräisesti mahdollisuudet ilmastokestävään kasvuun ja kestävään kehitykseen ja maksimoida liitännäishyödyt muussa ympäristöpolitiikassa ja lainsäädännössä; korostaa tässä yhteydessä horjumatonta sitoutumistaan Pariisin sopimuksessa määriteltyyn maailmanlaajuiseen sopeutumistavoitteeseen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että EU:n kaupungit ja alueet kärsivät jo nyt ilmastonmuutoksen laajamittaisista haittavaikutuksista, kuten rankkasateista, tulvista ja kuivuudesta, ja että nämä ilmiöt muodostavat ympäristö-, talous- ja turvallisuusriskejä paikallisille yhteisöille ja yrityksille; katsoo, että tulevassa strategiassa olisi otettava huomioon tämä kiireellisiä toimia vaativa asiantila ja ehdotettava asianmukaisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ehdottaa, että Euroopan unionin solidaarisuusrahaston reaktiivisuutta täydennetään ennakoivalla ilmastonmuutokseen sopeutumisella, joka vähentää EU:n alueen ja sen asukkaiden haavoittuvuutta lisäämällä sopeutumiskykyä ja vähentämällä sen herkkyyttä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ilmaisee tukensa ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevälle kansainväliselle komissiolle sen pyrkiessä lisäämään sopeutumista koskevaa tietoisuutta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa keskittämään huomion uudelleen ja paremmin ilmastonmuutokseen sopeutumiseen; on siksi tyytyväinen siihen, että komissio esittää uuden strategian, joka on keskeinen osa EU:n ilmastopolitiikkaa, ja pyytää sitä esittämään strategian viipymättä; katsoo sen tarjoavan tilaisuuden osoittaa, että EU on maailmanlaajuisesti johtava toimija globaalin ilmastokestävyyden kehittämisessä, lisäämällä rahoitusta sekä edistämällä tieteellistä tutkimusta, palveluja, teknologioita ja käytäntöjä ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi; katsoo, että uuden strategian olisi oltava erottamaton osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, jotta voidaan rakentaa muutosjoustava EU luomalla ja ylläpitämällä järjestelmiä, joilla on hyvä sopeutumis- ja reagointikyky nopeasti muuttuvassa ilmastossa, vauhdittamalla kestävää talouskehitystä, turvaamalla elämänlaatu ja kansanterveys, varmistamalla vesi- ja elintarviketurva, vaalimalla ja suojelemalla biologista monimuotoisuutta, siirtymällä puhtaisiin energialähteisiin sekä varmistamalla ilmasto-oikeudenmukaisuus ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus; panee tyytyväisenä merkille sopeutumistoimien hallintojärjestelmän tehostamisen eurooppalaisen ilmastolain nojalla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | suhtautuu myönteisesti komission marraskuussa 2018 tekemään arvioon EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja panee merkille arvioinnissa esitetyn päätelmän, jonka mukaan strategian laaja-alaisia tavoitteita ei ole täysin saavutettu mutta sen kaikkien yksittäisten toimien toteuttamisessa on edistytty; katsoo, että uudessa strategiassa asetettujen tavoitteiden on oltava kunnianhimoisempia, jotta EU voi varautua ilmastonmuutoksen ennakoituihin haittavaikutuksiin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa ottamaan ilmastonmuutokseen sopeutumisen huomioon rakennettaessa ja kunnostettaessa olemassa olevaa infrastruktuuria, kaikilla aloilla ja maankäytön suunnittelussa ja kehottaa varmistamaan maankäytön suunnittelun, rakennusten, kaiken asiaankuuluvan infrastruktuurin ja muiden investointien tosiasiallisen ilmastokestävyyden erityisesti ennakkoarvioinnin avulla, jotta voidaan arvioida hankkeiden kykyä selviytyä keskipitkän ja pitkän aikavälin ilmastovaikutuksista erilaisissa maapallon lämpötilan noususkenaarioissa sekä selvittää, ovatko ne oikeutettuja EU:n rahoitukseen, ja varmistaa, että EU:n varoja käytetään tehokkaasti pitkäkestoisiin ja ilmastotavoitteiden kanssa yhteensopiviin hankkeisiin; kehottaa uudistamaan teknisiä normeja ja käytäntöjä kaikkialla EU:ssa fyysisten ilmastoriskien huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että vihreä infrastruktuuri edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista luontopääoman suojelun, luontotyyppien ja lajien suojelun, hyvän ekologisen tilan ja vesienhoidon sekä elintarviketurvallisuuden kautta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää valitettavana, että vuonna 2013 laaditussa strategiassa ei oteta asianmukaisesti huomioon sopeutumistoimien toteuttamisen kiireellisyyttä; on tyytyväinen hallinnon lujittamiseen, joka mahdollistaa sopeutumistoimet eurooppalaisen ilmastolain puitteissa, ja kehottaa sisällyttämään uuteen strategiaan sitovia ja mitattavissa olevia tavoitteita sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla, määrittämään ensisijaiset alat ja investointitarpeet sekä arvioimaan sitä, missä määrin EU:n investoinnit auttavat vähentämään unionin yleistä ilmastoon liittyvää haavoittuvuutta, tarkastelemaan strategiaa useammin uudelleen selkeiden tavoitteiden pohjalta sekä laatimaan asianmukaisen arvioinnin ja indikaattorit viimeisimmän tutkimustiedon perusteella täytäntöönpanossa saavutetun edistyksen mittaamiseksi; tunnustaa tarpeen pitää toimenpiteet ja suunnitelmat jatkuvasti ajan tasalla ennennäkemättömässä määrin muuttuvassa maailmassa; kehottaakin komissiota säännöllisesti tarkastelemaan ja päivittämään uutta strategiaa eurooppalaisen ilmastolain asiaa koskevien säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa myös, että edistyminen paikallisten ja alueellisten sopeutumisstrategioiden määrässä on ollut odotettua vähäisempää ja että jäsenvaltioiden välillä on eroja; kehottaa jäsenvaltioita luomaan kannustimia ja auttamaan alueita sopeutumissuunnitelmien täytäntöönpanossa ja toimien toteuttamisessa; korostaa, että sopeutumisstrategioissa olisi otettava asianmukaisesti huomioon alueelliset erityispiirteet ja paikallinen tietämys; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki EU:n alueet ovat varautuneet torjumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia sopeutumisen avulla; pitää arvossa kaupunginjohtajien ilmastosopimusta, sillä se on lisännyt ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaa yhteistyötä paikallistasolla, sekä pysyvää kansallisen tason ilmasto- ja energia-alan monitasoista vuoropuhelua, josta säädetään energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetussa asetuksessa; kehottaa vahvistamaan sopeutumisen merkitystä Euroopan ilmastosopimuksessa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa fyysisten ilmastoriskien hallinnan merkitystä ja kehottaa sisällyttämään pakolliset ilmastoriskien arvioinnit EU:n strategiaan ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi, kansalliset sopeutumissuunnitelmat mukaan lukien; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vaatii näyttämään julkisissa hankinnoissa esimerkkiä ilmastoystävällisten materiaalien ja palvelujen käytöstä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että uudessa strategiassa on tärkeää edistää edelleen alueiden ja kaupunkien sopeutumista ilmastonmuutokseen esimerkiksi edistämällä lainsäädäntökehyksiä, jotka edellyttävät asianmukaisia sopeutumisstrategioita ja valvontaa alueiden ja kaupunkien tasolla, kun asiaankuuluvia sidosryhmiä, kuten kansalaisyhteiskuntaa, nuorisojärjestöjä, ammattijärjestöjä ja paikallisia yrityksiä, on kuultu asianmukaisesti, sekä luomalla niiden täytäntöönpanoa edistäviä taloudellisia kannustimia; korostaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisten maantieteellisten alueiden valmiuksien ja sopeutumiskyvyn parantamiseen, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia ilmastonmuutokselle, kuten rannikko- ja saaristoalueet sekä syrjäisimmät alueet, joihin ilmastonmuutos vaikuttaa erityisesti luonnonkatastrofien ja äärimmäisten sääilmiöiden vuoksi; pitää valitettavana, että sukupuolinäkökulma huomioitiin erittäin puutteellisesti komission vuoden 2013 sopeutumisstrategiassa, ja vaatii soveltamaan sukupuolinäkökulmaa, jossa otetaan täysimääräisesti huomioon naisten ja tyttöjen haavoittuvuus ja säilytetään sukupuolten tasavertaiset osallistumismahdollisuudet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa tarvetta parantaa rajatylittävää yhteistyötä ja koordinointia ilmastonmuutokseen sopeutumisen alalla sekä reagoida nopeasti ilmastokatastrofeihin; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita erilaisia ilmastonmuutokseen sopeutumistoimia koskevan tiedon ja hyvien käytäntöjen jakamisessa alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että jäsenvaltioiden, alueiden ja kaupunkien on kehitettävä sopeutumiskykyään, jotta voidaan vähentää haavoittuvuutta ja ilmastonmuutoksen sosiaalisia vaikutuksia; kehottaa komissiota ja EU:n virastoja tarjoamaan tarvittavaa valmiuksien kehittämistä ja koulutusta sekä puitteet tietojen ja hyvien käytäntöjen asianmukaiselle vaihdolle paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten kesken; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että sopeutumisstrategioilla olisi myös kannustettava haavoittuvia alueita, kuten saaria, siirtymään ympäristöystävällisiin ja luontopohjaisiin ratkaisuihin perustuvaan malliin, ja katsoo, että strategioilla olisi elinolojen kohentamiseksi lisättävä omavaraisuutta, muun muassa kestävää paikallista maataloutta ja kalastusta, kestävää vesihuoltoa ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä, kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, jotta voidaan edistää kyseisten alueiden muutosjoustavuutta ja ekosysteemien suojelua; |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille tarpeen kartoittaa edelleen ilmastonmuutoksen vaikutuksia esimerkiksi luonnonkatastrofien sattuessa; pitää siksi myönteisenä jo alkanutta EU:n ilmastonmuutoksen terveysvaikutusten seurantakeskuksen Climate-ADAPT-hanketta ja kannustaa komissiota kehittämään hanketta edelleen ja laajentamaan sen muille aloille; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa tärkeitä synergioita ja mahdollisia kompromisseja ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen välillä; korostaa nykyisen sopeutumisstrategian arvioinnin osoittaneen, että politiikoissa ja suunnitelmissa on painotettava enemmän sopeutumisen ja hillitsemisen välistä yhteyttä; toteaa, että synergiaan perustuvat lähestymistavat näihin kysymyksiin ovat olennaisen tärkeitä sekä ilmasto- ja ympäristökriisien aiheuttaman kiireellisyyden vuoksi että siksi, että on suojeltava ihmisten terveyttä ja lisättävä ekologisten ja sosiaalisten järjestelmien muutosjoustavuutta ja varmistettava, että ketään ei unohdeta; korostaa, että vaikka ilmastonmuutoksen tehokas hillitseminen edellyttää sen maailmanlaajuisen rajatylittävän luonteen vuoksi ehdottomasti yhteisiä toimia, on myös kiinnitettävä erityistä huomiota ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja sopeutumisen kustannuksiin kullakin alueella ja etenkin alueilla, joiden on yhtä aikaa osallistuttava maailmanlaajuisiin hillitsemistoimiin ja samalla kannettava ilmastonmuutoksen vaikutusten käsittelystä aiheutuvat kasvavat kustannukset; |
| --- | --- |

18.

| 19. | arvelee, että ilmastonmuutoksen haittavaikutukset saattavat osoittautua jäsenvaltioiden sopeutumiskykyä suuremmiksi; katsoo siksi, että jäsenvaltioiden ja unionin olisi tehtävä yhteistyötä ehkäistäkseen, minimoidakseen ja korjatakseen ilmastonmuutoksesta aiheutuvia menetyksiä ja vahinkoja Pariisin sopimuksen 8 artiklan mukaisesti; toteaa, että menetysten ja vahinkojen korjaamistoimenpiteitä on edelleen kehitettävä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat rajatylittäviä ja kohdistuvat esimerkiksi kauppaan, muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen; kehottaa siksi komissiota varmistamaan, että uusi strategia on kokonaisvaltainen ja kattaa kaikenlaiset ilmastovaikutukset; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että EU:n on oltava valmis ilmastosyistä johtuvaan pakkomuuttoon, ja pitää tarpeellisena toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä niiden väestöryhmien ihmisoikeuksien suojelemiseksi, joita ilmastonmuutoksen vaikutukset uhkaavat; |
| --- | --- |

21.

Luontopohjaiset ratkaisut ja vihreä infrastruktuuri

| 22. | palauttaa mieliin, että ilmastonmuutos ja sen vaikutukset kohdistuvat ihmisten lisäksi biologiseen monimuotoisuuteen sekä meri- ja maaekosysteemeihin ja että IPBESin merkittävän raportin mukaan ilmastonmuutos on nykyään kolmanneksi tärkein biologisen monimuotoisuuden häviämiseen suoraan vaikuttava tekijä maailmanlaajuisesti, ja toteaa, että kestävät elinkeinot ovat keskeisen tärkeäitä, jotta voidaan lieventää ihmisen toiminnan aiheuttamia vaarallisia häiriöitä ilmastojärjestelmässä ja sopeutua muuttuvaan ilmastoon; kehottaa sen vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että vuoteen 2030 ulottuvaan biodiversiteettistrategiaan perustuvien sopeutumistoimenpiteiden ja biologisen monimuotoisuuden suojelutoimenpiteiden täytäntöönpano on entistä johdonmukaisempaa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kannustaa kehittämään aidosti johdonmukaisen ja muutosjoustavan Euroopan laajuisen luontoverkoston, joka koostuu ekologisista käytävistä, jotka ehkäisevät lisääntymisisolaatiota, mahdollistavat lajien muuttoliikkeen sekä ylläpitävät ja kehittävät terveitä ekosysteemejä mahdollistaen samalla perinteisten ilmastokestävien infrastruktuurien kehittämisen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että on tärkeää hyödyntää kestäviä luontopohjaisia sopeutumisratkaisuja ja sellaisia meri- ja maaekosysteemien säilyttämiseen ja ennallistamiseen tähtääviä toimia, jotka voivat samanaikaisesti edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista, biologisen monimuotoisuuden suojelua ja eri tyyppisen saastumisen torjuntaa; kehottaa sisällyttämään uuteen strategiaan kunnianhimoisia toimintasuunnitelmia, joilla tehostetaan tällaisten ratkaisujen käyttöä ja joille myönnetään riittävästi rahoitusta muun muassa monivuotisesta rahoituskehyksestä, InvestEU-ohjelmasta ja elpymis- ja palautumistukivälineestä, ja ehdottaa, että tarkastellaan saatavilla olevien rahoitustuotteiden salkkuja ja parannetaan rahoitusehtoja, jotta voidaan kohentaa nykyistä investointitilannetta, joka ei ole optimaalinen; kehottaa lisäksi hyödyntämään tehokkaasti Life-ohjelmaa, jotta se voi toimia innovointia edistävänä tekijänä sopeutumisessa ja kehittyä tilaksi kokeilla, kehittää ja testata ratkaisuja, joilla parannetaan unionin kykyä selvitä ilmastoriskeistä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa tarvetta arvioida ja hyödyntää entisestään metsien, puiden ja vihreän infrastruktuurin potentiaalia ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja ekosysteemipalvelujen tarjoamisessa, sillä esimerkiksi kaupunkialueiden puut voivat tasata äärimmäisiä lämpötiloja ja tuottavat myös muita hyötyjä, esimerkiksi parantavat ilmanlaatua; kehottaa istuttamaan enemmän puita kaupunkeihin, tukemaan kestävää metsänhoitoa ja torjumaan metsäpaloja kokonaisvaltaisesti, muun muassa tarjoamalla metsäpalojen torjuntaan osallistuville pelastajille asianmukaista koulutusta, jotta voidaan suojella EU:n metsiä äärimmäisten sääilmiöiden aiheuttamalta tuhoutumiselta; korostaa, että kaikkien uudelleenmetsitykseen ja maatalouteen liittyvien sopeutumistoimien olisi perustuttava uusimpaan tieteelliseen tietoon ja ne olisi pantava täytäntöön noudattaen täysimääräisesti ekologisia periaatteita; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee merkille, että niiden metsäalueiden määrittäminen, jotka ovat säilyneet lähimpänä luonnontilaa ja joita olisi sen vuoksi erityisesti suojeltava, oli yksi painopisteistä EU:n toisessa ympäristöalan toimintaohjelmassa vuodelta 1977; toteaa lisäksi, että vaikka mitään toimia ei ole vielä toteutettu, EU asetti tämän painopisteeksi myös vuoteen 2030 ulottuvassa biodiversiteettistrategiassa; kehottaa komissiota saattamaan EU:n tulevan strategian ilmastonmuutokseen sopeutumisesta linjaan EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteiden kanssa ja noudattamaan etenkin biodiversiteettistrategian tavoitetta kaikkien aarniometsien tinkimättömästä suojelusta sekä sen säilyttämis- ja ennallistamistavoitteita; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa koskemattomien metsäekosysteemien merkitystä (8), kun on selvittävä ympäristön stressitekijöistä, kuten ilmastonmuutoksesta, koska metsäekosysteemeillä on luontaisia ominaisuuksia, joiden ansiosta ne pystyvät maksimoimaan sopeutumiskykynsä, ja niissä on sellaisia evoluutioon perustuvia alatyyppejä, jotka ovat ainutlaatuisesti sopeutuneet selviytymään suurista kausittaisista lämpötilanvaihteluista ja pitkän aikavälin maisematason häiriöistä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että puiden uudelleenistuttamiseen on useita tekniikoita; myöntää, että toisinaan kaupunkirakennushankkeissa saatetaan tuhota viheralueita, ja tukee näissä tapauksissa puiden uudelleenistuttamista niin, että niille annetaan uusi elämä uudessa, hyvin suunnitellussa paikassa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luokittelemaan vihreän infrastruktuurin kuuluvaksi kriittiseen infrastruktuuriin ohjelmasuunnittelua, rahoitusta ja investointeja varten; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toteaa, että tietyt vihreän infrastruktuurin osat kärsivät myös lämpötilan noususta ja muista stressitekijöistä ja että ne tarvitsevat suotuisat olosuhteet, kasvupaikan ja kosteutta tuottaakseen fyysisiä ja fysiologisia jäähdytysvaikutuksia ja menestyäkseen kaupunkialueilla; korostaa siksi asianmukaisen vihreän kaupunkisuunnittelun merkitystä, sillä on otettava huomioon paitsi puiden istutus myös vihreän infrastruktuurin eri osien tarpeet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tunnustaa valtamerten roolin ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja korostaa tarvetta edistää terveitä ja palautumiskykyisiä meriä ja valtameriä; palauttaa mieliin, että IPCC:n erityisraportissa valtameristä ja kryosfääristä ”The Ocean and Cryosphere in a Changing Climate” tähdennetään, että ilmastomekanismit ovat riippuvaisia valtameri- ja meriekosysteemien terveydestä ja että näihin ekosysteemeihin vaikuttavat tällä hetkellä maapallon lämpeneminen, saasteet, merten biologisen monimuotoisuuden ylihyödyntäminen, happamoituminen, happivaje ja rannikoiden eroosio; kiinnittää huomiota IPCC:n toteamukseen, että valtameret ovat osa ratkaisua ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseksi ja niihin sopeutumiseksi, ja painottaa tarvetta vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja ekosysteemien saastumista sekä lisätä luonnollisia hiilinieluja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | huomauttaa, että rannikko- ja meriekosysteemien rappeutuminen uhkaa paikallisyhteisöjen fyysistä ja taloudellista turvaa, elintarviketurvaa ja koko taloutta ja heikentää niiden kykyä tarjota kriittisiä ekosysteemipalveluja, kuten tuottaa ruokaa ja happea ja varastoida hiilidioksidia, sekä luontopohjaisia ratkaisuja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | varoittaa, että tiettyihin rannikkoalueisiin voi kohdistua suuria paineita merenpinnan noustessa ja suolaisen veden työntyessä sekä rannikon pohjavesiesiintymiin, joita käytetään juomaveden ottoon, että viemäreihin, sekä äärimmäisten sääolojen aiheuttaessa tuhoja, kuten satovaurioita, vesimuodostumien saastumista, infrastruktuurivaurioita ja pakkomuuttoa; kannustaa kehittämään vihreää infrastruktuuria rannikkokaupungeissa, jotka sijaitsevat yleensä kosteikkojen lähellä, säilyttämään biologisen monimuotoisuuden ja rannikkoekosysteemit sekä vahvistamaan talouden, matkailun ja rannikkomaisemien kestävää kehittämistä, mikä myös auttaa parantamaan kykyä sietää ilmastonmuutosta näillä haavoittuvilla alueilla, joita merenpinnan nousu erityisesti uhkaa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tukee aloitteita, joilla muun muassa kehitetään kaupunkistrategioita ja parannetaan maankäytön suunnittelua, jotta voidaan hyödyntää kattojen ja muun infrastruktuurin, kuten puistojen, kaupunkipuutarhojen, viherkattojen ja -seinien, ilmansuodatuslaitteiden, viilentävien katupäällysteiden, vettä läpäisevien betonipintojen tai muiden sellaisten toimenpiteiden potentiaalia, joilla voidaan edistää korkeiden kaupunkilämpötilojen alentamista, sadeveden pidättämistä ja uudelleenkäyttöä sekä ruoantuotantoa, samalla kun vähennetään ilmansaasteita, parannetaan elämänlaatua kaupungeissa, vähennetään ihmisten terveydelle aiheutuvia riskejä ja suojellaan biologista monimuotoisuutta, muun muassa pölyttäjiä; katsoo, että infrastruktuurista, muun muassa teistä, pysäköintialueista, rautateistä ja energia- ja viemäröintijärjestelmistä, on tehtävä biologisen monimuotoisuuden ja ilmaston kannalta kestäviä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toteaa, että viranomaisten arviot maankäyttösuunnitelmien ja kaupunkikehityksen vaikutuksista vesijärjestelmään voisivat antaa suunnitteluviranomaisille tarvittavia osviittoja tavoista rakentaa aiheuttamatta ongelmia vesijärjestelmälle; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään nämä arvioinnit toimintamalliinsa; kehottaa jäsenvaltioita laatimaan tulvavaara- ja tulvariskikarttoja tulvariskien arviointia ja hallintaa koskevan direktiivin 2007/60/EY 6 artiklan mukaisesti ja vähentämään näin tulvariskien vaikutusta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että ilmastonmuutos vaikuttaa paitsi veden määrään myös sen laatuun, koska vesimuodostumien vähäisempi virtaus tarkoittaa, että biologista monimuotoisuutta, ihmisten terveyttä ja juomaveden saantia uhkaavat haitalliset aineet laimenevat vähemmän; kehottaa siksi parantamaan vesihuoltoa kaupunki- ja maaseutualueilla, muun muassa kehittämään kestäviä viemäröintijärjestelmiä parantamalla maankäytön suunnittelua niin, että suojataan ja ennallistetaan luonnollisia virtausjärjestelmiä, ja luonnollisia vedenpidätystoimia, jotka auttavat tulvien ja kuivuuden hillitsemisessä, edistävät pohjaveden muodostumista ja varmistavat vesivarojen saatavuuden juomaveden tuotantoa varten; korostaa, että vesihuollon sopeutumistoimenpiteiden olisi oltava johdonmukaisia niiden toimenpiteiden kanssa, joilla edistetään kestävää kiertomaataloutta, edistetään energiasiirtymää sekä suojellaan ja ennallistetaan ekosysteemejä ja biologista monimuotoisuutta; kehottaa tässä yhteydessä luomaan vahvan yhteyden veden, ilman ja maaperän saasteettomuutta koskevan toimintasuunnitelman ja EU:n uuden ilmastonmuutokseen sopeutumisstrategian välille; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota panemaan täysimääräisesti täytäntöön direktiivin 2000/60/EY, jolla luodaan puitteet unionin toimille vesipolitiikan alalla ja parannetaan veden laatua yläjuoksulla; toteaa, että toimenpiteet veden pidättämiseksi ja ottamiseksi vesimuodostumien yläjuoksulla vaikuttavat vesimuodostumiin alajuoksulla, myös yli valtioiden rajojen, mikä saattaa haitata alajuoksulla sijaitsevien alueiden talouden kehitystä ja rajoittaa juomaveden saatavuutta; kehottaa toteuttamaan eri alueilla johdonmukaisia politiikkatoimenpiteitä, jotta EU:ssa voidaan saavuttaa vesimuodostumien vähintään hyvä ekologinen tila, ja korostaa, että on erittäin tärkeää varmistaa vesipuitedirektiivin vaatimusten mukainen ekologinen virtaus ja parantaa merkittävästi makean veden ekosysteemien yhteenliitettävyyttä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään entisestään veden uudelleenkäyttöä, jotta voidaan estää vesivarojen jakamiseen eri käyttömuotojen välillä liittyvät kiistat ja samalla osoittaa riittävät vesivarat juomaveden tuotantoon, joka on välttämätöntä vedensaantiin liittyvän ihmisoikeuden toteutumiseksi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | panee merkille suuren energiankulutuksen vesialalla; kehottaa komissiota harkitsemaan energiatehokkaita toimenpiteitä ja mahdollisuutta käyttää käsiteltyä jätevettä ”paikan päällä” uusiutuvan energian lähteenä; toteaa, että nykyistä yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettua direktiiviä ei ole tarkistettu sen jälkeen, kun se hyväksyttiin vuonna 1991; kehottaa komissiota tarkastelemaan yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettua direktiiviä uudelleen sen varmistamiseksi, että direktiivillä edistetään unionin ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

39.

Sopeutumistoimenpiteet ja johdonmukaisuus

| 40. | korostaa tarvetta valtavirtaistaa ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja maksimoida sen liitännäishyödyt kaikkien kestävämpään tulevaisuuteen tähtäävien EU:n politiikkojen kanssa, joita ovat muun muassa maatalous ja elintarviketuotanto, metsätalous, liikenne, kauppa, energia, ympäristö, vesihuolto, rakennukset, infrastruktuuri, teollisuus-, meri- ja kalastuspolitiikka sekä koheesiopolitiikka, paikallinen kehitys ja sosiaalipolitiikka, ja painottaa tarvetta varmistaa, että muut Euroopan vihreän kehityksen ohjelman aloitteet ovat johdonmukaisia ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen vaikutusten lieventämistä koskevien toimenpiteiden kanssa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota arvioimaan perusteellisesti kaikkien asiaa koskevien lainsäädäntö- ja talousarvioehdotusten ilmasto- ja ympäristövaikutukset ja varmistamaan, että ne noudattavat täysin tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 celsiusasteeseen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pitää valitettavana, että EU:n toimintapolitiikat mahdollistivat kaudella 2014–2020 ilmastolle ja ympäristölle haitalliset tuet, jotka vähensivät EU:n ekosysteemien palautumiskykyä; vaatii, että sovellettavilla säännöillä olisi kaikilla politiikan aloilla estettävä tällainen julkisten varojen käyttö; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota omaksumaan kunnianhimoisen lähestymistavan tulevaan peruskorjausaaltoon ja hyväksymään asianmukaisia aloitteita, joilla varmistetaan vaiheittaiset ja perusteelliset korjaustyöt ja joissa keskitytään voimakkaasti kustannustehokkuuteen; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin tavoitetta perustaa ”eurooppalainen Bauhaus”, joka kokoaa yhteen rakennusinsinöörejä, arkkitehteja ja muuta rakennusalan henkilöstöä, kuten 16. syyskuuta 2020 Euroopan parlamentissa pidetyssä unionin tilaa koskevassa puheessa korostettiin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vaatii, että uuden strategian on oltava johdonmukainen Pariisin sopimuksen, kestävän kehityksen tavoitteiden ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen kaltaisten maailmanlaajuisten toimien ja sopimusten kanssa; pyytää komissiota yksilöimään uudessa strategiassa toimia, joilla edistetään ja helpotetaan sopeutumista EU:n ulkopuolella, erityisesti vähiten kehittyneissä maissa ja pienissä saarivaltioissa, joihin ilmastonmuutos ja merenpinnan nousu vaikuttavat eniten, ja lisäämään teknistä apua kehitysmaille ja hyvien käytäntöjen vaihtoa niiden kanssa osana unionin ulkoisia toimia; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vaatii, että uudessa sopeutumisstrategiassa on edistettävä ja kehitettävä sopeutumisratkaisuja kolmansien maiden kanssa erityisesti niissä maailman osissa, jotka ovat kaikkein haavoittuvimpia ilmastonmuutokselle ja sen vaikutuksille; korostaa lisäksi tarvetta tehokkaaseen ja kohdennettuun valmiuksien kehittämiseen kehitysmaissa, ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien teknologioiden levittämiseen ja vastuunkantoon toimitusketjujen kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota puuttumaan asianmukaisesti ja nopeasti aavikoitumiseen ja maaperän huonontumiseen, sillä nämä ongelmat vaivaavat jo useimpia jäsenvaltioita ja ne ovat ilmastonmuutoksen seurauksista näkyvimpiä, sekä kehittämään niiden laajuuden arviointiin menetelmiä ja indikaattoreita; korostaa myös tarvetta puuttua maaperän sulkemiseen; palauttaa mieliin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa ”Aavikoitumisen torjunta EU:ssa: kasvava uhka edellyttää enemmän toimia” esitetyt havainnot, erityisesti tarpeesta parantaa maaperää koskevaa EU:n oikeudellista kehystä, tehostaa toimia, joilla pyritään toteuttamaan jäsenvaltioiden sitoumus saavuttaa maaperän huonontumisen nollataso EU:ssa vuoteen 2030 mennessä, ja puuttua paremmin aavikoitumisen taustalla oleviin syihin, erityisesti kestämättömiin maatalouskäytäntöihin; pitää valitettavana, että EU:lla ei ole tätä asiaa koskevaa toimintapolitiikkaa ja toimintaa; kehottaa siksi komissiota esittämään sopeutumisstrategian puitteissa EU:n strategian aavikoitumisen torjumiseksi; vaatii riittävää rahoitusta aavikoitumisen ja maaperän huonontumisen torjuntaan; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toteaa, että ilmastonmuutoksen vaikutukset jakautuvat epätasaisesti ja että sen haittavaikutukset vaihtelevat paitsi jäsenvaltioiden myös ennen kaikkea alueiden välillä, mikä vaikuttaa niiden sopeutumistoimenpiteiden tarpeeseen; kehottaa sen vuoksi komissiota laatimaan jäsenvaltioille ja alueille ohjeita, joiden avulla ne voivat kohdentaa sopeutumistoimenpiteensä mahdollisimman tehokkaasti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa tarvetta parantaa sellaisten maantieteellisten alueiden valmiuksia ja sopeutumiskykyä, jotka altistuvat merkittävästi ilmastonmuutokselle, kuten EU:n saaristoalueet ja syrjäisimmät alueet; |
| --- | --- |

48.

| 49. | toteaa, että ilmastonmuutoksen haittavaikutukset kohdistuvat erityisesti köyhiin ja heikommassa asemassa oleviin yhteiskuntaryhmiin, koska niiden sopeutumiskyky on yleensä heikompi ja ne ovat riippuvaisempia ilmastoherkistä resursseista; korostaa, että ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävissä toimissa on käsiteltävä ilmastonmuutoksen ja haavoittuvuuden laaja-alaisten sosioekonomisten syiden välistä yhteyttä, köyhyys ja sukupuolten epätasa-arvo mukaan luettuina; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa vahvistamaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä kaikkein haavoittuvimpien alueiden ja ihmisten suojelemiseksi ilmastonmuutoksen haittavaikutuksilta sekä tunnistamaan haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät oikeudenmukaista sopeutumista koskevien politiikkojen suunnittelussa kaikilla asiaankuuluvilla hallinnon tasoilla; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että sopeutumistoimenpiteet olisi valittava moniperusteisen analyysin perusteella tarkastellen muun muassa tehokkuutta, vaikuttavuutta, rahoituskustannuksia, ilmastonmuutoksen hillitsemisen johdonmukaisuutta ja kaupunkinäkökulmaa; kehottaa komissiota laatimaan ilmastokestävyyden määritelmän, jotta voidaan varmistaa, että kaikki toimenpiteet ovat tehokkaita ja tarkoituksenmukaisia; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa nk. haittasopeutumisen (maladaptation) riskiä ja siihen liittyviä kustannuksia; kehottaa sen vuoksi komissiota laatimaan indikaattoreita, joilla mitataan, saavuttaako unioni sopeutumista koskevat tavoitteet ennakoitujen vaikutusten perusteella; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kannustaa kehittämään yhteisiä menetelmiä ja lähestymistapoja sopeutumistoimien tehokkuuden seuraamiseksi ja arvioimiseksi samalla, kun tunnustetaan, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ja sopeutumistoimet ovat paikallisia ja kontekstisidonnaisia; |
| --- | --- |

53.

Rahoitus

| 54. | kehottaa lisäämään rahoitusta kaikilla hallinnon tasoilla ja houkuttamaan julkisia ja yksityisiä investointeja sopeutumiseen; palauttaa mieliin parlamentin kannan, jonka mukaan seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 ja Euroopan unionin elpymisvälineessä ilmastomenojen tavoiteosuuden olisi oltava 30 prosenttia ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien menojen tavoiteosuuden 10 prosenttia, millä pyritään edistämään sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä että siihen sopeutumista; kehottaa pitämään ilmastokestävyyttä keskeisenä kriteerinä kaikessa asiaankuuluvassa EU:n rahoituksessa; katsoo, että EU:n ilmastopankkina toimivan Euroopan investointipankin (EIP) olisi rahoitettava myös ilmastonmuutokseen sopeutumistoimia (9); kehottaa EIP:tä ilmastopankkina osoittamaan riittävästi rahoitusta ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sitoutumaan kunnianhimoisempiin sopeutumistavoitteisiin ilmastopankin etenemissuunnitelmassaan sekä kehottaa lisäämään kannustimia pk-yrityksille, joilla voi olla keskeinen rooli innovatiivisten kestävien sopeutumisratkaisujen kehittämisessä; korostaa, että seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen ja elpymisrahaston ei pitäisi lisätä ekosysteemeihin kohdistuvaa painetta eikä vähentää niiden välisiä yhteyksiä tai johtaa niiden ylihyödyntämiseen, koska vain kestävä luonnonvarojen hyödyntäminen antaa unionille mahdollisuuden sopeutua vaarallisiin ihmisen toiminnan aiheuttamia häiriöihin ilmastojärjestelmässä ja lieventää niitä (10); kehottaa osoittamaan riittävää taloudellista tukea EU:n biodiversiteettistrategian suojelu- ja ennallistamistavoitteiden täytäntöönpanemiseksi; painottaa tarvetta tehdä ilmastonmuutokseen sopeutumisen rahoituksesta osallistavaa ja sukupuolitietoista; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää valitettavana, että EU:n ilmastorahoituksen seurantamenetelmässä ei tehdä eroa ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen välillä ja että varojen kohdentamista ilmastotoimiin on ollut vaikea jäljittää, koska sitä on käytetty enemmän kirjanpidon välineenä kuin varsinaisena tukena politiikan suunnittelussa; vaatii tekemään varojen kohdentamisesta ilmastotoimiin politiikkakohtaista ja sisällyttämään siihen seurantakriteerit, joiden perusteella voidaan suorittaa vertailuja EU:n eri rahastojen välillä, erottaen toisistaan ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen kaikissa EU:n budjettivälineissä; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kannustaa hyödyntämään paremmin EU:n solidaarisuusrahastoa paremman jälleenrakennuksen rahoitusmekanismina, joka kannustaa myös ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja tulevaisuuteen suuntautuvaan suunnitteluun; |
| --- | --- |

56.

| 57. | myöntää, että sopeutumisesta aiheutuu kustannuksia; toteaa kuitenkin, että toimimatta jättämisen kustannusten odotetaan olevan huomattavasti suuremmat; korostaa sopeutumisinvestointien merkitystä, sillä ihmishenkien pelastamisen ja ympäristönsuojelun lisäksi ennaltaehkäisevät toimet voivat olla kustannustehokkaampia; korostaa ennaltaehkäisyn periaatetta ja kehottaa komissiota kehittämään lähestymistapoja, joilla varmistetaan, että sopeutumistoimien toteuttamatta jättämisestä aiheutuvia kustannuksia ei siirretä suurelle yleisölle, ja panemaan täytäntöön aiheuttaja maksaa -periaatteen, jonka mukaan vastuu sopeutumistoimista on aiheuttajalla; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan, että julkiset investoinnit ovat ilmastokestäviä ja tarjoavat samalla kannustimia vihreisiin ja kestäviin yksityisiin investointeihin systeemisten muutosten edistämiseksi; katsoo, että tulevassa sopeutumisstrategiassa olisi ilmaistava nimenomaisesti vahingon välttämisen periaate, jotta voidaan välttää etenkin biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat haittavaikutukset ja ehkäistä haittasopeutumista; |
| --- | --- |

57.

| 58. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen laajentaa EU:n solidaarisuusrahaston soveltamisalaa kattamaan kansanterveydelliset hätätilanteet, kuten pandemiat; |
| --- | --- |

58.

Tietoisuuden lisääminen, sopeutumista koskeva tietämys ja tutkimus

| 59. | korostaa, että on tärkeää lisätä tietoisuutta ilmastonmuutoksen vaikutuksista myös terveyteen ja ympäristöön, kuten äärimmäisistä sääilmiöistä, ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen tarpeesta ja sen hyödyistä, eikä vain päättäjien keskuudessa vaan myös huolehtimalla asianmukaisesta ja jatkuvasta tiedottamisesta ja koulutuksesta kaikissa elämänvaiheissa ja kaikilla elämänalueilla; pitää tässä yhteydessä valitettavana tärkeiden ohjelmien, kuten EU4Health ja Erasmus, määrärahojen leikkauksia; |
| --- | --- |

59.

| 60. | toteaa, että ensisijaisia tiedonpuutteitta ei ole korjattu ja että uusia puutteita on ilmennyt; kehottaa siksi komissiota määrittämään ja korjaamaan myös kriittisiin aloihin liittyviä tiedonpuutteitta, jotta päätöksenteko perustuisi varmasti tietoon, kehittämällä edelleen välineitä, kuten Climate-ADAPT ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin ilmastoalaa koskeva osaamis- ja innovaatioyhteisö (EIT Climate-KIC); korostaa tähän liittyen, että on tärkeää parantaa jäsenvaltioiden keskinäistä tietämyksen jakamista, mikä on edelleen riittämätöntä, ja parantaa koordinointia esimerkiksi kansainvälisiin jokialtaisiin liittyvissä kysymyksissä, tulvien torjunnassa, rakennusmääräyksissä ja rakentamisessa mahdollisesti suurriskisillä alueilla; kehottaa komissiota perustamaan sopeutumistoimien analysointia ja mallintamista varten foorumin, jolla parannetaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja siihen sopeutumista koskevien mallien käyttöä toimintapolitiikan suunnittelussa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa, että ilmastonmuutokseen sopeutumistoimia koskevien hankkeiden ja toimenpiteiden taustalla on paljon innovointia, kuten esimerkiksi teknologian kehittämistä ja digitaalisia palveluja, ja korostaa, että EU:n on tuettava tällaisten aloitteiden kehittämistä ja toteuttamista; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että on tärkeää tukea Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta ja muista rahoitusvälineistä tutkimusta ja innovointia, jotka koskevat ilmastonmuutokseen sopeutumista, luontopohjaisia ratkaisuja, vihreää teknologiaa ja muita ratkaisuja, jotka voivat auttaa torjumaan ilmastonmuutosta ja äärimmäisiä sääilmiöitä; muistuttaa myös Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mahdollisuuksista lisätä EU:n kansalaisten kykyä sietää ilmastonmuutosta ja edistää siten sopeutumista myös yhteiskunnallisen muutoksen avulla; pitää tähän liittyen valitettavana, että tutkimuksen ja innovoinnin alalla, esimerkiksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan, on tehty valtavia määrärahaleikkauksia, jotka heikentävät EU:n kilpailukykyä huipputeknologioissa ja ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja siihen sopeutumiseen liittyvissä ratkaisuissa; muistuttaa tutkijoiden keskeisestä roolista ilmaston lämpenemisen torjunnassa ja korostaa tässä yhteydessä kansainvälisten kumppanien välisen tiiviin tieteellisen yhteistyön merkitystä; toteaa, että maatalousalan eurooppalainen innovaatiokumppanuus EIP-AGRI voi olla tärkeä väline uusien teknologioiden ja käytäntöjen kehittämisessä ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi maatalouselintarvikejärjestelmissä; |
| --- | --- |

62.

| 63. | korostaa, että on tärkeää perustaa sopeutumistoimet uusimpaan tieteelliseen tietoon ja saatavilla oleviin tietoihin; panee tässä yhteydessä merkille EU:n ohjelmissa, kuten Copernicus-ohjelmassa, jo tehdyn työn ja korostaa välttämättömän tiedonkeruun merkitystä mahdollisimman tarkkojen ennusteiden varmistamisessa; kehottaa lisäämään tutkimus- ja kehittämistoimintaa innovatiivisten ratkaisujen löytämiseksi sopeutumista varten ja tukemaan kohdennetusti digitaalisia innovaatioita, joissa hyödynnetään digitalisaation voimaa kestävän muutoksen aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | huomauttaa, että ilmastonmuutoksen terveysvaikutukset tulevat lisääntymään ja että terveyttä ja ilmastonmuutosta käsittelevän Euroopan ympäristökeskuksen raportin ja Lancet Countdownin mukaan näitä vaikutuksia aletaan vasta nyt tarkastella; korostaa siksi, että on tärkeää tutkia edelleen ilmastonmuutoksen vaikutuksia ihmisten terveyteen, ja kehottaa investoimaan tämän alan tutkimukseen, tekemään riskinarviointia ja seurantaa koskevaa monialaista yhteistyötä, lisäämään tietoisuutta ja terveysalan valmiuksia, myös paikallistasolla, sekä jakamaan hyviä käytäntöjä ja uusinta tietoa ilmastonmuutoksen ihmisten terveydelle aiheuttamista riskeistä EU:n ohjelmien, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja Life-ohjelman, kautta; kehottaa käyttämään kerättyjä tietoja eurooppalaisessa terveysdata-avaruudessa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa komissiota ottamaan strategiassaan huomioon tarpeen varmistaa, että jäsenvaltioilla on ilmastonmuutokseen sopeutuva terveydenhuoltojärjestelmä, joka kykenee ennakoimaan ilmastonmuutoksen terveysvaikutuksia etenkin kaikkein haavoittuvimpiin ihmisiin ja vastaamaan niihin ottaen terveydenhuoltoyhteisön täysimääräisesti mukaan sopeutumisvälineiden suunnitteluun; korostaa, että tähän olisi sisällyttävä ennaltaehkäisyohjelmia, sopeutumistoimia koskevia suunnitelmia ja valistuskampanjoita ilmastonmuutoksen terveysvaikutuksista, jotka voivat johtaa hengenvaaraan tai loukkaantumiseen tai lisätä äärimmäisistä lämpötiloista, tulvista ja tulipaloista johtuvaa elintarvike- ja vesivälitteisten tautien riskiä, sekä ekosysteemien häiriintymisestä johtuvista vaikutuksista, jotka aiheuttavat tautien, muuttuneiden siitepölykausien ja allergioiden riskiä; kehottaa komissiota osoittamaan tarvittavat resurssit vektorivälitteisten tautien valvontaverkoston ylläpitoon ja edelleen kehittämiseen sekä entomologiseen seurantaan ja sen tehokkaaseen toteuttamiseen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

65.

Varhaiset varoitukset ja nopeat vastatoimet

| 66. | kehottaa painottamaan uudessa strategiassa voimakkaammin kriisien ehkäisyä ja kriisivalmiussuunnittelua, kriisinhallintaa ja katastrofiapua, myös pandemioiden tapauksessa, ja hyödyntämään kaikki synergiat lujitetun unionin pelastuspalvelumekanismin kanssa ja EU:n virastojen, kuten Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC), aktiivisella myötävaikutuksella; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi koordinoitava näiden valmiussuunnitelmien laatimista unionin pelastuspalvelumekanismin kanssa sen hätäavun koordinointikeskuksen kautta; kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivoja kaupungeissa helleaaltojen johdosta syntyviä hätätilanteita varten sekä edistämään asiaan liittyvien hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään helleaaltojen, tulvien ja kuivuuden kaltaisten ilmastokatastrofien varalta asianmukaisia ennaltaehkäisysuunnitelmia ja nopean toiminnan suunnitelmia, joissa otetaan huomioon alueiden, esimerkiksi raja- ja rannikkoalueiden, erityispiirteet ja joihin sisältyy rajatylittäviä toimia koskevia järjestelyjä niin, että varmistetaan vastuunjako ja solidaarisuus jäsenvaltioiden välillä ja kolmansien maiden kanssa; korostaa tarvetta laatia ilmastonmuutoksen seurauksille altistuvia alueita ja kaupunkeja varten sopeutumisstrategia, jossa riskinehkäisyyn ja -hallintaan sovelletaan uutta, innovatiivista ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa, erityisesti tunnistamalla turva-alueita, tulvavesien pidättämisalueita, luonnonmukaisia suojautumiskeinoja ja – silloin kun ne ovat välttämättömiä – keinotekoisia suojautumiskeinoja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia ottamaan käyttöön oikea-aikaisia varhaisvaroitusjärjestelmiä ja valmistelemaan asianmukaisia välineitä äärimmäisiin sääilmiöihin ja ilmastonmuutoksen muihin kielteisiin vaikutuksiin, kuten pandemioihin, reagoimiseksi; |
| --- | --- |

68.

o

o o

| 69. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0015.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0078.

(4)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.

(5)  EUVL L 177, 5.6.2020, s. 3.

(6)  EUVL L 288, 6.11.2007, s. 27.

(7)  EUVL C 316, 22.9.2017, s. 99.

(8)  Watson, J. E. M. et al, ”The exceptional value of intact forest ecosystems”, Nature, Ecology and Evolution, Vol. 2, No 4, Macmillan Publishers Limited, Lontoo, 2018.

(9)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. heinäkuuta 2020 Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä, Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0206.

(10)  IPBES, ”Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services”, 2019.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/168 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/168

---

P9_TA(2020)0383

Vetoomusvaliokunnan vuonna 2019 käsittelemät asiat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 vetoomusvaliokunnan vuonna 2019 käsittelemistä asioista (2020/2044(INI))

(2021/C 445/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10 ja 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10 ja 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 24 ja 227 artiklan, joista käy ilmi, kuinka tärkeänä perussopimuksessa pidetään unionin kansalaisten ja asukkaiden oikeutta kertoa huolenaiheistaan parlamentille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 24 ja 227 artiklan, joista käy ilmi, kuinka tärkeänä perussopimuksessa pidetään unionin kansalaisten ja asukkaiden oikeutta kertoa huolenaiheistaan parlamentille,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 228 artiklan Euroopan oikeusasiamiehen asemasta ja tehtävistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 228 artiklan Euroopan oikeusasiamiehen asemasta ja tehtävistä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 44 artiklan, joka koskee oikeutta vedota Euroopan parlamenttiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 44 artiklan, joka koskee oikeutta vedota Euroopan parlamenttiin,

| — | ottaa huomioon rikkomusmenettelyä koskevat SEUT-sopimuksen määräykset ja erityisesti sen 258 ja 260 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikkomusmenettelyä koskevat SEUT-sopimuksen määräykset ja erityisesti sen 258 ja 260 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan ja 227 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan ja 227 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A9-0230/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A9-0230/2020),

| A. | ottaa huomioon, että kun EU-vaalit oli pidetty 23.–26. toukokuuta 2019 ja uusi parlamentti järjestäytynyt 2. heinäkuuta 2019, vetoomusvaliokunta piti järjestäytymiskokouksensa 10. heinäkuuta 2019; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kun EU-vaalit oli pidetty 23.–26. toukokuuta 2019 ja uusi parlamentti järjestäytynyt 2. heinäkuuta 2019, vetoomusvaliokunta piti järjestäytymiskokouksensa 10. heinäkuuta 2019;

| B. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 parlamentti vastaanotti 1 357 vetoomusta, mikä on 11,23 prosenttia enemmän kuin vuonna 2018 esitetyt 1 220 vetoomusta ja osoittaa, että Euroopan parlamentin vaalitauosta huolimatta EU:n kansalaiset ja asukkaat käyttivät edelleen vetoomusoikeuttaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 parlamentti vastaanotti 1 357 vetoomusta, mikä on 11,23 prosenttia enemmän kuin vuonna 2018 esitetyt 1 220 vetoomusta ja osoittaa, että Euroopan parlamentin vaalitauosta huolimatta EU:n kansalaiset ja asukkaat käyttivät edelleen vetoomusoikeuttaan;

| C. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 parlamentin vetoomusportaalissa yhtä tai useampaa vetoomusta tukevien käyttäjien määrä kasvoi vuoteen 2018 verrattuna ja oli kaikkiaan 28 075; ottaa huomioon, että vetoomuksia tukevien klikkausten määrä oli 31 679; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 parlamentin vetoomusportaalissa yhtä tai useampaa vetoomusta tukevien käyttäjien määrä kasvoi vuoteen 2018 verrattuna ja oli kaikkiaan 28 075; ottaa huomioon, että vetoomuksia tukevien klikkausten määrä oli 31 679;

| D. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 esitetyistä vetoomuksista 41 oli yhden tai useamman kansalaisen allekirjoittamia, kahdeksan yli sadan kansalaisen allekirjoittamia ja kolme yli 10 000:n kansalaisen allekirjoittamia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 esitetyistä vetoomuksista 41 oli yhden tai useamman kansalaisen allekirjoittamia, kahdeksan yli sadan kansalaisen allekirjoittamia ja kolme yli 10 000:n kansalaisen allekirjoittamia;

| E. | ottaa huomioon, että vastaanotettujen vetoomusten määrä pysyi vaatimattomana suhteessa EU:n kokonaisväkilukuun; ottaa huomioon, että vastaanotettujen vetoomusten kokonaismäärä osoittaa, että tarvitaan lisäponnistuksia ja asianmukaisia toimenpiteitä, jotta voidaan lisätä kansalaisten tietoisuutta vetoomusoikeudesta; ottaa huomioon, että vetoomusoikeutta käyttäessään kansalaiset odottavat, että EU:n toimielimet tuovat lisäarvoa ratkaisun löytämiseksi heidän ongelmiinsa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vastaanotettujen vetoomusten määrä pysyi vaatimattomana suhteessa EU:n kokonaisväkilukuun; ottaa huomioon, että vastaanotettujen vetoomusten kokonaismäärä osoittaa, että tarvitaan lisäponnistuksia ja asianmukaisia toimenpiteitä, jotta voidaan lisätä kansalaisten tietoisuutta vetoomusoikeudesta; ottaa huomioon, että vetoomusoikeutta käyttäessään kansalaiset odottavat, että EU:n toimielimet tuovat lisäarvoa ratkaisun löytämiseksi heidän ongelmiinsa;

| F. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 esitetyistä 1 357 vetoomuksesta 938 otettiin käsiteltäväksi, 406:ta ei otettu käsiteltäväksi ja 13 peruttiin; ottaa huomioon, että niiden vetoomusten suhteellisen suuri osuus (30 prosenttia), joita ei otettu käsiteltäväksi vuonna 2019, osoittaa, että EU:n toiminta-alasta vallitsee edelleen laaja epäselvyys; katsoo näin ollen, että tähän ongelmaan on puututtava tiedotuskampanjoilla, joiden tarkoituksena on selventää unionin toimivaltaa sekä menettelyä, jolla vetoomukset esitetään Euroopan parlamentille; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 esitetyistä 1 357 vetoomuksesta 938 otettiin käsiteltäväksi, 406:ta ei otettu käsiteltäväksi ja 13 peruttiin; ottaa huomioon, että niiden vetoomusten suhteellisen suuri osuus (30 prosenttia), joita ei otettu käsiteltäväksi vuonna 2019, osoittaa, että EU:n toiminta-alasta vallitsee edelleen laaja epäselvyys; katsoo näin ollen, että tähän ongelmaan on puututtava tiedotuskampanjoilla, joiden tarkoituksena on selventää unionin toimivaltaa sekä menettelyä, jolla vetoomukset esitetään Euroopan parlamentille;

| G. | ottaa huomioon, että vetoomusten käsiteltäväksi ottamisen edellytyksistä määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 227 artiklassa ja Euroopan parlamentin työjärjestyksen 226 artiklassa, joiden mukaan vetoomusten on oltava sellaisten EU:n kansalaisten tai asukkaiden esittämiä, joihin unionin toimialaan kuuluvat asiat vaikuttavat välittömästi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vetoomusten käsiteltäväksi ottamisen edellytyksistä määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 227 artiklassa ja Euroopan parlamentin työjärjestyksen 226 artiklassa, joiden mukaan vetoomusten on oltava sellaisten EU:n kansalaisten tai asukkaiden esittämiä, joihin unionin toimialaan kuuluvat asiat vaikuttavat välittömästi;

| H. | ottaa huomioon, että oikeus esittää vetoomus Euroopan parlamentille on yksi EU:n kansalaisten perusoikeuksista; ottaa huomioon, että vetoomusoikeus tarjoaa EU:n kansalaisille ja asukkaille avoimen, demokraattisen ja läpinäkyvän mekanismin, jolla he voivat kääntyä suoraan valitsemiensa edustajien puoleen, ja että se on siksi tärkeä osatekijä aktiivisessa osallistumisessa EU:n toiminta-aloihin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että oikeus esittää vetoomus Euroopan parlamentille on yksi EU:n kansalaisten perusoikeuksista; ottaa huomioon, että vetoomusoikeus tarjoaa EU:n kansalaisille ja asukkaille avoimen, demokraattisen ja läpinäkyvän mekanismin, jolla he voivat kääntyä suoraan valitsemiensa edustajien puoleen, ja että se on siksi tärkeä osatekijä aktiivisessa osallistumisessa EU:n toiminta-aloihin;

| I. | katsoo, että avoimuuteen perustuva demokraattinen hallintotapa, perusoikeuksien tehokas suoja sekä EU:n kansalaisten pyyntöjen sisällyttäminen EU:n poliittiseen ohjelmaan ovat tarpeen, jotta voidaan lisätä kansalaisten suoraa osallistumista ja parantaa EU:n päätöksentekoprosessin laatua; katsoo, että demokraattista ja avointa hallintoa olisi myös pidettävä vetoomusvaliokunnan työn tehokkuuden ja kansalaisystävällisyyden parantamisen kulmakivenä; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että avoimuuteen perustuva demokraattinen hallintotapa, perusoikeuksien tehokas suoja sekä EU:n kansalaisten pyyntöjen sisällyttäminen EU:n poliittiseen ohjelmaan ovat tarpeen, jotta voidaan lisätä kansalaisten suoraa osallistumista ja parantaa EU:n päätöksentekoprosessin laatua; katsoo, että demokraattista ja avointa hallintoa olisi myös pidettävä vetoomusvaliokunnan työn tehokkuuden ja kansalaisystävällisyyden parantamisen kulmakivenä;

| J. | ottaa huomioon, että vetoomusoikeuden olisi parannettava Euroopan parlamentin kykyä vastata kanteluihin ja huolenaiheisiin, jotka liittyvät EU:n perusoikeuksien kunnioittamiseen ja unionin lainsäädännön noudattamiseen jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että vetoomukset ovat muun muassa erittäin hyödyllinen tietolähde tapauksissa, joissa EU:n lainsäädäntöä on sovellettu väärin tai rikottu; ottaa huomioon, että vetoomusten avulla parlamentti ja muut unionin toimielimet voivat arvioida EU:n lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamista sekä sen vaikutusta EU:n kansalaisiin ja asukkaisiin ja havaita EU:n lainsäädännön puutteita ja epäjohdonmukaisuuksia, jotka heikentävät kansalaisten perusoikeuksien täysimääräistä suojelua koskevaa tavoitetta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vetoomusoikeuden olisi parannettava Euroopan parlamentin kykyä vastata kanteluihin ja huolenaiheisiin, jotka liittyvät EU:n perusoikeuksien kunnioittamiseen ja unionin lainsäädännön noudattamiseen jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että vetoomukset ovat muun muassa erittäin hyödyllinen tietolähde tapauksissa, joissa EU:n lainsäädäntöä on sovellettu väärin tai rikottu; ottaa huomioon, että vetoomusten avulla parlamentti ja muut unionin toimielimet voivat arvioida EU:n lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamista sekä sen vaikutusta EU:n kansalaisiin ja asukkaisiin ja havaita EU:n lainsäädännön puutteita ja epäjohdonmukaisuuksia, jotka heikentävät kansalaisten perusoikeuksien täysimääräistä suojelua koskevaa tavoitetta;

| K. | ottaa huomioon, että kansalaiset kääntyvät yleensä vetoomusvaliokunnan puoleen viimeisenä keinona, kun muiden elinten ja toimielinten ei katsota pystyvän ratkaisemaan heidän huolenaiheitaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kansalaiset kääntyvät yleensä vetoomusvaliokunnan puoleen viimeisenä keinona, kun muiden elinten ja toimielinten ei katsota pystyvän ratkaisemaan heidän huolenaiheitaan;

| L. | ottaa huomioon, että parlamentti on jo kauan ollut johtava toimija vetoomusmenettelyn kansainvälisessä kehittämisessä ja sillä on edelleen Euroopan avoimin ja läpinäkyvin vetoomusjärjestelmä, joka mahdollistaa vetoomusten esittäjien osallistumisen sen toimintaan; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että parlamentti on jo kauan ollut johtava toimija vetoomusmenettelyn kansainvälisessä kehittämisessä ja sillä on edelleen Euroopan avoimin ja läpinäkyvin vetoomusjärjestelmä, joka mahdollistaa vetoomusten esittäjien osallistumisen sen toimintaan;

| M. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta käsittelee huolellisesti kutakin vetoomusta; toteaa, että kullakin vetoomuksen esittäjällä on oikeus saada vastaus ja tietoa käsiteltäväksi ottamista ja jatkotoimia koskevasta valiokunnan päätöksestä kohtuullisessa ajassa, omalla kielellään tai vetoomuksessa käytetyllä kielellä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta käsittelee huolellisesti kutakin vetoomusta; toteaa, että kullakin vetoomuksen esittäjällä on oikeus saada vastaus ja tietoa käsiteltäväksi ottamista ja jatkotoimia koskevasta valiokunnan päätöksestä kohtuullisessa ajassa, omalla kielellään tai vetoomuksessa käytetyllä kielellä;

| N. | toteaa, että vetoomusvaliokunnan toiminta perustuu vetoomuksen esittäjien osallistumiseen ja panokseen; ottaa huomioon, että vetoomuksen esittäjien antamat tiedot sekä komission, jäsenvaltioiden ja muiden elinten tarjoama asiantuntemus ovat erittäin tärkeitä valiokunnan työn kannalta; ottaa huomioon, että käsiteltäväksi otetut vetoomukset tarjoavat usein parlamentin muiden valiokuntien ja laajennettujen työryhmien työn kannalta arvokasta tietoa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että vetoomusvaliokunnan toiminta perustuu vetoomuksen esittäjien osallistumiseen ja panokseen; ottaa huomioon, että vetoomuksen esittäjien antamat tiedot sekä komission, jäsenvaltioiden ja muiden elinten tarjoama asiantuntemus ovat erittäin tärkeitä valiokunnan työn kannalta; ottaa huomioon, että käsiteltäväksi otetut vetoomukset tarjoavat usein parlamentin muiden valiokuntien ja laajennettujen työryhmien työn kannalta arvokasta tietoa;

| O. | toteaa, että vetoomusvaliokunnan kokouksissa keskustellaan julkisesti huomattavasta määrästä vetoomuksia; toteaa, että vetoomuksen esittäjiä kutsutaan usein esittelemään vetoomuksensa ja osallistumaan täysipainoisesti keskusteluun, jolloin he myötävaikuttavat aktiivisesti valiokunnan työhön; toteaa, että vuonna 2019 vetoomusvaliokunta piti yhdeksän sääntömääräistä valiokuntakokousta, joissa keskusteltiin 250 vetoomuksesta ja joissa oli läsnä 239 vetoomuksen esittäjää, ja että 126 vetoomuksen esittäjää osallistui aktiivisesti ja käytti puheenvuoron; katsoo, että valiokunnan rooli Euroopan kansalaisten voimaannuttamisessa on tärkeä parlamentin imagon ja auktoriteetin vahvistamisessa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että vetoomusvaliokunnan kokouksissa keskustellaan julkisesti huomattavasta määrästä vetoomuksia; toteaa, että vetoomuksen esittäjiä kutsutaan usein esittelemään vetoomuksensa ja osallistumaan täysipainoisesti keskusteluun, jolloin he myötävaikuttavat aktiivisesti valiokunnan työhön; toteaa, että vuonna 2019 vetoomusvaliokunta piti yhdeksän sääntömääräistä valiokuntakokousta, joissa keskusteltiin 250 vetoomuksesta ja joissa oli läsnä 239 vetoomuksen esittäjää, ja että 126 vetoomuksen esittäjää osallistui aktiivisesti ja käytti puheenvuoron; katsoo, että valiokunnan rooli Euroopan kansalaisten voimaannuttamisessa on tärkeä parlamentin imagon ja auktoriteetin vahvistamisessa;

| P. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 esitetyissä vetoomuksissa esiin tuodut tärkeimmät huolenaiheet koskivat ympäristöasioita (erityisesti saastumiseen, suojeluun ja säilyttämisen sekä jätehuoltoon liittyviä asioita), perusoikeuksia (erityisesti lapsen oikeuksia, äänioikeutta ja EU:n kansalaisten oikeuksia etenkin brexitin yhteydessä), perustuslakiasioita (erityisesti kysymyksiä, jotka liittyivät EU-vaaleihin ja Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen EU:sta), terveyttä (erityisesti kysymyksiä, jotka liittyivät terveydenhuoltoon sekä vaarallisten ja myrkyllisten aineiden vaikutuksiin), liikennettä (erityisesti lento- ja rautatiematkustajien oikeuksia, rajatylittäviä yhteyksiä sekä kesä- ja talviaikaan siirtymistä), sisämarkkinoita (erityisesti kysymyksiä, jotka liittyivät kuluttajaoikeuksiin ja henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen), työllisyyttä (erityisesti pääsyä työmarkkinoille sekä epätyypillisiä työsuhteita), sekä kulttuuria ja koulutusta (erityisesti vammaisten lasten pääsyä opetukseen sekä koulukiusaamista) monien muiden toiminta-alojen lisäksi; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 esitetyissä vetoomuksissa esiin tuodut tärkeimmät huolenaiheet koskivat ympäristöasioita (erityisesti saastumiseen, suojeluun ja säilyttämisen sekä jätehuoltoon liittyviä asioita), perusoikeuksia (erityisesti lapsen oikeuksia, äänioikeutta ja EU:n kansalaisten oikeuksia etenkin brexitin yhteydessä), perustuslakiasioita (erityisesti kysymyksiä, jotka liittyivät EU-vaaleihin ja Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen EU:sta), terveyttä (erityisesti kysymyksiä, jotka liittyivät terveydenhuoltoon sekä vaarallisten ja myrkyllisten aineiden vaikutuksiin), liikennettä (erityisesti lento- ja rautatiematkustajien oikeuksia, rajatylittäviä yhteyksiä sekä kesä- ja talviaikaan siirtymistä), sisämarkkinoita (erityisesti kysymyksiä, jotka liittyivät kuluttajaoikeuksiin ja henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen), työllisyyttä (erityisesti pääsyä työmarkkinoille sekä epätyypillisiä työsuhteita), sekä kulttuuria ja koulutusta (erityisesti vammaisten lasten pääsyä opetukseen sekä koulukiusaamista) monien muiden toiminta-alojen lisäksi;

| Q. | toteaa, että 73,9 prosenttia vuonna 2019 vastaanotetuista vetoomuksista (1 003 vetoomusta) toimitettiin parlamentin vetoomusportaalin kautta, kun vuonna 2018 vastaava prosenttiosuus oli 70,7 prosenttia (863 vetoomusta); |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että 73,9 prosenttia vuonna 2019 vastaanotetuista vetoomuksista (1 003 vetoomusta) toimitettiin parlamentin vetoomusportaalin kautta, kun vuonna 2018 vastaava prosenttiosuus oli 70,7 prosenttia (863 vetoomusta);

| R. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 vetoomusportaalista kehitettiin responsiivista suunnittelua noudattava versio, joka on Euroopan parlamentin uuden verkkosivuston (Europarl) ulkoasun mukainen; ottaa huomioon, että siitä on näin ollen tullut käyttäjäystävällisempi ja helppokäyttöisempi kansalaisille, jotka voivat nyt käyttää sitä millä tahansa laitteella, ja se on optimoitu noudattamaan eurooppalaista standardia EN 301 549; ottaa huomioon, että se on osittain myös verkkosisällön saavutettavuutta koskevien WCAG-suuntaviivojen (Web Content Accessibility Guidelines) 2.1 mukaisen AA-standardin mukainen; ottaa huomioon, että uusi tietosuojaseloste on ladattu sähköpostimallien kaikkiin kieliversioihin ja rekisteröintisivulle ja että CAPTCHA-äänivarmennus käyttäjätilien rekisteröintiä varten on aktivoitu; ottaa huomioon, että vetoomusportaalia ja sähköisiä vetoomuksia on integroitu edelleen parantamalla niiden synkronointimekanismia; toteaa, että suuri määrä käyttäjien esittämiä tukipyyntöjä käsiteltiin onnistuneesti; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 vetoomusportaalista kehitettiin responsiivista suunnittelua noudattava versio, joka on Euroopan parlamentin uuden verkkosivuston (Europarl) ulkoasun mukainen; ottaa huomioon, että siitä on näin ollen tullut käyttäjäystävällisempi ja helppokäyttöisempi kansalaisille, jotka voivat nyt käyttää sitä millä tahansa laitteella, ja se on optimoitu noudattamaan eurooppalaista standardia EN 301 549; ottaa huomioon, että se on osittain myös verkkosisällön saavutettavuutta koskevien WCAG-suuntaviivojen (Web Content Accessibility Guidelines) 2.1 mukaisen AA-standardin mukainen; ottaa huomioon, että uusi tietosuojaseloste on ladattu sähköpostimallien kaikkiin kieliversioihin ja rekisteröintisivulle ja että CAPTCHA-äänivarmennus käyttäjätilien rekisteröintiä varten on aktivoitu; ottaa huomioon, että vetoomusportaalia ja sähköisiä vetoomuksia on integroitu edelleen parantamalla niiden synkronointimekanismia; toteaa, että suuri määrä käyttäjien esittämiä tukipyyntöjä käsiteltiin onnistuneesti;

| S. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 ei Euroopan parlamentin vaalitauon vuoksi tehty vetoomuksia koskevia tiedonhankintamatkoja käynnissä olevien tutkimusten osalta; ottaa huomioon, että valiokunta toteutti useiden aiempien tiedonhankintamatkojen seuranta-arvioinnit ja hyväksyi kahta vuonna 2018 tehtyä tiedonhankintamatkaa koskevat mietinnöt; ottaa huomioon, että vuodeksi 2020 on suunniteltu useita tiedonhankintamatkoja; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 ei Euroopan parlamentin vaalitauon vuoksi tehty vetoomuksia koskevia tiedonhankintamatkoja käynnissä olevien tutkimusten osalta; ottaa huomioon, että valiokunta toteutti useiden aiempien tiedonhankintamatkojen seuranta-arvioinnit ja hyväksyi kahta vuonna 2018 tehtyä tiedonhankintamatkaa koskevat mietinnöt; ottaa huomioon, että vuodeksi 2020 on suunniteltu useita tiedonhankintamatkoja;

| T. | toteaa, että vetoomusvaliokunta pitää eurooppalaista kansalaisaloitetta tärkeänä osallistuvan demokratian välineenä, joka antaa kansalaisille mahdollisuuden osallistua aktiivisesti unionin toimintapolitiikkojen ja lainsäädännön muotoiluun; toteaa, että kansalaisaloitteesta ei ole tiedotettu tehokkaasti; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että vetoomusvaliokunta pitää eurooppalaista kansalaisaloitetta tärkeänä osallistuvan demokratian välineenä, joka antaa kansalaisille mahdollisuuden osallistua aktiivisesti unionin toimintapolitiikkojen ja lainsäädännön muotoiluun; toteaa, että kansalaisaloitteesta ei ole tiedotettu tehokkaasti;

| U. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineillä on keskeinen rooli kaikissa demokraattisissa järjestelmissä ja että ne lisäävät vetoomusvaliokunnan prosessin avoimuutta; ottaa huomioon, että laadukas lehdistö on olennainen osa koko Euroopan unionia; ottaa huomioon, että joissakin eurooppalaisissa tiedotusvälineissä on sekaannusta vetoomusvaliokunnan roolista ja toimivallasta; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineillä on keskeinen rooli kaikissa demokraattisissa järjestelmissä ja että ne lisäävät vetoomusvaliokunnan prosessin avoimuutta; ottaa huomioon, että laadukas lehdistö on olennainen osa koko Euroopan unionia; ottaa huomioon, että joissakin eurooppalaisissa tiedotusvälineissä on sekaannusta vetoomusvaliokunnan roolista ja toimivallasta;

| V. | toteaa, että työjärjestyksen mukaan vetoomusvaliokunta vastaa suhteista Euroopan oikeusasiamieheen, joka tutkii Euroopan unionin toimielimissä ja elimissä havaittuja hallinnollisia epäkohtia koskevia kanteluita; ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnalla oli vuonna 2019 keskeinen rooli Euroopan oikeusasiamiehen valintamenettelyn järjestämisessä, sillä se järjesti ehdokkaille julkisen kuulemisen työjärjestyksen 231 artiklan mukaisesti; ottaa huomioon, että Emily O’Reilly valittiin 18. joulukuuta 2019 uudelleen Euroopan oikeusasiamieheksi vaalikaudeksi 2019–2024; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että työjärjestyksen mukaan vetoomusvaliokunta vastaa suhteista Euroopan oikeusasiamieheen, joka tutkii Euroopan unionin toimielimissä ja elimissä havaittuja hallinnollisia epäkohtia koskevia kanteluita; ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnalla oli vuonna 2019 keskeinen rooli Euroopan oikeusasiamiehen valintamenettelyn järjestämisessä, sillä se järjesti ehdokkaille julkisen kuulemisen työjärjestyksen 231 artiklan mukaisesti; ottaa huomioon, että Emily O’Reilly valittiin 18. joulukuuta 2019 uudelleen Euroopan oikeusasiamieheksi vaalikaudeksi 2019–2024;

| W. | ottaa huomioon, että 17. tammikuuta 2019 annetussa päätöslauselmassa oikeusasiamiehen strategisesta tutkimuksesta OI/2/2017 lainsäädäntökäsittelyn avoimuudesta EU:n neuvoston valmisteluelimissä (1) ilmaistiin tuki oikeusasiamiehelle hänen tutkimuksessaan ja kehotettiin neuvostoa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet oikeusasiamiehen suositusten panemiseksi täytäntöön mahdollisimman nopeasti; ottaa huomioon, että neuvosto ei ole vastannut oikeusasiamiehelle eikä parlamentin päätöslauselmaan eikä ole ryhtynyt minkäänlaisiin täytäntöönpanotoimiin; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että 17. tammikuuta 2019 annetussa päätöslauselmassa oikeusasiamiehen strategisesta tutkimuksesta OI/2/2017 lainsäädäntökäsittelyn avoimuudesta EU:n neuvoston valmisteluelimissä (1) ilmaistiin tuki oikeusasiamiehelle hänen tutkimuksessaan ja kehotettiin neuvostoa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet oikeusasiamiehen suositusten panemiseksi täytäntöön mahdollisimman nopeasti; ottaa huomioon, että neuvosto ei ole vastannut oikeusasiamiehelle eikä parlamentin päätöslauselmaan eikä ole ryhtynyt minkäänlaisiin täytäntöönpanotoimiin;

| X. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 vetoomusvaliokunnan ja Euroopan oikeusasiamiehen suhteita lujitettiin entisestään, mistä on osoituksena oikeusasiamiehen aktiivinen osallistuminen valiokunnan kokouksiin; toteaa, että Euroopan parlamentin Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 12. helmikuuta 2019 antaman päätöslauselman (2) jälkeen Emily O’Reilly osallistui valiokunnan kokoukseen 2. huhtikuuta 2019 keskustellakseen ehdotetuista oikeusasiamiehen uusista valtaoikeuksista ja esitteli vuosikertomuksensa 2018 vetoomusvaliokunnalle sen kokouksessa 4. syyskuuta 2019; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 vetoomusvaliokunnan ja Euroopan oikeusasiamiehen suhteita lujitettiin entisestään, mistä on osoituksena oikeusasiamiehen aktiivinen osallistuminen valiokunnan kokouksiin; toteaa, että Euroopan parlamentin Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 12. helmikuuta 2019 antaman päätöslauselman (2) jälkeen Emily O’Reilly osallistui valiokunnan kokoukseen 2. huhtikuuta 2019 keskustellakseen ehdotetuista oikeusasiamiehen uusista valtaoikeuksista ja esitteli vuosikertomuksensa 2018 vetoomusvaliokunnalle sen kokouksessa 4. syyskuuta 2019;

| Y. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on Euroopan oikeusasiamiehen lailla Euroopan oikeusasiamiesten verkoston jäsen ja että verkostoon kuuluu myös kansallisia ja alueellisia oikeusasiamiehiä ja vastaavia elimiä Euroopan unionin jäsenvaltioissa, ehdokasvaltioissa ja muissa Euroopan talousalueen maissa, ja toteaa, että verkoston tavoitteena on edistää tiedonvaihtoa unionin oikeudesta ja politiikasta sekä vaihtaa parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on Euroopan oikeusasiamiehen lailla Euroopan oikeusasiamiesten verkoston jäsen ja että verkostoon kuuluu myös kansallisia ja alueellisia oikeusasiamiehiä ja vastaavia elimiä Euroopan unionin jäsenvaltioissa, ehdokasvaltioissa ja muissa Euroopan talousalueen maissa, ja toteaa, että verkoston tavoitteena on edistää tiedonvaihtoa unionin oikeudesta ja politiikasta sekä vaihtaa parhaita käytäntöjä;

| Z. | katsoo, että vetoomusverkoston toimintaa olisi parannettava varmistamalla tehokkaampi yhteistyö vetoomuksia käsittelevien valiokuntien välillä; katsoo, että vetoomusverkoston olisi vahvistettava vuoropuhelua ja yhteistyötä komission ja muiden EU:n toimielinten kanssa, jotta voidaan varmistaa, että kansalaisten vetoomuksissa esiin tuomat kysymykset käsitellään ja ratkaistaan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että vetoomusverkoston toimintaa olisi parannettava varmistamalla tehokkaampi yhteistyö vetoomuksia käsittelevien valiokuntien välillä; katsoo, että vetoomusverkoston olisi vahvistettava vuoropuhelua ja yhteistyötä komission ja muiden EU:n toimielinten kanssa, jotta voidaan varmistaa, että kansalaisten vetoomuksissa esiin tuomat kysymykset käsitellään ja ratkaistaan asianmukaisesti;

| AA. | ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja von der Leyen sitoutui poliittisissa suuntaviivoissaan vuosiksi 2019–2024 vastaamaan säädöksellä SEUT-sopimuksen 225 artiklaan perustuviin parlamentin päätöslauselmiin antaakseen parlamentille vahvemman roolin unionin lainsäädännön valmistelussa; katsoo, että vetoomusvaliokunnalla olisi oltava strateginen rooli, kun luodaan suora yhteys parlamentin lainsäädäntöaloiteoikeuden ja kansalaisten vetoomuksissa esiin tuomien kysymysten välille; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja von der Leyen sitoutui poliittisissa suuntaviivoissaan vuosiksi 2019–2024 vastaamaan säädöksellä SEUT-sopimuksen 225 artiklaan perustuviin parlamentin päätöslauselmiin antaakseen parlamentille vahvemman roolin unionin lainsäädännön valmistelussa; katsoo, että vetoomusvaliokunnalla olisi oltava strateginen rooli, kun luodaan suora yhteys parlamentin lainsäädäntöaloiteoikeuden ja kansalaisten vetoomuksissa esiin tuomien kysymysten välille;

| 1. | muistuttaa, että vetoomusvaliokunnan, joka on ainoa suoraan kansalaisiin yhteydessä oleva valiokunta, on vahvistettava keskeistä rooliaan EU:n kansalaisten ja asukkaiden oikeuksien puolustamisessa ja edistämisessä valiokunnan toimivallan puitteissa ja varmistettava, että vetoomusten esittäjien huolenaiheet ja valitukset tutkitaan oikea-aikaisesti ja ratkaistaan avoimella, demokraattisella, joustavalla ja läpinäkyvällä vetoomusprosessilla ja vahvistetulla yhteistyöllä ja vuoropuhelulla muiden EU:n toimielinten sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa ja välttämällä vetoomusten esittäjille annettavaa puolueellista tai politisoitua vastausta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää valitettavana, että vetoomuksen esittäjät eivät vieläkään ole riittävästi perillä perusteista, joilla vetoomus voidaan jättää käsittelemättä; pitää tärkeänä jatkuvaa tiedotuskampanjaa ja julkista keskustelua unionin toiminta-aloista, jotta voidaan lisätä yleistä tietoisuutta oikeudesta esittää vetoomus Euroopan parlamentille ja antaa selkeämpää ja yksityiskohtaisempaa tietoa EU:n toimivallasta; korostaa, että on hyväksyttävä kiireellisesti kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta voidaan panna täytäntöön EU:n demokraattinen hallintotapa, joka perustuu avoimuuteen, perusoikeuksien parempaan suojeluun ja kansalaisten suoraan osallistumiseen EU:n päätöksentekoprosesseihin; katsoo, että on olennaisen tärkeää löytää keino tuoda vetoomusoikeus paremmin esiin ja lisätä kansalaisten tietoisuutta tästä oikeudesta; kehottaa tehostamaan unionissa järjestettäviä tiedotuskampanjoita, jotta varmistetaan, että EU:n kansalaiset tuntevat paremmin EU:n toimivallan, ja selvennetään käsitystä vetoomusvaliokunnan roolista yleisessä mielipiteessä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vaatii aktiivisempaa lehdistö- ja viestintäpalvelua ja aktiivisempaa läsnäoloa sosiaalisessa mediassa, jotta voidaan lisätä valiokunnan työn näkyvyyttä ja lisätä sen kykyä reagoida kansalaisten huolenaiheisiin ja EU:ssa käytäviin keskusteluihin, myös korostamalla tapauksia ja menestystarinoita, joissa vetoomuksen esittäjän esiin tuoma asia ratkaistiin vetoomusvaliokunnan tuella; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ehdottaa, että toteutetaan toimittajille ja tiedotusvälineille suunnattuja kampanjoita ja tiedotustapahtumia, jotta estetään epämääräinen tiedottaminen ja parannetaan siten vetoomusvaliokunnan ja tiedotusvälineiden välistä suhdetta; korostaa, että tiedotusvälineillä on keskeinen rooli Euroopan kansalaisten tavoittamisessa, jotta näille voidaan kertoa vetoomusvaliokunnan päivittäisestä työstä, ja että ne voivat toiminnallaan auttaa parantamaan unionin kansalaisten tietämystä vetoomusvaliokunnan työstä; korostaa, että EU:n tehtävänä on edistää tarkkojen tietojen antamista unionin kansalaisille; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että vetoomukset tarjoavat Euroopan parlamentille ja muille EU:n toimielimille mahdollisuuden käydä suoraa vuoropuhelua EU:n kansalaisten ja siellä laillisesti oleskelevien kanssa, jos EU:n oikeuden virheellinen soveltaminen tai EU:n lainsäädännön epäjohdonmukaisuudet vaikuttavat heihin, sekä korjata havaitut ongelmat; pitää siksi myönteisenä, että vetoomukset ovat kansalaisten ovi unionin toimielimiin; korostaa tarvetta tehostaa vetoomusvaliokunnan ja asiasta vastaavien valiokuntien, EU:n toimielinten ja kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten välistä yhteistyötä EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa ja noudattamista koskevissa tutkimuksissa tai ehdotuksissa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että yhteistyötä kansallisten parlamenttien, jäsenvaltioiden hallitusten, asiaankuuluvien kansallisten instituutioiden ja oikeusasiamiesten kanssa on parannettava, jotta varmistetaan, että vetoomukset toimitetaan oikeille ja toimivaltaisille viranomaisille; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että vetoomukset antavat arvokkaan panoksen komission rooliin perussopimusten valvojana; muistuttaa, että vetoomusvaliokunnan ja komission välinen hyvä yhteistyö on ratkaisevan tärkeää ja että komission nopeammat vastaukset ovat olennaisen tärkeitä vetoomusten käsittelyprosessissa; pitää siksi myönteisenä, että toimielinten välisistä suhteista ja tulevaisuuden ennakoinnista vastaava komission varapuheenjohtaja Maroš Šefčovič sitoutui kuulemistilaisuudessaan komission jäsenehdokkaana parantamaan edelleen vetoomusten käsittelyä komissiossa ja varmistamaan, että niihin annetaan täsmälliset vastaukset kolmen kuukauden määräajassa; pyytää jälleen komissiota varmistamaan avoimuuden ja asiakirjoihin tutustumisen EU Pilot -menettelyjen puitteissa vastaanotettujen vetoomusten osalta sekä EU Pilot -menettelyjen ja jo päätökseen saatujen rikkomismenettelyjen osalta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota sitoutumaan aktiivisempaan yhteistyöhön vetoomusvaliokunnan kanssa sen varmistamiseksi, että vetoomuksen esittäjät saavat täsmällisen vastauksen EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa koskeviin pyyntöihinsä ja valituksiinsa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että komission ei pitäisi antaa vastuuta toimista yksin vetoomuksen esittäjälle, kun havaitaan ongelma, joka liittyy EU:n oikeuden soveltamiseen tai rikkomiseen; katsoo, että komission on tarkistettava, ryhtyvätkö kansalliset viranomaiset toimiin vetoomuksessa mainitun ongelman ratkaisemiseksi, ja sen on oltava valmis puuttumaan asiaan, jos kansallisten viranomaisten toimet ovat tehottomia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | painottaa, että kaikkien EU:n toimielinten, neuvosto mukaan luettuna, asiakirjojen avoimuuden ja kansalaisten oikeuden tutustua niihin olisi oltava sääntö, jotta kansalaisten demokraattiset oikeudet voidaan turvata mahdollisimman hyvin; huomauttaa, että nykyinen asetus (EY) N:o 1049/2001 (3) ei enää heijasta todellista tilannetta; kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen vuoden 2001 asetuksen uudelleenlaatimiseksi, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta edistämällä hyviä hallintokäytäntöjä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee merkille, että vetoomusvaliokunta saa usein valituksia siitä, että tietyt viranomaiset ovat rikkoneet oikeusvaltioperiaatetta; muistuttaa, että EU:n lainsäädännön tehokkaan, yhtäläisen ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistaminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan ylläpitää oikeusvaltiota, joka on yksi unionin ja sen jäsenvaltioiden perusarvoista SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisesti; kehottaa komissiota toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen noudattamaan 17. heinäkuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Oikeusvaltioperiaatteen lujittaminen unionissa – Toimintasuunnitelma” (COM(2019)0343) tehtyjä sitoumuksia, jotta edistetään oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen kulttuuria, vahvistetaan yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa ja varmistetaan tehokas yhteinen reagointi tosiasiallisiin uhkiin unionissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota toteuttamaan toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että 51 artiklan soveltamisalan tulkinta on mahdollisimman yhtenäinen ja laaja; muistuttaa, että useimpien perusoikeuskirjasta johtuviin oikeuksiin liittyviä vetoomuksia esittävien odotukset ovat korkeat ja ylittävät selvästi oikeuksien nykyisen soveltamisalan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että yhteistyö parlamentin muiden valiokuntien kanssa on olennaista vetoomusten kattavan käsittelyn varmistamiseksi; panee merkille, että vuonna 2019 muille valiokunnille lähetettiin 65 vetoomusta lausuntoa varten ja 351 vetoomusta tiedoksi ja että muilta valiokunnilta saatiin 38 lausuntoa ja 9 ilmoitusta vetoomusten huomioon ottamisesta valiokuntien työssä; panee myös merkille, että vuonna 2018 muille valiokunnille lähetettiin 47 vetoomusta lausuntoa varten ja 660 vetoomusta tiedoksi ja että muilta valiokunnilta saatiin 30 lausuntoa ja 38 ilmoitusta vetoomusten huomioon ottamisesta valiokuntien työssä; muistuttaa, että vetoomuksen esittäjille ilmoitetaan päätöksistä pyytää lausuntoja muilta valiokunnilta heidän vetoomustensa käsittelyä varten; korostaa siksi, että muiden valiokuntien panos on tärkeä, jotta parlamentti voi vastata nopeammin ja tehokkaammin kansalaisten huolenaiheisiin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että vetoomusverkosto on hyödyllinen väline, jolla lisätään tietoisuutta vetoomuksiin liittyvistä kysymyksistä ja helpotetaan vetoomusten käsittelyä muissa valiokunnissa, joihin ne lähetetään lausuntoa varten tai tiedoksi; toteaa, että on varmistettava vetoomusten riittävä seuranta parlamentaarisessa ja lainsäädännöllisessä työssä; korostaa, että vetoomusverkostoa voitaisiin pitää strategisena välineenä, jolla edistetään SEUT-sopimuksen 225 artiklassa vahvistettua Euroopan parlamentin lainsäädäntöaloiteoikeutta ja puututaan näin vetoomuksissa esiin tuotuihin EU:n lainsäädännön puutteisiin ja epäjohdonmukaisuuksiin, jotta voidaan varmistaa kansalaisten oikeuksien täysimääräinen suojelu; katsoo, että vetoomusverkoston säännölliset kokoukset ovat keskeisiä parlamentin valiokuntien yhteistyön tehostamiselle, sillä niissä vaihdetaan tietoja ja jaetaan parhaita käytäntöjä verkoston jäsenten kesken; korostaa, että valiokuntien tiiviimpi yhteydenpito voi myös tehostaa samoja aiheita koskevien kuulemisten ja parlamentin tutkimusten suunnittelua; kehottaa laatimaan mekanismin, jonka avulla vetoomusvaliokunta voi osallistua suoraan lainsäädäntöprosessiin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiinnittää huomiota vetoomusvaliokunnan vuonna 2019 hyväksymiin keskeisiin vuosikertomuksiin, erityisesti vetoomusvaliokunnan toimintaa vuonna 2018 (4) koskevaan vuosikertomukseen ja Euroopan oikeusasiamiehen toimintaa vuonna 2018 koskevaan vuosikertomukseen (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että vetoomusvaliokunta on ilmaissut kantansa vetoomuksissa esiin tuotuihin tärkeisiin kysymyksiin osallistumalla lainsäädäntömietintöihin ja muihin mietintöihin, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjan täytäntöönpanoa EU:n institutionaalisessa kehyksessä (6) koskevaan mietintöön ja ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vuodenajoittaisesta kellonajan siirrosta luopumisesta ja direktiivin 2000/84/EY kumoamisesta (7) koskevaan mietintöön; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että monet vetoomukset ovat johtaneet lainsäädännöllisiin tai poliittisiin toimiin joko mietintöjen tai päätöslauselmaesitysten, ennakkoratkaisujen tai rikkomusmenettelyjen muodossa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että ympäristö oli vuonna 2019 vetoomuksen esittäjien suurin huolenaihe; viittaa tässä yhteydessä työjärjestyksen 227 artiklan 2 kohdan mukaiseen päätöslauselmaesitykseen, joka hyväksyttiin vetoomusvaliokunnassa 21. maaliskuuta 2019 ja täysistunnossa 4. huhtikuuta 2019 (8); korostaa, että jätehuolto on yksi tärkeimmistä maailmanlaajuisista sosioekonomisista ja ympäristöön liittyvistä haasteista, ja toistaa kehotuksensa maksimoida jätteen syntymisen estäminen, uudelleenkäyttö, erilliskeräys ja kierrätys, jotta voidaan vauhdittaa siirtymistä kiertotalouteen; kehottaa jälleen komissiota hyödyntämään tarkistetuissa jätedirektiiveissä säädetyn varhaisvaroitusjärjestelmän koko potentiaalia; kiinnittää huomiota 11. huhtikuuta 2019 Valledoraan (Italia) tehdyn tiedonhankintamatkan loppuraporttiin ja kehottaa toimivaltaisia kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia varmistamaan, että kaikki siihen sisältyvät suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja johdonmukaisesti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiinnittää huomiota ilmastonmuutoksen kieltämistä koskevaan kuulemistilaisuuteen, jonka vetoomusvaliokunta järjesti 21. maaliskuuta 2019 yhdessä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan kanssa; katsoo, että vetoomusvaliokunnan on edelleen torjuttava ilmastomuutoksen kieltämistä muun muassa edistämällä tehokkaiden ja varoittavien seuraamusten käyttöönottoa sellaisia eturyhmiä vastaan, jotka lobbaavat EU:n toimielimiä ja joiden toiminta liittyy suoraan tai välillisesti ilmastonmuutoksen kieltämiseen; korostaa, että on erittäin tärkeää varmistaa, että vetoomusvaliokunnan tulevassa työssä kiinnitetään erityistä huomiota ilmastonmuutokseen, jotta voidaan vahvistaa EU:n toimielinten yleistä toimintaa, jolla pyritään panemaan johdonmukaisesti täytäntöön Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja Pariisin sopimus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | viittaa tutkimukseen rajatylittävästä ydinturvallisuudesta, vastuusta ja yhteistyöstä Euroopan unionissa (”Cross-border nuclear safety, liability and cooperation in the European Union”) sekä tutkimukseen hormonaalisista haitta-aineista (”Endocrine Disruptors: From Scientific Evidence to Human Health Protection”), jotka vetoomusvaliokunta tilasi jatkotoimena lukuisiin vetoomuksiin näistä asioista ja jotka esiteltiin sen kokouksissa 20. helmikuuta 2019 ja 2. huhtikuuta 2019; pitää valitettavana, että ympäristösääntöjä ei aina panna asianmukaisesti täytäntöön jäsenvaltioissa, kuten lukuisissa vetoomuksissa on kuvattu; korostaa, että on tärkeää täyttää EU:n kansalaisten ympäristönsuojelua koskevat odotukset, ja kehottaa siksi komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa varmistamaan EU:n lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon tällä alalla; on vakuuttunut siitä, että komission on tehostettava toimiaan sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden tekemät ympäristöarvioinnit perustuvat tarkkoihin ja kattaviin analyyseihin täysin EU:n lainsäädäntöä noudattaen, kun kyseessä on sellaisten infrastruktuurihankkeiden hyväksyminen, joiden osalta vetoomuksen esittäjät ovat tuoneet esiin vakavia riskejä ihmisten terveydelle ja ympäristölle; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on syvästi huolissaan vakavista terveyshaitoista, joita kohdistuu kansalaisiin, jotka asuvat alueilla, joilla tuotetaan suuria määriä karsinogeenisia aineita – suurimmat kielteiset vaikutukset on havaittu lasten keskuudessa; on vahvasti sitä mieltä, että komission on hyödynnettävä täysimääräisesti ja pantava johdonmukaisesti täytäntöön asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XIV säännökset, jotka koskevat aineita, jotka ovat luvanvaraisia karsinogeenisina, hitaasti hajoavina ja biokertyvinä, ja varmistettava niiden korvaaminen myrkyttömillä vaihtoehtoisilla aineilla, myös edistämällä tässä tarkoituksessa teollisia prosesseja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kiinnittää huomiota siihen, että vuonna 2019 esitettiin suuri määrä brexitiä koskevia vetoomuksia, joissa vaadittiin enimmäkseen EU:n kansalaisten oikeuksien suojelua ennen brexitiä ja sen jälkeen; panee tyytyväisenä merkille vetoomusvaliokunnan erinomaisen työn, kun se antoi näkyvyyttä näiden vetoomusten esittäjien esiin tuomille huolenaiheille ja auttoi siten varmistamaan, että kansalaisten oikeudet säilyivät yhtenä parlamentin tärkeimmistä painopisteistä brexit-neuvotteluissa; korostaa, että sekä EU:ssa että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on monia kansalaisia, jotka sopimuksettoman brexitin epävarmuuden vuoksi ovat kääntyneet vetoomusvaliokunnan puoleen, koska he pelkäävät, että heidän oikeutensa vaarantuvat sopimuksen puuttumisen vuoksi; huomauttaa, että muussa kuin omassa jäsenvaltiossaan asuvien EU:n kansalaisten oikeuksien säilyttämiseksi voi olla hyödyllistä saada asianmukaista lainsäädäntöä, jos jäsenvaltio muuttaa asemaansa suhteessa EU:hun; |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa vetoomusvaliokunnan erityisestä roolista EU:ssa vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen yhteydessä; kiinnittää huomiota valiokunnan merkittävään työhön vammaisuuteen liittyvien vetoomusten yhteydessä; panee merkille, että vammaisuutta koskevien vetoomusten määrä väheni vuonna 2019 edelliseen vuoteen verrattuna; toteaa kuitenkin, että liikkuvuus ja syrjintä ovat edelleen yksi vammaisten henkilöiden suurimmista haasteista; muistuttaa, että vuonna 2019 vetoomusvaliokunta kiinnitti erityistä huomiota vammaisten lasten osallistavaa koulutusta koskevien vetoomusten käsittelyyn; kehottaa asettamaan uuden osaamisohjelman Euroopan ytimeen ja tekemään konkreettisia ehdotuksia siitä, miten edistetään osallisuutta ja helpotetaan taitojen tunnustamista ja siirrettävyyttä Euroopassa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | suhtautuu myönteisesti siihen, että vuonna 2019 vetoomusvaliokunta käsitteli kansalaisten huolta EU:n toimielinten avoimuudesta ja vastuuvelvollisuudesta, kuten useissa vetoomuksissa tuotiin esiin; muistuttaa tässä yhteydessä, että 2. huhtikuuta 2019 pitämässään kokouksessa valiokunta isännöi eturistiriitoja, lahjomattomuutta, vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta EU:n toimielimissä ja virastoissa koskevaa seminaaria, jossa tarkasteltiin eturistiriitojen, lahjomattomuuden, vastuuvelvollisuuden, avoimuuden, käytännesääntöjen ja pyöröovi-ilmiön osalta saavutettuja tuloksia EU:n toimielimissä ja virastoissa; huomauttaa, että Euroopan oikeusasiamies antoi merkittävän panoksen keskusteluun ja piti pääpuheenvuoron EU:n toimielinten saavutuksista ja haasteista; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa hyväksymään pikaisesti oikeudelliset uudistukset, joilla pyritään puuttumaan EU:n päätöksentekoprosessin avoimuuden puutteeseen, eturistiriitoihin ja kaikkiin EU:n tason eettisiin kysymyksiin, jotka vaikuttavat lainsäädäntöprosessiin kansalaisten vetoomuksissa esiin tuomien asioiden osalta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiinnittää huomiota enemmistön tukeen, jonka parlamentin täysistunto antoi 17. tammikuuta 2019 annetulle päätöslauselmalle oikeusasiamiehen strategisesta tutkimuksesta OI/2/2017 lainsäädäntökäsittelyn avoimuudesta EU:n neuvoston valmisteluelimissä (9); muistuttaa, että neuvosto on lainsäädäntövallan käyttäjänä välttämätön toimielin unionin kansalaisille; pitää valitettavana, että monet neuvoston keskustelut ja kokoukset pidetään edelleen suljetuin ovin; kehottaa neuvostoa toteuttamaan avoimuutta lisäävää politiikkaa, jotta voidaan parantaa kansalaisten luottamusta julkisiin instituutioihin; kannustaa neuvostoa julkistamaan laajemmin tietyt kokoukset ja asiakirjat, jotta voidaan parantaa viestintää unionin kansalaisten ja kansallisten parlamenttien kanssa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille vetoomusvaliokunnan 12. marraskuuta 2019 Yhdysvaltain ulkomaisia tilejä koskevasta verosäännösten noudattamislaista (Foreign Account Tax Compliance Act, FATCA) ja sen ekstraterritoriaalisista vaikutuksista EU:n kansalaisiin järjestämän julkisen kuulemisen tulokset; pitää valitettavana, että komissio ja neuvosto näyttävät arvostavan kansainvälisiä suhteita Yhdysvaltoihin enemmän kuin EU:n kansalaisten oikeuksia ja etuja, erityisesti FATCAn tapauksessa, ja kehottaa niitä kantamaan vastuunsa ja ryhtymään välittömiin ja merkityksellisiin toimiin kyseisten kansalaisten tukemiseksi, kuten parlamentti vaati 5. heinäkuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa ulkomaisia tilejä koskevan Yhdysvaltojen verosäännösten noudattamislain (FATCA) kielteisistä vaikutuksista EU:n kansalaisiin (10); |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiinnittää huomiota vetoomusvaliokunnan meneillään olevaan tärkeään työhön, jolla varmistetaan eläinten hyvinvoinnin suojelu EU:ssa, mistä on osoituksena vetoomusvaliokunnan kokouksissa vuonna 2019 käsiteltyjen tätä aihetta koskevien vetoomusten huomattava määrä; pitää erittäin tärkeänä käynnistää eläinten hyvinvointia koskeva uusi EU:n strategia, jonka avulla korjataan kaikki nykyiset puutteet ja varmistetaan eläinten hyvinvoinnin kattava ja tehokas suojelu siten, että annetaan selkeä ja kattava lainsäädäntökehys, joka noudattaa täysin SEUT:n 13 artiklan vaatimuksia; kiinnittää huomiota susikannan uudelleenarviointia EU:ssa käsittelevään julkiseen kuulemiseen, jonka vetoomusvaliokunta järjesti 5. joulukuuta 2019 yhdessä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan kanssa, jotta voitiin tuoda esiin kansalaisten huoli susien suojelua koskevasta oikeudellisesta kehyksestä sekä susien ja muiden suurten lihansyöjien, kuten ruskeakarhujen, kantojen vaikutuksesta ympäristöön ja maaseutuyhteisöihin; korostaa, että suuret petoeläimet ovat luontotyyppidirektiivillä suojeltuja lajeja useimmissa jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään paremmin EU:n nykyisen lainsäädännön mukaisia välineitä, jotta voidaan puuttua suojeltujen suurpetojen suojelua koskeviin mahdollisiin konflikteihin; kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman pian päivitetyt EU:n ohjeet lajien suojelua koskevista säännöistä, jotta voidaan saavuttaa ihmisten ja suurpetojen tyydyttävä rinnakkaiselo kyseisillä alueilla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää välttämättömänä, että kansalaiset voivat osallistua suoraan lainsäädäntöehdotusten esittämiseen; korostaa, että eurooppalainen kansalaisaloite on perustavalaatuinen aktiivisen kansalaisuuden ja kansalaisten osallistumisen väline; pitää myönteisenä, että 17. huhtikuuta 2019 hyväksyttiin eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevat uudet säännöt, jotka tuovat mukanaan useita rakenteellisia ja teknisiä parannuksia, joiden avulla välineestä pyritään tekemään käyttäjäystävällisempi ja helpommin saatavilla oleva ja helpotetaan EU:n kansalaisten osallistumista unionin lainsäädäntöprosessiin; panee merkille, että komissio rekisteröi vuonna 2019 huomattavan määrän uusia eurooppalaisia kansalaisaloitteita, mikä osoittaa, että kansalaiset hyödyntävät tilaisuutta käyttää osallistavia välineitä vaikuttaakseen päätöksentekoon ja lainsäädäntöprosesseihin; kehottaa lisäämään tiedotuskampanjoita eurooppalaisen kansalaisaloitteen roolista, jotta voidaan edistää tämän resurssin käyttöä Euroopan kansalaisten keskuudessa; pitää valitettavana, että tähän mennessä suurin osa läpimenneistä kansalaisaloitteista ei ole johtanut komission lainsäädäntöehdotukseen; kannustaa komissiota lähestymään eurooppalaisia kansalaisaloitteita mahdollisimman avoimesti ja vastuullisesti, jotta tämä väline olisi Euroopan osallistavan demokratian todellinen menestystarina kansalaisten silmissä; kehottaa siksi komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen kaikkien Euroopan parlamentin tukemien läpimenneiden kansalaisaloitteiden perusteella; |
| --- | --- |

29.

| 30. | muistuttaa, että suhteet Euroopan oikeusasiamieheen kuuluvat parlamentin työjärjestyksessä vetoomusvaliokunnalle annettuihin tehtäviin; pitää myönteisenä, että parlamentti tekee tuloksellista yhteistyötä Euroopan oikeusasiamiehen kanssa ja osallistuu Euroopan oikeusasiamiesten verkoston toimintaan; korostaa, että Euroopan oikeusasiamiehen ja vetoomusvaliokunnan väliset suhteet ovat erinomaiset; panee merkille vetoomusvaliokunnan keskeisen roolin sen varmistamisessa, että ehdokkaiden julkiset kuulemiset Euroopan oikeusasiamiehen vaalimenettelyn yhteydessä vuonna 2019 toteutettiin avoimesti ja tehokkaasti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | arvostaa Euroopan oikeusasiamiehen säännöllistä panosta vetoomusvaliokunnan työhön koko vuoden ajan; uskoo vakaasti, että unionin toimielinten, elinten ja virastojen on varmistettava Euroopan oikeusasiamiehen suositusten johdonmukainen ja tehokas seuranta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa, että vetoomusportaali on keskeinen väline sujuvan, tehokkaan ja avoimen vetoomusmenettelyn varmistamiseksi; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että se on mukautettu Euroopan parlamentin verkkosivuston (Europarl) ulkoasuun; muistuttaa, että vuoden 2017 lopusta lähtien vetoomusvaliokunnan esityslistojen, pöytäkirjojen ja tiedonantojen kaltaiset asiakirjat on ladattu automaattisesti portaaliin, mikä tarjoaa kansalaisille paremmin reagoivan, avoimemman ja helpommin saatavilla olevan portaalin; korostaa, että on jatkettava toimia, joilla portaalista tehdään esteettömämpi vammaisille henkilöille, mukaan lukien kehitys, joka antaa vetoomuksen esittäjille mahdollisuuden esittää vetoomuksia EU:n kansallisilla viittomakielillä, jotta varmistetaan, että kaikki unionin kansalaiset voivat käyttää oikeuttaan vedota Euroopan parlamenttiin SEUT-sopimuksen 20 ja 24 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 44 artiklan mukaisesti; ehdottaa vetoomusportaalin näkyvyyden lisäämistä Euroopan parlamentin verkkosivustolla; katsoo, että vetoomusoikeus liittyy suoraan toimielimen toimintaan ja ansaitsee näkyvän ja helposti saatavilla olevan paikan parlamentin verkkosivustolla; kehottaa tutkimaan, miten varastettujen tai väärennettyjen henkilöllisyyksien käyttö voidaan estää; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että vaikka yhtä tai useampaa vetoomusta parlamentin vetoomusportaalissa tukevien henkilöiden määrä on kasvanut vuoteen 2018 verrattuna, jotkut vetoomuksen esittäjät ilmoittavat edelleen useiden vetoomusten tukemiseen liittyvistä teknisistä ongelmista; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että sähköisiä vetoomuksia koskeva väline on vetoomusvaliokunnan kannalta tärkeä tietokanta, mutta kehottaa parantamaan ja nykyaikaistamaan käyttöliittymää, jotta sen käyttö helpottuisi ja se olisi helpommin saatavilla; |
| --- | --- |

34.

| 35. | antaa vetoomusvaliokunnan sihteeristölle tunnustusta siitä, että se käsittelee vetoomukset tehokkaasti ja erittäin huolellisesti valiokunnan suuntaviivojen sekä vetoomuksilla Euroopan parlamentin hallinnossa olevan elinkaaren mukaisesti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja vetoomusvaliokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä jäsenvaltioiden vetoomusvaliokunnille ja kansallisille oikeusasiamiehille tai vastaaville toimivaltaisille elimille. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EUVL C 411, 27.11.2020, s. 149.

(2)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 182.

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

(4)  Kertomus hyväksytty 22. tammikuuta 2019.

(5)  Kertomus hyväksytty 12. marraskuuta 2019.

(6)  Lausunto annettu 21. tammikuuta 2019.

(7)  Lausunto annettu 20. helmikuuta 2019.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0338.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0045.

(10)  EUVL C 118, 8.4.2020, s. 141.

---

Perjantai 18. joulukuuta 2020

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/176 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/176

---

P9_TA(2020)0384

Egyptin heikentyvä ihmisoikeustilanne, erityisesti Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR) -järjestön aktivistien tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. joulukuuta 2020 Egyptin heikentyvästä ihmisoikeustilanteesta, erityisesti Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR) -järjestön aktivistien tapauksesta (2020/2912(RSP))

(2021/C 445/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Egyptistä ja erityisesti 24. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Egyptistä ja erityisesti 24. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon EU:n ulkoasiainneuvoston elokuussa 2013 ja helmikuussa 2014 hyväksymät päätelmät Egyptistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ulkoasiainneuvoston elokuussa 2013 ja helmikuussa 2014 hyväksymät päätelmät Egyptistä,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan tiedottajan julkilausumat Egyptistä ja erityisesti 21. marraskuuta 2020 annetun julkilausuman ihmisoikeusaktivistien viimeaikaisista pidätyksistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan tiedottajan julkilausumat Egyptistä ja erityisesti 21. marraskuuta 2020 annetun julkilausuman ihmisoikeusaktivistien viimeaikaisista pidätyksistä,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 20. marraskuuta 2020 antaman lausunnon Egyptistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 20. marraskuuta 2020 antaman lausunnon Egyptistä,

| — | ottaa huomioon YK:n asiantuntijoiden 27. marraskuuta 2020 esittämän kehotuksen vapauttaa egyptiläiset ihmisoikeuksien puolustajat, jotka vangittiin heidän tavattuaan diplomaatteja, ja asiantuntijoiden 7. joulukuuta 2020 antaman lausunnon päätöksestä vapauttaa kolme Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR) -järjestön johtavaa työntekijää takuita vastaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n asiantuntijoiden 27. marraskuuta 2020 esittämän kehotuksen vapauttaa egyptiläiset ihmisoikeuksien puolustajat, jotka vangittiin heidän tavattuaan diplomaatteja, ja asiantuntijoiden 7. joulukuuta 2020 antaman lausunnon päätöksestä vapauttaa kolme Egyptian Initiative for Personal Rights (EIPR) -järjestön johtavaa työntekijää takuita vastaan,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston antaman vuosia 2019–2020 koskevan yleisen määräaikaisarvioinnin Egyptistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston antaman vuosia 2019–2020 koskevan yleisen määräaikaisarvioinnin Egyptistä,

| — | ottaa huomioon YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön (UNODC), Maailman terveysjärjestön (WHO), YK:n yhteisen HIV:n ja aidsin vastaisen ohjelman (UNAIDS) ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston (OHCHR) 13. toukokuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman covid-19-pandemiasta vankiloissa ja muissa suljetuissa tiloissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön (UNODC), Maailman terveysjärjestön (WHO), YK:n yhteisen HIV:n ja aidsin vastaisen ohjelman (UNAIDS) ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston (OHCHR) 13. toukokuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman covid-19-pandemiasta vankiloissa ja muissa suljetuissa tiloissa,

| — | ottaa huomioon vuonna 2001 tehdyn ja vuonna 2004 voimaan tulleen EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksen, jota vahvistettiin EU:n ja Egyptin välisellä vuoden 2007 toimintasuunnitelmalla; ottaa huomioon 25. heinäkuuta 2017 hyväksytyt EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet vuosina 2017–2020, EU:n ja Egyptin vuoden 2017 assosiaationeuvoston jälkeen annetun yhteisen julkilausuman sekä EU:n ja Egyptin välisen assosiaatiosopimuksen poliittisten kysymysten, ihmisoikeuksien ja demokratian alakomitean 23.–24. kesäkuuta 2019 pidetyn kuudennen kokouksen jälkeen annetun yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2001 tehdyn ja vuonna 2004 voimaan tulleen EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksen, jota vahvistettiin EU:n ja Egyptin välisellä vuoden 2007 toimintasuunnitelmalla; ottaa huomioon 25. heinäkuuta 2017 hyväksytyt EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet vuosina 2017–2020, EU:n ja Egyptin vuoden 2017 assosiaationeuvoston jälkeen annetun yhteisen julkilausuman sekä EU:n ja Egyptin välisen assosiaatiosopimuksen poliittisten kysymysten, ihmisoikeuksien ja demokratian alakomitean 23.–24. kesäkuuta 2019 pidetyn kuudennen kokouksen jälkeen annetun yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta, ilmaisunvapautta ja ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta, ilmaisunvapautta ja ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen, lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen ja arabimaiden ihmisoikeusperuskirjan, jotka kaikki Egypti on ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen, lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen ja arabimaiden ihmisoikeusperuskirjan, jotka kaikki Egypti on ratifioinut,

| — | ottaa huomioon Egyptin perustuslain ja etenkin sen 52 pykälän (kidutuksen kieltäminen sen kaikissa muodoissa), 73 pykälän (kokoontumisvapaus) ja 93 pykälän (ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden sitova luonne), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Egyptin perustuslain ja etenkin sen 52 pykälän (kidutuksen kieltäminen sen kaikissa muodoissa), 73 pykälän (kokoontumisvapaus) ja 93 pykälän (ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden sitova luonne),

| — | ottaa huomioon vuonna 1981 tehdyn Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista, jonka Egypti ratifioi 20. maaliskuuta 1984, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1981 tehdyn Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista, jonka Egypti ratifioi 20. maaliskuuta 1984,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Egyptin ihmisoikeustilanne on edelleen heikentynyt, kun viranomaiset tehostavat kansalaisyhteiskuntaan, ihmisoikeuksien puolustajiin, terveydenhoitoalan työntekijöihin, toimittajiin, opposition jäseniin, tutkijoihin ja lakimiehiin kohdistuvia tukahduttamistoimiaan ja jatkavat raa’asti ja järjestelmällisesti kaikenlaisten toisinajattelun muotojen tukahduttamista ja heikentävät siten keskeisiä vapauksia, erityisesti sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella, yhdistymis- ja kokoontumisvapautta, poliittista moniarvoisuutta, oikeutta osallistua julkisiin asioihin ja oikeusvaltioperiaatetta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Egyptin ihmisoikeustilanne on edelleen heikentynyt, kun viranomaiset tehostavat kansalaisyhteiskuntaan, ihmisoikeuksien puolustajiin, terveydenhoitoalan työntekijöihin, toimittajiin, opposition jäseniin, tutkijoihin ja lakimiehiin kohdistuvia tukahduttamistoimiaan ja jatkavat raa’asti ja järjestelmällisesti kaikenlaisten toisinajattelun muotojen tukahduttamista ja heikentävät siten keskeisiä vapauksia, erityisesti sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella, yhdistymis- ja kokoontumisvapautta, poliittista moniarvoisuutta, oikeutta osallistua julkisiin asioihin ja oikeusvaltioperiaatetta;

| B. | ottaa huomioon, että turvallisuusjoukot pidättivät 13 ulkomaisen suurlähettilään ja diplomaatin kanssa 3. marraskuuta 2020 pidetyn tapaamisen jälkeen kolme EIPR:n, joka on yksi Egyptin viimeisistä riippumattomista ihmisoikeusjärjestöistä, aktivistia, Gasser Abdel Razekin, Karim Ennarahin ja Mohammad Basheerin, ja heidät asetettiin syytteeseen terrorismista ja kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä rikoksista 15.–19. marraskuuta 2020; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että turvallisuusjoukot pidättivät 13 ulkomaisen suurlähettilään ja diplomaatin kanssa 3. marraskuuta 2020 pidetyn tapaamisen jälkeen kolme EIPR:n, joka on yksi Egyptin viimeisistä riippumattomista ihmisoikeusjärjestöistä, aktivistia, Gasser Abdel Razekin, Karim Ennarahin ja Mohammad Basheerin, ja heidät asetettiin syytteeseen terrorismista ja kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä rikoksista 15.–19. marraskuuta 2020;

| C. | ottaa huomioon, että kansallisten ja kansainvälisten huolenilmausten, joita esittivät muun muassa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto, komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottaja ja jäsenvaltiot, johdosta aktivistit vapautettiin 3. joulukuuta 2020 takuita vastaan, vaikkakin syyteet pysyivät voimassa; ottaa huomioon, että 6. joulukuuta 2020 tapahtuneesta vapauttamisesta huolimatta terrorismiin liittyviä tapauksia käsittelevä egyptiläinen tuomioistuin piti voimassa syyttäjän päätöksen jäädyttää heidän varansa, kunnes tutkimukset on suoritettu; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kansallisten ja kansainvälisten huolenilmausten, joita esittivät muun muassa YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto, komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan tiedottaja ja jäsenvaltiot, johdosta aktivistit vapautettiin 3. joulukuuta 2020 takuita vastaan, vaikkakin syyteet pysyivät voimassa; ottaa huomioon, että 6. joulukuuta 2020 tapahtuneesta vapauttamisesta huolimatta terrorismiin liittyviä tapauksia käsittelevä egyptiläinen tuomioistuin piti voimassa syyttäjän päätöksen jäädyttää heidän varansa, kunnes tutkimukset on suoritettu;

| D. | ottaa huomioon, että EIPR:n tukahduttaminen alkoi vuonna 2016, kun EIPR:n entisen johtajan ja perustajan Hossam Bahgatin pankkitilit jäädytettiin ja häntä kiellettiin poistumasta maasta; ottaa huomioon, että EIPR:n toiminta henkilökohtaisten, poliittisten, kansalais-, taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien ja vapauksien edistämiseksi maassa on korvaamattoman arvokasta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EIPR:n tukahduttaminen alkoi vuonna 2016, kun EIPR:n entisen johtajan ja perustajan Hossam Bahgatin pankkitilit jäädytettiin ja häntä kiellettiin poistumasta maasta; ottaa huomioon, että EIPR:n toiminta henkilökohtaisten, poliittisten, kansalais-, taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien ja vapauksien edistämiseksi maassa on korvaamattoman arvokasta;

| E. | ottaa huomioon, että Italian Bolognan yliopistossa sukupuolten tasa-arvoa tutkiva jatko-opiskelija Patrick George Zaki pidätettiin mielivaltaisesti Kairon kansainvälisellä lentoasemalla 7. helmikuuta 2020; ottaa huomioon, että hänen asianajajansa mukaan Egyptin kansallinen turvallisuusvirasto kuulusteli Patrick George Zakia 17 tunnin ajan ennen kuin hänet siirrettiin Mansouraan, jossa häntä pahoinpideltiin ja kidutettiin sähköiskuilla; ottaa huomioon, että Patrick George Zakia syytettiin muun muassa kumouksellisen propagandan levittämisestä sekä yllyttämisestä mielenosoittamiseen ja terrorismiin; ottaa huomioon, että Patrick George Zakin tutkintavankeutta on jatkettu toistuvasti viimeisten 10 kuukauden ajan, vaikka hän on erityisen suuressa vaarassa saada covid-19-tartunta Toran vankilassa; ottaa huomioon, että Erasmus-ohjelmaa on pidetty yhtenä onnistuneimmista aloitteista EU:n perusarvojen edistämiseksi; ottaa huomioon, että Patrick George Zakin pidätys hänen Euroopassa suorittamisensa opintojen aikana on uhka näille arvoille ja että EU:n on tehtävä kaikkensa ratkaisun löytämiseksi tähän tapaukseen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Italian Bolognan yliopistossa sukupuolten tasa-arvoa tutkiva jatko-opiskelija Patrick George Zaki pidätettiin mielivaltaisesti Kairon kansainvälisellä lentoasemalla 7. helmikuuta 2020; ottaa huomioon, että hänen asianajajansa mukaan Egyptin kansallinen turvallisuusvirasto kuulusteli Patrick George Zakia 17 tunnin ajan ennen kuin hänet siirrettiin Mansouraan, jossa häntä pahoinpideltiin ja kidutettiin sähköiskuilla; ottaa huomioon, että Patrick George Zakia syytettiin muun muassa kumouksellisen propagandan levittämisestä sekä yllyttämisestä mielenosoittamiseen ja terrorismiin; ottaa huomioon, että Patrick George Zakin tutkintavankeutta on jatkettu toistuvasti viimeisten 10 kuukauden ajan, vaikka hän on erityisen suuressa vaarassa saada covid-19-tartunta Toran vankilassa; ottaa huomioon, että Erasmus-ohjelmaa on pidetty yhtenä onnistuneimmista aloitteista EU:n perusarvojen edistämiseksi; ottaa huomioon, että Patrick George Zakin pidätys hänen Euroopassa suorittamisensa opintojen aikana on uhka näille arvoille ja että EU:n on tehtävä kaikkensa ratkaisun löytämiseksi tähän tapaukseen;

| F. | ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus Egyptissä on heikentynyt viime vuosina, koska toimittajien toimintamahdollisuudet ovat rajalliset; ottaa huomioon, että toimittajia ja heidän perheenjäseniään vainotaan yhä enemmän ja heitä vangitaan, uhkaillan ja pelotellaan; ottaa huomioon, että Egyptin viranomaiset estävät edelleen paikallisten ja kansainvälisten uutisorganisaatioiden ja ihmisoikeusjärjestöjen verkkosivustojen käyttöä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tiedotusvälineiden vapaus Egyptissä on heikentynyt viime vuosina, koska toimittajien toimintamahdollisuudet ovat rajalliset; ottaa huomioon, että toimittajia ja heidän perheenjäseniään vainotaan yhä enemmän ja heitä vangitaan, uhkaillan ja pelotellaan; ottaa huomioon, että Egyptin viranomaiset estävät edelleen paikallisten ja kansainvälisten uutisorganisaatioiden ja ihmisoikeusjärjestöjen verkkosivustojen käyttöä;

| G. | ottaa huomioon, että kymmeniä tuhansia ihmisoikeuksien puolustajia, mukaan lukien naisten oikeuksia puolustavia aktivisteja, hlbti-aktivisteja, asianajajia, toimittajia, aktivisteja, rauhanomaisia toisinajattelijoita ja opposition jäseniä, on edelleen vangittuina hengenvaarallisissa olosuhteissa; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajien tahdonvastaisesta katoamisesta on tulossa Egyptin viranomaisten järjestelmällinen käytäntö; ottaa huomioon, että tutkintavankeutta ja turvaamistoimia käytetään estämään aktivisteja ja heidän asianajajiaan tekemästä laillista ihmisoikeustyötä tai käyttämästä rauhanomaisesti perusvapauksiaan Egyptissä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kymmeniä tuhansia ihmisoikeuksien puolustajia, mukaan lukien naisten oikeuksia puolustavia aktivisteja, hlbti-aktivisteja, asianajajia, toimittajia, aktivisteja, rauhanomaisia toisinajattelijoita ja opposition jäseniä, on edelleen vangittuina hengenvaarallisissa olosuhteissa; ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustajien tahdonvastaisesta katoamisesta on tulossa Egyptin viranomaisten järjestelmällinen käytäntö; ottaa huomioon, että tutkintavankeutta ja turvaamistoimia käytetään estämään aktivisteja ja heidän asianajajiaan tekemästä laillista ihmisoikeustyötä tai käyttämästä rauhanomaisesti perusvapauksiaan Egyptissä;

| H. | katsoo, että Egyptin kansalaisyhteiskunnan aktivistien, ihmisoikeuksien puolustajien, toimittajien ja tutkijoiden olisi voitava harjoittaa laillista toimintaansa esteettä tai pelkäämättä heihin tai heidän sukulaisiinsa kohdistuvia kostotoimia; ottaa huomioon, että laitonta digitaalista valvontaa suoritetaan heidän työssään, sosiaalisen median tileillään ja henkilökohtaisissa laitteissaan; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että Egyptin kansalaisyhteiskunnan aktivistien, ihmisoikeuksien puolustajien, toimittajien ja tutkijoiden olisi voitava harjoittaa laillista toimintaansa esteettä tai pelkäämättä heihin tai heidän sukulaisiinsa kohdistuvia kostotoimia; ottaa huomioon, että laitonta digitaalista valvontaa suoritetaan heidän työssään, sosiaalisen median tileillään ja henkilökohtaisissa laitteissaan;

| I. | ottaa huomioon, että monet ihmisoikeusjärjestöt arvostelevat presidentti al-Sisin johdolla käyttöön otettua terrorisminvastaista lainsäädäntöä siitä, että se antaa viranomaisille vaarallisen laajan tulkinnanvaran ja että sitä käytetään väärin ihmisoikeuksien puolustajien, heidän asianajajiensa, aktivistien ja opposition jäsenten vaientamiseen; ottaa huomioon, että terroritapauksissa epäillyt eivät useinkaan saa oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä, koska heidät ohjataan suoraan sotilastuomioistuimiin; ottaa huomioon, että Human Rights Watchin mukaan Egyptin viranomaiset ovat vuoden 2013 sotilasvallankaappauksen jälkeen asettaneet noin 3 000 henkilöä terroristilistalle, tuominneet 3 000 ihmistä kuolemaan ja pidättäneet 60 000 ihmistä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että monet ihmisoikeusjärjestöt arvostelevat presidentti al-Sisin johdolla käyttöön otettua terrorisminvastaista lainsäädäntöä siitä, että se antaa viranomaisille vaarallisen laajan tulkinnanvaran ja että sitä käytetään väärin ihmisoikeuksien puolustajien, heidän asianajajiensa, aktivistien ja opposition jäsenten vaientamiseen; ottaa huomioon, että terroritapauksissa epäillyt eivät useinkaan saa oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä, koska heidät ohjataan suoraan sotilastuomioistuimiin; ottaa huomioon, että Human Rights Watchin mukaan Egyptin viranomaiset ovat vuoden 2013 sotilasvallankaappauksen jälkeen asettaneet noin 3 000 henkilöä terroristilistalle, tuominneet 3 000 ihmistä kuolemaan ja pidättäneet 60 000 ihmistä;

| J. | ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöjen mukaan Egypti on teloittanut vähintään 110 ihmistä vuonna 2020 ja että 66 näistä teloituksista on toteutettu 3. lokakuuta 2020 jälkeen, mikä tarkoittaa, että viimeisten kahden kuukauden aikana teloituksia on tehty enemmän kuin koko vuonna 2019; ottaa huomioon, että ainakin 39:ää ihmistä uhkaa välitön teloitus; ottaa huomioon, että näiden tuomioiden kerrotaan seuraavan räikeästi epäoikeudenmukaisia oikeudenkäyntejä, joita kärjistävät pakotetut ”tunnustukset” ja muut vakavat ihmisoikeusloukkaukset, kuten kidutus ja tahdonvastaiset katoamiset ilman, että tapauksiin sovelletaan minkäänlaista vakavaa tutkintaa ja ilman uhreja koskevia asianmukaisia menettelyjä, kuten koptikristityn munkin Isaiah al-Maqarin tapauksessa; ottaa huomioon, että lapsia tuomitaan edelleen kuolemaan; ottaa huomioon, että Egyptin lapsia koskevan lain 122 pykälä on edelleen vakava huolenaihe, koska siinä sallitaan lasten tuomitseminen joukko-oikeudenkäynneissä aikuisten tuomioistuimissa tietyissä olosuhteissa, ja on johtanut siihen, että vuoden 2011 jälkeen ainakin 17 nuorta on saanut kuolemantuomion; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöjen mukaan Egypti on teloittanut vähintään 110 ihmistä vuonna 2020 ja että 66 näistä teloituksista on toteutettu 3. lokakuuta 2020 jälkeen, mikä tarkoittaa, että viimeisten kahden kuukauden aikana teloituksia on tehty enemmän kuin koko vuonna 2019; ottaa huomioon, että ainakin 39:ää ihmistä uhkaa välitön teloitus; ottaa huomioon, että näiden tuomioiden kerrotaan seuraavan räikeästi epäoikeudenmukaisia oikeudenkäyntejä, joita kärjistävät pakotetut ”tunnustukset” ja muut vakavat ihmisoikeusloukkaukset, kuten kidutus ja tahdonvastaiset katoamiset ilman, että tapauksiin sovelletaan minkäänlaista vakavaa tutkintaa ja ilman uhreja koskevia asianmukaisia menettelyjä, kuten koptikristityn munkin Isaiah al-Maqarin tapauksessa; ottaa huomioon, että lapsia tuomitaan edelleen kuolemaan; ottaa huomioon, että Egyptin lapsia koskevan lain 122 pykälä on edelleen vakava huolenaihe, koska siinä sallitaan lasten tuomitseminen joukko-oikeudenkäynneissä aikuisten tuomioistuimissa tietyissä olosuhteissa, ja on johtanut siihen, että vuoden 2011 jälkeen ainakin 17 nuorta on saanut kuolemantuomion;

| K. | ottaa huomioon, että Egyptissä on ollut vallalla poikkeustila 10. huhtikuuta 2017 lähtien; ottaa huomioon, että laajamittaiset oikeudenkäynnit jatkuvat siitä huolimatta, että kansainvälisesti tuomitaan laajalti se, että ne eivät yksinkertaisesti sovellu täyttämään kansainvälisen oikeuden mukaisen oikeudenmukaista ja puolueetonta oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden perusvaatimuksia; ottaa huomioon, että sotilastuomioistuimiin joutuu enemmän siviilejä kuin koskaan aikaisemmin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Egyptissä on ollut vallalla poikkeustila 10. huhtikuuta 2017 lähtien; ottaa huomioon, että laajamittaiset oikeudenkäynnit jatkuvat siitä huolimatta, että kansainvälisesti tuomitaan laajalti se, että ne eivät yksinkertaisesti sovellu täyttämään kansainvälisen oikeuden mukaisen oikeudenmukaista ja puolueetonta oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden perusvaatimuksia; ottaa huomioon, että sotilastuomioistuimiin joutuu enemmän siviilejä kuin koskaan aikaisemmin;

| L. | ottaa huomioon, että naisiin kohdistuva seksuaalinen väkivalta ja häirintä ovat vaivanneet Egyptin yhteiskuntaa viime vuosikymmeninä, että niistä syytetään usein uhreja eivätkä viranomaiset ole tehneet paljokaan asettaakseen epäillyt syytteeseen tai kyseenalaistakseen väkivallan taustalla olevat syrjivät normit; ottaa huomioon, että neitsyystestin kaltaiset vahingoittavat käytännöt ovat edelleen yleisiä, ja myös Egyptin viranomaiset syyllistyvät niihin; ottaa huomioon, että naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskeva laki, joka on ollut pysähdyksissä Egyptin parlamentissa vuodesta 2017, on edelleen ratifioimatta; ottaa huomioon, että naisten sukuelinten silpomisen vastaisia nykyisiä toimintalinjoja ja lakeja ei panna asianmukaisesti täytäntöön ja että käytäntö jatkuu; ottaa huomioon, että naisten oikeuksien puolustajia ja feministisiä aktivisteja sorretaan edelleen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että naisiin kohdistuva seksuaalinen väkivalta ja häirintä ovat vaivanneet Egyptin yhteiskuntaa viime vuosikymmeninä, että niistä syytetään usein uhreja eivätkä viranomaiset ole tehneet paljokaan asettaakseen epäillyt syytteeseen tai kyseenalaistakseen väkivallan taustalla olevat syrjivät normit; ottaa huomioon, että neitsyystestin kaltaiset vahingoittavat käytännöt ovat edelleen yleisiä, ja myös Egyptin viranomaiset syyllistyvät niihin; ottaa huomioon, että naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskeva laki, joka on ollut pysähdyksissä Egyptin parlamentissa vuodesta 2017, on edelleen ratifioimatta; ottaa huomioon, että naisten sukuelinten silpomisen vastaisia nykyisiä toimintalinjoja ja lakeja ei panna asianmukaisesti täytäntöön ja että käytäntö jatkuu; ottaa huomioon, että naisten oikeuksien puolustajia ja feministisiä aktivisteja sorretaan edelleen;

| M. | ottaa huomioon, että nelivuotisen oikeudellisen tutkinnan jälkeen italialaiset syyttäjät ilmoittivat 10. joulukuuta 2020 Roomassa, että heillä oli kiistattomat todisteet neljän Egyptin valtion turvallisuusvirkamiehen osallisuudesta italialaisen tutkimusavustajan Giulio Regenin törkeään sieppaukseen, vakavaan ruumiinvammaan ja murhaan; ottaa huomioon, että Egyptin oikeuksien ja vapauksien toimikunnan (ECRF) lakimiehet tukevat edelleen Italian Regenin lakimiestiimiä ja ovat sen laillisia edustajia Egyptissä; ottaa huomioon, että Egyptin viranomaiset ovat jatkuvasti estäneet Giulio Regenin sieppausta, kidutusta ja tappamista koskevan totuuden tutkimista ja paljastamista sekä Kairossa vuonna 2013 pidätetyn ranskalaisen opettajan Eric Langin kuoleman tutkimista, minkä vuoksi syyllisiä ei ole voitu saattaa vastuuseen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että nelivuotisen oikeudellisen tutkinnan jälkeen italialaiset syyttäjät ilmoittivat 10. joulukuuta 2020 Roomassa, että heillä oli kiistattomat todisteet neljän Egyptin valtion turvallisuusvirkamiehen osallisuudesta italialaisen tutkimusavustajan Giulio Regenin törkeään sieppaukseen, vakavaan ruumiinvammaan ja murhaan; ottaa huomioon, että Egyptin oikeuksien ja vapauksien toimikunnan (ECRF) lakimiehet tukevat edelleen Italian Regenin lakimiestiimiä ja ovat sen laillisia edustajia Egyptissä; ottaa huomioon, että Egyptin viranomaiset ovat jatkuvasti estäneet Giulio Regenin sieppausta, kidutusta ja tappamista koskevan totuuden tutkimista ja paljastamista sekä Kairossa vuonna 2013 pidätetyn ranskalaisen opettajan Eric Langin kuoleman tutkimista, minkä vuoksi syyllisiä ei ole voitu saattaa vastuuseen;

| N. | ottaa huomioon, että EU on Egyptin tärkein talouskumppani ja sen merkittävin ulkomaisten investointien lähde; ottaa huomioon, että EU ja Egypti hyväksyivät kesäkuussa 2017 kumppanuuden painopisteet, joiden tarkoituksena on tehostaa yhteistyötä monilla eri aloilla, kuten turvallisuuden, terrorismin torjunnan ja oikeuslaitoksen uudistamisen alalla; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EU on Egyptin tärkein talouskumppani ja sen merkittävin ulkomaisten investointien lähde; ottaa huomioon, että EU ja Egypti hyväksyivät kesäkuussa 2017 kumppanuuden painopisteet, joiden tarkoituksena on tehostaa yhteistyötä monilla eri aloilla, kuten turvallisuuden, terrorismin torjunnan ja oikeuslaitoksen uudistamisen alalla;

| 1. | pitää edelleen erittäin valitettavana jatkuvia ja voimistuvia tukahduttamistoimia, joita Egyptin viranomaiset ja turvallisuusjoukot kohdistavat perusoikeuksiin sekä ihmisoikeuksien puolustajiin, asianajajiin, mielenosoittajiin, toimittajiin, bloggaajiin, ammattiyhdistysaktiiveihin, opiskelijoihin, lapsiin, naisoikeus- ja tasa-arvoaktivisteihin, homoihin, lesboihin, biseksuaaleihin, transihmisiin ja intersukupuolisiin henkilöihin (hlbti), poliittisiin vastustajiin ja heidän perheenjäseniinsä, kansalaisjärjestöihin ja vähemmistöihin pelkästään siksi, että nämä käyttävät perusvapauksiaan tai ilmaisevat erimielisyyttään; kehottaa tutkimaan kaikki ihmisoikeusloukkaukset riippumattomasti ja avoimesti ja vaatii, että syylliset saatetaan vastuuseen teoistaan; korostaa vahvan ja toimivan kansalaisyhteiskunnan merkitystä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on järkyttynyt siitä, että EIPR:n johtavassa asemassa olevat aktivistit Gasser Abdel Razek, Karim Ennarah ja Mohammad Basheer pidätettiin hiljattain kostona heidän laillisesta tapaamisestaan EU:n diplomaattien kanssa Kairossa; on tyytyväinen heidän väliaikaiseen vapauttamiseensa, mutta kehottaa painokkaasti viranomaisia luopumaan kaikista heitä vastaan nostetuista syytteistä, lopettamaan kaikenlaisen heitä sekä EIPR:n perustajaa ja vt. johtajaa Hossam Bahgatia koskevan häirinnän ja uhkailun ja kumoamaan kaikki heitä ja EIPR:ää vastaan asetetut rajoitustoimet, kuten matkustuskiellot ja varojen jäädyttämiset; kehottaa Egyptin hallitusta varmistamaan, että heidän tapauksensa käsitellään avoimesti, oikeudenmukaisesti ja nopeasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää valitettavana, että päätös heidän vapauttamisestaan ei koskenut muita pidätettyjä EIPR:n jäseniä, erityisesti Patrick George Zakia, jonka säilöönottoa jatkettiin 45 päivällä 6. joulukuuta 2020 tehdyllä päätöksellä; vaatii vapauttamaan Patrick George Zakin välittömästi ja ehdoitta sekä luopumaan kaikista häntä vastaan nostetuista syytteistä; katsoo, että EU:n on esitettävä hänen pidätyksensä ja pitkittyneen vapaudenriistonsa johdosta voimakas, nopea ja koordinoitu diplomaattinen vastaus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toistaa kehotuksensa vapauttaa välittömästi ja ehdoitta henkilöt, jotka on pidätetty mielivaltaisesti ja tuomittu siksi, että he ovat suorittaneet laillista ja rauhanomaista ihmisoikeustyötään, mukaan lukien erityisesti Mohamed Ibrahim, Mohamed Ramadan, Abdelrahman Tarek, Ezzat Ghoneim, Haytham Mohamadeen, Alaa Abdel Fattah, Ibrahim Metwally Hegazy, Mahienour El-Massry, Mohamed El-Baqer, Hoda Abdelmoniem, Ahmed Amasha, Islam El-Kalhy, Abdel Moneim Aboul Fotouh, Esraa Abdel Fattah, Ramy Kamel, Ibrahim Ezz El-Din, Zyad el-Elaimy, Hassan Barbary, Ramy Shaath, Sanaa Seif, Solafa Magdy, Hossam al-Sayyad, Mahmoud Hussein ja Kamal El-Balshy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että käynnissä olevat pidätykset ja vangitsemiset ovat osa laajempaa toimintamallia, jossa ihmisoikeuksia puolustavia järjestöjä uhkaillaan ja jossa enenevässä määrin rajoitetaan ilmaisunvapautta niin verkossa kuin sen ulkopuolella, yhdistymisvapautta sekä oikeutta rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen Egyptissä, ja kehottaa lopettamaan kaiken tällaisen toiminnan; pitää valitettavana, että Egypti jatkaa terrorismin torjuntaa koskevan lainsäädännön soveltamista, ihmisoikeuksien puolustajien mielivaltaista lisäämistä Egyptin terroristiluetteloihin ja oikeudenkäyntiä edeltäviä vangitsemisia, joilla on tarkoitus puuttua ihmisoikeuksien puolustajien työhön ja kriminalisoida se, mikä on vastoin oikeusvaltioperiaatetta ja Egyptin ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaisia velvoitteita; kehottaa Egyptin viranomaisia muuttamaan tai kumoamaan kaikki tällaisia oikeuksia loukkaavat säädökset, erityisesti sen vuoden 2019 kansalaisjärjestöjä koskevan lain ja terrorismin torjuntaa koskevan lain; kehottaa jälleen Egyptin viranomaisia luopumaan asian 173/2011 (”ulkomaista rahoitusta koskeva tapaus”) tutkimisesta ja poistamaan kaikki matkustuskiellot ja varojen jäädyttämiset, joita on asetettu ainakin 31:lle ihmisoikeuksien puolustajalle ja ihmisoikeusjärjestöjen työntekijälle kyseisessä tapauksessa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa Egyptin viranomaisia varmistamaan, että kaikkien vangittujen kohtelussa noudatetaan pidätettynä tai vangittuna olevien henkilöiden suojelua koskevia periaatteita, jotka on hyväksytty YK:n yleiskokouksen 9. joulukuuta 1988 antamalla päätöslauselmalla 43/173, että heille sallitaan täydet mahdollisuudet tavata perheitään ja itse valitsemiaan asianajajia sekä saada asianmukaista lääketieteellistä hoitoa ennen vapauttamistaan ja että kaikki huonoa kohtelua tai kidutusta koskevat väitteet tutkitaan uskottavasti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on syvästi huolissaan siitä, että pidätettyjä ja vankeja on pidetty liian ahtaissa säilöönottopaikoissa kammottavissa oloissa keskellä covid-19-pandemiaa, ja kehottaa viranomaisia kiireellisesti vähentämään säilöönottopaikkojen ahtautta; kehottaa viranomaisia myöntämään riippumattomalle järjestölle rajoittamattoman pääsyn Toran korkeimman turvaluokituksen vankilaan vankeusolosuhteiden seuraamiseksi; tuomitsee mielivaltaiset pidätykset, häirinnän ja sortotoimet, joita on kohdistettu lääkintähenkilöstöön ja toimittajiin heidän puhuttuaan julkisuudessa covid-19-tilanteesta tai Egyptin valtion siihen liittyvistä toimista vuonna 2020; kehottaa Egyptin viranomaisia lopettamaan tämän käytännön ja vapauttamaan kaikki lääkintähenkilöstöön kuuluvat henkilöt, joita edelleen pidetään mielivaltaisesti vangittuna; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana teloitusten lisääntymistä Egyptissä ja vastustaa kuolemanrangaistuksen käyttöä; kehottaa Egyptin viranomaisia keskeyttämään kuolemanrangaistusten täytäntöönpanon sen poistamiseksi kokonaan ja varmistamaan kaikin toimin, että saadaan takeet asianmukaisen menettelyn tinkimättömästä noudattamisesta ja kaikki mahdolliset takeet oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin varmistamisesta; kehottaa Egyptiä vapauttamaan välittömästi kaikki kuolemantuomion saaneet nuoret ja muuttamaan lasten oikeuksia koskevan lain 122 pykälää; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Egyptin viranomaisia hyväksymään kattavan naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskevan lain sekä kansallisen strategian, jolla valvotaan hyväksyttyjen naisiin kohdistuvaa väkivaltaa torjuvien lakien noudattamista; kehottaa viranomaisia käyttämään saatavilla olevia YK:n ohjeita, kuten UN Handbook for Legislation on Violence against Women -käsikirjaa, vahvistaakseen naisiin kohdistuvan väkivallan torjumista koskevia säännöksiä, mukaan lukien uhrien ja todistajien suojelu koulutettujen virkailijoiden ja palveluntarjoajien avulla; kehottaa Egyptin viranomaisia lopettamaan kaikenlaisen naisiin kohdistuvan vainon, joka perustuu moraalinvastaiseen toimintaan, kuten naispuolisen ihmisoikeuksien puolustajan Amal Fathyn vainoamisen; kehottaa viranomaisia välittömästi lopettamaan hlbti-yhteisön tai -henkilöiden pidättämisen ja syytteeseenpanon yksinomaan heidän todellisen tai oletetun seksuaalisen suuntautumisensa perusteella, kuten Seif Bedourin tapauksessa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää valitettavana Egyptin viranomaisten yritystä johtaa harhaan italialaisen tutkijan Giulio Regenin vuonna 2016 tapahtuneen sieppauksen, kidutuksen ja murhan tutkintaa ja estää sen edistymistä; pitää valitettavana, että Egyptin viranomaiset ovat jatkuvasti kieltäytyneet toimittamasta Italian viranomaisille kaikkia tarvittavia asiakirjoja ja tietoja, jotta Regenin murha voidaan tutkia nopeasti, avoimesti ja puolueettomasti Egyptin kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita vaatimaan Egyptin viranomaisia toimimaan täydessä yhteistyössä Italian oikeusviranomaisten kanssa ja lopettamaan käytäntönsä, jossa ne kieltäytyvät lähettämästä Italian syyttäjäviranomaisen tutkinnan päätteeksi yksilöimien neljän epäillyn oleskeluosoitteita, kuten Italian lainsäädäntö edellyttää, jotta heidät voidaan asettaa virallisesti syytteeseen oikeudenmukaisessa oikeudenkäynnissä Italiassa; varoittaa Egyptin viranomaisia ryhtymästä kostotoimiin todistajia tai oikeuksien ja vapauksien toimikuntaa (ECRF) ja sen asianajajia vastaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ilmaisee voimakkaan poliittisen ja inhimillisen tukensa Giulio Regenin perheelle heidän jatkaessaan totuuden selvittämistä arvokkaasti; muistuttaa, että totuuden selvittäminen tästä sieppauksesta, kidutuksesta ja murhasta ei ole yksin perheen vastuulla, vaan se on kansallisten ja EU:n toimielinten ehdoton velvollisuus, joka edellyttää kaikkien tarvittavien diplomaattisten toimien toteuttamista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että Egypti on Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden tärkeä kumppani monilla eri aloilla, kuten kaupan, turvallisuuden, kansainvälisen terrorismin torjunnan ja ihmisten välisten yhteyksien aloilla; tukee Egyptin kansan pyrkimyksiä luoda vapaa, vakaa, vauras, inklusiivinen ja demokraattinen maa, joka noudattaa ihmisoikeuksien suojelua ja edistämistä koskevaa kansallista ja kansainvälistä lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa Egyptin viranomaisia siitä, että ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen on olennainen osa EU:n ja Egyptin suhteita ja että toimintamahdollisuuksien tarjoaminen kansalaisyhteiskunnalle on EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteissä vahvistettu yhteinen sitoumus, ja siitä säädetään Egyptin perustuslaissa; korostaa, että yhdellekään ihmisoikeuksien puolustajalle ei saisi asettaa taloudellisia rajoituksia, matkustuskieltoja tai takuita koskevia ehtoja taikka kriminalisoida hänen toimintaansa tai vangita laillisen ihmisoikeustyönsä vuoksi; kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ilmaisemaan julkisesti huolensa Egyptin ihmisoikeustilanteesta Egyptin viranomaisten kanssa mahdollisesti pidettävissä korkean tason kokouksissa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kannustaa unionin edustuston ja jäsenmaiden edustajia Kairossa osallistumaan egyptiläisten ja ulkomaisten toimittajien, bloggaajien, ammattiyhdistysaktiivien, ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisyhteiskunnan aktivistien Egyptissä järjestettäviin oikeudenkäynteihin ja vierailemaan heidän luonaan säilöönottopaikoissa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa jälleen varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja jäsenvaltioita reagoimaan Egyptissä tukahduttamistoimiin ja ihmisoikeusloukkauksiin yhtenäisellä ja päättäväisellä tavalla, myös koordinoidusti muiden samanmielisten kumppanien kanssa, ja hyödyntämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä varmistaakseen konkreettisen edistymisen Egyptin ihmisoikeustilanteessa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita erityisesti ottamaan johtavan roolin YK:n ihmisoikeusneuvoston tulevassa istunnossa, jotta voidaan ottaa viimein käyttöön Egyptissä tapahtuneita vakavia ihmisoikeusrikkomuksia koskeva seuranta- ja raportointimekanismi; on tyytyväinen, että neuvosto on hyväksynyt ihmisoikeuksia koskevan maailmanlaajuisen pakotejärjestelmän / EU:n Magnitski-lain, ja kehottaa jälleen varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa harkitsemaan rajoittavien toimien kohdentamista Egyptin korkeisiin virkamiehiin, jotka ovat vastuussa vakavimmista maassa tapahtuneista rikkomuksista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa jälleen tarkastelemaan uudelleen perusteellisesti ja kattavasti EU:n ja Egyptin suhteita; katsoo, että Egyptin ihmisoikeustilanne edellyttää komission budjettitukitoimien perusteellista tarkistamista, ja vaatii, että EU:n tuki rajoitetaan ensisijaisesti demokraattisten toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan auttamiseen; kehottaa lisäämään avoimuutta kaikenlaisessa EU:n, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Euroopan investointipankin Egyptille tarjoamassa taloudellisessa tuessa tai koulutuksessa; muistuttaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden ei pidä myöntää palkintoja ihmisoikeusrikkomuksista vastuussa oleville johtajille; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa EU:ta vahvistamaan uusia kumppanuuden painopisteitä koskevia neuvotteluja varten selkeät arviointiperusteet, joissa lisääntynyt yhteistyö asetetaan suhteiden keskiöön, jotta voidaan edistyä demokraattisten instituutioiden, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien uudistamisessa ja että ihmisoikeuskysymykset otetaan huomioon Egyptin viranomaisten kanssa käytävissä neuvotteluissa; kehottaa komissiota ja EUH:ta asettamaan seuraavassa EU–Egypti-assosiaationeuvoston kokouksessa keskeiselle sijalle ihmisoikeustilanteen konkreettisten parannusten tarpeen, erityisesti mielivaltaisesti pidätettyjen ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien vapauttamisen; toistaa, että muuttoliikkeen hallinnan tai terrorismin torjunnan alalla tehtävän taikka geopoliittisiin näkökohtiin liittyvän yhteistyön ei pitäisi tapahtua sen kustannuksella, että paine ihmisoikeuksien noudattamista ja ihmisoikeusloukkauksista vastuuseen joutumista kohtaan jatkuu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toistaa jäsenvaltiolle hiljattain esittämänsä kehotukset toteuttaa jatkotoimia unionin ulkoasioiden neuvoston 21. elokuuta 2013 antamien päätelmien johdosta, joissa ilmoitettiin vientilupien keskeyttämisestä kaikkien sellaisten tarvikkeiden osalta, joita voidaan käyttää yhteisessä kannassa 2008/944/YUTP (2) tarkoitettuihin kansallisiin tukahduttamistoimiin, ja tuomitsee sen, että jäsenvaltiot eivät edelleenkään noudata näitä sitoumuksia; kehottaa jäsenvaltioita lopettamaan kaiken sellaisen aseiden, valvontateknologian ja muiden turvallisuuslaitteiden viennin Egyptiin, joka saattaa helpottaa ihmisoikeuksien puolustajiin ja kansalaisyhteiskunnan aktivisteihin kohdistuvia hyökkäyksiä, myös sosiaalisessa mediassa, sekä kaikenlaisia muita kansallisia tukahduttamistoimia; kehottaa EU:ta panemaan täysimittaisesti täytäntöön Egyptiä koskevat vientirajoitukset sellaisten tavaroiden osalta, joita voidaan käyttää sortamiseen, kidutukseen tai kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Egyptin hallitukselle ja parlamentille sekä Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnalle. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0043.

(2)  EUVL L 335, 13.12.2008, s. 99.

---

LAUSUNNOT

Euroopan parlamentti

Tiistai 15. joulukuuta 2020

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/182 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/182

---

P9_TA(2020)0349

Päätös olla vastustamatta täytäntöönpanotoimenpidettä: aineryhmä 4-(1,1,3,3-tetrametyylibutyyli)fenoli, etoksyloitu

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta ehdotusta komission asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse aineryhmästä 4-(1,1,3,3-tetrametyylibutyyli)fenoli, etoksyloitu (johon kuuluu tarkasti määriteltyjä aineita ja koostumukseltaan tuntemattomia tai vaihtelevia aineita, komplekseja reaktiotuotteita tai biologisia materiaaleja, polymeerejä ja homologeja) (D070073/02 – 2020/2898(RPS))

(2021/C 445/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse aineryhmästä 4-(1,1,3,3-tetrametyylibutyyli)fenoli, etoksyloitu (johon kuuluu tarkasti määriteltyjä aineita ja koostumukseltaan tuntemattomia tai vaihtelevia aineita, komplekseja reaktiotuotteita tai biologisia materiaaleja, polymeerejä ja homologeja) (D070073/02, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteen XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse aineryhmästä 4-(1,1,3,3-tetrametyylibutyyli)fenoli, etoksyloitu (johon kuuluu tarkasti määriteltyjä aineita ja koostumukseltaan tuntemattomia tai vaihtelevia aineita, komplekseja reaktiotuotteita tai biologisia materiaaleja, polymeerejä ja homologeja) (D070073/02,

| — | ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) ja erityisesti sen 58 ja 131 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1) ja erityisesti sen 58 ja 131 artiklan,

| — | ottaa huomioon edellä mainitun asetuksen 133 artiklassa tarkoitetun komitean 20. marraskuuta 2020 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon edellä mainitun asetuksen 133 artiklassa tarkoitetun komitean 20. marraskuuta 2020 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon komission 23. marraskuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa ehdotusta asetukseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 23. marraskuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa ehdotusta asetukseksi,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 2. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 2. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (2) 5 a artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (2) 5 a artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 4 kohdan d alakohdan ja 111 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 4 kohdan d alakohdan ja 111 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 15. joulukuuta 2020, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 15. joulukuuta 2020, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että aineryhmä 4-(1,1,3,3-tetrametyylibutyyli)fenoli, etoksyloitu (jäljempänä ”aineryhmä”) täyttää asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklan f alakohdassa vahvistetut perusteet ja sisältyy kyseisen asetuksen liitteeseen XIV; ottaa huomioon, että aineryhmää koskevien hakemusten viimeinen jättöpäivä oli 4. heinäkuuta 2019 ja lopetuspäiväksi on vahvistettu 4. tammikuuta 2021; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että aineryhmä 4-(1,1,3,3-tetrametyylibutyyli)fenoli, etoksyloitu (jäljempänä ”aineryhmä”) täyttää asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklan f alakohdassa vahvistetut perusteet ja sisältyy kyseisen asetuksen liitteeseen XIV; ottaa huomioon, että aineryhmää koskevien hakemusten viimeinen jättöpäivä oli 4. heinäkuuta 2019 ja lopetuspäiväksi on vahvistettu 4. tammikuuta 2021;

| B. | ottaa huomioon, että aineryhmää käytetään in vitro -diagnostiikkasarjojen tuotannossa ja rokotteiden kehittämisessä covid-19:n torjumiseksi ja mahdollisesti myös näiden rokotteiden tuotannossa; toteaa, että tämän vuoksi on erittäin tärkeää varmistaa, että aineryhmää voidaan edelleen käyttää erityistarkoituksiin eli covid-19:n diagnosointiin, hoitoon tai ehkäisyyn 4. tammikuuta 2021 jälkeen poikkeuksellisena toimenpiteenä kansanterveyden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että aineryhmää käytetään in vitro -diagnostiikkasarjojen tuotannossa ja rokotteiden kehittämisessä covid-19:n torjumiseksi ja mahdollisesti myös näiden rokotteiden tuotannossa; toteaa, että tämän vuoksi on erittäin tärkeää varmistaa, että aineryhmää voidaan edelleen käyttää erityistarkoituksiin eli covid-19:n diagnosointiin, hoitoon tai ehkäisyyn 4. tammikuuta 2021 jälkeen poikkeuksellisena toimenpiteenä kansanterveyden suojelemiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että komissio toimitti 27. marraskuuta 2020 parlamentille ehdotuksen komission asetukseksi, mikä käynnisti tarkasteluajan, jonka aikana parlamentti voi ilmoittaa vastustavansa kyseistä asetusta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komissio toimitti 27. marraskuuta 2020 parlamentille ehdotuksen komission asetukseksi, mikä käynnisti tarkasteluajan, jonka aikana parlamentti voi ilmoittaa vastustavansa kyseistä asetusta;

| D. | ottaa huomioon, että ehdotuksessa komission asetukseksi muun muassa siirretään aineryhmää koskevien hakemusten viimeinen jättöpäivä 18 kuukauden päähän kyseisen asetuksen voimaantulosta, jotta voidaan valmistella lupahakemukset tiettyjen käyttötarkoitusten osalta, ja siirretään vastaavasti myös kyseistä aineryhmää koskeva lopetuspäivä 36 kuukauden päähän asetuksen voimaantulosta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ehdotuksessa komission asetukseksi muun muassa siirretään aineryhmää koskevien hakemusten viimeinen jättöpäivä 18 kuukauden päähän kyseisen asetuksen voimaantulosta, jotta voidaan valmistella lupahakemukset tiettyjen käyttötarkoitusten osalta, ja siirretään vastaavasti myös kyseistä aineryhmää koskeva lopetuspäivä 36 kuukauden päähän asetuksen voimaantulosta;

| E. | toteaa, että ehdotuksen komission asetukseksi olisi tultava voimaan kiireellisesti ja että sitä olisi sovellettava takautuvasti 4. heinäkuuta 2019 alkaen, jotta vältettäisiin katkos siinä ajanjaksossa, jona hakemukset lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden tai lääkinnällisten laitteiden lisälaitteiden, myös in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettujen lääkinnällisten laitteiden, käytöstä tutkimus-, kehitys- ja tuotantotarkoituksiin, kun otetaan huomioon niiden käyttö covid-19:n diagnosoinnissa, hoidossa tai ehkäisemisessä ja käyttö tällaisissa lääkinnällisissä laitteissa tai lisälaitteissa, voidaan pätevästi jättää siten, että käyttö kuuluu asetuksen (EY) N:o 1907/2006 56 artiklan 1 kohdan d alakohdan soveltamisalaan; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että ehdotuksen komission asetukseksi olisi tultava voimaan kiireellisesti ja että sitä olisi sovellettava takautuvasti 4. heinäkuuta 2019 alkaen, jotta vältettäisiin katkos siinä ajanjaksossa, jona hakemukset lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden tai lääkinnällisten laitteiden lisälaitteiden, myös in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettujen lääkinnällisten laitteiden, käytöstä tutkimus-, kehitys- ja tuotantotarkoituksiin, kun otetaan huomioon niiden käyttö covid-19:n diagnosoinnissa, hoidossa tai ehkäisemisessä ja käyttö tällaisissa lääkinnällisissä laitteissa tai lisälaitteissa, voidaan pätevästi jättää siten, että käyttö kuuluu asetuksen (EY) N:o 1907/2006 56 artiklan 1 kohdan d alakohdan soveltamisalaan;

| F. | toteaa, että tämä päätös tehdään poikkeuksellisena toimenpiteenä kansanterveyden suojelemiseksi sen varmistamiseksi, että aineryhmää voidaan edelleen käyttää erityistarkoituksiin eli covid-19:n diagnosointiin, hoitoon tai ehkäisyyn 4. tammikuuta 2021 jälkeen; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että tämä päätös tehdään poikkeuksellisena toimenpiteenä kansanterveyden suojelemiseksi sen varmistamiseksi, että aineryhmää voidaan edelleen käyttää erityistarkoituksiin eli covid-19:n diagnosointiin, hoitoon tai ehkäisyyn 4. tammikuuta 2021 jälkeen;

| 1. | ilmoittaa, että se ei vastusta ehdotusta komission asetukseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen komissiolle ja tiedoksi neuvostolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  EUVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/184 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/184

---

P9_TA(2020)0351

Päätös olla vastustamatta täytäntöönpanotoimenpidettä: kansainvälinen tilinpäätösstandardi 39 ja tilinpäätösstandardit 4, 7, 9 ja 16

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta ehdotusta komission asetukseksi tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1126/2008 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IAS 39, IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9 ja IFRS 16 osalta (D069602/01 – 2020/2851(RPS))

(2021/C 445/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission asetukseksi (D069602/01, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission asetukseksi (D069602/01,

| — | ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta 19. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1606/2002 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean 26. lokakuuta 2020 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1606/2002 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tilinpäätöskysymysten sääntelykomitean 26. lokakuuta 2020 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon komission 28. lokakuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa ehdotusta asetukseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 28. lokakuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa ehdotusta asetukseksi,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 2. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan 2. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (2) 5 a artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (2) 5 a artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 4 kohdan d alakohdan ja 111 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 4 kohdan d alakohdan ja 111 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 15. joulukuuta 2020, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 15. joulukuuta 2020, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 27. elokuuta 2020 muutoksia kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin IAS 39 ja IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9 ja IFRS 16; ottaa huomioon, että näiden muutosten tarkoituksena on tarjota yleinen huojennus ”vaiheeseen 2” kuuluvaa pankkien välisen koron (IBOR) korvaamista ajatellen; ottaa huomioon, että ehdotetut muutokset koskevat taloudelliseen raportointiin kohdistuvia vaikutuksia, jotka johtuvat korkojen vertailuarvon tosiasiallisesta korvaamisesta rahoitusvälineiden muutosten (arvonmuutokset) ja suojauslaskennan osalta, ja niillä estetään ei-toivotut kirjanpidolliset vaikutukset rahoitusvälineiden ja leasingsopimusten arvostukseen (tai taseesta pois kirjaamiseen) sekä katkos suojaussuhteissa, joka johtuu siitä, että vertailuarvot korvataan sääntelylähtöisesti; ottaa huomioon, että ilman ehdotettuja muutoksia yritykset saattaisivat joutua kirjaamaan välittömästi tulosvaikutteiset arvonmuutokset tai lopettamaan suojaussuhteet, vaikka ne eivät muuttaisikaan riskinhallintastrategiaansa; ottaa huomioon, että komissio kehotti IASB:tä vauhdittamaan ehdotettujen muutosten esittämistä, jotta unioni voisi hyväksyä ne hyvissä ajoin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antava elin International Accounting Standards Board (IASB) julkaisi 27. elokuuta 2020 muutoksia kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin IAS 39 ja IFRS 4, IFRS 7, IFRS 9 ja IFRS 16; ottaa huomioon, että näiden muutosten tarkoituksena on tarjota yleinen huojennus ”vaiheeseen 2” kuuluvaa pankkien välisen koron (IBOR) korvaamista ajatellen; ottaa huomioon, että ehdotetut muutokset koskevat taloudelliseen raportointiin kohdistuvia vaikutuksia, jotka johtuvat korkojen vertailuarvon tosiasiallisesta korvaamisesta rahoitusvälineiden muutosten (arvonmuutokset) ja suojauslaskennan osalta, ja niillä estetään ei-toivotut kirjanpidolliset vaikutukset rahoitusvälineiden ja leasingsopimusten arvostukseen (tai taseesta pois kirjaamiseen) sekä katkos suojaussuhteissa, joka johtuu siitä, että vertailuarvot korvataan sääntelylähtöisesti; ottaa huomioon, että ilman ehdotettuja muutoksia yritykset saattaisivat joutua kirjaamaan välittömästi tulosvaikutteiset arvonmuutokset tai lopettamaan suojaussuhteet, vaikka ne eivät muuttaisikaan riskinhallintastrategiaansa; ottaa huomioon, että komissio kehotti IASB:tä vauhdittamaan ehdotettujen muutosten esittämistä, jotta unioni voisi hyväksyä ne hyvissä ajoin;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG) antoi komissiolle myönteisen lausunnon 14. syyskuuta 2020; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG) antoi komissiolle myönteisen lausunnon 14. syyskuuta 2020;

| C. | ottaa huomioon komission tulleen siihen tulokseen, että tulkinta täyttää asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa edellytetyt hyväksymisen tekniset hyväksymisperusteet, ja katsovan, että ehdotetuilla muutoksilla vältettäisiin katkos suojaussuhteissa IBOR-siirtymään liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi, niin että IFRS-standardien mukaiset tilinpäätökset voivat asianmukaisesti kuvata riskinhallinnan vaikutusta ja estää voittojen tai tappioiden perusteettoman volatiliteetin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon komission tulleen siihen tulokseen, että tulkinta täyttää asetuksen (EY) N:o 1606/2002 3 artiklan 2 kohdassa edellytetyt hyväksymisen tekniset hyväksymisperusteet, ja katsovan, että ehdotetuilla muutoksilla vältettäisiin katkos suojaussuhteissa IBOR-siirtymään liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi, niin että IFRS-standardien mukaiset tilinpäätökset voivat asianmukaisesti kuvata riskinhallinnan vaikutusta ja estää voittojen tai tappioiden perusteettoman volatiliteetin;

| D. | ottaa huomioon, että IASB asetti muutosten tosiasialliseksi voimaantulopäiväksi 1. tammikuuta 2021, joskin aikaisempikin soveltaminen on sallittua; ottaa huomioon, että rahoituslaitokset, joihin sovelletaan IFRS- ja IAS-standardeja, eivät voi hyödyntää vuoden 2020 tilinpäätöksissään ehdotettujen muutosten mukaista käsittelyä ennen kuin muutokset on hyväksytty ja julkaistu; ottaa huomioon, että unionin yritykset joutuisivat epäedulliseen asemaan muilla lainkäyttöalueilla toimiviin kilpailijoihinsa nähden, jos ne eivät voisi hyödyntää näiden muutosten mukaista huojennusta; toteaa, että sen vuoksi ehdotetut muutokset olisi hyväksyttävä ja julkaistava ennen joulukuun 2020 loppua, jotta niitä voidaan soveltaa 1. tammikuuta 2021, sen jälkeen tai ennen sitä alkaviin tilikausiin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että IASB asetti muutosten tosiasialliseksi voimaantulopäiväksi 1. tammikuuta 2021, joskin aikaisempikin soveltaminen on sallittua; ottaa huomioon, että rahoituslaitokset, joihin sovelletaan IFRS- ja IAS-standardeja, eivät voi hyödyntää vuoden 2020 tilinpäätöksissään ehdotettujen muutosten mukaista käsittelyä ennen kuin muutokset on hyväksytty ja julkaistu; ottaa huomioon, että unionin yritykset joutuisivat epäedulliseen asemaan muilla lainkäyttöalueilla toimiviin kilpailijoihinsa nähden, jos ne eivät voisi hyödyntää näiden muutosten mukaista huojennusta; toteaa, että sen vuoksi ehdotetut muutokset olisi hyväksyttävä ja julkaistava ennen joulukuun 2020 loppua, jotta niitä voidaan soveltaa 1. tammikuuta 2021, sen jälkeen tai ennen sitä alkaviin tilikausiin;

| 1. | ilmoittaa, että se ei vastusta ehdotusta komission asetukseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen komissiolle ja tiedoksi neuvostolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 243, 11.9.2002, s. 1.

(2)  EUVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 16. joulukuuta 2020

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/186 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/186

---

P9_TA(2020)0358

Toimielinten välinen sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi

Euroopan parlamentin päätös 16. joulukuuta 2020 talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, talousarvioyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa sekä uusia omia varoja, mukaan lukien uusien omien varojen käyttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma, koskevan Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen tekemisestä (2018/2070(ACI))

(2021/C 445/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 2. toukokuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisestä toimielinten sopimuksesta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta (COM(2018)0323) sekä muutetun ehdotuksen (COM(2020)0444), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. toukokuuta 2018 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisestä toimielinten sopimuksesta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta (COM(2018)0323) sekä muutetun ehdotuksen (COM(2020)0444),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission väliseksi toimielinten sopimukseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien uusien omien varojen käyttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission väliseksi toimielinten sopimukseksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien uusien omien varojen käyttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 295, 310, 311, 312, 323 ja 324 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 295, 310, 311, 312, 323 ja 324 artiklan,

| — | ottaa huomioon Pariisissa joulukuussa 2015 pidetyssä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen osapuolten 21. kokouksessa (COP 21) hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisissa joulukuussa 2015 pidetyssä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen osapuolten 21. kokouksessa (COP 21) hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 – parlamentin kanta yhteisymmärryksen saavuttamiseksi (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 – parlamentin kanta yhteisymmärryksen saavuttamiseksi (1),

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 ja omista varoista: aika vastata kansalaisten odotuksiin (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 ja omista varoista: aika vastata kansalaisten odotuksiin (2),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (3),

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2020 antamansa päätöslauselman uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä, omista varoista ja elvytyssuunnitelmasta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2020 antamansa päätöslauselman uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä, omista varoista ja elvytyssuunnitelmasta (4),

| — | ottaa huomioon 21. heinäkuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. heinäkuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (5),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (6),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 148 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 148 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0261/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0261/2020),

| A. | katsoo, että monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä on aiheellista hyväksyä toimielinten välinen sopimus sen täytäntöönpanoa koskevista määräyksistä; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä on aiheellista hyväksyä toimielinten välinen sopimus sen täytäntöönpanoa koskevista määräyksistä;

| B. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission edustajat pääsivät 10. marraskuuta 2020 yleiseen poliittiseen yhteisymmärrykseen monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027, omista varoista ja Euroopan unionin elpymisvälineestä (Next Generation EU); |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission edustajat pääsivät 10. marraskuuta 2020 yleiseen poliittiseen yhteisymmärrykseen monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027, omista varoista ja Euroopan unionin elpymisvälineestä (Next Generation EU);

| C. | ottaa huomioon, että tämä poliittinen yhteisymmärrys käsittää uusitun toimielinten välisen sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien uusien omien varojen käyttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma, jäljempänä ”toimielinten välinen sopimus”; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tämä poliittinen yhteisymmärrys käsittää uusitun toimielinten välisen sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien uusien omien varojen käyttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma, jäljempänä ”toimielinten välinen sopimus”;

| D. | ottaa lisäksi huomioon, että 5. marraskuuta 2020 saavutettiin poliittinen yhteisymmärrys ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita; |
| --- | --- |

D.

ottaa lisäksi huomioon, että 5. marraskuuta 2020 saavutettiin poliittinen yhteisymmärrys ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita;

| E. | toteaa, että tämä uusi sopimus korvaa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (7); |
| --- | --- |

E.

toteaa, että tämä uusi sopimus korvaa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (7);

| F. | ottaa huomioon, että talousarviota koskevan kurinalaisuuden täytäntöönpano sekä talousarviota ja moitteetonta varainhoitoa koskeva toimielinten välinen yhteistyö edellyttävät, että neuvosto toimittaa Eurooppa-neuvostoa ja neuvostoa koskevan vastuuvapausmenettelyn yhteydessä parlamentille tarvittavat tiedot, jotta varmistetaan, että parlamentti saa joko suoraan tai komission välityksellä tarvittavat tiedot siitä, miten neuvosto toteuttaa talousarviotaan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että talousarviota koskevan kurinalaisuuden täytäntöönpano sekä talousarviota ja moitteetonta varainhoitoa koskeva toimielinten välinen yhteistyö edellyttävät, että neuvosto toimittaa Eurooppa-neuvostoa ja neuvostoa koskevan vastuuvapausmenettelyn yhteydessä parlamentille tarvittavat tiedot, jotta varmistetaan, että parlamentti saa joko suoraan tai komission välityksellä tarvittavat tiedot siitä, miten neuvosto toteuttaa talousarviotaan;

| G. | ottaa huomioon, että uusi sopimus sisältää tärkeitä uusia kohtia, erityisesti etenemissuunnitelman uusien omien varojen käyttöönottamiseksi seuraavien seitsemän vuoden aikana, määräyksiä Euroopan unionin elpymisvälineen rahoituksen käytön tehostetusta valvonnasta sekä järjestelyjä ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteisiin sekä sukupuolten tasa-arvoon ja sen valtavirtaistamiseen liittyvien menojen seuraamiseksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että uusi sopimus sisältää tärkeitä uusia kohtia, erityisesti etenemissuunnitelman uusien omien varojen käyttöönottamiseksi seuraavien seitsemän vuoden aikana, määräyksiä Euroopan unionin elpymisvälineen rahoituksen käytön tehostetusta valvonnasta sekä järjestelyjä ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteisiin sekä sukupuolten tasa-arvoon ja sen valtavirtaistamiseen liittyvien menojen seuraamiseksi;

| H. | toteaa, että toimielinten välinen sopimus sisältää ensimmäistä kertaa omia varoja koskevia määräyksiä uudessa liitteessä, jossa esitetään etenemissuunnitelma sellaisten uusien omien varojen käyttöön ottamiseksi monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 aikana, jotka ovat riittävät Euroopan unionin elpymisvälineen (Next Generation EU) korko- ja takaisinmaksukustannusten kattamiseksi; toteaa, että etenemissuunnitelma lisää omia varoja koskevaan päätökseen tehtävän muutoksen uskottavuutta ja kestävyyttä ja sillä varmistetaan, että omien varojen enimmäismäärät ovat riittävän korkeat, jotta voidaan kattaa unionin vastuu SEUT 310 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua talousarvion kurinalaisuuden periaatetta noudattaen; ottaa huomioon, että omista varoista saatavilla tuloilla, jotka ylittävät takaisinmaksuun tarvittavat määrät, rahoitetaan edelleen unionin talousarviota yleisinä tuloina yleiskatteisuusperiaatteen mukaisesti; ottaa huomioon, että etenemissuunnitelma ei estä tekemästä lisäehdotuksia uusista omista varoista rahoituskaudella 2021–2027; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että toimielinten välinen sopimus sisältää ensimmäistä kertaa omia varoja koskevia määräyksiä uudessa liitteessä, jossa esitetään etenemissuunnitelma sellaisten uusien omien varojen käyttöön ottamiseksi monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 aikana, jotka ovat riittävät Euroopan unionin elpymisvälineen (Next Generation EU) korko- ja takaisinmaksukustannusten kattamiseksi; toteaa, että etenemissuunnitelma lisää omia varoja koskevaan päätökseen tehtävän muutoksen uskottavuutta ja kestävyyttä ja sillä varmistetaan, että omien varojen enimmäismäärät ovat riittävän korkeat, jotta voidaan kattaa unionin vastuu SEUT 310 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua talousarvion kurinalaisuuden periaatetta noudattaen; ottaa huomioon, että omista varoista saatavilla tuloilla, jotka ylittävät takaisinmaksuun tarvittavat määrät, rahoitetaan edelleen unionin talousarviota yleisinä tuloina yleiskatteisuusperiaatteen mukaisesti; ottaa huomioon, että etenemissuunnitelma ei estä tekemästä lisäehdotuksia uusista omista varoista rahoituskaudella 2021–2027;

| I. | toteaa, että toimielinten välinen sopimus sisältää uuden, Euroopan unioin elpymisvälineeseen (Next Generation EU) liittyvää yhteistyötä koskevan osan, jolla pyritään varmistamaan, että budjettivallan käyttäjä voi osallistua asianmukaisesti elpymisvälineen mukaisten ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen hallinnointiin; ottaa huomioon, että tässä osassa viitataan uuteen yhteiseen julkilausumaan sellaisten SEUT 122 artiklaan perustuvien uusien ehdotusten talousarviovalvonnasta, joilla on mahdollisesti huomattavia talousarviovaikutuksia; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että toimielinten välinen sopimus sisältää uuden, Euroopan unioin elpymisvälineeseen (Next Generation EU) liittyvää yhteistyötä koskevan osan, jolla pyritään varmistamaan, että budjettivallan käyttäjä voi osallistua asianmukaisesti elpymisvälineen mukaisten ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen hallinnointiin; ottaa huomioon, että tässä osassa viitataan uuteen yhteiseen julkilausumaan sellaisten SEUT 122 artiklaan perustuvien uusien ehdotusten talousarviovalvonnasta, joilla on mahdollisesti huomattavia talousarviovaikutuksia;

| J. | ottaa huomioon, että sopimuksessa määrätään ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteisiin, sukupuolten tasa-arvoon ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvien menojen seurannasta kaikissa unionin ohjelmissa; ottaa huomioon, että toimielinten välisellä sopimuksella parannetaan merkittävästi niiden menetelmien suunnittelua ja täytäntöönpanoa, jotka koskevat ilmastomenotavoitteen 30 prosentin osuuden seurantaa unionin kokonaistalousarviosta ja Euroopan unionin elpymisvälineen menoista ja monivuotiseen rahoituskehykseen sisällytettävän uuden, biologista monimuotoisuutta koskevan 7,5 prosentin (vuodesta 2024) ja 10 prosentin (vuosina 2026 ja 2027) menotavoitteen kehittämistä sekä tasa-arvomenojen mittaamista, sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen edistäminen mukaan luettuna; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että sopimuksessa määrätään ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteisiin, sukupuolten tasa-arvoon ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvien menojen seurannasta kaikissa unionin ohjelmissa; ottaa huomioon, että toimielinten välisellä sopimuksella parannetaan merkittävästi niiden menetelmien suunnittelua ja täytäntöönpanoa, jotka koskevat ilmastomenotavoitteen 30 prosentin osuuden seurantaa unionin kokonaistalousarviosta ja Euroopan unionin elpymisvälineen menoista ja monivuotiseen rahoituskehykseen sisällytettävän uuden, biologista monimuotoisuutta koskevan 7,5 prosentin (vuodesta 2024) ja 10 prosentin (vuosina 2026 ja 2027) menotavoitteen kehittämistä sekä tasa-arvomenojen mittaamista, sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen edistäminen mukaan luettuna;

| K. | toteaa, että toimielinten välinen sopimus sisältää uuden osan, jossa käsitellään rahoituksen saajia koskevien tietojen laatua ja vertailtavuutta, jotta voidaan ottaa käyttöön standardoituja toimenpiteitä unionin rahoituksen lopullisia saajia koskevien tietojen ja numerotietojen keräämiseksi, vertailemiseksi ja yhdistämiseksi; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että toimielinten välinen sopimus sisältää uuden osan, jossa käsitellään rahoituksen saajia koskevien tietojen laatua ja vertailtavuutta, jotta voidaan ottaa käyttöön standardoituja toimenpiteitä unionin rahoituksen lopullisia saajia koskevien tietojen ja numerotietojen keräämiseksi, vertailemiseksi ja yhdistämiseksi;

| L. | ottaa huomioon, että toimielinten välistä sopimusta on tarkoitus soveltaa horisontaalisesti, eikä se estä lainsäätäjiä sopimasta tietyn asetuksen soveltamisalan puitteissa lisätoimenpiteistä tietojen laadun ja vertailtavuuden parantamiseksi erityisesti, kun on kyse suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvista ohjelmista, tai budjettivallan käyttäjän osallistumismahdollisuuksien parantamiseksi edelleen ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen hallinnoinnissa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että toimielinten välistä sopimusta on tarkoitus soveltaa horisontaalisesti, eikä se estä lainsäätäjiä sopimasta tietyn asetuksen soveltamisalan puitteissa lisätoimenpiteistä tietojen laadun ja vertailtavuuden parantamiseksi erityisesti, kun on kyse suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvista ohjelmista, tai budjettivallan käyttäjän osallistumismahdollisuuksien parantamiseksi edelleen ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen hallinnoinnissa;

| M. | ottaa huomioon, että toimielinten väliseen sopimukseen sisältyy myös ensimmäistä kertaa määräyksiä toimielinten yhteistyöstä ja vuoropuhelusta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien neuvottelujen aikana ja että niiden tarkoituksena on panna täytäntöön perussopimusten vaatimukset, joiden mukaan toimielinten on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymistä ja edistääkseen kuulemisia ja talousarvioasioita koskevien kantojensa yhteensovittamista; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että toimielinten väliseen sopimukseen sisältyy myös ensimmäistä kertaa määräyksiä toimielinten yhteistyöstä ja vuoropuhelusta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien neuvottelujen aikana ja että niiden tarkoituksena on panna täytäntöön perussopimusten vaatimukset, joiden mukaan toimielinten on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymistä ja edistääkseen kuulemisia ja talousarvioasioita koskevien kantojensa yhteensovittamista;

| N. | ottaa huomioon, että toimielinten välisessä sopimuksessa turvataan nykyiset määräykset ja se sisältää uusia järjestelyjä, jotka liittyvät erityisrahoitusvälineiden, kuten Euroopan globalisaatiorahaston, solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen, brexit-mukautusvarauksen, yhden ainoan liikkumavaravälineen ja joustovälineen, varojen käyttöönottoon; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että toimielinten välisessä sopimuksessa turvataan nykyiset määräykset ja se sisältää uusia järjestelyjä, jotka liittyvät erityisrahoitusvälineiden, kuten Euroopan globalisaatiorahaston, solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen, brexit-mukautusvarauksen, yhden ainoan liikkumavaravälineen ja joustovälineen, varojen käyttöönottoon;

| O. | ottaa huomioon, että toimielinten välinen sopimus sisältää ohjelmasuunnittelun ja ennusteiden avoimuutta koskevia kohdennettuja lisämukautuksia; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että toimielinten välinen sopimus sisältää ohjelmasuunnittelun ja ennusteiden avoimuutta koskevia kohdennettuja lisämukautuksia;

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin elpymisvälineeseen kuuluu uusi elpymis- ja palautumistukiväline; ottaa huomioon Euroopan unionin elpymisvälineestä aikaan saadun poliittisen yhteisymmärryksen ja budjettivallan käyttäjän osallistumisen tämän välineen ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen hallinnointiin ja pitää niiden yhteydessä asianmukaisena palauttaa mieliin, että elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavien hankkeiden valintaa varten tarvitaan puolueeton, oikeudenmukainen ja avoin oikeudellinen kehys, ja korostaa alue- ja paikallisviranomaisten roolia autettaessa saamaan aikaan elpymistä symmetrisesti sekä jäsenvaltioiden että alueiden välillä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin elpymisvälineeseen kuuluu uusi elpymis- ja palautumistukiväline; ottaa huomioon Euroopan unionin elpymisvälineestä aikaan saadun poliittisen yhteisymmärryksen ja budjettivallan käyttäjän osallistumisen tämän välineen ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen hallinnointiin ja pitää niiden yhteydessä asianmukaisena palauttaa mieliin, että elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavien hankkeiden valintaa varten tarvitaan puolueeton, oikeudenmukainen ja avoin oikeudellinen kehys, ja korostaa alue- ja paikallisviranomaisten roolia autettaessa saamaan aikaan elpymistä symmetrisesti sekä jäsenvaltioiden että alueiden välillä;

| 1. | hyväksyy liitteenä olevan sopimuksen tekemisen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan sopimuksen neuvoston puheenjohtajan ja komission puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen liitteineen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 179.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0032.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0124.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0206.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0220.

(7)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN, EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTON JA EUROOPAN KOMISSION VÄLINEN TOIMIELINTEN SOPIMUS TALOUSARVIOTA KOSKEVASTA KURINALAISUUDESTA, TALOUSARVIOYHTEISTYÖSTÄ JA MOITTEETTOMASTA VARAINHOIDOSTA SEKÄ UUSISTA OMISTA VAROISTA, MUKAAN LUKIEN ETENEMISSUUNNITELMA UUSIEN OMIEN VAROJEN KÄYTTÖÖNOTTAMISEKSI

EUROOPAN PARLAMENTTI, EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA EUROOPAN KOMISSIO,

jäljempänä ”toimielimet”, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 295 artiklan,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1.

Tämän sopimuksen tarkoituksena on toteuttaa talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, parantaa vuotuista talousarviomenettelyä ja toimielinten välistä talousarvioyhteistyötä ja varmistaa moitteeton varainhoito sekä toteuttaa yhteistyötä ja laatia etenemissuunnitelma neuvoston asetuksella (EU) 2020/... (1) (*1), jäljempänä ”elpymisvälineasetus”, perustetun Euroopan unionin elpymisvälineen takaisinmaksun kattamiseen riittävien uusien omien varojen käyttöönottamiseksi kaudella, joka kattaa vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen, jäljempänä ”vuosien 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys”.

2.

Tässä sopimuksessa tarkoitettu talousarviota koskeva kurinalaisuus koskee kaikkia menoja. Tämä sopimus sitoo toimielimiä voimassaolonsa ajan. Tämän sopimuksen liitteet ovat sen erottamaton osa.

3.

Tämä sopimus ei vaikuta perussopimusten, neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/... (2) (*2), jäljempänä ”rahoituskehysasetus”, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (3), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, eikä neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/... (4) (*3), jäljempänä ”omia varoja koskeva päätös”, mukaisiin toimielinten budjetti- ja lainsäädäntövaltuuksiin eikä rajoita kansallisten parlamenttien toimivaltaa omien varojen osalta.

4.

Tämän sopimuksen muuttaminen edellyttää toimielinten yhteistä sopimusta.

5.

| — | I osa sisältää monivuotista rahoituskehystä sekä temaattisia ja muita kuin temaattisia erityisrahoitusvälineitä koskevat määräykset; |
| --- | --- |

—

I osa sisältää monivuotista rahoituskehystä sekä temaattisia ja muita kuin temaattisia erityisrahoitusvälineitä koskevat määräykset;

| — | II osa koskee toimielinten talousarvioyhteistyötä; |
| --- | --- |

—

II osa koskee toimielinten talousarvioyhteistyötä;

| — | III osa sisältää määräykset unionin varojen moitteettomasta hoidosta; |
| --- | --- |

—

III osa sisältää määräykset unionin varojen moitteettomasta hoidosta;

| — | IV osa sisältää määräykset rahoituksen saajia koskevien tietojen laadusta ja vertailtavuudesta unionin talousarvion suojaamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

—

IV osa sisältää määräykset rahoituksen saajia koskevien tietojen laadusta ja vertailtavuudesta unionin talousarvion suojaamisen yhteydessä.

6.

Tämä sopimus tulee voimaan ... päivänä ...kuuta ... (*4), ja se korvaa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5).

I OSA

MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS JA ERITYISRAHOITUSVÄLINEET

A.   MONIVUOTISTA RAHOITUSKEHYSTÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

| 7. | Varmistaakseen varainhoidon moitteettomuuden toimielimet huolehtivat talousarviomenettelyn yhteydessä ja unionin yleistä talousarviota hyväksyttäessä mahdollisuuksien mukaan siitä, että alaotsaketta ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” lukuun ottamatta monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeiden enimmäismääriin jätetään riittävästi liikkumavaraa. |
| --- | --- |

7.

Varmistaakseen varainhoidon moitteettomuuden toimielimet huolehtivat talousarviomenettelyn yhteydessä ja unionin yleistä talousarviota hyväksyttäessä mahdollisuuksien mukaan siitä, että alaotsaketta ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio” lukuun ottamatta monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeiden enimmäismääriin jätetään riittävästi liikkumavaraa.

Maksumäärärahoja koskevien ennakkoarvioiden ajantasaistaminen

| 8. | Komissio saattaa kauden maksumäärärahoja koskevat ennakkoarviot ajan tasalle vuosittain ainakin vuoteen 2027 saakka. Tässä ajantasaistamisessa otetaan huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, mukaan lukien jo toteutuneet talousarvion maksusitoumus- ja maksumäärärahat sekä toteutumista koskevat ennakkoarviot. Lisäksi siinä otetaan huomioon säännöt, jotka on annettu sen varmistamiseksi, että maksumäärärahat kehittyvät hallitusti suhteessa maksusitoumusmäärärahoihin ja unionin bruttokansantuloa (BKTL) koskeviin kasvuennusteisiin. |
| --- | --- |

8.

Komissio saattaa kauden maksumäärärahoja koskevat ennakkoarviot ajan tasalle vuosittain ainakin vuoteen 2027 saakka. Tässä ajantasaistamisessa otetaan huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, mukaan lukien jo toteutuneet talousarvion maksusitoumus- ja maksumäärärahat sekä toteutumista koskevat ennakkoarviot. Lisäksi siinä otetaan huomioon säännöt, jotka on annettu sen varmistamiseksi, että maksumäärärahat kehittyvät hallitusti suhteessa maksusitoumusmäärärahoihin ja unionin bruttokansantuloa (BKTL) koskeviin kasvuennusteisiin.

B.   TEMAATTISIA JA MUITA KUIN TEMAATTISIA ERITYISRAHOITUSVÄLINEITÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

Euroopan globalisaatiorahasto

| 9. | Kun asianomaisessa perussäädöksessä Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöön ottamiselle säädetyt edellytykset täyttyvät, komissio tekee ehdotuksen rahaston varojen käyttöönotosta ja Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät yhdessä päätöksen Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta.
  Samalla kun komissio esittää Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa koskevan päätösehdotuksensa, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen määrärahojen siirtämisestä kyseeseen tuleviin budjettikohtiin.
  Globalisaatiorahastoon liittyvät määrärahasiirrot tehdään varainhoitoasetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

9.

Kun asianomaisessa perussäädöksessä Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöön ottamiselle säädetyt edellytykset täyttyvät, komissio tekee ehdotuksen rahaston varojen käyttöönotosta ja Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät yhdessä päätöksen Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta.

Samalla kun komissio esittää Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa koskevan päätösehdotuksensa, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen määrärahojen siirtämisestä kyseeseen tuleviin budjettikohtiin.

Globalisaatiorahastoon liittyvät määrärahasiirrot tehdään varainhoitoasetuksen mukaisesti.

Solidaarisuus- ja hätäapuvaraus

| 10. | Kun komissio katsoo, että solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen käyttöön ottamisen edellytykset täyttyvät, se tekee Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen määrärahojen siirtämisestä kyseisestä varauksesta vastaaviin budjettikohtiin varainhoitoasetuksen mukaisesti.
  Päätöksen rahoituskehysasetuksen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisten määrien käyttöönotosta tekevät Euroopan parlamentti ja neuvosto yhdessä komission ehdotuksesta asianomaisen perussäädöksen mukaisesti.
  Ennen kuin komissio tekee ehdotuksen määrärahasiirtoa solidaarisuus- ja hätäapuvarauksesta rahoituskehysasetuksen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista apua varten, se selvittää mahdollisuudet määrärahojen uudelleen kohdentamiseen. |
| --- | --- |

10.

Kun komissio katsoo, että solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen käyttöön ottamisen edellytykset täyttyvät, se tekee Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen määrärahojen siirtämisestä kyseisestä varauksesta vastaaviin budjettikohtiin varainhoitoasetuksen mukaisesti.

Päätöksen rahoituskehysasetuksen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisten määrien käyttöönotosta tekevät Euroopan parlamentti ja neuvosto yhdessä komission ehdotuksesta asianomaisen perussäädöksen mukaisesti.

Ennen kuin komissio tekee ehdotuksen määrärahasiirtoa solidaarisuus- ja hätäapuvarauksesta rahoituskehysasetuksen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista apua varten, se selvittää mahdollisuudet määrärahojen uudelleen kohdentamiseen.

Brexit-mukautusvaraus

| 11. | Kun asianomaisessa välineessä brexit-mukautusvarauksen varojen käyttöön ottamiselle säädetyt edellytykset täyttyvät, komissio tekee Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen määrärahojen siirtämisestä kyseeseen tuleviin budjettikohtiin.
  Brexit-mukautusvaraukseen liittyvät määrärahasiirrot tehdään varainhoitoasetuksen mukaisesti.
  Yksi ainoa liikkumavaraväline |
| --- | --- |

11.

Kun asianomaisessa välineessä brexit-mukautusvarauksen varojen käyttöön ottamiselle säädetyt edellytykset täyttyvät, komissio tekee Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen määrärahojen siirtämisestä kyseeseen tuleviin budjettikohtiin.

Brexit-mukautusvaraukseen liittyvät määrärahasiirrot tehdään varainhoitoasetuksen mukaisesti.

Yksi ainoa liikkumavaraväline

| 12. | Komissio voi talousarvioesityksen tai lisätalousarvioesityksen yhteydessä ehdottaa sellaisten määrien käyttöön ottamista, jotka vastaavat kaikkia rahoituskehysasetuksen 11 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja c alakohdassa tarkoitettuja liikkumavaroja tai osaa niistä. Komissio ehdottaa kyseisen asetuksen 11 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettujen määrien käyttöön ottamista analysoituaan tarkkaan kaikki muut rahoitusmahdollisuudet.
  Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat ottaa kyseiset määrät käyttöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 314 artiklassa vahvistetun talousarviomenettelyn puitteissa. |
| --- | --- |

12.

Komissio voi talousarvioesityksen tai lisätalousarvioesityksen yhteydessä ehdottaa sellaisten määrien käyttöön ottamista, jotka vastaavat kaikkia rahoituskehysasetuksen 11 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja c alakohdassa tarkoitettuja liikkumavaroja tai osaa niistä. Komissio ehdottaa kyseisen asetuksen 11 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettujen määrien käyttöön ottamista analysoituaan tarkkaan kaikki muut rahoitusmahdollisuudet.

Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat ottaa kyseiset määrät käyttöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 314 artiklassa vahvistetun talousarviomenettelyn puitteissa.

Joustoväline

| 13. | Komissio tekee ehdotuksen joustovälineen käyttöönotosta tutkittuaan kaikki mahdollisuudet kohdentaa määrärahoja uudelleen sen otsakkeen sisällä, johon lisämenoja aiheutuu. |
| --- | --- |

13.

Komissio tekee ehdotuksen joustovälineen käyttöönotosta tutkittuaan kaikki mahdollisuudet kohdentaa määrärahoja uudelleen sen otsakkeen sisällä, johon lisämenoja aiheutuu.

Ehdotuksessa eritellään varoilla katettavat tarpeet ja varojen määrä. Tällainen ehdotus voidaan tehdä talousarvioesityksen tai lisätalousarvioesityksen yhteydessä.

Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat ottaa joustovälineen käyttöön SEUT 314 artiklassa vahvistetun talousarviomenettelyn puitteissa.

II OSA

TOIMIELINTEN TALOUSARVIOYHTEISTYÖN PARANTAMINEN

A.   TOIMIELINTEN YHTEISTYÖMENETTELY

| 14. | Tarkemmat määräykset talousarviomenettelyn aikana tehtävästä toimielinten yhteistyöstä annetaan liitteessä I. |
| --- | --- |

14.

Tarkemmat määräykset talousarviomenettelyn aikana tehtävästä toimielinten yhteistyöstä annetaan liitteessä I.

| 15. | SEUT 312 artiklan 5 kohdan mukaisesti toimielimet toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen uuden monivuotisen rahoituskehyksen tai siihen tehtävien tarkistusten vahvistamista SEUT 312 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun erityisen lainsäätämisjärjestyksen mukaisesti. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluvat säännölliset kokoontumiset ja tiedonvaihto Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä sekä SEUT 324 artiklan mukaiset, komission aloitteesta järjestettävät Euroopan parlamentin puhemiehen sekä neuvoston ja komission puheenjohtajien tapaamiset toimielinten kantojen sovittelemiseksi ja lähentämiseksi. Kun on tehty ehdotus uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi tai rahoituskehyksen huomattavaksi tarkistamiseksi, toimielimet pyrkivät määrittelemään erityiset järjestelyt, joita sovelletaan niiden välisessä yhteistyössä ja vuoropuhelussa ehdotuksen hyväksymiseen johtavan menettelyn aikana. |
| --- | --- |

15.

SEUT 312 artiklan 5 kohdan mukaisesti toimielimet toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen uuden monivuotisen rahoituskehyksen tai siihen tehtävien tarkistusten vahvistamista SEUT 312 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun erityisen lainsäätämisjärjestyksen mukaisesti. Tällaisiin toimenpiteisiin kuuluvat säännölliset kokoontumiset ja tiedonvaihto Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä sekä SEUT 324 artiklan mukaiset, komission aloitteesta järjestettävät Euroopan parlamentin puhemiehen sekä neuvoston ja komission puheenjohtajien tapaamiset toimielinten kantojen sovittelemiseksi ja lähentämiseksi. Kun on tehty ehdotus uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi tai rahoituskehyksen huomattavaksi tarkistamiseksi, toimielimet pyrkivät määrittelemään erityiset järjestelyt, joita sovelletaan niiden välisessä yhteistyössä ja vuoropuhelussa ehdotuksen hyväksymiseen johtavan menettelyn aikana.

Talousarvion läpinäkyvyys

| 16. | Komissio valmistelee yhdessä unionin yleisen talousarvion kanssa vuotuisen kertomuksen, johon kootaan käytettävissä olevat ei-luottamukselliset tiedot seuraavista:






  a) | unionin varat ja vastuut, jotka voivat olla peräisin myös lainanotto- ja lainanantotoimista, joita unioni toteuttaa perussopimusten mukaisen toimivaltansa nojalla; |
| --- | --- | --- |

16.

Komissio valmistelee yhdessä unionin yleisen talousarvion kanssa vuotuisen kertomuksen, johon kootaan käytettävissä olevat ei-luottamukselliset tiedot seuraavista:

a)

unionin varat ja vastuut, jotka voivat olla peräisin myös lainanotto- ja lainanantotoimista, joita unioni toteuttaa perussopimusten mukaisen toimivaltansa nojalla;

| b) | Euroopan kehitysrahaston (6), Euroopan rahoitusvakausvälineen ja Euroopan vakausmekanismin sekä muiden mahdollisten tulevien mekanismien tulot, menot, varat ja vastuut; |
| --- | --- |

b)

Euroopan kehitysrahaston (6), Euroopan rahoitusvakausvälineen ja Euroopan vakausmekanismin sekä muiden mahdollisten tulevien mekanismien tulot, menot, varat ja vastuut;

6

| c) | jäsenvaltioille tiiviimmän yhteistyön puitteissa aiheutuneet menot siltä osin kuin niitä ei ole sisällytetty unionin yleiseen talousarvioon; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltioille tiiviimmän yhteistyön puitteissa aiheutuneet menot siltä osin kuin niitä ei ole sisällytetty unionin yleiseen talousarvioon;

| d) | ilmastomenot sellaisen tehokkaan menetelmän perusteella, jonka komissio on vahvistanut ilmastomenojen ja niiden tuloksellisuuden seuraamista varten, ja tarvittaessa alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti, jotta voidaan saavuttaa se kokonaistavoite, että vähintään 30 prosentilla unionin talousarvion ja Euroopan unionin elpymisvälineen menojen kokonaismäärästä tuetaan ilmastotavoitteita, ottaen huomioon Euroopan unionin elpymisvälineestä saatavan rahoituksen vaiheittaisen lopettamisen vaikutukset ja eron tekeminen ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen välillä silloin, kun se on mahdollista.
  Jos yhden tai useamman asiaankuuluvan ohjelman ilmastomenotavoitteen saavuttamisessa ei edistytä riittävästi, toimielimet neuvottelevat keskenään vastuidensa ja asiaan liittyvän lainsäädännön mukaisesti toteutettavista asianmukaisista toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että ilmastotavoitteita koskevat unionin menot koko vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen ajan ovat vähintään 30 prosenttia unionin talousarvion ja Euroopan unionin elpymisvälineen menojen kokonaismäärästä; |
| --- | --- |

d)

ilmastomenot sellaisen tehokkaan menetelmän perusteella, jonka komissio on vahvistanut ilmastomenojen ja niiden tuloksellisuuden seuraamista varten, ja tarvittaessa alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti, jotta voidaan saavuttaa se kokonaistavoite, että vähintään 30 prosentilla unionin talousarvion ja Euroopan unionin elpymisvälineen menojen kokonaismäärästä tuetaan ilmastotavoitteita, ottaen huomioon Euroopan unionin elpymisvälineestä saatavan rahoituksen vaiheittaisen lopettamisen vaikutukset ja eron tekeminen ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen välillä silloin, kun se on mahdollista.

Jos yhden tai useamman asiaankuuluvan ohjelman ilmastomenotavoitteen saavuttamisessa ei edistytä riittävästi, toimielimet neuvottelevat keskenään vastuidensa ja asiaan liittyvän lainsäädännön mukaisesti toteutettavista asianmukaisista toimenpiteistä sen varmistamiseksi, että ilmastotavoitteita koskevat unionin menot koko vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen ajan ovat vähintään 30 prosenttia unionin talousarvion ja Euroopan unionin elpymisvälineen menojen kokonaismäärästä;

| e) | menot, joilla edistetään luonnon monimuotoisuuden heikkenemisen pysäyttämistä ja tämän suuntauksen kääntämistä komission yhteistyössä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa vahvistaman tehokkaan, avoimen ja kokonaisvaltaisen menetelmän perusteella ja tarvittaessa alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti, tarkoituksena pyrkiä tavoitteeseen, jonka mukaisesti monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisista menoista osoitetaan luonnon monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin 7,5 prosenttia vuonna 2024 ja 10 prosenttia vuosina 2026 ja 2027 ottaen huomioon ilmastotavoitteiden ja luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden väliset olemassa olevat päällekkäisyydet; |
| --- | --- |

e)

menot, joilla edistetään luonnon monimuotoisuuden heikkenemisen pysäyttämistä ja tämän suuntauksen kääntämistä komission yhteistyössä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa vahvistaman tehokkaan, avoimen ja kokonaisvaltaisen menetelmän perusteella ja tarvittaessa alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti, tarkoituksena pyrkiä tavoitteeseen, jonka mukaisesti monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisista menoista osoitetaan luonnon monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin 7,5 prosenttia vuonna 2024 ja 10 prosenttia vuosina 2026 ja 2027 ottaen huomioon ilmastotavoitteiden ja luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden väliset olemassa olevat päällekkäisyydet;

| f) | naisten ja miesten tasa-arvon sekä kaikille kuuluvien oikeuksien ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen asiaankuuluvien ohjelmien koko täytäntöönpanon ja seurannan ajan, näiden tavoitteiden valtavirtaistaminen sekä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen, myös vahvistamalla sukupuolivaikutusten arviointia paremman sääntelyn puitteiden mukaisissa vaikutustenarvioinneissa ja muissa arvioinneissa. Komissio tutkii keinoja kehittää menetelmä asiaankuuluvien menojen mittaamiseksi vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmatasolla. Komissio käyttää kyseistä menetelmää heti, kun se on saatavilla. Komissio panee kyseisen menetelmän täytäntöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2023 tiettyjen keskitetysti hallinnoitujen ohjelmien osalta testatakseen sen käyttökelpoisuutta. Toteutuskauden puolessa välissä tutkitaan, voidaanko menetelmän käyttöä laajentaa muihin ohjelmiin vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen jäljellä olevana toteutuskautena; |
| --- | --- |

f)

naisten ja miesten tasa-arvon sekä kaikille kuuluvien oikeuksien ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen asiaankuuluvien ohjelmien koko täytäntöönpanon ja seurannan ajan, näiden tavoitteiden valtavirtaistaminen sekä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen, myös vahvistamalla sukupuolivaikutusten arviointia paremman sääntelyn puitteiden mukaisissa vaikutustenarvioinneissa ja muissa arvioinneissa. Komissio tutkii keinoja kehittää menetelmä asiaankuuluvien menojen mittaamiseksi vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmatasolla. Komissio käyttää kyseistä menetelmää heti, kun se on saatavilla. Komissio panee kyseisen menetelmän täytäntöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2023 tiettyjen keskitetysti hallinnoitujen ohjelmien osalta testatakseen sen käyttökelpoisuutta. Toteutuskauden puolessa välissä tutkitaan, voidaanko menetelmän käyttöä laajentaa muihin ohjelmiin vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen jäljellä olevana toteutuskautena;

| g) | Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpano kaikissa vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvissä asiaankuuluvissa unionin ohjelmissa. |
| --- | --- |

g)

Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpano kaikissa vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvissä asiaankuuluvissa unionin ohjelmissa.

Ensimmäisen alakohdan d ja e alakohdassa tarkoitettuihin tehokkaisiin menetelmiin sisällytetään mahdollisuuksien mukaan viittaus osuuteen, joka osoitetaan unionin talousarviosta Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, johon sisältyy vahingon välttämisen periaate.

Ensimmäisen kohdan d alakohdassa tarkoitettu tehokas menetelmä on läpinäkyvä, kattava, tulossuuntautunut ja suoritusperusteinen, siihen sisältyy komission vuotuisesti toteuttama Euroopan parlamentin ja neuvoston kuuleminen ja siinä yksilöidään asiaankuuluvat toimenpiteet, jotka toteutetaan, jos soveltuvien tavoitteiden saavuttamisessa edistyminen on puutteellista.

Minkään tässä kohdassa tarkoitettujen menetelmien ei tulisi johtaa liialliseen hallinnolliseen rasitukseen hankkeista vastaaville tai rahoituksen saajille.

| 17. | Komissio laatii vuosikertomuksen Euroopan unionin elpymisvälineen täytäntöönpanosta. Kyseiseen vuosikertomukseen kootaan käytettävissä olevat ei-luottamukselliset tiedot seuraavista:






  — | omia varojen koskevan päätöksen 5 artiklan mukaisesti toteutetuista lainanotto- ja lainanantotoimista peräisin olevat varat ja vastuut; |
| --- | --- | --- |

17.

Komissio laatii vuosikertomuksen Euroopan unionin elpymisvälineen täytäntöönpanosta. Kyseiseen vuosikertomukseen kootaan käytettävissä olevat ei-luottamukselliset tiedot seuraavista:

—

omia varojen koskevan päätöksen 5 artiklan mukaisesti toteutetuista lainanotto- ja lainanantotoimista peräisin olevat varat ja vastuut;

| — | unionin ohjelmiin Euroopan unionin elpymisvälineen täytäntöönpanon seurauksena edellisenä vuonna osoitettujen tuottojen kokonaismäärä ohjelmittain ja budjettikohdittain jaoteltuna; |
| --- | --- |

—

unionin ohjelmiin Euroopan unionin elpymisvälineen täytäntöönpanon seurauksena edellisenä vuonna osoitettujen tuottojen kokonaismäärä ohjelmittain ja budjettikohdittain jaoteltuna;

| — | lainaksi otettujen varojen avulla aikaansaatu panos Euroopan unionin elpymisvälineen ja erityisten unionin ohjelmien tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

—

lainaksi otettujen varojen avulla aikaansaatu panos Euroopan unionin elpymisvälineen ja erityisten unionin ohjelmien tavoitteiden saavuttamiseen.

B.   VARAINHOITOA KOSKEVIEN SÄÄNNÖSTEN SISÄLLYTTÄMINEN LAINSÄÄTÄMISJÄRJESTYKSESSÄ HYVÄKSYTTÄVIIN SÄÄDÖKSIIN

| 18. | Jokaiseen tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen hyväksyttävään, monivuotista ohjelmaa koskevaan säädökseen on sisällyttävä säännös, jossa lainsäätäjä vahvistaa kyseisen ohjelman rahoituspuitteet.
  Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät tätä määrää ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
  Rahoituskehysasetuksen liitteessä II tarkoitettujen ohjelmien osalta ensisijaisen rahoitusohjeen mukaista määrää korotetaan ilman eri toimenpiteitä rahoituskehysasetuksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla lisämäärärahoilla.
  Euroopan parlamentti ja neuvosto ja talousarvioesitystä laatiessaan komissio sitoutuvat siihen, etteivät ne poikkea tästä määrästä enempää kuin 15 prosenttia kulloinkin kyseeseen tulevan ohjelman koko keston aikana, ellei ilmene uusia objektiivisia ja pitkällä aikavälillä vaikuttavia seikkoja, jotka ovat selkeästi ja täsmällisesti perusteltavissa, kun huomioon otetaan etenkin arviointeihin perustuvat ohjelman toteuttamisesta saadut tulokset. Tällaisesta poikkeamisesta seurauksena olevan lisäyksen on kuitenkin jäätävä asianomaisen otsakkeen kulloisenkin enimmäismäärän alapuolelle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rahoituskehysasetuksessa ja tässä sopimuksessa tarkoitettujen välineiden käyttöä.
  Neljättä alakohtaa ei sovelleta kolmannessa alakohdassa tarkoitettuihin lisämäärärahoihin.
  Tätä kohtaa ei sovelleta tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen hyväksyttyihin ja jäsenvaltiokohtaisesti ennalta kohdennettuihin koheesiomäärärahoihin, joiden osalta on vahvistettu rahoituspuitteet ohjelman koko voimassaoloajaksi, eikä rahoituskehysasetuksen 18 artiklassa tarkoitettuihin laajamittaisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

18.

Jokaiseen tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen hyväksyttävään, monivuotista ohjelmaa koskevaan säädökseen on sisällyttävä säännös, jossa lainsäätäjä vahvistaa kyseisen ohjelman rahoituspuitteet.

Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät tätä määrää ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

Rahoituskehysasetuksen liitteessä II tarkoitettujen ohjelmien osalta ensisijaisen rahoitusohjeen mukaista määrää korotetaan ilman eri toimenpiteitä rahoituskehysasetuksen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla lisämäärärahoilla.

Euroopan parlamentti ja neuvosto ja talousarvioesitystä laatiessaan komissio sitoutuvat siihen, etteivät ne poikkea tästä määrästä enempää kuin 15 prosenttia kulloinkin kyseeseen tulevan ohjelman koko keston aikana, ellei ilmene uusia objektiivisia ja pitkällä aikavälillä vaikuttavia seikkoja, jotka ovat selkeästi ja täsmällisesti perusteltavissa, kun huomioon otetaan etenkin arviointeihin perustuvat ohjelman toteuttamisesta saadut tulokset. Tällaisesta poikkeamisesta seurauksena olevan lisäyksen on kuitenkin jäätävä asianomaisen otsakkeen kulloisenkin enimmäismäärän alapuolelle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rahoituskehysasetuksessa ja tässä sopimuksessa tarkoitettujen välineiden käyttöä.

Neljättä alakohtaa ei sovelleta kolmannessa alakohdassa tarkoitettuihin lisämäärärahoihin.

Tätä kohtaa ei sovelleta tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen hyväksyttyihin ja jäsenvaltiokohtaisesti ennalta kohdennettuihin koheesiomäärärahoihin, joiden osalta on vahvistettu rahoituspuitteet ohjelman koko voimassaoloajaksi, eikä rahoituskehysasetuksen 18 artiklassa tarkoitettuihin laajamittaisiin hankkeisiin.

| 19. | Sellaiset monivuotisia ohjelmia koskevat oikeudellisesti velvoittavat unionin säädökset, joita ei hyväksytä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen, eivät sisällä ”tarpeellisiksi arvioitujen varojen määrää”.
  Jos neuvosto haluaa antaa rahoitusohjeen, tällaisella ohjeella on lainsäätäjän tahtoa ilmaiseva luonne, eikä se vaikuta SEUT:ssa vahvistettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston talousarviota koskevaan toimivaltaan. Tätä koskeva säännös on sisällytettävä kaikkiin oikeudellisesti velvoittaviin unionin säädöksiin, joihin sisältyy tällainen rahoitusohje. |
| --- | --- |

19.

Sellaiset monivuotisia ohjelmia koskevat oikeudellisesti velvoittavat unionin säädökset, joita ei hyväksytä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen, eivät sisällä ”tarpeellisiksi arvioitujen varojen määrää”.

Jos neuvosto haluaa antaa rahoitusohjeen, tällaisella ohjeella on lainsäätäjän tahtoa ilmaiseva luonne, eikä se vaikuta SEUT:ssa vahvistettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston talousarviota koskevaan toimivaltaan. Tätä koskeva säännös on sisällytettävä kaikkiin oikeudellisesti velvoittaviin unionin säädöksiin, joihin sisältyy tällainen rahoitusohje.

C.   KALASTUSSOPIMUKSIIN LIITTYVÄT MENOT

| 20. | Kalastussopimuksiin liittyviin menoihin sovelletaan seuraavia erityissääntöjä.
  Komissio sitoutuu pitämään Euroopan parlamentin ajan tasalla kalastussopimuksia koskevien neuvottelujen valmisteluista ja niiden edistymisestä, mukaan lukien kyseisten sopimusten talousarviovaikutukset.
  Toimielimet sitoutuvat varmistamaan kalastussopimuksiin liittyvän lainsäädäntömenettelyn aikana kaikin tavoin sen, että kaikki menettelyt toteutetaan mahdollisimman nopeasti.
  Asianomaisen varainhoitovuoden tammikuun 1 päivän jälkeen voimaan tulevia uusia tai jatkettavia kalastussopimuksia varten talousarvioon otetut määrät kirjataan varaukseen.
  Jos kalastussopimuksiin liittyvät määrärahat, varaus mukaan luettuna, osoittautuvat riittämättömiksi, komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarvittavat tiedot tilanteeseen johtaneista syistä sekä toimenpiteistä, jotka voidaan toteuttaa vakiintuneilla menettelyillä. Komissio tekee tarvittaessa ehdotuksen asianmukaisista toimenpiteistä.
  Komissio antaa neljännesvuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle yksityiskohtaiset tiedot voimassa olevien kalastussopimusten täytäntöönpanosta sekä arvion loppuvuoden rahoitustilanteesta. |
| --- | --- |

20.

Kalastussopimuksiin liittyviin menoihin sovelletaan seuraavia erityissääntöjä.

Komissio sitoutuu pitämään Euroopan parlamentin ajan tasalla kalastussopimuksia koskevien neuvottelujen valmisteluista ja niiden edistymisestä, mukaan lukien kyseisten sopimusten talousarviovaikutukset.

Toimielimet sitoutuvat varmistamaan kalastussopimuksiin liittyvän lainsäädäntömenettelyn aikana kaikin tavoin sen, että kaikki menettelyt toteutetaan mahdollisimman nopeasti.

Asianomaisen varainhoitovuoden tammikuun 1 päivän jälkeen voimaan tulevia uusia tai jatkettavia kalastussopimuksia varten talousarvioon otetut määrät kirjataan varaukseen.

Jos kalastussopimuksiin liittyvät määrärahat, varaus mukaan luettuna, osoittautuvat riittämättömiksi, komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarvittavat tiedot tilanteeseen johtaneista syistä sekä toimenpiteistä, jotka voidaan toteuttaa vakiintuneilla menettelyillä. Komissio tekee tarvittaessa ehdotuksen asianmukaisista toimenpiteistä.

Komissio antaa neljännesvuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle yksityiskohtaiset tiedot voimassa olevien kalastussopimusten täytäntöönpanosta sekä arvion loppuvuoden rahoitustilanteesta.

| 21. | Kalastussopimuksista käytäviä neuvotteluja koskevaan asiaankuuluvaan menettelyyn vaikuttamatta Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat sopimaan talousarvioyhteistyönsä puitteissa hyvissä ajoin kalastussopimusten asianmukaisesta rahoituksesta. |
| --- | --- |

21.

Kalastussopimuksista käytäviä neuvotteluja koskevaan asiaankuuluvaan menettelyyn vaikuttamatta Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat sopimaan talousarvioyhteistyönsä puitteissa hyvissä ajoin kalastussopimusten asianmukaisesta rahoituksesta.

D.   YHTEISEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKAN (YUTP) RAHOITTAMINEN

| 22. | YUTP:n toimintamenot otetaan kokonaisuudessaan yhteen talousarviolukuun, jonka otsakkeena on YUTP. Tämä määrä kattaa todelliset ennakoitavissa olevat tarpeet, jotka on arvioitu unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ”korkea edustaja”, vuosittain laatimien ennakkoarvioiden perusteella talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä. On jätettävä riittävä liikkumavara ennakoimattomia toimia varten. Määrärahoja ei saa ottaa varaukseen. |
| --- | --- |

22.

YUTP:n toimintamenot otetaan kokonaisuudessaan yhteen talousarviolukuun, jonka otsakkeena on YUTP. Tämä määrä kattaa todelliset ennakoitavissa olevat tarpeet, jotka on arvioitu unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ”korkea edustaja”, vuosittain laatimien ennakkoarvioiden perusteella talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä. On jätettävä riittävä liikkumavara ennakoimattomia toimia varten. Määrärahoja ei saa ottaa varaukseen.

| 23. | Unionin talousarvioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan mukaisesti otettavien YUTP:n menojen osalta toimielimet pyrkivät SEUT 314 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa sovittelukomiteassa ja komission laatiman talousarvioesityksen pohjalta pääsemään vuosittain yhteisymmärrykseen YUTP:n toimintamenojen määrästä sekä tämän määrän osoittamisesta YUTP:aa koskevan talousarvioluvun eri momenteille. Jollei yhteisymmärrykseen päästä, katsotaan, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ottavat talousarvioon edellisessä talousarviossa olevan määrän tai talousarvioesityksessä ehdotetun määrän, sen mukaan kumpi näistä määristä on pienempi.
  YUTP:n toimintamenojen kokonaismäärä jaetaan YUTP:aa koskevan talousarvioluvun momenteille kolmannessa alakohdassa ehdotetulla tavalla. Kukin momentti kattaa jo hyväksytyt toimet, ennakoidut mutta vielä hyväksymättä olevat toimet sekä määrät tulevia – eli ennakoimattomia – toimia varten, jotka neuvosto hyväksyy kyseisen varainhoitovuoden aikana.
  YUTP:aa koskeva talousarvioluku voidaan jaotella YUTP-toimintojen momentteihin seuraavasti:






  — | varainhoitoasetuksen 52 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetut suurimmat yksittäiset operaatiot; |
| --- | --- | --- |

23.

Unionin talousarvioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 41 artiklan mukaisesti otettavien YUTP:n menojen osalta toimielimet pyrkivät SEUT 314 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa sovittelukomiteassa ja komission laatiman talousarvioesityksen pohjalta pääsemään vuosittain yhteisymmärrykseen YUTP:n toimintamenojen määrästä sekä tämän määrän osoittamisesta YUTP:aa koskevan talousarvioluvun eri momenteille. Jollei yhteisymmärrykseen päästä, katsotaan, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ottavat talousarvioon edellisessä talousarviossa olevan määrän tai talousarvioesityksessä ehdotetun määrän, sen mukaan kumpi näistä määristä on pienempi.

YUTP:n toimintamenojen kokonaismäärä jaetaan YUTP:aa koskevan talousarvioluvun momenteille kolmannessa alakohdassa ehdotetulla tavalla. Kukin momentti kattaa jo hyväksytyt toimet, ennakoidut mutta vielä hyväksymättä olevat toimet sekä määrät tulevia – eli ennakoimattomia – toimia varten, jotka neuvosto hyväksyy kyseisen varainhoitovuoden aikana.

YUTP:aa koskeva talousarvioluku voidaan jaotella YUTP-toimintojen momentteihin seuraavasti:

—

varainhoitoasetuksen 52 artiklan 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetut suurimmat yksittäiset operaatiot;

| — | muut operaatiot (kriisinhallintaoperaatiot, konfliktien ehkäisy ja ratkaiseminen ja konfliktin jälkeinen vakauttaminen sekä rauhanprosessien ja turvallisuuskehityksen seuranta ja täytäntöönpano); |
| --- | --- |

—

muut operaatiot (kriisinhallintaoperaatiot, konfliktien ehkäisy ja ratkaiseminen ja konfliktin jälkeinen vakauttaminen sekä rauhanprosessien ja turvallisuuskehityksen seuranta ja täytäntöönpano);

| — | asesulku ja aseistariisunta; |
| --- | --- |

—

asesulku ja aseistariisunta;

| — | kiireelliset toimenpiteet; |
| --- | --- |

—

kiireelliset toimenpiteet;

| — | valmistelu- ja seurantatoimenpiteet; |
| --- | --- |

—

valmistelu- ja seurantatoimenpiteet;

| — | Euroopan unionin erityisedustajat. |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin erityisedustajat.

Koska komissiolla on varainhoitoasetuksen mukaisesti valtuudet itsenäisesti siirtää määrärahoja momentilta toiselle YUTP:aa koskevan talousarvioluvun sisällä, YUTP:n toimintojen nopean toteuttamisen edellyttämä joustavuus on varmistettava sen mukaisesti. Jos YUTP:aa koskevaan talousarviolukuun otettu määrä ei varainhoitovuoden aikana riitä kattamaan tarpeellisia menoja, Euroopan parlamentti ja neuvosto pyrkivät kiireellisesti sopimaan ratkaisusta komission ehdotuksen pohjalta.

| 24. | Korkea edustaja kuulee vuosittain Euroopan parlamenttia ennakoivasta asiakirjasta, joka toimitetaan kunkin vuoden kesäkuun 15 päivään mennessä ja jossa käsitellään YUTP:n tärkeimpiä näkökohtia ja perusvalintoja, mukaan lukien niiden unionin talousarvioon aiheuttamat taloudelliset vaikutukset, ja arvioidaan vuonna n – 1 aloitettuja toimenpiteitä sekä sitä, miten YUTP ja unionin muut ulkoiset rahoitusvälineet on sovitettu yhteen ja missä määrin ne täydentävät toisiaan. Lisäksi korkea edustaja antaa Euroopan parlamentille säännöllisesti tietoja järjestämällä vähintään viidesti vuodessa yhteisiä neuvottelukokouksia osana YUTP:sta käytävää säännöllistä poliittista vuoropuhelua; tällaisten kokousten ajankohdasta on sovittava viimeistään 30 päivänä marraskuuta kunakin vuonna. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät näihin kokouksiin osallistumisesta ottamalla huomioon niissä vaihdettavien tietojen tavoitteen ja luonteen.
  Komissio kutsutaan näihin kokouksiin.
  Jos neuvosto antaa YUTP:aa koskevan menoja aiheuttavan päätöksen, korkean edustajan on välittömästi ja joka tapauksessa viimeistään viiden työpäivän kuluttua annettava Euroopan parlamentille arvio suunnitelluista menoista, jäljempänä ”rahoitusselvitys”, etenkin niistä menoista, jotka koskevat aikataulua, henkilöstöä, tilojen ja muun infrastruktuurin käyttöä, kuljetusvälineitä, koulutustarpeita ja turvallisuusjärjestelyjä.
  Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle neljännesvuosittain tiedot YUTP-toimien toteuttamisesta sekä arvion varainhoitovuoden jäljellä olevan osan rahoitustilanteesta. |
| --- | --- |

24.

Korkea edustaja kuulee vuosittain Euroopan parlamenttia ennakoivasta asiakirjasta, joka toimitetaan kunkin vuoden kesäkuun 15 päivään mennessä ja jossa käsitellään YUTP:n tärkeimpiä näkökohtia ja perusvalintoja, mukaan lukien niiden unionin talousarvioon aiheuttamat taloudelliset vaikutukset, ja arvioidaan vuonna n – 1 aloitettuja toimenpiteitä sekä sitä, miten YUTP ja unionin muut ulkoiset rahoitusvälineet on sovitettu yhteen ja missä määrin ne täydentävät toisiaan. Lisäksi korkea edustaja antaa Euroopan parlamentille säännöllisesti tietoja järjestämällä vähintään viidesti vuodessa yhteisiä neuvottelukokouksia osana YUTP:sta käytävää säännöllistä poliittista vuoropuhelua; tällaisten kokousten ajankohdasta on sovittava viimeistään 30 päivänä marraskuuta kunakin vuonna. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät näihin kokouksiin osallistumisesta ottamalla huomioon niissä vaihdettavien tietojen tavoitteen ja luonteen.

Komissio kutsutaan näihin kokouksiin.

Jos neuvosto antaa YUTP:aa koskevan menoja aiheuttavan päätöksen, korkean edustajan on välittömästi ja joka tapauksessa viimeistään viiden työpäivän kuluttua annettava Euroopan parlamentille arvio suunnitelluista menoista, jäljempänä ”rahoitusselvitys”, etenkin niistä menoista, jotka koskevat aikataulua, henkilöstöä, tilojen ja muun infrastruktuurin käyttöä, kuljetusvälineitä, koulutustarpeita ja turvallisuusjärjestelyjä.

Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle neljännesvuosittain tiedot YUTP-toimien toteuttamisesta sekä arvion varainhoitovuoden jäljellä olevan osan rahoitustilanteesta.

E.   TOIMIELINTEN OSALLISTUMINEN KUN KYSE ON KEHITYSPOLITIIKASTA

| 25. | Komissio käy Euroopan parlamentin kanssa epävirallista vuoropuhelua kehityspolitiikkaan liittyvistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

25.

Komissio käy Euroopan parlamentin kanssa epävirallista vuoropuhelua kehityspolitiikkaan liittyvistä kysymyksistä.

III OSA

UNIONIN VAROJEN MOITTEETON HOITO

A.   RAHOITUSSUUNNITELMA

| 26. | Komissio toimittaa kahdesti vuodessa, ensimmäisen kerran yhdessä talousarvioesityksen mukana seuraavien asiakirjojen kanssa ja toisen kerran unionin yleisen talousarvion hyväksymisen jälkeen, monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeita 1, 2 (lukuun ottamatta alaotsaketta ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus”), 3 (ympäristön ja ilmastotoimien sekä meri- ja kalastuspolitiikan osalta) sekä 4, 5 ja 6 koskevan täydellisen rahoitussuunnitelman. Tässä suunnitelmassa, joka on jäsennelty otsakkeittain, toimintalohkoittain ja budjettikohdittain, olisi eriteltävä






  a) | voimassa oleva lainsäädäntö siten, että monivuotiset ohjelmat ja vuotuiset toimet on erotettu toisistaan:






  i) | monivuotisten ohjelmien osalta komission olisi ilmoitettava noudatettu hyväksymismenettely (tavallinen vai erityinen lainsäätämisjärjestys), kesto, kokonaisrahoituspuitteet ja hallintomenoihin kohdennettu osuus; |
| --- | --- | --- | --- |

26.

Komissio toimittaa kahdesti vuodessa, ensimmäisen kerran yhdessä talousarvioesityksen mukana seuraavien asiakirjojen kanssa ja toisen kerran unionin yleisen talousarvion hyväksymisen jälkeen, monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeita 1, 2 (lukuun ottamatta alaotsaketta ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus”), 3 (ympäristön ja ilmastotoimien sekä meri- ja kalastuspolitiikan osalta) sekä 4, 5 ja 6 koskevan täydellisen rahoitussuunnitelman. Tässä suunnitelmassa, joka on jäsennelty otsakkeittain, toimintalohkoittain ja budjettikohdittain, olisi eriteltävä

a)

voimassa oleva lainsäädäntö siten, että monivuotiset ohjelmat ja vuotuiset toimet on erotettu toisistaan:

i)

monivuotisten ohjelmien osalta komission olisi ilmoitettava noudatettu hyväksymismenettely (tavallinen vai erityinen lainsäätämisjärjestys), kesto, kokonaisrahoituspuitteet ja hallintomenoihin kohdennettu osuus;

| ii) | komission olisi ilmoitettava rahoituskehysasetuksen liitteessä II tarkoitettujen monivuotisten ohjelmien osalta läpinäkyvästi rahoituskehysasetuksen 5 artiklan mukaiset lisämäärärahat; |
| --- | --- |

ii)

komission olisi ilmoitettava rahoituskehysasetuksen liitteessä II tarkoitettujen monivuotisten ohjelmien osalta läpinäkyvästi rahoituskehysasetuksen 5 artiklan mukaiset lisämäärärahat;

| iii) | vuotuisten toimien (jotka koskevat pilottihankkeita, valmistelutoimia ja virastoja) ja komission toimivaltansa nojalla rahoittamien toimien osalta komission olisi esitettävä monivuotiset arviot; |
| --- | --- |

iii)

vuotuisten toimien (jotka koskevat pilottihankkeita, valmistelutoimia ja virastoja) ja komission toimivaltansa nojalla rahoittamien toimien osalta komission olisi esitettävä monivuotiset arviot;

| b) | valmisteilla olevat lainsäädäntöehdotukset: ajan tasalla olevat tiedot vireillä olevista komission ehdotuksista. |
| --- | --- |

b)

valmisteilla olevat lainsäädäntöehdotukset: ajan tasalla olevat tiedot vireillä olevista komission ehdotuksista.

Komission olisi tarkasteltava, miten ristiinviittaukset rahoitussuunnitelman ja komission lainsäädäntöohjelman välillä voitaisiin toteuttaa tarkempien ja luotettavampien ennusteiden esittämiseksi. Komission olisi kunkin lainsäädäntöehdotuksen osalta ilmoitettava, sisältyykö se talousarvioesityksen tekemisen yhteydessä vai talousarvion lopullisen hyväksymisen jälkeen toimitettuun suunnitelmaan. Komission olisi erityisesti ilmoitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle:

| a) | kaikki lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyt uudet säädökset ja kaikki vireillä olevat ehdotukset, jotka on esitetty mutta jotka eivät sisälly talousarvioesityksen yhteydessä tai talousarvion lopullisen hyväksymisen jälkeen toimitettuun suunnitelmaan (myös asianomaiset määrät); |
| --- | --- |

a)

kaikki lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyt uudet säädökset ja kaikki vireillä olevat ehdotukset, jotka on esitetty mutta jotka eivät sisälly talousarvioesityksen yhteydessä tai talousarvion lopullisen hyväksymisen jälkeen toimitettuun suunnitelmaan (myös asianomaiset määrät);

| b) | komission vuotuisessa lainsäädäntöohjelmassa ennakoitu lainsäädäntö ja tiedot siitä, onko toimilla todennäköisesti rahoitusvaikutuksia. |
| --- | --- |

b)

komission vuotuisessa lainsäädäntöohjelmassa ennakoitu lainsäädäntö ja tiedot siitä, onko toimilla todennäköisesti rahoitusvaikutuksia.

Komission olisi tarvittaessa ilmoitettava, mitä muutoksia uudet lainsäädäntöehdotukset aiheuttavat rahoitussuunnitelmaan.

B.   VIRASTOT JA EUROOPPA-KOULUT

| 27. | Ennen kuin komissio esittää ehdotuksen uuden viraston perustamiseksi, sen olisi tehtävä asianmukainen, kattava ja objektiivinen vaikutusten arviointi, jossa otetaan huomioon muun muassa henkilöstön ja osaamisalueiden vähimmäismäärä, kustannushyötynäkökohdat, toissijaisuus ja suhteellisuus, vaikutus kansallisiin ja unionin toimiin sekä kyseiseen meno-otsakkeeseen aiheutuvat talousarviovaikutukset. Näiden tietojen perusteella ja vaikuttamatta kyseisen viraston perustamiseen sovellettaviin lainsäädäntömenettelyihin Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat sopimaan ehdotetun viraston rahoituksesta talousarvioyhteistyönsä puitteissa hyvissä ajoin.
  Menettely muodostuu seuraavista vaiheista:






  — | ensiksikin komissio esittelee järjestelmällisesti jokaisen ehdotuksensa uuden viraston perustamiseksi ensimmäisessä ehdotuksen hyväksymisen jälkeisessä trilogissa ja esittää viraston perustamista koskevaan lainsäädäntöehdotukseen liitetyn rahoitusselvityksen sekä antaa selvityksen ehdotuksen vaikutuksista rahoitussuunnitelman kattamaan jäljellä olevaan rahoituskauteen; |
| --- | --- | --- |

27.

Ennen kuin komissio esittää ehdotuksen uuden viraston perustamiseksi, sen olisi tehtävä asianmukainen, kattava ja objektiivinen vaikutusten arviointi, jossa otetaan huomioon muun muassa henkilöstön ja osaamisalueiden vähimmäismäärä, kustannushyötynäkökohdat, toissijaisuus ja suhteellisuus, vaikutus kansallisiin ja unionin toimiin sekä kyseiseen meno-otsakkeeseen aiheutuvat talousarviovaikutukset. Näiden tietojen perusteella ja vaikuttamatta kyseisen viraston perustamiseen sovellettaviin lainsäädäntömenettelyihin Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat sopimaan ehdotetun viraston rahoituksesta talousarvioyhteistyönsä puitteissa hyvissä ajoin.

Menettely muodostuu seuraavista vaiheista:

—

ensiksikin komissio esittelee järjestelmällisesti jokaisen ehdotuksensa uuden viraston perustamiseksi ensimmäisessä ehdotuksen hyväksymisen jälkeisessä trilogissa ja esittää viraston perustamista koskevaan lainsäädäntöehdotukseen liitetyn rahoitusselvityksen sekä antaa selvityksen ehdotuksen vaikutuksista rahoitussuunnitelman kattamaan jäljellä olevaan rahoituskauteen;

| — | toiseksi komissio auttaa lainsäädäntömenettelyn aikana lainsäätäjää arvioimaan ehdotettujen muutosten rahoitusvaikutuksia. Nämä rahoitusvaikutukset olisi otettava huomioon kyseisiä lainsäädäntöasioita koskevissa trilogeissa; |
| --- | --- |

—

toiseksi komissio auttaa lainsäädäntömenettelyn aikana lainsäätäjää arvioimaan ehdotettujen muutosten rahoitusvaikutuksia. Nämä rahoitusvaikutukset olisi otettava huomioon kyseisiä lainsäädäntöasioita koskevissa trilogeissa;

| — | kolmanneksi komissio esittää ennen lainsäädäntömenettelyn päättymistä ajantasaistetun rahoitusselvityksen ottaen huomioon lainsäätäjän mahdollisesti tekemät muutokset; tämä lopullinen rahoitusselvitys otetaan lainsäädäntöasiaa koskevan viimeisen trilogin esityslistalle, ja lainsäätäjä hyväksyy sen virallisesti. Se otetaan myös seuraavan talousarviota koskevan trilogin esityslistalle (kiireellisissä tapauksissa yksinkertaistetussa muodossa), jotta rahoituksesta voitaisiin päästä yhteisymmärrykseen; |
| --- | --- |

—

kolmanneksi komissio esittää ennen lainsäädäntömenettelyn päättymistä ajantasaistetun rahoitusselvityksen ottaen huomioon lainsäätäjän mahdollisesti tekemät muutokset; tämä lopullinen rahoitusselvitys otetaan lainsäädäntöasiaa koskevan viimeisen trilogin esityslistalle, ja lainsäätäjä hyväksyy sen virallisesti. Se otetaan myös seuraavan talousarviota koskevan trilogin esityslistalle (kiireellisissä tapauksissa yksinkertaistetussa muodossa), jotta rahoituksesta voitaisiin päästä yhteisymmärrykseen;

| — | neljänneksi trilogissa saavutettu yhteisymmärrys, jossa otetaan huomioon lainsäädäntömenettelyn sisältöön liittyvä komission budjettiarvio, vahvistetaan yhteisessä julistuksessa. Tämä yhteisymmärrys saatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttäväksi molempien noudattaessa tällöin omaa työjärjestystään. |
| --- | --- |

—

neljänneksi trilogissa saavutettu yhteisymmärrys, jossa otetaan huomioon lainsäädäntömenettelyn sisältöön liittyvä komission budjettiarvio, vahvistetaan yhteisessä julistuksessa. Tämä yhteisymmärrys saatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttäväksi molempien noudattaessa tällöin omaa työjärjestystään.

Samaa menettelyä sovelletaan silloin, kun on kyse sellaisesta virastoa koskevan säädöksen muutoksesta, jolla olisi vaikutusta kyseisen viraston resursseihin.

Jos viraston tehtäviä muutetaan olennaisesti kyseisen viraston perustamissäädöstä muuttamatta, komissio antaa asian tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimittamalla niille tarkistetun rahoitusselvityksen, jotta Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat hyvissä ajoin sopia viraston rahoituksesta.

| 28. | Talousarviomenettelyssä olisi otettava asianmukaisesti huomioon 19 päivänä heinäkuuta 2012 allekirjoitettuun Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission erillisvirastoja koskevaan yhteiseen julkilausumaan liitettyyn yhteiseen lähestymistapaan sisältyvät asiaa koskevat määräykset. |
| --- | --- |

28.

Talousarviomenettelyssä olisi otettava asianmukaisesti huomioon 19 päivänä heinäkuuta 2012 allekirjoitettuun Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission erillisvirastoja koskevaan yhteiseen julkilausumaan liitettyyn yhteiseen lähestymistapaan sisältyvät asiaa koskevat määräykset.

| 29. | Kun Eurooppa-koulujen johtokunta aikoo perustaa uuden Eurooppa-koulun, vastaavaa menettelyä sovelletaan tarpeellisin muutoksin unionin talousarvioon tästä aiheutuvien talousarviovaikutusten osalta. |
| --- | --- |

29.

Kun Eurooppa-koulujen johtokunta aikoo perustaa uuden Eurooppa-koulun, vastaavaa menettelyä sovelletaan tarpeellisin muutoksin unionin talousarvioon tästä aiheutuvien talousarviovaikutusten osalta.

IV OSA

UNIONIN TALOUSARVION SUOJAAMINEN: RAHOITUKSEN SAAJIA KOSKEVIEN TIETOJEN LAATU JA VERTAILTAVUUS

| 30. | Euroopan parlamentin pyyntöjen mukaisesti ja vastauksena Eurooppa-neuvoston 17–21 päivänä heinäkuuta 2020 antamien päätelmien 24 kohtaan, jotta unionin talousarvion ja Euroopan unionin elpymisvälineen suojaamista petoksilta ja sääntöjenvastaisuuksilta voidaan vahvistaa, toimielimet ovat yhtä mieltä siitä, että käyttöön otetaan standardoituja toimenpiteitä unionin rahoituksen lopullisia varojen saajia ja edunsaajia koskevien tietojen ja numerotietojen keräämiseksi, vertailemiseksi ja yhdistämiseksi valvontaa ja tarkastusta varten. |
| --- | --- |

30.

Euroopan parlamentin pyyntöjen mukaisesti ja vastauksena Eurooppa-neuvoston 17–21 päivänä heinäkuuta 2020 antamien päätelmien 24 kohtaan, jotta unionin talousarvion ja Euroopan unionin elpymisvälineen suojaamista petoksilta ja sääntöjenvastaisuuksilta voidaan vahvistaa, toimielimet ovat yhtä mieltä siitä, että käyttöön otetaan standardoituja toimenpiteitä unionin rahoituksen lopullisia varojen saajia ja edunsaajia koskevien tietojen ja numerotietojen keräämiseksi, vertailemiseksi ja yhdistämiseksi valvontaa ja tarkastusta varten.

| 31. | Tehokkaan valvonnan ja tarkastusten varmistamiseksi on tarpeen kerätä tietoja niistä tahoista, jotka viime kädessä joko suoraan tai välillisesti hyötyvät yhteistyössä hallinnoitavasta unionin rahoituksesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella perustetusta elpymis- ja palautumistukivälineestä tuetuista hankkeista ja uudistuksista, mukaan lukien tiedot rahoituksen saajien tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista. Tällaisten tietojen keräämiseen ja käsittelyyn liittyvien sääntöjen on oltava sovellettavien tietosuojasääntöjen mukaisia. |
| --- | --- |

31.

Tehokkaan valvonnan ja tarkastusten varmistamiseksi on tarpeen kerätä tietoja niistä tahoista, jotka viime kädessä joko suoraan tai välillisesti hyötyvät yhteistyössä hallinnoitavasta unionin rahoituksesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella perustetusta elpymis- ja palautumistukivälineestä tuetuista hankkeista ja uudistuksista, mukaan lukien tiedot rahoituksen saajien tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista. Tällaisten tietojen keräämiseen ja käsittelyyn liittyvien sääntöjen on oltava sovellettavien tietosuojasääntöjen mukaisia.

| 32. | Unionin talousarvion suojaamisen tehostamiseksi komissio asettaa käyttöön integroidun ja yhteentoimivan tieto- ja seurantajärjestelmän, johon kuuluu yksittäinen tiedonlouhinta- ja riskienpisteytysväline, 31 kohdassa tarkoitettujen tietojen arviointia ja analysointia varten tarkoituksena ottaa se yleisesti käyttöön jäsenvaltioissa. Kyseisellä järjestelmällä varmistettaisiin eturistiriitoja ja sääntöjenvastaisuuksia sekä kaksinkertaiseen rahoitukseen liittyviä kysymyksiä ja mitä tahansa varojen väärinkäyttöä koskevat tehokkaat tarkastukset. Komissiolla, Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) ja muilla unionin tutkinta- ja valvontaelimillä olisi oltava tarvittava pääsy kyseisiin tietoihin, jotta ne voivat toteuttaa valvontatehtävänsä, jotka liittyvät jäsenvaltioiden ensisijaisesti suorittamiin valvontaan ja tarkastuksiin sääntöjenvastaisuuksien havaitsemiseksi ja kyseisen unionin rahoituksen väärinkäyttöä koskevan hallinnollisen tutkinnan suorittamiseksi, ja jotta ne voivat saada kyseisen unionin rahoituksen jaosta täsmällisen kokonaiskuvan. |
| --- | --- |

32.

Unionin talousarvion suojaamisen tehostamiseksi komissio asettaa käyttöön integroidun ja yhteentoimivan tieto- ja seurantajärjestelmän, johon kuuluu yksittäinen tiedonlouhinta- ja riskienpisteytysväline, 31 kohdassa tarkoitettujen tietojen arviointia ja analysointia varten tarkoituksena ottaa se yleisesti käyttöön jäsenvaltioissa. Kyseisellä järjestelmällä varmistettaisiin eturistiriitoja ja sääntöjenvastaisuuksia sekä kaksinkertaiseen rahoitukseen liittyviä kysymyksiä ja mitä tahansa varojen väärinkäyttöä koskevat tehokkaat tarkastukset. Komissiolla, Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) ja muilla unionin tutkinta- ja valvontaelimillä olisi oltava tarvittava pääsy kyseisiin tietoihin, jotta ne voivat toteuttaa valvontatehtävänsä, jotka liittyvät jäsenvaltioiden ensisijaisesti suorittamiin valvontaan ja tarkastuksiin sääntöjenvastaisuuksien havaitsemiseksi ja kyseisen unionin rahoituksen väärinkäyttöä koskevan hallinnollisen tutkinnan suorittamiseksi, ja jotta ne voivat saada kyseisen unionin rahoituksen jaosta täsmällisen kokonaiskuvan.

| 33. | Kyseessä olevaan perussäädökseen liittyvän lainsäädäntömenettelyn aikana toimielimet sitoutuvat tekemään vilpittömästi yhteistyötä Eurooppa-neuvoston 17–21 päivänä heinäkuuta 2020 antamien päätelmien jatkotoimien varmistamiseksi tässä osassa esitetyn toimintatavan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimielinten oikeuksia, jotka niillä on perussopimusten nojalla. |
| --- | --- |

33.

Kyseessä olevaan perussäädökseen liittyvän lainsäädäntömenettelyn aikana toimielimet sitoutuvat tekemään vilpittömästi yhteistyötä Eurooppa-neuvoston 17–21 päivänä heinäkuuta 2020 antamien päätelmien jatkotoimien varmistamiseksi tässä osassa esitetyn toimintatavan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimielinten oikeuksia, jotka niillä on perussopimusten nojalla.

Tehty Brysselissä

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

Komission puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Neuvoston asetus (EU) 2020/..., annettu ... päivänä ...kuuta ..., Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi (EUVL L ..., s. ...).

1

(*1)  Virallinen lehti: lisätään tekstiin asiakirjassa ST 9971/20 (2020/0111(NLE)) olevan asetuksen numero ja vastaavaan alaviitteeseen numero ja päivämäärä sekä EUVL-viite.

*1

(2)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/..., annettu ... päivänä ...kuuta ..., vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L ..., s. ...).

2

(*2)  Virallinen lehti: lisätään tekstiin asiakirjassa ST 9970/20 (2018/0166(APP)) olevan asetuksen numero ja vastaavaan alaviitteeseen numero ja päivämäärä sekä EUVL-viite.

*2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

3

(4)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/..., annettu ... päivänä ...kuuta ..., Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L ..., s. ...).

4

(*3)  Virallinen lehti: lisätään tekstiin asiakirjassa ST 10046/20 (2018/0135(CNS)) olevan asetuksen numero ja vastaavaan alaviitteeseen numero ja päivämäärä sekä EUVL-viite.

*3

(*4)  Virallinen lehti: lisätään tämän sopimuksen viimeinen allekirjoituspäivä.

*4

(5)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

5

(6)  Sellaisena kuin se on vahvistettu neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisessä sopimuksessa vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1) ja sitä edeltävissä sisäisissä sopimuksissa.

6

LIITE I

TOIMIELINTEN YHTEISTYÖ TALOUSARVIOMENETTELYN AIKANA

A osa.   Talousarviomenettelyn aikataulu

| 1. | Toimielimet sopivat käytännön aikataulusta vuosittain hyvissä ajoin ennen talousarviomenettelyn alkamista nykykäytännön pohjalta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sen varmistamiseksi, että Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat käyttää budjettivaltaansa tehokkaasti, talousarviota koskevat kannat, siirrot tai muut tiedoksiannot, joihin liittyy määräaikoja, on toimitettava ottaen asianmukaisesti huomioon lomakaudet, joiden tarkat ajankohdat kyseiset toimielimet ovat ilmoittaneet toisilleen hyvissä ajoin omien yksikköjensä kautta. |
| --- | --- |

2.

B osa.   Talousarviomenettelyn painopisteet

| 3. | Hyvissä ajoin ennen kuin komissio hyväksyy talousarvioesityksen, kutsutaan koolle toimielinten kolmikantakokous (trilogi), jossa käsitellään seuraavan varainhoitovuoden talousarvion mahdollisia painopisteitä ja kysymyksiä, joita saattaa nousta esiin kuluvan varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisen perusteella, niiden tietojen pohjalta, jotka komissio toimittaa 37 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

C osa.   Talousarvioesityksen laatiminen ja ennakkoarvioiden ajantasaistaminen

| 4. | Muita toimielimiä paitsi komissiota kehotetaan hyväksymään ennakkoarvionsa ennen maaliskuun loppua. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Komissio tekee joka vuosi talousarvioesityksen, jossa esitetään unionin tosiasialliset rahoitustarpeet.
  Talousarvioesityksessä otetaan huomioon






  a) | jäsenvaltioiden toimittamat rakennerahastoja koskevat ennusteet; |
| --- | --- | --- |

5.

Talousarvioesityksessä otetaan huomioon

a)

jäsenvaltioiden toimittamat rakennerahastoja koskevat ennusteet;

| b) | mahdollisuus käyttää määrärahoja niin, että samalla pyritään säilyttämään kiinteä yhteys maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välillä; |
| --- | --- |

b)

mahdollisuus käyttää määrärahoja niin, että samalla pyritään säilyttämään kiinteä yhteys maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välillä;

| c) | mahdollisuudet ottaa käyttöön uusia toimintapolitiikkoja toteuttamalla pilottihankkeita, uusia valmistelutoimia tai molempia taikka jatkaa päättyviä monivuotisia toimia, sen jälkeen kun on arvioitu, ovatko varainhoitoasetuksessa tarkoitetut edellytykset perussäädökselle olemassa (perussäädöksen määrittely, perussäädöksen tarve täytäntöönpanoa ja poikkeuksia varten); |
| --- | --- |

c)

mahdollisuudet ottaa käyttöön uusia toimintapolitiikkoja toteuttamalla pilottihankkeita, uusia valmistelutoimia tai molempia taikka jatkaa päättyviä monivuotisia toimia, sen jälkeen kun on arvioitu, ovatko varainhoitoasetuksessa tarkoitetut edellytykset perussäädökselle olemassa (perussäädöksen määrittely, perussäädöksen tarve täytäntöönpanoa ja poikkeuksia varten);

| d) | tarve varmistaa, että menojen muutokset suhteessa edelliseen varainhoitovuoteen ovat talousarviota koskevaan kurinalaisuuteen liittyvien vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

d)

tarve varmistaa, että menojen muutokset suhteessa edelliseen varainhoitovuoteen ovat talousarviota koskevaan kurinalaisuuteen liittyvien vaatimusten mukaisia.

| 6. | Toimielimet välttävät mahdollisuuksien mukaan ottamasta talousarvioon vähäisiä toiminnasta aiheutuvia menoeriä. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat myös ottamaan huomioon talousarvion toteuttamismahdollisuuksien arvioinnin, jonka komissio suorittaa talousarvioesitystensä laadinnan ja kuluvan varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Varainhoidon moitteettomuuden varmistamiseksi ja koska budjettinimikkeistön osastoihin ja lukuihin tehtävät merkittävät muutokset vaikuttavat varainhoitoa koskevaan komission yksiköiden raportointivastuuseen, Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat keskustelemaan komission kanssa kaikista tällaisista merkittävistä muutoksista sovittelun aikana. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lojaalin ja tiiviin toimielinten yhteistyön varmistamiseksi Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat ylläpitämään säännöllisiä ja aktiivisia yhteyksiä kaikilla tasoilla kummankin osapuolen neuvottelijoiden välityksellä koko talousarviomenettelyn ajan ja erityisesti koko sovittelujakson ajan yhteisymmärrykseen pääsemiseksi. Euroopan parlamentti ja neuvosto varmistavat, että niiden keskinäinen asiaankuuluvien tietojen ja asiakirjojen vaihto on oikea-aikaista ja jatkuvaa niin virallisella kuin epävirallisella tasolla, ja ne sitoutuvat tarvittaessa pitämään teknisiä tai epävirallisia kokouksia sovittelujakson aikana yhteistyössä komission kanssa. Komissio varmistaa, että Euroopan parlamentti ja neuvosto saavat tiedot ja asiakirjat oikea-aikaisesti ja yhtäläisesti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | SEUT 314 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio voi sovittelukomitean koollekutsumiseen saakka tarvittaessa esittää talousarvioesitystä muuttavia oikaisukirjelmiä, mukaan luettuna oikaisukirjelmä, jolla tarkistetaan erityisesti maatalousmenoja koskevia ennakkoarvioita. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkasteltavaksi ajantasaistamisia koskevat tiedot heti kun ne ovat saatavilla. Se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kaikki niiden pyytämät asianmukaiset perustelut. |
| --- | --- |

10.

D osa.   Talousarviomenettely ennen sovittelumenettelyä

| 11. | Hyvissä ajoin ennen neuvostossa pidettävää käsittelyä kutsutaan koolle trilogi, jotta toimielimet voivat vaihtaa näkemyksiään talousarvioesityksestä. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Jotta komissio voi hyvissä ajoin arvioida sellaisten Euroopan parlamentin ja neuvoston suunnittelemien tarkistusten toteutettavuutta, joilla luodaan uusia tai jatketaan aiempia valmistelutoimia tai pilottihankkeita, Euroopan parlamentti ja neuvosto ilmoittavat komissiolle tällaisista aikeistaan, jotta mainitussa trilogissa voitaisiin jo alustavasti keskustella asiasta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Trilogi voidaan kutsua koolle ennen Euroopan parlamentin täysistuntoäänestystä. |
| --- | --- |

13.

E osa.   Sovittelumenettely

| 14. | Jos Euroopan parlamentti hyväksyy tarkistuksia neuvoston kantaan, neuvoston puheenjohtaja panee samassa täysistunnossa merkille näiden kahden toimielimen kantojen eroavuudet ja antaa Euroopan parlamentin puhemiehelle suostumuksensa sovittelukomitean kutsumiseen koolle välittömästi. Kirje sovittelukomitean koolle kutsumiseksi lähetetään viimeistään parlamentin sen istuntojakson, jonka aikana täysistuntoäänestys toimitettiin, päättymistä seuraavan viikon ensimmäisenä työpäivänä, ja sovittelujakso alkaa sitä seuraavana päivänä. Määräaika, joka on 21 päivää, lasketaan neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1182/71 (1) mukaisesti. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Jos neuvosto ei voi hyväksyä kaikkia Euroopan parlamentin tekemiä tarkistuksia, sen olisi vahvistettava kantansa kirjeellä, joka lähetetään ennen sovittelujaksolle suunniteltua ensimmäistä kokousta. Tällaisessa tapauksessa sovittelukomitean menettely etenee seuraavissa kohdissa määrättyjen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Sovittelukomitean puheenjohtajina toimivat yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston edustajat. Sovittelukomitean kokouksen puheenjohtajana toimii kokouksen järjestäjänä olevan toimielimen edustaja. Kukin toimielin nimeää kuhunkin kokoukseen lähetettävät edustajat ja määrittelee neuvotteluvaltuudet oman työjärjestyksensä mukaisesti. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat edustettuina asianmukaisella tasolla sovittelukomiteassa siten, että kumpikin valtuuskunta voi esittää toimielimensä puolesta poliittisesti sitovia lausuntoja ja että näin voidaan päästä lopulliseen yhteisymmärrykseen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | SEUT 314 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan mukaisesti komissio osallistuu sovittelukomitean työskentelyyn ja tekee kaikki tarvittavat aloitteet edistääkseen Euroopan parlamentin ja neuvoston kantojen lähenemistä. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Trilogeja pidetään edustuksen eri tasoilla koko sovittelumenettelyn ajan, jotta auki olevat kysymykset voitaisiin ratkaista ja jotta yhteisymmärryksen saavuttamista sovittelukomiteassa voitaisiin pohjustaa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sovittelukomitean kokoukset ja trilogit pidetään vuorotellen Euroopan parlamentin ja neuvoston tiloissa, jotta tilojen ja palvelujen, myös tulkkipalvelujen, käyttö jakautuisi tasapuolisesti. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Toimielimet sopivat ennalta sovittelukomitean kokousten ja trilogien päivämääristä. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Sovittelukomitean käyttöön annetaan yhteinen asiakirjakokonaisuus (lähtöasiakirjat), jossa esitetään talousarviomenettelyn eri vaiheet (2). Nämä asiakirjat sisältävät numerotiedot budjettikohdittain, monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain lasketut kokonaismäärät sekä konsolidoidun asiakirjan, jossa esitetään määrät ja selvitysosat kaikkien sellaisten budjettikohtien osalta, joiden katsotaan olevan edelleen teknisesti ”avoinna”. Kaikki ne budjettikohdat, joiden katsotaan olevan teknisesti loppuun käsiteltyjä, luetellaan erillisessä asiakirjassa, tämän kuitenkaan vaikuttamatta sovittelukomitean lopulliseen päätökseen (3). Näissä asiakirjoissa noudatetaan budjettinimikkeistön mukaista luokittelua.
  Sovittelukomitealle annettaviin lähtöasiakirjoihin liitetään myös muita asiakirjoja, mukaan lukien neuvoston kannan ja Euroopan parlamentin tarkistusten toteutettavuutta koskeva komission kirje sekä mahdolliset neuvoston kantaa tai Euroopan parlamentin tarkistuksia koskevat muiden toimielinten kirjeet. |
| --- | --- |

21.

Sovittelukomitealle annettaviin lähtöasiakirjoihin liitetään myös muita asiakirjoja, mukaan lukien neuvoston kannan ja Euroopan parlamentin tarkistusten toteutettavuutta koskeva komission kirje sekä mahdolliset neuvoston kantaa tai Euroopan parlamentin tarkistuksia koskevat muiden toimielinten kirjeet.

| 22. | Yhteisymmärrykseen pääsemiseksi sovittelujakson päättymiseen mennessä trilogeissa






  a) | määritetään käsiteltäviä talousarviokysymyksiä koskevien neuvottelujen laajuus; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

määritetään käsiteltäviä talousarviokysymyksiä koskevien neuvottelujen laajuus;

| b) | hyväksytään teknisesti loppuun käsitellyiksi katsottujen budjettikohtien luettelo edellyttäen, että varainhoitovuoden koko talousarviosta päästään lopullisesti yhteisymmärrykseen; |
| --- | --- |

b)

hyväksytään teknisesti loppuun käsitellyiksi katsottujen budjettikohtien luettelo edellyttäen, että varainhoitovuoden koko talousarviosta päästään lopullisesti yhteisymmärrykseen;

| c) | keskustellaan a alakohdan mukaisesti määritetyistä kysymyksistä sovittelukomitealle hyväksyttäväksi annettavaan mahdolliseen yhteisymmärrykseen pääsemiseksi; |
| --- | --- |

c)

keskustellaan a alakohdan mukaisesti määritetyistä kysymyksistä sovittelukomitealle hyväksyttäväksi annettavaan mahdolliseen yhteisymmärrykseen pääsemiseksi;

| d) | käsitellään temaattisia kysymyksiä, myös monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain. |
| --- | --- |

d)

käsitellään temaattisia kysymyksiä, myös monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain.

Alustavat päätelmät laaditaan yhdessä kunkin trilogin aikana tai välittömästi sen jälkeen, ja samalla sovitaan seuraavan kokouksen esityslista. Alustavat päätelmät rekisteröi trilogia isännöivä toimielin, ja ne katsotaan väliaikaisesti hyväksytyiksi 24 tunnin kuluttua, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta sovittelukomitean lopulliseen päätökseen.

| 23. | Trilogien päätelmät ja asiakirja mahdollista hyväksyntää varten ovat sovittelukomitean saatavilla sen kokouksissa yhdessä niiden budjettikohtien kanssa, joista trilogeissa on päästy alustavasti yhteisymmärrykseen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Euroopan parlamentin ja neuvoston sihteeristöt laativat komission avustuksella SEUT 314 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun yhteisen tekstin. Se muodostuu näiden kahden valtuuskunnan puheenjohtajien Euroopan parlamentin puhemiehelle ja neuvoston puheenjohtajalle osoittamasta saatekirjeestä, johon sisältyy päivämäärä, jona yhteisymmärrys sovittelukomiteassa on saavutettu, ja liitteistä, jotka sisältävät






  a) | numerotiedot budjettikohdittain kaikista budjettikohdista ja yhteenlasketut määrät monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

numerotiedot budjettikohdittain kaikista budjettikohdista ja yhteenlasketut määrät monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain;

| b) | konsolidoidun asiakirjan, jossa esitetään kaikkien sovittelumenettelyn aikana muutettujen budjettikohtien numerotiedot ja lopullinen teksti; |
| --- | --- |

b)

konsolidoidun asiakirjan, jossa esitetään kaikkien sovittelumenettelyn aikana muutettujen budjettikohtien numerotiedot ja lopullinen teksti;

| c) | luettelon budjettikohdista, joita ei ole muutettu talousarvioesitykseen tai siitä annettuun neuvoston kantaan verrattuna. |
| --- | --- |

c)

luettelon budjettikohdista, joita ei ole muutettu talousarvioesitykseen tai siitä annettuun neuvoston kantaan verrattuna.

Sovittelukomitea voi myös hyväksyä päätelmiä ja mahdollisia yhteisiä lausumia talousarviosta.

| 25. | Yhteinen teksti käännetään unionin toimielinten virallisille kielille (Euroopan parlamentin käännöspalvelussa) ja toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle hyväksyttäväksi 14 päivän kuluessa päivästä, jona 24 kohdassa tarkoitettua yhteistä tekstiä koskevaan yhteisymmärrykseen päästiin.
  Yhteisen tekstin hyväksymisen jälkeen lingvistijuristit viimeistelevät talousarvion yhdistämällä yhteisen tekstin liitteet ja budjettikohdat, joita ei ole muutettu sovittelumenettelyssä. |
| --- | --- |

25.

Yhteisen tekstin hyväksymisen jälkeen lingvistijuristit viimeistelevät talousarvion yhdistämällä yhteisen tekstin liitteet ja budjettikohdat, joita ei ole muutettu sovittelumenettelyssä.

| 26. | Kutakin kokousta (trilogia tai sovittelukomitean kokousta) isännöivä toimielin huolehtii tulkkausjärjestelyistä ja tarjoaa sovittelukomiteassa sovellettavien kielijärjestelyjen mukaisen täyden kielivalikoiman ja trilogeihin ad hoc -kielijärjestelyjen mukaisen kielivalikoiman.
  Kokousta isännöivä toimielin huolehtii kokousasiakirjojen kopioinnista ja jakelusta.
  Toimielinten yksiköt toimivat yhteistyössä neuvottelutulosten kirjaamisessa yhteisen tekstin viimeistelyä varten. |
| --- | --- |

26.

Kokousta isännöivä toimielin huolehtii kokousasiakirjojen kopioinnista ja jakelusta.

Toimielinten yksiköt toimivat yhteistyössä neuvottelutulosten kirjaamisessa yhteisen tekstin viimeistelyä varten.

F osa.   Lisätalousarviot

Yleiset periaatteet

| 27. | Koska lisätalousarviot koskevat usein tarkkaan rajattuja ja toisinaan kiireellisiä asioita, toimielimet sopivat seuraavista periaatteista varmistaakseen, että niiden yhteistyö sujuu asianmukaisesti ja että lisätalousarvioita koskeva päätöksentekoprosessi sujuu näin ongelmitta ja nopeasti siten, että samalla vältetään mahdollisuuksien mukaan tarve kutsua lisätalousarvioita varten koolle sovittelukokous. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Toimielimet pyrkivät mahdollisuuksien mukaan rajoittamaan lisätalousarvioiden määrää. |
| --- | --- |

28.

Aikataulu

| 29. | Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle etukäteen mahdollisista lisätalousarvioesitysten hyväksymisajankohdista tämän kuitenkaan vaikuttamatta lopulliseen hyväksymisajankohtaan. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Euroopan parlamentti ja neuvosto pyrkivät omaa työjärjestystään noudattaen käsittelemään komission tekemän lisätalousarvioesityksen pian sen jälkeen kun komissio on sen hyväksynyt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Menettelyn nopeuttamiseksi Euroopan parlamentti ja neuvosto varmistavat, että niiden käsittelyaikataulut on koordinoitu mahdollisimman hyvin, jotta menettely voitaisiin toteuttaa johdonmukaisesti ja yhtenäisesti. Tämän vuoksi ne pyrkivät mahdollisimman pian laatimaan alustavan aikataulun lisätalousarvion lopullista hyväksymistä edeltäville vaiheille.
  Euroopan parlamentti ja neuvosto ottavat huomioon lisätalousarvion suhteellisen kiireellisyyden sekä tarpeen hyväksyä lisätalousarvio ajoissa, jotta se voitaisiin toteuttaa kyseisenä varainhoitovuonna. |
| --- | --- |

31.

Euroopan parlamentti ja neuvosto ottavat huomioon lisätalousarvion suhteellisen kiireellisyyden sekä tarpeen hyväksyä lisätalousarvio ajoissa, jotta se voitaisiin toteuttaa kyseisenä varainhoitovuonna.

Käsittelyn aikainen yhteistyö

| 32. | Toimielimet toimivat vilpittömässä yhteistyössä koko menettelyn ajan varmistaakseen mahdollisimman pitkälti sen, että lisätalousarviot hyväksytään menettelyn alkuvaiheessa.
  Tilanteissa, joissa näkemykset mahdollisesti poikkeavat toisistaan, Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat kumpikin ennen lisätalousarviota koskevan lopullisen kantansa vahvistamista ehdottaa tai komissio voi milloin tahansa ehdottaa, että koolle kutsutaan erityinen trilogi, jossa keskustellaan näkemyseroista ja pyritään sovitteluratkaisuun, jos tämä on tarkoituksenmukaista. |
| --- | --- |

32.

Tilanteissa, joissa näkemykset mahdollisesti poikkeavat toisistaan, Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat kumpikin ennen lisätalousarviota koskevan lopullisen kantansa vahvistamista ehdottaa tai komissio voi milloin tahansa ehdottaa, että koolle kutsutaan erityinen trilogi, jossa keskustellaan näkemyseroista ja pyritään sovitteluratkaisuun, jos tämä on tarkoituksenmukaista.

| 33. | Kaikki sellaiset komission tekemät lisätalousarvioesitykset, joita ei ole vielä lopullisesti hyväksytty, otetaan järjestelmällisesti niiden trilogien esityslistalle, jotka on tarkoitus pitää osana vuotuista talousarviomenettelyä. Komissio esittää lisätalousarvioesitykset, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto ilmoittavat mahdollisuuksien mukaan kantansa ennen trilogia. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Jos trilogissa päästään sovitteluratkaisuun, Euroopan parlamentti ja neuvosto sitoutuvat ottamaan huomioon trilogin tulokset käsitellessään lisätalousarviota SEUT:n ja työjärjestyksensä mukaisesti. |
| --- | --- |

34.

Käsittelyn jälkeinen yhteistyö

| 35. | Jos Euroopan parlamentti hyväksyy neuvoston kannan tekemättä tarkistuksia, lisätalousarvio hyväksytään SEUT:n mukaisesti. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Jos Euroopan parlamentti hyväksyy tarkistuksia jäsentensä enemmistöllä, sovelletaan SEUT 314 artiklan 4 kohdan c alakohtaa. Ennen sovittelukomitean kokoontumista kutsutaan kuitenkin koolle trilogi:






  a) | jos kyseisessä trilogissa päästään yhteisymmärrykseen ja jos Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät trilogin tulokset, sovittelu päätetään kirjeenvaihdolla ilman sovittelukomitean kokousta; |
| --- | --- | --- |

36.

a)

jos kyseisessä trilogissa päästään yhteisymmärrykseen ja jos Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät trilogin tulokset, sovittelu päätetään kirjeenvaihdolla ilman sovittelukomitean kokousta;

| b) | jos kyseisessä trilogissa ei päästä yhteisymmärrykseen, sovittelukomitea kokoontuu ja järjestää työnsä olosuhteiden mukaan saattaakseen päätöksentekomenettelyn mahdollisimman suurelta osin päätökseen ennen SEUT 314 artiklan 5 kohdassa asetetun 21 päivän määräajan päättymistä. Sovittelukomitean työ voidaan saattaa päätökseen kirjeenvaihdolla. |
| --- | --- |

b)

jos kyseisessä trilogissa ei päästä yhteisymmärrykseen, sovittelukomitea kokoontuu ja järjestää työnsä olosuhteiden mukaan saattaakseen päätöksentekomenettelyn mahdollisimman suurelta osin päätökseen ennen SEUT 314 artiklan 5 kohdassa asetetun 21 päivän määräajan päättymistä. Sovittelukomitean työ voidaan saattaa päätökseen kirjeenvaihdolla.

G osa.   Talousarvion toteutus, maksut ja maksattamatta olevat määrät (reste à liquider)

| 37. | Kun otetaan huomioon, että on tarpeen varmistaa maksumäärärahojen kokonaismäärän hallittu kehitys suhteessa maksusitoumusmäärärahoihin, jotta vältetään maksattamatta olevien määrien epänormaali siirtyminen vuodesta toiseen, toimielimet sopivat valvovansa tiiviisti maksuennusteita ja maksattamatta olevien määrien tasoa, jotta unionin ohjelmien toteutus ei häiriintyisi siksi, että maksumäärärahoja puuttuu monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolon päättyessä.
  Jotta kaikkien otsakkeiden maksujen tason ja profiilin asianmukaisuus voitaisiin varmistaa, määrärahojen vapauttamista ja etenkin automaattista vapauttamista koskevia sääntöjä sovelletaan tiukasti kaikissa otsakkeissa.
  Toimielimet tapaavat säännöllisesti talousarviomenettelyn aikana arvioidakseen yhdessä talousarvion toteutuksen tilannetta ja näkymiä kuluvana varainhoitovuotena ja tulevina varainhoitovuosina. Kyseinen arviointi järjestetään toimielinten välisinä erityisinä kokouksina asianmukaisella tasolla, ja niitä ennen komissio esittää yksityiskohtaisen tilannekatsauksen rahasto- ja jäsenvaltiokohtaisesti maksujen toteutumisesta, siirroista, saaduista korvausvaatimuksista ja tarkistetuista ennusteista, mukaan lukien tarvittaessa pitkän aikavälin ennusteet. Jotta varmistetaan erityisesti se, että unioni pystyy täyttämään kaikki rahoitusvelvoitteensa, jotka johtuvat kauden 2021–2027 nykyisistä ja tulevista sitoumuksista SEUT 323 artiklan mukaisesti, Euroopan parlamentti ja neuvosto analysoivat komission arviot tarvittavista maksumäärärahoista ja keskustelevat niistä. |
| --- | --- |

37.

Jotta kaikkien otsakkeiden maksujen tason ja profiilin asianmukaisuus voitaisiin varmistaa, määrärahojen vapauttamista ja etenkin automaattista vapauttamista koskevia sääntöjä sovelletaan tiukasti kaikissa otsakkeissa.

Toimielimet tapaavat säännöllisesti talousarviomenettelyn aikana arvioidakseen yhdessä talousarvion toteutuksen tilannetta ja näkymiä kuluvana varainhoitovuotena ja tulevina varainhoitovuosina. Kyseinen arviointi järjestetään toimielinten välisinä erityisinä kokouksina asianmukaisella tasolla, ja niitä ennen komissio esittää yksityiskohtaisen tilannekatsauksen rahasto- ja jäsenvaltiokohtaisesti maksujen toteutumisesta, siirroista, saaduista korvausvaatimuksista ja tarkistetuista ennusteista, mukaan lukien tarvittaessa pitkän aikavälin ennusteet. Jotta varmistetaan erityisesti se, että unioni pystyy täyttämään kaikki rahoitusvelvoitteensa, jotka johtuvat kauden 2021–2027 nykyisistä ja tulevista sitoumuksista SEUT 323 artiklan mukaisesti, Euroopan parlamentti ja neuvosto analysoivat komission arviot tarvittavista maksumäärärahoista ja keskustelevat niistä.

H osa.   Euroopan unionin elpymisvälineeseen liittyvä yhteistyö (4) (*1)

| 38. | Komissiolle annetaan yksinomaan covid-19-kriisin seurauksiin puuttumista varten valtuudet ottaa unionin puolesta pääomamarkkinoilta lainaksi enintään 750 000 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina), josta enintään 390 000 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina) voidaan käyttää menoihin ja enintään 360 000 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina) voidaan käyttää lainojen myöntämiseen omia varoja koskevan päätöksen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Elpymisvälineasetuksessa säädetyn mukaisesti menoihin käytettävä määrä on varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohtaa sovellettaessa ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Toimielimet sopivat, että Euroopan parlamentin ja neuvoston roolia niiden toimiessa budjettivallan käyttäjinä on vahvistettava Euroopan unionin elpymisvälineen mukaisten ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen osalta, jotta varmistetaan tällaisten tulojen käytön asianmukainen valvonta ja osallistuminen niiden käyttöön elpymisvälineasetuksessa asetettujen rajoitusten ja tarvittaessa asiaankuuluvan alakohtaisen lainsäädännön puitteissa. Toimielimet sopivat myös siitä, että on tarpeen varmistaa kaikkien Euroopan unionin elpymisvälineen mukaisten varojen täysimääräinen läpinäkyvyys ja näkyvyys. |
| --- | --- |

39.

Euroopan unionin elpymisvälineen mukaiset ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

| 40. | Koska on tarpeen varmistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asianmukainen osallistuminen Euroopan unionin elpymisvälineen mukaisten ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen hallinnointiin, toimielimet sopivat 41–46 kohdassa esitetystä menettelystä. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Komissio toimittaa yksityiskohtaiset tiedot yhdessä ennakkoarvioidensa kanssa talousarviomenettelyn yhteydessä. Tällaisten tietojen on sisällettävä yksityiskohtaiset arviot maksusitoumus- ja maksumäärärahoista ja oikeudellisista sitoumuksista, eriteltynä niiden otsakkeiden ja ohjelmien mukaisesti, jotka saavat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja elpymisvälineasetuksen mukaisesti. Komissio toimittaa kaikki Euroopan parlamentin tai neuvoston pyytämät merkitykselliset lisätiedot. Komissio liittää talousarvioesitykseen asiakirjan, johon on koottu kaikki merkitykselliset tiedot Euroopan unionin elpymisvälineestä, mukaan lukien yhteenvetotaulukot, joihin on koottu talousarviomäärärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot Euroopan unionin elpymisvälineestä. Kyseinen asiakirja on osa ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevaa unionin yleisen talousarvion liitettä, josta määrätään 44 kohdassa. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Komissio esittää 41 kohdassa tarkoitettujen tietojen säännöllisiä ajantasaistuksia koko varainhoitovuoden ajan ja ainakin ennen kutakin 45 kohdassa tarkoitettua erityistä kokousta. Komissio toimittaa asiaankuuluvat tiedot Euroopan parlamentille ja neuvostolle ajoissa, jotta vastaavista suunnitteluasiakirjoista voidaan käydä hyödylliset keskustelut ja neuvottelut, myös ennen kuin komissio tekee asiaankuuluvia päätöksiä. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Toimielimet tapaavat säännöllisesti talousarviomenettelyn yhteydessä arvioidakseen yhdessä Euroopan unionin elpymisvälineen mukaisten ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen toteutumista, erityisesti sen tilannetta ja näkymiä, ja keskustellakseen yhdessä talousarvioesitysten kanssa toimitetuista vuotuisista arvioista ja niiden jakautumisesta ottaen asianmukaisesti huomioon elpymisvälineasetuksessa ja tapauksen mukaan asiaankuuluvassa alakohtaisessa lainsäädännössä asetetut rajoitukset ja ehdot. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Euroopan parlamentti ja neuvosto liittävät unionin yleiseen talousarvioon liitteen muodossa asiakirjan, jossa esitetään kaikki budjettikohdat, jotka saavat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja Euroopan unionin elpymisvälineestä. Lisäksi ne käyttävät talousarviorakennetta ja erityisesti selvitysosaa Euroopan unionin elpymisvälineestä saatujen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen esittämistä varten voidakseen valvoa kyseisten tulojen käyttöä asianmukaisesti. Varainhoitoasetuksen 22 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentti ja neuvosto sisällyttävät menotaulukkoon selvitysosia ja yleisiä huomautuksia, joissa mainitaan budjettikohdat, joihin voidaan ottaa elpymisvälineasetuksen perusteella käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaavat määrärahat, ja joissa ilmoitetaan asiaankuuluvat määrät. Toteuttaessaan käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen toteuttamisvastuutaan komissio sitoutuu ottamaan tällaiset huomautukset asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Toimielimet sopivat järjestävänsä toimielinten välisiä erityisiä kokouksia asianmukaisella tasolla arvioidakseen Euroopan unionin elpymisvälineen mukaisten ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen tilannetta ja näkymiä. Näitä kokouksia pidetään vähintään kolme kertaa varainhoitovuodessa hieman ennen talousarviota koskevia trilogeja tai pian niiden jälkeen. Lisäksi toimielimet tapaavat tapauskohtaisesti, jos jokin toimielimistä esittää perustellun pyynnön. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat milloin tahansa esittää kirjallisia huomautuksia ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen toteutumisesta. Komissio ottaa kaikki Euroopan parlamentin ja neuvoston esittämät huomautukset ja ehdotukset asianmukaisesti huomioon. Kyseisissä kokouksissa voidaan käsitellä merkittäviä poikkeamia Euroopan unionin elpymisvälineen menoissa 46 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Komissio toimittaa yksityiskohtaiset tiedot kaikista sen alustavista ennusteista tehdyistä poikkeamista ennen 45 kohdassa tarkoitettua erityistä toimielinten välistä kokousta ja tapauskohtaisesti, jos poikkeama on merkittävä. Poikkeama Euroopan unionin elpymisvälineen ennustetuista menoista on merkittävä, jos menot poikkeavat ennusteesta tietyn varainhoitovuoden ja tietyn ohjelman osalta yli 10 prosenttia. Jos alustavista ennusteista poiketaan merkittävästi, toimielimet keskustelevat asiasta, jos joko Euroopan parlamentti tai neuvosto pyytää tätä kahden viikon kuluessa siitä, kun tällaisesta merkittävästä poikkeamasta on ilmoitettu. Toimielimet arvioivat asiaa yhdessä tarkoituksena löytää asiassa yhteinen perusta kolmen viikon kuluessa tapaamispyynnöstä. Komissio ottaa kaikki saadut huomautukset tarkoin huomioon. Komissio sitoutuu olemaan tekemättä päätöstä ennen kuin neuvottelut on saatu päätökseen tai kolmen viikon aika on kulunut. Jälkimmäisessä tapauksessa komissio perustelee päätöksensä asianmukaisesti. Kiireellisissä tapauksissa toimielimet voivat sopia määräaikojen lyhentämisestä viikolla. |
| --- | --- |

46.

Euroopan unionin elpymisvälineen perusteella myönnetyt lainat

| 47. | Varmistaakseen Euroopan unionin elpymisvälineen lainakomponenttiin liittyvien kaikkien tietojen saannin sekä läpinäkyvyyden ja näkyvyyden komissio toimittaa yksityiskohtaiset tiedot jäsenvaltioille Euroopan unionin elpymisvälineen mukaisesti myönnetyistä lainoista yhdessä ennakkoarvioidensa kanssa kiinnittäen samalla erityistä huomiota arkaluonteisiin tietoihin, jotka suojataan. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Tiedot Euroopan unionin elpymisvälineen mukaisesti myönnetyistä lainoista esitetään budjettikohdassa varainhoitoasetuksen 52 artiklan 1 kohdan d alakohdan vaatimusten mukaisesti, ja myös kyseisen alakohdan iii alakohdassa tarkoitettu liite sisältyy näihin tietoihin. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1182/71, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1971, määräaikoihin, päivämääriin ja määräpäiviin sovellettavista säännöistä (EYVL L 124, 8.6.1971, s. 1).

(2)  Eri vaiheisiin kuuluvat seuraavat: kuluvan varainhoitovuoden talousarvio (hyväksytyt lisätalousarviot mukaan luettuina), alkuperäinen talousarvioesitys, neuvoston kanta talousarvioesitykseen, Euroopan parlamentin neuvoston kantaan tekemät tarkistukset ja komission esittämät oikaisukirjelmät (jolleivät toimielimet ole niitä vielä täysin hyväksyneet).

(3)  Budjettikohta katsotaan teknisesti loppuun käsitellyksi, jos siitä ei ole Euroopan parlamentin ja neuvoston kesken erimielisyyksiä ja jos sen osalta ei ole esitetty oikaisukirjelmää.

(4)  Jos komissio tekee SEUT 122 artiklan mukaisen ehdotuksen neuvoston säädökseksi, jolla on mahdollisesti huomattavia talousarviovaikutuksia, sovelletaan SEUT 122 artiklaan perustuvien sellaisten uusien ehdotusten talousarviovalvonnasta, joilla on mahdollisesti huomattavia talousarviovaikutuksia, ... päivänä ...kuuta ... annetussa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisessä julistuksessa (EUVL ..., s. ...) esitettyä menettelyä.

(*1)  Virallinen lehti: lisätään alaviitteeseen asiakirjassa SN 3633/3/20 REV 3 ADD 1 olevan yhteisen julistuksen päivämäärä sekä EUVL-viite.

LIITE II

UUSIEN OMIEN VAROJEN KÄYTTÖÖNOTTAMISEKSI TEHTÄVÄÄ ETENEMISSUUNNITELMAA KOSKEVA TOIMIELINTEN YHTEISTYÖ

Johdanto

| A. | Toimielimet ovat sitoutuneet vilpittömään ja avoimeen yhteistyöhön ja työhön, jonka tarkoituksena on toteuttaa etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottoa varten vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloaikana. |
| --- | --- |

A.

Toimielimet ovat sitoutuneet vilpittömään ja avoimeen yhteistyöhön ja työhön, jonka tarkoituksena on toteuttaa etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottoa varten vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloaikana.

| B. | Toimielimet tunnustavat sen Euroopan unionin elpymisvälineeseen liittyvän viitekehyksen tärkeyden, jossa uudet omat varat olisi otettava käyttöön. |
| --- | --- |

B.

Toimielimet tunnustavat sen Euroopan unionin elpymisvälineeseen liittyvän viitekehyksen tärkeyden, jossa uudet omat varat olisi otettava käyttöön.

| C. | Komissiolle annetaan valtuudet yksinomaan covid-19-kriisin seurauksiin puuttumista varten omia varoja koskevan päätöksen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaa unionin puolesta pääomamarkkinoilta lainaksi varoja enintään 750 000 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina), joista enintään 390 000 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina) voidaan käyttää menoihin kyseisen päätöksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

C.

Komissiolle annetaan valtuudet yksinomaan covid-19-kriisin seurauksiin puuttumista varten omia varoja koskevan päätöksen 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaa unionin puolesta pääomamarkkinoilta lainaksi varoja enintään 750 000 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina), joista enintään 390 000 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina) voidaan käyttää menoihin kyseisen päätöksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.

| D. | Kyseisten Euroopan unionin elpymisvälineen mukaisiin menoihin käytettävien varojen pääoman takaisinmaksu ja siihen liittyvät korot on rahoitettava unionin yleisestä talousarviosta, myös riittävistä tuotoista, jotka saadaan vuoden 2021 jälkeen käyttöön otettavista uusista omista varoista. Kaikki tähän liittyvät velat maksetaan takaisin kokonaisuudessaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2058 omia varoja koskevan päätöksen 5 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetyn mukaisesti. Vuosittain maksettavat määrät määräytyvät liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen maturiteetin ja velanmaksustrategian mukaan noudattaen samalla kyseisen kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua varojen pääoman takaisinmaksun rajaa, joka on 7,5 prosenttia kyseisen päätöksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta menojen kattamiseen käytettävästä enimmäismäärästä. |
| --- | --- |

D.

Kyseisten Euroopan unionin elpymisvälineen mukaisiin menoihin käytettävien varojen pääoman takaisinmaksu ja siihen liittyvät korot on rahoitettava unionin yleisestä talousarviosta, myös riittävistä tuotoista, jotka saadaan vuoden 2021 jälkeen käyttöön otettavista uusista omista varoista. Kaikki tähän liittyvät velat maksetaan takaisin kokonaisuudessaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2058 omia varoja koskevan päätöksen 5 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetyn mukaisesti. Vuosittain maksettavat määrät määräytyvät liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen maturiteetin ja velanmaksustrategian mukaan noudattaen samalla kyseisen kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua varojen pääoman takaisinmaksun rajaa, joka on 7,5 prosenttia kyseisen päätöksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta menojen kattamiseen käytettävästä enimmäismäärästä.

| E. | Euroopan unionin elpymisvälineen takaisinmaksuun liittyvät unionin talousarviosta maksettavat menot eivät saisi johtaa ohjelmiin liittyvien menojen tai investointivälineiden varojen perusteettomaan vähentämiseen monivuotisessa rahoituskehyksessä. On myös suotavaa lieventää jäsenvaltioille aiheutuvia BKTL:oon perustuvien omien varojen lisäyksiä. |
| --- | --- |

E.

Euroopan unionin elpymisvälineen takaisinmaksuun liittyvät unionin talousarviosta maksettavat menot eivät saisi johtaa ohjelmiin liittyvien menojen tai investointivälineiden varojen perusteettomaan vähentämiseen monivuotisessa rahoituskehyksessä. On myös suotavaa lieventää jäsenvaltioille aiheutuvia BKTL:oon perustuvien omien varojen lisäyksiä.

| F. | Tämän vuoksi ja lisätäkseen Euroopan unionin elpymisvälineen takaisinmaksusuunnitelman uskottavuutta ja kestävyyttä toimielimet pyrkivät siihen, että otetaan käyttöön riittävät uudet omat varat odotettuja takaisinmaksuun liittyviä menoja vastaavan määrän kattamiseksi. Yleiskatteisuuden periaatteen mukaisesti tämä ei merkitsisi minkään tiettyjen omien varojen korvamerkitsemistä tai sitomista tietyn menolajin kattamiseksi. |
| --- | --- |

F.

Tämän vuoksi ja lisätäkseen Euroopan unionin elpymisvälineen takaisinmaksusuunnitelman uskottavuutta ja kestävyyttä toimielimet pyrkivät siihen, että otetaan käyttöön riittävät uudet omat varat odotettuja takaisinmaksuun liittyviä menoja vastaavan määrän kattamiseksi. Yleiskatteisuuden periaatteen mukaisesti tämä ei merkitsisi minkään tiettyjen omien varojen korvamerkitsemistä tai sitomista tietyn menolajin kattamiseksi.

| G. | Toimielimet toteavat, että uusien omien varojen korin käyttöönottamisella olisi tuettava unionin menojen riittävää rahoitusta monivuotisessa rahoituskehyksessä, ja samalla olisi supistettava kansallisten BKTL-perusteisten rahoitusosuuksien osuutta unionin vuotuisen talousarvion rahoituksessa. Tulolähteiden monipuolistaminen voisi puolestaan helpottaa menojen parempaa kohdentamista unionin tasolla ensisijaisiin aloihin ja yhteisiin julkishyödykkeisiin, joista saadaan suuria tehokkuushyötyjä kansallisiin menoihin verrattuna. |
| --- | --- |

G.

Toimielimet toteavat, että uusien omien varojen korin käyttöönottamisella olisi tuettava unionin menojen riittävää rahoitusta monivuotisessa rahoituskehyksessä, ja samalla olisi supistettava kansallisten BKTL-perusteisten rahoitusosuuksien osuutta unionin vuotuisen talousarvion rahoituksessa. Tulolähteiden monipuolistaminen voisi puolestaan helpottaa menojen parempaa kohdentamista unionin tasolla ensisijaisiin aloihin ja yhteisiin julkishyödykkeisiin, joista saadaan suuria tehokkuushyötyjä kansallisiin menoihin verrattuna.

| H. | Uudet omat varat olisi näin ollen mukautettava unionin toimintapoliittisiin tavoitteisiin, ja niillä olisi tuettava unionin prioriteetteja, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja Euroopan digitaalista valmiutta, ja niillä olisi myös edistettävä oikeudenmukaista verotusta ja veropetosten ja veronkierron torjunnan tehostamista. |
| --- | --- |

H.

Uudet omat varat olisi näin ollen mukautettava unionin toimintapoliittisiin tavoitteisiin, ja niillä olisi tuettava unionin prioriteetteja, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja Euroopan digitaalista valmiutta, ja niillä olisi myös edistettävä oikeudenmukaista verotusta ja veropetosten ja veronkierron torjunnan tehostamista.

| I. | Toimielimet ovat yhtä mieltä siitä, että uusia omia varoja olisi saatava aikaan ”uuden rahan” tuottamisen mahdollistavalla tavalla. Samanaikaisesti ne pyrkivät vähentämään byrokratiaa ja rasitusta yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), sekä kansalaisille. |
| --- | --- |

I.

Toimielimet ovat yhtä mieltä siitä, että uusia omia varoja olisi saatava aikaan ”uuden rahan” tuottamisen mahdollistavalla tavalla. Samanaikaisesti ne pyrkivät vähentämään byrokratiaa ja rasitusta yrityksille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), sekä kansalaisille.

| J. | Uusien omien varojen olisi täytettävä yksinkertaisuuden, avoimuuden, ennakoitavuuden ja oikeudenmukaisuuden kriteerit. Uusien omien varojen laskenta, siirto ja valvonta ei saisi johtaa liialliseen hallinnolliseen rasitukseen unionin toimielimille ja kansallisille viranomaisille. |
| --- | --- |

J.

Uusien omien varojen olisi täytettävä yksinkertaisuuden, avoimuuden, ennakoitavuuden ja oikeudenmukaisuuden kriteerit. Uusien omien varojen laskenta, siirto ja valvonta ei saisi johtaa liialliseen hallinnolliseen rasitukseen unionin toimielimille ja kansallisille viranomaisille.

| K. | Ottaen huomioon uusien omien varojen käyttöönoton raskaat menettelyvaatimukset toimielimet sopivat, että omien varojen järjestelmän tarvittava uudistus olisi saatava aikaan rajallisella määrällä tarkistuksia omia varoja koskevaan päätökseen. |
| --- | --- |

K.

Ottaen huomioon uusien omien varojen käyttöönoton raskaat menettelyvaatimukset toimielimet sopivat, että omien varojen järjestelmän tarvittava uudistus olisi saatava aikaan rajallisella määrällä tarkistuksia omia varoja koskevaan päätökseen.

| L. | Toimielimet sopivat sen vuoksi tekevänsä kauden 2021–2027 aikana yhteistyötä tässä liitteessä esitettyjen periaatteiden pohjalta pyrkiäkseen siihen, että uusia omia varoja otetaan käyttöön B osassa vahvistetun etenemissuunnitelman ja siinä esitettyjen päivämäärien mukaisesti. |
| --- | --- |

L.

Toimielimet sopivat sen vuoksi tekevänsä kauden 2021–2027 aikana yhteistyötä tässä liitteessä esitettyjen periaatteiden pohjalta pyrkiäkseen siihen, että uusia omia varoja otetaan käyttöön B osassa vahvistetun etenemissuunnitelman ja siinä esitettyjen päivämäärien mukaisesti.

| M. | Toimielimet tunnustavat myös paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten sopimuksessa (1) esitettyjen paremman lainsäädännön välineiden, erityisesti vaikutustenarvioinnin, merkityksen. |
| --- | --- |

M.

Toimielimet tunnustavat myös paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten sopimuksessa (1) esitettyjen paremman lainsäädännön välineiden, erityisesti vaikutustenarvioinnin, merkityksen.

A osa.   Täytäntöönpanon periaatteet

| 1. | Komissio tekee uusia omia varoja ja mahdollisia muita 10 kohdassa tarkoitettuja uusia omia varoja koskevat tarvittavat lainsäädäntöehdotukset paremman lainsäädännön periaatteiden mukaisesti. Se ottaa tässä yhteydessä asianmukaisesti huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston tekemät ehdotukset. Kyseisiin lainsäädäntöehdotuksiin liitetään asiaankuuluva omia varoja koskeva täytäntöönpanolainsäädäntö. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toimielimet sopivat seuraavista ohjaavista periaatteista uusia omia varoja koskevan korin käyttöönotolle:






  a) | nostetaan uusilla omilla varoilla kerättävää määrää siten, että se riittää kattamaan kaikkien omia varoja koskevan päätöksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin menoihin lainaksi otettujen varojen pääoman ja korkojen takaisinmaksusta odotettujen menojen tason kunnioittaen samalla yleiskatteisuuden periaatetta. Omista varoista saatavilla tuloilla, jotka ylittävät takaisinmaksuun tarvittavat määrät, rahoitetaan edelleen unionin talousarviota yleisinä tuloina yleiskatteisuuden periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

nostetaan uusilla omilla varoilla kerättävää määrää siten, että se riittää kattamaan kaikkien omia varoja koskevan päätöksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin menoihin lainaksi otettujen varojen pääoman ja korkojen takaisinmaksusta odotettujen menojen tason kunnioittaen samalla yleiskatteisuuden periaatetta. Omista varoista saatavilla tuloilla, jotka ylittävät takaisinmaksuun tarvittavat määrät, rahoitetaan edelleen unionin talousarviota yleisinä tuloina yleiskatteisuuden periaatteen mukaisesti;

| b) | Euroopan unionin elpymisvälineen rahoituskulut kattavien menojen ei ole tarkoitus vähentää unionin ohjelmien ja rahastojen menoja; |
| --- | --- |

b)

Euroopan unionin elpymisvälineen rahoituskulut kattavien menojen ei ole tarkoitus vähentää unionin ohjelmien ja rahastojen menoja;

| c) | mukautetaan omat varat unionin prioriteetteihin, kuten ilmastonmuutoksen torjuntaan, kiertotalouteen, Euroopan digitaaliseen valmiuteen sekä oikeudenmukaisen verotuksen edistämiseen ja veropetosten ja veronkierron torjunnan tehostamiseen; |
| --- | --- |

c)

mukautetaan omat varat unionin prioriteetteihin, kuten ilmastonmuutoksen torjuntaan, kiertotalouteen, Euroopan digitaaliseen valmiuteen sekä oikeudenmukaisen verotuksen edistämiseen ja veropetosten ja veronkierron torjunnan tehostamiseen;

| d) | noudatetaan yksinkertaisuuden, avoimuuden ja oikeudenmukaisuuden kriteerejä; |
| --- | --- |

d)

noudatetaan yksinkertaisuuden, avoimuuden ja oikeudenmukaisuuden kriteerejä;

| e) | varmistetaan tulovirran vakaus ja ennakoitavuus; |
| --- | --- |

e)

varmistetaan tulovirran vakaus ja ennakoitavuus;

| f) | ei lisätä unionin toimielinten ja kansallisten viranomaisten liiallista hallinnollista rasitusta; |
| --- | --- |

f)

ei lisätä unionin toimielinten ja kansallisten viranomaisten liiallista hallinnollista rasitusta;

| g) | pyritään saamaan aikaan uusia lisätuloja; |
| --- | --- |

g)

pyritään saamaan aikaan uusia lisätuloja;

| h) | pyritään samanaikaisesti vähentämään byrokratiaa ja rasitusta yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, sekä kansalaisille. |
| --- | --- |

h)

pyritään samanaikaisesti vähentämään byrokratiaa ja rasitusta yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, sekä kansalaisille.

| 3. | Euroopan parlamentti ja neuvosto analysoivat ja keskustelevat 1 kohdassa tarkoitetuista lainsäädäntöehdotuksista ja etenevät niiden käsittelyssä ilman aiheetonta viivytystä sisäisten menettelyjensä mukaisesti helpottaakseen nopean päätöksen aikaansaamista. Komission tehtyä ehdotuksensa Euroopan parlamentin jäsenet ja neuvoston edustajat tapaavat käsittelyjensä aikana komission edustajien läsnä ollessa, jotta ne voivat antaa toisilleen tietoja kunkin tilanteesta. Lisäksi toimielimet käyvät säännöllisesti vuoropuhelua etenemissuunnitelman edistymisestä. |
| --- | --- |

3.

B osa.   Etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi

Ensimmäinen vaihe: 2021

| 4. | Ensimmäisessä vaiheessa otetaan käyttöön 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen sovellettava uusi omien varojen luokka, joka muodostuu tulo-osuudesta, joka saadaan kansallisista rahoitusosuuksista, jotka lasketaan kierrättämättömän muovipakkausjätteen painon perusteella omia varoja koskevassa päätöksessä säädetyllä tavalla. Kyseisen päätöksen on määrä tulla voimaan tammikuussa 2021 edellyttäen, että jäsenvaltiot hyväksyvät sen valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Komissio nopeuttaa työtänsä ja esittää vuonna 2020 käynnistettyjen vaikutustenarviointien jälkeen ehdotukset hiilidioksidipäästöjen tullimekanismista ja digitaaliverosta ja niihin liittyvän ehdotuksen uusien omien varojen käyttöönotosta tältä pohjalta kesäkuuhun 2021 mennessä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2023. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komissio arvioi EU:n päästökauppajärjestelmää uudelleen keväällä 2021, mukaan lukien sen mahdollinen ulottaminen koskemaan ilmailu- ja meriliikennealaa. Se ehdottaa EU:n päästökauppajärjestelmään perustuvia omia varoja kesäkuuhun 2021 mennessä. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Toimielimet ovat yhtä mieltä siitä, että hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi ja EU:n päästökauppajärjestelmä ovat temaattisesti kytköksissä toisiinsa ja että niistä olisi sen vuoksi perusteltua keskustella samassa hengessä. |
| --- | --- |

7.

Toinen vaihe: 2022 ja 2023

| 8. | Nämä uudet omat varat on tarkoitus ottaa käyttöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2023 noudattaen perussopimusten mukaan sovellettavia menettelyjä ja edellyttäen, että jäsenvaltiot hyväksyvät ne valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Neuvosto käsittelee näitä uusia omia varoja 1 päivään heinäkuuta 2022 mennessä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön 1 päivään tammikuuta 2023 mennessä. |
| --- | --- |

9.

Kolmas vaihe: 2024–2026

| 10. | Komissio ehdottaa vaikutustenarviointien perusteella lisää uusia omia varoja, joihin voisi kuulua finanssitransaktiovero ja yrityssektoriin liittyvä rahoitusosuus tai uusi yhteinen yhteisöveropohja. Komissio pyrkii esittämään ehdotuksen kesäkuuhun 2024 mennessä. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tällaiset lisäksi tulevat uudet omat varat on tarkoitus ottaa käyttöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2026 noudattaen perussopimusten mukaan sovellettavia menettelyjä ja edellyttäen, että jäsenvaltiot hyväksyvät ne valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Neuvosto käsittelee näitä uusia omia varoja 1 päivään heinäkuuta 2025 mennessä, jotta ne voidaan ottaa käyttöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2026. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus paremmasta lainsäädännöstä, tehty 13 päivänä huhtikuuta 2016 (EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1).

---

Torstai 17. joulukuuta 2020

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/206 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/206

---

P9_TA(2020)0380

Työjärjestyksen muuttaminen parlamentin toiminnan varmistamiseksi poikkeusoloissa

Euroopan parlamentin päätös 17. joulukuuta 2020 työjärjestyksen muuttamisesta parlamentin toiminnan varmistamiseksi poikkeusoloissa (2020/2098(REG))

(2021/C 445/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 236 ja 237 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 236 ja 237 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0194/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0194/2020),

| 1. | päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että covid-19-pandemian aiheuttama terveyskriisi on paljastanut, että työjärjestyksessä tarvitaan tarkemmin määriteltyjä menettelyjä, jotta voidaan varmistaa parlamentin rajoittamaton toiminta erityyppisissä poikkeusoloissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa puhemiehen ja hallintoelinten tämänhetkisen terveyskriisin aikana oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti hyväksymien väliaikaisten toimenpiteiden merkitystä tällaisissa poikkeusoloissa selviytymiseksi; korostaa, että kyseisille toimenpiteille ei ollut vaihtoehtoja parlamentin toiminnan jatkuvuuden takaamiseksi perussopimuksissa edellytetyn mukaisesti ja että ne mahdollistivat sen, että parlamentti voi toimia lainsäätäjänä ja budjettivallan käyttäjänä ja huolehtia poliittisesta valvonnasta kriisin aikana perussopimuksissa määrättyjen menettelyjen mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tähdentää, että kyseiset väliaikaiset toimenpiteet olivat täysin perusteltuja ja niillä varmistettiin kaikkien niiden soveltamisaikana toimitettujen äänestysten pätevyys; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää tärkeänä, että parlamentti varmistaa parhaan kykynsä mukaan kohtuullisen mukauttamisen vammaisille jäsenille ja heidän henkilöstölleen toimiessaan poikkeusoloissa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että jäljempänä esitetyt muutokset olisi hyväksyttävä vaihtoehtoisella sähköisellä äänestysjärjestelmällä parlamentin puhemiehen ja sen hallintoelinten hyväksymien nykyisten väliaikaisten toimenpiteiden mukaisesti, jotta parlamentti voi toimia covid-19-pandemian aiheuttaman terveyskriisin aikana; |
| --- | --- |

6.

| 7. | päättää, että kyseiset muutokset tulevat voimaan 1. tammikuuta 2021 mutta niitä sovelletaan vasta 18. tammikuuta 2021 alkaen, jotta puhemiehellä ja puheenjohtajakokouksella on oikeusperusta tehdä ja hyväksyä etukäteen uuden 237 a artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen päätös, jotta uusia määräyksiä voidaan soveltaa täysimääräisesti niiden ensimmäisestä soveltamispäivästä alkaen eli vuoden 2021 ensimmäisen varsinaisen istuntojakson alussa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

8.

Tarkistus 1

Euroopan parlamentin työjärjestys

Osa XIII a (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | |

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus 2

Euroopan parlamentin työjärjestys

237 a artikla (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 237 a artikla |
| | Poikkeustoimenpiteet |
| | 1.
     
  Tätä artiklaa sovelletaan tilanteisiin, joissa parlamentin tehtävien hoitaminen ja oikeuksien käyttäminen perussopimusten mukaisesti vaikeutuvat sellaisten poikkeuksellisten ja ennalta arvaamattomien olosuhteiden vuoksi, joihin se ei voi vaikuttaa, ja joissa tilapäinen poikkeaminen muualla tässä työjärjestyksessä vahvistetuista parlamentin tavanomaisista menettelyistä on tarpeen, jotta voidaan hyväksyä poikkeustoimenpiteitä, joiden avulla parlamentti voi jatkaa kyseisten tehtävien hoitamista ja kyseisten oikeuksien käyttämistä. |
| | Tällaisten poikkeusolojen katsotaan vallitsevan, jos puhemies katsoo parlamentin yksiköiden tarvittaessa vahvistaman luotettavan näytön perusteella, että parlamentin on mahdotonta tai vaarallista turvallisuussyistä tai siksi, että teknisiä välineitä ei ole käytettävissä, kokoontua muualla tässä työjärjestyksessä vahvistettuja tavanomaisia menettelyjä noudattaen ja hyväksytyn kalenterin mukaisesti. |
| | 2.
     
  Edellä olevan 1 kohdan mukaisten edellytysten täyttyessä puhemies voi puheenjohtajakokouksen hyväksynnällä päättää soveltaa yhtä tai useampaa 3 kohdassa tarkoitettua toimenpidettä. |
| | Jos puheenjohtajakokous ei voi pakottavista kiireellisyyssyistä kokoontua kasvotusten tai virtuaalisesti, puhemies voi päättää soveltaa yhtä tai useampaa 3 kohdassa tarkoitettua toimenpidettä. Tällainen päätös raukeaa viiden päivän kuluttua sen antamisesta, ellei puheenjohtajakokous hyväksy sitä kyseisessä ajassa. |
| | Puheenjohtajakokouksen hyväksymän puhemiehen päätöksen jälkeen vähintään keskitason vähimmäismäärän saavuttamiseksi tarvittava määrä jäseniä tai yksi tai useampi poliittinen ryhmä voi milloin tahansa pyytää, että osa tai kaikki kyseisessä päätöksessä määrätyistä toimenpiteistä toimitetaan erikseen parlamentin hyväksyttäväksi ilman keskustelua. Äänestys täysistunnossa otetaan pyynnön käsiteltäväksi jättämistä seuraavan ensimmäisen täysistunnon esityslistalle. Tarkistuksia ei voida esittää. Jos toimenpide ei saa annettujen äänten enemmistöä, se raukeaa istuntojakson päättymisen jälkeen. Täysistunnon hyväksymästä toimenpiteestä ei voida enää äänestää uudelleen saman istuntojakson aikana. |
| | 3.
     
  Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa päätöksessä voidaan määrätä kaikista 1 kohdassa tarkoitettuihin poikkeusoloihin kohdistuvista tarkoituksenmukaisista toimenpiteistä ja erityisesti seuraavista toimenpiteistä: |
| | a) | suunnitellun istuntojakson, istunnon tai valiokunnan kokouksen lykkääminen myöhempään ajankohtaan ja/tai parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien ja muiden elinten kokousten peruuttaminen tai rajoittaminen; |

Nykyinen teksti

Tarkistus

237 a artikla

Poikkeustoimenpiteet

1.
     
  Tätä artiklaa sovelletaan tilanteisiin, joissa parlamentin tehtävien hoitaminen ja oikeuksien käyttäminen perussopimusten mukaisesti vaikeutuvat sellaisten poikkeuksellisten ja ennalta arvaamattomien olosuhteiden vuoksi, joihin se ei voi vaikuttaa, ja joissa tilapäinen poikkeaminen muualla tässä työjärjestyksessä vahvistetuista parlamentin tavanomaisista menettelyistä on tarpeen, jotta voidaan hyväksyä poikkeustoimenpiteitä, joiden avulla parlamentti voi jatkaa kyseisten tehtävien hoitamista ja kyseisten oikeuksien käyttämistä.

Tällaisten poikkeusolojen katsotaan vallitsevan, jos puhemies katsoo parlamentin yksiköiden tarvittaessa vahvistaman luotettavan näytön perusteella, että parlamentin on mahdotonta tai vaarallista turvallisuussyistä tai siksi, että teknisiä välineitä ei ole käytettävissä, kokoontua muualla tässä työjärjestyksessä vahvistettuja tavanomaisia menettelyjä noudattaen ja hyväksytyn kalenterin mukaisesti.

Tällaisten poikkeusolojen katsotaan vallitsevan, jos puhemies katsoo parlamentin yksiköiden tarvittaessa vahvistaman luotettavan näytön perusteella, että parlamentin on mahdotonta tai vaarallista turvallisuussyistä tai siksi, että teknisiä välineitä ei ole käytettävissä, kokoontua muualla tässä työjärjestyksessä vahvistettuja tavanomaisia menettelyjä noudattaen ja hyväksytyn kalenterin mukaisesti.

2.
     
  Edellä olevan 1 kohdan mukaisten edellytysten täyttyessä puhemies voi puheenjohtajakokouksen hyväksynnällä päättää soveltaa yhtä tai useampaa 3 kohdassa tarkoitettua toimenpidettä.

Jos puheenjohtajakokous ei voi pakottavista kiireellisyyssyistä kokoontua kasvotusten tai virtuaalisesti, puhemies voi päättää soveltaa yhtä tai useampaa 3 kohdassa tarkoitettua toimenpidettä. Tällainen päätös raukeaa viiden päivän kuluttua sen antamisesta, ellei puheenjohtajakokous hyväksy sitä kyseisessä ajassa.

Jos puheenjohtajakokous ei voi pakottavista kiireellisyyssyistä kokoontua kasvotusten tai virtuaalisesti, puhemies voi päättää soveltaa yhtä tai useampaa 3 kohdassa tarkoitettua toimenpidettä. Tällainen päätös raukeaa viiden päivän kuluttua sen antamisesta, ellei puheenjohtajakokous hyväksy sitä kyseisessä ajassa.

Puheenjohtajakokouksen hyväksymän puhemiehen päätöksen jälkeen vähintään keskitason vähimmäismäärän saavuttamiseksi tarvittava määrä jäseniä tai yksi tai useampi poliittinen ryhmä voi milloin tahansa pyytää, että osa tai kaikki kyseisessä päätöksessä määrätyistä toimenpiteistä toimitetaan erikseen parlamentin hyväksyttäväksi ilman keskustelua. Äänestys täysistunnossa otetaan pyynnön käsiteltäväksi jättämistä seuraavan ensimmäisen täysistunnon esityslistalle. Tarkistuksia ei voida esittää. Jos toimenpide ei saa annettujen äänten enemmistöä, se raukeaa istuntojakson päättymisen jälkeen. Täysistunnon hyväksymästä toimenpiteestä ei voida enää äänestää uudelleen saman istuntojakson aikana.

Puheenjohtajakokouksen hyväksymän puhemiehen päätöksen jälkeen vähintään keskitason vähimmäismäärän saavuttamiseksi tarvittava määrä jäseniä tai yksi tai useampi poliittinen ryhmä voi milloin tahansa pyytää, että osa tai kaikki kyseisessä päätöksessä määrätyistä toimenpiteistä toimitetaan erikseen parlamentin hyväksyttäväksi ilman keskustelua. Äänestys täysistunnossa otetaan pyynnön käsiteltäväksi jättämistä seuraavan ensimmäisen täysistunnon esityslistalle. Tarkistuksia ei voida esittää. Jos toimenpide ei saa annettujen äänten enemmistöä, se raukeaa istuntojakson päättymisen jälkeen. Täysistunnon hyväksymästä toimenpiteestä ei voida enää äänestää uudelleen saman istuntojakson aikana.

3.
     
  Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa päätöksessä voidaan määrätä kaikista 1 kohdassa tarkoitettuihin poikkeusoloihin kohdistuvista tarkoituksenmukaisista toimenpiteistä ja erityisesti seuraavista toimenpiteistä:

a)

a)

suunnitellun istuntojakson, istunnon tai valiokunnan kokouksen lykkääminen myöhempään ajankohtaan ja/tai parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien ja muiden elinten kokousten peruuttaminen tai rajoittaminen;

suunnitellun istuntojakson, istunnon tai valiokunnan kokouksen lykkääminen myöhempään ajankohtaan ja/tai parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien ja muiden elinten kokousten peruuttaminen tai rajoittaminen;

| b) | istuntojakson, istunnon tai valiokunnan kokouksen siirtäminen parlamentin toimipaikasta johonkin sen työskentelypaikkakunnista tai johonkin muuhun paikkaan tai jostakin sen työskentelypaikkakunnalta parlamentin toimipaikkaan, johonkin parlamentin muista työskentelypaikkakunnista tai johonkin muuhun paikkaan; |
| --- | --- |

b)

b)

istuntojakson, istunnon tai valiokunnan kokouksen siirtäminen parlamentin toimipaikasta johonkin sen työskentelypaikkakunnista tai johonkin muuhun paikkaan tai jostakin sen työskentelypaikkakunnalta parlamentin toimipaikkaan, johonkin parlamentin muista työskentelypaikkakunnista tai johonkin muuhun paikkaan;

istuntojakson, istunnon tai valiokunnan kokouksen siirtäminen parlamentin toimipaikasta johonkin sen työskentelypaikkakunnista tai johonkin muuhun paikkaan tai jostakin sen työskentelypaikkakunnalta parlamentin toimipaikkaan, johonkin parlamentin muista työskentelypaikkakunnista tai johonkin muuhun paikkaan;

| c) | istuntojakson tai istunnon pitäminen parlamentin tiloissa kokonaan tai osittain erillisissä kokoushuoneissa, jotka mahdollistavat lähikontaktien asianmukaisen välttämisen; |
| --- | --- |

c)

c)

istuntojakson tai istunnon pitäminen parlamentin tiloissa kokonaan tai osittain erillisissä kokoushuoneissa, jotka mahdollistavat lähikontaktien asianmukaisen välttämisen;

istuntojakson tai istunnon pitäminen parlamentin tiloissa kokonaan tai osittain erillisissä kokoushuoneissa, jotka mahdollistavat lähikontaktien asianmukaisen välttämisen;

| d) | istuntojakson, istunnon tai parlamentin elinten kokouksen järjestäminen 237 c artiklassa määrätyn etäosallistumisjärjestelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

d)

istuntojakson, istunnon tai parlamentin elinten kokouksen järjestäminen 237 c artiklassa määrätyn etäosallistumisjärjestelyn mukaisesti;

istuntojakson, istunnon tai parlamentin elinten kokouksen järjestäminen 237 c artiklassa määrätyn etäosallistumisjärjestelyn mukaisesti;

| e) | siinä tapauksessa, että 209 artiklan 7 kohdassa määrätty tilapäinen korvaava mekanismi ei tarjoa riittäviä ratkaisuja käsiteltävänä oleviin poikkeusoloihin, valiokunnan jäsenten tilapäinen korvaaminen poliittisen ryhmän toimesta, elleivät asianomaiset jäsenet vastusta tällaista tilapäistä korvaamista. |
| --- | --- |

e)

e)

siinä tapauksessa, että 209 artiklan 7 kohdassa määrätty tilapäinen korvaava mekanismi ei tarjoa riittäviä ratkaisuja käsiteltävänä oleviin poikkeusoloihin, valiokunnan jäsenten tilapäinen korvaaminen poliittisen ryhmän toimesta, elleivät asianomaiset jäsenet vastusta tällaista tilapäistä korvaamista.

siinä tapauksessa, että 209 artiklan 7 kohdassa määrätty tilapäinen korvaava mekanismi ei tarjoa riittäviä ratkaisuja käsiteltävänä oleviin poikkeusoloihin, valiokunnan jäsenten tilapäinen korvaaminen poliittisen ryhmän toimesta, elleivät asianomaiset jäsenet vastusta tällaista tilapäistä korvaamista.

4.
     
  Edellä 2 kohdassa tarkoitetun päätöksen on oltava ajallisesti rajoitettu, ja se on perusteltava. Se tulee voimaan, kun se julkaistaan parlamentin verkkosivustolla tai, jos olosuhteet estävät tällaisen julkaisemisen, kun se julkistetaan parhailla käytettävissä olevilla vaihtoehtoisilla välineillä.

Päätöksestä ilmoitetaan viipymättä myös henkilökohtaisesti kaikille jäsenille.

Päätöksestä ilmoitetaan viipymättä myös henkilökohtaisesti kaikille jäsenille.

Puhemies voi uusia päätöksen 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen yhden tai useamman kerran rajoitetuksi ajaksi. Uusimispäätös on perusteltava.

Puhemies voi uusia päätöksen 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen yhden tai useamman kerran rajoitetuksi ajaksi. Uusimispäätös on perusteltava.

Puhemies peruuttaa tämän artiklan mukaisesti annetun päätöksen heti, kun sen antamiseen johtaneet 1 kohdassa tarkoitetut poikkeusolot ovat lakanneet.

Puhemies peruuttaa tämän artiklan mukaisesti annetun päätöksen heti, kun sen antamiseen johtaneet 1 kohdassa tarkoitetut poikkeusolot ovat lakanneet.

5.
     
  Tätä artiklaa sovelletaan ainoastaan viimeisenä keinona, ja sen perusteella valitaan ja sovelletaan ainoastaan käsiteltävänä olevien poikkeusolojen kannalta ehdottoman välttämättömiä toimenpiteitä.

Tätä artiklaa sovellettaessa otetaan asianmukaisesti huomioon erityisesti edustuksellisen demokratian periaate, jäsenten yhdenvertaisen kohtelun periaate, jäsenten oikeus hoitaa edustajantointaan ilman, että heille aiheutuu haittaa, mukaan lukien heidän 167 artiklan mukainen oikeutensa ja heidän oikeutensa äänestää vapaasti, henkilökohtaisesti ja kukin erikseen, sekä perussopimuksiin liitetyn Euroopan unionin toimielinten ja tiettyjen elinten, laitosten ja yksikköjen kotipaikan sijainnista tehty pöytäkirja N:o 6.

Tätä artiklaa sovellettaessa otetaan asianmukaisesti huomioon erityisesti edustuksellisen demokratian periaate, jäsenten yhdenvertaisen kohtelun periaate, jäsenten oikeus hoitaa edustajantointaan ilman, että heille aiheutuu haittaa, mukaan lukien heidän 167 artiklan mukainen oikeutensa ja heidän oikeutensa äänestää vapaasti, henkilökohtaisesti ja kukin erikseen, sekä perussopimuksiin liitetyn Euroopan unionin toimielinten ja tiettyjen elinten, laitosten ja yksikköjen kotipaikan sijainnista tehty pöytäkirja N:o 6.

Tarkistus 3

Tarkistus 3

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

237 b artikla (uusi)

237 b artikla (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 237 b artikla |
| | Parlamentin poliittisen tasapainon häiriintyminen |
| | 1.
     
  Puhemies voi puheenjohtajakokouksen hyväksynnällä hyväksyä tarvittavia toimenpiteitä, joilla helpotetaan asianomaisten jäsenten tai asianomaisen poliittisen ryhmän osallistumista, jos puhemies katsoo luotettavan näytön perusteella, että parlamentin poliittinen tasapaino on vakavasti heikentynyt, koska merkittävä määrä jäseniä tai poliittinen ryhmä ei voi osallistua parlamentin työskentelyyn muualla tässä työjärjestyksessä vahvistettuja tavanomaisia menettelyjä noudattaen turvallisuussyistä tai siksi, että teknisiä välineitä ei ole käytettävissä. |
| | Tällaisten toimenpiteiden ainoana tavoitteena on mahdollistaa asianomaisten jäsenten osallistuminen etäyhteydellä soveltamalla 237 c artiklan 1 kohdan mukaisesti valittuja teknisiä välineitä tai muulla samaan tarkoitukseen soveltuvalla tavalla. |
| | 2.
     
  Edellä olevan 1 kohdan mukaisia toimenpiteitä voidaan hyväksyä jäsenten edun mukaisesti, jos kyseessä on merkittävä määrä jäseniä ja jos tietyllä alueella poikkeukselliset ja ennalta arvaamattomat olosuhteet, joihin he eivät voi vaikuttaa, johtavat siihen, että he eivät voi osallistua. |
| | Edellä olevan 1 kohdan mukaisia toimenpiteitä voidaan hyväksyä myös poliittisen ryhmän jäsenten edun mukaisesti, jos kyseinen ryhmä on pyytänyt niitä ja jos kyseinen ryhmä ei voi osallistua sellaisten poikkeuksellisten ja ennalta arvaamattomien olosuhteiden vuoksi, joihin kyseinen ryhmä ei voi vaikuttaa. |
| | 3.
     
  Tällöin sovelletaan 237 a artiklan 2 kohdan toista ja kolmatta alakohtaa sekä 237 a artiklan 4 ja 5 kohdassa vahvistettuja sääntöjä ja periaatteita. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

237 b artikla

237 b artikla

Parlamentin poliittisen tasapainon häiriintyminen

Parlamentin poliittisen tasapainon häiriintyminen

1.
     
  Puhemies voi puheenjohtajakokouksen hyväksynnällä hyväksyä tarvittavia toimenpiteitä, joilla helpotetaan asianomaisten jäsenten tai asianomaisen poliittisen ryhmän osallistumista, jos puhemies katsoo luotettavan näytön perusteella, että parlamentin poliittinen tasapaino on vakavasti heikentynyt, koska merkittävä määrä jäseniä tai poliittinen ryhmä ei voi osallistua parlamentin työskentelyyn muualla tässä työjärjestyksessä vahvistettuja tavanomaisia menettelyjä noudattaen turvallisuussyistä tai siksi, että teknisiä välineitä ei ole käytettävissä.

Tällaisten toimenpiteiden ainoana tavoitteena on mahdollistaa asianomaisten jäsenten osallistuminen etäyhteydellä soveltamalla 237 c artiklan 1 kohdan mukaisesti valittuja teknisiä välineitä tai muulla samaan tarkoitukseen soveltuvalla tavalla.

Tällaisten toimenpiteiden ainoana tavoitteena on mahdollistaa asianomaisten jäsenten osallistuminen etäyhteydellä soveltamalla 237 c artiklan 1 kohdan mukaisesti valittuja teknisiä välineitä tai muulla samaan tarkoitukseen soveltuvalla tavalla.

2.
     
  Edellä olevan 1 kohdan mukaisia toimenpiteitä voidaan hyväksyä jäsenten edun mukaisesti, jos kyseessä on merkittävä määrä jäseniä ja jos tietyllä alueella poikkeukselliset ja ennalta arvaamattomat olosuhteet, joihin he eivät voi vaikuttaa, johtavat siihen, että he eivät voi osallistua.

Edellä olevan 1 kohdan mukaisia toimenpiteitä voidaan hyväksyä myös poliittisen ryhmän jäsenten edun mukaisesti, jos kyseinen ryhmä on pyytänyt niitä ja jos kyseinen ryhmä ei voi osallistua sellaisten poikkeuksellisten ja ennalta arvaamattomien olosuhteiden vuoksi, joihin kyseinen ryhmä ei voi vaikuttaa.

Edellä olevan 1 kohdan mukaisia toimenpiteitä voidaan hyväksyä myös poliittisen ryhmän jäsenten edun mukaisesti, jos kyseinen ryhmä on pyytänyt niitä ja jos kyseinen ryhmä ei voi osallistua sellaisten poikkeuksellisten ja ennalta arvaamattomien olosuhteiden vuoksi, joihin kyseinen ryhmä ei voi vaikuttaa.

3.
     
  Tällöin sovelletaan 237 a artiklan 2 kohdan toista ja kolmatta alakohtaa sekä 237 a artiklan 4 ja 5 kohdassa vahvistettuja sääntöjä ja periaatteita.

Tarkistus 4

Tarkistus 4

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

237 c artikla (uusi)

237 c artikla (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 237 c artikla |
| | Etäosallistumisjärjestely |
| | 1.
     
  Jos puhemies päättää 237 a artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti soveltaa etäosallistumisjärjestelyä, parlamentti voi työskennellä etäyhteydellä muun muassa sallimalla kaikkien jäsenten käyttää tiettyjä parlamentaarisia oikeuksiaan sähköisesti. |
| | Jos puhemies päättää 237 b artiklan mukaisesti, että etäosallistumisjärjestelyssä on käytettävä valittuja teknisiä välineitä, tätä artiklaa sovelletaan vain siinä määrin kuin se on tarpeen ja ainoastaan asianomaisiin jäseniin. |
| | 2.
     
  Etäosallistumisjärjestelyllä varmistetaan, että |
| | — | jäsenet voivat hoitaa edustajantointaan, mukaan lukien erityisesti heidän oikeutensa puhua täysistunnossa ja valiokunnissa, äänestää ja jättää tekstejä käsiteltäväksi ilman, että heille aiheutuu haittaa |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

237 c artikla

237 c artikla

Etäosallistumisjärjestely

Etäosallistumisjärjestely

1.
     
  Jos puhemies päättää 237 a artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti soveltaa etäosallistumisjärjestelyä, parlamentti voi työskennellä etäyhteydellä muun muassa sallimalla kaikkien jäsenten käyttää tiettyjä parlamentaarisia oikeuksiaan sähköisesti.

Jos puhemies päättää 237 b artiklan mukaisesti, että etäosallistumisjärjestelyssä on käytettävä valittuja teknisiä välineitä, tätä artiklaa sovelletaan vain siinä määrin kuin se on tarpeen ja ainoastaan asianomaisiin jäseniin.

Jos puhemies päättää 237 b artiklan mukaisesti, että etäosallistumisjärjestelyssä on käytettävä valittuja teknisiä välineitä, tätä artiklaa sovelletaan vain siinä määrin kuin se on tarpeen ja ainoastaan asianomaisiin jäseniin.

2.
     
  Etäosallistumisjärjestelyllä varmistetaan, että

—

jäsenet voivat hoitaa edustajantointaan, mukaan lukien erityisesti heidän oikeutensa puhua täysistunnossa ja valiokunnissa, äänestää ja jättää tekstejä käsiteltäväksi ilman, että heille aiheutuu haittaa

jäsenet voivat hoitaa edustajantointaan, mukaan lukien erityisesti heidän oikeutensa puhua täysistunnossa ja valiokunnissa, äänestää ja jättää tekstejä käsiteltäväksi ilman, että heille aiheutuu haittaa

| — | jäsenet antavat äänensä kukin erikseen ja henkilökohtaisesti |
| --- | --- |

—

jäsenet antavat äänensä kukin erikseen ja henkilökohtaisesti

jäsenet antavat äänensä kukin erikseen ja henkilökohtaisesti

| — | etä-äänestysjärjestelmä antaa jäsenille mahdollisuuden äänestää tavallisissa äänestyksissä, äänestyksissä nimenhuudon mukaan ja salaisissa äänestyksissä ja tarkistaa, että heidän äänensä lasketaan annetuiksi |
| --- | --- |

—

etä-äänestysjärjestelmä antaa jäsenille mahdollisuuden äänestää tavallisissa äänestyksissä, äänestyksissä nimenhuudon mukaan ja salaisissa äänestyksissä ja tarkistaa, että heidän äänensä lasketaan annetuiksi

etä-äänestysjärjestelmä antaa jäsenille mahdollisuuden äänestää tavallisissa äänestyksissä, äänestyksissä nimenhuudon mukaan ja salaisissa äänestyksissä ja tarkistaa, että heidän äänensä lasketaan annetuiksi

| — | kaikkiin jäseniin sovelletaan yhdenmukaista äänestysjärjestelmää riippumatta siitä, ovatko he läsnä parlamentin tiloissa vai eivät |
| --- | --- |

—

kaikkiin jäseniin sovelletaan yhdenmukaista äänestysjärjestelmää riippumatta siitä, ovatko he läsnä parlamentin tiloissa vai eivät

kaikkiin jäseniin sovelletaan yhdenmukaista äänestysjärjestelmää riippumatta siitä, ovatko he läsnä parlamentin tiloissa vai eivät

| — | 167 artiklaa sovelletaan mahdollisimman laajasti |
| --- | --- |

—

167 artiklaa sovelletaan mahdollisimman laajasti

167 artiklaa sovelletaan mahdollisimman laajasti

| — | jäsenille ja heidän henkilöstölleen tarjottavat tietotekniikkaratkaisut ovat teknologianeutraaleja |
| --- | --- |

—

jäsenille ja heidän henkilöstölleen tarjottavat tietotekniikkaratkaisut ovat teknologianeutraaleja

jäsenille ja heidän henkilöstölleen tarjottavat tietotekniikkaratkaisut ovat teknologianeutraaleja

| — | jäsenet osallistuvat parlamentin keskusteluihin ja äänestyksiin käyttäen turvallisia sähköisiä välineitä, joita parlamentin yksiköt hallinnoivat ja valvovat suoraan ja sisäisesti. |
| --- | --- |

—

jäsenet osallistuvat parlamentin keskusteluihin ja äänestyksiin käyttäen turvallisia sähköisiä välineitä, joita parlamentin yksiköt hallinnoivat ja valvovat suoraan ja sisäisesti.

jäsenet osallistuvat parlamentin keskusteluihin ja äänestyksiin käyttäen turvallisia sähköisiä välineitä, joita parlamentin yksiköt hallinnoivat ja valvovat suoraan ja sisäisesti.

3.
     
  Tehdessään 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen puhemies määrää, sovelletaanko järjestelyä jäsenten oikeuksien käyttämiseen ainoastaan täysistunnossa vai myös jäsenten oikeuksien käyttämiseen parlamentin valiokunnissa ja/tai muissa elimissä.

Puhemies myös määrää päätöksessään, miten oikeuksia ja käytäntöjä, joita ei voida käyttää ja soveltaa asianmukaisesti ilman jäsenten fyysistä läsnäoloa, mukautetaan järjestelyn ajaksi.

Puhemies myös määrää päätöksessään, miten oikeuksia ja käytäntöjä, joita ei voida käyttää ja soveltaa asianmukaisesti ilman jäsenten fyysistä läsnäoloa, mukautetaan järjestelyn ajaksi.

Näitä oikeuksia ja käytäntöjä ovat muun muassa

Näitä oikeuksia ja käytäntöjä ovat muun muassa

| — | istuntoon tai kokoukseen osallistumisen laskentatapa |
| --- | --- |

—

istuntoon tai kokoukseen osallistumisen laskentatapa

istuntoon tai kokoukseen osallistumisen laskentatapa

| — | edellytykset, joiden mukaisesti päätösvaltaisuuden tarkistamista koskeva pyyntö esitetään |
| --- | --- |

—

edellytykset, joiden mukaisesti päätösvaltaisuuden tarkistamista koskeva pyyntö esitetään

edellytykset, joiden mukaisesti päätösvaltaisuuden tarkistamista koskeva pyyntö esitetään

| — | tekstien jättäminen käsiteltäväksi |
| --- | --- |

—

tekstien jättäminen käsiteltäväksi

tekstien jättäminen käsiteltäväksi

| — | kohta kohdalta -äänestystä ja erillistä äänestystä koskevat pyynnöt |
| --- | --- |

—

kohta kohdalta -äänestystä ja erillistä äänestystä koskevat pyynnöt

kohta kohdalta -äänestystä ja erillistä äänestystä koskevat pyynnöt

| — | puheajan jakaminen |
| --- | --- |

—

puheajan jakaminen

puheajan jakaminen

| — | keskustelujen suunnittelu |
| --- | --- |

—

keskustelujen suunnittelu

keskustelujen suunnittelu

| — | suullisten tarkistusten esittely ja niiden vastustaminen |
| --- | --- |

—

suullisten tarkistusten esittely ja niiden vastustaminen

suullisten tarkistusten esittely ja niiden vastustaminen

| — | äänestysjärjestys |
| --- | --- |

—

äänestysjärjestys

äänestysjärjestys

| — | esityslistan hyväksymisen ja menettelyä koskevien esitysten määräajat. |
| --- | --- |

—

esityslistan hyväksymisen ja menettelyä koskevien esitysten määräajat.

esityslistan hyväksymisen ja menettelyä koskevien esitysten määräajat.

4.
     
  Päätösvaltaisuutta ja äänestämistä täysistunnossa koskevien työjärjestyksen määräysten soveltamista varten etäyhteydellä osallistuvien jäsenten katsotaan olevan fyysisesti läsnä istuntosalissa.

Poiketen siitä, mitä 171 artiklan 11 kohdassa määrätään, jäsenet, jotka eivät ole osallistuneet keskusteluun, voivat enintään kerran istunnon aikana jättää kirjallisen lausuman, joka liitetään sanatarkkoihin istuntoselostuksiin.

Poiketen siitä, mitä 171 artiklan 11 kohdassa määrätään, jäsenet, jotka eivät ole osallistuneet keskusteluun, voivat enintään kerran istunnon aikana jättää kirjallisen lausuman, joka liitetään sanatarkkoihin istuntoselostuksiin.

Puhemies määrää tarvittaessa, miten jäsenet voivat käyttää istuntosalia etäosallistumisjärjestelyn soveltamisen aikana, ja erityisesti fyysisesti läsnä olevien jäsenten enimmäismäärän.

Puhemies määrää tarvittaessa, miten jäsenet voivat käyttää istuntosalia etäosallistumisjärjestelyn soveltamisen aikana, ja erityisesti fyysisesti läsnä olevien jäsenten enimmäismäärän.

5.
     
  Jos puhemies päättää 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti soveltaa etäosallistumisjärjestelyä valiokuntiin tai muihin elimiin, sovelletaan 4 kohdan ensimmäistä alakohtaa soveltuvin osin.

6.
     
  Puhemiehistö hyväksyy tämän artiklan mukaisesti käytettävien sähköisten välineiden toimintaa ja turvallisuutta koskevat toimenpiteet 2 kohdassa määrättyjen vaatimusten ja normien mukaisesti.

Tarkistus 5

Tarkistus 5

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

237 d artikla (uusi)

237 d artikla (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 237 d artikla




  Istuntojakson tai istunnon pitäminen erillisissä kokoushuoneissa




  Jos puhemies päättää 237 a artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, että istuntojakso tai istunto pidetään kokonaan tai osittain useammassa kuin yhdessä kokoushuoneessa, tarvittaessa istuntosali mukaan luettuna, sovelletaan seuraavia sääntöjä:








  — | tässä yhteydessä käytössä olevien kokoushuoneiden katsotaan yhdessä muodostavan istuntosalin |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

237 d artikla

Istuntojakson tai istunnon pitäminen erillisissä kokoushuoneissa

Jos puhemies päättää 237 a artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, että istuntojakso tai istunto pidetään kokonaan tai osittain useammassa kuin yhdessä kokoushuoneessa, tarvittaessa istuntosali mukaan luettuna, sovelletaan seuraavia sääntöjä:

—

tässä yhteydessä käytössä olevien kokoushuoneiden katsotaan yhdessä muodostavan istuntosalin

| — | puhemies voi tarvittaessa määrätä, miten kyseisiä kokoushuoneita voidaan käyttää, jotta varmistetaan lähikontaktien välttämistä koskevien vaatimusten noudattaminen. |
| --- | --- |

—

puhemies voi tarvittaessa määrätä, miten kyseisiä kokoushuoneita voidaan käyttää, jotta varmistetaan lähikontaktien välttämistä koskevien vaatimusten noudattaminen.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Maanantai 14. joulukuuta 2020

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/213 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/213

---

P9_TA(2020)0338

Keskusvastapuolten elvytys- ja kriisinratkaisukehys ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. joulukuuta 2020 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi keskusvastapuolten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä asetusten (EU) N:o 1095/2010, (EU) N:o 648/2012, (EU) N:o 600/2014, (EU) N:o 806/2014 ja (EU) 2015/2365 sekä direktiivien 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2007/36/EY, 2014/59/EU ja (EU) 2017/1132 muuttamisesta (09644/1/2020 – C9-0376/2020 – 2016/0365(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2021/C 445/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (09644/1/2020 – C9-0376/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (09644/1/2020 – C9-0376/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. maaliskuuta 2017 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. maaliskuuta 2017 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0856), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0856),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0242/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0242/2020),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 209, 30.6.2017, s. 28.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0301.

---

Tiistai 15. joulukuuta 2020

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/214 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/214

---

P9_TA(2020)0339

Marek Opiołan nimittäminen tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi

Euroopan parlamentin päätös 15. joulukuuta 2020 ehdotuksesta nimittää Marek Opioła tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi (C9-0350/2020 – 2020/0806(NLE))

(Kuuleminen)

(2021/C 445/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0350/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0350/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 129 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 129 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0249/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0249/2020),

| A. | ottaa huomioon, että neuvosto kuuli 5. marraskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamenttia Marek Opiołan nimittämisestä tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että neuvosto kuuli 5. marraskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä Euroopan parlamenttia Marek Opiołan nimittämisestä tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi;

| B. | ottaa huomioon, että talousarvion valvontavaliokunta arvioi ehdokkaan pätevyyttä ja etenkin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten täyttymistä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että talousarvion valvontavaliokunta arvioi ehdokkaan pätevyyttä ja etenkin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 286 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten täyttymistä;

| C. | ottaa huomioon, että tämän jälkeen valiokunta järjesti 7. joulukuuta 2020 kuulemisen, jossa ehdokas antoi lausuman ja vastasi valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tämän jälkeen valiokunta järjesti 7. joulukuuta 2020 kuulemisen, jossa ehdokas antoi lausuman ja vastasi valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin;

| 1. | antaa kielteisen lausunnon neuvoston ehdotuksesta nimittää Marek Opioła tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi ja pyytää neuvostoa peruuttamaan nimitysehdotuksensa ja tekemään parlamentille uuden ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja tiedoksi tilintarkastustuomioistuimelle sekä muille Euroopan unionin toimielimille ja jäsenvaltioiden tilintarkastuselimille. |
| --- | --- |

2.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/215 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/215

---

P9_TA(2020)0340

Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission perustamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimusalueella sovellettavat hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission perustamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimusalueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta (COM(2020)0308 – C9-0203/2020 – 2020/0139(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 445/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0308), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0308),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0203/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0203/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 2. joulukuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 2. joulukuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 52 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan ja 52 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0231/2020) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0231/2020)

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P9_TC1-COD(2020)0139

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission perustamisesta tehdyn yleissopimuksen sopimusalueella sovellettavista hoito-, säilyttämis- ja valvontatoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/56.)

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/216 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/216

---

P9_TA(2020)0341

EU:n ja Japanin välisen siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan sopimuksen tekeminen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Japanin välisen siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan sopimuksen tekemisestä (09292/2020 – C9-0205/2020 – 2019/0275(NLE))

(Hyväksyntä)

(2021/C 445/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (09292/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (09292/2020),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Japanin väliseksi siviili-ilmailun turvallisuutta koskevaksi sopimukseksi (15260/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Japanin väliseksi siviili-ilmailun turvallisuutta koskevaksi sopimukseksi (15260/2019),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0205/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan sekä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0205/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A9-0239/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A9-0239/2020),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Japanin hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/217 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/217

---

P9_TA(2020)0342

EY:n ja Mauritanian kalastuskumppanuussopimus: pöytäkirjan voimassaolon jatkaminen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan, jonka voimassaolo päättyy 15 päivänä marraskuuta 2020, voimassaolon jatkamista koskevan kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä (11260/20 – C9-0372/2020 – 2020/0274(NLE))

(Hyväksyntä)

(2021/C 445/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11260/20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11260/20),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan, jonka voimassaolo päättyy 15 päivänä marraskuuta 2020, voimassaolon jatkamisesta (11315/20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan, jonka voimassaolo päättyy 15 päivänä marraskuuta 2020, voimassaolon jatkamisesta (11315/20),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0372/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0372/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0244/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0244/2020),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Mauritanian islamilaisen tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/218 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/218

---

P9_TA(2020)0343

EU:n ja Cookinsaarten välinen kestävää kalastusta koskeva kumppanuussopimus: täytäntöönpanopöytäkirjan voimassaolon jatkaminen ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan voimassaolon jatkamista koskevan, Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (11262/20 – C9-0368/2020 – 2020/0275(NLE))

(Hyväksyntä)

(2021/C 445/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11262/20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11262/20),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan voimassaolon jatkamista koskevaksi Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen väliseksi kirjeenvaihtona tehdyksi sopimukseksi (11271/20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen välisen kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen täytäntöönpanopöytäkirjan voimassaolon jatkamista koskevaksi Euroopan unionin ja Cookinsaarten hallituksen väliseksi kirjeenvaihtona tehdyksi sopimukseksi (11271/20),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan sekä 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0368/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan sekä 7 kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0368/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0243/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen (A9-0243/2020),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Cookinsaarten hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/219 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/219

---

P9_TA(2020)0344

Ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laatu ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (uudelleenlaadittu) (06230/3/2020 – C9-0354/2020 – 2017/0332(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2021/C 445/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06230/3/2020 – C9-0354/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06230/3/2020 – C9-0354/2020),

| — | ottaa huomioon Tšekin edustajainhuoneen, Irlannin parlamentin, Itävallan liittoneuvoston ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšekin edustajainhuoneen, Irlannin parlamentin, Itävallan liittoneuvoston ja Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuoneen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. heinäkuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. heinäkuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 16. toukokuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 16. toukokuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0753), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2017)0753),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0241/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0241/2020),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 107.

(2)  EUVL C 361, 5.10.2018, s. 46.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2019)0320.

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

KOMISSION LAUSUMA DELEGOIDUISTA SÄÄDÖKSISTÄ JUOMAVESIDIREKTIIVISSÄ

Komissio pitää valitettavana lainsäätäjien päätöstä, jonka mukaan komission valtuudet muuttaa tarkistetun juomavesidirektiivin liitteitä rajoitetaan koskemaan liitettä III, vaikka komissio oli alkuperäisessä ehdotuksessaan hakenut valtuuksia liitteiden I–IV muuttamiseksi (1).

Komissio pitää valitettavana varsinkin sitä, että lainsäätäjät eivät hyväksyneet valtuuksia muuttaa liitettä II. Tämä olisi erityisen tarpeellista, koska liitteessä II vahvistettuja seurantavaatimuksia on päivitettävä tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi.

KOMISSION LAUSUMA TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄDÖSTEN HYVÄKSYMISMENETTELYSTÄ

Komissio korostaa, että on asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) hengen ja kirjaimen vastaista vedota 5 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan b alakohtaan perustelematta tätä asianmukaisesti. Kyseistä säännöstä olisi käytettävä ainoastaan, jos ilmenee erityinen tarve poiketa periaatteesta, jonka mukaan komissio voi hyväksyä luonnoksen täytäntöönpanosäädökseksi, jos lausuntoa ei ole annettu. Kun otetaan huomioon, että kyseessä on poikkeus 5 artiklan 4 kohdassa määritellystä periaatteesta, sitä ei voida pitää puhtaasti lainsäätäjän harkintavallan käyttämisenä, vaan se on tulkittava rajoittavasti ja täten perusteltava.

---

(1)  COM(2017)0753.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/221 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/221

---

P9_TA(2020)0345

Euroopan rautateiden teemavuosi (2021) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021) (COM(2020)0078 – C9-0076/2020 – 2020/0035(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 445/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0078), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0078),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0076/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0076/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. heinäkuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. heinäkuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 14. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 14. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen ja neuvoston edustajan 18. marraskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen ja neuvoston edustajan 18. marraskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan lausunnon ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan lausunnon ja kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0191/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0191/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 149.

(2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P9_TC1-COD(2020)0035

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2020/2228.)

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/222 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/222

---

P9_TA(2020)0346

Komission valtuuttaminen äänestämään Euroopan investointirahaston osakepääoman korottamisen puolesta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi komission valtuuttamisesta äänestämään Euroopan investointirahaston osakepääoman korottamisen puolesta (COM(2020)0774 – C9-0378/2020 – 2020/0343(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 445/34)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0774), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0774),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 173 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0378/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 173 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0378/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0253/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0253/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0343

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2021/... antamiseksi komission valtuuttamisesta äänestämään Euroopan investointirahaston osakepääoman korottamisen puolesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2021/8.)

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/223 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/223

---

P9_TA(2020)0347

Lisätalousarvioesitys nro 10/2020: Maksumäärärahojen lisäys ja menoihin ja tuloihin tehtävät muut tarkistukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2020 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 10/2020 varainhoitovuodeksi 2020 – Maksumäärärahojen lisäys menoja koskevien päivitettyjen ennakkoarvioiden sekä menoihin ja tuloihin tehtävien muiden tarkistusten mukaisesti (13643/2020 – C9-0395/2020 – 2020/0298(BUD))

(2021/C 445/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan,

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2019 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2019 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2020 (2),

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) (rahoituskehysasetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) (rahoituskehysasetus),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | ottaa huomioon komission 9. lokakuuta 2020 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 10/2020 (COM(2020)0962), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 9. lokakuuta 2020 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 10/2020 (COM(2020)0962),

| — | ottaa huomioon neuvoston 8. joulukuuta 2020 vahvistaman ja 9. joulukuuta 2020 parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 10/2020 (13643/2020 – C9-0395/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 8. joulukuuta 2020 vahvistaman ja 9. joulukuuta 2020 parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 10/2020 (13643/2020 – C9-0395/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0252/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0252/2020),

| A. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 10/2020 tarkoituksena on lisätä maksumäärärahoja päivitetyn ennakkoarvion mukaisesti ja ottaen huomioon kokonaismäärärahasiirrossa (DEC 16/2020) ehdotetut määrärahojen uudelleenkohdennukset, mukauttaa tulopuolta valuuttakurssierojen ja kerättyjen lisäsakkojen vaikutuksen huomioon ottamiseksi ja ottaa talousarvioon muita, vähäisempiä menojen mukautuksia, jotka koskevat Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) ja eräiden erillisvirastojen (ESMA, EIOPA, EPV ja ELA) määrärahoja; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 10/2020 tarkoituksena on lisätä maksumäärärahoja päivitetyn ennakkoarvion mukaisesti ja ottaen huomioon kokonaismäärärahasiirrossa (DEC 16/2020) ehdotetut määrärahojen uudelleenkohdennukset, mukauttaa tulopuolta valuuttakurssierojen ja kerättyjen lisäsakkojen vaikutuksen huomioon ottamiseksi ja ottaa talousarvioon muita, vähäisempiä menojen mukautuksia, jotka koskevat Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) ja eräiden erillisvirastojen (ESMA, EIOPA, EPV ja ELA) määrärahoja;

| B. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksessä nro 10/2020 esitetty maksumäärärahojen 1 569,3 miljoonan euron kokonaislisäys koskee otsakkeita 1a ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky”, 1b ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio”, 2 ”Kestävä kasvu: luonnonvarat” ja 4 ”Globaali Eurooppa”; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksessä nro 10/2020 esitetty maksumäärärahojen 1 569,3 miljoonan euron kokonaislisäys koskee otsakkeita 1a ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky”, 1b ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio”, 2 ”Kestävä kasvu: luonnonvarat” ja 4 ”Globaali Eurooppa”;

| C. | ottaa huomioon, että 93,8 miljoonan euron maksumäärärahat auttavat täyttämään COSME-ohjelmaan kuuluvan lainatakausjärjestelyn sopimusvelvoitteet, joilla tuetaan covid-19-kriisin taloudellisista seurauksista kärsiviä pk-yrityksiä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 93,8 miljoonan euron maksumäärärahat auttavat täyttämään COSME-ohjelmaan kuuluvan lainatakausjärjestelyn sopimusvelvoitteet, joilla tuetaan covid-19-kriisin taloudellisista seurauksista kärsiviä pk-yrityksiä;

| D. | ottaa huomioon, että maaseuturahastoon otettavalla maksumäärärahojen 750 miljoonan euron lisäyksellä katetaan erityisesti kertakorvaukset, joiden tarkoituksena on tarjota helpotusta covid-19-kriisistä kärsiville viljelijöille ja pienille ja keskikokoisille maatalousyrityksille; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että maaseuturahastoon otettavalla maksumäärärahojen 750 miljoonan euron lisäyksellä katetaan erityisesti kertakorvaukset, joiden tarkoituksena on tarjota helpotusta covid-19-kriisistä kärsiville viljelijöille ja pienille ja keskikokoisille maatalousyrityksille;

| E. | ottaa huomioon, että 586 miljoonalla eurolla maksumäärärahoja tuetaan EU:n maailmanlaajuisia toimia ja autetaan kumppanimaita liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA II), Euroopan naapuruusvälineen (ENI) ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen (DCI) välityksellä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 586 miljoonalla eurolla maksumäärärahoja tuetaan EU:n maailmanlaajuisia toimia ja autetaan kumppanimaita liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA II), Euroopan naapuruusvälineen (ENI) ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen (DCI) välityksellä;

| F. | ottaa huomioon, että erillisvirastojen talousarvion toteuttamisen huolellisessa tarkastelussa on havaittu säästöjä, joiden ansiosta maksumäärärahoja voidaan vähentää 9,1 miljoonalla eurolla; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että erillisvirastojen talousarvion toteuttamisen huolellisessa tarkastelussa on havaittu säästöjä, joiden ansiosta maksumäärärahoja voidaan vähentää 9,1 miljoonalla eurolla;

| G. | ottaa huomioon, että syyskuun 2020 loppuun mennessä tuloutetut 128 miljoonan euron sakot ja uhkasakot ovat auttaneet vähentämään jäsenvaltioiden unionin talousarvioon maksamia omien varojen rahoitusosuuksia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että syyskuun 2020 loppuun mennessä tuloutetut 128 miljoonan euron sakot ja uhkasakot ovat auttaneet vähentämään jäsenvaltioiden unionin talousarvioon maksamia omien varojen rahoitusosuuksia;

| H. | ottaa huomioon, että ehdotetun lisätalousarvioesityksen nro 10/2020 kokonaisvaikutus tulopuoleen on muiden tulojen väheneminen 588 miljoonalla eurolla, jota tasapainotetaan korottamalla vastaavasti BKTL-maksuosuuksia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että ehdotetun lisätalousarvioesityksen nro 10/2020 kokonaisvaikutus tulopuoleen on muiden tulojen väheneminen 588 miljoonalla eurolla, jota tasapainotetaan korottamalla vastaavasti BKTL-maksuosuuksia;

| 1. | panee merkille komission esittämän lisätalousarvioesityksen nro 10/2020, jonka tarkoituksena on lisätä covid-19-kriisiin liittyen maksumäärärahoja 1 569,3 miljoonalla eurolla sen jälkeen, kun on otettu huomioon kokonaismäärärahasiirrossa ehdotetut uudelleenkohdennukset, mukauttaa tulopuolta ja ottaa talousarvioon muita, vähäisempiä menojen mukautuksia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 10/2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 9/2020 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUVL L 57, 27.2.2020.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/225 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/225

---

P9_TA(2020)0348

Päätös olla vastustamatta delegoitua säädöstä: rajatarkastusasemalla, jonka kautta tavarat poistuvat unionista, suoritettava virallinen valvonta ja tietyt kauttakuljetusta ja uudelleenlastausta koskevat säännöt

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 29. lokakuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta delegoidun asetuksen (EU) 2019/2124 muuttamisesta sillä rajatarkastusasemalla, jonka kautta tavarat poistuvat unionista, suoritettavan virallisen valvonnan ja tiettyjen kauttakuljetusta ja uudelleenlastausta koskevien säännösten osalta (C(2020)07418 – 2020/2855(DEA))

(2021/C 445/36)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 29. lokakuuta 2020 annetun komission delegoidun asetuksen delegoidun asetuksen (EU) 2019/2124 muuttamisesta sillä rajatarkastusasemalla, jonka kautta tavarat poistuvat unionista, suoritettavan virallisen valvonnan ja tiettyjen kauttakuljetusta ja uudelleenlastausta koskevien säännösten osalta (C(2020)07418), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. lokakuuta 2020 annetun komission delegoidun asetuksen delegoidun asetuksen (EU) 2019/2124 muuttamisesta sillä rajatarkastusasemalla, jonka kautta tavarat poistuvat unionista, suoritettavan virallisen valvonnan ja tiettyjen kauttakuljetusta ja uudelleenlastausta koskevien säännösten osalta (C(2020)07418),

| — | ottaa huomioon komission 6. marraskuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 6. marraskuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 2. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 2. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta (virallista valvontaa koskeva asetus) 15 päivänä maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (1) ja erityisesti sen 51 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdan ja 144 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta (virallista valvontaa koskeva asetus) 15 päivänä maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (1) ja erityisesti sen 51 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdan ja 144 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 15. joulukuuta 2020, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 15. joulukuuta 2020, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/2124 (2) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorittamaa virallista valvontaa (3), joka kohdistuu unionin kautta kuljetettaviin, unionissa uudelleenlastattaviin ja määräpaikkaan unionin kautta jatkokuljetettaviin eläinten ja tavaroiden lähetyksiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/2124 (2) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorittamaa virallista valvontaa (3), joka kohdistuu unionin kautta kuljetettaviin, unionissa uudelleenlastattaviin ja määräpaikkaan unionin kautta jatkokuljetettaviin eläinten ja tavaroiden lähetyksiin;

| B. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2017/625 51 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdassa siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sääntöjä, joissa vahvistetaan määräajat ja järjestelyt asiakirjatarkastusten ja tapauksen mukaan tunnistustarkastusten ja fyysisten tarkastusten toteuttamiseksi eläinten ja tavaroiden luokille, joille suoritetaan kyseisen asetuksen 47 artiklan 1 kohdassa säädettyä virallista valvontaa ja jotka tulevat unioniin meri- tai ilmateitse jostakin kolmannesta maasta, kun kyseiset eläimet tai tavarat siirretään aluksesta tai ilma-aluksesta ja kuljetetaan tullin valvonnassa toiseen alukseen tai ilma-alukseen samassa satamassa tai samalla lentoasemalla jatkokuljetukseen valmistautumiseksi, jäljempänä ”uudelleenlastatut lähetykset”, ja sääntöjä, joissa vahvistetaan missä tapauksissa ja millä edellytyksin kyseisen asetuksen 47 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen eläinten ja tavaroiden luokkien lähetysten kauttakuljetus voidaan sallia ja millaista tiettyä virallista valvontaa tällaisille lähetyksille on suoritettava rajatarkastusasemilla, mukaan luettuna tavaroiden varastointia erityisesti hyväksytyissä tullivarastoissa tai vapaa-alueilla koskevat tapaukset ja edellytykset; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2017/625 51 artiklan 1 kohdan b ja d alakohdassa siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sääntöjä, joissa vahvistetaan määräajat ja järjestelyt asiakirjatarkastusten ja tapauksen mukaan tunnistustarkastusten ja fyysisten tarkastusten toteuttamiseksi eläinten ja tavaroiden luokille, joille suoritetaan kyseisen asetuksen 47 artiklan 1 kohdassa säädettyä virallista valvontaa ja jotka tulevat unioniin meri- tai ilmateitse jostakin kolmannesta maasta, kun kyseiset eläimet tai tavarat siirretään aluksesta tai ilma-aluksesta ja kuljetetaan tullin valvonnassa toiseen alukseen tai ilma-alukseen samassa satamassa tai samalla lentoasemalla jatkokuljetukseen valmistautumiseksi, jäljempänä ”uudelleenlastatut lähetykset”, ja sääntöjä, joissa vahvistetaan missä tapauksissa ja millä edellytyksin kyseisen asetuksen 47 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen eläinten ja tavaroiden luokkien lähetysten kauttakuljetus voidaan sallia ja millaista tiettyä virallista valvontaa tällaisille lähetyksille on suoritettava rajatarkastusasemilla, mukaan luettuna tavaroiden varastointia erityisesti hyväksytyissä tullivarastoissa tai vapaa-alueilla koskevat tapaukset ja edellytykset;

| C. | ottaa huomioon, että komissio toimitti 29. lokakuuta 2020 parlamentille delegoidun asetuksen, mikä käynnisti kahden kuukauden tarkasteluajan, jonka aikana parlamentti voi vastustaa kyseistä delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komissio toimitti 29. lokakuuta 2020 parlamentille delegoidun asetuksen, mikä käynnisti kahden kuukauden tarkasteluajan, jonka aikana parlamentti voi vastustaa kyseistä delegoitua asetusta;

| D. | ottaa huomioon, että delegoidulla asetuksella muun muassa lisätään joustavuutta Ison-Britannian kautta jäsenvaltiosta Irlantiin ja päinvastoin tapahtuvan virallisen valvonnan hallinnoinnissa (”landbridge”), mikä mahdollistaa kansallisten tiedonhallintajärjestelmien käytön, jolloin asianomaisten jäsenvaltioiden hallinnollinen rasite kevenee; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että delegoidulla asetuksella muun muassa lisätään joustavuutta Ison-Britannian kautta jäsenvaltiosta Irlantiin ja päinvastoin tapahtuvan virallisen valvonnan hallinnoinnissa (”landbridge”), mikä mahdollistaa kansallisten tiedonhallintajärjestelmien käytön, jolloin asianomaisten jäsenvaltioiden hallinnollinen rasite kevenee;

| E. | katsoo, että delegoidun asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti ja sitä olisi sovellettava 1. tammikuuta 2021 sen varmistamiseksi, että kyseisessä asetuksessa säädetyt toimenpiteet tulevat voimaan sen jälkeen, kun Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätty siirtymäkausi päättyy 31. joulukuuta 2020; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että delegoidun asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti ja sitä olisi sovellettava 1. tammikuuta 2021 sen varmistamiseksi, että kyseisessä asetuksessa säädetyt toimenpiteet tulevat voimaan sen jälkeen, kun Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätty siirtymäkausi päättyy 31. joulukuuta 2020;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1.

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/2124, annettu 10 päivänä lokakuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 täydentämisestä kauttakuljetettavien, uudelleenlastattavien ja määräpaikkaan unionin kautta jatkokuljetettavien eläinten ja tavaroiden lähetysten virallista valvontaa koskevien sääntöjen osalta sekä komission asetusten (EY) N:o 798/2008, (EY) N:o 1251/2008, (EY) N:o 119/2009, (EU) N:o 206/2010, (EU) N:o 605/2010, (EU) N:o 142/2011 ja (EU) N:o 28/2012, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/759 ja komission päätöksen 2007/777/EY muuttamisesta (EUVL L 321, 12.12.2019, s. 73).

(3)  Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen ja erityisesti Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kohdan sekä kyseisen pöytäkirjan liitteen 2 mukaisesti tätä asetusta sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/227 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/227

---

P9_TA(2020)0350

Delegoidun asetuksen vastustamatta jättäminen: Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta tietyissä eläinperäisissä tuotteissa käytettävä tunnistusmerkki

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteen II muuttamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta tietyissä eläinperäisissä tuotteissa käytettävän tunnistusmerkin osalta 7. joulukuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta (C(2020)08765 – 2020/2907(DEA))

(2021/C 445/37)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteen II muuttamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta tietyissä eläinperäisissä tuotteissa käytettävän tunnistusmerkin osalta 7. joulukuuta 2020 annetun komission delegoidun asetuksen (C(2020)08765), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteen II muuttamisesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta tietyissä eläinperäisissä tuotteissa käytettävän tunnistusmerkin osalta 7. joulukuuta 2020 annetun komission delegoidun asetuksen (C(2020)08765),

| — | ottaa huomioon komission 7. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 7. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 11. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 11. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan ja 11 a artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan ja 11 a artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 15. joulukuuta 2020, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 15. joulukuuta 2020, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 853/2004 säädetään eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä elintarvikealan toimijoita varten, ja toteaa, että erityisesti asetuksen liitteessä II vahvistetaan vaatimukset, jotka koskevat tunnistusmerkkiä, jota elintarvikealan toimijoiden on käytettävä tietyissä eläinperäisissä tuotteissa, mukaan lukien vaatimukset, jotka koskevat jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden käyttämiä maakoodeja; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 853/2004 säädetään eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä elintarvikealan toimijoita varten, ja toteaa, että erityisesti asetuksen liitteessä II vahvistetaan vaatimukset, jotka koskevat tunnistusmerkkiä, jota elintarvikealan toimijoiden on käytettävä tietyissä eläinperäisissä tuotteissa, mukaan lukien vaatimukset, jotka koskevat jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden käyttämiä maakoodeja;

| B. | ottaa huomioon, että Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”erosopimus”, ja erityisesti Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kohdan sekä kyseisen pöytäkirjan liitteen 2 mukaisesti asetusta (EY) N:o 853/2004 samoin kuin siihen perustuvia komission säädöksiä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta siirtymäkauden päättymisen jälkeen; katsoo, että tämän vuoksi on tarpeen muuttaa mainitun asetuksen liitteessä II vahvistettuja vaatimuksia, jotka koskevat tunnistusmerkkiä, jota olisi käytettävä Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”erosopimus”, ja erityisesti Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kohdan sekä kyseisen pöytäkirjan liitteen 2 mukaisesti asetusta (EY) N:o 853/2004 samoin kuin siihen perustuvia komission säädöksiä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta siirtymäkauden päättymisen jälkeen; katsoo, että tämän vuoksi on tarpeen muuttaa mainitun asetuksen liitteessä II vahvistettuja vaatimuksia, jotka koskevat tunnistusmerkkiä, jota olisi käytettävä Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta;

| C. | ottaa huomioon, että komissio toimitti 7. joulukuuta 2020 parlamentille delegoidun asetuksen, mikä käynnisti kahden kuukauden tarkasteluajan, jonka aikana parlamentti voi vastustaa kyseistä delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komissio toimitti 7. joulukuuta 2020 parlamentille delegoidun asetuksen, mikä käynnisti kahden kuukauden tarkasteluajan, jonka aikana parlamentti voi vastustaa kyseistä delegoitua asetusta;

| D. | ottaa huomioon, että delegoidulla asetuksella mukautetaan tunnistusmerkkiä, jota on käytettävä Pohjois-Irlannissa tuotetuissa eläinperäisissä tuotteissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että delegoidulla asetuksella mukautetaan tunnistusmerkkiä, jota on käytettävä Pohjois-Irlannissa tuotetuissa eläinperäisissä tuotteissa;

| E. | ottaa huomioon, että delegoitua asetusta olisi sovellettava alkaen 1. tammikuuta 2021 sen varmistamiseksi, että kyseisessä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat voimassa erosopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päätyttyä 31. joulukuuta 2020; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että delegoitua asetusta olisi sovellettava alkaen 1. tammikuuta 2021 sen varmistamiseksi, että kyseisessä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat voimassa erosopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päätyttyä 31. joulukuuta 2020;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/229 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/229

---

P9_TA(2020)0352

Delegoidun asetuksen vastustamatta jättäminen: saapumisen yleisilmoitusten ja lähtöä edeltävien ilmoitusten määräajat Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Kanaalisaarilta ja Mansaarelta saapuvissa merikuljetuksissa

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 muuttamisesta saapumisen yleisilmoitusten ja lähtöä edeltävien ilmoitusten määräaikojen osalta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneestä kuningaskunnasta, Kanaalisaarilta ja Mansaarelta saapuvissa merikuljetuksissa sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Kanaalisaariin ja Mansaareen suuntautuvissa merikuljetuksissa 20. marraskuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta (C(2020)08072 – 2020/2890(DEA))

(2021/C 445/38)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2020)08072), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2020)08072),

| — | ottaa huomioon komission 26. marraskuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 26. marraskuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan 2. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan 2. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin tullikoodeksista 9. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) ja erityisesti sen 131 artiklan b alakohdan, 265 artiklan a alakohdan ja 284 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tullikoodeksista 9. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) ja erityisesti sen 131 artiklan b alakohdan, 265 artiklan a alakohdan ja 284 artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä tiettyjä unionin tullikoodeksin säännöksiä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta 28. heinäkuuta 2015 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä tiettyjä unionin tullikoodeksin säännöksiä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta 28. heinäkuuta 2015 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 15. joulukuuta 2020, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 15. joulukuuta 2020, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että delegoidussa asetuksessa vahvistetaan määräajat, joiden kuluessa talouden toimijoiden on annettava jäsenvaltioiden tulliviranomaisille tiettyjä vaarattomuus- ja turvallisuustietoja sellaisten tavaroiden meriteitse tapahtuvista siirroista, joiden lähtö- tai määräpaikkana on Yhdistynyt kuningaskunta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että delegoidussa asetuksessa vahvistetaan määräajat, joiden kuluessa talouden toimijoiden on annettava jäsenvaltioiden tulliviranomaisille tiettyjä vaarattomuus- ja turvallisuustietoja sellaisten tavaroiden meriteitse tapahtuvista siirroista, joiden lähtö- tai määräpaikkana on Yhdistynyt kuningaskunta;

| B. | ottaa huomioon, että neuvottelut tulevasta kauppasopimuksesta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa eivät delegoidun asetuksen hyväksymisajankohtana ole johtaneet sopimukseen, jonka perusteella luovuttaisiin velvoitteesta toimittaa ennalta turvallisuustiedot meriteitse kuljetettavista tavaroista, joiden lähtö- tai määräpaikkana on Yhdistynyt kuningaskunta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että neuvottelut tulevasta kauppasopimuksesta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa eivät delegoidun asetuksen hyväksymisajankohtana ole johtaneet sopimukseen, jonka perusteella luovuttaisiin velvoitteesta toimittaa ennalta turvallisuustiedot meriteitse kuljetettavista tavaroista, joiden lähtö- tai määräpaikkana on Yhdistynyt kuningaskunta;

| C. | ottaa huomioon, että komissio hyväksyi 19. joulukuuta 2018 (3) säädöksen, jolla oli samanlainen tarkoitus kuin delegoidulla asetuksella, varautuakseen mahdolliseen tilanteeseen, jossa Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta eroamisesta unionista ei päästäisi sopimukseen, vaikkakin erosopimuksen tekeminen teki mainitun säädöksen tarpeettomaksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komissio hyväksyi 19. joulukuuta 2018 (3) säädöksen, jolla oli samanlainen tarkoitus kuin delegoidulla asetuksella, varautuakseen mahdolliseen tilanteeseen, jossa Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta eroamisesta unionista ei päästäisi sopimukseen, vaikkakin erosopimuksen tekeminen teki mainitun säädöksen tarpeettomaksi;

| D. | ottaa huomioon, että delegoidun asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian, jotta varmistetaan tulliviranomaisten ja talouden toimijoiden sujuva päivittäinen toiminta siirtymäkauden päätyttyä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että delegoidun asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian, jotta varmistetaan tulliviranomaisten ja talouden toimijoiden sujuva päivittäinen toiminta siirtymäkauden päätyttyä;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

(2)  EUVL L 343, 29.12.2015, s. 1.

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/334, annettu 19. joulukuuta 2018, delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 muuttamisesta saapumisen yleisilmoitusten ja lähtöä edeltävien ilmoitusten määräaikojen osalta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneestä kuningaskunnasta, Kanaalisaarilta ja Mansaarelta saapuvissa merikuljetuksissa sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Kanaalisaariin ja Mansaareen suuntautuvissa merikuljetuksissa (EUVL L 60, 28.2.2019, s. 1).

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/231 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/231

---

P9_TA(2020)0353

Päätös olla vastustamatta delegoitua säädöstä: yhtenäistä sähköistä raportointimuotoa koskevissa teknisissä sääntelystandardeissa vahvistetun taksonomian vuoden 2020 päivitys

Euroopan parlamentin päätös olla vastustamatta 6. marraskuuta 2020 annettua komission delegoitua asetusta delegoidun asetuksen (EU) 2019/815 muuttamisesta yhtenäistä sähköistä raportointimuotoa koskevissa teknisissä sääntelystandardeissa vahvistetun taksonomian vuoden 2020 päivityksen osalta (C(2020)7523 – 2020/2865(DEA))

(2021/C 445/39)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2020)7523), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission delegoidun asetuksen (C(2020)7523),

| — | ottaa huomioon komission 18. marraskuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. marraskuuta 2020 päivätyn kirjeen, jossa komissio pyytää parlamenttia ilmoittamaan, ettei se aio vastustaa delegoitua asetusta,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan 4. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan 4. joulukuuta 2020 päivätyn kirjeen valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajalle,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta 15. joulukuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta 15. joulukuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (2) ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (2) ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen 18. kesäkuuta 2020 komissiolle toimittaman teknisten sääntelystandardien luonnoksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen 18. kesäkuuta 2020 komissiolle toimittaman teknisten sääntelystandardien luonnoksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan suosituksen päätökseksi,

| — | ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 15. joulukuuta 2020, ei ole esitetty vastalauseita, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että työjärjestyksen 111 artiklan 6 kohdan kolmannen ja neljännen luetelmakohdan mukaisessa määräajassa, joka päättyi 15. joulukuuta 2020, ei ole esitetty vastalauseita,

| A. | ottaa huomioon, että komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/815 määritetään direktiivin 2004/109/EY 4 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu yhtenäinen sähköinen raportointimuoto, jota liikkeeseenlaskijoiden on käytettävä vuositilinpäätösten laadinnassa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2019/815 määritetään direktiivin 2004/109/EY 4 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu yhtenäinen sähköinen raportointimuoto, jota liikkeeseenlaskijoiden on käytettävä vuositilinpäätösten laadinnassa;

| B. | toteaa, että yhtenäisessä sähköisessä raportointimuodossa käytettävä ydintaksonomia perustuu kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS) taksonomiaan ja on sen laajennus; toteaa, että IFRS-säätiö päivittää IFRS-taksonomian vuosittain, jotta voidaan ottaa huomioon uusi kehitys ja muun muassa uusien IFRS-standardien julkaiseminen tai olemassa olevien IFRS-standardien muuttaminen, niiden tietojen analysointi, jotka yleensä käytännössä ilmoitetaan, sekä taksonomian yleiseen sisältöön tai käytettävään teknologiaan tehtävät parannukset; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että yhtenäisessä sähköisessä raportointimuodossa käytettävä ydintaksonomia perustuu kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS) taksonomiaan ja on sen laajennus; toteaa, että IFRS-säätiö päivittää IFRS-taksonomian vuosittain, jotta voidaan ottaa huomioon uusi kehitys ja muun muassa uusien IFRS-standardien julkaiseminen tai olemassa olevien IFRS-standardien muuttaminen, niiden tietojen analysointi, jotka yleensä käytännössä ilmoitetaan, sekä taksonomian yleiseen sisältöön tai käytettävään teknologiaan tehtävät parannukset;

| C. | ottaa huomioon, että 6. marraskuuta 2020 annetussa komission delegoidussa asetuksessa säädetään, että sitä sovelletaan vuositilinpäätöksiin, jotka sisältävät 1. tammikuuta 2021 tai sen jälkeen alkavilta tilikausilta laadittavan tilinpäätöksen; toteaa, että liikkeeseenlaskijat voivat käyttää mainitussa asetuksessa määritettyä taksonomiaa 1. tammikuuta 2020 tai sen jälkeen alkavina tilikausina; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 6. marraskuuta 2020 annetussa komission delegoidussa asetuksessa säädetään, että sitä sovelletaan vuositilinpäätöksiin, jotka sisältävät 1. tammikuuta 2021 tai sen jälkeen alkavilta tilikausilta laadittavan tilinpäätöksen; toteaa, että liikkeeseenlaskijat voivat käyttää mainitussa asetuksessa määritettyä taksonomiaa 1. tammikuuta 2020 tai sen jälkeen alkavina tilikausina;

| D. | toteaa, että Euroopan parlamentti tai neuvosto voi vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Euroopan parlamentti tai neuvosto voi vastustaa delegoitua säädöstä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi;

| E. | toteaa, että komissio antoi delegoidun säädöksen tiedoksi 6. marraskuuta 2020, joten kolmen kuukauden määräaika, jossa Euroopan parlamentin tai neuvoston on ilmaistava mahdollinen vastustuksensa, päättyy 1 päivänä tammikuuta 2021 eli sen päivän jälkeen, jona delegoidun säädöksen on määrä tulla voimaan; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että komissio antoi delegoidun säädöksen tiedoksi 6. marraskuuta 2020, joten kolmen kuukauden määräaika, jossa Euroopan parlamentin tai neuvoston on ilmaistava mahdollinen vastustuksensa, päättyy 1 päivänä tammikuuta 2021 eli sen päivän jälkeen, jona delegoidun säädöksen on määrä tulla voimaan;

| F. | katsoo, että delegoidun säädöksen vastustamiselle ei ole perusteita; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että delegoidun säädöksen vastustamiselle ei ole perusteita;

| 1. | ilmoittaa, ettei se vastusta delegoitua asetusta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUVL L 390, 31.12.2004, s. 38.

(2)  EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.

---

Keskiviikko 16. joulukuuta 2020

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/233 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/233

---

P9_TA(2020)0354

Siirtymäsäännökset maaseuturahaston ja maataloustukirahaston tukea varten vuosina 2021 ja 2022 ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuonna 2021 sekä asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 229/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja niiden jaon osalta sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta vuoden 2021 varojen ja asetusten soveltamisen osalta (COM(2019)0581 – C9-0162/2019 – 2019/0254(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 445/40)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0581), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2019)0581),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0162/2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0162/2019),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2020 annetun tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2020 annetun tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 7. toukokuuta 2020 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 7. toukokuuta 2020 antaman lausunnon (2),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, ja neuvostolta saadun tiedon, joka koskee Euroopan parlamentin kannan hyväksymistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, ja neuvostolta saadun tiedon, joka koskee Euroopan parlamentin kannan hyväksymistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0101/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0101/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevat lausumansa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevat parlamentin ja neuvoston yhteiset lausumat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ottaa huomioon tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission lausumat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUVL C 109, 1.4.2020, s. 1

(2)  EUVL C 232, 14.7.2020, s. 29.

---

P9_TC1-COD(2019)0254

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuosina 2021 ja 2022 sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta varojen ja soveltamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta varojen ja tällaisen tuen jakamisen osalta vuosina 2021 ja 2022

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2020/2220.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin lausuma YMP:n siirtymäjärjestelyistä ja monivuotisesta rahoituskehyksestä

Kriisivaraus

Vuonna 2014 perustettua maatalousalan kriisivarausta ei ole koskaan otettu käyttöön rahoituskurimenetelmän takia, josta säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 25 artiklassa ja jonka mukaisesti rahoitus varaukseen otetaan kunkin vuoden alussa suorien tukien kokonaismäärästä. Käyttämättä jääneet varat palautetaan suoriin tukiin vuoden lopussa. Varausta ei näin ollen ole koskaan käytetty, jotta vältytään pidättämästä viljelijöille tarkoitettuja varoja.

Vaikka varaus perustettiin auttamaan hintojen tai markkinoiden epävakaudesta kärsiviä viljelijöitä, se, että varausta ei ole koskaan otettu käyttöön, on osoitus sen rahoituksen rakenteeseen ja käyttöön liittyvistä rajoituksista. Taloustilanne samoin kuin huono ilmasto- ja terveystilanne aiheuttavat yhä useammin merkittäviä markkinahäiriöitä, joten on olemassa kiireellinen tarve täysin toimivalle kriisivaraukselle, joka voidaan ottaa käyttöön ja asettaa saataville tarkoituksenmukaisesti ja tehokkaasti.

Euroopan parlamentti korostaa, että täysin rahoitetulla kriisivarauksella, jossa on aluksi 400 miljoonaa euroa EAKR:n ja maaseuturahaston määrärahojen lisäksi ja joka on kumuloituva niin, että käyttämättä jääneet varat siirretään seuraavalle vuodelle ohjelmakauden aikana, voitaisiin tehokkaammin ja vaikuttavammin antaa oikea-aikaista kriisiapua ja rahoittaa asianomaisille aloille kohdennettuja toimenpiteitä.

POSEI-ohjelma ja Egeanmeren pienet saaret

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla on niiden maantieteellisen tilanteen ja erityisesti niiden syrjäisen sijainnin, saaristoluonteen, pienen koon, vaikean pinnanmuodostuksen ja ilmaston takia erityisiä sosioekonomisia ongelmia, jotka liittyvät ihmisravinnoksi tai maataloustuotantoon tarkoitettujen välttämättömien elintarvikkeiden ja maataloustuotteiden hankintaan. Maatalousalan erityistoimenpiteet, joilla pyritään ratkaisemaan mainitussa artiklassa tarkoitetusta poikkeuksellisesta tilanteesta johtuvat vaikeudet, vahvistettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 228/2013. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 229/2013 säädetyllä Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavien maatalousalan erityistoimenpiteiden järjestelmällä puututaan samoihin ongelmiin, mutta sen maantieteellinen soveltamisala on eri.

Erityistoimenpiteet ja -mahdollisuudet ovat tärkeitä näille alueille ja saarille, minkä vuoksi on perusteltua antaa niille tarvittava määrä erityistukea, jotta kyseiset toimenpiteet voidaan toteuttaa menestyksekkäästi. Komission kyseisille alueille ja saarille aiemmin antamat julkiset sitoumukset huomioon ottaen Euroopan parlamentti kehottaa jatkamaan keskeytyksettä asetusten (EU) N:o 228/2013 ja (EU) N:o 229/2013 mukaisia erittäin onnistuneita ohjelmia ja säilyttämään näille alueille ja saarille annettavan tuen vähintään nykyisellä tasolla. Tällä tavoin unioni osoittaisi solidaarisuutensa ja sitoutumisensa näille erityisistä haitoista kärsiville alueille ja saarille.

Euroopan parlamentin lausuma toimialakohtaisista organisaatioista syrjäisimmillä alueilla

Syrjäisimpien alueiden hyvin pienen koon ja niiden saaristoluonteen vuoksi niiden paikalliset markkinat ovat erityisen haavoittuvia hinnanvaihteluille, jotka liittyvät tavaroiden tuontiin muualta unionista tai kolmansista maista. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 349 artiklassa tunnustetaan syrjäisimpien alueiden erityistarpeet ja luodaan perusta lainsäädäntökehykselle, jonka avulla niitä voidaan auttaa selviytymään tästä poikkeuksellisesta tilanteesta. Tätä varten on annettu myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 228/2013. Koska erityisesti toimialakohtaisten organisaatioiden käytön avulla on osoittautunut mahdolliseksi ottaa huomioon maataloustuotannon alojen erityistarpeet syrjäisimmillä alueilla, olisi jo sallittava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 asiaa koskevien säännösten joustava täytäntöönpano kyseisillä alueilla, jotta voidaan hyödyntää täysimääräisesti tällä siirtymäasetuksella näille alueille myönnetyt varat. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 157 artiklan mukaisesti hyväksytyillä ja edustaviksi katsotuilla toimialakohtaisilla organisaatioilla olisi sen vuoksi oltava mahdollisuus toteuttaa tarvittavat yhteiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että paikallinen tuotanto pysyy kyseisillä paikallisilla markkinoilla kilpailukykyisenä ja kestävänä. Tätä varten, sen estämättä, mitä SEUT:n 28, 29 ja 110 artiklassa määrätään ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 165 artiklassa säädetään, ja rajoittamatta kyseisen asetuksen 164 artiklan soveltamista sekä SEUT:n 349 artiklan perusteella, sellaisena kuin Euroopan unionin tuomioistuin on sitä tulkinnut yhdistetyissä asioissa C-132/14–C-136/14 antamassaan tuomiossa, Euroopan parlamentti korostaa, että on tärkeää hyödyntää kaikkia asianmukaisia välineitä, jotta voidaan sallia se, että asianomaiset jäsenvaltiot laajennettujen toimialakohtaisten sopimusten puitteissa ja asiaan kuuluvia sidosryhmiä kuultuaan päättävät, että asianomaiseen toimialakohtaiseen organisaatioon kuulumattomien mutta kyseisillä paikallisilla markkinoilla toimivien yksittäisten talouden toimijoiden tai ryhmien on niiden alkuperästä riippumatta maksettava organisaatiolle sen jäsenten maksamia maksuja vastaava summa kokonaan tai osittain, myös siinä tapauksessa, että näiden maksujen tuotoilla rahoitetaan toimenpiteitä yksinomaan paikallisen tuotannon ylläpitämiseksi tai että maksuja kerätään jossakin muussa kaupan pitämisen vaiheessa.

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma syrjäisimmistä alueista ja Egeanmeren pienistä saarista

Euroopan parlamentti ja neuvosto palauttavat mieliin, että

| — | on tärkeää hyväksyä erityistoimenpiteitä syrjäisimpien alueiden hyväksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 228/2013 mukaisesti, jotta voidaan ottaa huomioon näiden alueiden erityispiirteet; |
| --- | --- |

—

on tärkeää hyväksyä erityistoimenpiteitä syrjäisimpien alueiden hyväksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 228/2013 mukaisesti, jotta voidaan ottaa huomioon näiden alueiden erityispiirteet;

| — | on tärkeää hyväksyä Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavia maatalousalan erityistoimenpiteitä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 229/2013; ja |
| --- | --- |

—

on tärkeää hyväksyä Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavia maatalousalan erityistoimenpiteitä, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 229/2013; ja

| — | edellä mainituista syistä on perusteltua antaa kyseisille alueille ja saarille erityistukea, jotta voidaan toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

edellä mainituista syistä on perusteltua antaa kyseisille alueille ja saarille erityistukea, jotta voidaan toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä.

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma EU:n rahoitusjärjestelyistä POSEI-ohjelman ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi

Euroopan parlamentti ja neuvosto korostavat, että tähän siirtymäasetukseen vuosiksi 2021 ja 2022 sisältyvät EU:n rahoitusjärjestelyt POSEI-ohjelman ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi ovat poikkeuksellisia ja erityisolosuhteisiin liittyviä eivätkä ne muodosta ennakkotapausta YMP:n tulevalle rahoitukselle syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren pienten saarten osalta eivätkä suorille tuille.

Komission lausuma oliiviöljyn kaupan pitämistä koskevista säännöistä

Komissio panee merkille parlamentin ja neuvoston poliittisen yhteisymmärryksen parlamentin tarkistuksesta 106, jolla lisätään YMJ-asetukseen oliiviöljyalaa koskeva uusi 167 a artikla. Komissio toteaa, että tämä parlamentin ja neuvoston hyväksymä tarkistus ei ole siirtymäasetusta sääntelevän, nykyisten sääntöjen jatkuvuutta koskevan periaatteen mukainen, että tarkistus on luonteeltaan asiasisältöä koskeva ja että lainsäätäjät ovat tehneet sen ilman vaikutustenarviointia, jota paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 15 kohdassa edellytetään. Komissio palauttaa mieliin sitoumuksensa pitää maatalousalalla yllä tehokasta kilpailua ja toteuttaa tinkimättä yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet, jotka vahvistetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 39 artiklassa.

Komission lausuma luonnonhaittakorvauksista

Komissio panee merkille lainsäätäjien välisen sopimuksen, jonka mukaan Euroopan elvytysvälineen varoja, kun ne on sisällytetty maaseuturahastoon, voidaan käyttää sellaisten alueiden tukien rahoittamiseen, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia tai muita erityisrajoitteita (luonnonhaittakorvaukset).

Komissio on jo ilmaissut huolensa luonnonhaittakorvausten vähäisestä vaikutuksesta ympäristö- ja ilmastotavoitteisiin, koska viljelijöiden ei tarvitse noudattaa mitään tiettyjä käytäntöjä saadakseen tukea. Tästä syystä luonnonhaittakorvausten sisällyttämistä Euroopan elvytysvälineen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden edistämiseen tarkoitettuun osaan ei tulisi pitää ennakkotapauksena tulevaa YMP:tä koskevissa neuvotteluissa.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/237 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/237

---

P9_TA(2020)0355

Lisämäärärahat covid-19-pandemian yhteydessä: REACT-EU-väline ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten poikkeuksellisten lisämäärärahojen ja toteutusjärjestelyjen osalta avustuksen antamiseksi covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen tukemiseen sekä pohjan luomiseen talouden vihreälle, digitaaliselle ja palautumiskykyä tukevalle elpymiselle (REACT-EU-väline) (COM(2020)0451 – C9-0149/2020 – 2020/0101(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 445/41)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0451), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0451),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 177 artiklan ja 322 artiklan 1 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0149/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 177 artiklan ja 322 artiklan 1 kohdan a alakohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0149/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 13. heinäkuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 13. heinäkuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 14. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 14. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen ja neuvostolta saadun tiedon, joka koskee Euroopan parlamentin kannan hyväksymistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen ja neuvostolta saadun tiedon, joka koskee Euroopan parlamentin kannan hyväksymistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0150/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0150/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 272, 17.8.2020, s. 1.

(2)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P9_TC1-COD(2020)0101

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline)

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2020/2221.)

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/238 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/238

---

P9_TA(2020)0356

Asetus unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamasta kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi (09980/1/2020 – C9-0407/2020 – 2018/0136(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – toinen käsittely)

(2021/C 445/42)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (09980/1/2020 – C9-0407/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (09980/1/2020 – C9-0407/2020),

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 17. elokuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 17. elokuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon komission lausunnon (COM(2020)0843), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission lausunnon (COM(2020)0843),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0324),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavien valiokuntien työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavien valiokuntien työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0262/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0262/2020),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUVL C 291, 17.8.2018, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit 4.4.2019, P8_TA(2019)0349.

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat harkitsevansa tämän asetuksen sisällön sisällyttämistä 18 päivänä heinäkuuta 2018 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU, Euratom) 2018/1046 (”varainhoitoasetus”) sen seuraavan uudelleentarkastelun yhteydessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission aloiteoikeutta.

Komission lausuma

Komissio suostuu harkitsemaan aiheellisten ehdotusten liittämistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavaan kertomukseen tämän asetuksen soveltamisesta.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/240 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/240

---

P9_TA(2020)0357

Neuvoston asetus vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. joulukuuta 2020 esityksestä neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (09970/2020 – C9-0409/2020 – 2018/0166(APP))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – hyväksyntä)

(2021/C 445/43)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston asetukseksi (09970/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston asetukseksi (09970/2020),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0409/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0409/2020),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 – parlamentin kanta yhteisymmärryksen saavuttamiseksi (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 – parlamentin kanta yhteisymmärryksen saavuttamiseksi (1),

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 ja omista varoista: aika vastata kansalaisten odotuksiin (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 ja omista varoista: aika vastata kansalaisten odotuksiin (2),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 92 artiklan sekä 105 artiklan 1 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 92 artiklan sekä 105 artiklan 1 ja 4 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kirjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kirjeet,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan suosituksen (A9-0260/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan suosituksen (A9-0260/2020),

| 1. | antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta sellaisena kuin se on tämän päätöslauselman liitteessä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevat parlamentin, neuvoston ja komission yhteiset julistukset; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan julistuksensa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevat komission julistukset; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan yhdessä neuvoston puheenjohtajan ja komission puheenjohtajan kanssa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen julistuksen SEUT 122 artiklaan perustuvien sellaisten uusien ehdotusten talousarviovalvonnasta, joilla on mahdollisesti huomattavia talousarviovaikutuksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 179.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0032.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0206.

---

LIITE 1: ESITYS NEUVOSTON ASETUKSEKSI VUOSIA 2021–2027 KOSKEVAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN VAHVISTAMISESTA

NEUVOSTON ASETUS (EU, Euratom) 2020/...,

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 312 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän (1),

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

on kuullut alueiden komiteaa,

noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Koska keskipitkän aikavälin investointien valmistelu ja toteuttaminen edellyttävät riittävää ennakoitavuutta, monivuotisen rahoituskehyksen kestoksi olisi määriteltävä seitsemän vuotta alkaen 1 päivästä tammikuuta 2021. |
| --- | --- |

(1)

Koska keskipitkän aikavälin investointien valmistelu ja toteuttaminen edellyttävät riittävää ennakoitavuutta, monivuotisen rahoituskehyksen kestoksi olisi määriteltävä seitsemän vuotta alkaen 1 päivästä tammikuuta 2021.

| (2) | Covid-19-kriisin taloudelliset vaikutukset edellyttävät, että unioni vahvistaa pitkän aikavälin rahoituskehyksen, jolla pohjustetaan oikeudenmukaista ja osallistavaa siirtymistä vihreään ja digitaaliseen tulevaisuuteen, tuetaan unionin pidemmän aikavälin strategista riippumattomuutta ja autetaan sitä kestämään paremmin häiriöitä tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-kriisin taloudelliset vaikutukset edellyttävät, että unioni vahvistaa pitkän aikavälin rahoituskehyksen, jolla pohjustetaan oikeudenmukaista ja osallistavaa siirtymistä vihreään ja digitaaliseen tulevaisuuteen, tuetaan unionin pidemmän aikavälin strategista riippumattomuutta ja autetaan sitä kestämään paremmin häiriöitä tulevaisuudessa.

| (3) | Tässä asetuksessa menoluokittain vahvistetut maksusitoumusmäärärahojen vuotuiset enimmäismäärät sekä maksumäärärahojen vuotuiset enimmäismäärät eivät saa ylittää maksusitoumuksiin ja omiin varoihin sovellettavia enimmäismääriä, jotka on vahvistettu sellaisen voimassa olevan Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun neuvoston päätöksen mukaisesti, joka on hyväksytty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 311 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti, jäljempänä ”omia varoja koskeva päätös”. |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa menoluokittain vahvistetut maksusitoumusmäärärahojen vuotuiset enimmäismäärät sekä maksumäärärahojen vuotuiset enimmäismäärät eivät saa ylittää maksusitoumuksiin ja omiin varoihin sovellettavia enimmäismääriä, jotka on vahvistettu sellaisen voimassa olevan Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun neuvoston päätöksen mukaisesti, joka on hyväksytty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 311 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti, jäljempänä ”omia varoja koskeva päätös”.

| (4) | Jos on tarpeen ottaa käyttöön unionin yleisestä talousarviosta annettuja takauksia jäsenvaltioille myönnetylle rahoitusavulle, joka on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 220 artiklan 1 kohdan mukaisesti, tarvittava määrä olisi otettava käyttöön siten, että ylitetään monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvät maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismäärät mutta noudatetaan omien varojen enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(4)

Jos on tarpeen ottaa käyttöön unionin yleisestä talousarviosta annettuja takauksia jäsenvaltioille myönnetylle rahoitusavulle, joka on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (2), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 220 artiklan 1 kohdan mukaisesti, tarvittava määrä olisi otettava käyttöön siten, että ylitetään monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvät maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismäärät mutta noudatetaan omien varojen enimmäismäärää.

| (5) | Monivuotisessa rahoituskehyksessä ei olisi otettava huomioon niitä budjettikohtia, jotka rahoitetaan varainhoitoasetuksessa tarkoitetuilla käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. |
| --- | --- |

(5)

Monivuotisessa rahoituskehyksessä ei olisi otettava huomioon niitä budjettikohtia, jotka rahoitetaan varainhoitoasetuksessa tarkoitetuilla käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla.

| (6) | Monivuotinen rahoituskehys olisi esitettävä vuoden 2018 hintoina. Lisäksi olisi vahvistettava monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisia teknisiä mukautuksia koskevat säännöt, joita sovelletaan enimmäismäärien ja käytettävissä olevien liikkumavarojen uudelleen laskemiseen. |
| --- | --- |

(6)

Monivuotinen rahoituskehys olisi esitettävä vuoden 2018 hintoina. Lisäksi olisi vahvistettava monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisia teknisiä mukautuksia koskevat säännöt, joita sovelletaan enimmäismäärien ja käytettävissä olevien liikkumavarojen uudelleen laskemiseen.

| (7) | Olisi vahvistettava säännöt sellaisia muita tilanteita varten, joissa saattaa olla tarpeen mukauttaa monivuotista rahoituskehystä. Tällaiset mukautukset voisivat liittyä uusien sääntöjen tai uusien yhteistyössä hallinnoitavien ohjelmien hyväksymisen viivästymiseen, toimenpiteisiin, jotka koskevat talouden tehokasta ohjausta ja hallintaa, tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen nojalla hyväksyttyihin toimenpiteisiin, jotka koskevat yleistä ehdollisuusjärjestelmää unionin talousarvion suojaamiseksi. Olisi myös vahvistettava säännöt ohjelmakohtaisia mukautuksia varten. |
| --- | --- |

(7)

Olisi vahvistettava säännöt sellaisia muita tilanteita varten, joissa saattaa olla tarpeen mukauttaa monivuotista rahoituskehystä. Tällaiset mukautukset voisivat liittyä uusien sääntöjen tai uusien yhteistyössä hallinnoitavien ohjelmien hyväksymisen viivästymiseen, toimenpiteisiin, jotka koskevat talouden tehokasta ohjausta ja hallintaa, tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen nojalla hyväksyttyihin toimenpiteisiin, jotka koskevat yleistä ehdollisuusjärjestelmää unionin talousarvion suojaamiseksi. Olisi myös vahvistettava säännöt ohjelmakohtaisia mukautuksia varten.

| (8) | SEUT 323 artiklan noudattamiseksi olisi sovellettava erityistä ja mahdollisimman suurta joustavuutta, jotta unioni voi täyttää kyseisen artiklan mukaiset velvoitteensa. |
| --- | --- |

(8)

SEUT 323 artiklan noudattamiseksi olisi sovellettava erityistä ja mahdollisimman suurta joustavuutta, jotta unioni voi täyttää kyseisen artiklan mukaiset velvoitteensa.

| (9) | Jotta unioni voisi vastata tiettyihin erikseen määriteltyihin ennakoimattomiin tilanteisiin tai seurauksiin ja jotta talousarviomenettely voitaisiin näin toteuttaa sujuvasti, tarvitaan seuraavia temaattisia erityisrahoitusvälineitä: Euroopan globalisaatiorahasto, solidaarisuus- ja hätäapuvaraus ja brexit-mukautusvaraus. Solidaarisuus- ja hätäapuvarauksella ei ole tarkoitus vastata maatalouden alan tuotantoon tai jakeluun vaikuttavien markkinakriisien seurauksiin. |
| --- | --- |

(9)

Jotta unioni voisi vastata tiettyihin erikseen määriteltyihin ennakoimattomiin tilanteisiin tai seurauksiin ja jotta talousarviomenettely voitaisiin näin toteuttaa sujuvasti, tarvitaan seuraavia temaattisia erityisrahoitusvälineitä: Euroopan globalisaatiorahasto, solidaarisuus- ja hätäapuvaraus ja brexit-mukautusvaraus. Solidaarisuus- ja hätäapuvarauksella ei ole tarkoitus vastata maatalouden alan tuotantoon tai jakeluun vaikuttavien markkinakriisien seurauksiin.

| (10) | Seuraavat muut kuin temaattiset erityisrahoitusvälineet ovat tarpeen joustavuuden lisäämiseksi entisestään: yksi ainoa liikkumavaraväline ja joustoväline. Yhdellä ainoalla liikkumavaravälineellä olisi mahdollistettava maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismääriin nähden jäävien liikkumavarojen siirtäminen varainhoitovuosien välillä ja maksusitoumusmäärärahojen osalta monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden välillä ylittämättä monivuotisen rahoituskehyksen maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismäärien kokonaismääriä monivuotisen rahoituskehyksen koko soveltamiskauden aikana. Joustovälineen avulla olisi voitava rahoittaa tiettyjä ennakoimattomia menoja tiettynä varainhoitovuonna. |
| --- | --- |

(10)

Seuraavat muut kuin temaattiset erityisrahoitusvälineet ovat tarpeen joustavuuden lisäämiseksi entisestään: yksi ainoa liikkumavaraväline ja joustoväline. Yhdellä ainoalla liikkumavaravälineellä olisi mahdollistettava maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismääriin nähden jäävien liikkumavarojen siirtäminen varainhoitovuosien välillä ja maksusitoumusmäärärahojen osalta monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden välillä ylittämättä monivuotisen rahoituskehyksen maksusitoumus- ja maksumäärärahojen enimmäismäärien kokonaismääriä monivuotisen rahoituskehyksen koko soveltamiskauden aikana. Joustovälineen avulla olisi voitava rahoittaa tiettyjä ennakoimattomia menoja tiettynä varainhoitovuonna.

| (11) | Olisi erikseen säädettävä, että silloin, kun on tarpeen turvautua erityisrahoitusvälineisiin, talousarvioon voidaan ottaa maksusitoumusmäärärahoja ja niitä vastaavia maksumäärärahoja siten, että ylitetään monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetut enimmäismäärät. |
| --- | --- |

(11)

Olisi erikseen säädettävä, että silloin, kun on tarpeen turvautua erityisrahoitusvälineisiin, talousarvioon voidaan ottaa maksusitoumusmäärärahoja ja niitä vastaavia maksumäärärahoja siten, että ylitetään monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetut enimmäismäärät.

| (12) | On tarpeen säätää siitä, että monivuotista rahoituskehystä tarkistetaan, jos perussopimuksiin tehdään tarkistuksia, joilla on talousarviovaikutuksia, jos Kypros yhdistyy jälleen tai jos unioni laajentuu, ja myös talousarvion toteuttamisen perusteella. |
| --- | --- |

(12)

On tarpeen säätää siitä, että monivuotista rahoituskehystä tarkistetaan, jos perussopimuksiin tehdään tarkistuksia, joilla on talousarviovaikutuksia, jos Kypros yhdistyy jälleen tai jos unioni laajentuu, ja myös talousarvion toteuttamisen perusteella.

| (13) | Tätä asetusta voidaan joutua tarkistamaan ennakoimattomissa tilanteissa, joita ei voida hoitaa monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen rajojen puitteissa. Sen vuoksi on tarpeen säätää monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisesta tällaisissa tapauksissa. |
| --- | --- |

(13)

Tätä asetusta voidaan joutua tarkistamaan ennakoimattomissa tilanteissa, joita ei voida hoitaa monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen rajojen puitteissa. Sen vuoksi on tarpeen säätää monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisesta tällaisissa tapauksissa.

| (14) | Lisäksi tarvitaan erityisiä sääntöjä laajamittaisia hankkeita varten, joiden kesto ylittää selvästi monivuotisen rahoituskehyksen kattaman ajanjakson. On tarpeen vahvistaa näille hankkeille unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän rahoituksen enimmäismäärät, millä varmistetaan, että nämä hankkeet eivät vaikuta unionin yleisestä talousarviosta rahoitettaviin muihin hankkeisiin. |
| --- | --- |

(14)

Lisäksi tarvitaan erityisiä sääntöjä laajamittaisia hankkeita varten, joiden kesto ylittää selvästi monivuotisen rahoituskehyksen kattaman ajanjakson. On tarpeen vahvistaa näille hankkeille unionin yleisestä talousarviosta myönnettävän rahoituksen enimmäismäärät, millä varmistetaan, että nämä hankkeet eivät vaikuta unionin yleisestä talousarviosta rahoitettaviin muihin hankkeisiin.

| (15) | On tarpeen vahvistaa toimielinten yhteistyötä talousarviomenettelyssä koskevat yleiset säännöt ottaen samalla huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission, jäljempänä ”toimielimet”, perussopimuksissa vahvistetun budjettivallan sekä avoimuusvaatimukset. |
| --- | --- |

(15)

On tarpeen vahvistaa toimielinten yhteistyötä talousarviomenettelyssä koskevat yleiset säännöt ottaen samalla huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission, jäljempänä ”toimielimet”, perussopimuksissa vahvistetun budjettivallan sekä avoimuusvaatimukset.

| (16) | Komission olisi esitettävä ehdotus uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi ennen 1 päivää heinäkuuta 2025, jotta toimielimet voisivat hyväksyä sen riittävän ajoissa ennen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen soveltamisen aloittamisajankohtaa. SEUT 312 artiklan 4 kohdan mukaisesti jatketaan tässä asetuksessa säädettyjen monivuotisen rahoituskehyksen viimeistä vuotta koskevien enimmäismäärien soveltamista, jos uutta monivuotista rahoituskehystä ei hyväksytä ennen tässä asetuksessa vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolon päättymistä, |
| --- | --- |

(16)

Komission olisi esitettävä ehdotus uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi ennen 1 päivää heinäkuuta 2025, jotta toimielimet voisivat hyväksyä sen riittävän ajoissa ennen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen soveltamisen aloittamisajankohtaa. SEUT 312 artiklan 4 kohdan mukaisesti jatketaan tässä asetuksessa säädettyjen monivuotisen rahoituskehyksen viimeistä vuotta koskevien enimmäismäärien soveltamista, jos uutta monivuotista rahoituskehystä ei hyväksytä ennen tässä asetuksessa vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolon päättymistä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 luku

Yleiset säännökset

1 artikla

Monivuotinen rahoituskehys

Tässä asetuksessa vahvistetaan vuosia 2021–2027 koskeva monivuotinen rahoituskehys.

2 artikla

Monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien noudattaminen

1.   Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, jäljempänä ”toimielimet”, noudattavat liitteessä I vahvistettuja menojen vuotuisia enimmäismääriä, jäljempänä ”monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät”, jokaisessa talousarviomenettelyssä ja aina toteuttaessaan asianomaisen vuoden talousarviota.

Liitteessä I oleva 3 otsakkeen alaenimmäismäärä vahvistetaan rajoittamatta yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) kahden pilarin välistä joustoa. YMP:n I pilariin sovellettava, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja suorien tukien välisten siirtojen perusteella mukautettu enimmäismäärä vahvistetaan asiaankuuluvassa säädöksessä, ja monivuotista rahoituskehystä mukautetaan vastaavasti tämän asetuksen 4 artiklassa säädetyn teknisen mukautuksen nojalla.

2.   Silloin kun on tarpeen käyttää 8, 9, 10 ja 12 artiklassa säädettyjen erityisrahoitusvälineiden varoja, maksusitoumusmäärärahat ja niitä vastaavat maksumäärärahat otetaan talousarvioon siten, että ylitetään monivuotisen rahoituskehyksen asianomaiset enimmäismäärät.

Silloin kun on tarpeen käyttää 11 artiklassa säädetyn yhden ainoan liikkumavaravälineen varoja, maksusitoumusmäärärahat ja niitä vastaavat maksumäärärahat otetaan talousarvioon siten, että ylitetään monivuotisen rahoituskehyksen asianomaiset enimmäismäärät tietyn vuoden osalta.

3.   Silloin kun on tarpeen ottaa käyttöön takaus jäsenvaltioille myönnetylle rahoitusavulle varainhoitoasetuksen 220 artiklan 1 kohdan mukaisesti, tarvittava määrä otetaan käyttöön siten, että ylitetään monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät.

3 artikla

Omien varojen enimmäismäärän noudattaminen

1.   Tarvittava maksumäärärahojen kokonaismäärä, jossa on otettu huomioon vuosittainen mukautus sekä kaikki muut mukautukset ja tarkistukset sekä 2 artiklan 2 ja 3 kohdan soveltaminen, ei yhdenkään monivuotisen rahoituskehyksen kattaman vuoden osalta saa aiheuttaa sellaista omien varojen tarvetta, joka ylittää voimassa olevassa SEUT 311 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti hyväksytyssä Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetussa neuvoston päätöksessä, jäljempänä ”omia varoja koskeva päätös”, vahvistetun omien varojen enimmäismäärän.

2.   Monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä alennetaan tarvittaessa sen varmistamiseksi, että omia varoja koskevassa päätöksessä vahvistettua omien varojen enimmäismäärää noudatetaan.

2 luku

2 luku

Monivuotiseen rahoituskehykseen tehtävät mukautukset

Monivuotiseen rahoituskehykseen tehtävät mukautukset

4 artikla

Tekniset mukautukset

1.   Komissio tekee joka vuosi ennen varainhoitovuoden n + 1 talousarviomenettelyä monivuotiseen rahoituskehykseen seuraavat tekniset mukautukset:

| a) | se arvioi uudelleen enimmäismäärät sekä maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen kokonaismäärät vuoden n + 1 hinnoin; |
| --- | --- |

a)

se arvioi uudelleen enimmäismäärät sekä maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen kokonaismäärät vuoden n + 1 hinnoin;

| b) | se laskee omia varoja koskevassa päätöksessä vahvistettuun omien varojen enimmäismäärään nähden jäävän liikkumavaran; |
| --- | --- |

b)

se laskee omia varoja koskevassa päätöksessä vahvistettuun omien varojen enimmäismäärään nähden jäävän liikkumavaran;

| c) | se laskee 11 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen yhden ainoan liikkumavaravälineen käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen määrän sekä 11 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun yhteenlasketun enimmäismäärän; |
| --- | --- |

c)

se laskee 11 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettujen yhden ainoan liikkumavaravälineen käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen määrän sekä 11 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetun yhteenlasketun enimmäismäärän;

| d) | se laskee 11 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettujen yhden ainoan liikkumavaravälineen maksumäärärahojen enimmäismäärän mukautuksen sekä 11 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun enimmäismäärän; |
| --- | --- |

d)

se laskee 11 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettujen yhden ainoan liikkumavaravälineen maksumäärärahojen enimmäismäärän mukautuksen sekä 11 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetun enimmäismäärän;

| e) | se laskee 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen erityisohjelmien lisämäärärahat ja 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen mukautuksen tuloksen. |
| --- | --- |

e)

se laskee 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen erityisohjelmien lisämäärärahat ja 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen mukautuksen tuloksen.

2.   Komissio tekee 1 kohdassa tarkoitetut tekniset mukautukset kiinteän 2 prosentin vuosittaisen deflaatiokertoimen perusteella.

3.   Komissio toimittaa 1 kohdassa tarkoitettujen teknisten mukautusten tulokset ja niiden perustana olevat talousennusteet Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4.   Muita kyseessä olevaa vuotta koskevia teknisiä mukautuksia ei tehdä varainhoitovuoden aikana eikä sitä seuraavina vuosina jälkikäteen tehtävinä korjauksina, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 ja 7 artiklan soveltamista.

5 artikla

Ohjelmakohtainen mukautus

1.   Unionin toimielinten neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2003 (3) ja (EY) N:o 139/2004 (4) mukaisesti määräämistä sakoista saatavia tuloja vastaava määrä, joka sisällytetään vuoden n – 1 talousarvioon varainhoitoasetuksen 107 artiklan mukaisesti, kun siitä on vähennetty Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen (5) 141 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määrä vuodelta n – 1, asetetaan saataville seuraaviin tarkoitettuja lisämäärärahoja varten:

| a) | maksusitoumusmäärärahat liitteessä II lueteltuja ohjelmia varten vuodelle n + 1 vuodesta 2022 alkaen vuoteen 2027 saakka kyseisille ohjelmille liitteessä II olevan taulukon sarakkeessa ”Jakoperuste” vahvistettujen prosenttiosuuksien mukaisesti; ja |
| --- | --- |

a)

maksusitoumusmäärärahat liitteessä II lueteltuja ohjelmia varten vuodelle n + 1 vuodesta 2022 alkaen vuoteen 2027 saakka kyseisille ohjelmille liitteessä II olevan taulukon sarakkeessa ”Jakoperuste” vahvistettujen prosenttiosuuksien mukaisesti; ja

| b) | maksumäärärahat vuodelle n + 1 vuodesta 2022 alkaen vuoteen 2027 saakka. |
| --- | --- |

b)

maksumäärärahat vuodelle n + 1 vuodesta 2022 alkaen vuoteen 2027 saakka.

Maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin kaudeksi 2022–2027 osoitettavien lisämäärärahojen kokonaismäärä on 11 000 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina) kumpiinkin. Vuosina 2022–2026 maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin vuosittain osoitettavien lisämäärärahojen määrä kunakin vuonna on vähintään 1 500 miljoonaa euroa ja enintään 2 000 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina) kumpiinkin.

Kauden 2022–2027 ohjelmien maksusitoumusmäärärahoihin osoitettavien lisämäärärahojen kokonaismäärä merkitään liitteessä II olevan taulukon sarakkeeseen ”Maksusitoumusmäärärahoihin osoitettavat lisämäärärahat yhteensä 5 artiklan mukaisesti”.

2.   Asianomaisten otsakkeiden maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriä vuodelle n + 1 vuodesta 2022 alkaen vuoteen 2027 saakka mukautetaan ylöspäin 1 kohdassa vahvistettuja lisämäärärahoja vastaavilla määrillä kyseisille otsakkeille liitteessä II olevan taulukon sarakkeessa ”Jakoperuste” vahvistettujen prosenttiosuuksien mukaisesti. Maksumäärärahojen enimmäismääriä vuodelle n + 1 vuodesta 2022 alkaen vuoteen 2027 saakka mukautetaan automaattisesti ylöspäin 1 kohdassa vahvistettuja lisämäärärahoja vastaavilla määrillä.

6 artikla

Sellaisiin toimenpiteisiin liittyvät mukautukset, jotka koskevat talouden tehokasta ohjausta ja hallintaa tai yleistä ehdollisuusjärjestelmää unionin talousarvion suojaamiseksi

1.   Tilanteessa, jossa asianomaisten perussäädösten mukaisesti lopetetaan sellainen unionin varoja koskevien talousarviositoumusten keskeyttäminen, joka liittyy toimenpiteisiin, jotka koskevat talouden tehokasta ohjausta ja hallintaa, tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen nojalla hyväksyttyjä toimenpiteitä, jotka koskevat yleistä ehdollisuusjärjestelmää unionin talousarvion suojaamiseksi, keskeytettyjä sitoumuksia vastaavat määrät siirretään seuraaville vuosille ja monivuotisen rahoituskehyksen vastaaviin enimmäismääriin tehdään tämän edellyttämät mukautukset.

2.   Komissio toimittaa 1 kohdan nojalla tehtyjen mukautusten tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3.   Keskeytettyjä, vuonna n tehtyjä sitoumuksia ei saa ottaa vuodeksi n + 2 laadittua unionin yleistä talousarviota myöhempiin unionin yleisiin talousarvioihin.

7 artikla

Mukautus, joka on seurausta uusista säännöistä tai uusista yhteistyössä hallinnoitavista ohjelmista

1.   Jos rakennerahastoista, koheesiorahastosta, oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta, turvapaikka- ja maahanmuuttorahastosta, sisäisen turvallisuuden rahastosta tai yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoon kuuluvasta rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä annetaan uudet säännöt tai hyväksytään uudet yhteistyössä hallinnoitavat ohjelmat 1 päivän tammikuuta 2021 jälkeen, vuonna 2021 käyttämättä jääneitä määrärahoja vastaavat määrät siirretään tasasuhtaisesti kullekin vuosista 2022–2025 ja monivuotisen rahoituskehyksen vastaaviin enimmäismääriin tehdään tämän edellyttämät mukautukset.

2.   Komissio toimittaa 1 kohdan nojalla tehtyjen mukautusten tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

3 luku

3 luku

Erityisrahoitusvälineet

Erityisrahoitusvälineet

1 JAKSO

1 JAKSO

TEMAATTISET ERITYISRAHOITUSVÄLINEET

TEMAATTISET ERITYISRAHOITUSVÄLINEET

8 artikla

Euroopan globalisaatiorahasto

1.   Euroopan globalisaatiorahasto, jonka tavoitteet ja soveltamisala vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa, ei saa ylittää 186 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina).

2.   Määrärahat Euroopan globalisaatiorahastoa varten otetaan unionin yleiseen talousarvioon varauksena.

9 artikla

Solidaarisuus- ja hätäapuvaraus

1.   Solidaarisuus- ja hätäapuvarauksesta voidaan rahoittaa:

| a) | apu, jolla vastataan Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jonka tavoitteet ja soveltamisala määritellään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 (6), kattamista suurista katastrofeista johtuviin hätätilanteisiin; ja |
| --- | --- |

a)

apu, jolla vastataan Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jonka tavoitteet ja soveltamisala määritellään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 (6), kattamista suurista katastrofeista johtuviin hätätilanteisiin; ja

| b) | nopea reagointi sellaisiin unionissa tai kolmansissa maissa syntyviin yksittäisiin hätäavun tarpeisiin, jotka johtuvat tapahtumista, joita ei voitu ennakoida talousarviota laadittaessa, etenkin sellaisten hätätilanteisiin reagoimisen ja tukitoimien osalta, joita toteutetaan vastauksena luonnonkatastrofeihin, joita a alakohta ei kata, ihmisen aiheuttamiin katastrofeihin ja humanitaarisiin kriiseihin, kansanterveydellisten, eläinlääkinnällisten tai kasvinterveyteen liittyvien laaja-alaisten uhkien tapauksessa sekä olosuhteiden edellyttäessä myös tilanteissa, joissa muuttovirrat aiheuttavat erityisiä paineita unionin ulkorajoilla. |
| --- | --- |

b)

nopea reagointi sellaisiin unionissa tai kolmansissa maissa syntyviin yksittäisiin hätäavun tarpeisiin, jotka johtuvat tapahtumista, joita ei voitu ennakoida talousarviota laadittaessa, etenkin sellaisten hätätilanteisiin reagoimisen ja tukitoimien osalta, joita toteutetaan vastauksena luonnonkatastrofeihin, joita a alakohta ei kata, ihmisen aiheuttamiin katastrofeihin ja humanitaarisiin kriiseihin, kansanterveydellisten, eläinlääkinnällisten tai kasvinterveyteen liittyvien laaja-alaisten uhkien tapauksessa sekä olosuhteiden edellyttäessä myös tilanteissa, joissa muuttovirrat aiheuttavat erityisiä paineita unionin ulkorajoilla.

2.   Solidaarisuus- ja hätäapuvaraus ei saa ylittää 1 200 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina). Kaikki sellaiset osuudet vuotuisesta määrästä, joita ei ole käytetty vuonna n, ovat käytettävissä vuoteen n + 1 asti. Vuotuisesta määrästä käytetään ensin edelliseltä vuodelta peräisin oleva osuus. Kaikki sellaiset osuudet vuoden n vuotuisesta määrästä, joita ei käytetä vuoden n + 1 kuluessa, peruuntuvat.

3.   Määrärahat solidaarisuus- ja hätäapuvarausta varten otetaan unionin yleiseen talousarvioon varauksena.

4.   Kunkin vuoden lokakuun 1 päivänä on oltava jäljellä vähintään neljäsosa 2 kohdassa tarkoitetusta vuotuisesta määrästä, jotta kyseisen vuoden loppuun mennessä syntyvät tarpeet voidaan kattaa.

Kunkin vuoden syyskuun 1 päivään saakka käytössä olevien varojen kokonaismäärästä voidaan ottaa käyttöön seuraavat enimmäisprosenttiosuudet sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen alakohdan soveltamista:

| — | 50 prosenttia 1 kohdan a alakohdan mukaisen avun määrästä; näin lasketusta määrästä vähennetään kaikki edellisenä vuotena 5 kohtaa soveltamalla käyttöön otetut määrät; |
| --- | --- |

—

50 prosenttia 1 kohdan a alakohdan mukaisen avun määrästä; näin lasketusta määrästä vähennetään kaikki edellisenä vuotena 5 kohtaa soveltamalla käyttöön otetut määrät;

| — | 35 prosenttia 1 kohdan b alakohdan mukaisen kolmansiin maihin suuntautuvan avun määrästä; |
| --- | --- |

—

35 prosenttia 1 kohdan b alakohdan mukaisen kolmansiin maihin suuntautuvan avun määrästä;

| — | 15 prosenttia 1 kohdan b alakohdan mukaisen unionissa annettavan avun määrästä. |
| --- | --- |

—

15 prosenttia 1 kohdan b alakohdan mukaisen unionissa annettavan avun määrästä.

Kunkin vuoden syyskuun 1 päivästä alkaen käytössä olevien varojen määrästä jäljellä oleva osa voidaan käyttää mihin tahansa toisessa alakohdassa tarkoitettuun apuun kyseisen vuoden loppuun mennessä syntyvien tarpeiden kattamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen alakohdan soveltamista.

5.   Poikkeustapauksissa ja jos katastrofin tapahtumisvuonna solidaarisuus- ja hätäapuvarauksessa jäljellä olevat rahoitusvarat eivät riitä kattamaan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tarpeelliseksi katsottuja avun määrää kyseisen alakohdan mukaisesti, komissio voi ehdottaa erotuksen rahoittamista niistä vuotuisista määristä, jotka ovat solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen käytettävissä seuraavana vuonna, 400 miljoonan euron (vuoden 2018 hintoina) enimmäismäärään asti.

10 artikla

Brexit-mukautusvaraus

1.   Brexit-mukautusvarauksella annetaan apua ennakoimattomien ja kielteisten seurausten torjumiseksi jäsenvaltioissa ja aloilla, joihin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ero Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä vaikuttaa kielteisimmin, asiaankuuluvan välineen ehtoja noudattaen ja niiden mukaisesti.

2.   Brexit-mukautusvaraus ei saa ylittää 5 000 miljoonan euron määrää (vuoden 2018 hintoina).

3.   Määrärahat brexit-mukautusvarausta varten otetaan unionin yleiseen talousarvioon varauksena.

2 JAKSO

2 JAKSO

MUUT KUIN TEMAATTISET ERITYISRAHOITUSVÄLINEET

MUUT KUIN TEMAATTISET ERITYISRAHOITUSVÄLINEET

11 artikla

Yksi ainoa liikkumavaraväline

1.   Yksi ainoa liikkumavaraväline muodostuu seuraavista eristä:

| a) | vuodesta 2022 alkaen monivuotisessa rahoituskehyksessä vuoden n – 1 maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriin nähden jääviä liikkumavaroja vastaavat määrät, jotka otetaan käyttöön siten, että ylitetään monivuotisessa rahoituskehyksessä vuosiksi 2022–2027 vahvistettujen maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärät; |
| --- | --- |

a)

vuodesta 2022 alkaen monivuotisessa rahoituskehyksessä vuoden n – 1 maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriin nähden jääviä liikkumavaroja vastaavat määrät, jotka otetaan käyttöön siten, että ylitetään monivuotisessa rahoituskehyksessä vuosiksi 2022–2027 vahvistettujen maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärät;

| b) | vuodesta 2022 alkaen vuosien 2022–2027 maksumäärärahojen enimmäismäärän ylöspäin mukauttamiseksi määrät, jotka vastaavat suoritettujen maksujen ja monivuotisen rahoituskehyksen maksumäärärahojen vuoden n – 1 enimmäismäärän välistä eroa; ja |
| --- | --- |

b)

vuodesta 2022 alkaen vuosien 2022–2027 maksumäärärahojen enimmäismäärän ylöspäin mukauttamiseksi määrät, jotka vastaavat suoritettujen maksujen ja monivuotisen rahoituskehyksen maksumäärärahojen vuoden n – 1 enimmäismäärän välistä eroa; ja

| c) | täydentävät määrät, jotka voidaan ottaa käyttöön siten, että tilanteen mukaan ylitetään monivuotisen rahoituskehyksen maksu- tai maksusitoumusmäärärahojen taikka niiden molempien enimmäismäärät tiettynä vuonna edellyttäen, että ne maksusitoumusmäärärahojen osalta korvaavat kokonaan monivuotisen rahoituskehyksen yhden tai useamman otsakkeen liikkumavarat kuluvana varainhoitovuonna tai tulevina varainhoitovuosina ja että ne maksumäärärahojen osalta korvaavat kokonaan maksumäärärahojen enimmäismäärien liikkumavarat tulevina varainhoitovuosina. |
| --- | --- |

c)

täydentävät määrät, jotka voidaan ottaa käyttöön siten, että tilanteen mukaan ylitetään monivuotisen rahoituskehyksen maksu- tai maksusitoumusmäärärahojen taikka niiden molempien enimmäismäärät tiettynä vuonna edellyttäen, että ne maksusitoumusmäärärahojen osalta korvaavat kokonaan monivuotisen rahoituskehyksen yhden tai useamman otsakkeen liikkumavarat kuluvana varainhoitovuonna tai tulevina varainhoitovuosina ja että ne maksumäärärahojen osalta korvaavat kokonaan maksumäärärahojen enimmäismäärien liikkumavarat tulevina varainhoitovuosina.

Määrät voidaan ottaa käyttöön ensimmäisen alakohdan c alakohdan nojalla vain, jos mainitun alakohdan a ja b alakohdan nojalla käytettävissä olevat määrät ovat soveltuvin osin riittämättömät ja joka tapauksessa viimeisenä keinona, jotta voidaan vastata ennakoimattomiin tilanteisiin.

Ensimmäisen alakohdan c alakohdan käyttö ei saa johtaa siihen, että monivuotisessa rahoituskehyksessä kuluvaa varainhoitovuotta ja tulevia varainhoitovuosia varten vahvistetut maksusitoumus- ja maksumäärärahojen kokonaisenimmäismäärät ylittyvät. Kyseisen alakohdan mukaisesti korvattuja määriä ei sen vuoksi saa ottaa uudelleen käyttöön monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa.

2.   Edellä 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja c alakohdassa tarkoitettu yhden ainoan liikkumavaravälineen käyttö ei saa ylittää yhtenäkään vuonna:

| a) | 0,04:ää prosenttia unionin bruttokansantulosta maksusitoumusmäärärahoina laskettuna 4 artiklassa tarkoitettuna monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisena teknisenä mukautuksena; |
| --- | --- |

a)

0,04:ää prosenttia unionin bruttokansantulosta maksusitoumusmäärärahoina laskettuna 4 artiklassa tarkoitettuna monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisena teknisenä mukautuksena;

| b) | 0,03:a prosenttia unionin bruttokansantulosta maksumäärärahoina laskettuna 4 artiklassa tarkoitettuna monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisena teknisenä mukautuksena. |
| --- | --- |

b)

0,03:a prosenttia unionin bruttokansantulosta maksumäärärahoina laskettuna 4 artiklassa tarkoitettuna monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisena teknisenä mukautuksena.

Yhden ainoan liikkumavaravälineen käytössä minä tahansa vuonna on noudatettava omia varoja koskevassa päätöksessä vahvistettuja omien varojen enimmäismääriä.

3.   Edellä 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut vuosittaiset mukautukset eivät saa ylittää seuraavia vuosille 2025–2027 asetettuja enimmäismääriä (vuoden 2018 hintoina) verrattuna maksumäärärahojen alkuperäiseen enimmäismäärään asianomaisina vuosina:

| — | 2025 – 8 000 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

2025 – 8 000 miljoonaa euroa

| — | 2026 – 13 000 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

2026 – 13 000 miljoonaa euroa

| — | 2027 – 15 000 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

2027 – 15 000 miljoonaa euroa.

Edellä 5 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut määrät muodostavat tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien lisäyksen.

Mahdolliset mukautukset ylöspäin on korvattava kokonaisuudessaan maksumäärärahojen vuoden n – 1 enimmäismäärään tehtävällä vastaavalla vähennyksellä.

4.   Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat ottaa käyttöön tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja c alakohdassa tarkoitetut määrät SEUT 314 artiklassa määrätyn talousarviomenettelyn puitteissa sellaisten menojen rahoittamiseksi, joita ei voida rahoittaa asiaankuuluvien monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien puitteissa tiettynä vuonna.

Komissio suorittaa tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut mukautukset ylöspäin vuodesta 2022 alkaen osana 4 artiklassa tarkoitettua teknistä mukautusta.

12 artikla

Joustoväline

1.   Joustovälinettä voidaan käyttää sellaisten tiettyjen ennakoimattomien menojen rahoittamiseen maksusitoumusmäärärahoina ja niitä vastaavina maksumäärärahoina tiettynä varainhoitovuonna, joita ei voida rahoittaa yhden tai useamman muun otsakkeen enimmäismäärien rajoissa käytettävissä olevista määristä. Joustovälinettä varten käytettävissä oleva vuotuinen enimmäismäärä on 915 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina).

2.   Joustovälineen vuotuisen määrän käyttämätöntä osaa voidaan käyttää vuoteen n + 2 saakka. Vuotuisesta määrästä käytetään ensin kaikki aiemmilta vuosilta peräisin olevat osuudet aikajärjestyksessä. Kaikki sellaiset osuudet vuoden n vuotuisesta määrästä, joita ei käytetä vuoteen n + 2 mennessä, peruuntuvat.

4 luku

4 luku

Monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen

Monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen

13 artikla

Monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen

1.   Monivuotista rahoituskehystä voidaan ennakoimattomissa tilanteissa tarkistaa omia varoja koskevassa päätöksessä vahvistetun omien varojen enimmäismäärän rajoissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 artiklan 2 kohdan ja 14–17 artiklan soveltamista.

2.   Edellä olevan 1 kohdan mukainen monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista koskeva ehdotus on pääsääntöisesti esitettävä ja hyväksyttävä ennen kuin aloitetaan talousarviomenettely, joka koskee asianomaista varainhoitovuotta tai asianomaisista varainhoitovuosista ensimmäistä.

3.   Edellä olevan 1 kohdan mukaisessa monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista koskevassa ehdotuksessa on tarkasteltava, onko menoja mahdollista kohdentaa tarkistettavana olevaan otsakkeeseen sisältyvien ohjelmien kesken uudelleen etenkin määrärahojen odotettavissa olevan vajaakäytön perusteella.

4.   Tarkistettaessa monivuotista rahoituskehystä 1 kohdan mukaisesti on otettava huomioon mahdollisuus kompensoida jonkin otsakkeen enimmäismäärän kasvattaminen supistamalla jonkin toisen otsakkeen enimmäismäärää.

5.   Tarkistettaessa monivuotista rahoituskehystä 1 kohdan mukaisesti on aina säilytettävä asianmukainen suhde maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välillä.

14 artikla

Toteuttamiseen liittyvä tarkistaminen

Ilmoittaessaan monivuotisen rahoituskehyksen teknisten mukautusten tuloksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle komissio tarvittaessa esittää toteuttamisen perusteella tarpeelliseksi katsomansa mahdollisen ehdotuksen maksumäärärahojen kokonaismäärän tarkistamiseksi varmistaakseen maksumäärärahojen vuosittaisten enimmäismäärien moitteettoman hallinnoinnin ja erityisesti sen, että niiden kehitys suhteessa maksusitoumusmäärärahoihin on hallittua.

15 artikla

Perussopimusten mahdollisen tarkistamisen perusteella tehtävä tarkistaminen

Jos perussopimuksiin tehdään tarkistus, jolla on talousarviovaikutuksia, monivuotista rahoituskehystä tarkistetaan vastaavasti.

16 artikla

Unionin mahdollisen laajentumisen perusteella tehtävä tarkistaminen

Jos unioniin liittyy uusi jäsenvaltio tai uusia jäsenvaltioita, monivuotista rahoituskehystä tarkistetaan tästä aiheutuvien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi.

17 artikla

Kyproksen mahdollisen jälleenyhdistymisen perusteella tehtävä tarkistaminen

Jos Kypros yhdistyy jälleen, monivuotista rahoituskehystä tarkistetaan Kyproksen ongelman kokonaisvaltaisen ratkaisun ja jälleenyhdistymisestä johtuvien uusien rahoitustarpeiden huomioon ottamiseksi.

5 luku

5 luku

Osallistuminen laajamittaisten hankkeiden rahoitukseen

Osallistuminen laajamittaisten hankkeiden rahoitukseen

18 artikla

Osallistuminen laajamittaisten hankkeiden rahoitukseen

1.   Unionin yleisestä talousarviosta osoitetaan unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen mukaisiin laajamittaisiin hankkeisiin kaudeksi 2021–2027 enintään 13 202 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina).

2.   Unionin yleisestä talousarviosta osoitetaan kansainväliseen lämpöydinkoereaktorihankkeeseen (ITER) kaudeksi 2021–2027 enintään 5 000 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina).

6 luku

6 luku

Toimielinten yhteistyö talousarviomenettelyssä

Toimielinten yhteistyö talousarviomenettelyssä

19 artikla

Toimielinten yhteistyö talousarviomenettelyssä

1.   Toimielimet toteuttavat toimenpiteitä vuotuisen talousarviomenettelyn helpottamiseksi.

2.   Toimielimet tekevät yhteistyötä vilpittömässä mielessä koko menettelyn ajan tavoitteenaan kantojensa yhteensovittaminen. Toimielimet tekevät menettelyn kaikissa vaiheissa yhteistyötä asianmukaisten toimielinten välisten yhteyksien avulla, jotta ne voivat seurata työn edistymistä ja selvittää, missä määrin lähentymistä on tapahtunut.

3.   Toimielimet huolehtivat siitä, että niiden työskentelyaikataulut sovitetaan mahdollisimman hyvin yhteen, jotta menettely voitaisiin toteuttaa johdonmukaisella ja kantojen lähentymiseen pyrkivällä tavalla ja jotta se johtaisi unionin yleisen talousarvion lopulliseen hyväksymiseen.

4.   Kolmikantakokouksia voidaan pitää menettelyn kaikissa vaiheissa ja edustuksen eri tasoilla odotetun keskustelun luonteen mukaan. Kukin toimielin nimeää omat osallistujansa kuhunkin kokoukseen, määrittelee neuvotteluvaltuutuksensa ja tiedottaa muille toimielimille hyvissä ajoin kokousjärjestelyistä oman työjärjestyksensä mukaisesti.

20 artikla

Talousarvion yhtenäisyys

Kaikki unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön menot ja tulot sisällytetään unionin yleiseen talousarvioon varainhoitoasetuksen 7 artiklan mukaisesti, mukaan lukien menot, jotka johtuvat mahdollisesta asianmukaisesta päätöksestä, jonka neuvosto Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyy yksimielisesti SEUT 332 artiklan puitteissa.

7 luku

7 luku

Loppusäännökset

Loppusäännökset

21 artikla

Siirtyminen seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen

Komissio esittää ennen 1 päivää heinäkuuta 2025 ehdotuksen uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi.

22 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE I

MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS (EU-27)

| (milj. euroa vuoden 2018 hintoina) |
| --- |
| Maksusitoumusmäärärahat | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Yhteensä 2021-2027 |
| 1. | Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous |

(milj. euroa vuoden 2018 hintoina)

Maksusitoumusmäärärahat

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Yhteensä 2021-2027

1.

19 712

19 666

19 133

18 633

18 518

18 646

18 473

132 781

| 2. | Koheesio, palautumiskyky ja arvot |
| --- | --- |

2.

49 741

51 101

52 194

53 954

55 182

56 787

58 809

377 768

| 2a. | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio |
| --- | --- |

2a.

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

45 411

45 951

46 493

47 130

47 770

48 414

49 066

330 235

| 2b. | Palautumiskyky ja arvot |
| --- | --- |

2b.

Palautumiskyky ja arvot

4 330

5 150

5 701

6 824

7 412

8 373

9 743

47 533

| 3. | Luonnonvarat ja ympäristö |
| --- | --- |

3.

55 242

52 214

51 489

50 617

49 719

48 932

48 161

356 374

joista: Markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

38 564

38 115

37 604

36 983

36 373

35 772

35 183

258 594

| 4. | Muuttoliike ja rajaturvallisuus |
| --- | --- |

4.

2 324

2 811

3 164

3 282

3 672

3 682

3 736

22 671

| 5. | Turvallisuus ja puolustus |
| --- | --- |

5.

1 700

1 725

1 737

1 754

1 928

2 078

2 263

13 185

| 6. | Naapurialueet ja muu maailma |
| --- | --- |

6.

15 309

15 522

14 789

14 056

13 323

12 592

12 828

98 419

| 7. | EU:n yleinen hallinto |
| --- | --- |

7.

10 021

10 215

10 342

10 454

10 554

10 673

10 843

73 102

joista: Toimielinten hallintomenot

7 742

7 878

7 945

7 997

8 025

8 077

8 188

55 852

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

154 049

153 254

152 848

152 750

152 896

153 390

155 113

1 074 300

MAKSUMÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

156 557

154 822

149 936

149 936

149 936

149 936

149 936

1 061 058

LIITE II

OHJELMAKOHTAINEN MUKAUTUS – LUETTELO OHJELMISTA, JAKOPERUSTE JA MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN LISÄMÄÄRÄRAHAT YHTEENSÄ

| milj. euroa (vuoden 2018 hintoina) |
| --- |
| | Jakoperuste | Maksusitoumusmäärärahojen lisämäärärahat yhteensä 5 artiklan mukaisesti |
| 1. | Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous |

milj. euroa (vuoden 2018 hintoina)

Jakoperuste

Maksusitoumusmäärärahojen lisämäärärahat yhteensä 5 artiklan mukaisesti

1.

36,36  %

4 000

Horisontti Eurooppa

27,27  %

3 000

InvestEU-rahasto

9,09  %

1 000

| 2b. | Palautumiskyky ja arvot |
| --- | --- |

2b.

54,55  %

6 000

EU4Health-ohjelma

26,37  %

2 900

Erasmus+

15,46  %

1 700

Luova Eurooppa

5,45  %

600

Oikeudet ja arvot

7,27  %

800

| 4. | Muuttoliike ja rajaturvallisuus |
| --- | --- |

4.

9,09  %

1 000

Yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto

9,09  %

1 000

YHTEENSÄ

100,00  %

11 000

---

(1)  Hyväksyntä annettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta (EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1).

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (”EY:n sulautuma-asetus”) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

4

(5)  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

5

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EUVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

6

---

LIITE 2: JULISTUKSET

1.   
  Ensisijaisten ohjelmien määrärahat, Next Generation EU -välineen kustannukset ja joustavuus

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus tiettyjen ohjelmien vahvistamisesta ja perussäädösten mukauttamisesta

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että Euroopan parlamentin yksilöimiä ohjelmia koskevien perussäädösten määrärahoja tai tapauksen mukaan niiden rahoitussuunnitelmia korotetaan 2,5 miljardilla eurolla (vuoden 2018 hintoina), sanotun kuitenkaan rajoittamatta lainsäädäntö- ja budjettivallan käyttäjän toimivaltaa. Tämä toteutetaan vähentämällä vastaavasti monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien liikkumavaroja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta joustovälineen mahdollista käyttöä vuonna 2021.

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että rahoituskehysasetuksen liitteessä II lueteltuja ohjelmia koskeviin perussäädöksiin sisällytetään säännös määrärahojen korottamisesta asetuksessa täsmennetyillä määrillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimielinten lainsäädäntövaltaa. Niiden ohjelmien osalta, joissa vahvistetaan talousarviotakuita, lisämäärät ilmenevät takuiden määrän vastaavana nousuna.

Euroopan parlamentin julistus tiettyjen ohjelmien vahvistamisesta kohdentamattomista liikkumavaroista

Tiettyjen ohjelmien vahvistamisesta ja perussäädösten mukauttamisesta annetussa Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisessä julistuksessa tarkoitettu 2,5 miljardin euron (vuoden 2018 hintoina) määrä kohdennetaan seuraavasti:

| — | Horisontti Eurooppa -puiteohjelma: +0,5 miljardia euroa |
| --- | --- |

—

Horisontti Eurooppa -puiteohjelma: +0,5 miljardia euroa

| — | Erasmus+ -ohjelma: +0,5 miljardia euroa, josta 165 miljoonaa euroa vuonna 2021 |
| --- | --- |

—

Erasmus+ -ohjelma: +0,5 miljardia euroa, josta 165 miljoonaa euroa vuonna 2021

| — | EU4Health-ohjelma: +0,5 miljardia euroa, josta 70 miljoonaa euroa vuonna 2021 |
| --- | --- |

—

EU4Health-ohjelma: +0,5 miljardia euroa, josta 70 miljoonaa euroa vuonna 2021

| — | Euroopan raja- ja merivartiovirasto: +0,5 miljardia euroa |
| --- | --- |

—

Euroopan raja- ja merivartiovirasto: +0,5 miljardia euroa

| — | Humanitaarinen apu: +0,5 miljardia euroa |
| --- | --- |

—

Humanitaarinen apu: +0,5 miljardia euroa

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus AKT-maiden investointikehyksestä takaisin saatavien varojen uudelleenkäytöstä naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen hyväksi

Neuvosto on yhtä mieltä siitä, että yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista osana AKT-maiden investointikehystä takaisin saaduista varoista enintään miljardi euroa (vuoden 2018 hintoina) käytetään naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen hyväksi kaudella 2021–2027. Kyseiset kolme toimielintä katsovat, että nämä varat pitäisi olla mahdollista siirtää naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineeseen.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus tutkimusohjelmaan liittyvien vapautettujen varojen uudelleenkäytöstä

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkimusohjelman hyödyksi otetaan uudelleen käyttöön maksusitoumusmäärärahoja, jotka vastaavat enintään 0,5 miljardin euron edestä (vuoden 2018 hintoina) kauden 2021–2027 sitoumuksia, jotka on vapautettu tutkimusohjelmaan tai sitä edeltävään ohjelmaan kuuluneiden kokonaan tai osittain toteutumatta jääneiden hankkeiden vuoksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimielinten toimielinvaltuuksia.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus Next Generation EU -välineen korkomenojen ja takaisinmaksujen kohtelusta rahoituskehyksessä 2021–2027

Kyseiset kolme toimielintä katsovat, että Next Generation EU -välineen rahoituskulut kattavien menojen ei ole tarkoitus vähentää EU:n ohjelmia ja rahastoja.

Kolme toimielintä katsovat, että Next Generation EU -välineen korkomenojen ja takaisinmaksujen, joiden tällä hetkellä ennakoidaan olevan 12,9 miljardia euroa rahoituskehyksen seitsemän vuoden aikana, kohtelu rahoituskehyksessä 2021–2027 ei vaikuta siihen, miten niitä käsitellään tulevissa rahoituskehyksissä vuodesta 2028 alkaen.

Kolme toimielintä pyrkivät ottamaan käyttöön riittävät uudet omat varat odotettuja takaisinmaksu- ja korkomenoja vastaavan määrän kattamiseksi.

2.   
  Omat varat

Komission julistus digitaaliveroon perustuvien omien varojen käyttöönotosta

Kun otetaan huomioon kansainvälinen kehitys, komissio aikoo nopeuttaa työtään tarvittavien ehdotusten tekemiseksi digitaaliveron käyttöönotosta unionissa ja tekee ehdotuksen perussäädökseksi mahdollisimman pian ja viimeistään kesäkuussa 2021. Tällä perusteella se aikoo ehdottaa, että digitaaliverosta saatavista tuloista tulee omien varojen lähde tammikuuhun 2023 mennessä.

Komission julistus finanssitransaktioveroon perustuvien omien varojen käyttöönotosta

Keskustelut tiiviimmän yhteistyön puitteissa täytäntöönpantavasta finanssitransaktioverosta ovat käynnissä, ja ne on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2022 loppuun mennessä. Jos finanssitransaktioverosta päästään yhteisymmärrykseen, komissio tekee ehdotuksen kyseisestä verosta saatavien tulojen siirtämisestä unionin talousarvioon omiksi varoiksi.

Jos yhteisymmärrykseen ei päästä vuoden 2022 loppuun mennessä, komissio tekee vaikutustenarviointien perusteella ehdotuksen uusista omista varoista, jotka perustuvat uuteen finanssitransaktioveroon. Komissio pyrkii tekemään nämä ehdotukset kesäkuuhun 2024 mennessä, jotta uudet omat varat voidaan ottaa käyttöön 1. tammikuuta 2026 mennessä.

3.   
  Budjettivallan käyttäjän rooli

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus SEUT 122 artiklaan perustuvien sellaisten uusien ehdotusten talousarviovalvonnasta, joilla on mahdollisesti huomattavia talousarviovaikutuksia

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, jotka katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, jäljempänä ”kolme toimielintä”, toteavat, että SEUT 122 artikla on oikeusperusta sellaisten erityisissä kriisitilanteissa toteutettavien toimenpiteiden hyväksymiselle, joilla voi olla talousarviovaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa unionin menojen kehitykseen sen omien varojen rajoissa. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, jäljempänä ”kolme toimielintä”, toteavat, että SEUT 122 artikla on oikeusperusta sellaisten erityisissä kriisitilanteissa toteutettavien toimenpiteiden hyväksymiselle, joilla voi olla talousarviovaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa unionin menojen kehitykseen sen omien varojen rajoissa.

| (2) | Ottaen huomioon budjettivallan käyttäjien perussopimusten mukaisen toimivallan on aiheellista, että molemmat budjettivallan käyttäjät käsittelevät tällaisten suunniteltujen säädösten talousarviovaikutuksia, jos nämä vaikutukset ovat todennäköisesti huomattavia. Tätä varten komission olisi toimitettava kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto tarvitsevat asian käsittelyssä. |
| --- | --- |

(2)

Ottaen huomioon budjettivallan käyttäjien perussopimusten mukaisen toimivallan on aiheellista, että molemmat budjettivallan käyttäjät käsittelevät tällaisten suunniteltujen säädösten talousarviovaikutuksia, jos nämä vaikutukset ovat todennäköisesti huomattavia. Tätä varten komission olisi toimitettava kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto tarvitsevat asian käsittelyssä.

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

| 1. | Tässä julistuksessa esitetään talousarvion valvontamenettelyä, jäljempänä ”menettely”, koskevat Euroopan parlamentin ja neuvoston väliset järjestelyt, joissa komissio aktiivisesti avustaa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tätä menettelyä voidaan noudattaa, kun kyseessä on SEUT-sopimuksen 122 artiklaan perustuva komission ehdotus neuvoston säädökseksi, jolla voi olla huomattavia vaikutuksia unionin talousarvioon. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komissio liittää kaikkiin tällaisiin ehdotuksiin arvion ehdotetun säädöksen talousarviovaikutuksista ja ilmoittaa, voiko kyseisellä säädöksellä sen mielestä olla huomattavia vaikutuksia unionin talousarvioon. Tämän perusteella Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat pyytää menettelyn aloittamista. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Menettely toteutetaan sekakomiteassa, joka koostuu Euroopan parlamentin ja neuvoston asianmukaisen tason edustajista. Komissio osallistuu sekakomitean työskentelyyn. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euroopan parlamentti ja neuvosto aloittavat rakentavan vuoropuhelun päästäkseen yhteisymmärrykseen suunnitellun säädöksen talousarviovaikutuksista ottaen asianmukaisesti huomioon asian kiireellisyyden, sanotun kuitenkaan rajoittamatta SEUT 122 artiklan mukaista neuvoston toimivaltaa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Menettely olisi toteutettava enintään kahden kuukauden kuluessa, paitsi jos kyseinen säädös on annettava ennen tiettyä päivämäärää tai, jos asian kiireellisyys sitä edellyttää, neuvoston asettamassa lyhyemmässä määräajassa. |
| --- | --- |

6.

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus varainhoitoasetuksen ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen sekä lainanotto- ja lainanantosäännösten uudelleenarvioinnista

Ottaen huomioon Next Generation EU -välineen Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat yhtä mieltä siitä, että varainhoitoasetuksen seuraavan tarkistuksen yhteydessä arvioidaan ja tarvittaessa tarkistetaan seuraavia seikkoja:

| — | ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat säännökset, erityisesti varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut säännökset; |
| --- | --- |

—

ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat säännökset, erityisesti varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut säännökset;

| — | säännökset lainanotto- ja lainanantotoimia koskevasta raportoinnista. |
| --- | --- |

—

säännökset lainanotto- ja lainanantotoimia koskevasta raportoinnista.

Nämä kolme toimielintä toteavat, että tarkastuksia ja vastuuvapausmenettelyä koskevia voimassa olevia sääntöjä sovelletaan käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin.

4.   
  Horisontaaliset kysymykset – Ilmasto, luonnon monimuotoisuus, naisten ja miesten tasa-arvo sekä kestävän kehityksen tavoitteet

Komission julistus ilmastonseurantamenetelmästä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston osallistumisesta

Komissio aikoo varmistaa, että ilmastonseurantamenetelmä on avoin ja helposti ja yleisesti saatavilla. Komissio aikoo keskustella ilmastonseurantamenetelmästä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa. Ilmastonseurannan keskeisenä periaatteena on avoimuus ja tietojenvaihto parlamentin ja neuvoston kanssa ilmastotavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneesta edistyksestä.

Komission julistus ohjelmakohtaisista ilmastorahoitusosuuksista

Kauden 2021–2027 ilmastorahoitusosuudet, joilla pyritään saavuttamaan yleinen tavoite, jonka mukaan unionin talousarviomenoista ja Next Generation EU -välineen menoista vähintään 30 prosentilla tuetaan ilmastotavoitetta, ovat asiaankuuluvien ohjelmien ja rahastojen osalta seuraavat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston lainsäädäntövaltaa asianomaisten alakohtaisten perussäädösten osalta:

| Ohjelmat | Ennakoidut vähimmäisrahoitusosuudet |
| --- | --- |
| Horisontti Eurooppa -puiteohjelma | 35 % |
| ITER-hanke | 100 % |
| InvestEU-rahasto | 30 % |
| Verkkojen Eurooppa -väline | 60 % |
| EAKR | 30 % |
| Koheesiorahasto | 37 % |
| REACT-EU-väline | 25 % |
| Elpymis- ja palautumistukiväline | 37 % |
| YMP 2021–2022 | 26 % |
| YMP 2023–2027 | 40 % |
| EMKR | 30 % |
| Life | 61 % |
| Oikeudenmukaisen siirtymän rahasto | 100 % |
| NDICI | 25 % |
| MMA | 25 % |
| Liittymistä valmisteleva tuki | 16 % |

Ohjelmat

Ennakoidut vähimmäisrahoitusosuudet

Horisontti Eurooppa -puiteohjelma

35 %

ITER-hanke

100 %

InvestEU-rahasto

30 %

Verkkojen Eurooppa -väline

60 %

EAKR

30 %

Koheesiorahasto

37 %

REACT-EU-väline

25 %

Elpymis- ja palautumistukiväline

37 %

YMP 2021–2022

26 %

YMP 2023–2027

40 %

EMKR

30 %

Life

61 %

Oikeudenmukaisen siirtymän rahasto

100 %

NDICI

25 %

MMA

25 %

Liittymistä valmisteleva tuki

16 %

Komissio käyttää näitä ilmastorahoitusosuuksia vertailukohtana arvioidessaan poikkeamia ja ehdottaessaan toimenpiteitä tilanteissa, joissa edistystä ei ole tapahtunut riittävästi.

Komission julistus biodiversiteettimenojen seurantamenetelmästä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston osallistumisesta

Komissio aikoo varmistaa, että biodiversiteettimenojen seurantamenetelmä on avoin ja helposti ja yleisesti saatavilla. Komissio on vastikään käynnistänyt menetelmää koskevan tutkimuksen, jonka valmistuttua komissio aikoo keskustella menetelmästä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa. Biodiversiteettimenojen seurannassa keskeistä on avoimuus ja tietojenvaihto parlamentin ja neuvoston kanssa luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneesta edistyksestä.

5.   
  Muut julistukset

Komission julistus väliarvioinnista/tarkistuksesta

Komissio esittää monivuotisen rahoituskehyksen toiminnasta arvioinnin 1. tammikuuta 2024 mennessä.

Tämän arvioinnin yhteydessä tehdään tarvittaessa asiaankuuluvia ehdotuksia rahoituskehysasetuksen tarkistamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti.

---

Torstai 17. joulukuuta 2020

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/256 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/256

---

P9_TA(2020)0363

Euroopan petostentorjuntaviraston yhteistyö Euroopan syyttäjänviraston kanssa ja sen tutkimusten vaikuttavuus ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. joulukuuta 2020 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten vaikuttavuuden osalta (10008/1/2020 – C9-0393/2020 – 2018/0170(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – toinen käsittely)

(2021/C 445/44)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (10008/1/2020 – C9-0393/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (10008/1/2020 – C9-0393/2020),

| — | ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 8/2018 (1), |
| --- | --- |

—

ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon nro 8/2018 (1),

| — | ottaa huomioon komission lausunnon (COM(2020)0805), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission lausunnon (COM(2020)0805),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0338), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0338),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0263/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0263/2020),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 42, 1.2.2019, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, 16.4.2019, P8_TA(2019)0383.

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/257 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/257

---

P9_TA(2020)0364

Yleiset säännöt ja periaatteet, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 17. joulukuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, annetun asetuksen (EU) N:o 182/2011 muuttamisesta (COM(2017)0085 – C8-0034/2017 – 2017/0035(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 445/45)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Asetuksella
  (EU) N:o 182/2011
  perustettu järjestelmä
  on osoittautunut käytännössä yleisesti ottaen
  toimivaksi
  , ja sillä on saavutettu sopiva institutionaalinen tasapaino komission ja muiden asianomaisten toimijoiden roolien välillä. Tämän järjestelmän
  olisi
  näin ollen
  jatkettava
  toimintaansa
  muuttumattomana lukuun ottamatta
  eräitä kohdennettuja muutoksia, jotka koskevat tiettyjä menettelyyn liittyviä seikkoja muutoksenhakukomitean tasolla. Näillä muutoksilla on tarkoitus lisätä poliittisesti arkaluonteisia täytäntöönpanosäädöksiä koskevaa poliittista vastuuta ja omistajuutta muuttamatta kuitenkaan oikeudellisia ja institutionaalisia vastuita täytäntöönpanosäädöksistä, sellaisina kuin nämä vastuut on määritelty asetuksessa (EU) N:o 182/2011. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Asetuksella
  (EU) N:o 182/2011
  perustettu järjestelmä
  on osoittautunut käytännössä yleisesti ottaen
  toimivaksi
  , ja sillä on saavutettu sopiva institutionaalinen tasapaino komission ja muiden asianomaisten toimijoiden roolien välillä. Tämän järjestelmän
  olisi
  näin ollen
  jatkettava
  toimintaansa
  muuttumattomana lukuun ottamatta
  eräitä kohdennettuja muutoksia, jotka koskevat tiettyjä menettelyyn liittyviä seikkoja muutoksenhakukomitean tasolla. Näillä muutoksilla on tarkoitus lisätä poliittisesti arkaluonteisia täytäntöönpanosäädöksiä koskevaa poliittista vastuuta ja omistajuutta muuttamatta kuitenkaan oikeudellisia ja institutionaalisia vastuita täytäntöönpanosäädöksistä, sellaisina kuin nämä vastuut on määritelty asetuksessa (EU) N:o 182/2011.

| (2) | Asetus
  (EU) N:o 182/2011 on osoittautunut käytännössä yleisesti ottaen
  tehokkaaksi
  , ja sillä on saavutettu sopiva institutionaalinen tasapaino komission ja muiden asianomaisten toimijoiden roolien välillä. Tämän järjestelmän
  keskeiset osat voivat
  näin ollen
  jatkaa
  toimintaansa
  muuttumattomina. Asetuksen (EU) N:o 182/2011 tuottama lisäarvo asianmukaisen päätöksentekoprosessin osalta ei kuitenkaan ole ollut täysin tyydyttävä. Vaikuttaa siksi tarpeelliselta tehdä
  eräitä kohdennettuja muutoksia, jotka koskevat tiettyjä menettelyyn liittyviä seikkoja muutoksenhakukomitean tasolla. Näillä muutoksilla on tarkoitus lisätä poliittisesti arkaluonteisia täytäntöönpanosäädöksiä koskevaa poliittista vastuuta ja omistajuutta muuttamatta kuitenkaan oikeudellisia ja institutionaalisia vastuita täytäntöönpanosäädöksistä, sellaisina kuin nämä vastuut on määritelty asetuksessa (EU) N:o 182/2011.
  Tällä muutossäädöksellä pyritään myös lisäämään unionin kansalaisten tietämystä täytäntöönpanosäädöksiin liittyvistä menettelyistä. Unionin toimielimiä ja elimiä kohtaan tunnetun luottamuksen lisäämiseksi on olennaisen tärkeää paitsi antaa tietoja unionin kansalaisille päätöksenteosta myös selittää kyseisten toimielinten ja elinten päätösten taustalla olevat syyt. |
| --- | --- |

(2)

Asetus
  (EU) N:o 182/2011 on osoittautunut käytännössä yleisesti ottaen
  tehokkaaksi
  , ja sillä on saavutettu sopiva institutionaalinen tasapaino komission ja muiden asianomaisten toimijoiden roolien välillä. Tämän järjestelmän
  keskeiset osat voivat
  näin ollen
  jatkaa
  toimintaansa
  muuttumattomina. Asetuksen (EU) N:o 182/2011 tuottama lisäarvo asianmukaisen päätöksentekoprosessin osalta ei kuitenkaan ole ollut täysin tyydyttävä. Vaikuttaa siksi tarpeelliselta tehdä
  eräitä kohdennettuja muutoksia, jotka koskevat tiettyjä menettelyyn liittyviä seikkoja muutoksenhakukomitean tasolla. Näillä muutoksilla on tarkoitus lisätä poliittisesti arkaluonteisia täytäntöönpanosäädöksiä koskevaa poliittista vastuuta ja omistajuutta muuttamatta kuitenkaan oikeudellisia ja institutionaalisia vastuita täytäntöönpanosäädöksistä, sellaisina kuin nämä vastuut on määritelty asetuksessa (EU) N:o 182/2011.
  Tällä muutossäädöksellä pyritään myös lisäämään unionin kansalaisten tietämystä täytäntöönpanosäädöksiin liittyvistä menettelyistä. Unionin toimielimiä ja elimiä kohtaan tunnetun luottamuksen lisäämiseksi on olennaisen tärkeää paitsi antaa tietoja unionin kansalaisille päätöksenteosta myös selittää kyseisten toimielinten ja elinten päätösten taustalla olevat syyt.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Asetuksessa (EU) N:o 182/2011 säädetään asian saattamisesta tietyissä tapauksissa muutoksenhakukomitean käsiteltäväksi. Käytännössä muutoksenhakukomitean puoleen on käännytty tapauksissa, joissa tarkastelumenettelyyn liittyvässä komiteakäsittelyssä ei ole saatu muodostettua määräenemmistöä asian puoltamiseksi tai vastustamiseksi, minkä vuoksi lausuntoa ei ole annettu.
  Useimmin näin on tapahtunut asioissa, jotka liittyvät muuntogeenisiin organismeihin ja muuntogeenisiin elintarvikkeisiin ja rehuihin sekä kasvinsuojeluaineisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Asetuksessa (EU) N:o 182/2011 säädetään asian saattamisesta tietyissä tapauksissa muutoksenhakukomitean käsiteltäväksi. Käytännössä muutoksenhakukomitean puoleen on käännytty tapauksissa, joissa tarkastelumenettelyyn liittyvässä komiteakäsittelyssä ei ole saatu muodostettua määräenemmistöä asian puoltamiseksi tai vastustamiseksi, minkä vuoksi lausuntoa ei ole annettu.
  Useimmin näin on tapahtunut asioissa, jotka liittyvät muuntogeenisiin organismeihin ja muuntogeenisiin elintarvikkeisiin ja rehuihin sekä kasvinsuojeluaineisiin.

| (3) | Asetuksessa (EU) N:o 182/2011 säädetään asian saattamisesta tietyissä tapauksissa muutoksenhakukomitean käsiteltäväksi. Käytännössä muutoksenhakukomitean puoleen on käännytty
  erityisesti muuntogeenisiä organismeja ja muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja sekä kasvinsuojeluaineita koskevissa
  tapauksissa, joissa tarkastelumenettelyyn liittyvässä komiteakäsittelyssä ei ole saatu muodostettua määräenemmistöä asian puoltamiseksi tai vastustamiseksi, minkä vuoksi lausuntoa ei ole annettu. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EU) N:o 182/2011 säädetään asian saattamisesta tietyissä tapauksissa muutoksenhakukomitean käsiteltäväksi. Käytännössä muutoksenhakukomitean puoleen on käännytty
  erityisesti muuntogeenisiä organismeja ja muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja sekä kasvinsuojeluaineita koskevissa
  tapauksissa, joissa tarkastelumenettelyyn liittyvässä komiteakäsittelyssä ei ole saatu muodostettua määräenemmistöä asian puoltamiseksi tai vastustamiseksi, minkä vuoksi lausuntoa ei ole annettu.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Tämän seurauksena ainoastaan hyvin pieni määrä tapauksia on saatettu muutoksenhakukomitean käsiteltäväksi asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti, ja tämä muutossäädös koskee siis näitä tapauksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Tämän seurauksena ainoastaan hyvin pieni määrä tapauksia on saatettu muutoksenhakukomitean käsiteltäväksi asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti, ja tämä muutossäädös koskee siis näitä tapauksia.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Kokemuksen mukaan tarkastelukomitean tulos on valtaosassa tapauksista toistunut muutoksenhakukomiteassa, mikä johtaa siihen, että lausuntoa ei anneta. Näin ollen muutoksenhakukomiteasta ei ole ollut apua jäsenvaltioiden kantojen selvittämisessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Kokemuksen mukaan tarkastelukomitean tulos on valtaosassa tapauksista toistunut muutoksenhakukomiteassa, mikä johtaa siihen, että lausuntoa ei anneta. Näin ollen muutoksenhakukomiteasta ei ole ollut apua jäsenvaltioiden kantojen selvittämisessä.

| (4) | Kokemuksen mukaan tarkastelukomitean tulos on valtaosassa tapauksista toistunut muutoksenhakukomiteassa, mikä johtaa siihen, että lausuntoa ei anneta. Näin ollen muutoksenhakukomiteasta ei ole ollut apua jäsenvaltioiden kantojen selvittämisessä
  tai sen ongelman korjaamisessa, että tarkastelumenettelyssä ei anneta lausuntoja. Asetuksessa (EU) N:o 182/2011 säädetään, että komissio voi näissä tapauksissa hyväksyä ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi, jolloin komissio päättää jäsenvaltioiden puolesta tarpeesta ja keinoista varmistaa lainsäädännön tehokas täytäntöönpano
  . |
| --- | --- |

(4)

Kokemuksen mukaan tarkastelukomitean tulos on valtaosassa tapauksista toistunut muutoksenhakukomiteassa, mikä johtaa siihen, että lausuntoa ei anneta. Näin ollen muutoksenhakukomiteasta ei ole ollut apua jäsenvaltioiden kantojen selvittämisessä
  tai sen ongelman korjaamisessa, että tarkastelumenettelyssä ei anneta lausuntoja. Asetuksessa (EU) N:o 182/2011 säädetään, että komissio voi näissä tapauksissa hyväksyä ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi, jolloin komissio päättää jäsenvaltioiden puolesta tarpeesta ja keinoista varmistaa lainsäädännön tehokas täytäntöönpano
  .

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Asetuksessa (EU) N:o 182/2011 säädetään, että komissio voi näissä tapauksissa hyväksyä täytäntöönpanosäädöksen, eli komissiolla on harkintavalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Asetuksessa (EU) N:o 182/2011 säädetään, että komissio voi näissä tapauksissa hyväksyä täytäntöönpanosäädöksen, eli komissiolla on harkintavalta.

Poistetaan.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Tämä harkintavalta on kuitenkin merkittävästi vähäisempi tapauksissa, jotka liittyvät luvan antamiseen jollekin tuotteelle tai aineelle esimerkiksi muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen alalla, sillä komission on tehtävä asiassa päätös kohtuullisessa ajassa eikä se voi pidättyä tekemästä päätöstä. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Tämä harkintavalta on kuitenkin merkittävästi vähäisempi tapauksissa, jotka liittyvät luvan antamiseen jollekin tuotteelle tai aineelle esimerkiksi muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen alalla, sillä komission on tehtävä asiassa päätös kohtuullisessa ajassa eikä se voi pidättyä tekemästä päätöstä.

| (6) | Tämä harkintavalta on kuitenkin merkittävästi vähäisempi tapauksissa, jotka liittyvät luvan antamiseen jollekin tuotteelle tai aineelle esimerkiksi muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen alalla, sillä komission on tehtävä asiassa päätös kohtuullisessa ajassa eikä se voi pidättyä tekemästä päätöstä.
  Euroopan oikeusasiamies huomautti tältä osin päätöksessään asiassa 1582/2014, että komission on noudatettava voimassa olevia säännöksiä, jotka koskevat luvan myöntämiselle muuntogeenisille organismeille asetettuja määräaikoja. |
| --- | --- |

(6)

Tämä harkintavalta on kuitenkin merkittävästi vähäisempi tapauksissa, jotka liittyvät luvan antamiseen jollekin tuotteelle tai aineelle esimerkiksi muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen alalla, sillä komission on tehtävä asiassa päätös kohtuullisessa ajassa eikä se voi pidättyä tekemästä päätöstä.
  Euroopan oikeusasiamies huomautti tältä osin päätöksessään asiassa 1582/2014, että komission on noudatettava voimassa olevia säännöksiä, jotka koskevat luvan myöntämiselle muuntogeenisille organismeille asetettuja määräaikoja.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Vaikka komissiolla on toimivalta tehdä näissä tapauksissa päätös, kyseessä olevien asioiden erityisen arkaluonteisuuden vuoksi myös jäsenvaltioiden olisi kannettava
  täysi vastuunsa
  päätöksentekoprosessista.
  Näin ei kuitenkaan ole silloin kun
  jäsenvaltiot eivät kykene muodostamaan määräenemmistöä
  muun muassa siksi
  ,
  että monet niistä ovat pidättäytyneet äänestämästä
  tai
  olleet poissa äänestyksestä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Vaikka komissiolla on toimivalta tehdä näissä tapauksissa päätös, kyseessä olevien asioiden erityisen arkaluonteisuuden vuoksi myös jäsenvaltioiden olisi kannettava
  täysi vastuunsa
  päätöksentekoprosessista.
  Näin ei kuitenkaan ole silloin kun
  jäsenvaltiot eivät kykene muodostamaan määräenemmistöä
  muun muassa siksi
  ,
  että monet niistä ovat pidättäytyneet äänestämästä
  tai
  olleet poissa äänestyksestä
  .

| (7) | Vaikka komissiolla on toimivalta tehdä näissä tapauksissa päätös, kyseessä olevien asioiden erityisen arkaluonteisuuden vuoksi myös jäsenvaltioiden olisi kannettava
  suurempi vastuu
  päätöksentekoprosessista.
  Kun perussäädös koskee ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden tai turvallisuuden suojelua ja jos
  jäsenvaltiot eivät kykene muodostamaan määräenemmistöä
  hyväksyäkseen ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi
  ,
  jossa säädetään luvan myöntämisestä jollekin tuotteelle
  tai
  aineelle, kyseinen lupa olisi katsottava evätyksi
  . |
| --- | --- |

(7)

Vaikka komissiolla on toimivalta tehdä näissä tapauksissa päätös, kyseessä olevien asioiden erityisen arkaluonteisuuden vuoksi myös jäsenvaltioiden olisi kannettava
  suurempi vastuu
  päätöksentekoprosessista.
  Kun perussäädös koskee ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden tai turvallisuuden suojelua ja jos
  jäsenvaltiot eivät kykene muodostamaan määräenemmistöä
  hyväksyäkseen ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi
  ,
  jossa säädetään luvan myöntämisestä jollekin tuotteelle
  tai
  aineelle, kyseinen lupa olisi katsottava evätyksi
  .

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Jotta voitaisiin lisätä muutoksenhakukomitean lisäarvoa, sen roolia olisi vahvistettava säätämällä mahdollisuudesta järjestää toinen muutoksenhakukomitean kokous, jos lausuntoa ei ole annettu. Asianmukainen edustuksen taso muutoksenhakukomitean toisessa kokouksessa olisi ministeritaso, jotta keskustelua voitaisiin käydä poliittisella tasolla. Jotta toinen kokous olisi mahdollista järjestää, määräaikaa muutoksenhakukomitean lausunnon antamiselle olisi pidennettävä. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Jotta voitaisiin lisätä muutoksenhakukomitean lisäarvoa, sen roolia olisi vahvistettava säätämällä mahdollisuudesta järjestää toinen muutoksenhakukomitean kokous, jos lausuntoa ei ole annettu. Asianmukainen edustuksen taso muutoksenhakukomitean toisessa kokouksessa olisi ministeritaso, jotta keskustelua voitaisiin käydä poliittisella tasolla. Jotta toinen kokous olisi mahdollista järjestää, määräaikaa muutoksenhakukomitean lausunnon antamiselle olisi pidennettävä.

| (8) | Jotta voitaisiin lisätä muutoksenhakukomitean lisäarvoa, sen roolia olisi vahvistettava säätämällä mahdollisuudesta järjestää toinen muutoksenhakukomitean kokous, jos lausuntoa ei ole annettu. Asianmukainen edustuksen taso muutoksenhakukomitean toisessa kokouksessa olisi
  oltava riittävän korkea poliittinen taso, kuten
  ministeritaso, jotta keskustelua voitaisiin käydä poliittisella tasolla. Jotta toinen kokous olisi mahdollista järjestää, määräaikaa muutoksenhakukomitean lausunnon antamiselle olisi pidennettävä.
  Määräajan pidennys olisi kuitenkin tehtävä vain lyhyeksi ajaksi. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voitaisiin lisätä muutoksenhakukomitean lisäarvoa, sen roolia olisi vahvistettava säätämällä mahdollisuudesta järjestää toinen muutoksenhakukomitean kokous, jos lausuntoa ei ole annettu. Asianmukainen edustuksen taso muutoksenhakukomitean toisessa kokouksessa olisi
  oltava riittävän korkea poliittinen taso, kuten
  ministeritaso, jotta keskustelua voitaisiin käydä poliittisella tasolla. Jotta toinen kokous olisi mahdollista järjestää, määräaikaa muutoksenhakukomitean lausunnon antamiselle olisi pidennettävä.
  Määräajan pidennys olisi kuitenkin tehtävä vain lyhyeksi ajaksi.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Komissiolla pitäisi olla tietyissä tapauksissa mahdollisuus pyytää
  neuvostolta sen mielipidettä
  ja
  näkemystä
  lausunnon puuttumisen laajemmista vaikutuksista, mukaan lukien institutionaaliset, oikeudelliset, poliittiset ja kansainväliset vaikutukset. Komission olisi otettava neuvoston ilmaisema kanta huomioon kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu
  sen
  käsiteltäväksi. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi ilmoittaa lyhyemmän määräajan saattaessaan asian
  neuvoston
  käsiteltäväksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Komissiolla pitäisi olla tietyissä tapauksissa mahdollisuus pyytää
  neuvostolta sen mielipidettä
  ja
  näkemystä
  lausunnon puuttumisen laajemmista vaikutuksista, mukaan lukien institutionaaliset, oikeudelliset, poliittiset ja kansainväliset vaikutukset. Komission olisi otettava neuvoston ilmaisema kanta huomioon kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu
  sen
  käsiteltäväksi. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi ilmoittaa lyhyemmän määräajan saattaessaan asian
  neuvoston
  käsiteltäväksi.

| (10) | Komissiolla pitäisi olla tietyissä tapauksissa mahdollisuus pyytää
  Euroopan parlamenttia ja neuvostoa ilmaisemaan kantansa
  ja
  näkemyksensä
  lausunnon puuttumisen laajemmista vaikutuksista, mukaan lukien institutionaaliset, oikeudelliset
  , taloudelliset
  , poliittiset ja kansainväliset vaikutukset. Komission olisi otettava
  Euroopan parlamentin ja
  neuvoston ilmaisema kanta huomioon kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu
  niiden
  käsiteltäväksi. Asianmukaisesti perustelluissa
  kiireellisissä
  tapauksissa komissio voi ilmoittaa lyhyemmän määräajan saattaessaan asian
  niiden
  käsiteltäväksi.
  Euroopan parlamentin ja neuvoston ilmaisemat kannat olisi myös välitettävä viipymättä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja tapauksen mukaan Europan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(10)

Komissiolla pitäisi olla tietyissä tapauksissa mahdollisuus pyytää
  Euroopan parlamenttia ja neuvostoa ilmaisemaan kantansa
  ja
  näkemyksensä
  lausunnon puuttumisen laajemmista vaikutuksista, mukaan lukien institutionaaliset, oikeudelliset
  , taloudelliset
  , poliittiset ja kansainväliset vaikutukset. Komission olisi otettava
  Euroopan parlamentin ja
  neuvoston ilmaisema kanta huomioon kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu
  niiden
  käsiteltäväksi. Asianmukaisesti perustelluissa
  kiireellisissä
  tapauksissa komissio voi ilmoittaa lyhyemmän määräajan saattaessaan asian
  niiden
  käsiteltäväksi.
  Euroopan parlamentin ja neuvoston ilmaisemat kannat olisi myös välitettävä viipymättä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja tapauksen mukaan Europan parlamentille ja neuvostolle.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Kun vaikuttaa siltä, että jäsenvaltioilta olisi vaikea saada myönteisiä lausuntoja useista samankaltaisista ehdotuksista täytäntöönpanosäädöksiksi, olisi harkittava, että asiaa koskevissa perussäädöksissä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa tarkastellaan uudelleen. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Kun vaikuttaa siltä, että jäsenvaltioilta olisi vaikea saada myönteisiä lausuntoja useista samankaltaisista ehdotuksista täytäntöönpanosäädöksiksi, olisi harkittava, että asiaa koskevissa perussäädöksissä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa tarkastellaan uudelleen.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Avoimuutta
  jäsenvaltioiden edustajien
  äänistä muutoksenhakukomitean tasolla
  olisi lisättävä, ja yksittäisten jäsenvaltioiden edustajien äänet olisi julkistettava. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Avoimuutta
  jäsenvaltioiden edustajien
  äänistä muutoksenhakukomitean tasolla
  olisi lisättävä, ja yksittäisten jäsenvaltioiden edustajien äänet olisi julkistettava.

| (11) | Jäsenvaltioiden edustajien
  ääniä koskevaa avoimuutta
  olisi lisättävä
  neuvoa-antavan menettelyn ja tarkastelumenettelyn kaikissa vaiheissa
  , ja yksittäisten jäsenvaltioiden edustajien äänet olisi julkistettava.
  Kun säädös koskee erityisen arkaluonteisia aloja, kuten kuluttajansuojaa, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyttä tai turvallisuutta tai ympäristönsuojelua, jokaisen jäsenvaltion edustajan olisi esitettävä tapauskohtaiset ja yksityiskohtaiset perustelut äänille ja äänestämästä pidättäytymiselle. Komission olisi myös annettava tietoja komiteoiden kokoonpanosta, kuten läsnä olevista henkilöistä sekä viranomaisista ja organisaatioista, joihin kyseiset henkilöt kuuluvat, sekä kokousten esityslistoista ja käsiteltävistä asiakirjoista ja säädösehdotuksista. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden edustajien
  ääniä koskevaa avoimuutta
  olisi lisättävä
  neuvoa-antavan menettelyn ja tarkastelumenettelyn kaikissa vaiheissa
  , ja yksittäisten jäsenvaltioiden edustajien äänet olisi julkistettava.
  Kun säädös koskee erityisen arkaluonteisia aloja, kuten kuluttajansuojaa, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyttä tai turvallisuutta tai ympäristönsuojelua, jokaisen jäsenvaltion edustajan olisi esitettävä tapauskohtaiset ja yksityiskohtaiset perustelut äänille ja äänestämästä pidättäytymiselle. Komission olisi myös annettava tietoja komiteoiden kokoonpanosta, kuten läsnä olevista henkilöistä sekä viranomaisista ja organisaatioista, joihin kyseiset henkilöt kuuluvat, sekä kokousten esityslistoista ja käsiteltävistä asiakirjoista ja säädösehdotuksista.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Unionin kansalaisten tietoisuuden ja ymmärryksen lisäämiseksi menettelystä ja menettelyn näkyvyyden lisäämiseksi jokaisen jäsenvaltion edustajan olisi perusteltava äänensä tai äänestämästä pidättäytyminen tai poissaolo äänestyksestä. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Unionin kansalaisten tietoisuuden ja ymmärryksen lisäämiseksi menettelystä ja menettelyn näkyvyyden lisäämiseksi jokaisen jäsenvaltion edustajan olisi perusteltava äänensä tai äänestämästä pidättäytyminen tai poissaolo äänestyksestä.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 b) | Rekisterin saatavuutta olisi parannettava edelleen ja sen sisältöä olisi muutettava päätöksentekoprosessin avoimuuden lisäämiseksi erityisesti lisäämällä siihen enemmän tietoja kyseisestä prosessista. Rekisterin hakutoimintojen parantaminen siten, että hakuja voidaan tehdä politiikanaloittain, olisi tässä yhteydessä olennaisen tärkeää. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 b)

Rekisterin saatavuutta olisi parannettava edelleen ja sen sisältöä olisi muutettava päätöksentekoprosessin avoimuuden lisäämiseksi erityisesti lisäämällä siihen enemmän tietoja kyseisestä prosessista. Rekisterin hakutoimintojen parantaminen siten, että hakuja voidaan tehdä politiikanaloittain, olisi tässä yhteydessä olennaisen tärkeää.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

Asetus (EU) N:o 182/2011

3 artikla – 7 kohta – 6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Jos 6 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti muutoksenhakukomitea ei anna lausuntoa, puheenjohtaja voi päättää, että muutoksenhakukomitea järjestää toisen kokouksen ministeritasolla. Näissä tapauksissa muutoksenhakukomitea antaa lausuntonsa kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona asia on saatettu sen käsiteltäväksi.” | ”Jos 6 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti muutoksenhakukomitea ei anna lausuntoa, puheenjohtaja
  tai jäsenvaltioiden yksinkertainen enemmistö
  voi päättää, että muutoksenhakukomitea järjestää toisen kokouksen
  riittävän korkealla poliittisella tasolla, kuten
  ministeritasolla. Näissä tapauksissa muutoksenhakukomitea antaa lausuntonsa kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona asia on saatettu sen käsiteltäväksi.” |

Komission teksti

Tarkistus

”Jos 6 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti muutoksenhakukomitea ei anna lausuntoa, puheenjohtaja voi päättää, että muutoksenhakukomitea järjestää toisen kokouksen ministeritasolla. Näissä tapauksissa muutoksenhakukomitea antaa lausuntonsa kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona asia on saatettu sen käsiteltäväksi.”

”Jos 6 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti muutoksenhakukomitea ei anna lausuntoa, puheenjohtaja
  tai jäsenvaltioiden yksinkertainen enemmistö
  voi päättää, että muutoksenhakukomitea järjestää toisen kokouksen
  riittävän korkealla poliittisella tasolla, kuten
  ministeritasolla. Näissä tapauksissa muutoksenhakukomitea antaa lausuntonsa kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona asia on saatettu sen käsiteltäväksi.”

Tarkistus 15

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

Asetus (EU) N:o 182/2011

6 artikla – 3 a kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”3 a.   Jos muutoksenhakukomitea ei anna lausuntoa, komissio voi pyytää neuvostolta lausuntoa
  sen mielipiteistä
  ja näkemyksestä lausunnon puuttumisen laajemmista vaikutuksista, mukaan lukien institutionaaliset, oikeudelliset, poliittiset ja kansainväliset vaikutukset.
  Komission olisi otettava
  neuvoston
  ilmaisema kanta
  huomioon kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu
  sen
  käsiteltäväksi. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi ilmoittaa lyhyemmän määräajan saattaessaan asian
  neuvoston
  käsiteltäväksi.” | ”3 a.   Jos muutoksenhakukomitea ei anna lausuntoa, komissio voi pyytää
  Euroopan parlamentilta ja
  neuvostolta lausuntoa
  , jossa ne ilmoittavat kantansa
  ja näkemyksestä lausunnon puuttumisen laajemmista vaikutuksista, mukaan lukien
  muutoksenhakukomitean äänestystuloksen
  institutionaaliset, oikeudelliset
  , taloudelliset
  , poliittiset ja kansainväliset vaikutukset.
  Komissio ottaa Euroopan parlamentin ja
  neuvoston
  ilmaiseman kannan
  huomioon kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu
  niiden
  käsiteltäväksi. Asianmukaisesti perustelluissa
  kiireellisissä
  tapauksissa komissio voi ilmoittaa lyhyemmän määräajan saattaessaan asian
  niiden
  käsiteltäväksi.
  Euroopan parlamentin ja neuvoston ilmaisemat kannat on myös välitettävä viipymättä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja tapauksen mukaan Europan parlamentille ja neuvostolle.
  ” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”3 a.   Jos muutoksenhakukomitea ei anna lausuntoa, komissio voi pyytää neuvostolta lausuntoa
  sen mielipiteistä
  ja näkemyksestä lausunnon puuttumisen laajemmista vaikutuksista, mukaan lukien institutionaaliset, oikeudelliset, poliittiset ja kansainväliset vaikutukset.
  Komission olisi otettava
  neuvoston
  ilmaisema kanta
  huomioon kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu
  sen
  käsiteltäväksi. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi ilmoittaa lyhyemmän määräajan saattaessaan asian
  neuvoston
  käsiteltäväksi.”

”3 a.   Jos muutoksenhakukomitea ei anna lausuntoa, komissio voi pyytää
  Euroopan parlamentilta ja
  neuvostolta lausuntoa
  , jossa ne ilmoittavat kantansa
  ja näkemyksestä lausunnon puuttumisen laajemmista vaikutuksista, mukaan lukien
  muutoksenhakukomitean äänestystuloksen
  institutionaaliset, oikeudelliset
  , taloudelliset
  , poliittiset ja kansainväliset vaikutukset.
  Komissio ottaa Euroopan parlamentin ja
  neuvoston
  ilmaiseman kannan
  huomioon kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on saatettu
  niiden
  käsiteltäväksi. Asianmukaisesti perustelluissa
  kiireellisissä
  tapauksissa komissio voi ilmoittaa lyhyemmän määräajan saattaessaan asian
  niiden
  käsiteltäväksi.
  Euroopan parlamentin ja neuvoston ilmaisemat kannat on myös välitettävä viipymättä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja tapauksen mukaan Europan parlamentille ja neuvostolle.
  ”

Tarkistus 16

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b a alakohta (uusi)

Asetus (EU) N:o 182/2011

6 kohta – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | Lisätään kohta seuraavasti:





  ”4 a.
     
  Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, kun perussäädös koskee ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden tai turvallisuuden suojelemista ja ehdotuksessa täytäntöönpanosäädökseksi säädetään luvan myöntämisestä tuotteelle tai aineelle, tällainen lupa myönnetään vain, jos 1 kohdan mukainen äänestys johtaa myönteiseen lausuntoon.




  Ensimmäinen alakohta ei rajoita komission oikeutta ehdottaa muutettua ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi samasta aiheesta.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

Lisätään kohta seuraavasti:

Lisätään kohta seuraavasti:

”4 a.
     
  Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, kun perussäädös koskee ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden tai turvallisuuden suojelemista ja ehdotuksessa täytäntöönpanosäädökseksi säädetään luvan myöntämisestä tuotteelle tai aineelle, tällainen lupa myönnetään vain, jos 1 kohdan mukainen äänestys johtaa myönteiseen lausuntoon.

Ensimmäinen alakohta ei rajoita komission oikeutta ehdottaa muutettua ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi samasta aiheesta.”

Tarkistus 17

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b b alakohta (uusi)

Asetus (EU) N:o 182/2011

6 artikla – 4 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b b) | Lisätään kohta seuraavasti:





  ”4 b.
     
  Jäsenvaltioiden edustajien on perusteltava 1 kohdan mukainen äänensä tai äänestämästä pidättäytyminen tai poissaolo äänestyksestä.




  Kun säädös koskee erityisen arkaluonteisia aloja, kuten kuluttajansuojaa, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyttä tai turvallisuutta tai ympäristöä, jäsenvaltioiden edustajien on esitettävä tapauskohtaiset ja yksityiskohtaiset perustelut äänelleen tai äänestämästä pidättäytymiselle.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b b)

b b)

Lisätään kohta seuraavasti:

Lisätään kohta seuraavasti:

”4 b.
     
  Jäsenvaltioiden edustajien on perusteltava 1 kohdan mukainen äänensä tai äänestämästä pidättäytyminen tai poissaolo äänestyksestä.

Kun säädös koskee erityisen arkaluonteisia aloja, kuten kuluttajansuojaa, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyttä tai turvallisuutta tai ympäristöä, jäsenvaltioiden edustajien on esitettävä tapauskohtaiset ja yksityiskohtaiset perustelut äänelleen tai äänestämästä pidättäytymiselle.”

Tarkistus 18

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – -a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – -a alakohta (uusi)

Asetus (EU) N:o 182/2011

10 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -a) | Korvataan 1 kohdan b alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

-a)

-a)

Korvataan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

| b) | komiteoiden kokousten esityslistat; |
| --- | --- |

b)

komiteoiden kokousten esityslistat;

| ”b) | komiteoiden kokousten esityslistat
  , mukaan lukien päätöksen kohteena olevat säädösehdotukset ja käsiteltävät asiakirjat
  ;” |
| --- | --- |

”b)

komiteoiden kokousten esityslistat
  , mukaan lukien päätöksen kohteena olevat säädösehdotukset ja käsiteltävät asiakirjat
  ;”

, mukaan lukien päätöksen kohteena olevat säädösehdotukset ja käsiteltävät asiakirjat

Tarkistus 19

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – -a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – -a a alakohta (uusi)

Asetus (EU) N:o 182/2011

10 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -a a) | Korvataan 1 kohdan c alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

-a a)

-a a)

Korvataan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:

| c) | yhteenvedon kokouspöytäkirjoista sekä luettelot viranomaisista ja organisaatioista, joihin jäsenvaltioiden edustajikseen nimeämät henkilöt kuuluvat; |
| --- | --- |

c)

yhteenvedon kokouspöytäkirjoista sekä luettelot viranomaisista ja organisaatioista, joihin jäsenvaltioiden edustajikseen nimeämät henkilöt kuuluvat;

| ”c) | yhteenvedon kokouspöytäkirjoista sekä luettelot
  kokouksessa läsnä olleista henkilöistä sekä
  viranomaisista ja organisaatioista, joihin jäsenvaltioiden edustajikseen nimeämät henkilöt kuuluvat;” |
| --- | --- |

”c)

yhteenvedon kokouspöytäkirjoista sekä luettelot
  kokouksessa läsnä olleista henkilöistä sekä
  viranomaisista ja organisaatioista, joihin jäsenvaltioiden edustajikseen nimeämät henkilöt kuuluvat;”

kokouksessa läsnä olleista henkilöistä sekä

Tarkistus 20

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta

Asetus (EU) N:o 182/2011

10 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”e) | äänestystulokset, mukaan lukien
  muutoksenhakukomitean osalta
  jokaisen jäsenvaltion edustajan äänet;”. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”e)

äänestystulokset, mukaan lukien
  muutoksenhakukomitean osalta
  jokaisen jäsenvaltion edustajan äänet;”.

muutoksenhakukomitean osalta

| ”e) | äänestystulokset, mukaan lukien jokaisen jäsenvaltion edustajan äänet
  ja äänestämästä pidättäytyminen sekä perustelut äänelle tai äänestämästä pidättäytymiselle sekä perustelut poissaololle äänestyksestä, ja kun säädös koskee erityisen arkaluonteisia aloja, kuten kuluttajansuojaa, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyttä tai turvallisuutta tai ympäristöä, tapauskohtaiset ja yksityiskohtaiset perustelut äänelle tai äänestämästä pidättäytymiselle
  ;” |
| --- | --- |

”e)

äänestystulokset, mukaan lukien jokaisen jäsenvaltion edustajan äänet
  ja äänestämästä pidättäytyminen sekä perustelut äänelle tai äänestämästä pidättäytymiselle sekä perustelut poissaololle äänestyksestä, ja kun säädös koskee erityisen arkaluonteisia aloja, kuten kuluttajansuojaa, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyttä tai turvallisuutta tai ympäristöä, tapauskohtaiset ja yksityiskohtaiset perustelut äänelle tai äänestämästä pidättäytymiselle
  ;”

ja äänestämästä pidättäytyminen sekä perustelut äänelle tai äänestämästä pidättäytymiselle sekä perustelut poissaololle äänestyksestä, ja kun säädös koskee erityisen arkaluonteisia aloja, kuten kuluttajansuojaa, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyttä tai turvallisuutta tai ympäristöä, tapauskohtaiset ja yksityiskohtaiset perustelut äänelle tai äänestämästä pidättäytymiselle

Tarkistus 21

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a a alakohta (uusi)

Asetus (EU) N:o 182/2011

10 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

3.   Euroopan parlamentilla ja neuvostolla on oikeus sovellettavien sääntöjen mukaisesti saada 1 kohdassa tarkoitetut tiedot käyttöönsä.

”3.   Euroopan parlamentilla ja neuvostolla on oikeus sovellettavien sääntöjen mukaisesti saada 1 kohdassa tarkoitetut tiedot käyttöönsä
  viipymättä
  .”

Tarkistus 22

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b alakohta

Asetus (EU) N:o 182/2011

10 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”5.   
  Kaikkia 1 kohdan a–d, f ja g alakohdassa tarkoitettuja asiakirjoja sekä 1 kohdan e ja h alakohdassa tarkoitettuja tietoja koskevat viitetiedot
  julkistetaan rekisterissä.” | ”5.   
  Kaikki 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat ja tiedot
  julkistetaan rekisterissä.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”5.   
  Kaikkia 1 kohdan a–d, f ja g alakohdassa tarkoitettuja asiakirjoja sekä 1 kohdan e ja h alakohdassa tarkoitettuja tietoja koskevat viitetiedot
  julkistetaan rekisterissä.”

”5.   
  Kaikki 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat ja tiedot
  julkistetaan rekisterissä.”

Tarkistus 23

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b a alakohta (uusi)

Asetus (EU) N:o 182/2011

10 kohta – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | Lisätään kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

Lisätään kohta seuraavasti:

Lisätään kohta seuraavasti:

”5 a.
     
  Rekisterin hakutoimintojen on mahdollistettava haut politiikanaloittain.”

Tarkistus 24

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

Asetus (EU) N:o 182/2011

11 artikla

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a) | Korvataan 11 artikla seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a)

3 a)

Korvataan 11 artikla seuraavasti:

11 artikla

”11 artikla

Euroopan parlamentin ja neuvoston tarkistamisoikeus

Euroopan parlamentin ja neuvoston tarkistamisoikeus

Jos perussäädös on hyväksytty tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä, Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa ilmoittaa komissiolle katsovansa, että ehdotus täytäntöönpanosäädökseksi ylittää perussäädöksessä säädetyn täytäntöönpanovallan. Tällöin komissio tarkastelee uudelleen ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi esitetyt kannat huomioiden ja ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, aikooko se pitää voimassa ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi, muuttaa sitä tai peruuttaa sen.

Jos perussäädös on hyväksytty tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä, Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa ilmoittaa komissiolle katsovansa, että ehdotus täytäntöönpanosäädökseksi ylittää perussäädöksessä säädetyn täytäntöönpanovallan
  tai on ristiriidassa perussäädöksen tavoitteiden kanssa
  . Tällöin komissio tarkastelee uudelleen ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi esitetyt kannat huomioiden ja ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, aikooko se pitää voimassa ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi, muuttaa sitä tai peruuttaa sen.

tai on ristiriidassa perussäädöksen tavoitteiden kanssa

Lisäksi, jos joko Euroopan parlamentti tai neuvosto katsoo, että perussäädöksessä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa on asianmukaista tarkastella uudelleen, se voi milloin tahansa pyytää komissiota antamaan ehdotuksen kyseisen perussäädöksen muuttamisesta.”

Lisäksi, jos joko Euroopan parlamentti tai neuvosto katsoo, että perussäädöksessä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa on asianmukaista tarkastella uudelleen, se voi milloin tahansa pyytää komissiota antamaan ehdotuksen kyseisen perussäädöksen muuttamisesta.”

Tarkistus 25

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta

2 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tätä asetusta
  ei sovelleta vireillä oleviin
  menettelyihin,
  joissa muutoksenhakukomitea
  on
  jo antanut lausunnon tämän asetuksen voimaantulopäivään mennessä
  . | Tätä asetusta
  sovelletaan
  menettelyihin,
  jotka
  on
  käynnistetty sen voimaantulopäivän jälkeen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tätä asetusta
  ei sovelleta vireillä oleviin
  menettelyihin,
  joissa muutoksenhakukomitea
  on
  jo antanut lausunnon tämän asetuksen voimaantulopäivään mennessä
  .

ei sovelleta vireillä oleviin

joissa muutoksenhakukomitea

jo antanut lausunnon tämän asetuksen voimaantulopäivään mennessä

Tätä asetusta
  sovelletaan
  menettelyihin,
  jotka
  on
  käynnistetty sen voimaantulopäivän jälkeen
  .

sovelletaan

jotka

käynnistetty sen voimaantulopäivän jälkeen

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0187/2020).

1

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/267 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/267

---

P9_TA(2020)0374

Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskeva unionin toiminta vuosiksi 2020–2033 ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta (COM(2020)0384 – C9-0275/2020 – 2020/0179(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 445/46)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0384), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0384),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 167 artiklan 5 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0275/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 167 artiklan 5 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0275/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 25. marraskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 25. marraskuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0201/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0201/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0179

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/... antamiseksi Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2020/2229).

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/268 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/268

---

P9_TA(2020)0381

Tietyt rautatieliikenteen turvallisuutta ja rautatieyhteyksiä koskevat näkökohdat Kanaalitunnelin osalta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä rautateiden turvallisuutta ja rautatieyhteyksiä koskevista näkökohdista unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin osalta (COM(2020)0782 – C9-0379/2020 – 2020/0347(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 445/47)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0782), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0782),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0379/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0379/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 2. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 2. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0347

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 17. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi tietyistä rautateiden turvallisuutta ja rautatieyhteyksiä koskevista näkökohdista unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2020/2222.)

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/269 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/269

---

P9_TA(2020)0389

Unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävät kalastusluvat ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimet unionin vesillä ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/2403 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävistä kalastusluvista ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimista unionin vesillä (COM(2020)0830 – C9-0396/2020 – 2020/0366(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 445/48)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0830), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0830),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0396/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0396/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 15. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 15. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0366

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi asetuksen (EU) 2017/2403 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävistä kalastusluvista ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimista unionin vesillä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2020/2227).

---

Perjantai 18. joulukuuta 2020

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/270 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/270

---

P9_TA(2020)0385

Euroopan unionin yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2021 – kaikki pääluokat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 18. joulukuuta 2020 neuvoston kannasta toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (13892/2020 – C9-0408/2020 – 2020/0371(BUD))

(2021/C 445/49)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (1),

| — | ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (2),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (3),

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, talousarvioyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa sekä uusia omia varoja, mukaan lukien uusien omien varojen käyttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma, koskevan Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, talousarvioyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa sekä uusia omia varoja, mukaan lukien uusien omien varojen käyttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma, koskevan Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 10. marraskuuta 2020 aikaansaadun poliittisen yhteisymmärryksen vuosia 2021–2027 koskevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. marraskuuta 2020 aikaansaadun poliittisen yhteisymmärryksen vuosia 2021–2027 koskevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä,

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) 8. lokakuuta 2018 antaman erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) 8. lokakuuta 2018 antaman erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella (4),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (5),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman vuoden 2021 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman vuoden 2021 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio (6),

| — | ottaa huomioon 14. toukokuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2021 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. toukokuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin ennakkoarviosta tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2021 (7),

| — | ottaa huomioon komission 27. heinäkuuta 2020 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (COM(2020)0300) (jäljempänä ”ensimmäinen talousarvioesitys”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 27. heinäkuuta 2020 antaman esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (COM(2020)0300) (jäljempänä ”ensimmäinen talousarvioesitys”),

| — | ottaa huomioon neuvoston 28. syyskuuta 2020 vahvistaman ja 1. lokakuuta 2020 parlamentille toimittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (11072/1/2020 – C9-0314/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 28. syyskuuta 2020 vahvistaman ja 1. lokakuuta 2020 parlamentille toimittaman kannan esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (11072/1/2020 – C9-0314/2020),

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (8),

| — | ottaa huomioon sen, että sovittelukomitea ei päässyt yhteisymmärrykseen yhteisestä tekstistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa 21 päivän määräajassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sen, että sovittelukomitea ei päässyt yhteisymmärrykseen yhteisestä tekstistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa 21 päivän määräajassa,

| — | ottaa huomioon sovittelukomitean lausuman vuoden 2021 talousarvion sisältöä koskevasta yhteisymmärryksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sovittelukomitean lausuman vuoden 2021 talousarvion sisältöä koskevasta yhteisymmärryksestä,

| — | ottaa huomioon komission 10. joulukuuta 2020 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 8 kohdan mukaisesti antaman toisen esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (COM(2020)0836), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 10. joulukuuta 2020 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan 8 kohdan mukaisesti antaman toisen esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (COM(2020)0836),

| — | ottaa huomioon neuvoston 14. joulukuuta 2020 vahvistaman kannan toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (13892/2020 – C9-0408/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 14. joulukuuta 2020 vahvistaman kannan toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (13892/2020 – C9-0408/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0267/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0267/2020),

| 1. | palauttaa mieliin, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 312 artiklan 1 kohdassa määrätään, että unionin vuotuinen talousarvio laaditaan monivuotista rahoituskehystä noudattaen; panee merkille, ettei 4. joulukuuta 2020 kokoontunut sovittelukomitea päässyt yhteisymmärrykseen yhteisestä tekstistä SEUT:n 314 artiklan 5 kohdassa määrätyn 21 päivän sovittelujakson kuluessa, koska vuosien 2021–2027 rahoituskehyksestä ei ollut selvyyttä sovittelujakson loppuun mennessä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palauttaa mieliin, että sovittelukomitea pääsi yhteisymmärrykseen vuoden 2021 talousarvion sisällöstä komission 4. joulukuuta 2020 esittämän yhteisten päätelmien luonnoksen nro 4 pohjalta ja kehotti komissiota esittämään yhteisymmärrystä ilmentävän toisen esityksen talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 heti, kun on riittävät vakuudet siitä, että SEUT:n 312 artiklan 1 kohtaa voidaan noudattaa; panee merkille, että yhteisten päätelmien luonnoksiin sisältyy viisi lausumaa, mukaan lukien lausuma lapsiköyhyyden torjunnasta Euroopan sosiaalirahasto plussan puitteissa sekä lausuma covid-19-kriisin vaikutuksiin puuttumisesta aloilla, kuten matkailu ja pk-yritykset, joihin kriisi on iskenyt pahiten, sekä henkilöihin, joihin kriisi on vaikuttanut eniten; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille, että sovittelukomitean asettamat edellytykset täyttyivät ja komission esittämä toinen esitys unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 vastaa yhteisymmärrystä; toteaa, että vuoden 2021 talousarvion maksusitoumusmäärärahojen kokonaistasoksi vahvistetaan 164 251,5 miljoonaa euroa, joten monivuotisen rahoituskehyksen vuoden 2021 enimmäismääriin nähden jää 778,8 miljoonan euron liikkumavara maksusitoumusmäärärahoina; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että sovitteluneuvotteluissa hyväksytty 185 miljoonan euron lisäys oikaisukirjelmällä nro 1/2020 muutetun ensimmäisen talousarvioesityksen tasoon nähden vastaa parlamentin tärkeimpiä poliittisia painopisteitä; toteaa, että lisäyksiin sisältyy 60,3 miljoonaa euroa Verkkojen Eurooppa -välineen liikenneosioon, 42 miljoonaa euroa Life-ohjelmaan, 25,7 miljoonaa euroa Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan, 6,6 miljoonaa euroa perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaan (josta 4,8 miljoonaa Daphne-ohjelmaan), 2,7 miljoonaa euroa oikeusalan ohjelmaan, 25 miljoonaa euroa humanitaariseen apuun osana monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä hyväksyttyä 500 miljoonan euron lisäystä vuosiksi 2021–2027, 10,2 miljoonaa euroa UNRWA:lle naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) puitteissa sekä 7,3 miljoonaa euroa Euroopan syyttäjänvirastolle pääasiassa henkilöstölisäyksiä varten; panee lisäksi merkille, että oikaisukirjelmään nro 1/2020 oli jo sisällytetty lisäykset Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan ja Erasmus+- ja EU4Health-ohjelmiin monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvottelujen tuloksen huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että vuoden 2021 talousarvion maksumäärärahojen kokonaistasoksi vahvistetaan 166 060,5 miljoonaa euroa, joten monivuotisen rahoituskehyksen vuoden 2021 enimmäismääriin nähden jää 2 001,4 miljoonan euron liikkumavara maksumäärärahoina; panee tyytyväisenä merkille, että vuodeksi 2021 hyväksyttyjen maksumäärärahojen kokonaismäärä on 1,2 prosenttia suurempi kuin vuoden 2020 talousarviossa; pitää tärkeänä maksumäärärahoja koskevaa yhteistä lausumaa, jossa parlamentti ja neuvosto sitoutuvat tekemään tarvittavat päätökset perustelluista tarpeista hyvissä ajoin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | suhtautuu myönteisesti siihen, että sovittelukomitea hyväksyi varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä sovitun, kyseisen kohdan täytäntöönpanoa koskevan yhteisen lausuman mukaisesti ensimmäistä kertaa, että 20 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja otetaan uudelleen käyttöön tutkimukseen liittyvissä budjettikohdissa; vaatii, että varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohta pannaan täytäntöön kaikilta osin monivuotisessa rahoituskehyksessä, jotta saavutetaan sovittu 500 miljoonan euron määrä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että sovittelukomitea teki selväksi, että Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex) vuoden 2021 määrärahojen 61 miljoonan euron vähennys ei vaikuta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytyjen neuvottelujen yhteydessä poliittisesti sovittuun yhteensä 500 miljoonan euron lisämäärään (vuoden 2018 hintoina) ja että vähennys kompensoidaan myöhempinä vuosina monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on tyytyväinen siihen, että parlamentti onnistui saamaan läpi vaatimuksensa komission ensimmäisessä talousarvioesityksessä ehdottamaan nimikkeistöön verrattuna eriytetymmästä budjettinimikkeistöstä, joka koskee NDICI-välinettä, Erasmus+-ohjelmaa, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaa ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua; katsoo, että näiden muutosten ansiosta parlamentti ja neuvosto voivat paremmin hoitaa päätöksentekotehtävänsä vuotuisessa talousarviomenettelyssä ja valvoa talousarvion toteuttamista; pitää kuitenkin valitettavana, etteivät neuvosto ja komissio päässeet sovittelussa yhteisymmärrykseen parlamentin ehdottamasta yksityiskohtaisemmasta nimikkeistöstä etenkin turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen sekä liittymistä valmistelevan tukivälineen osalta eivätkä tarkemmasta eriyttämisestä NDICI-välineen osalta etenkin naapuruuspolitiikan osiossa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että parlamentin vuoden 2021 talousarvion määrärahojen kokonaistasoksi vahvistetaan 2 063 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan unionin tuomioistuimeen, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaan, Euroopan alueiden komiteaan, Euroopan oikeusasiamiehen toimistoon ja Euroopan ulkosuhdehallintoon (EUH) perustetaan yhteensä 75 virkaa/toimea ja niille osoitetaan vastaavat määrärahalisäykset sen varmistamiseksi, että niillä on riittävästi resursseja ja henkilöstöä voidakseen hoitaa tehtävänsä mahdollisimman hyvin ja toimia optimaalisesti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti 590 854 euron lisäykseen Euroopan talous- ja sosiaalikomitean konferenssitulkkeja koskevaan budjettikohtaan ja 564 796 euron lisäykseen alueiden komitean teknisiä tarvikkeita ja laitteistoja, kolmansia tahoja ja poliittisten ryhmien viestintätoimia koskeviin budjettikohtiin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä komission ehdotusta lisätä EUH:n määrärahoja vuoden 2021 talousarviossa Euroopan rauhanrahaston hallintoon liittyvien uusien tehtävien vuoksi ja konsulipalvelujen parantamiseksi; suhtautuu myönteisesti siihen, että unionin edustustojen hallinnollisissa osastoissa työskentelevää komission henkilöstöä siirretään EUH:hon, jotta voidaan yksinkertaistaa ja järkeistää hallinto- ja rahoitusprosesseja ja mahdollistaa henkilöstön tehokas ja riippumaton hallinnointi, ja että tällä siirrolla ei ole talousarviovaikutuksia; pitää myönteisenä 1 miljoonan euron lisäystä disinformaation torjumiseksi strategisen viestinnän valmiuksien budjettikohtaan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on yhtä mieltä siitä, että 10 prosentin leikkaus virkamatkoja koskeviin budjettikohtiin on perusteltu covid-19-pandemiasta johtuvan terveys- ja talouskriisin vuoksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hyväksyy neuvoston kannan toiseen esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 sekä tämän päätöslauselman liitteenä olevat yhteiset lausumat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa puhemiestä toteamaan Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2021 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, asianomaisille muille toimielimille ja elimille sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105.

(2)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(3)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(4)  https://www.ipcc.ch/sr15/

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0015.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0166.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0123.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0302.

---

LIITE: SOVITTELUKOMITEAN LAUSUMA

| 1. | SEUT:n 314 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu sovittelukomitea tarkasteli kokouksessaan 4 päivänä joulukuuta 2020 komission ehdotusta, joka sisältää esityksen yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2021 (COM(2020)0300), sekä oikaisukirjelmää nro 1 esitykseen varainhoitovuoden 2021 yleiseksi talousarvioksi (COM(2020)0748). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kyseisessä kokouksessa sovittelukomitea pääsi yhteisymmärrykseen vuoden 2021 talousarvion sisällöstä komission 4 päivänä joulukuuta 2020 esittämien yhteisten päätelmien neljännen version pohjalta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kun otetaan huomioon SEUT:n 312 artiklan 1 kohta, jonka mukaan ”unionin vuotuinen talousarvio laaditaan monivuotista rahoituskehystä noudattaen”, sekä monivuotiseen rahoituskehykseen 2021–2027 liittyvä tilanne, sovittelukomitea kuitenkin totesi, ettei se pystynyt sopimaan yhteisestä tekstistä SEUT:n 314 artiklan 5 kohdassa määrätyn 21 päivän sovittelujakson kuluessa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komissiota pyydettiin näin ollen toimittamaan SEUT:n 314 artiklan 8 kohdan mukaisesti vuodeksi 2021 uusi talousarvioesitys, jossa otetaan asianmukaisesti huomioon sovittelukomiteassa aikaan saatu yhteisymmärrys, heti kun on riittävät vakuudet siitä, että SEUT:n 312 artiklan 1 kohtaa voidaan noudattaa, jotta Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat tältä pohjalta käsitellä nopeasti uuden talousarvioesityksen vuodeksi 2021. |
| --- | --- |

4.

---

LIITE: Talousarvio vuodeksi 2021 – Yhteisten päätelmien osatekijät

Nämä yhteiset päätelmät koskevat seuraavia aiheita:

| 1. | Talousarvio 2021 |
| --- | --- |

1.

Talousarvio 2021

| 2. | Talousarvio 2020 – Lisätalousarvio nro 10/2020 |
| --- | --- |

2.

Talousarvio 2020 – Lisätalousarvio nro 10/2020

| 3. | Lausumat |
| --- | --- |

3.

Lausumat

Yhteenveto

A.   Talousarvio 2021

Yhteisten päätelmien osatekijöiden perusteella voidaan todeta seuraavaa:

| — | Maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä varainhoitovuoden 2021 talousarviossa on 164 251,5 miljoonaa euroa. Monivuotisen rahoituskehyksen vuoden 2021 enimmäismääriin nähden jää näin ollen yhteensä 778,8 miljoonan euron liikkumavara maksusitoumusmäärärahoina. |
| --- | --- |

—

Maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä varainhoitovuoden 2021 talousarviossa on 164 251,5 miljoonaa euroa. Monivuotisen rahoituskehyksen vuoden 2021 enimmäismääriin nähden jää näin ollen yhteensä 778,8 miljoonan euron liikkumavara maksusitoumusmäärärahoina.

| — | Maksumäärärahojen kokonaismäärä varainhoitovuoden 2021 talousarviossa on 166 060,5 miljoonaa euroa. Monivuotisen rahoituskehyksen vuoden 2021 enimmäismääriin nähden jää näin ollen yhteensä 2 001,4 miljoonan euron liikkumavara maksumäärärahoina. |
| --- | --- |

—

Maksumäärärahojen kokonaismäärä varainhoitovuoden 2021 talousarviossa on 166 060,5 miljoonaa euroa. Monivuotisen rahoituskehyksen vuoden 2021 enimmäismääriin nähden jää näin ollen yhteensä 2 001,4 miljoonan euron liikkumavara maksumäärärahoina.

| — | Joustovälineestä otetaan vuonna 2021 käyttöön 76,4 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina otsaketta 2b (Palautumiskyky ja arvot) varten.
  Komissio arvioi, että joustovälineen käyttöönottoon vuosina 2018, 2019, 2020 ja 2021 liittyviä maksumäärärahoja tarvitaan vuonna 2021 kaikkiaan 628,5 miljoonaa euroa. Kyseisiin vuosiin liittyvien maksamattomien määrien arvioitu maksuaikataulu esitetään seuraavassa taulukossa:











  Joustoväline – maksuprofiili |
| --- | --- |
| Käyttöönottovuosi | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | Yhteensä |
| 2018 | 34,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 34,2 |
| 2019 | 135,2 | 140,9 | 82,2 | 0,0 | 358,4 |
| 2020 | 413,7 | 66,2 | 39,9 | 0,0 | 519,8 |
| 2021 | 45,4 | 13,0 | 10,3 | 7,6 | 76,4 |
| Yhteensä | 628,5 | 220,1 | 132,5 | 7,6 | 988,7 |

—

Joustovälineestä otetaan vuonna 2021 käyttöön 76,4 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina otsaketta 2b (Palautumiskyky ja arvot) varten.

Komissio arvioi, että joustovälineen käyttöönottoon vuosina 2018, 2019, 2020 ja 2021 liittyviä maksumäärärahoja tarvitaan vuonna 2021 kaikkiaan 628,5 miljoonaa euroa. Kyseisiin vuosiin liittyvien maksamattomien määrien arvioitu maksuaikataulu esitetään seuraavassa taulukossa:

Joustoväline – maksuprofiili

Käyttöönottovuosi

2021

2022

2023

2024

Yhteensä

2018

34,2

0,0

0,0

0,0

34,2

2019

135,2

140,9

82,2

0,0

358,4

2020

413,7

66,2

39,9

0,0

519,8

2021

45,4

13,0

10,3

7,6

76,4

Yhteensä

628,5

220,1

132,5

7,6

988,7

B.   Talousarvio 2020

Lisätalousarvio 10/2020 hyväksytään komission ehdotuksen mukaisesti.

1.   Talousarvio 2021

1.1.   Ns. suljetut budjettikohdat

Ellei näissä päätelmissä toisin mainita, kaikki budjettikohdat, joita neuvosto tai parlamentti ei ole muuttanut ja joiden osalta parlamentti on käsittelyssään hyväksynyt neuvoston muutokset, vahvistetaan sellaisina kuin ne on esitetty komission ehdotuksessa vuoden 2021 talousarvioesitykseksi sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2021.

Muiden budjettikohtien osalta sovittelukomitea hyväksyi jäljempänä 1.2–1.7 kohdassa esitetyt päätelmät.

1.2.   Monialaiset kysymykset

Erillisvirastot

EU:n erillisvirastoille osoittama rahoitusosuus (maksusitoumus- ja maksumäärärahoina ja virkojen/toimien määrät) vastaa komission oikaisukirjelmässä nro 1/2021 ehdottamaa tasoa seuraavin poikkeuksin:

| — | Otsakkeessa 2b:






  — | Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA, momentti 07 10 04) maksusitoumus- ja maksumäärärahoja lisätään 638 178 euroa; |
| --- | --- | --- |

—

Otsakkeessa 2b:

—

Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA, momentti 07 10 04) maksusitoumus- ja maksumäärärahoja lisätään 638 178 euroa;

| — | Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE, momentti 07 10 05) maksusitoumus- ja maksumäärärahoja lisätään 971 628 euroa; |
| --- | --- |

—

Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE, momentti 07 10 05) maksusitoumus- ja maksumäärärahoja lisätään 971 628 euroa;

| — | Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön viraston (Eurojust, momentti 07 10 07) maksusitoumus- ja maksumäärärahoja lisätään 500 000 euroa; |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön viraston (Eurojust, momentti 07 10 07) maksusitoumus- ja maksumäärärahoja lisätään 500 000 euroa;

| — | Euroopan syyttäjänvirastolle (EPPO, momentti 07 10 08) osoitetaan 8 uutta virkaa/toimea (johtuen vuodeksi 2022 kaavaillun lisäyksen etupainotteisesta käyttöönotosta) ja viraston maksusitoumus- ja maksumäärärahoja lisätään 7 252 790 euroa. |
| --- | --- |

—

Euroopan syyttäjänvirastolle (EPPO, momentti 07 10 08) osoitetaan 8 uutta virkaa/toimea (johtuen vuodeksi 2022 kaavaillun lisäyksen etupainotteisesta käyttöönotosta) ja viraston maksusitoumus- ja maksumäärärahoja lisätään 7 252 790 euroa.

| — | Otsakkeessa 4:






  — | Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex, momentti 11 10 01) maksusitoumus- ja maksumäärärahoja vähennetään 61 000 000 euroa; |
| --- | --- | --- |

—

Otsakkeessa 4:

—

Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex, momentti 11 10 01) maksusitoumus- ja maksumäärärahoja vähennetään 61 000 000 euroa;

| — | vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA, momentti 11 10 02) maksusitoumus- ja maksumäärärahoja lisätään 500 000 euroa. |
| --- | --- |

—

vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA, momentti 11 10 02) maksusitoumus- ja maksumäärärahoja lisätään 500 000 euroa.

Toimeenpanovirastot

EU:n toimeenpanovirastoille osoittama rahoitusosuus (maksusitoumus- ja maksumäärärahoina ja virkojen/toimien määrä) vastaa komission talousarvioesitystä sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2021.

Komissio esittää vuonna 2021 lisätalousarvioesityksen mukauttaakseen talousarvion rakennetta ja määrärahoja vastaamaan uuden toimeenpanovirastojärjestelmän mukaisia toimeenpanovirastoja heti kun ne on perustettu virallisesti. Vastaava komission täytäntöönpanopäätös uusien toimeenpanovirastojen perustamisesta sekä komission päätökset, joilla toimeenpanovirastoille siirretään tehtäviä, on tarkoitus hyväksyä vuoden 2021 alussa.

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

Hyväksytään parlamentin ehdotuksen mukaisesti 59 pilottihankkeen ja valmistelutoimen paketti, johon liittyvien maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä on 71,8 miljoonaa euroa.

Jos pilottihankkeessa tai valmistelutoimessa voidaan käyttää jo olemassa olevaa oikeusperustaa, komissio voi toimen täytäntöönpanon helpottamiseksi ehdottaa määrärahasiirtoa vastaavaan budjettikohtaan.

Paketissa otetaan täysin huomioon varainhoitoasetuksessa vahvistetut pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevat enimmäismäärät.

1.3.   Rahoituskehyksen otsakkeiden mukaan jaotellut menot – maksusitoumusmäärärahat

Sovittelukomitea on ottanut huomioon edempänä olevat ns. suljettuja budjettikohtia, erillisvirastoja sekä pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevat päätelmät ja on päättänyt seuraavaa:

Otsake 1 – Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous

Otsakkeen maksusitoumusmäärärahojen määrä vastaa komission alkuperäistä talousarvioesitystä sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2021, seuraavassa taulukossa esitetyin sovittelukomitean hyväksymin mukautuksin:

| Budjettikohta/ohjelma | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 1.0.221 | Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne | 1 725 058 000 | 1 785 393 458 | 60 335 458 |
| 02 03 01 | Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne | 1 711 996 420 | 1 772 331 878 | 60 335 458 |
| 1.0.23 | Digitaalinen Eurooppa -ohjelma | 1 103 848 000 | 1 129 576 962 | 25 728 962 |
| 02 04 03 | Tekoäly | 293 895 160 | 318 323 274 | 24 428 114 |
| 02 04 04 | Osaaminen | 82 290 594 | 83 591 442 | 1 300 848 |
| Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | | | 35 965 000 |
| | Yhteensä | | | 122 029 420 |

Budjettikohta/ohjelma

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

1.0.221

Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne

1 725 058 000

1 785 393 458

60 335 458

02 03 01

Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne

1 711 996 420

1 772 331 878

60 335 458

1.0.23

Digitaalinen Eurooppa -ohjelma

1 103 848 000

1 129 576 962

25 728 962

02 04 03

Tekoäly

293 895 160

318 323 274

24 428 114

02 04 04

Osaaminen

82 290 594

83 591 442

1 300 848

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

35 965 000

Yhteensä

122 029 420

Maksusitoumusmäärärahojen hyväksytty määrä on 20 816,6 miljoonaa euroa, jolloin otsakkeen 1 menojen enimmäismäärään nähden jää 102,4 miljoonan euron liikkumavara.

Sovittelukomitea hyväksyy sen, että maksusitoumusmäärärahoja otetaan uudelleen käyttöön tutkimukseen liittyvissä budjettikohdissa varainhoitoasetuksen (1) 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhteensä 20 miljoonaa euroa. Määrärahoja lisätään seuraavissa budjettikohdissa:

| (euroa) |
| --- |
| Budjettikohdat | Maksusitoumusmäärärahat |
| 01 02 02 10 | Terveysklusteri | 3 400 000 |
| 01 02 02 40 | Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus ja avaruusala -klusteri | 3 400 000 |
| 01 02 02 50 | Ilmasto, energia ja liikkuvuus -klusteri | 6 600 000 |
| 01 02 02 60 | Elintarvikkeet, biotalous, luonnonvarat, maatalous ja ympäristö -klusteri | 6 600 000 |
| Yhteensä | | 20 000 000 |

(euroa)

Budjettikohdat

Maksusitoumusmäärärahat

01 02 02 10

Terveysklusteri

3 400 000

01 02 02 40

Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus ja avaruusala -klusteri

3 400 000

01 02 02 50

Ilmasto, energia ja liikkuvuus -klusteri

6 600 000

01 02 02 60

Elintarvikkeet, biotalous, luonnonvarat, maatalous ja ympäristö -klusteri

6 600 000

Yhteensä

20 000 000

Sovittelukomitea sopi lisäksi, että määrärahat ovat osa 10 päivänä marraskuuta 2020 hyväksytyssä yhteisessä julkilausumassa vuosiksi 2021–2027 vahvistettua enintään 0,5 miljardin euron kokonaismäärää (vuoden 2018 hintoina). Näin ollen vuosina 2022–2027 on käytettävissä enintään 481,2 miljoonaa euroa vuoden 2018 hintoina.

Otsake 2a – Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

Otsakkeen maksusitoumusmäärärahojen määrä vastaa komission alkuperäistä talousarvioesitystä sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2021.

Otsake 2b – Palautumiskyky ja arvot

Otsakkeen maksusitoumusmäärärahojen määrä vastaa komission alkuperäistä talousarvioesitystä sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2021, seuraavassa taulukossa esitetyin sovittelukomitean hyväksymin mukautuksin:

Sovittelukomitea on erityisesti yhtä mieltä siitä, että nykyinen korkotaso ja viimeaikaiset onnistuneet SURE-tukivälineen rahoitustoimet huomioon ottaen budjettikohdan 06 04 01 määrärahoja voidaan vähentää 71,9 miljoonaa euroa säilyttäen samalla täysin valmiudet rahoittaa vuonna 2021 Next Generation EU -välineen rahoituksen osuus, jota ei tarvitse maksaa takaisin.

| Budjettikohta/ohjelma | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 2.2.23 | Euroopan unionin elpymisvälineen rahoituskustannukset | 111 461 000 | 39 591 000 | -71 870 000 |
| 06 04 01 | Euroopan unionin elpymisväline – Kuponkimaksut ja lunastus erääntyessä | 106 461 000 | 34 591 000 | -71 870 000 |
| 07 03 01 | Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla | 2 298 294 584 | 0 | -2 298 294 584 |
| 07 03 01 01 | Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla – Välillinen hallinnointi | 0 | 1 755 470 446 | 1 755 470 446 |
| 07 03 01 02 | Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla – Suora hallinnointi | 0 | 542 824 138 | 542 824 138 |
| 2.2.351 | Oikeusala | 43 696 000 | 46 392 538 | 2 696 538 |
| 07 07 01 | Oikeudellisen yhteistyön edistäminen | 10 646 000 | 11 319 945 | 673 945 |
| 07 07 02 | Oikeusalan koulutuksen tukeminen | 17 570 000 | 18 682 268 | 1 112 268 |
| 07 07 03 | Oikeussuojan tehokkaan saatavuuden parantaminen | 14 380 000 | 15 290 325 | 910 325 |
| 2.2.352 | Perusoikeudet ja arvot | 90 624 000 | 97 179 152 | 6 555 152 |
| 07 06 02 | Kansalaisten sitoutumisen ja demokraattiseen toimintaan osallistumisen edistäminen unionissa | 34 938 000 | 36 238 848 | 1 300 848 |
| 07 06 03 | Daphne | 15 690 000 | 20 444 304 | 4 754 304 |
| 07 06 04 | Unionin arvojen suojeleminen ja edistäminen | 0 | 500 000 | 500 000 |
| 2.2.3 | DAG |

Budjettikohta/ohjelma

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

2.2.23

Euroopan unionin elpymisvälineen rahoituskustannukset

111 461 000

39 591 000

-71 870 000

06 04 01

Euroopan unionin elpymisväline – Kuponkimaksut ja lunastus erääntyessä

106 461 000

34 591 000

-71 870 000

07 03 01

Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla

2 298 294 584

0

-2 298 294 584

07 03 01 01

Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla – Välillinen hallinnointi

0

1 755 470 446

1 755 470 446

07 03 01 02

Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla – Suora hallinnointi

0

542 824 138

542 824 138

2.2.351

Oikeusala

43 696 000

46 392 538

2 696 538

07 07 01

Oikeudellisen yhteistyön edistäminen

10 646 000

11 319 945

673 945

07 07 02

Oikeusalan koulutuksen tukeminen

17 570 000

18 682 268

1 112 268

07 07 03

Oikeussuojan tehokkaan saatavuuden parantaminen

14 380 000

15 290 325

910 325

2.2.352

Perusoikeudet ja arvot

90 624 000

97 179 152

6 555 152

07 06 02

Kansalaisten sitoutumisen ja demokraattiseen toimintaan osallistumisen edistäminen unionissa

34 938 000

36 238 848

1 300 848

07 06 03

Daphne

15 690 000

20 444 304

4 754 304

07 06 04

Unionin arvojen suojeleminen ja edistäminen

0

500 000

500 000

2.2.3

DAG

Erillisvirastot

211 135 699

220 498 295

9 362 596

07 10 04

Euroopan unionin perusoikeusvirasto

23 111 517

23 749 695

638 178

07 10 05

Euroopan tasa-arvoinstituutti

7 955 000

8 926 628

971 628

07 10 07

Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto (Eurojust)

42 345 006

42 845 006

500 000

07 10 08

Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO)

37 700 000

44 952 790

7 252 790

07 20 04 06

Erityiset toimivaltuudet sosiaalipolitiikan alalla, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu mukaan luettuna

49 380 381

28 326 381

-21 054 000

07 20 04 09

Työmarkkinajärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet

0

21 054 000

21 054 000

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

31 870 000

Yhteensä

-21 385 714

Maksusitoumusmäärärahojen hyväksytty määrä on 4 671,4 miljoonaa euroa, jolloin otsakkeen 2b menojen enimmäismäärään nähden ei jää lainkaan liikkumavaraa ja joustovälineestä on otettava käyttöön 76,4 miljoonaa euroa.

Otsake 3 – Luonnonvarat ja ympäristö

Otsakkeen maksusitoumusmäärärahojen määrä vastaa komission alkuperäistä talousarvioesitystä sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2021, seuraavassa taulukossa esitetyin sovittelukomitean hyväksymin mukautuksin:

| Budjettikohta/ohjelma | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 3.2.21 | Ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma (Life) | 696 491 000 | 738 505 372 | 42 014 372 |
| 09 02 01 | Luonto ja luonnon monimuotoisuus | 258 642 156 | 274 720 400 | 16 078 244 |
| 09 02 02 | Kiertotalous ja elämänlaatu | 168 461 328 | 178 933 566 | 10 472 238 |
| 09 02 03 | Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen | 121 426 944 | 128 975 334 | 7 548 390 |
| 09 02 04 | Siirtyminen puhtaaseen energiaan | 127 332 437 | 135 247 937 | 7 915 500 |
| Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | | | 3 740 000 |
| | Yhteensä | | | 45 754 372 |

Budjettikohta/ohjelma

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

3.2.21

Ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma (Life)

696 491 000

738 505 372

42 014 372

09 02 01

Luonto ja luonnon monimuotoisuus

258 642 156

274 720 400

16 078 244

09 02 02

Kiertotalous ja elämänlaatu

168 461 328

178 933 566

10 472 238

09 02 03

Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen

121 426 944

128 975 334

7 548 390

09 02 04

Siirtyminen puhtaaseen energiaan

127 332 437

135 247 937

7 915 500

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

3 740 000

Yhteensä

45 754 372

Maksusitoumusmäärärahojen hyväksytty määrä on 58 568,6 miljoonaa euroa, jolloin otsakkeen 3 menojen enimmäismäärään nähden jää 55,4 miljoonan euron liikkumavara.

Otsake 4 – Muuttoliike ja rajaturvallisuus

Otsakkeen maksusitoumusmäärärahojen määrä vastaa komission alkuperäistä talousarvioesitystä sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2021, seuraavassa taulukossa esitetyin sovittelukomitean hyväksymin mukautuksin:

| Budjettikohta/ohjelma | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 4.0.2 | DAG |

Budjettikohta/ohjelma

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

4.0.2

DAG

Erillisvirastot

794 770 045

734 270 045

-60 500 000

11 10 01

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

566 949 620

505 949 620

61 000 000

11 10 02

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA)

227 820 425

228 320 425

500 000

Yhteensä

-60 500 000

Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä 10 päivänä marraskuuta 2020 poliittiseen yhteisymmärrykseen vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä ja edellyttäen, että siihen liittyvät tekstit hyväksytään, sovittelukomitea oli yhtä mieltä siitä, että Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex) vuoden 2021 määrärahojen vähennys ei vaikuta poliittisesti sovittuun yhteensä 0,5 miljardin euron lisämäärään (vuoden 2018 hintoina). Tämän lisämäärän lisäksi vuonna 2021 ehdotettu vähennys kompensoidaan myöhempinä vuosina monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn sopimuksen mukaisesti ja moitteettoman varainhoidon periaatteita noudattaen.

Maksusitoumusmäärärahojen hyväksytty määrä on näin ollen 2 278,8 miljoonaa euroa, jolloin otsakkeen menojen enimmäismäärään nähden jää 188,2 miljoonan euron liikkumavara.

Otsake 5 – Turvallisuus ja puolustus

Otsakkeen maksusitoumusmäärärahojen määrä vastaa komission alkuperäistä talousarvioesitystä sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2021.

Otsake 6 – Naapurialueet ja muu maailma

Otsakkeen maksusitoumusmäärärahojen määrä vastaa komission alkuperäistä talousarvioesitystä sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2021, seuraavassa taulukossa esitetyin sovittelukomitean hyväksymin mukautuksin:

| Budjettikohta/ ohjelma | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 6.0.111 | Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline (NDICI) | 12 060 779 767 | 12 070 958 148 | 10 178 381 |
| 15 02 01 10 | Eteläinen naapurusto | 1 460 009 385 | 1 470 187 766 | 10 178 381 |
| 6.0.12 | Humanitaarinen apu | 1 478 000 000 | 1 503 000 000 | 25 000 000 |
| 15 03 01 | Humanitaarinen apu | 1 391 512 450 | 1 416 512 450 | 25 000 000 |
| 6.0.1 | SPEC |

Budjettikohta/ ohjelma

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

6.0.111

Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline (NDICI)

12 060 779 767

12 070 958 148

10 178 381

15 02 01 10

Eteläinen naapurusto

1 460 009 385

1 470 187 766

10 178 381

6.0.12

Humanitaarinen apu

1 478 000 000

1 503 000 000

25 000 000

15 03 01

Humanitaarinen apu

1 391 512 450

1 416 512 450

25 000 000

6.0.1

SPEC

Toimivaltuudet

91 394 973

93 023 514

1 628 541

15 20 04 03

Ulkoisiin toimiin liittyvä tiedotuspolitiikka ja strateginen viestintä

41 756 023

43 384 564

1 628 541

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

175 000

Yhteensä

36 981 922

Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä 10 päivänä marraskuuta 2020 poliittiseen yhteisymmärrykseen vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä ja edellyttäen, että siihen liittyvät tekstit hyväksytään, sovittelukomitea on yhtä mieltä siitä, että humanitaarisen avun määrärahojen lisäys on osa poliittisesti sovittua yhteensä 0,5 miljardin euron lisämäärää (vuoden 2018 hintoina).

Maksusitoumusmäärärahojen määrä on näin ollen 16 097,2 miljoonaa euroa, ja otsakkeen menojen enimmäismäärään nähden jää 149,8 miljoonan euron liikkumavara.

Otsake 7 – EU:n yleinen hallinto

Sovittelukomitea hyväksyi toimielinten henkilöstötaulukoihin sisältyvien toimien/virkojen määrät ja komission oikaisukirjelmällä nro 1/2021 muutetussa talousarvioesityksessä ehdottamat määrärahat seuraavin poikkeuksin:

| — | Euroopan parlamentin pääluokan osalta hyväksytään parlamentin käsittely ja mukautetaan sitä edelleen sisällyttämällä siihen i) tarkistetun palkkojen mukautuksen vaikutus oikaisukirjelmän nro 1/2021 mukaisesti ja ii) kahden henkilöstötaulukkoon sisältyvän viran/toimen siirto Euroopan parlamentilta Euroopan komissiolle EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmän toiminnan tukemiseksi oikaisukirjelmän nro 1/2021 mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin pääluokan osalta hyväksytään parlamentin käsittely ja mukautetaan sitä edelleen sisällyttämällä siihen i) tarkistetun palkkojen mukautuksen vaikutus oikaisukirjelmän nro 1/2021 mukaisesti ja ii) kahden henkilöstötaulukkoon sisältyvän viran/toimen siirto Euroopan parlamentilta Euroopan komissiolle EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmän toiminnan tukemiseksi oikaisukirjelmän nro 1/2021 mukaisesti.

| — | Neuvoston pääluokan osalta hyväksytään neuvoston käsittely ja mukautetaan sitä edelleen sisällyttämällä siihen tarkistetun palkkojen mukautuksen vaikutus oikaisukirjelmän nro 1/2021 mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Neuvoston pääluokan osalta hyväksytään neuvoston käsittely ja mukautetaan sitä edelleen sisällyttämällä siihen tarkistetun palkkojen mukautuksen vaikutus oikaisukirjelmän nro 1/2021 mukaisesti.

| — | Euroopan tilintarkastustuomioistuimen pääluokan osalta hyväksytään tekninen mukautus henkilöstötaulukoihin varainhoitoasetuksen 53 artiklan 1 kohdan perusteella tehdyn muutoksen seurauksena. Tähän sisältyi yhden AST11-palkkaluokan vakinaisen viran, yhden AST8-palkkaluokan vakinaisen viran, yhden AST7-palkkaluokan vakinaisen viran, kahden AST5-palkkaluokan vakinaisen viran, yhden AST4-palkkaluokan vakinaisen viran ja yhden AST/SC3-palkkaluokan väliaikaisen toimen muuntaminen kolmeksi AD7-palkkaluokan vakinaiseksi viraksi ja neljäksi AD5-palkkaluokan vakinaiseksi viraksi ilman vaikutusta määrärahojen määrään. |
| --- | --- |

—

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen pääluokan osalta hyväksytään tekninen mukautus henkilöstötaulukoihin varainhoitoasetuksen 53 artiklan 1 kohdan perusteella tehdyn muutoksen seurauksena. Tähän sisältyi yhden AST11-palkkaluokan vakinaisen viran, yhden AST8-palkkaluokan vakinaisen viran, yhden AST7-palkkaluokan vakinaisen viran, kahden AST5-palkkaluokan vakinaisen viran, yhden AST4-palkkaluokan vakinaisen viran ja yhden AST/SC3-palkkaluokan väliaikaisen toimen muuntaminen kolmeksi AD7-palkkaluokan vakinaiseksi viraksi ja neljäksi AD5-palkkaluokan vakinaiseksi viraksi ilman vaikutusta määrärahojen määrään.

| — | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean pääluokan osalta maksusitoumus- ja maksumäärärahojen määrää lisätään 590 854 eurolla. |
| --- | --- |

—

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean pääluokan osalta maksusitoumus- ja maksumäärärahojen määrää lisätään 590 854 eurolla.

| — | Euroopan alueiden komitean pääluokan osalta maksusitoumus- ja maksumäärärahojen määrää lisätään 564 796 eurolla. |
| --- | --- |

—

Euroopan alueiden komitean pääluokan osalta maksusitoumus- ja maksumäärärahojen määrää lisätään 564 796 eurolla.

| — | Euroopan tietosuojavaltuutetun pääluokan osalta hyväksytään tekninen mukautus henkilöstötaulukoihin varainhoitoasetuksen 53 artiklan 1 kohdan perusteella tehdyn muutoksen seurauksena. Tähän sisältyi yhden AST5-palkkaluokan vakinaisen viran muuntaminen yhdeksi AST/SC6-palkkaluokan vakinaiseksi viraksi ilman vaikutusta määrärahojen määrään. |
| --- | --- |

—

Euroopan tietosuojavaltuutetun pääluokan osalta hyväksytään tekninen mukautus henkilöstötaulukoihin varainhoitoasetuksen 53 artiklan 1 kohdan perusteella tehdyn muutoksen seurauksena. Tähän sisältyi yhden AST5-palkkaluokan vakinaisen viran muuntaminen yhdeksi AST/SC6-palkkaluokan vakinaiseksi viraksi ilman vaikutusta määrärahojen määrään.

| — | Euroopan ulkosuhdehallinnon pääluokan osalta maksusitoumus- ja maksumäärärahojen määrää lisätään 1,0 miljoonalla eurolla strategisen viestinnän valmiuksia varten. |
| --- | --- |

—

Euroopan ulkosuhdehallinnon pääluokan osalta maksusitoumus- ja maksumäärärahojen määrää lisätään 1,0 miljoonalla eurolla strategisen viestinnän valmiuksia varten.

Lisäksi sovittelukomitea on yhtä mieltä siitä, että Euroopan parlamenttia lukuun ottamatta kaikkien toimielinten virkamatkoihin liittyviä maksusitoumus- ja maksumäärärahoja vähennetään poikkeuksellisesti 10 prosenttia covid-19-pandemian seurauksena.

Yhteenlasketut mukautukset, joiden seurauksena otsakkeen 7 määrärahojen määrä vähenee kaikkiaan 8,8 miljoonaa euroa, esitetään yksityiskohtaisesti seuraavissa taulukoissa:

Pääluokka 1 – Euroopan parlamentti

| Ohjelma/budjettikohta | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 1 4 0 0 | Muu henkilöstö: pääsihteeristö ja poliittiset ryhmät | 63 837 727 | 65 039 727 | 1 202 000 |
| 1 4 0 1 | Muu henkilöstö: turvallisuus | 38 084 545 | 34 584 545 | -3 500 000 |
| 2 0 0 0 | Vuokrat | 26 301 000 | 27 301 000 | 1 000 000 |
| 2 0 2 6 | Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta | 16 030 000 | 19 530 000 | 3 500 000 |
| 3 0 2 | Vastaanotto- ja edustuskulut | 845 500 | 858 500 | 13 000 |
| 3 0 4 2 | Kokoukset, kongressit, konferenssit ja valtuuskunnat | 2 780 000 | 2 857 000 | 77 000 |
| 3 2 0 | Asiantuntemuksen hankinta | 6 629 500 | 7 491 500 | 862 000 |
| 2 1 2 | Irtain omaisuus | 5 910 000 | 4 910 000 | -1 000 000 |
| 10 1 | Varaus ennakoimattomia menoja varten | 4 500 000 | 2 346 000 | -2 154 000 |
| | Yhteensä | | | 0 |

Ohjelma/budjettikohta

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

1 4 0 0

Muu henkilöstö: pääsihteeristö ja poliittiset ryhmät

63 837 727

65 039 727

1 202 000

1 4 0 1

Muu henkilöstö: turvallisuus

38 084 545

34 584 545

-3 500 000

2 0 0 0

Vuokrat

26 301 000

27 301 000

1 000 000

2 0 2 6

Kiinteistöjen turvallisuus ja valvonta

16 030 000

19 530 000

3 500 000

3 0 2

Vastaanotto- ja edustuskulut

845 500

858 500

13 000

3 0 4 2

Kokoukset, kongressit, konferenssit ja valtuuskunnat

2 780 000

2 857 000

77 000

3 2 0

Asiantuntemuksen hankinta

6 629 500

7 491 500

862 000

2 1 2

Irtain omaisuus

5 910 000

4 910 000

-1 000 000

10 1

Varaus ennakoimattomia menoja varten

4 500 000

2 346 000

-2 154 000

Yhteensä

0

Pääluokka 2 – Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

| Ohjelma/budjettikohta | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 1 3 3 1 | Neuvoston pääsihteeristön virkamatkakulut | 3 600 000 | 3 240 000 | - 360 000 |
| 1 3 3 2 | Eurooppa-neuvostoon liittyvät henkilöstön matkakulut | 1 650 000 | 1 485 000 | - 165 000 |
| 2 2 0 0 | Valtuuskuntien matkakulut | 17 228 000 | 15 505 000 | -1 723 000 |
| 2 2 0 1 | Sekalaiset matkakulut | 570 000 | 513 000 | -57 000 |
| 2 2 1 3 | Tiedotus ja julkiset tapahtumat | 5 095 000 | 4 585 500 | - 509 500 |
| | Yhteensä | | | -2 814 500 |

Ohjelma/budjettikohta

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

1 3 3 1

Neuvoston pääsihteeristön virkamatkakulut

3 600 000

3 240 000

- 360 000

1 3 3 2

Eurooppa-neuvostoon liittyvät henkilöstön matkakulut

1 650 000

1 485 000

- 165 000

2 2 0 0

Valtuuskuntien matkakulut

17 228 000

15 505 000

-1 723 000

2 2 0 1

Sekalaiset matkakulut

570 000

513 000

-57 000

2 2 1 3

Tiedotus ja julkiset tapahtumat

5 095 000

4 585 500

- 509 500

Yhteensä

-2 814 500

Pääluokka 3 – Komissio

| Ohjelma/budjettikohta | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 20 02 06 01 | Virkamatka- ja edustuskulut | 59 145 000 | 53 230 000 | -5 915 000 |
| 20 02 07 01 | Virkamatka- ja edustuskulut | 6 083 000 | 5 475 000 | - 608 000 |
| 20 03 15 01 – O1 01 03 01 | Julkaisutoimisto – Virkamatka- ja edustuskulut | 235 000 | 212 000 | -23 000 |
| 20 03 15 02 – O2 01 03 01 | Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto – Virkamatka- ja edustuskulut | 401 000 | 361 000 | -40 000 |
| 20 03 16 01 – O3 01 03 01 | Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto – Virkamatka- ja edustuskulut | 153 000 | 138 000 | -15 000 |
| 20 03 16 02 – O4 01 03 01 | Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto – Bryssel – Virkamatka- ja edustuskulut | 138 000 | 124 000 | -14 000 |
| 20 03 16 03 – O5 01 03 01 | Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto – Luxemburg – Virkamatka- ja edustuskulut | 111 000 | 100 000 | -11 000 |
| 20 03 17 – O6 01 03 01 | Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) – Virkamatka- ja edustuskulut | 1 460 000 | 1 314 000 | - 146 000 |
| | Yhteensä | | | -6 772 000 |

Ohjelma/budjettikohta

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

20 02 06 01

Virkamatka- ja edustuskulut

59 145 000

53 230 000

-5 915 000

20 02 07 01

Virkamatka- ja edustuskulut

6 083 000

5 475 000

- 608 000

20 03 15 01 – O1 01 03 01

Julkaisutoimisto – Virkamatka- ja edustuskulut

235 000

212 000

-23 000

20 03 15 02 – O2 01 03 01

Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto – Virkamatka- ja edustuskulut

401 000

361 000

-40 000

20 03 16 01 – O3 01 03 01

Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto – Virkamatka- ja edustuskulut

153 000

138 000

-15 000

20 03 16 02 – O4 01 03 01

Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto – Bryssel – Virkamatka- ja edustuskulut

138 000

124 000

-14 000

20 03 16 03 – O5 01 03 01

Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto – Luxemburg – Virkamatka- ja edustuskulut

111 000

100 000

-11 000

20 03 17 – O6 01 03 01

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) – Virkamatka- ja edustuskulut

1 460 000

1 314 000

- 146 000

Yhteensä

-6 772 000

Pääluokka 4 – Euroopan unionin tuomioistuin

| Ohjelma/budjettikohta | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 1 6 2 | Virkamatkat | 450 000 | 405 000 | -45 000 |
| | Yhteensä | | | -45 000 |

Ohjelma/budjettikohta

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

1 6 2

Virkamatkat

450 000

405 000

-45 000

Yhteensä

-45 000

Pääluokka 5 – Euroopan tilintarkastustuomioistuin

| Ohjelma/budjettikohta | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 1 6 2 | Virkamatkat | 3 320 000 | 2 988 000 | - 332 000 |
| | Yhteensä | | | - 332 000 |

Ohjelma/budjettikohta

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

1 6 2

Virkamatkat

3 320 000

2 988 000

- 332 000

Yhteensä

- 332 000

Pääluokka 6 – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| Ohjelma/budjettikohta | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 1 6 2 | Virkamatkat | 421 082 | 378 974 | -42 108 |
| 2 5 4 8 | Konferenssitulkit | 6 735 709 | 7 326 563 | 590 854 |
| | Yhteensä | | | 548 746 |

Ohjelma/budjettikohta

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

1 6 2

Virkamatkat

421 082

378 974

-42 108

2 5 4 8

Konferenssitulkit

6 735 709

7 326 563

590 854

Yhteensä

548 746

Pääluokka 7 – Euroopan alueiden komitea

| Ohjelma/budjettikohta | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 1 6 2 | Virkamatkat | 311 461 | 280 315 | -31 146 |
| 2 1 4 | Tekniset tarvikkeet ja laitteistot | 1 097 271 | 1 262 067 | 164 796 |
| 2 5 4 1 | Kolmannet tahot | 104 100 | 304 100 | 200 000 |
| 2 6 4 | Euroopan alueiden komitean poliittisten ryhmien viestintätoimet | 195 049 | 395 049 | 200 000 |
| | Yhteensä | | | 533 650 |

Ohjelma/budjettikohta

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

1 6 2

Virkamatkat

311 461

280 315

-31 146

2 1 4

Tekniset tarvikkeet ja laitteistot

1 097 271

1 262 067

164 796

2 5 4 1

Kolmannet tahot

104 100

304 100

200 000

2 6 4

Euroopan alueiden komitean poliittisten ryhmien viestintätoimet

195 049

395 049

200 000

Yhteensä

533 650

Pääluokka 8 – Euroopan oikeusasiamies

| Ohjelma/budjettikohta | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 3 0 0 | Henkilöstön virkamatkakulut | 150 000 | 135 000 | -15 000 |
| | Yhteensä | | | -15 000 |

Ohjelma/budjettikohta

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

3 0 0

Henkilöstön virkamatkakulut

150 000

135 000

-15 000

Yhteensä

-15 000

Pääluokka 9 – Euroopan tietosuojavaltuutettu

| Ohjelma/budjettikohta | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 1 1 2 0 | Virkamatka- ja matkakulut ja muut niihin liittyvät menot | 155 000 | 139 500 | -15 500 |
| 3 0 3 0 | Virkamatka- ja matkakulut ja muut niihin liittyvät menot | 50 000 | 45 000 | -5 000 |
| 3 0 4 8 | Euroopan tietosuojaneuvoston puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kulut | 59 000 | 53 100 | -5 900 |
| | Yhteensä | | | -26 400 |

Ohjelma/budjettikohta

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

1 1 2 0

Virkamatka- ja matkakulut ja muut niihin liittyvät menot

155 000

139 500

-15 500

3 0 3 0

Virkamatka- ja matkakulut ja muut niihin liittyvät menot

50 000

45 000

-5 000

3 0 4 8

Euroopan tietosuojaneuvoston puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kulut

59 000

53 100

-5 900

Yhteensä

-26 400

Pääluokka 10 – Euroopan ulkosuhdehallinto

| Ohjelma/budjettikohta | Nimi | Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 1 4 0 | Virkamatkat | 9 132 050 | 8 229 645 | - 902 405 |
| 2 2 1 4 | Strategisen viestinnän valmiudet | 3 000 000 | 4 000 000 | 1 000 000 |
| | Yhteensä | | | 97 595 |

Ohjelma/budjettikohta

Nimi

Maksusitoumusmäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

1 4 0

Virkamatkat

9 132 050

8 229 645

- 902 405

2 2 1 4

Strategisen viestinnän valmiudet

3 000 000

4 000 000

1 000 000

Yhteensä

97 595

Maksusitoumusmäärärahojen määrä on 10 448,3 miljoonaa euroa, jolloin otsakkeen 7 menojen enimmäismäärään nähden jää 186,7 miljoonan euron liikkumavara.

Temaattiset erityisrahoitusvälineet: EGR, solidaarisuus- ja hätäapuvaraus ja brexit-mukautusvaraus

Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) ja solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen maksusitoumusmäärärahojen määrä vastaa komission alkuperäistä talousarvioesitystä sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2021.

p.m. Talousarvioon sisällytetään brexit-mukautusvaraus vuoden 2021 alussa.

1.4.   Maksumäärärahat

Vuoden 2021 talousarvion maksumäärärahojen määrä vastaa talousarvioesitystä sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2021, seuraavin sovittelukomitean hyväksymin mukautuksin:

| 1. | Otetaan huomioon hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat jaksottamattomia menoja varten, joiden osalta maksumäärärahojen taso on sama kuin maksusitoumusmäärärahojen taso. Tähän sisältyvät Euroopan unionin elpymisvälineen rahoituskustannusten vähentäminen 71,9 miljoonalla eurolla sekä erillisvirastoille myönnettävän unionin rahoitusosuuden mukauttaminen. Näiden yhteenlaskettu vaikutus on 123,0 miljoonan euron vähennys. |
| --- | --- |

1.

Otetaan huomioon hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat jaksottamattomia menoja varten, joiden osalta maksumäärärahojen taso on sama kuin maksusitoumusmäärärahojen taso. Tähän sisältyvät Euroopan unionin elpymisvälineen rahoituskustannusten vähentäminen 71,9 miljoonalla eurolla sekä erillisvirastoille myönnettävän unionin rahoitusosuuden mukauttaminen. Näiden yhteenlaskettu vaikutus on 123,0 miljoonan euron vähennys.

| 2. | Otsakkeen 7 yhteenlaskettujen mukautusten seurauksena kokonaisvähennys on 8,8 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

2.

Otsakkeen 7 yhteenlaskettujen mukautusten seurauksena kokonaisvähennys on 8,8 miljoonaa euroa.

| 3. | Kaikkien parlamentin ehdottamien uusien pilottihankkeiden ja valmistelutoimien maksumäärärahojen määrä on 25 prosenttia vastaavista maksusitoumusmäärärahoista tai vastaa parlamentin ehdottamaa määrää, jos se on pienempi. Jos voimassa olevia pilottihankkeita ja valmistelutoimia jatketaan, maksumäärärahoja varataan talousarvioesityksessä esitetty määrä, johon lisätään 25 prosenttia vastaavista uusista maksusitoumusmäärärahoista, tai parlamentin ehdottama määrä, jos se on pienempi. Näiden yhteenlaskettu vaikutus on 17,9 miljoonan euron lisäys. |
| --- | --- |

3.

Kaikkien parlamentin ehdottamien uusien pilottihankkeiden ja valmistelutoimien maksumäärärahojen määrä on 25 prosenttia vastaavista maksusitoumusmäärärahoista tai vastaa parlamentin ehdottamaa määrää, jos se on pienempi. Jos voimassa olevia pilottihankkeita ja valmistelutoimia jatketaan, maksumäärärahoja varataan talousarvioesityksessä esitetty määrä, johon lisätään 25 prosenttia vastaavista uusista maksusitoumusmäärärahoista, tai parlamentin ehdottama määrä, jos se on pienempi. Näiden yhteenlaskettu vaikutus on 17,9 miljoonan euron lisäys.

| 4. | Seuraaviin budjettikohtiin esitetään tarkistuksia jaksotettuja menoja varten varattujen maksusitoumusmäärärahojen kehityksen perusteella: |
| --- | --- |

4.

Seuraaviin budjettikohtiin esitetään tarkistuksia jaksotettuja menoja varten varattujen maksusitoumusmäärärahojen kehityksen perusteella:

| Budjettikohta/ohjelma | Nimi | Maksumäärärahojen vaihtelu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1) | Talousarvio 2021 | Muutos |
| 1.0.221 | Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne | | | 12 067 092 |
| 02 03 01 | Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne | 33 691 420 | 45 758 512 | 12 067 092 |
| 1.0.23 | Digitaalinen Eurooppa -ohjelma | | | 1 916 490 |
| 02 04 03 | Tekoäly | 21 891 450 | 23 711 034 | 1 819 584 |
| 02 04 04 | Osaaminen | 6 130 200 | 6 227 106 | 96 906 |
| 2.2.351 | Oikeusala | | | 1 078 615 |
| 07 07 01 | Oikeudellisen yhteistyön edistäminen | 4 258 400 | 4 527 978 | 269 578 |
| 07 07 02 | Oikeusalan koulutuksen tukeminen | 7 028 000 | 7 472 907 | 444 907 |
| 07 07 03 | Oikeussuojan tehokkaan saatavuuden parantaminen | 5 752 000 | 6 116 130 | 364 130 |
| 2.2.352 | Perusoikeudet ja arvot | | | 2 089 154 |
| 07 06 02 | Kansalaisten sitoutumisen ja demokraattiseen toimintaan osallistumisen edistäminen unionissa | 12 489 000 | 12 879 258 | 390 258 |
| 07 06 03 | Daphne | 4 706 910 | 6 244 139 | 1 537 229 |
| 07 06 04 | Unionin arvojen suojeleminen ja edistäminen | 0 | 161 667 | 161 667 |
| 2.2.3 | SPEC |

Budjettikohta/ohjelma

Nimi

Maksumäärärahojen vaihtelu (euroa)

TAE 2021 (ml. oikaisukirjelmä nro 1)

Talousarvio 2021

Muutos

1.0.221

Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne

12 067 092

02 03 01

Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne

33 691 420

45 758 512

12 067 092

1.0.23

Digitaalinen Eurooppa -ohjelma

1 916 490

02 04 03

Tekoäly

21 891 450

23 711 034

1 819 584

02 04 04

Osaaminen

6 130 200

6 227 106

96 906

2.2.351

Oikeusala

1 078 615

07 07 01

Oikeudellisen yhteistyön edistäminen

4 258 400

4 527 978

269 578

07 07 02

Oikeusalan koulutuksen tukeminen

7 028 000

7 472 907

444 907

07 07 03

Oikeussuojan tehokkaan saatavuuden parantaminen

5 752 000

6 116 130

364 130

2.2.352

Perusoikeudet ja arvot

2 089 154

07 06 02

Kansalaisten sitoutumisen ja demokraattiseen toimintaan osallistumisen edistäminen unionissa

12 489 000

12 879 258

390 258

07 06 03

Daphne

4 706 910

6 244 139

1 537 229

07 06 04

Unionin arvojen suojeleminen ja edistäminen

0

161 667

161 667

2.2.3

SPEC

Toimivaltuudet

0

07 20 04 06

Erityiset toimivaltuudet sosiaalipolitiikan alalla, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu mukaan luettuna

42 886 000

23 234 000

-19 652 000

07 20 04 09

Työmarkkinajärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet

0

19 652 000

19 652 000

3.2.21

Ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma (Life)

1 336 954

09 02 01

Luonto ja luonnon monimuotoisuus

6 870 000

7 297 067

427 067

09 02 02

Kiertotalous ja elämänlaatu

10 394 052

11 040 188

646 136

09 02 03

Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen

2 295 581

2 438 284

142 703

09 02 04

Siirtyminen puhtaaseen energiaan

1 947 232

2 068 280

121 048

6.0.111

Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline (NDICI)

10 178 381

15 02 01 10

Eteläinen naapurusto

143 096 572

153 274 953

10 178 381

6.0.12

Humanitaarinen apu

20 000 000

15 03 01

Humanitaarinen apu

1 800 000 000

1 820 000 000

20 000 000

| 6.0.1 | SPEC |
| --- | --- |

6.0.1

SPEC

Toimivaltuudet

1 318 031

15 20 04 03

Ulkoisiin toimiin liittyvä tiedotuspolitiikka ja strateginen viestintä

33 794 511

35 112 542

1 318 031

YHTEENSÄ

49 984 716

Näin ollen maksumäärärahojen määrä on 166 060,5 miljoonaa euroa, joka on 63,9 miljoonaa euroa vähemmän kuin talousarvioesityksessä, sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2021.

1.5.   Varaukset

Oikaisukirjelmällä nro 1/2021 muutettuun talousarvioesitykseen sisältyvien varausten lisäksi ei ole olemassa muita varauksia.

Maksusitoumus- ja maksumäärärahoja, jotka vastaavat sellaisia uusia ohjelmia, joiden oikeusperustat ovat parhaillaan viimeisteltävinä ja on tarkoitus hyväksyä vuoden 2021 alussa, ei oteta väliaikaisesti varaukseen.

Sovittelukomitea sopi poikkeuksellisesti, että Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskusta (ECDC) ja Euroopan lääkevirastoa (EMA) koskevia määriä ei oteta varaukseen ottaen huomioon covid-19-pandemiaan liittyvien tarpeiden kiireellisyys.

1.6.   Talousarvion selvitysosat

Talousarvion selvitysosat vastaavat talousarvioesitystä sellaisena kuin se on muutettuna oikaisukirjelmällä nro 1/2021, seuraavin sovittelukomitean hyväksymin muutoksin:

| — | Budjettikohdat, joita koskevat Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset hyväksytään ilman mukautuksia:







  Budjettikohta | Nimi |
| --- | --- | --- |
| Luku 07 10 | Erillisvirastot |

—

Budjettikohdat, joita koskevat Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset hyväksytään ilman mukautuksia:

Budjettikohta

Nimi

Luku 07 10

Erillisvirastot

| — | Budjettikohdat, joita koskevat parlamentin tekemät tarkistukset hyväksytään muutettuina komission toteutettavuutta koskevassa kirjeessään esittämällä tavalla:







  Budjettikohta | Nimi |
| --- | --- | --- |
| 01 02 02 20 | Kulttuuri, luovuus ja osallisuutta edistävä yhteiskunta -klusteri |
| 07 02 01 | ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko — Toimintamenot |
| 15 03 02 | Katastrofien ehkäisy, katastrofiriskin vähentäminen ja katastrofivalmiudet |

—

Budjettikohdat, joita koskevat parlamentin tekemät tarkistukset hyväksytään muutettuina komission toteutettavuutta koskevassa kirjeessään esittämällä tavalla:

Budjettikohta

Nimi

01 02 02 20

Kulttuuri, luovuus ja osallisuutta edistävä yhteiskunta -klusteri

07 02 01

ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko — Toimintamenot

15 03 02

Katastrofien ehkäisy, katastrofiriskin vähentäminen ja katastrofivalmiudet

| — | Budjettikohdat, joiden selvitysosat hyväksytään sellaisina kuin ne on esitetty oikaisukirjelmällä muutetussa talousarvioesityksessä, seuraavin muutoksin:







  Budjettikohta | Nimi |
| --- | --- | --- |
| Luku 02 04 | Digitaalinen Eurooppa -ohjelma |
| Muutetaan teksti seuraavasti:


  Näiden valmiuksien rinnakkainen kehittäminen auttaa luomaan kukoistavan datavetoisen talouden, edistää osallistavuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille ja varmistaa arvonmuodostuksen. |
| 02 04 04 | Osaaminen |
| Lisätään seuraava teksti:



  Ohjelmalla on varmistettava kaikkien yhtäläisten mahdollisuuksien tehokas edistäminen ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen sen toimissa. |
| Luku 03 02 | Sisämarkkinaohjelma (ml. pk-yritykset) |
| Muutetaan teksti seuraavasti:


  Ohjelman avulla tuetaan myös naisten osallistumista ja parannetaan sisämarkkinoiden kaikkien toimijoiden vaikutusmahdollisuuksia. Näitä toimijoita ovat yritykset, kansalaiset ja kuluttajat, kansalaisyhteiskunta ja viranomaiset. |
| 03 02 02 | Lisätään seuraava teksti:



  Ohjelmalla on varmistettava kaikkien yhtäläisten mahdollisuuksien tehokas edistäminen ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen sen toimissa. |

—

Budjettikohdat, joiden selvitysosat hyväksytään sellaisina kuin ne on esitetty oikaisukirjelmällä muutetussa talousarvioesityksessä, seuraavin muutoksin:

Budjettikohta

Nimi

Luku 02 04

Digitaalinen Eurooppa -ohjelma

Muutetaan teksti seuraavasti:

Näiden valmiuksien rinnakkainen kehittäminen auttaa luomaan kukoistavan datavetoisen talouden, edistää osallistavuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille ja varmistaa arvonmuodostuksen.

02 04 04

Osaaminen

Lisätään seuraava teksti:

Ohjelmalla on varmistettava kaikkien yhtäläisten mahdollisuuksien tehokas edistäminen ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen sen toimissa.

Luku 03 02

Sisämarkkinaohjelma (ml. pk-yritykset)

Muutetaan teksti seuraavasti:

Ohjelman avulla tuetaan myös naisten osallistumista ja parannetaan sisämarkkinoiden kaikkien toimijoiden vaikutusmahdollisuuksia. Näitä toimijoita ovat yritykset, kansalaiset ja kuluttajat, kansalaisyhteiskunta ja viranomaiset.

03 02 02

Lisätään seuraava teksti:

Ohjelmalla on varmistettava kaikkien yhtäläisten mahdollisuuksien tehokas edistäminen ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen sen toimissa.

| — | Varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä sovitun, 15 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanoa koskevan yhteisen lausuman mukaisesti sovittelukomitea sopi, että maksusitoumusmäärärahoja otetaan uudelleen käyttöön tutkimukseen liittyvissä budjettikohdissa. Budjettikohtien 01 02 02 10, 01 02 02 40, 01 02 02 50 ja 01 02 02 60 selvitysosia muutetaan vastaavasti:







  Budjettikohta | Nimi |
| --- | --- | --- |
| 01 02 02 10 | Lisätään seuraava teksti:



  Varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti tällä alamomentilla on käytettävissä 3 400 000  euron maksusitoumusmäärärahat, koska määrärahoja vapautettiin varainhoitovuonna 2019 tutkimushankkeiden täydellisen tai osittaisen toteuttamatta jättämisen vuoksi. |
| 01 02 02 40 | Lisätään seuraava teksti:



  Varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti tällä alamomentilla on käytettävissä 3 400 000  euron maksusitoumusmäärärahat,
  koska määrärahoja vapautettiin varainhoitovuonna 2019 tutkimushankkeiden täydellisen tai osittaisen toteuttamatta jättämisen vuoksi. |
| 01 02 02 50 | Lisätään seuraava teksti:



  Varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti tällä alamomentilla on käytettävissä 6 600 000  euron maksusitoumusmäärärahat, koska määrärahoja vapautettiin varainhoitovuonna 2019 tutkimushankkeiden täydellisen tai osittaisen toteuttamatta jättämisen vuoksi. |
| 01 02 02 60 | Lisätään seuraava teksti:



  Varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti tällä alamomentilla on käytettävissä 6 600 000  euron maksusitoumusmäärärahat, koska määrärahoja vapautettiin varainhoitovuonna 2019 tutkimushankkeiden täydellisen tai osittaisen toteuttamatta jättämisen vuoksi. |

—

Varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston välillä sovitun, 15 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanoa koskevan yhteisen lausuman mukaisesti sovittelukomitea sopi, että maksusitoumusmäärärahoja otetaan uudelleen käyttöön tutkimukseen liittyvissä budjettikohdissa. Budjettikohtien 01 02 02 10, 01 02 02 40, 01 02 02 50 ja 01 02 02 60 selvitysosia muutetaan vastaavasti:

Budjettikohta

Nimi

01 02 02 10

Lisätään seuraava teksti:

Varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti tällä alamomentilla on käytettävissä 3 400 000  euron maksusitoumusmäärärahat, koska määrärahoja vapautettiin varainhoitovuonna 2019 tutkimushankkeiden täydellisen tai osittaisen toteuttamatta jättämisen vuoksi.

01 02 02 40

Lisätään seuraava teksti:

Varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti tällä alamomentilla on käytettävissä 3 400 000  euron maksusitoumusmäärärahat,
  koska määrärahoja vapautettiin varainhoitovuonna 2019 tutkimushankkeiden täydellisen tai osittaisen toteuttamatta jättämisen vuoksi.

01 02 02 50

Lisätään seuraava teksti:

Varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti tällä alamomentilla on käytettävissä 6 600 000  euron maksusitoumusmäärärahat, koska määrärahoja vapautettiin varainhoitovuonna 2019 tutkimushankkeiden täydellisen tai osittaisen toteuttamatta jättämisen vuoksi.

01 02 02 60

Lisätään seuraava teksti:

Varainhoitoasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti tällä alamomentilla on käytettävissä 6 600 000  euron maksusitoumusmäärärahat, koska määrärahoja vapautettiin varainhoitovuonna 2019 tutkimushankkeiden täydellisen tai osittaisen toteuttamatta jättämisen vuoksi.

| — | Uudet budjettikohdat, joiden osalta esitetään selvitysosat seuraavasti:







  Budjettikohta | Nimi |
| --- | --- | --- |
| 07 20 04 09 | Lisätään seuraava teksti:



  Määräraha on tarkoitettu kattamaan sellaisista työntekijäjärjestöjen tiedotus- ja koulutustoimenpiteistä johtuvat menot, jotka liittyvät unionin työmarkkina-alueen toteuttamisen yhteydessä toteutettaviin unionin toimiin, mukaan lukien ehdokasmaiden työntekijäjärjestöjen edustajien osallistuminen kyseisiin toimiin.


  Toimenpiteiden avulla on määrä tukea työntekijäjärjestöjen toimia, kun ne pyrkivät ratkaisemaan Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistetun Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikan laaja-alaisia haasteita ja osallistuvat unionin aloitteisiin, joilla puututaan talouskriisin seurauksiin.


  Erityistä huomiota on kiinnitettävä koulutukseen, joka koskee tasa-arvoon liittyviä haasteita työpaikalla. |
| 07 06 04 | Lisätään seuraava teksti:



  Määräraha on tarkoitettu toimiin, joissa keskitytään oikeuksien suojelemiseen, edistämiseen ja niitä koskevan tietoisuuden lisäämiseen antamalla taloudellista tukea kansalaisyhteiskunnan järjestöille, jotka edistävät ja vaalivat näitä oikeuksia paikallisella, alueellisella ja ylikansallisella tasolla, ja vahvistamaan näin myös unionin arvojen suojelua ja edistämistä ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista sekä myötävaikuttamaan demokraattisemman unionin rakentamiseen, demokraattiseen vuoropuheluun, avoimuuteen ja hyvään hallintotapaan.


  Edellä mainittuun erityistavoitteeseen pyritään erityisesti tukemalla tämän ohjelman aloilla toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja voittoa tavoittelemattomia sidosryhmiä, jotta voidaan parantaa niiden reagointivalmiuksia, toteuttaa oikeuksien edistämistoimia ja varmistaa, että niiden palvelut, neuvonta ja tukitoimet ovat kaikkien kansalaisten saatavilla. |

—

Uudet budjettikohdat, joiden osalta esitetään selvitysosat seuraavasti:

Budjettikohta

Nimi

07 20 04 09

Lisätään seuraava teksti:

Määräraha on tarkoitettu kattamaan sellaisista työntekijäjärjestöjen tiedotus- ja koulutustoimenpiteistä johtuvat menot, jotka liittyvät unionin työmarkkina-alueen toteuttamisen yhteydessä toteutettaviin unionin toimiin, mukaan lukien ehdokasmaiden työntekijäjärjestöjen edustajien osallistuminen kyseisiin toimiin.

Toimenpiteiden avulla on määrä tukea työntekijäjärjestöjen toimia, kun ne pyrkivät ratkaisemaan Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistetun Euroopan työllisyys- ja sosiaalipolitiikan laaja-alaisia haasteita ja osallistuvat unionin aloitteisiin, joilla puututaan talouskriisin seurauksiin.

Erityistä huomiota on kiinnitettävä koulutukseen, joka koskee tasa-arvoon liittyviä haasteita työpaikalla.

07 06 04

Lisätään seuraava teksti:

Määräraha on tarkoitettu toimiin, joissa keskitytään oikeuksien suojelemiseen, edistämiseen ja niitä koskevan tietoisuuden lisäämiseen antamalla taloudellista tukea kansalaisyhteiskunnan järjestöille, jotka edistävät ja vaalivat näitä oikeuksia paikallisella, alueellisella ja ylikansallisella tasolla, ja vahvistamaan näin myös unionin arvojen suojelua ja edistämistä ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista sekä myötävaikuttamaan demokraattisemman unionin rakentamiseen, demokraattiseen vuoropuheluun, avoimuuteen ja hyvään hallintotapaan.

Edellä mainittuun erityistavoitteeseen pyritään erityisesti tukemalla tämän ohjelman aloilla toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja voittoa tavoittelemattomia sidosryhmiä, jotta voidaan parantaa niiden reagointivalmiuksia, toteuttaa oikeuksien edistämistoimia ja varmistaa, että niiden palvelut, neuvonta ja tukitoimet ovat kaikkien kansalaisten saatavilla.

| — | Uudet budjettikohdat, jotka ovat seurausta momentin 07 03 01 jakamisesta kahdeksi erilliseksi budjettikohdaksi ja joita varten esitetään seuraavat selvitysosat:







  Budjettikohta | Nimi |
| --- | --- | --- |
| 07 03 01 | Poistetaan nykyinen teksti: |
| 07 03 01 01 | Lisätään seuraava teksti:



  Määräraha on tarkoitettu kattamaan Erasmus+-ohjelma koulutuksen alalla välillisellä hallinnoinnilla. Sillä tuetaan kolmea avaintoimea ja Jean Monnet -toimia.


  Avaintoimi 1: Oppimiseen liittyvä liikkuvuus


  Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan seuraavia toimia: a) korkeakouluopiskelijoiden ja -henkilöstön liikkuvuus; b) ammattiopiskelijoiden ja ammatillisen koulutuksen henkilöstön liikkuvuus; c) oppilaiden ja oppilaitosten henkilöstön liikkuvuus; d) aikuiskoulutuksen henkilöstön liikkuvuus; e) kieltenopiskelumahdollisuudet, myös sellaiset, jotka tukevat liikkuvuustoimia.


  Avaintoimi 2: Organisaatioiden ja oppilaitosten välinen yhteistyö


  Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan seuraavia toimia: a) kumppanuudet yhteistyötä ja käytänteiden vaihtoa varten, myös pienimuotoiset kumppanuudet, joilla edistetään laajempaa ja osallistavampaa osallistumista ohjelmaan; b) laatukumppanuudet, etenkin Eurooppa-yliopistot, ammatillisen koulutuksen huippuyksiköt ja yhteiset maisteriohjelmat; c) innovaatiokumppanuudet, joiden tavoitteena on vahvistaa Euroopan innovointikykyä; d) verkkoalustat ja virtuaalisen yhteistyön välineet, myös tukipalvelut eTwinning-verkostolle ja aikuiskoulutuksen eurooppalaiselle foorumille.


  Avaintoimi 3: Tuki politiikan kehittämiseen ja yhteistyöhön


  Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan seuraavia toimia:







  a) | unionin yleisten ja alakohtaisten toimintaohjelmien valmistelu ja toteuttaminen koulutuksen alalla, myös Eurydice-verkoston tai muiden asiaankuuluvien organisaatioiden tuella; b) tuki sellaisille unionin välineille ja toimenpiteille, joilla edistetään osaamisen, taitojen ja tutkintojen laatua, avoimuutta ja tunnustamista; c) poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö keskeisten sidosryhmien kanssa, mukaan lukien unionin laajuiset verkostot, koulutusalan eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ja kansainväliset koulutusjärjestöt; d) toimenpiteet, joilla edistetään ohjelman laadullista ja osallistavaa toteuttamista; e) yhteistyö muiden unionin välineiden kanssa ja tuki muille unionin politiikoille; f) tietojen levittämiseen ja tietoisuuden lisäämiseen liittyvät toimet eurooppalaisen politiikan tulosten ja painopisteiden samoin kuin ohjelman osalta.

  Jean Monnet -toimet
  Ohjelmasta tuetaan Euroopan yhdentymiseen liittyvää opetusta, oppimista, tutkimusta ja keskustelua seuraavien toimien avulla: a) Jean Monnet -toimet korkeakoulutuksen alalla; b) Jean Monnet -toimet muilla koulutuksen aloilla; c) tuki seuraaville laitoksille, joiden päämääränä on Euroopan edun edistäminen: Firenzen yliopistollinen Eurooppa-instituutti, mukaan lukien sen eurooppalaisen ylikansallisen hallinnon laitos; College of Europe (Bruggen ja Natolinin laitokset); julkisen hallinnon Eurooppa-instituutti, Maastricht; Eurooppaoikeuden akatemia, Trier; Euroopan erityisopetuksen ja inklusiivisen opetuksen kehittämiskeskus, Odense, sekä Eurooppakoulutuksen kansainvälinen keskus, Nizza. |

—

Uudet budjettikohdat, jotka ovat seurausta momentin 07 03 01 jakamisesta kahdeksi erilliseksi budjettikohdaksi ja joita varten esitetään seuraavat selvitysosat:

Budjettikohta

Nimi

07 03 01

Poistetaan nykyinen teksti:

07 03 01 01

Lisätään seuraava teksti:

Määräraha on tarkoitettu kattamaan Erasmus+-ohjelma koulutuksen alalla välillisellä hallinnoinnilla. Sillä tuetaan kolmea avaintoimea ja Jean Monnet -toimia.

Avaintoimi 1: Oppimiseen liittyvä liikkuvuus

Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan seuraavia toimia: a) korkeakouluopiskelijoiden ja -henkilöstön liikkuvuus; b) ammattiopiskelijoiden ja ammatillisen koulutuksen henkilöstön liikkuvuus; c) oppilaiden ja oppilaitosten henkilöstön liikkuvuus; d) aikuiskoulutuksen henkilöstön liikkuvuus; e) kieltenopiskelumahdollisuudet, myös sellaiset, jotka tukevat liikkuvuustoimia.

Avaintoimi 2: Organisaatioiden ja oppilaitosten välinen yhteistyö

Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan seuraavia toimia: a) kumppanuudet yhteistyötä ja käytänteiden vaihtoa varten, myös pienimuotoiset kumppanuudet, joilla edistetään laajempaa ja osallistavampaa osallistumista ohjelmaan; b) laatukumppanuudet, etenkin Eurooppa-yliopistot, ammatillisen koulutuksen huippuyksiköt ja yhteiset maisteriohjelmat; c) innovaatiokumppanuudet, joiden tavoitteena on vahvistaa Euroopan innovointikykyä; d) verkkoalustat ja virtuaalisen yhteistyön välineet, myös tukipalvelut eTwinning-verkostolle ja aikuiskoulutuksen eurooppalaiselle foorumille.

Avaintoimi 3: Tuki politiikan kehittämiseen ja yhteistyöhön

Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan seuraavia toimia:

a)

unionin yleisten ja alakohtaisten toimintaohjelmien valmistelu ja toteuttaminen koulutuksen alalla, myös Eurydice-verkoston tai muiden asiaankuuluvien organisaatioiden tuella; b) tuki sellaisille unionin välineille ja toimenpiteille, joilla edistetään osaamisen, taitojen ja tutkintojen laatua, avoimuutta ja tunnustamista; c) poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö keskeisten sidosryhmien kanssa, mukaan lukien unionin laajuiset verkostot, koulutusalan eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ja kansainväliset koulutusjärjestöt; d) toimenpiteet, joilla edistetään ohjelman laadullista ja osallistavaa toteuttamista; e) yhteistyö muiden unionin välineiden kanssa ja tuki muille unionin politiikoille; f) tietojen levittämiseen ja tietoisuuden lisäämiseen liittyvät toimet eurooppalaisen politiikan tulosten ja painopisteiden samoin kuin ohjelman osalta.

07 03 01 02

Lisätään seuraava teksti:

Määräraha on tarkoitettu kattamaan Erasmus+-ohjelma koulutuksen alalla suoralla hallinnoinnilla. Sillä tuetaan kolmea avaintoimea ja Jean Monnet -toimia.

Avaintoimi 1: Oppimiseen liittyvä liikkuvuus

Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan seuraavia toimia: a) korkeakouluopiskelijoiden ja -henkilöstön liikkuvuus; b) ammattiopiskelijoiden ja ammatillisen koulutuksen henkilöstön liikkuvuus; c) oppilaiden ja oppilaitosten henkilöstön liikkuvuus; d) aikuiskoulutuksen henkilöstön liikkuvuus; e) kieltenopiskelumahdollisuudet, myös sellaiset, jotka tukevat liikkuvuustoimia.

Avaintoimi 2: Organisaatioiden ja oppilaitosten välinen yhteistyö

Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan seuraavia toimia: a) kumppanuudet yhteistyötä ja käytänteiden vaihtoa varten, myös pienimuotoiset kumppanuudet, joilla edistetään laajempaa ja osallistavampaa osallistumista ohjelmaan; b) laatukumppanuudet, etenkin Eurooppa-yliopistot, ammatillisen koulutuksen huippuyksiköt ja yhteiset maisteriohjelmat; c) innovaatiokumppanuudet, joiden tavoitteena on vahvistaa Euroopan innovointikykyä; d) verkkoalustat ja virtuaalisen yhteistyön välineet, myös tukipalvelut eTwinning-verkostolle ja aikuiskoulutuksen eurooppalaiselle foorumille.

Avaintoimi 3: Tuki politiikan kehittämiseen ja yhteistyöhön

Koulutuksen alalla ohjelmalla tuetaan seuraavia toimia:

| a) | unionin yleisten ja alakohtaisten toimintaohjelmien valmistelu ja toteuttaminen koulutuksen alalla, myös Eurydice-verkoston tai muiden asiaankuuluvien organisaatioiden tuella; b) tuki sellaisille unionin välineille ja toimenpiteille, joilla edistetään osaamisen, taitojen ja tutkintojen laatua, avoimuutta ja tunnustamista; c) poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö keskeisten sidosryhmien kanssa, mukaan lukien unionin laajuiset verkostot, koulutusalan eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ja kansainväliset koulutusjärjestöt; d) toimenpiteet, joilla edistetään ohjelman laadullista ja osallistavaa toteuttamista; e) yhteistyö muiden unionin välineiden kanssa ja tuki muille unionin politiikoille; f) tietojen levittämiseen ja tietoisuuden lisäämiseen liittyvät toimet eurooppalaisen politiikan tulosten ja painopisteiden samoin kuin ohjelman osalta.

  Jean Monnet -toimet
  Ohjelmasta tuetaan Euroopan yhdentymiseen liittyvää opetusta, oppimista, tutkimusta ja keskustelua seuraavien toimien avulla: a) Jean Monnet -toimet korkeakoulutuksen alalla; b) Jean Monnet -toimet muilla koulutuksen aloilla; c) tuki seuraaville laitoksille, joiden päämääränä on Euroopan edun edistäminen: Firenzen yliopistollinen Eurooppa-instituutti, mukaan lukien sen eurooppalaisen ylikansallisen hallinnon laitos; College of Europe (Bruggen ja Natolinin laitokset); julkisen hallinnon Eurooppa-instituutti, Maastricht; Eurooppaoikeuden akatemia, Trier; Euroopan erityisopetuksen ja inklusiivisen opetuksen kehittämiskeskus, Odense, sekä Eurooppakoulutuksen kansainvälinen keskus, Nizza. |
| --- | --- |

a)

unionin yleisten ja alakohtaisten toimintaohjelmien valmistelu ja toteuttaminen koulutuksen alalla, myös Eurydice-verkoston tai muiden asiaankuuluvien organisaatioiden tuella; b) tuki sellaisille unionin välineille ja toimenpiteille, joilla edistetään osaamisen, taitojen ja tutkintojen laatua, avoimuutta ja tunnustamista; c) poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö keskeisten sidosryhmien kanssa, mukaan lukien unionin laajuiset verkostot, koulutusalan eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ja kansainväliset koulutusjärjestöt; d) toimenpiteet, joilla edistetään ohjelman laadullista ja osallistavaa toteuttamista; e) yhteistyö muiden unionin välineiden kanssa ja tuki muille unionin politiikoille; f) tietojen levittämiseen ja tietoisuuden lisäämiseen liittyvät toimet eurooppalaisen politiikan tulosten ja painopisteiden samoin kuin ohjelman osalta.

Euroopan parlamentin tai neuvoston tekemien muutosten sisällyttäminen perustuu olettamukseen, että niillä ei voida muuttaa tai laajentaa olemassa olevan oikeusperustan soveltamisalaa eikä heikentää toimielinten hallinnollista autonomiaa ja että toimi voidaan kattaa käytettävissä olevilla resursseilla.

1.7.   Budjettinimikkeistö

Komission oikaisukirjelmällä nro 1/2020 muutetussa talousarvioesityksessä käyttämä budjettinimikkeistö hyväksytään. Siihen on kuitenkin lisätty uudet pilottihankkeet ja valmistelutoimet (lukuun ottamatta uutta valmistelutoimea PA 01 21 01, johon liittyvät määrärahat lisätään olemassa olevaan valmistelutoimeen PA 01 20 01). Lisäksi sovittelukomitea sopi seuraavista mukautuksista:

| — | Lisätään kaksi budjettikohtaa seuraavasti:








  Budjettikohta | Otsake / politiikan ala | Nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| 07 20 04 09 | 2b / 2.2.3SPEC | Työmarkkinajärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet |
| 07 06 04 | 2b / 2.2.352 | Unionin arvojen suojeleminen ja edistäminen |

—

Lisätään kaksi budjettikohtaa seuraavasti:

Budjettikohta

Otsake / politiikan ala

Nimi

07 20 04 09

2b / 2.2.3SPEC

Työmarkkinajärjestöjä koskevat koulutus- ja tiedotustoimet

07 06 04

2b / 2.2.352

Unionin arvojen suojeleminen ja edistäminen

| — | Momentti 07 03 01 ”Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla” jaetaan kahdeksi erilliseksi kohdaksi seuraavasti, eikä jaolla ole vaikutusta määrärahojen tasoon:









  Budjettikohta/ohjelma | Nimi | Määrärahat (euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| MSM | MM |
| 07 03 01 | Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla | | |
| 07 03 01 01 | Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla – Välillinen hallinnointi | 1 755 470 446 | 1 468 151 286 |
| 07 03 01 02 | Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla – Suora hallinnointi | 542 824 138 | 295 331 144 |

—

Momentti 07 03 01 ”Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla” jaetaan kahdeksi erilliseksi kohdaksi seuraavasti, eikä jaolla ole vaikutusta määrärahojen tasoon:

Budjettikohta/ohjelma

Nimi

Määrärahat (euroa)

MSM

MM

07 03 01

Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla

07 03 01 01

Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla – Välillinen hallinnointi

1 755 470 446

1 468 151 286

07 03 01 02

Oppimiseen liittyvän henkilöiden liikkuvuuden samoin kuin yhteistyön, osallisuuden, huippuosaamisen, luovuuden ja innovoinnin edistäminen koulutusalan organisaatioiden ja koulutuspolitiikan tasolla – Suora hallinnointi

542 824 138

295 331 144

2.   Talousarvio 2020

Lisätalousarvio 10/2020 hyväksytään komission ehdotuksen mukaisesti.

3.   Lausumat

3.1.   Euroopan komission yksipuolinen lausuma lapsiköyhyyden torjunnasta Euroopan sosiaalirahasto plussan puitteissa

Lapsiköyhyyden torjunta on entistä tärkeämpää erityisesti nykyisen covid-19-kriisin yhteydessä, ja siihen on osoitettava riittävät määrärahat. Tarkistettu ehdotus Euroopan sosiaalirahasto plussasta (COM(2020)0447) sisältää erityisen vaatimuksen määrärahojen temaattisesta keskittämisestä lapsiköyhyyden torjuntaan. Siinä edellytetään, että jäsenvaltiot kohdentavat vähintään 5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan kohdennettujen toimien ja rakenteellisten uudistusten tukemiseen lapsiköyhyyden torjumiseksi (7 artiklan 3 a kohta). Nykyisellään ennakoidut kansalliset määrärahat huomioon ottaen tämä on lähes 5 miljardia euroa käypinä hintoina ohjelmakaudella 2021–2027.

3.2.   Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma maksumäärärahoista

Neuvosto ja parlamentti pyytävät komissiota seuraamaan vuoden 2021 kuluessa edelleen tiiviisti ja aktiivisesti vuosien 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanoa (etenkin alaotsakkeen 2 a ja maaseudun kehittämisen osalta). Tätä varten neuvosto ja parlamentti pyytävät komissiota esittämään oikea-aikaisesti ajantasaiset luvut tilanteesta ja arviot vuoden 2021 maksumäärärahoista. Jos luvuista käy ilmi, että vuoden 2021 talousarvioon otetut määrärahat eivät riitä kattamaan tarpeita, neuvosto ja parlamentti pyytävät komissiota esittämään mahdollisimman pian asianmukaisen ratkaisun, muun muassa lisätalousarvioesityksen, jotta Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat tehdä tarvittavat päätökset perustelluista tarpeista hyvissä ajoin. Neuvosto ja parlamentti ottavat tilanteen mukaan huomioon asian kiireellisyyden ja lyhentävät tarvittaessa päätöksenteon kahdeksan viikon määräaikaa. Tätä sovelletaan soveltuvin osin myös, jos luvut osoittavat, että vuoden 2021 talousarvion määrärahat ovat suuremmat kuin on tarpeen.

3.3.   Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma covid-19-kriisin vaikutuksiin puuttumisesta

Jotta ennennäkemättömän covid-19-kriisin vaikutuksiin voidaan puuttua EU:n edun mukaisesti Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sitoutuneet toteuttamaan uuden sukupolven EU-ohjelmien koko potentiaalin nopeaa hyödyntämistä varten tarvittavat toimenpiteet ja kiinnittämään erityistä huomiota niihin talouden aloihin, kuten matkailuun ja pk-yrityksiin, joihin kriisi on iskenyt pahiten, sekä henkilöihin, joihin kriisi on vaikuttanut eniten, kuten lapsiin ja nuoriin.

3.4.   Komission yksipuolinen lausuma erillisvirastojen hallinnosta

Komissiolle on hyvin tärkeää varmistaa, että EU:n erillisvirastot täyttävät toimeksiantonsa, muun muassa vahvistamalla ja virtaviivaistamalla niiden hallintoa ja tukemalla kaikkien erillisvirastojen yhdenmukaista suunnittelu- ja raportointitoimintaa. Komissio katsoo, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus 22/2020 ja siihen annetut vastaukset voisivat toimia perustana yhteistyössä tehtävälle seurannalle, joka edellyttää neuvoston ja parlamentin tukea.

3.5.   Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteinen lausuma brexit-mukautusvarauksesta

Euroopan parlamentti ja neuvosto pyytävät komissiota toimittamaan viipymättä ehdotuksen brexit-mukautusvarauksen toteuttamiseksi tarvittavasta asiaankuuluvasta välineestä, jotta voidaan varmistaa, että riittävä määrä määrärahoja voidaan ottaa käyttöön varainhoitovuonna 2021. Euroopan parlamentti ja neuvosto ottavat asian kiireellisyyden huomioon sitä käsitellessään.

Euroopan parlamentti ja neuvosto pyytävät komissiota esittämään lisätalousarvioesityksen heti kun se on aiheellista, jotta tarvittavat määrärahat voidaan ottaa käyttöön varainhoitovuonna 2021. Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat lisätalousarvioesitystä kiireellisesti.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/294 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/294

---

P9_TA(2020)0386

Perusluonteiset maanteiden tavara- ja henkilöliikenneyhteydet Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamiseen liittyvän siirtymäkauden päättyessä ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisistä säännöistä maanteiden perusluonteisten tavara- ja henkilöliikenneyhteyksien varmistamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa tarkoitetun siirtymäkauden päättymisen jälkeen (COM(2020)0826 – C9-0399/2020 – 2020/0362(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 445/50)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0826), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0826),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0399/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0399/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0362

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi yhteisistä säännöistä maanteiden perusluonteisten tavara- ja henkilöliikenneyhteyksien varmistamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättymisen jälkeen

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2020/2224.)

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/295 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/295

---

P9_TA(2020)0387

Lentoyhteydet Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamiseen liittyvän siirtymäkauden päättyessä ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi perusluonteiset lentoyhteydet Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa mainitun siirtymäkauden päättymisen jälkeen varmistavista yhteisistä säännöistä (COM(2020)0827 – C9-0398/2020 – 2020/0363(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 445/51)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0827), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0827),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0398/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0398/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0363

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... antamiseksi perusluonteiset lentoyhteydet Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättymisen jälkeen varmistavista yhteisistä säännöistä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2020/2225.)

---

| 29.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 445/296 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 445/296

---

P9_TA(2020)0388

Lentoturvallisuus Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamiseen liittyvän siirtymäkauden päättymisen jälkeen ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 18. joulukuuta 2020 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tietyistä lentoturvallisuusnäkökohdista Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättyessä (COM(2020)0828 – C9-0397/2020 – 2020/0364(COD)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2021/C 445/52)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0828), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0828),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0397/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0397/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2020 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 163 artiklan,

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0364

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 18. joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/... tietyistä ilmailun turvallisuusnäkökohdista Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättyessä

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2020/2226.)

---