# Službeni list C 395/29.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 395 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.29 rujna 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 395

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.29 rujna 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2020.–2021.Dnevne sjednice od 5. do 8. listopada 2020.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2020.–2021.Dnevne sjednice od 5. do 8. listopada 2020.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 7. listopada 2020. |
| 2021/C 395/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (2020/2072(INI)) | 2 |
| 2021/C 395/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2020. o provedbi zajedničke trgovinske politike – godišnje izvješće za 2018. (2019/2197(INI)) | 14 |
| | četvrtak, 8. listopada 2020. |
| 2021/C 395/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni Priloga Uredbi (EU) br. 231/2012 o utvrđivanju specifikacija za prehrambene aditive navedene u prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu specifikacija za titanov dioksid (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS)) | 28 |
| 2021/C 395/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina akrilamida u određenoj hrani za dojenčad i malu djecu (D067815/03 – 2020/2735(RPS)) | 32 |
| 2021/C 395/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o europskoj strategiji za šume – daljnji koraci (2019/2157(INI)) | 37 |
| 2021/C 395/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Eritreji, posebno o slučaju Dawita Isaaka (2020/2813(RSP)) | 50 |
| 2021/C 395/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Zakonu o stranim agentima u Nikaragvi (2020/2814(RSP)) | 54 |
| 2021/C 395/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o situaciji u kojoj se nalaze etiopski migranti u centrima za zadržavanje u Saudijskoj Arabiji (2020/2815(RSP)) | 58 |
| 2021/C 395/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o vladavini prava i temeljnim pravima u Bugarskoj (2020/2793(RSP)) | 63 |
| 2021/C 395/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. s preporukama Komisiji o digitalizaciji financijskih usluga: novi rizici u pogledu kriptoimovine – izazovi povezani s regulativom i nadzorom u području financijskih usluga, institucija i tržišta (2020/2034(INL)) | 72 |
| 2021/C 395/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o daljnjem razvoju unije tržišta kapitala (CMU): poboljšanje pristupa financiranju na tržištima kapitala, posebno za MSP-ove, te daljnje jačanje sudjelovanja malih ulagatelja (2020/2036(INI)) | 89 |
| 2021/C 395/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Garanciji za mlade (2020/2764(RSP)) | 101 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 7. listopada 2020.

2021/C 395/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (2020/2072(INI))

2

2021/C 395/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2020. o provedbi zajedničke trgovinske politike – godišnje izvješće za 2018. (2019/2197(INI))

14

četvrtak, 8. listopada 2020.

2021/C 395/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni Priloga Uredbi (EU) br. 231/2012 o utvrđivanju specifikacija za prehrambene aditive navedene u prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu specifikacija za titanov dioksid (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS))

28

2021/C 395/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina akrilamida u određenoj hrani za dojenčad i malu djecu (D067815/03 – 2020/2735(RPS))

32

2021/C 395/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o europskoj strategiji za šume – daljnji koraci (2019/2157(INI))

37

2021/C 395/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Eritreji, posebno o slučaju Dawita Isaaka (2020/2813(RSP))

50

2021/C 395/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Zakonu o stranim agentima u Nikaragvi (2020/2814(RSP))

54

2021/C 395/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o situaciji u kojoj se nalaze etiopski migranti u centrima za zadržavanje u Saudijskoj Arabiji (2020/2815(RSP))

58

2021/C 395/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o vladavini prava i temeljnim pravima u Bugarskoj (2020/2793(RSP))

63

2021/C 395/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. s preporukama Komisiji o digitalizaciji financijskih usluga: novi rizici u pogledu kriptoimovine – izazovi povezani s regulativom i nadzorom u području financijskih usluga, institucija i tržišta (2020/2034(INL))

72

2021/C 395/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o daljnjem razvoju unije tržišta kapitala (CMU): poboljšanje pristupa financiranju na tržištima kapitala, posebno za MSP-ove, te daljnje jačanje sudjelovanja malih ulagatelja (2020/2036(INI))

89

2021/C 395/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Garanciji za mlade (2020/2764(RSP))

101

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 7. listopada 2020. |
| 2021/C 395/13 | Odluka Europskog parlamenta od 7. listopada 2020. o dodjeli novih dužnosti izvršnom potpredsjedniku Komisije Valdisu Dombrovskisu (2020/2203(INS)) | 109 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

srijeda, 7. listopada 2020.

2021/C 395/13

Odluka Europskog parlamenta od 7. listopada 2020. o dodjeli novih dužnosti izvršnom potpredsjedniku Komisije Valdisu Dombrovskisu (2020/2203(INS))

109

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | ponedjeljak, 5. listopada 2020. |
| 2021/C 395/14 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2020. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD)) | 110 |
| 2021/C 395/15 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2020. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 i Direktive (EU) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD)) | 111 |
| | utorak, 6. listopada 2020. |
| 2021/C 395/16 | P9_TA(2020)0244Izmjena Uredbe (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu postupka opoziva ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu postupka opoziva (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))P9_TC1-COD(2020)0140Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. listopada 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 514/2014 u pogledu postupka opoziva | 112 |
| 2021/C 395/17 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. Prijedlog odluke Vijeća kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na tradicionalni rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS)) | 113 |
| 2021/C 395/18 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o porezu AIEM primjenjivom na Kanarskim otocima (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS)) | 114 |
| 2021/C 395/19 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke br. 940/2014/EU o porezu octroi de mer u najudaljenijim francuskim regijama u pogledu razdoblja primjene (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS)) | 115 |
| 2021/C 395/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2020 Europske unije za financijsku godinu 2020. – ažuriranje prihoda (vlastita sredstva) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD)) | 116 |
| | srijeda, 7. listopada 2020. |
| 2021/C 395/21 | Odluka Europskog parlamenta od 7. listopada 2020. o imenovanju Mairead McGuiness za povjerenicu Europske komisije (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE)) | 118 |
| | četvrtak, 8. listopada 2020. |
| 2021/C 395/22 | Amandmani koje je donio Europski parlament 8. listopada 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) | 119 |
| 2021/C 395/23 | P9_TA(2020)0254Jednakovrijednost pregleda usjeva na terenu koji se provode u Ukrajini na sjemenskim usjevima žitarica i jednakovrijednost sjemena žitarica proizvedenog u Ukrajini ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Ukrajini na sjemenskim usjevima žitarica i jednakovrijednosti sjemena žitarica proizvedenog u Ukrajini (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))P9_TC1-COD(2020)0053Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2020. radi donošenja Odluke (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode na sjemenskim usjevima žitarica u Ukrajini i o jednakovrijednosti sjemena žitarica proizvedenog u Ukrajini | 191 |
| 2021/C 395/24 | P9_TA(2020)0261Primjena pravila o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava na podmorski tunel ispod Engleskog kanala ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2016/798 u pogledu primjene pravila o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava na podmorski tunel ispod Engleskog kanala (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))P9_TC1-COD(2020)0161Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2016/798 u pogledu primjene pravila o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava na izravnu vezu ispod Engleskog kanala | 192 |
| 2021/C 395/25 | P9_TA(2020)0262Odluka o ovlašćivanju Francuske za sklapanje međunarodnog sporazuma o podmorskom tunelu ispod Engleskog kanala ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju Francuske da u pregovorima dogovori sporazum o dopuni postojećeg bilateralnog ugovora s Ujedinjenom Kraljevinom koji se odnosi na izgradnju i upravljanje podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala koje provode privatni koncesionari(COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))P9_TC1-COD(2020)0160Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2020. radi donošenja Odluke (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju Francuske da u pregovorima dogovori, potpiše i sklopi međunarodni sporazum o dopuni Ugovora između Francuske i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske o izgradnji i upravljanju od strane privatnih koncesionara izravnom vezom ispod Engleskog kanala | 193 |
| 2021/C 395/26 | P9_TA(2020)0263Ekološka proizvodnja: datum njezine primjene i određeni drugi datumi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/848 o ekološkoj proizvodnji u pogledu datuma početka njezine primjene i određenih drugih datuma iz te uredbe (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))P9_TC1-COD(2020)0231Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/848 o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda u pogledu datuma početka njezine primjene i određenih drugih datuma iz te uredbe | 194 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

ponedjeljak, 5. listopada 2020.

2021/C 395/14

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2020. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD))

110

2021/C 395/15

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2020. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 i Direktive (EU) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD))

111

utorak, 6. listopada 2020.

2021/C 395/16

P9_TA(2020)0244Izmjena Uredbe (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu postupka opoziva ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu postupka opoziva (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))P9_TC1-COD(2020)0140Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. listopada 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 514/2014 u pogledu postupka opoziva

112

2021/C 395/17

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. Prijedlog odluke Vijeća kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na tradicionalni rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS))

113

2021/C 395/18

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o porezu AIEM primjenjivom na Kanarskim otocima (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS))

114

2021/C 395/19

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke br. 940/2014/EU o porezu octroi de mer u najudaljenijim francuskim regijama u pogledu razdoblja primjene (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS))

115

2021/C 395/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2020 Europske unije za financijsku godinu 2020. – ažuriranje prihoda (vlastita sredstva) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD))

116

srijeda, 7. listopada 2020.

2021/C 395/21

Odluka Europskog parlamenta od 7. listopada 2020. o imenovanju Mairead McGuiness za povjerenicu Europske komisije (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE))

118

četvrtak, 8. listopada 2020.

2021/C 395/22

Amandmani koje je donio Europski parlament 8. listopada 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))

119

2021/C 395/23

P9_TA(2020)0254Jednakovrijednost pregleda usjeva na terenu koji se provode u Ukrajini na sjemenskim usjevima žitarica i jednakovrijednost sjemena žitarica proizvedenog u Ukrajini ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Ukrajini na sjemenskim usjevima žitarica i jednakovrijednosti sjemena žitarica proizvedenog u Ukrajini (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))P9_TC1-COD(2020)0053Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2020. radi donošenja Odluke (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode na sjemenskim usjevima žitarica u Ukrajini i o jednakovrijednosti sjemena žitarica proizvedenog u Ukrajini

191

2021/C 395/24

P9_TA(2020)0261Primjena pravila o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava na podmorski tunel ispod Engleskog kanala ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2016/798 u pogledu primjene pravila o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava na podmorski tunel ispod Engleskog kanala (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))P9_TC1-COD(2020)0161Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2016/798 u pogledu primjene pravila o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava na izravnu vezu ispod Engleskog kanala

192

2021/C 395/25

P9_TA(2020)0262Odluka o ovlašćivanju Francuske za sklapanje međunarodnog sporazuma o podmorskom tunelu ispod Engleskog kanala ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju Francuske da u pregovorima dogovori sporazum o dopuni postojećeg bilateralnog ugovora s Ujedinjenom Kraljevinom koji se odnosi na izgradnju i upravljanje podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala koje provode privatni koncesionari(COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))P9_TC1-COD(2020)0160Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2020. radi donošenja Odluke (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju Francuske da u pregovorima dogovori, potpiše i sklopi međunarodni sporazum o dopuni Ugovora između Francuske i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske o izgradnji i upravljanju od strane privatnih koncesionara izravnom vezom ispod Engleskog kanala

193

2021/C 395/26

P9_TA(2020)0263Ekološka proizvodnja: datum njezine primjene i određeni drugi datumi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/848 o ekološkoj proizvodnji u pogledu datuma početka njezine primjene i određenih drugih datuma iz te uredbe (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))P9_TC1-COD(2020)0231Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/848 o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda u pogledu datuma početka njezine primjene i određenih drugih datuma iz te uredbe

194

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

29.9.2021

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 395/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2020.–2021.

Dnevne sjednice od 5. do 8. listopada 2020.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 7. listopada 2020.

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/2

---

P9_TA(2020)0251

Uspostava mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (2020/2072(INI))

(2021/C 395/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 295. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 295. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir osobito članak 2., članak 3. stavak 1., članak 3. stavak 3. drugi podstavak, članak 4. stavak 3. i članke 5., 6., 7. i 11. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osobito članak 2., članak 3. stavak 1., članak 3. stavak 3. drugi podstavak, članak 4. stavak 3. i članke 5., 6., 7. i 11. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) koji se odnose na poštovanje, zaštitu i promicanje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u Uniji, uključujući njegove članke 70., 258., 259., 260., 263. i 265., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) koji se odnose na poštovanje, zaštitu i promicanje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u Uniji, uključujući njegove članke 70., 258., 259., 260., 263. i 265.,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji i Protokol br. 2. o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, priložene UEU-u i UFEU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji i Protokol br. 2. o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, priložene UEU-u i UFEU-u,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije,

| — | uzimajući u obzir kriterije iz Kopenhagena i skup pravila Unije (pravnu stečevinu) koja država kandidatkinja mora ispuniti ako želi pristupiti Uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kriterije iz Kopenhagena i skup pravila Unije (pravnu stečevinu) koja država kandidatkinja mora ispuniti ako želi pristupiti Uniji,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir instrumente Ujedinjenih naroda o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda, preporuke i izvješća upućene u okviru univerzalnog periodičnog pregleda Ujedinjenih naroda, sudsku praksu ugovornih tijela UN-a te posebne postupke Vijeća UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir instrumente Ujedinjenih naroda o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda, preporuke i izvješća upućene u okviru univerzalnog periodičnog pregleda Ujedinjenih naroda, sudsku praksu ugovornih tijela UN-a te posebne postupke Vijeća UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava od 8. ožujka 1999., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava od 8. ožujka 1999.,

| — | uzimajući u obzir preporuke i izvješća Ureda za demokratske institucije i ljudska prava, visokog povjerenika za nacionalne manjine, predstavnika za slobodu medija i drugih tijela Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke i izvješća Ureda za demokratske institucije i ljudska prava, visokog povjerenika za nacionalne manjine, predstavnika za slobodu medija i drugih tijela Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i Europsku socijalnu povelju, sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava i Europskog odbora za socijalna prava, konvencije, preporuke, rezolucije i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, povjerenika za ljudska prava, Europske komisije za borbu protiv rasizma i netolerancije, Upravnog odbora za borbu protiv diskriminacije, promicanje različitosti i uključivosti, Venecijanske komisije i drugih tijela Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i Europsku socijalnu povelju, sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava i Europskog odbora za socijalna prava, konvencije, preporuke, rezolucije i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, povjerenika za ljudska prava, Europske komisije za borbu protiv rasizma i netolerancije, Upravnog odbora za borbu protiv diskriminacije, promicanje različitosti i uključivosti, Venecijanske komisije i drugih tijela Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između Vijeća Europe i Europske unije od 23. svibnja 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između Vijeća Europe i Europske unije od 23. svibnja 2007.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije,

| — | uzimajući u obzir sporazum o osnivanju Skupine država protiv korupcije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum o osnivanju Skupine država protiv korupcije,

| — | uzimajući u obzir Kontrolni popis vladavine prava koji je Venecijanska komisija usvojila na svojoj 106. plenarnoj sjednici održanoj 18. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kontrolni popis vladavine prava koji je Venecijanska komisija usvojila na svojoj 106. plenarnoj sjednici održanoj 18. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir instrumentarij Vijeća Europe za države članice naslovljen: „Poštovanje demokracije, vladavine prava i ljudskih prava u okviru javnozdravstvene krize izazvane bolešću COVID-19” od 7. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir instrumentarij Vijeća Europe za države članice naslovljen: „Poštovanje demokracije, vladavine prava i ljudskih prava u okviru javnozdravstvene krize izazvane bolešću COVID-19” od 7. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće partnerskih organizacija Platforme Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara za 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće partnerskih organizacija Platforme Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara za 2020.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. srpnja 2019. naslovljenu „Jačanje vladavine prava u Uniji – Nacrt za djelovanje” (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. srpnja 2019. naslovljenu „Jačanje vladavine prava u Uniji – Nacrt za djelovanje” (COM(2019)0343),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. siječnja 2020. u kojoj je sadržan Program rada Komisije za 2020. (COM(2020)0037) i komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. o prilagođenom Programu rada Komisije za 2020. (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. siječnja 2020. u kojoj je sadržan Program rada Komisije za 2020. (COM(2020)0037) i komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. o prilagođenom Programu rada Komisije za 2020. (COM(2020)0440),

| — | uzimajući u obzir Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u za 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u za 2020.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. lipnja 2019. naslovljeno „Daljnje jačanje vladavine prava u Uniji. Trenutačno stanje i mogući sljedeći koraci”, u kojem se predlaže uspostava godišnjeg foruma o temeljnim pravima i vladavini prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. lipnja 2019. naslovljeno „Daljnje jačanje vladavine prava u Uniji. Trenutačno stanje i mogući sljedeći koraci”, u kojem se predlaže uspostava godišnjeg foruma o temeljnim pravima i vladavini prava,

| — | uzimajući u obzir izvješće Skupine za temeljna prava i vladavinu prava Europskog gospodarskog i socijalnog odbora iz lipnja 2020. pod nazivom „Razvoj u nacionalnim okvirima sa stajališta civilnog društva, 2018.–2019.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Skupine za temeljna prava i vladavinu prava Europskog gospodarskog i socijalnog odbora iz lipnja 2020. pod nazivom „Razvoj u nacionalnim okvirima sa stajališta civilnog društva, 2018.–2019.”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava pod nazivom „Izazovi s kojima se suočavaju organizacije civilnog društva u području ljudskih prava u EU-u”, objavljeno 17. siječnja 2018. i druga izvješća i podatke te agencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava pod nazivom „Izazovi s kojima se suočavaju organizacije civilnog društva u području ljudskih prava u EU-u”, objavljeno 17. siječnja 2018. i druga izvješća i podatke te agencije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova naslovljeno „Peking + 25: peta revizija provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a” objavljeno 5. ožujka 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova naslovljeno „Peking + 25: peta revizija provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a” objavljeno 5. ožujka 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća i država članica sa sastanka u Vijeću održanog 16. prosinca 2014. o jamčenju poštovanja vladavine prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća i država članica sa sastanka u Vijeću održanog 16. prosinca 2014. o jamčenju poštovanja vladavine prava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (1),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. travnja 2018. o potrebi za uspostavom instrumenta europskih vrijednosti za podršku organizacijama civilnog društva koje promiču temeljne vrijednosti u Europskoj uniji na lokalnoj i nacionalnoj razini (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. travnja 2018. o potrebi za uspostavom instrumenta europskih vrijednosti za podršku organizacijama civilnog društva koje promiču temeljne vrijednosti u Europskoj uniji na lokalnoj i nacionalnoj razini (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 17. travnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Prava i vrijednosti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 17. travnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Prava i vrijednosti (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2018. o potrebi za sveobuhvatnim mehanizmom EU-a za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2018. o potrebi za sveobuhvatnim mehanizmom EU-a za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2017. godine (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2017. godine (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. ožujka 2019. o stanju u pogledu vladavine prava i borbe protiv korupcije u Europskoj uniji, posebno na Malti i u Slovačkoj (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. ožujka 2019. o stanju u pogledu vladavine prava i borbe protiv korupcije u Europskoj uniji, posebno na Malti i u Slovačkoj (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2018. godinu i politici Europske unije u tom području (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2018. godinu i politici Europske unije u tom području (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o saslušanjima u tijeku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o saslušanjima u tijeku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (11),

| — | uzimajući u obzir zajedničke preporuke organizacija civilnog društva pod naslovom: „Od nacrta do provedbe: očuvanje slobode i pluralizma medija s pomoću europskog mehanizma vladavine prava” iz travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke preporuke organizacija civilnog društva pod naslovom: „Od nacrta do provedbe: očuvanje slobode i pluralizma medija s pomoću europskog mehanizma vladavine prava” iz travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske mreže nacionalnih institucija za ljudska prava naslovljeno „Vladavina prava u Europskoj uniji” od 11. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske mreže nacionalnih institucija za ljudska prava naslovljeno „Vladavina prava u Europskoj uniji” od 11. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir podnesak Radne skupine za unutarnju politiku EU-a o ljudskim pravima pri Mreži za ljudska prava i demokraciju od 4. svibnja 2020. Europskoj komisiji u okviru savjetovanja s dionicima o izvješću o vladavini prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir podnesak Radne skupine za unutarnju politiku EU-a o ljudskim pravima pri Mreži za ljudska prava i demokraciju od 4. svibnja 2020. Europskoj komisiji u okviru savjetovanja s dionicima o izvješću o vladavini prava,

| — | uzimajući u obzir svoju procjenu europske dodane vrijednosti priloženu zakonodavnom izvješću o vlastitoj inicijativi o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava iz listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju procjenu europske dodane vrijednosti priloženu zakonodavnom izvješću o vlastitoj inicijativi o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava iz listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju preliminarnu procjenu europske dodane vrijednosti mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava iz travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preliminarnu procjenu europske dodane vrijednosti mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava iz travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir članke 46., 54. i 148. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 46., 54. i 148. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za pravna pitanja te Odbora za ustavna pitanja , |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za pravna pitanja te Odbora za ustavna pitanja ,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0170/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0170/2020),

| A. | budući da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, kako je utvrđeno u članku 2. UEU-a; budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama te da su se sve države članice svojevoljno obvezale da će ih poštovati; budući da se vrijednosti demokracije, vladavine prava i temeljnih prava međusobno podupiru; |
| --- | --- |

A.

budući da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, kako je utvrđeno u članku 2. UEU-a; budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama te da su se sve države članice svojevoljno obvezale da će ih poštovati; budući da se vrijednosti demokracije, vladavine prava i temeljnih prava međusobno podupiru;

| B. | budući da je Unija u svojim kriterijima za pristupanje propisala da zemlja kandidatkinja za članstvo u Uniji mora postići stabilnost svojih institucija i tako zajamčiti demokraciju, vladavinu prava, ljudska prava te poštovanje i zaštitu manjina; ipak ističe da Unija ne raspolaže učinkovitim alatima za primjenu tih kriterija nakon što zemlja postane dio Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da je Unija u svojim kriterijima za pristupanje propisala da zemlja kandidatkinja za članstvo u Uniji mora postići stabilnost svojih institucija i tako zajamčiti demokraciju, vladavinu prava, ljudska prava te poštovanje i zaštitu manjina; ipak ističe da Unija ne raspolaže učinkovitim alatima za primjenu tih kriterija nakon što zemlja postane dio Unije;

| C. | budući da je u prethodnom desetljeću u više država članica došlo do besramnih napada na vrijednosti Unije; budući da se Parlament opetovano uključuje u rješavanje tih zabrinjavajućih pitanja u svojim rezolucijama još od 2011., uključujući aktiviranjem postupka iz članka 7. UEU-a 2018.; budući da od 2016. Parlament poziva na sveobuhvatan i preventivan nadzor u tom području, utemeljen na dokazima, s pomoću mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; |
| --- | --- |

C.

budući da je u prethodnom desetljeću u više država članica došlo do besramnih napada na vrijednosti Unije; budući da se Parlament opetovano uključuje u rješavanje tih zabrinjavajućih pitanja u svojim rezolucijama još od 2011., uključujući aktiviranjem postupka iz članka 7. UEU-a 2018.; budući da od 2016. Parlament poziva na sveobuhvatan i preventivan nadzor u tom području, utemeljen na dokazima, s pomoću mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava;

| D. | budući da se prava ranjivih skupina kao što su žene, osobe s invaliditetom, Romi, LGBTI osobe i starije osobe u nekim državama članicama i dalje ne poštuju u potpunosti i da te osobe nisu u potpunosti zaštićene od mržnje i diskriminacije, čime se krše vrijednosti Unije predviđene u članku 2. UEU-a i pravo na nediskriminaciju predviđeno u članku 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja); budući da su hitne mjere poduzete kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 uzrokovale dodatna ograničenja temeljnih prava i oslabila demokratske provjere i ravnotežu; |
| --- | --- |

D.

budući da se prava ranjivih skupina kao što su žene, osobe s invaliditetom, Romi, LGBTI osobe i starije osobe u nekim državama članicama i dalje ne poštuju u potpunosti i da te osobe nisu u potpunosti zaštićene od mržnje i diskriminacije, čime se krše vrijednosti Unije predviđene u članku 2. UEU-a i pravo na nediskriminaciju predviđeno u članku 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja); budući da su hitne mjere poduzete kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 uzrokovale dodatna ograničenja temeljnih prava i oslabila demokratske provjere i ravnotežu;

| E. | budući da oko 10 % građana Unije čine pripadnici nacionalnih manjina; budući da je poštovanje prava manjina sastavni dio vrijednosti Unije navedenih u članku 2. UEU-a; budući da manjine doprinose kulturnoj i jezičnoj raznolikosti Unije; budući da trenutno ne postoji pravni okvir Unije kojim se jamče i nadziru prava manjina; |
| --- | --- |

E.

budući da oko 10 % građana Unije čine pripadnici nacionalnih manjina; budući da je poštovanje prava manjina sastavni dio vrijednosti Unije navedenih u članku 2. UEU-a; budući da manjine doprinose kulturnoj i jezičnoj raznolikosti Unije; budući da trenutno ne postoji pravni okvir Unije kojim se jamče i nadziru prava manjina;

| F. | budući da povrede vrijednosti iz članka 2. UEU-a bez odgovarajućih odgovora i posljedica na razini Unije oslabljuju koheziju europskog projekta te narušavaju prava svih građana Unije kao i uzajamno povjerenje među državama članicama; |
| --- | --- |

F.

budući da povrede vrijednosti iz članka 2. UEU-a bez odgovarajućih odgovora i posljedica na razini Unije oslabljuju koheziju europskog projekta te narušavaju prava svih građana Unije kao i uzajamno povjerenje među državama članicama;

| G. | budući da je korupcija ozbiljna prijetnja demokraciji, vladavini prava i pravednom postupanju prema svim građanima; |
| --- | --- |

G.

budući da je korupcija ozbiljna prijetnja demokraciji, vladavini prava i pravednom postupanju prema svim građanima;

| H. | budući da su neovisno novinarstvo i pristup pluralističkim informacijama ključni stupovi demokracije; budući da bi se rješavanju zabrinjavajućeg stanja u području slobode medija i pluralizma u Uniji nije pristupilo s dovoljno odlučnosti; budući da je civilno društvo ključno za napredak svake demokracije; budući da smanjenje prostora za djelovanje civilnog društva pridonosi kršenjima demokracije, vladavine prava i temeljnih prava; budući da institucije Unije trebaju održavati otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom na svim razinama; |
| --- | --- |

H.

budući da su neovisno novinarstvo i pristup pluralističkim informacijama ključni stupovi demokracije; budući da bi se rješavanju zabrinjavajućeg stanja u području slobode medija i pluralizma u Uniji nije pristupilo s dovoljno odlučnosti; budući da je civilno društvo ključno za napredak svake demokracije; budući da smanjenje prostora za djelovanje civilnog društva pridonosi kršenjima demokracije, vladavine prava i temeljnih prava; budući da institucije Unije trebaju održavati otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom na svim razinama;

| I. | budući da su neovisnost, kvaliteta i učinkovitost nacionalnih pravosudnih sustava ključni za postizanje učinkovite pravde; budući da dostupnost pravne pomoći i razina sudskih pristojbi mogu imati velik utjecaj na pristup pravosuđu; budući da Povelja ima istu pravnu snagu kao Ugovori; budući da, u skladu s vodstvom Suda Europske unije pravosudna tijela država članica Povelju primjenjuju samo pri provedbi pravnih akata Unije, za poticanje zajedničke pravne i pravosudne kulture te kulture vladavine prava važno je da se prava sadržana u Povelji uvijek uzimaju u obzir; |
| --- | --- |

I.

budući da su neovisnost, kvaliteta i učinkovitost nacionalnih pravosudnih sustava ključni za postizanje učinkovite pravde; budući da dostupnost pravne pomoći i razina sudskih pristojbi mogu imati velik utjecaj na pristup pravosuđu; budući da Povelja ima istu pravnu snagu kao Ugovori; budući da, u skladu s vodstvom Suda Europske unije pravosudna tijela država članica Povelju primjenjuju samo pri provedbi pravnih akata Unije, za poticanje zajedničke pravne i pravosudne kulture te kulture vladavine prava važno je da se prava sadržana u Povelji uvijek uzimaju u obzir;

| J. | budući da je Komisija 30. rujna 2020. objavila svoje godišnje izvješće o vladavini prava za 2020. (COM (2020)0580), nakon čega će predstaviti i obnovljenu strategiju za primjenu Povelje o temeljnim pravima i Europski akcijski plan za demokraciju; |
| --- | --- |

J.

budući da je Komisija 30. rujna 2020. objavila svoje godišnje izvješće o vladavini prava za 2020. (COM (2020)0580), nakon čega će predstaviti i obnovljenu strategiju za primjenu Povelje o temeljnim pravima i Europski akcijski plan za demokraciju;

| K. | budući da bi uredba o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, nakon što bude donesena, postala neophodan alat za zaštitu vladavine prava u Uniji; |
| --- | --- |

K.

budući da bi uredba o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, nakon što bude donesena, postala neophodan alat za zaštitu vladavine prava u Uniji;

| L. | budući da svaki mehanizam praćenja mora usko uključivati dionike aktivne u zaštiti i promicanju demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, uključujući civilno društvo, tijela Vijeća Europe i Ujedinjenih naroda, Organizacija za europsku sigurnost i suradnju, Agencija Europske unije za temeljna prava, nacionalne institucije za ljudska prava, relevantna tijela i udruženja stručnjaka koja podupiru pravosuđe u neovisnom izvršavanju pravde; budući da je zato potrebno odgovarajuće financiranje civilnog društva na europskoj razini, posebno s pomoću programa Pravosuđe i programa Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti; |
| --- | --- |

L.

budući da svaki mehanizam praćenja mora usko uključivati dionike aktivne u zaštiti i promicanju demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, uključujući civilno društvo, tijela Vijeća Europe i Ujedinjenih naroda, Organizacija za europsku sigurnost i suradnju, Agencija Europske unije za temeljna prava, nacionalne institucije za ljudska prava, relevantna tijela i udruženja stručnjaka koja podupiru pravosuđe u neovisnom izvršavanju pravde; budući da je zato potrebno odgovarajuće financiranje civilnog društva na europskoj razini, posebno s pomoću programa Pravosuđe i programa Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti;

| M. | budući da je potrebno ojačati i uskladiti postojeće mehanizme i razviti učinkoviti mehanizam kojim će se osigurati da se načela i vrijednosti utvrđeni u Ugovorima poštuju u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

M.

budući da je potrebno ojačati i uskladiti postojeće mehanizme i razviti učinkoviti mehanizam kojim će se osigurati da se načela i vrijednosti utvrđeni u Ugovorima poštuju u cijeloj Uniji;

| N. | budući da Parlament, Komisija i Vijeće („tri institucije”) dijele političku odgovornost za očuvanje vrijednosti Unije u granicama ovlasti koje su im dodijeljene Ugovorima; budući da bi se međuinstitucijskim sporazumom na temelju članka 295. UFEU-a osigurali mehanizmi potrebni za olakšavanje suradnje triju institucija u tom pogledu; budući da, u skladu s člankom 295. UFEU-a, svaka od tri institucije može predložiti takav sporazum; |
| --- | --- |

N.

budući da Parlament, Komisija i Vijeće („tri institucije”) dijele političku odgovornost za očuvanje vrijednosti Unije u granicama ovlasti koje su im dodijeljene Ugovorima; budući da bi se međuinstitucijskim sporazumom na temelju članka 295. UFEU-a osigurali mehanizmi potrebni za olakšavanje suradnje triju institucija u tom pogledu; budući da, u skladu s člankom 295. UFEU-a, svaka od tri institucije može predložiti takav sporazum;

| 1. | naglašava da Unija treba što prije osmisliti čvrst, sveobuhvatan i pozitivan program za učinkovitu zaštitu i jačanje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava za sve svoje građane; ustraje u tome da Unija mora zadržati mjesto predvodnika slobode i pravde u Europi i svijetu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | upozorava da je Unija suočena s dosad neviđenom i rastućom krizom svojih temeljnih vrijednosti, što ugrožava njezin dugoročni opstanak kao demokratski mirovni projekt; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog porasta i ukorjenjivanja autokratskih i neliberalnih tendencija, čemu su dodatno doprinijele pandemija bolesti COVID-19 i gospodarska recesija, kao i zbog korupcije, dezinformiranja te zarobljavanja države (engl. state capture) u nekim državama članicama; ističe opasnost tog trenda za koheziju pravnog poretka Unije, zaštitu temeljnih prava svih njezinih građana, funkcioniranje njezina jedinstvenog tržišta, učinkovitost njezinih zajedničkih politika i njezinu međunarodnu vjerodostojnost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da je Unija i dalje strukturno loše opremljena za borbu protiv kršenja i nazadovanja u pogledu demokracije, temeljnih prava i vladavine prava u državama članicama; izražava žaljenje zbog toga što Vijeće nije uspjelo ostvariti značajan napredak u provedbi vrijednosti Unije u tekućim postupcima u okviru članka 7. UEU-a; primjećuje da neučinkovita primjena članka 7. UEU-a od strane Vijeća zapravo omogućuje kontinuirano odstupanje od vrijednosti predviđenih člankom 2. UEU-a; sa zabrinutošću primjećuje da Unija u tom području nema jedinstven instrumentarij te pozivana ujednačavanje instrumenata te na njihovu ispravnu provedbu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja rad Komisije na njezinom godišnjem izvješću o vladavini prava; pozdravlja činjenicu da su u godišnju ocjenu uključeni korupcija i sloboda medija; napominje, međutim, da njime nisu obuhvaćena područja demokracije i temeljnih prava; izražava posebno žaljenje zbog činjenice da sloboda udruživanja i smanjenje prostora za djelovanje civilnog društva nisu dio godišnje procjene; naglašava sa zabrinutošću da se prava ranjivih skupina, uključujući žene, osobe s invaliditetom, Rome, LGBTI osobe te starije osobe i dalje u nekim državama članicama ne poštuju u potpunosti i da te skupine nisu u potpunosti zaštićene od mržnje i diskriminacije, čime se krše vrijednosti Unije predviđene u članku 2. UEU-a; podsjeća na činjenicu da je Parlament u više navrata pozvao na uspostavu mehanizma za praćenje kojim bi se obuhvatilo cijelo područje primjene članka 2. UEU-a; ponavlja da je potrebno uspostaviti objektivni mehanizam praćenja koji se temelji na dokazima i uključen je u pravni akt kojim bi se tri institucije obvezalo na transparentan i reguliran postupak s jasno definiranim odgovornostima kako bi zaštita i promicanje vrijednosti Unije postali trajni i vidljivi dio programa Unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | predlaže uspostavu mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava („Mehanizam”), na temelju prijedloga Parlamenta iz 2016. i godišnjeg izvješća Komisije o vladavini prava, koji bi bio uređen međuinstitucijskim sporazumom između tri institucije i koji bi se sastojao od godišnjeg ciklusa praćenja vrijednosti Unije kojim bi se obuhvatili svi aspekti iz članka 2. UEU-a i koji bi se jednako, objektivno i pravedno primjenjivao na sve države članice, istodobno poštujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da godišnji ciklus praćenja mora sadržavati jasne preporuke za pojedinačne zemlje, s rokovima i ciljevima za provedbu, koje je potrebno pratiti u sljedećim godišnjim ili hitnim izvješćima; naglašava da neprovođenje preporuka mora biti povezano s konkretnim mjerama Unije, uključujući postupke iz članka 7. UEU-a, postupke zbog povrede prava i proračunsku uvjetovanost nakon što stupe na snagu; ističe da preporuke ne bi trebale biti usmjerene samo na rješavanje kršenja, već bi se njima trebalo promicati politike kojima se građanima omogućuje da se koriste tim pravima i vrijednostima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da bi Mehanizam trebao konsolidirati i zamijeniti postojeće instrumente kako bi se izbjeglo dupliciranje, posebno godišnje izvješće Komisije o vladavini prava, okvir Komisije za vladavinu prava, godišnje izvješće Komisije o primjeni Povelje, dijalog Vijeća o vladavini prava te Mehanizam suradnje i provjere, uz istodobno povećanje komplementarnosti i usklađenosti s drugim dostupnim instrumentima, uključujući postupke u skladu s člankom 7. UEU-a, postupke zbog povrede prava, proračunsku uvjetovanost, nakon što stupe na snagu; smatra da u svojim procjenama sve tri institucije trebaju iskoristiti zaključke godišnjeg ciklusa praćenja u svrhu aktiviranja članka 7. UEU-a i proračunsku uvjetovanost, nakon što stupe na snagu; ističe da se moraju poštovati uloge i ovlasti triju institucija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da je neovisnost pravosuđa sastavni dio sudskih odluka i zahtjev koji proizlazi iz načela djelotvorne pravne zaštite iz članka 19. UEU-a; zabrinut je zbog toga što su se nedavni napadi na vladavinu prava uglavnom sastojali od pokušaja ugrožavanja neovisnosti pravosuđa i ističe da je svaki nacionalni sud također i europski sud; potiče Komisiju da upotrijebi sve instrumente koji su joj na raspolaganju protiv pokušaja vlada država članica da ugroze neovisnost nacionalnih sudova te da pravovremeno obavijesti Parlament o svakoj takvoj situaciji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da je pristupanje Unije Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda pravna obveza u skladu s člankom 6. stavkom 2. UEU-a; ponavlja da je potrebno brzo zaključiti pristupni proces kako bi se zajamčio dosljedan okvir za zaštitu ljudskih prava diljem Europe i dodatno ojačala zaštita temeljnih prava i sloboda u Uniji; stoga poziva Komisiju da uloži dodatne napore za ispunjavanje Ugovorâ i zaključivanje pristupnog postupka bez nepotrebne odgode; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća na nezamjenjivu ulogu civilnog društva, nacionalnih institucija za ljudska prava, tijela za jednakost i drugih relevantnih aktera u svim fazama godišnjeg ciklusa praćenja, od pružanja informacija do olakšavanja provedbe i nadzora; naglašava potrebu da se borcima za ljudska prava i akterima koji podnose izvješća pruži zaštita i na nacionalnoj razini i na razini Unije, uključujući, prema potrebi, od zlouporabe sudskih postupaka, zajedno s odgovarajućim financiranjem na svim razinama; u tom pogledu poziva na stvaranje statuta za europska prekogranična udruženja i neprofitne organizacije nakon temeljite procjene učinka; ističe doprinos zviždača zaštiti vladavine prava i borbi protiv korupcije; poziva Komisiju da pomno prati prenošenje i primjenu Direktive (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (12); ističe da se akreditacijski status nacionalnih institucija za ljudska prava i prostor za djelovanje civilnog društva mogu i sami po sebi koristiti kao pokazatelji u svrhu procjene; potiče nacionalne parlamente da održavaju javne rasprave i donose stajališta o ishodu ciklusa praćenja; ističe da je osposobljavanje pravosudnih stručnjaka ključno za pravilnu provedbu i primjenu prava Unije, a time i za jačanje zajedničke pravne kulture diljem Unije; smatra da se predstojeća europska strategija za osposobljavanje u području pravosuđa mora dodatno usredotočiti na promicanje vladavine prava i neovisnosti pravosuđa te uključiti osposobljavanje o vještinama i pitanjima koja nisu pravne prirode kako bi suci bili spremniji oduprijeti se neprimjerenom pritisku; potiče Komisiju i države članice da nastave promicati i olakšavati dijalog između sudova i pravnih stručnjaka poticanjem redovite razmjene informacija i najboljih praksi kako bi se ojačalo i unaprijedilo područje pravosuđa Unije koje se temelji na demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima; naglašava potrebu da se u predstojećem višegodišnjem financijskom okviru osiguraju odgovarajuća sredstva za sektorske programe „Pravosuđe” i „Građani, jednakost, prava i vrijednosti” jer se tim programima nastoji zaštititi i promicati područje pravde u Unije utemeljeno na vladavini prava, kao i podržati civilno društvo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ukazuje na komplementarnost koja bi trebala postojati između Pregleda stanja u području pravosuđa u EU-u, kojim se omogućuje pregled usporedbe među pravosudnim sustavima država članica, i Mehanizma; primjećuje da prema Pregledu stanja u području pravosuđa u EU-u za 2020. i dalje postoje znatne razlike među državama članicama u pogledu broja neriješenih predmeta te da se broj zaostataka u nekim državama članicama povećao, da neke države članice ne nude osposobljavanje o vještinama IKT-a u cilju prilagodbe digitalizaciji i olakšavanja pristupa pravosuđu, da je u nekima pravna pomoć tijekom godina postala manje dostupna te da rodna ravnopravnost još nije osigurana u pravosudnim sustavima u većini država članica; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno potvrđuje ulogu Parlamenta, u skladu s člankom 7. UEU-a, u praćenju usklađenosti s vrijednostima Unije; ponavlja poziv Parlamentu da bude prisutan na saslušanjima u skladu s člankom 7. kada sam pokreće postupak te da predstavi Vijeću svoj obrazloženi prijedlog, poštujući ovlasti svake od triju institucija i načelo lojalne suradnje; poziva Vijeće da blisko i redovito surađuje s Parlamentom te da radi na transparentan način; smatra da će Mehanizam, utemeljen na međuinstitucijskom sporazumu, pružiti potreban okvir za bolju koordinaciju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi povećanje sposobnosti Unije da promiče i brani svoju ustavnu srž dugoročno moglo zahtijevati izmjenu Ugovora; sa zanimanjem iščekuje razmatranje i zaključke Konferencije o budućnosti Europe u tom pogledu; ističe da bi djelotvornost postupka iz članka 7. UEU-a trebalo pojačati revidiranjem potrebne većine za djelovanje i osnaživanjem mehanizma sankcija; poziva Konferenciju o budućnosti Europe da razmotri davanje veće uloge Sudu Europske unije u pogledu zaštite temeljnih vrijednosti Unije; poziva na reviziju Uredbe Vijeća (EZ) br. 168/2007 od 15. veljače 2007. o osnivanju Agencije Europske unije za temeljna prava (13), nakon temeljite procjene učinka, s ciljem jačanja i proširenja njezina mandata kako bi obuhvatio sve vrijednosti iz članka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | čvrsto vjeruje da je rješavanje krize nastale u pogledu vrijednosti Unije, među ostalim s pomoću predloženog Mehanizma, preduvjet za ponovnu uspostavu uzajamnog povjerenja među državama članicama, čime bi se Uniji u cijelosti omogućilo da održi i unaprijedi sve zajedničke politike; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava žaljenje zbog činjenice da je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 21. srpnja 2020. oslabilo mehanizam proračunske uvjetovanosti koji je predložila Komisija; ponavlja svoj poziv da se osigura da se sustavne povrede vrijednosti navedenih u članku 2. UEU-a proglase nesukladnima s Unijinim financiranjem; ističe potrebu za primjenom obrnute kvalificirane većine radi zaštite proračuna Unije, bez čega je ugrožena učinkovitost novog mehanizma proračunske uvjetovanosti; zahtijeva da se primjena proračunske uvjetovanosti poprati mjerama usmjerenima na ublažavanje svih mogućih učinaka na pojedinačne korisnike financijskih sredstava Unije, uključujući organizacije civilnog društva; naglašava da se mehanizam proračunske uvjetovanosti ne može zamijeniti samo predloženim godišnjim ciklusom praćenja; potiče Europsko vijeće da postupi u skladu sa svojim obećanjem iz Deklaracije iz Sibiua od 9. svibnja 2019. o zaštiti demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju i Vijeće da bez odgode započnu pregovore s Parlamentom o međuinstitucijskom sporazumu u skladu s člankom 295. UFEU-a; smatra da prijedlog iznesen u Prilogu predstavlja odgovarajuću osnovu za takve pregovore; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i popratni prijedlog proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  SL C 215, 19.6.2018., str. 162.

(2)  SL C 390, 18.11.2019., str. 117.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0407.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0456.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0032.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0111.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0328.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0101.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0007.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0014.

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(12)  SL L 305, 26.11.2019., str. 17.

(13)  SL L 53, 22.2.2007., str. 1.

---

PRILOG REZOLUCIJI:

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma o osnaživanju vrijednosti Unije

EUROPSKI PARLAMENT, VIJEĆE EUROPSKE UNIJE I EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 295.,

budući da:

| (1) | Prema članku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina („vrijednosti Unije”). |
| --- | --- |

(1)

Prema članku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina („vrijednosti Unije”).

| (2) | U skladu s člankom 49. UEU-a, poštovanje i predanost promicanju vrijednosti Unije temeljni je uvjet za članstvo u Uniji. U skladu s člankom 7. UEU-a, činjenica da država članica ozbiljno i kontinuirano krši vrijednosti Unije može dovesti do suspenzije prava glasa predstavnika vlade te države članice u Vijeću. Poštovanje vrijednosti Unije temelj je visoke razine povjerenja i uzajamnog povjerenja među državama članicama. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 49. UEU-a, poštovanje i predanost promicanju vrijednosti Unije temeljni je uvjet za članstvo u Uniji. U skladu s člankom 7. UEU-a, činjenica da država članica ozbiljno i kontinuirano krši vrijednosti Unije može dovesti do suspenzije prava glasa predstavnika vlade te države članice u Vijeću. Poštovanje vrijednosti Unije temelj je visoke razine povjerenja i uzajamnog povjerenja među državama članicama.

| (3) | Europski parlament, Vijeće i Komisija („tri institucije”) uviđaju važnost poštovanja vrijednosti Unije. Poštovanje vrijednosti Unije nužno je za dobro funkcioniranje Unije i ostvarivanje njezinih ciljeva, kako su utvrđeni u članku 3. UEU-a. Tri institucije predano rade na održavanju uzajamne lojalne suradnje s ciljem promicanja i osiguravanja poštovanja vrijednosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Europski parlament, Vijeće i Komisija („tri institucije”) uviđaju važnost poštovanja vrijednosti Unije. Poštovanje vrijednosti Unije nužno je za dobro funkcioniranje Unije i ostvarivanje njezinih ciljeva, kako su utvrđeni u članku 3. UEU-a. Tri institucije predano rade na održavanju uzajamne lojalne suradnje s ciljem promicanja i osiguravanja poštovanja vrijednosti Unije.

| (4) | Tri institucije svjesne su da je potrebno pojednostavniti uporabu i povećati učinkovitost postojećih alata osmišljenih za poticanje usklađenosti s vrijednostima Unije. Stoga bi trebalo uspostaviti sveobuhvatan međuinstitucijski mehanizam utemeljen na dokazima kako bi se poboljšala koordinacija između triju institucija i konsolidirale prethodno poduzete inicijative. U skladu sa zaključcima Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove od 6. i 7. lipnja 2013. takav bi mehanizam trebao djelovati na transparentan način, na temelju objektivno prikupljenih, uspoređenih i analiziranih dokaza te na temelju jednakog postupanja prema svim državama članicama. |
| --- | --- |

(4)

Tri institucije svjesne su da je potrebno pojednostavniti uporabu i povećati učinkovitost postojećih alata osmišljenih za poticanje usklađenosti s vrijednostima Unije. Stoga bi trebalo uspostaviti sveobuhvatan međuinstitucijski mehanizam utemeljen na dokazima kako bi se poboljšala koordinacija između triju institucija i konsolidirale prethodno poduzete inicijative. U skladu sa zaključcima Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove od 6. i 7. lipnja 2013. takav bi mehanizam trebao djelovati na transparentan način, na temelju objektivno prikupljenih, uspoređenih i analiziranih dokaza te na temelju jednakog postupanja prema svim državama članicama.

| (5) | Tri institucije slažu se da je godišnji ciklus praćenja vrijednosti Unije potreban kako bi se osnažilo promicanje i poštovanje vrijednosti Unije. Godišnji ciklus praćenja trebao bi biti sveobuhvatan, objektivan, nepristran, utemeljen na dokazima te se jednako i pravedno primjenjivati na sve države članice. Glavni cilj godišnjeg ciklusa praćenja trebala bi biti prevencija povrede vrijednosti Unije kao i neusklađenosti s njima te naglašavanje pozitivnih razvoja i razmjene najboljih praksi, pri čemu bi se pružila zajednička osnova za druge postupke triju institucija. Tri institucije također su suglasne da će ovaj Međuinstitucijski sporazum upotrebljavati za integraciju postojećih instrumenata i inicijativa koji se odnose na promicanje i poštovanje vrijednosti Unije, posebno godišnjeg izvješća Komisije o vladavini prava, godišnjeg dijaloga Vijeća o vladavini prava i okvira Komisije za vladavinu prava, kako bi se izbjeglo dupliciranje rada i povećala ukupna učinkovitost. |
| --- | --- |

(5)

Tri institucije slažu se da je godišnji ciklus praćenja vrijednosti Unije potreban kako bi se osnažilo promicanje i poštovanje vrijednosti Unije. Godišnji ciklus praćenja trebao bi biti sveobuhvatan, objektivan, nepristran, utemeljen na dokazima te se jednako i pravedno primjenjivati na sve države članice. Glavni cilj godišnjeg ciklusa praćenja trebala bi biti prevencija povrede vrijednosti Unije kao i neusklađenosti s njima te naglašavanje pozitivnih razvoja i razmjene najboljih praksi, pri čemu bi se pružila zajednička osnova za druge postupke triju institucija. Tri institucije također su suglasne da će ovaj Međuinstitucijski sporazum upotrebljavati za integraciju postojećih instrumenata i inicijativa koji se odnose na promicanje i poštovanje vrijednosti Unije, posebno godišnjeg izvješća Komisije o vladavini prava, godišnjeg dijaloga Vijeća o vladavini prava i okvira Komisije za vladavinu prava, kako bi se izbjeglo dupliciranje rada i povećala ukupna učinkovitost.

| (6) | Godišnji ciklus praćenja trebao bi se sastojati od pripremne faze, objave godišnjeg izvješća o praćenju usklađenosti s vrijednostima Unije, uključujući relevantne preporuke za pojedinu zemlju, te od daljnjih mjera, uključujući provedbu preporuka. Godišnji ciklus praćenja trebao bi se provoditi u duhu transparentnosti i otvorenosti te uključivati građane i civilno društvo te bi ga se trebalo zaštititi od dezinformacija. |
| --- | --- |

(6)

Godišnji ciklus praćenja trebao bi se sastojati od pripremne faze, objave godišnjeg izvješća o praćenju usklađenosti s vrijednostima Unije, uključujući relevantne preporuke za pojedinu zemlju, te od daljnjih mjera, uključujući provedbu preporuka. Godišnji ciklus praćenja trebao bi se provoditi u duhu transparentnosti i otvorenosti te uključivati građane i civilno društvo te bi ga se trebalo zaštititi od dezinformacija.

| (7) | Tri institucije dijele stajalište da bi se odluke Komisije 2006/928/EZ (1) i 2006/929/EZ (2) trebale zamijeniti godišnjim ciklusom praćenja kojim bi se, među ostalim, trebalo ostvariti ciljeve tih odluka. Ovim Međuinstitucijskim sporazumom ne dovodi se u pitanje Akt o pristupanju iz 2005., a posebno njegovi članci 37. i 38. |
| --- | --- |

(7)

Tri institucije dijele stajalište da bi se odluke Komisije 2006/928/EZ (1) i 2006/929/EZ (2) trebale zamijeniti godišnjim ciklusom praćenja kojim bi se, među ostalim, trebalo ostvariti ciljeve tih odluka. Ovim Međuinstitucijskim sporazumom ne dovodi se u pitanje Akt o pristupanju iz 2005., a posebno njegovi članci 37. i 38.

| (8) | Godišnji ciklus praćenja trebao bi biti komplementaran i usklađen s drugim instrumentima koji se odnose na promicanje i jačanje vrijednosti Unije. Konkretno, tri institucije obvezuju se da će zaključke godišnjih izvješća o praćenju koristiti u svojoj procjeni toga postoji li očita opasnost da država članica ozbiljno prekrši vrijednosti Unije i u utvrđivanju toga krši li država članica ozbiljno i kontinuirano vrijednosti Unije u kontekstu članka 7. UEU-a. Slično tomu, Komisija se obvezala da će uzeti u obzir zaključke godišnjih izvješća o praćenju kao dio svoje procjene treba li pokrenuti postupak zbog povrede ili postoje li opći nedostaci u pogledu vladavine prava u državama članicama, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2020/xxxx Europskog parlamenta i Vijeća (3). Tri institucije slažu se da bi se godišnjim izvješćima o praćenju trebalo općenito usmjeravati njihovo djelovanje u pogledu vrijednosti Unije. |
| --- | --- |

(8)

Godišnji ciklus praćenja trebao bi biti komplementaran i usklađen s drugim instrumentima koji se odnose na promicanje i jačanje vrijednosti Unije. Konkretno, tri institucije obvezuju se da će zaključke godišnjih izvješća o praćenju koristiti u svojoj procjeni toga postoji li očita opasnost da država članica ozbiljno prekrši vrijednosti Unije i u utvrđivanju toga krši li država članica ozbiljno i kontinuirano vrijednosti Unije u kontekstu članka 7. UEU-a. Slično tomu, Komisija se obvezala da će uzeti u obzir zaključke godišnjih izvješća o praćenju kao dio svoje procjene treba li pokrenuti postupak zbog povrede ili postoje li opći nedostaci u pogledu vladavine prava u državama članicama, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2020/xxxx Europskog parlamenta i Vijeća (3). Tri institucije slažu se da bi se godišnjim izvješćima o praćenju trebalo općenito usmjeravati njihovo djelovanje u pogledu vrijednosti Unije.

| (9) | 2018 Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), ovim Međuinstitucijskim sporazumom utvrđuju se samo mjere za olakšavanje suradnje između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije te, u skladu s člankom 13. stavkom 2. UEU-a, te institucije trebaju djelovati u granicama ovlasti koje su im dodijeljene Ugovorima i u skladu s njima određenim postupcima, uvjetima i ciljevima. Ovim Međuinstitucijskim sporazumom ne dovodi se u pitanje nadležnost Suda Europske unije u pogledu autentičnog tumačenja prava Unije. |
| --- | --- |

(9)

2018 Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), ovim Međuinstitucijskim sporazumom utvrđuju se samo mjere za olakšavanje suradnje između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije te, u skladu s člankom 13. stavkom 2. UEU-a, te institucije trebaju djelovati u granicama ovlasti koje su im dodijeljene Ugovorima i u skladu s njima određenim postupcima, uvjetima i ciljevima. Ovim Međuinstitucijskim sporazumom ne dovodi se u pitanje nadležnost Suda Europske unije u pogledu autentičnog tumačenja prava Unije.

SPORAZUMJELI SU SE KAKO SLIJEDI:

I.   CILJEVI

| 1. | Tri institucije suglasne su da će koordinirano i zajednički promicati i jačati poštovanje temeljnih vrijednosti Unije, u skladu s člankom 2. UEU-a. |
| --- | --- |

1.

II.   GODIŠNJI CIKLUS PRAĆENJA

| 2. | Tri institucije suglasne su da će uz iskrenu i uzajamnu suradnju organizirati godišnji ciklus praćenja vrijednosti Unije kojim bi se obuhvatila pitanja i najbolje prakse u svim područjima koja obuhvaćaju vrijednosti Unije. Godišnji ciklus praćenja sastoji se od pripremne faze, objave godišnjeg izvješća o praćenju vrijednosti Unije („godišnje izvješće”), uključujući preporuke, te od daljnjih mjera. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tri institucije suglasne su oko osnivanja stalne Međuinstitucijske radne skupine za vrijednosti Unije („radna skupina”). Radna skupina omogućuje usklađivanje i suradnju među trima institucijama u okviru godišnjeg ciklusa praćenja. Radna skupina redovito obavješćuje javnost o svom radu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Panel neovisnih stručnjaka savjetuje radnu skupinu i tri institucije. U suradnji s Agencijom Europske unije za temeljna prava, panel neovisnih stručnjaka nepristrano utvrđuje glavna pozitivna i negativna kretanja u svakoj državi članici te doprinosi razvoju metodologije za godišnje izvješće. Tri institucije mogu se savjetovati s panelom u bilo kojoj fazi godišnjeg ciklusa praćenja. |
| --- | --- |

4.

Pripremna faza

| 5. | Komisija svake godine organizira ciljano savjetovanje s dionicima kako bi prikupila informacije za godišnje izvješće. Savjetovanje s dionicima provodi se u prvom tromjesečju svake godine. Savjetovanje je transparentno i temelji se na jasnoj i strogoj metodologiji koju je usvojila radna skupina. U svakom slučaju u metodologiju su na odgovarajući način uključene referentne vrijednosti kao što su one iz prilogâ odlukama Komisije 2006/928/EZ i 2006/929/EZ. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Savjetovanje s dionicima omogućuje organizacijama civilnog društva, nacionalnim institucijama za ljudska prava i tijelima za jednakost, strukovnim udrugama i mrežama, tijelima Vijeća Europe i drugih međunarodnih organizacija, institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije te državama članicama, uključujući nacionalne parlamente i lokalna tijela, da doprinesu godišnjem izvješću. Komisija informacije dobivene od dionika uključuje u godišnje izvješće. Komisija objavljuje doprinose savjetovanju na svojoj internetskoj stranici prije objave godišnjeg izvješća. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisija se pri pripremi godišnjeg izvješća oslanja na sve informacije na temelju metodologije koju je dogovorila radna skupina. U tom su pogledu posebno važna izvješća i podaci Agencije Europske unije za temeljna prava i drugih tijela, ureda i agencija Unije, Vijeća Europe, uključujući Venecijansku komisiju i Skupinu država protiv korupcije, te drugih međunarodnih organizacija koje izrađuju relevantne studije i procjene. Ako se godišnje izvješće kako ga je sastavila Komisija razlikuje od nalaza panela neovisnih stručnjaka, Europski parlament i Vijeće mogu zatražiti od Komisije da radnoj skupini objasni svoje razloge. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Imenovani predstavnici bilo koje od triju institucija, nakon usklađivanja unutar radne skupine, imaju mogućnost provesti posjete državama članicama u svrhu utvrđivanja činjenica radi dobivanja dodatnih informacija i pojašnjenja o stanju vrijednosti Unije u dotičnim državama članicama. Komisija uključuje zaključke tih posjeta u godišnje izvješće. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komisija redovito obavješćuje radnu skupinu o napretku postignutom tijekom pripremne faze. |
| --- | --- |

9.

Godišnje izvješće i preporuke

| 10. | Komisija sastavlja godišnje izvješće na temelju informacija prikupljenih tijekom pripremne faze. Godišnje izvješće trebalo bi obuhvatiti i pozitivne i negativne trendove u vezi s vrijednostima Unije u državama članicama. Godišnje izvješće nepristrano je, temelji se na objektivno prikupljenim dokazima te se njime poštuje jednakost postupanja prema svim državama članicama. Razina detaljnosti izvješća trebala bi odražavati ozbiljnost situacije. Godišnje izvješće uključuje odjeljak o postupcima zbog povrede u vezi s vrijednostima Unije. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Godišnje izvješće sadrži preporuke koje se odnose na svaku pojedinačnu državu članicu u cilju osnaživanja zaštite i promicanja vrijednosti Unije. U preporukama se navode konkretni ciljevi i vremenski okviri za provedbu te se uzimaju u obzir sva pitanja izražena u obrazloženim prijedlozima donesenima na temelju članka 7. stavka 1. UEU-a. U preporukama se uzima u obzir raznolikost političkih i pravnih sustava država članica. Provedba preporuka ocjenjuje se u sljedećim godišnjim izvješćima ili hitnim izvješćima, prema potrebi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Godišnje izvješće s preporukama objavljuje se svake godine u rujnu. Datum objave usklađuju tri institucije u radnoj skupini. Prije njegove objave, Komisija podnosi nacrt godišnjeg izvješća radnoj skupini. |
| --- | --- |

12.

Daljnje mjere

| 13. | Europski parlament i Vijeće najkasnije dva mjeseca od datuma objave raspravljaju o sadržaju godišnjeg izvješća. Te su rasprave javno dostupne. Parlament i Vijeće usvajaju stajališta o godišnjem izvješću donošenjem rezolucija i zaključaka. Europski parlament i Vijeće poduzimaju daljnje mjere u okviru kojih ocjenjuju i razmatraju u kojoj su mjeri države članice provele prethodne preporuke, uključujući provedbu relevantnih presuda Suda Europske unije. Tri institucije upotrebljavaju svoje pojedinačne ovlasti iz Ugovorâ kako bi doprinijele učinkovitoj provedbi daljnjih mjera. Tri institucije nastoje pravodobno promicati raspravu o godišnjem izvješću u državama članicama, posebno u nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Na temelju zaključaka godišnjeg izvješća Komisija na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća stupa u dijalog s jednom ili više država članica, uključujući relevantna tijela, kako bi olakšala provedbu preporuka. Komisija redovito izvješćuje Europski parlament i Vijeće o napretku dijaloga. Komisija u bilo kojem trenutku, uključujući na zahtjev dotične države članice, može pružiti tehničku pomoć državama članicama ponudom različitih aktivnosti. Europski parlament u suradnji s nacionalnim parlamentima organizira međuparlamentarnu raspravu o zaključcima godišnjeg izvješća. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tri institucije trebale bi pri utvrđivanju prioriteta za financiranje razmotriti zaključke godišnjeg izvješća. Komisija bi trebala posebno uzeti u obzir usmjerenu potporu nacionalnim dionicima koji pridonose zaštiti i promicanju vrijednosti Unije, kao što su organizacije civilnog društva i medija, pri utvrđivanju relevantnih godišnjih programa rada za raspodjelu financijskih sredstava Unije u okviru podijeljenog i izravnog upravljanja. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije na temelju članka 258. UFEU-a i članka 5. Uredbe (EU) 2020/xxxx, kao i pravo jedne trećine država članica, Europskog parlamenta i Komisije da Vijeću podnesu obrazloženi prijedlog u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a, tri institucije suglasne su da bi se njihova djelovanja u vezi s vrijednostima Unije trebala temeljiti na godišnjim izvješćima. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europski parlament i Vijeće mogu zatražiti od Komisije da osmisli dodatne smjernice i pokazatelje za rješavanje relevantnih horizontalnih pitanja koja proizlaze iz godišnjeg ciklusa praćenja. |
| --- | --- |

17.

Hitno izvješće

| 18. | Ako se iz situacije u jednoj ili više država članica može naslutiti da su vrijednosti Unije ozbiljno ugrožene, Komisija može iznimno, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća, sastaviti hitno izvješće o situaciji. Komisija sastavlja izvješće uz savjetovanje s radnom skupinom. Komisija izrađuje hitno izvješće bez odlaganja i objavljuje ga najkasnije dva mjeseca nakon podnošenja zahtjeva Europskog parlamenta ili Vijeća. Zaključci iz hitnog izvješća uključuju se u sljedeće godišnje izvješće. U hitnom izvješću mogu se navesti preporuke za uklanjanje neposredne prijetnje vrijednostima Unije. |
| --- | --- |

18.

III.   KOMPLEMENTARNOST S DRUGIM INSTRUMENTIMA

| 19. | Tri institucije potvrđuju komplementarnu narav godišnjeg ciklusa praćenja i drugih mehanizama za zaštitu i promicanje vrijednosti Unije, posebno postupka utvrđenog u članku 7. UEU-a, postupaka zbog povrede prava i postupka iz Uredbe (EU) 2020/xxxx. Tri institucije obvezuju se da će u politikama Unije u obzir uzeti ciljeve ovog Međuinstitucijskog sporazuma. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Ako se godišnjim izvješćem utvrde sustavni nedostaci u odnosu na jednu ili više vrijednosti Unije, tri institucije obvezuju se da će bez odgode poduzeti odgovarajuće mjere u okviru ovlasti koje su im dodijeljene Ugovorima. Tri institucije suglasne su da zaključci godišnjeg izvješća služe kao temelj za odluku o aktiviranju postupka iz članka 7. UEU-a i pokretanju postupaka zbog povrede prava u vezi sa zaštitom vrijednosti Unije. Tri institucije, među ostalim, razmatraju mogu li se politike Unije kojima se zahtijeva visoka razina uzajamnog povjerenja održati u svjetlu sustavnih nedostataka utvrđenih u godišnjem izvješću. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Godišnji ciklus praćenja uspostavljen ovim Sporazumom zamjenjuje mehanizam za suradnju i provjeru napretka Rumunjske u ispunjavanju posebnih mjerila na području reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije koji je uspostavljen Odlukom Komisije 2006/928/EZ te mehanizam suradnje i provjere napretka Bugarske u ispunjavanju posebnih mjerila u području reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala koji je uspostavljen Odlukom Komisije 2006/929/EZ i ispunjava, među ostalim, ciljeve koji se nastoje ostvariti tim odlukama. Komisija se stoga u odgovarajućem trenutku obvezuje staviti izvan snage te odluke. |
| --- | --- |

21.

Zajednička pravila za članak 7. UEU-a

| 22. | Tri institucije suglasne su da će zaključke godišnjih izvješća koristiti u svojoj procjeni toga postoji li očita opasnost da država članica ozbiljno prekrši vrijednosti Unije i u utvrđivanju toga krši li država članica ozbiljno i kontinuirano vrijednosti Unije u okviru članka 7. UEU-a. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kako bi se povećala transparentnost i učinkovitost postupka utvrđenog u članku 7. UEU-a, tri institucije suglasne su osigurati da institucija koja podnosi prijedlog na temelju članka 7. stavka 1. UEU-a predstavlja prijedlog u Vijeću i da je u potpunosti obaviještena i uključena u sve faze postupka. Tri institucije suglasne su da će se redovito savjetovati u okviru radne skupine u pogledu postojećih i potencijalnih postupaka pokrenutih u skladu s člankom 7. UEU-a. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Tri institucije suglasne su oko utvrđivanja modaliteta čiji je cilj povećati učinkovitost postupka utvrđenog u članku 7. UEU-a. Takvi novi modaliteti mogu uključivati reguliran raspored saslušanja i sastanaka o trenutačnom stanju, preporuke za uklanjanje razloga za zabrinutost izraženih u obrazloženom prijedlogu i rokove za provedbu. |
| --- | --- |

24.

Zajednička pravila za proračunsku uvjetovanost

| 25. | Tri institucije suglasne su da će zaključke godišnjeg izvješća upotrebljavati u svojoj procjeni postojanja općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2020/xxxx, kao i u svakoj drugoj relevantnoj procjeni za potrebe postojećih i budućih proračunskih instrumenata. Ako se u godišnjem izvješću utvrdi da opći nedostatak u pogledu vladavine prava u državi članici utječe ili bi mogao utjecati na načela dobrog financijskog upravljanja ili zaštite financijskih interesa Unije, Komisija šalje pisanu obavijest toj državi članici u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EU) 2020/xxxx. |
| --- | --- |

25.

IV.   ZAVRŠNE ODREDBE

| 26. | Tri institucije poduzimaju potrebne mjere radi osiguravanja sredstava i resursa potrebnih za pravilnu provedbu ovog Međuinstitucijskog sporazuma. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Tri institucije zajedno i redovito prate provedbu ovog Međuinstitucijskog sporazuma na političkoj razini u okviru redovnih rasprava, kao i na tehničkoj razini u okviru radne skupine. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Ovaj Sporazum stupa na snagu na dan potpisivanja. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Odluka Komisije od 13. prosinca 2006. o uspostavi mehanizma za suradnju i provjeru napretka Rumunjske u ispunjavanju posebnih mjerila na području reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije (SL L 354, 14.12.2006., str. 56.).

(2)  Odluka Komisije od 13. prosinca 2006. o uspostavi mehanizma suradnje i provjere napretka Bugarske u ispunjavanju posebnih mjerila u području reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala (SL L 354, 14.12.2006., str. 58.).

(3)  [umjesto xxxx u tekst umetnuti konačni broj 2018/136 (COD) (također u točke 16., 19. i 25.) i ispraviti upućivanje na SL u fusnoti] Uredba (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama SL C ..., ..., str. ...

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/14

---

P9_TA(2020)0252

Provedba zajedničke trgovinske politike – godišnje izvješće za 2018.

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. listopada 2020. o provedbi zajedničke trgovinske politike – godišnje izvješće za 2018. (2019/2197(INI))

(2021/C 395/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 14. listopada 2019. o provedbi sporazumâ o slobodnoj trgovini u razdoblju od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2018. (COM(2019)0455), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 14. listopada 2019. o provedbi sporazumâ o slobodnoj trgovini u razdoblju od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2018. (COM(2019)0455),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije (SWD(2019)0370) od 14. listopada 2019. priložen Izvješću Komisije o provedbi sporazumâ o slobodnoj trgovini, 1. siječnja 2018. – 31. prosinca 2018. (COM(2019)0455), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije (SWD(2019)0370) od 14. listopada 2019. priložen Izvješću Komisije o provedbi sporazumâ o slobodnoj trgovini, 1. siječnja 2018. – 31. prosinca 2018. (COM(2019)0455),

| — | uzimajući u obzir dokument Komisije od 14. listopada 2015. naslovljen „Trgovina za sve: prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Komisije od 14. listopada 2015. naslovljen „Trgovina za sve: prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. siječnja 2020. naslovljenu „Program rada Komisije za 2020.: Ambicioznija Unija” (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. siječnja 2020. naslovljenu „Program rada Komisije za 2020.: Ambicioznija Unija” (COM(2020)0037),

| — | uzimajući u obzir Političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju 2019. – 2024. od 16. srpnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju 2019. – 2024. od 16. srpnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o Godišnjem izvješću o provedbi zajedničke trgovinske politike (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o Godišnjem izvješću o provedbi zajedničke trgovinske politike (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju od 8. travnja 2020. o globalnom odgovoru EU-a na COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju od 8. travnja 2020. o globalnom odgovoru EU-a na COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO): smjernice za budućnost (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. studenoga 2018. o Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO): smjernice za budućnost (2),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju od 9. ožujka 2020. pod naslovom „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju od 9. ožujka 2020. pod naslovom „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” (JOIN(2020)0004),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Svjetske trgovinske organizacije (WTO) od 25. siječnja 2019. o elektroničkoj trgovini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Svjetske trgovinske organizacije (WTO) od 25. siječnja 2019. o elektroničkoj trgovini,

| — | uzimajući u obzir izjave ministara trgovine skupine G20 od 30. ožujka i 14. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave ministara trgovine skupine G20 od 30. ožujka i 14. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu SAD-a i EU-a od 25. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu SAD-a i EU-a od 25. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu s trilateralnog sastanka ministara trgovine Japana, SAD-a i Europske unije od 14. siječnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu s trilateralnog sastanka ministara trgovine Japana, SAD-a i Europske unije od 14. siječnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 20. prosinca 2019. o zaštiti i provedbi prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama (SWD(2019)0452), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 20. prosinca 2019. o zaštiti i provedbi prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama (SWD(2019)0452),

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Komisije od 27. ožujka 2019. o instrumentima trgovinske zaštite (COM(2019)0158), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Komisije od 27. ožujka 2019. o instrumentima trgovinske zaštite (COM(2019)0158),

| — | uzimajući u obzir posebno istraživanje Eurobarometra objavljeno u studenom 2019. pod naslovom „Stav Europljana o trgovini i trgovinskoj politici EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno istraživanje Eurobarometra objavljeno u studenom 2019. pod naslovom „Stav Europljana o trgovini i trgovinskoj politici EU-a”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju o strateškim perspektivama EU-a i Kine, koju su 12. ožujka 2019. usvojile Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju o strateškim perspektivama EU-a i Kine, koju su 12. ožujka 2019. usvojile Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (JOIN(2019)0005),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju „Povezivanje Europe i Azije – temelji za strategiju EU-a”, koju su 19. rujna 2018. usvojile Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju „Povezivanje Europe i Azije – temelji za strategiju EU-a”, koju su 19. rujna 2018. usvojile Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (JOIN(2018)0031),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 26. lipnja 2019. o preprekama trgovini i ulaganju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 26. lipnja 2019. o preprekama trgovini i ulaganju,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2017. o provedbi Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Koreje (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2017. o provedbi Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Koreje (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (4),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju koju je 25. rujna 2015. usvojila Opća skupština UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju koju je 25. rujna 2015. usvojila Opća skupština UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o socijalnim i ekološkim standardima, ljudskim pravima i korporativnoj odgovornosti (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o socijalnim i ekološkim standardima, ljudskim pravima i korporativnoj odgovornosti (5),

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te poglavlje V. glavu II. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kao i članak 218. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te poglavlje V. glavu II. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kao i članak 218. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima (7),

| — | uzimajući u obzir strategiju Komisije o rodnoj ravnopravnosti iz ožujka 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju Komisije o rodnoj ravnopravnosti iz ožujka 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o sustavu općih carinskih povlastica za razdoblje od 2018. do 2019. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o sustavu općih carinskih povlastica za razdoblje od 2018. do 2019. (8),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2018. naslovljenu „Jedinstveno tržište u svijetu koji se mijenja: Iznimna prednost koja zahtijeva obnovljeni politički angažman” (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2018. naslovljenu „Jedinstveno tržište u svijetu koji se mijenja: Iznimna prednost koja zahtijeva obnovljeni politički angažman” (COM(2018)0772),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0160/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0160/2020),

| A. | budući da je rezolucija Parlamenta od 30. svibnja 2018. o provedbi zajedničke trgovinske politike dobila široku potporu za svoj pristup kojim se prednost daje predvidljivom trgovinskom sustavu utemeljenom na pravilima i vrijednostima; budući da je zbog novih događaja od 2018., prije svega provedbe trgovinskog sporazuma između EU-a i Kanade i nedavnih posljedica pandemije bolesti COVID-19 na trgovinu, potrebno temeljito ažurirati prethodno izvješće; |
| --- | --- |

A.

budući da je rezolucija Parlamenta od 30. svibnja 2018. o provedbi zajedničke trgovinske politike dobila široku potporu za svoj pristup kojim se prednost daje predvidljivom trgovinskom sustavu utemeljenom na pravilima i vrijednostima; budući da je zbog novih događaja od 2018., prije svega provedbe trgovinskog sporazuma između EU-a i Kanade i nedavnih posljedica pandemije bolesti COVID-19 na trgovinu, potrebno temeljito ažurirati prethodno izvješće;

| B. | budući da je EU vodeća svjetska trgovinska sila i najveći trgovinski blok te važan pokretač gospodarskog boljitka; budući da je također najveći trgovac gotovim proizvodima i uslugama; budući da je prema najnovijim pokazateljima izvoz robe iz EU-a 2019. porastao na 2 132,3 milijarde EUR, što je povećanje od 3,5 % u odnosu na prethodnu godinu; budući da su, unatoč trenutačnim globalnim izazovima, glavni trgovinski partneri EU-a SAD i Kina; budući da je između 2007. i 2017. globalni BDP porastao za više od 70 %; budući da je, ako se usporedi povećanje EU-a od 17 % s podacima za zemlje kao što su SAD (60 %), Indija (80 %) i Kina (315 %), jasno da EU zaostaje u globalnoj konkurentnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU vodeća svjetska trgovinska sila i najveći trgovinski blok te važan pokretač gospodarskog boljitka; budući da je također najveći trgovac gotovim proizvodima i uslugama; budući da je prema najnovijim pokazateljima izvoz robe iz EU-a 2019. porastao na 2 132,3 milijarde EUR, što je povećanje od 3,5 % u odnosu na prethodnu godinu; budući da su, unatoč trenutačnim globalnim izazovima, glavni trgovinski partneri EU-a SAD i Kina; budući da je između 2007. i 2017. globalni BDP porastao za više od 70 %; budući da je, ako se usporedi povećanje EU-a od 17 % s podacima za zemlje kao što su SAD (60 %), Indija (80 %) i Kina (315 %), jasno da EU zaostaje u globalnoj konkurentnosti;

| C. | budući da je Komisija 14. listopada 2019. objavila svoje treće izvješće o provedbi sporazumâ EU-a o slobodnoj trgovini, iz kojeg je vidljivo da je 2018. godine 33 % izvoza EU-a i 29 % uvoza EU-a činila trgovina s partnerima u slobodnoj trgovini; budući da je EU 2018. godine imao trgovinski suficit od 84,6 milijardi EUR s partnerima u slobodnoj trgovini, u usporedbi s ukupnim trgovinskim deficitom od 24,6 milijardi EUR; budući da je prema nedavnom izvješću Komisije izvoz u EU iz zemalja u razvoju na temelju posebnih trgovinskih povlastica (OSP) porastao za 16,2 % od 2016. do 2018., uz povećanje vrijednosti sa 158 milijardi EUR 2016. na 183,6 milijardi EUR 2018.; budući da se očekuje da će 2020. zbog posljedica bolesti COVID-19 smanjenje svjetske trgovine iznositi između 13 % i 32 %; budući da se očekuje da će se izvoz robe i usluga izvan EU-27 smanjiti za 9,2 %, a uvoz izvan EU-27 za 8,8 %, dok MMF očekuje da će se BDP EU-a smanjiti za 7,5 %; |
| --- | --- |

C.

budući da je Komisija 14. listopada 2019. objavila svoje treće izvješće o provedbi sporazumâ EU-a o slobodnoj trgovini, iz kojeg je vidljivo da je 2018. godine 33 % izvoza EU-a i 29 % uvoza EU-a činila trgovina s partnerima u slobodnoj trgovini; budući da je EU 2018. godine imao trgovinski suficit od 84,6 milijardi EUR s partnerima u slobodnoj trgovini, u usporedbi s ukupnim trgovinskim deficitom od 24,6 milijardi EUR; budući da je prema nedavnom izvješću Komisije izvoz u EU iz zemalja u razvoju na temelju posebnih trgovinskih povlastica (OSP) porastao za 16,2 % od 2016. do 2018., uz povećanje vrijednosti sa 158 milijardi EUR 2016. na 183,6 milijardi EUR 2018.; budući da se očekuje da će 2020. zbog posljedica bolesti COVID-19 smanjenje svjetske trgovine iznositi između 13 % i 32 %; budući da se očekuje da će se izvoz robe i usluga izvan EU-27 smanjiti za 9,2 %, a uvoz izvan EU-27 za 8,8 %, dok MMF očekuje da će se BDP EU-a smanjiti za 7,5 %;

| D. | budući da je zajednička trgovinska politika u isključivoj nadležnosti Unije te je provode Komisija, Vijeće i Parlament, što zahtijeva da Unija nastupa jedinstveno u trgovinskim pitanjima s Komisijom kao svojim pregovaračem; budući da je Komisija 2015. godina donijela komunikaciju naslovljenu „Trgovina za sve: prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”; budući da je Komisija pokrenula reviziju trgovinske politike u cilju poboljšanja trgovinskih instrumenata nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

D.

budući da je zajednička trgovinska politika u isključivoj nadležnosti Unije te je provode Komisija, Vijeće i Parlament, što zahtijeva da Unija nastupa jedinstveno u trgovinskim pitanjima s Komisijom kao svojim pregovaračem; budući da je Komisija 2015. godina donijela komunikaciju naslovljenu „Trgovina za sve: prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”; budući da je Komisija pokrenula reviziju trgovinske politike u cilju poboljšanja trgovinskih instrumenata nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19;

| E. | budući da se člankom 207. Ugovora o funkcioniranju EU-a i člankom 21. Ugovora o Europskoj uniji propisuje da se zajednička trgovinska politika provodi u kontekstu načela i ciljeva vanjskog djelovanja Unije, uključujući promicanje ljudskih prava, demokracije, vladavine prava i održivog razvoja; budući da je Komisija u prosincu 2019. donijela europski zeleni plan kojim se predviđa da sve mjere i politike EU-a moraju doprinijeti njegovim ciljevima; |
| --- | --- |

E.

budući da se člankom 207. Ugovora o funkcioniranju EU-a i člankom 21. Ugovora o Europskoj uniji propisuje da se zajednička trgovinska politika provodi u kontekstu načela i ciljeva vanjskog djelovanja Unije, uključujući promicanje ljudskih prava, demokracije, vladavine prava i održivog razvoja; budući da je Komisija u prosincu 2019. donijela europski zeleni plan kojim se predviđa da sve mjere i politike EU-a moraju doprinijeti njegovim ciljevima;

| F. | budući da trgovinska i ulagačka politika EU-a također pruža ulagačima pristup tržištu i zaštitu ulaganja zahvaljujući pravnoj sigurnosti te stabilnom, predvidljivom i propisno reguliranom okruženju u kojem mogu obavljati svoje gospodarske djelatnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da trgovinska i ulagačka politika EU-a također pruža ulagačima pristup tržištu i zaštitu ulaganja zahvaljujući pravnoj sigurnosti te stabilnom, predvidljivom i propisno reguliranom okruženju u kojem mogu obavljati svoje gospodarske djelatnosti;

| G. | budući da najnoviji podaci Eurobarometra pokazuju da oko 60 % građana EU-a smatra da im međunarodna trgovina donosi koristi; budući da je dio javnosti izrazito informiran o trgovinskoj politici i trgovinskim sporazumima; budući da polovica ispitanika smatra da bi prioriteti trgovinske politike EU-a trebali biti otvaranje radnih mjesta u EU-u i zaštita okolišnih i zdravstvenih standarda; budući da Komisija i države članice moraju nastaviti razvijati odgovarajuću komunikacijsku strategiju o trgovinskoj politici i trgovinskim sporazumima u cilju suzbijanja lažnih vijesti o trgovini i prenositi što je moguće više informacija, pri čemu se trebaju usmjeriti na određene dionike i podizati svijest gospodarskih subjekata o trgovinskim sporazumima; |
| --- | --- |

G.

budući da najnoviji podaci Eurobarometra pokazuju da oko 60 % građana EU-a smatra da im međunarodna trgovina donosi koristi; budući da je dio javnosti izrazito informiran o trgovinskoj politici i trgovinskim sporazumima; budući da polovica ispitanika smatra da bi prioriteti trgovinske politike EU-a trebali biti otvaranje radnih mjesta u EU-u i zaštita okolišnih i zdravstvenih standarda; budući da Komisija i države članice moraju nastaviti razvijati odgovarajuću komunikacijsku strategiju o trgovinskoj politici i trgovinskim sporazumima u cilju suzbijanja lažnih vijesti o trgovini i prenositi što je moguće više informacija, pri čemu se trebaju usmjeriti na određene dionike i podizati svijest gospodarskih subjekata o trgovinskim sporazumima;

| H. | budući da bi zajednička trgovinska politika, koja se sastoji od trgovinskih sporazuma i zakonodavnih mjera, trebala služiti cilju stvaranja stabilnog, predvidljivog i pravednog trgovinskog okruženja u kojem poduzeća iz EU-a mogu napredovati i u kojem se naglašavaju interesi građana EU-a, te bi trebala osigurati da EU i dalje štiti svoj postojeći socijalni i regulatorni model te pritom koristi trgovinsku politiku za promicanje svojih vrijednosti diljem svijeta; budući da bi EU trebao uložiti više napora u promicanje poštenog tržišnog natjecanja, jamčenje jednakih uvjeta i rješavanje spornih pitanja suvremene trgovine; budući da ispunjenje tih ciljeva iziskuje dobru usmjerenost trgovinske politike Unije te njezinu cjelovitu i učinkovitu provedbu i nadzor koji se trebaju odvijati na pravedniji i transparentniji način; budući da trgovinski sporazumi EU-a trebaju predstavljati priliku za rast zahvaljujući pristupu tržištu i uklanjanju trgovinskih prepreka; budući da je od ključne važnosti da se pregovori vode u duhu obostrane koristi kako bi se suzbile nepoštene trgovinske prakse i osiguralo poštovanje pravila i normi EU-a; |
| --- | --- |

H.

budući da bi zajednička trgovinska politika, koja se sastoji od trgovinskih sporazuma i zakonodavnih mjera, trebala služiti cilju stvaranja stabilnog, predvidljivog i pravednog trgovinskog okruženja u kojem poduzeća iz EU-a mogu napredovati i u kojem se naglašavaju interesi građana EU-a, te bi trebala osigurati da EU i dalje štiti svoj postojeći socijalni i regulatorni model te pritom koristi trgovinsku politiku za promicanje svojih vrijednosti diljem svijeta; budući da bi EU trebao uložiti više napora u promicanje poštenog tržišnog natjecanja, jamčenje jednakih uvjeta i rješavanje spornih pitanja suvremene trgovine; budući da ispunjenje tih ciljeva iziskuje dobru usmjerenost trgovinske politike Unije te njezinu cjelovitu i učinkovitu provedbu i nadzor koji se trebaju odvijati na pravedniji i transparentniji način; budući da trgovinski sporazumi EU-a trebaju predstavljati priliku za rast zahvaljujući pristupu tržištu i uklanjanju trgovinskih prepreka; budući da je od ključne važnosti da se pregovori vode u duhu obostrane koristi kako bi se suzbile nepoštene trgovinske prakse i osiguralo poštovanje pravila i normi EU-a;

| I. | budući da je 30. travnja 2020. godine EU, zajedno s 18 članica WTO-a, službeno obavijestio WTO o „Višestranom privremenom sporazumu o arbitraži u žalbenom postupku”; budući da ta obavijest označava početak primjene tog sporazuma u sporovima između članica WTO-a koje u njemu sudjeluju, imajući u vidu zastoj u radu Žalbenog tijela; |
| --- | --- |

I.

budući da je 30. travnja 2020. godine EU, zajedno s 18 članica WTO-a, službeno obavijestio WTO o „Višestranom privremenom sporazumu o arbitraži u žalbenom postupku”; budući da ta obavijest označava početak primjene tog sporazuma u sporovima između članica WTO-a koje u njemu sudjeluju, imajući u vidu zastoj u radu Žalbenog tijela;

| J. | budući da je izbijanje bolesti COVID-19 uzrokovalo višedimenzionalnu krizu s dugoročnim posljedicama i razotkrilo nedostatak otpornosti globalnih vrijednosnih lanaca za određene ključne proizvode, uključujući medicinsku opremu i uređaje; budući da je kriza ukazala na potrebu za snažnijim i otpornijim proizvodnim lancima, kao i na potrebu za ulaganjem u strateška područja kako bi se povećala otpornost opskrbnih lanaca EU-a; budući da znanstveno utemeljena izvješća upućuju na sve veće rizike od izbijanja pandemija u svijetu kao i pojava povezanih s klimatskim promjenama koje utječu na međunarodne odnose; budući da su se ministri trgovine skupine G-20 obvezali na ublažavanje učinaka bolesti COVID-19 na međunarodnu trgovinu i ulaganja time što će nastaviti surađivati na stvaranju slobodnog, pravednog, nediskriminirajućeg, transparentnog, predvidljivog i stabilnog okruženja za trgovinu i ulaganja te održavati naša tržišta otvorenima kako bi se osigurao stalan prekogranični protok ključnih medicinskih potrepština i opreme, ključnih poljoprivrednih proizvoda te drugih ključnih proizvoda i usluga; |
| --- | --- |

J.

budući da je izbijanje bolesti COVID-19 uzrokovalo višedimenzionalnu krizu s dugoročnim posljedicama i razotkrilo nedostatak otpornosti globalnih vrijednosnih lanaca za određene ključne proizvode, uključujući medicinsku opremu i uređaje; budući da je kriza ukazala na potrebu za snažnijim i otpornijim proizvodnim lancima, kao i na potrebu za ulaganjem u strateška područja kako bi se povećala otpornost opskrbnih lanaca EU-a; budući da znanstveno utemeljena izvješća upućuju na sve veće rizike od izbijanja pandemija u svijetu kao i pojava povezanih s klimatskim promjenama koje utječu na međunarodne odnose; budući da su se ministri trgovine skupine G-20 obvezali na ublažavanje učinaka bolesti COVID-19 na međunarodnu trgovinu i ulaganja time što će nastaviti surađivati na stvaranju slobodnog, pravednog, nediskriminirajućeg, transparentnog, predvidljivog i stabilnog okruženja za trgovinu i ulaganja te održavati naša tržišta otvorenima kako bi se osigurao stalan prekogranični protok ključnih medicinskih potrepština i opreme, ključnih poljoprivrednih proizvoda te drugih ključnih proizvoda i usluga;

| K. | budući da je 14. ožujka 2020. Komisija donijela Provedbenu uredbu (EU) 2020/402 (9) u okviru hitnog postupka kako bi za izvoz osobne zaštitne opreme postalo obvezno izdavanje izvozne dozvole u skladu s Uredbom (EU) 2015/479, kao privremena mjera kojom se pomaže EU-u da se suoči s porastom potražnje i pripremi svoj operativni kapacitet za pomoć trećim zemljama; |
| --- | --- |

K.

budući da je 14. ožujka 2020. Komisija donijela Provedbenu uredbu (EU) 2020/402 (9) u okviru hitnog postupka kako bi za izvoz osobne zaštitne opreme postalo obvezno izdavanje izvozne dozvole u skladu s Uredbom (EU) 2015/479, kao privremena mjera kojom se pomaže EU-u da se suoči s porastom potražnje i pripremi svoj operativni kapacitet za pomoć trećim zemljama;

| L. | budući da je EU dovršio pregovore o sveobuhvatnim sporazumima kojima se uređuju trgovinski odnosi s gotovo svim državama Latinske Amerike i Kariba, osim s Bolivijom, Kubom i Venezuelom; |
| --- | --- |

L.

budući da je EU dovršio pregovore o sveobuhvatnim sporazumima kojima se uređuju trgovinski odnosi s gotovo svim državama Latinske Amerike i Kariba, osim s Bolivijom, Kubom i Venezuelom;

| M. | budući da je Parlament 2015. (10) naglasio potrebu za rodnom perspektivom u međunarodnoj trgovinskoj politici EU-a, a 2018. (11) potrebu za rodnom ravnopravnošću u trgovinskim sporazumima; budući da 36 milijuna radnih mjesta u EU-u, od kojih 13,7 milijuna pripada ženama, ovisi o izvozu u zemlje izvan EU-a; budući da su žene uglavnom nedovoljno zastupljene u trgovini izvan EU-a u poljoprivrednom i proizvodnom sektoru; budući da samo jednu petinu izvoznih poduzeća u EU-u vode žene (tj. u njihovu su vlasništvu i/ili pod upravom), dok žene istovremeno čine 30 % ili manje ukupne radne snage u izvoznom sektoru; |
| --- | --- |

M.

budući da je Parlament 2015. (10) naglasio potrebu za rodnom perspektivom u međunarodnoj trgovinskoj politici EU-a, a 2018. (11) potrebu za rodnom ravnopravnošću u trgovinskim sporazumima; budući da 36 milijuna radnih mjesta u EU-u, od kojih 13,7 milijuna pripada ženama, ovisi o izvozu u zemlje izvan EU-a; budući da su žene uglavnom nedovoljno zastupljene u trgovini izvan EU-a u poljoprivrednom i proizvodnom sektoru; budući da samo jednu petinu izvoznih poduzeća u EU-u vode žene (tj. u njihovu su vlasništvu i/ili pod upravom), dok žene istovremeno čine 30 % ili manje ukupne radne snage u izvoznom sektoru;

| N. | budući da mnoge zemlje nameću carine na medicinske proizvode, uključujući monitore pacijenata, dijagnostičku opremu i uobičajene lijekove kao što su antibiotici, lijekovi protiv bolova ili inzulin, a gotovo sve zemlje naplaćuju uvozne carine na sapun; budući da su carine dodatno pogoršane odlukom SAD-a da uvede dodatne carine na ukupni uvoz iz Kine, čija je vrijednost 370 milijardi USD, što uključuje i neke aspekte osobne zaštitne opreme; |
| --- | --- |

N.

budući da mnoge zemlje nameću carine na medicinske proizvode, uključujući monitore pacijenata, dijagnostičku opremu i uobičajene lijekove kao što su antibiotici, lijekovi protiv bolova ili inzulin, a gotovo sve zemlje naplaćuju uvozne carine na sapun; budući da su carine dodatno pogoršane odlukom SAD-a da uvede dodatne carine na ukupni uvoz iz Kine, čija je vrijednost 370 milijardi USD, što uključuje i neke aspekte osobne zaštitne opreme;

| O. | budući da znanstveno utemeljena izvješća upućuju na sve veće rizike od izbijanja pandemija u svijetu i pojava povezanih s klimatskim promjenama koje utječu na međunarodne odnose te zaključuju da je potrebno temeljito reformirati naše gospodarske modele, posebno u skladu s Pariškim klimatskim sporazumom; |
| --- | --- |

O.

budući da znanstveno utemeljena izvješća upućuju na sve veće rizike od izbijanja pandemija u svijetu i pojava povezanih s klimatskim promjenama koje utječu na međunarodne odnose te zaključuju da je potrebno temeljito reformirati naše gospodarske modele, posebno u skladu s Pariškim klimatskim sporazumom;

Globalni kontekst

| 1. | konstatira da su se važni aspekti globalnog konteksta promijenili i postali nepredvidivi, pri čemu u posljednje dvije godine dolazi do napetosti; ponavlja da i dalje podupire otvoren, slobodan predvidiv i pravedan multilateralni trgovinski sustav koji se temelji na pravilima i koji je potrebno očuvati i promicati; ističe da je unatoč teškoj globalnoj gospodarskoj klimi EU zabilježio višak od 84,6 milijardi EUR (u 2018.) u trgovini robom sa svojim trgovinskim partnerima, u usporedbi sa svojim ukupnim trgovinskim deficitom s ostatkom svijeta od oko 24,6 milijardi EUR; podsjeća da se izvozom u zemlje izvan EU-a podupire više od 36 milijuna radnih mjesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatira da je, otkad je Komisija 2015. donijela svoju najnoviju trgovinsku strategiju pod nazivom „Trgovina za sve”, EU sklopio i počeo primjenjivati niz novih trgovinskih sporazuma, među kojima su Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum između EU-a i Kanade (CETA), Sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana te sporazumi o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura te EU-a i Vijetnama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ustraje u tome da se u suočavanju s novim izazovima diljem svijeta, povećanju konkurentnosti industrije EU-a te poticanju gospodarskog rasta u skladu s ciljevima europskog zelenog plana, trgovinskom strategijom EU-a moraju nastaviti promicati interesi i vrijednosti EU-a; stoga smatra da ambiciozan multilateralni, plurilateralni i bilateralni program, sklapanje trgovinskih sporazuma koji su pravedni i plodonosni za obje strane, jamčenje strogog reciprociteta i poštovanje visokih europskih normi i standarda u osjetljivim sektorima, ljudska prava i njihova učinkovita zaštita, uklanjanje neopravdanih trgovinskih prepreka i, prema potrebi, upotreba instrumenata trgovinske zaštite predstavljaju najbolji način za povećanje konkurentnosti EU-a u globaliziranom svijetu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da su naši odnosi s drugim dvjema trgovinskim velesilama, Kinom i SAD-om, s kojima ostvarujemo otprilike 30 % svojih trgovinskih razmjena, ključni za poticanje trgovinske politike EU-a; međutim, ustraje u tome da bi EU trebao ojačati svoje odnose s drugim dijelovima svijeta, diversificirati i poboljšati svoje trgovinske odnose sa svim partnerima, uključujući zemlje u razvoju i najmanje razvijene zemlje, te raditi na multipolarnom svjetskom poretku; ističe da je potrebno izbjeći prekomjernu ovisnost gospodarstva EU-a o lancima opskrbe nekolicine glavnih trgovinskih partnera; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je potrebno poboljšati razmjenu informacija među državama članicama; poziva na daljnju razmjenu dobrih praksi, kako među državama članicama tako i između država članica i Komisije, u cilju postizanja sinergija i poboljšanja rezultata; u tom pogledu također naglašava potrebu za poboljšanjem strategija ocjenjivanja sporazuma te smatra da bi Komisija trebala osigurati bolju procjenu učinka za svaki trgovinski sporazum, koju bi neovisna tijela trebala pravodobno provesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja povećanje transparentnosti u trgovinskoj politici; pozdravlja odluku Vijeća da se 19. prosinca 2019. objavi mandat za pregovore o sporazumima o gospodarskom partnerstvu s regijom AKP-a; izražava zadovoljstvo nedavnim naporima koje je nova Komisija uložila u redovitije izvješćivanje Parlamenta o trenutačnom stanju pregovora koji su u tijeku, čime bi rad Komisije postao transparentniji, primjerice, stavljanje na raspolaganje detaljnih izvješća o posebnim odborima osnovanima u okviru CETA-e i sporazuma s Južnom Korejom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da Komisija i države članice moraju raditi na boljoj komunikacijskoj strategiji kad je riječ o trgovinskoj politici EU-a i podizanju razine osviještenosti u cilju učinkovite suradnje s društvom i dionicima; podsjeća da planovi pružaju priliku Komisiji da iznese i objasni razloge za određenu inicijativu i njezine ciljeve, kao i da surađuje s društvom i dionicima te da dobije povratne informacije; smatra da bi Komisija trebala zajamčiti potpunu transparentnost planova i drugih aktivnosti savjetovanja kako bi se maksimalno povećao njihov učinak i zajamčila uključenost dionika; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava žaljenje zbog ozbiljnih posljedica virusa COVID-19 i posljedične ekonomske blokade kad je riječ o globalnoj trgovini, pri čemu su smanjeni i uvoz u EU i izvoz iz njega, a lanci vrijednosti prekinuti i zaustavljeni; ističe da EU mora izvući pouke iz aktualne pandemije kako bi se smanjila njegova osjetljivost, posebno u određenim strateškim sektorima; smatra da EU i njegove države članice trebaju brzo djelovati kako bi se trgovinska politika iskoristila kao sredstvo za oporavak globalnog gospodarstva i ublažavanje recesije; čvrsto smatra da EU mora poboljšati svoju otvorenu stratešku autonomiju, pri čemu u vrijeme krize mora osigurati trgovinu utemeljenu na pravilima, mora izbjeći mjere kojima se ograničava i/ili narušava trgovina, te ne pristati na slične mjere iz trećih zemalja, što bi sve trebalo uključiti u reviziju trgovinske politike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na napredak u trenutačnim pregovorima, a posebno na obnovu pregovora o brzom sklapanju plurilateralnog sporazuma o slobodnom prometu medicinske opreme; snažno potiče sve zemlje da se pridruže Sporazumu WTO-a o ukidanju carina u farmaceutskoj industriji (nulta stopa) te smatra da se njezino područje primjene treba proširiti na sve farmaceutske i medicinske proizvode kako bi se osigurala prekogranična trgovina diljem svijeta; poziva članice WTO-a da tu temu učine prioritetom na dnevnom redu sljedećeg ministarskog sastanka WTO-a, uzimajući u obzir trgovinske sporazume kao načine da se poduzećima pomogne u diversifikaciji izvora; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da EU mora osigurati otvorene trgovinske tokove i održive globalne vrijednosne lance te se stoga mora suzdržati od ograničenja izvoza proizvoda kao što je osobna zaštitna oprema, za koju EU ovisi o trgovinskim partnerima u trećim zemljama; potiče države članice koje ograničavaju protok ključne robe na unutarnjem tržištu da odmah ukinu ograničenja izvoza te poziva Komisiju da primijeni nultu toleranciju na takva kršenja pravila jedinstvenog tržišta; smatra da EU mora pažljivo procijeniti i utvrditi ključne sektore i društvene osjetljive točke u kojima Unija mora osigurati svoju opskrbu proizvodima, te mora tražiti učinkovite i razmjerne pravne lijekove u trgovinskoj politici; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava žaljenje zbog ekonomskih gubitaka uslijed poremećaja međunarodne trgovine i globalnih vrijednosnih lanaca uzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19, koji mogu imati vrlo ozbiljan utjecaj na zemlje u razvoju; poziva Komisiju da osigura da njezine trgovinske odredbe sa zemljama u razvoju podržavaju pristup lijekovima i medicinskoj opremi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava potrebu da se pruži pomoć ruralnim i obalnim proizvođačima da se prilagode kriznim tržišnim uvjetima do kojih je došlo zbog izbijanja bolesti COVID-19 i da osmisle brzu strategiju prilagodbe i otpornosti na koronavirus kako bi održali razine prihoda za osnovne životne troškove, istovremeno osiguravajući održivo upravljanje poljoprivrednim, šumarskim i morskim ekosustavima, kao i ekosustavima bogatim biološkom raznolikošću; |
| --- | --- |

12.

WTO i plurilateralna suradnja

| 13. | naglašava da je ovo ključan trenutak za promicanje otvorenog, pravednog, uravnoteženog i održivog multilateralizma utemeljenog na vrijednostima te za poticanje globalnog trgovinskog sustava; izražava duboko žaljenje zbog zastoja u kojem se našao WTO, koji zahtijeva aktivne korake i predanost svih članica WTO-a; ponavlja da je i dalje predan obrani multilateralnog trgovinskog sustava koji se temelji na pravilima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava primarnu političku i gospodarsku važnost multilateralnog sustava te poziva međunarodne trgovinske partnere da rade na postizanju dobrog funkcioniranja sustava za rješavanje sporova u WTO-u te da nastave s ambicioznom reformom koju predvodi EU; u tom pogledu potiče Komisiju da pregovara o novim pravilima za borbu protiv pojava koje narušavaju trgovinu, a odnose se na netržišne politike i prakse, poduzeća u državnom vlasništvu i industrijske subvencije koje dovode do prekapacitiranosti, prisilnih politika i praksi prijenosa tehnologije te krađe intelektualnog vlasništva; potiče članice WTO-a da na ministarskoj konferenciji planiranoj za 2021. postignu ambiciozan i uravnotežen sporazum o dugotrajnom pitanju subvencija za ribarstvo i pošalju jasnu poruku da WTO još uvijek može izvršiti svoju pregovaračku funkciju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja višestrani privremeni sporazum o arbitraži u žalbenom postupku (MPIA), novi sustav koji će EU-u, zajedno s drugim članicama WTO-a koje sudjeluju u njemu, omogućiti prevladavanje trenutačnog zastoja u radu Žalbenog tijela WTO-a i omogućiti članicama sudionicama da očuvaju funkcionalan dvostupanjski sustav rješavanja sporova u WTO-u u slučaju da dođe do sporova među njima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatira napredak postignut tijekom tekućih sektorskih i plurilateralnih pregovora, posebno o domaćim propisima o uslugama, e-trgovini i olakšavanju ulaganja; naglašava da se ti sektorski pregovori temelje na zajedničkoj komunikaciji te bi se trebali voditi u cilju postizanja međusektorskog konsenzusa svih sudionika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja napredak postignut u pregovorima o multilateralnom sudu za ulaganja; napominje da bi sustav međunarodnog suda trebao biti stepenica prema uspostavi multilateralnog suda za ulaganja; izražava žaljenje zbog iznimno sporog napretka država članica u ukidanju bilateralnih ugovora o ulaganjima unutar EU-a te potiče Komisiju da po potrebi poduzme mjere; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izražava snažnu potporu aktualnoj trilateralnoj suradnji EU-a, SAD-a i Japana u pogledu ograničavanja praksi kojima se narušava tržište diljem svijeta; u tom pogledu pozdravlja zajedničku izjavu od 14. siječnja 2020. o industrijskim subvencijama; |
| --- | --- |

18.

Sjedinjene Američke Države

| 19. | izražava duboko žaljenje zbog nagle promjene smjera u trgovinskoj politici SAD-a tijekom protekle tri godine te izražava zabrinutost zbog povećanja jednostranih trgovinskih mjera i protekcionističkih mjera, uključujući nedavne odluke Ministarstva trgovine SAD-a o pokretanju daljnjih istraga u skladu s odjeljkom 232.; izražava žaljenje zbog činjenice da je 4. studenog 2019. SAD podnio službenu obavijest o povlačenju iz Pariškog sporazuma te podsjeća da bi zajednička trgovinska politika EU-a trebala doprinijeti realizaciji tog sporazuma; naglašava važnost ponovnog pokretanja pregovora između EU-a i SAD-a kako bi se riješili aktualni problemi, uključujući sporove; naglašava da je važno da poljoprivreda ostane izvan temi pregovora, kao i da se zajamče odgovarajući nadzor i zaštita sektora ribarstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da bi EU trebao nastaviti surađivati s SAD-om kao partnerom s kojim mora pronaći rješenja za trgovinska pitanja od zajedničkog interesa te za prijetnje i trgovinske napetosti, uključujući izvanteritorijalnu primjenu zakona koje je donio SAD, a koji su u suprotnosti s međunarodnim pravom; naglašava da bi EU trebao nastaviti ulagati napore u ponovnu uspostavu uzajamnog povjerenja i bliskih trgovinskih odnosa, osiguravajući pritom poštovanje europskih standarda; smatra da bi se ograničeni trgovinski sporazum s SAD-om mogao smatrati važnim korakom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da zajedno sa svojim partnerima u SAD-u pronađe načine za smirivanje napetosti u transatlantskoj trgovini, uključujući pronalazak kompromisnog rješenja s SAD-om o pitanju subvencija za civilne zrakoplove, posebno u pogledu aktualnog spora između Airbusa i Boeinga, te postizanje dogovora o ukidanju nezakonito uvedenih američkih carina na čelik i aluminij, kao i nezakonitih subvencija i antidampinških mjera za poljoprivredno-prehrambene proizvode, uključujući zrele masline; potiče Komisiju da uloži više napora u koordiniran i jedinstven odgovor EU-a; pozdravlja pregovore između EU-a i SAD-a o uzajamnom prihvaćanju rezultata ocjenjivanja sukladnosti; potiče Komisiju da ubrza suradnju u drugim područjima od zajedničkog interesa, kao što su standardi i druge necarinske prepreke, kako bi se olakšala trgovina te smanjile birokratske prepreke i troškovi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izražava žaljenje zbog toga što aktualne vlasti razmatraju povlačenje iz Općeg sporazuma o javnoj nabavi; potiče vlasti da ostanu stranka tog sporazuma; |
| --- | --- |

22.

Kina

| 23. | konstatira da Kina predstavlja tržište mogućnosti zbog svoje veličine i rasta, s obzirom da je drugi trgovinski partner EU-a po veličini, no da postoje mnoge prepreke za poduzeća iz EU-a kad je riječ o pristupu tom tržištu i poslovanju na njemu, i to zbog prirode kineskog gospodarstva, koje država vodi i subvencionira, a poduzeća u državnom vlasništvu imaju koristi od ekskluzivnog ili dominantnog pristupa tržištu; osuđuje sve vrste diskriminatornih mjera s kojima se u Kini suočavaju poduzeća iz EU-a; smatra da bi pošteno tržišno natjecanje između poduzeća iz EU-a i Kine dovelo do više mogućnosti i inovacija, te poziva Komisiju da kontinuirano prati stalne slučajeve diskriminacije i surađuje s kineskim vlastima kako bi se iskorijenila takva praksa i prepreke; prima na znanje da je Kina u svibnju 2019. povukla pritužbu WTO-u koju je podnijela zbog netržišnog tretmana EU-a u kontekstu antidampinških mjera; pozdravlja ishod spora između EU-a i Kine, koji označava kraj statusa Kine kao tržišnog gospodarstva, u skladu sa stajalištem Parlamenta iz svibnja 2016. (12); |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja činjenicu da su 6. studenog 2019. zaključeni pregovori o sporazumu o oznakama zemljopisnog podrijetla između EU-a i Kine, što smatra pozitivnim korakom prema zaštiti proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla EU-a u Kini, te poziva na njegovu brzu ratifikaciju, kao i na ažurirano zakonodavstvo i snažniju provedbu; ustraje u tome da se taj sporazum o oznakama zemljopisnog podrijetla ne smije kršiti u okviru prve faze trgovinskog sporazuma između SAD-a i Kine; poziva Komisiju da prati stanje u pogledu pristupa tržištu za europske proizvode tijekom provedbe tog sporazuma; konstatira da je, prema najnovijem izvješću o zaštiti i provedbi prava intelektualnog vlasništva, više od 80 % zapljena krivotvorene i piratske robe odnosi na robu podrijetlom iz Kine, što je bio slučaj i 2018. i 2019.; poziva Komisiju da istraži dodatne alate za rješavanje tih pitanja i da zajamči potpunu zaštitu prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potiče Komisiju da zaključi pregovore o ambicioznom sporazumu o ulaganjima s Kinom, s učinkovitim poglavljem o trgovini i održivom razvoju, kojim bi se uklonile sve prepreke otvorenosti tržišta u Kini; raduje se zaključivanju pregovora do kraja 2020., kako je dogovoreno na sastanku na vrhu EU-a i Kine 2019.; međutim, smatra da bi sadržaj sporazuma trebao imati prednost u odnosu na brzinu njegova sklapanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izražava zgražanje izvješćem Australskog instituta za stratešku politiku objavljenim u veljači 2020., u kojemu se iznose dokazi za eksploataciju ujgurskih radnika u kineskim tvornicama, uključujući u tvornicama koje sudjeluju u vrijednosnim lancima poduzeća iz EU-a; izražava duboku zabrinutost zbog zabilježenih učinaka inicijative „Jedan pojas, jedan put” na ljudska prava u Kini i Pakistanu; poziva Komisiju da iskoristi sva dostupna sredstva kako bi stala na kraj eksploataciji Ujgura; poziva europska poduzeća da prestanu s bilo kakvim oblikom uključenosti u kršenja ljudskih prava u Kini; ustraje u tome da se prisilni rad Ujgura mora isključiti iz opskrbnih lanaca proizvoda koji se uvoze na jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

26.

Novo partnerstvo s Afrikom

| 27. | pozdravlja objavu Zajedničke komunikacije za sveobuhvatnu strategiju EU-a i Afrike; poziva EU da više surađuje s afričkim zemljama kako bi se uspostavilo učinkovito i čvrsto partnerstvo, u skladu s trgovinskim aspektima strategije razvoja Afrike do 2063., čime bi se promicali održivi gospodarski razvoj, rast i sigurnost opskrbe hranom na afričkom kontinentu; naglašava da brojke iz nedavnog izvješća od 10. veljače 2020. o općem sustavu povlastica (OSP) za razdoblje 2018. – 2019. pokazuju povećanje stope korištenja povlastica u zemljama korisnicama programa; poziva Komisiju da poveća svoju tehničku i gospodarsku potporu putem mjera pomoći za trgovinu između EU-a i afričkih zemalja, kao i među afričkim zemljama; u tom kontekstu napominje da bi pomoć za trgovinu trebala biti ključna sastavnica trgovinskih odnosa s Afrikom nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja napredak postignut u pogledu provedbe kontinentalnog područja slobodne trgovine u Africi (ACFTA), čiji je cilj stvoriti jedinstveno kontinentalno tržište robe i usluga sa slobodnim kretanjem ljudi i ulaganja; pozdravlja potporu EU-a osnivanju novog trgovinskog opservatorija Afričke unije; poziva na stalnu potporu EU-a kontinentalnom području slobodne trgovine u Africi (ACFTA) u skladu sa Savezom Afrike i Europe za održiva ulaganja i radna mjesta; poziva na pravilnu provedbu i produbljivanje postojećih sporazuma o gospodarskom partnerstvu u cilju poticanja trgovine i ulaganja; pozdravlja stupanje na snagu sporazuma o gospodarskom partnerstvu sa zemljama istočne i južne Afrike te Južnoafričkom razvojnom zajednicom (SADC), kao i privremeni sporazum o gospodarskom partnerstvu s Ganom i Côte d’Ivoireom, te izražava žaljenje zbog nedostatka napretka u ratifikaciji preostalih regionalnih sporazuma o gospodarskom partnerstvu; izražava potporu viziji iznesenoj u govoru o stanju Unije 2018. o trgovinskom sporazumu između kontinenata koji bi trebao biti gospodarsko partnerstvo među jednakima, čime bi se ostvarile obostrane koristi i doprinijelo unaprjeđenju ciljeva održivog razvoja te podupiranju razvoja konkurentnih lokalnih i regionalnih vrijednosnih lanaca i otpornih fiskalnih sustava; |
| --- | --- |

28.

| 29. | štoviše, naglašava važnost zajedničkog praćenja sporazuma o gospodarskom partnerstvu uz podršku lokalnih partnera i organizacija civilnog društva; poziva Komisiju da izvrši dubinsku analizu postojećih sporazuma o gospodarskom partnerstvu u pogledu pitanja poput lokalnih gospodarstava, tržišta rada, gubitka biološke raznolikosti, krčenja šuma i jagme za zemljištem kako bi utvrdila jesu li potrebne promjene; |
| --- | --- |

29.

Zemlje u razvoju

| 30. | naglašava da trgovina može biti važan alat za postizanje ciljeva održivog razvoja jer doprinosi smanjenju siromaštva; u tu svrhu ističe da je potrebno usredotočiti se na uzajamno korisne sporazume o slobodnoj trgovini, diversifikaciju izvoza, dodavanje vrijednosti te mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća; ističe da je EU posvećen snažnoj, učinkovitoj i vjerodostojnoj trgovinskoj politici kao temelju za pravedan i otvoren multilateralni i uključivi trgovinski sustav koji se temelji na pravilima i uspostavlja ravnopravne uvjete u interesu svih zemalja, među ostalim zemalja u razvoju, što je ključno za njihovu daljnju integraciju u globalne vrijednosne lance; podsjeća da bi trgovinska i razvojna politika EU-a trebala doprinijeti regionalnoj integraciji i uključivanju zemalja u razvoju u globalne vrijednosne lance, kao i njihovom usponu unutar njih; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da su zemlje u razvoju najpogođenije fenomenom utaje poreza, što ih lišava milijardi eura javnih prihoda svake godine; poziva da se u trgovinske sporazume sa zemljama u razvoju uključe odredbe za pomoć u borbi protiv nezakonitih financijskih tokova i utaje poreza korporacija i multinacionalnih poduzeća, a u cilju osiguranja plaćanja poreza ondje gdje se stvaraju profit i stvarne ekonomske vrijednosti te uklanjanja smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti; |
| --- | --- |

31.

Japan, Singapur i Vijetnam

| 32. | pozdravlja stupanje na snagu Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Japana od 1. veljače 2019. i napominje da se, prema prvim podacima nakon godinu dana provedbe (13), izvoz iz EU-a u Japan povećao za 6,6 % u usporedbi s istim razdobljem prethodne godine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja stupanje na snagu Sporazuma o trgovini između EU-a i Singapura od 21. studenoga 2019.; pozdravlja napredak u provedbi sporazuma između EU-a i Vijetnama i poziva na daljnji brz napredak, posebno u uspostavi zajedničkih institucija i ratifikaciji preostalih temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada kao i obveza u vezi s ljudskim pravima, pri čemu poziva Komisiju da osigura njihovu konkretnu provedbu u suradnji s ESVD-om; poziva države članice da nastave s ratifikacijom Sporazuma o zaštiti ulaganja između EU-a i Vijetnama kako bi, zajedno sa Sporazumom o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama, mogao što prije stupiti na snagu; napominje da je 2018. vrijednost izvoza robe EU-a u Vijetnam iznosila 13,8 milijardi EUR te ističe da će se sporazumima o slobodnoj trgovini koji se temelje na pravilima i sporazumima o zaštiti ulaganja osigurati predvidljivost i vladavina prava za ulagače, kao i pozitivno povećati izvoz u oba smjera te stvoriti stabilnost i povjerenje za mala i srednja poduzeća; smatra da su ti sporazumi korak prema sklapanju sporazuma o slobodnoj trgovini s cijelim područjem koje obuhvaća Udruženje država jugoistočne Azije (ASEAN); |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da se navedenim trima sporazumima učvršćuje strateška dinamika Europske unije u ključnom području svijeta koje karakterizira brz rast stanovništva i prihoda, uz znatne mogućnosti za naše subjekte; nadalje, smatra da bi EU svojom većom prisutnošću mogao stvoriti alternativu dominaciji Kine na tom području; |
| --- | --- |

34.

Latinska Amerika i Karibi

| 35. | ističe važnost jačanja uzajamno korisnih trgovinskih i političkih odnosa s Latinskom Amerikom; podsjeća da Europska unija i Latinska Amerika održavaju blisku suradnju na temelju svojih povijesnih, kulturnih i gospodarskih veza, pri čemu su Latinska Amerika i Karibi peti po veličini trgovinski partner EU-a; smatra da je prisutnost EU-a u regiji ključna za jačanje suradnje koja se temelji na zajedničkim vrijednostima, kao i za ostvarivanje politike vanjskog djelovanja EU-a, posebice u smislu jačanja multilateralnog trgovinskog sustava utemeljenog na pravilima; poziva Komisiju da pojasni svoju namjeru u vezi s budućim trgovinskim sporazumima i sporazumima o pridruživanju kad je riječ o pitanju podjele teksta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava važnost nedavno zaključene modernizacije Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Meksika i sklapanja Sporazuma o pridruživanju s Mercosurom jer oba sporazuma imaju potencijal za produbljivanje našeg strateškog partnerstva s Latinskom Amerikom, stvaranje dodatnih prilika u našim trgovinskim odnosima s tim zemljama i doprinos diversifikaciji opskrbnih lanaca za europsko gospodarstvo; smatra da Sporazum o pridruživanju između EU-a i Mercosura predstavlja najveći sporazum između dvaju blokova te vrste te ima potencijal za stvaranje obostrano korisnog otvorenog tržišta koje obuhvaća otprilike 800 milijuna građana; ističe da se tim sporazumom, kao i svim trgovinskim sporazumima EU-a, moraju zajamčiti pošteno tržišno natjecanje i poštovanje europskih proizvodnih standarda i metoda; ističe da taj sporazum sadrži obvezujuće poglavlje o održivom razvoju koje se mora primjenjivati, provesti i u potpunosti ocijeniti, kao i konkretne obveze u pogledu radničkih prava i zaštite okoliša, uključujući provedbu Pariškog klimatskog sporazuma i relevantnih provedbenih pravila; naglašava da se Sporazum između EU-a i Mercosura ne može ratificirati u sadašnjem obliku; |
| --- | --- |

36.

| 37. | čvrsto smatra da će modernizacija Sporazuma o pridruživanju s Čileom doprinijeti daljnjem povećanju prisutnosti EU-a u široj regiji i promicanju međunarodnog trgovinskog programa utemeljenog na održivom razvoju, većoj zaštiti standarda u pogledu okoliša i rada te poštovanju ljudskih prava; poziva Komisiju da osigura da se u aktualnim pregovorima ta načela provedu u djelo i da se dogovor postigne na vrijeme; |
| --- | --- |

37.

Aktualni pregovori o sporazumima o slobodnoj trgovini

| 38. | poziva na ambiciozan plan pregovora o aktualnim sporazumima o slobodnoj trgovini, posebno s Australijom i Novim Zelandom, Tunisom, Marokom i Indonezijom, te u skladu sa zelenim planom, vodeći računa o osjetljivoj prirodi određenih poljoprivrednih proizvoda kao što su govedina, ovčje meso, mliječni proizvodi i voće; ponavlja svoj poziv na brzo otvaranje pregovora o ulaganjima s Tajvanom te poziva Komisiju da pokrene pripremne radnje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zauzima pragmatičan pristup pitanju trgovinskih odnosa s Ujedinjenom Kraljevinom, koji bi trebali biti sveobuhvatni i ambiciozni, usmjereni na nulte stope carine i nulte kvote, te bi se trebali temeljiti na načelima u pogledu trgovine, ulaganja i konkurentnosti utvrđenima u preporuci od 18. lipnja 2020. o pregovorima o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske (14); napominje da se u Političkoj izjavi od 17. listopada 2019., koju podržava Ujedinjena Kraljevina, navodi da će se buduće gospodarsko partnerstvo temeljiti na odredbama kojima se osiguravaju jednaki uvjeti za otvoreno i pošteno tržišno natjecanje, osobito ako do kraja 2020. ne dođe do dogovora; ističe da su države članice EU-a neto izvoznici u Ujedinjenu Kraljevinu i da pronalazak rješenja koje zadovoljava obje strane mora biti prioritet kako bi se zajamčilo poštovanje i zaštita interesa izvoznika i ulagača iz EU-a; poziva Komisiju da poveća konkurentnost kompanija te malih i srednjih poduzeća iz EU-a; |
| --- | --- |

39.

| 40. | potiče Komisiju da iskoristi zamah koji je posljedica povlačenja Ujedinjene Kraljevine za racionalizaciju politika EU-a, smanjenje birokracije i povećanje konkurentnosti kompanija te malih i srednjih poduzeća iz EU-a; naglašava da bi cilj sporazuma o slobodnoj trgovini s Ujedinjenom Kraljevinom trebao biti omogućavanje najbližeg mogućeg pristupa tržištu i olakšavanje trgovine kako bi se poremećaji na tržištu sveli na najmanju moguću mjeru te osigurali ravnopravni uvjeti; |
| --- | --- |

40.

Provedba sporazumâ o slobodnoj trgovini

| 41. | prima na znanje rezultat predstavljen u izvješću Komisije o provedbi sporazumâ o slobodnoj trgovini, posebno s Južnom Korejom, srednjom Amerikom / Latinskom Amerikom, Kanadom i istočnim partnerima; naglašava da trgovinski sporazumi EU-a u većini slučajeva imaju pozitivne rezultate u postizanju svojeg primarnog cilja, a to je stvaranje znatnih mogućnosti za izvoznike iz EU-a na trgovinskim tržištima trećih zemalja; međutim, ističe da procjene Komisije upućuju na povećani negativni gospodarski učinak prepreka trgovini i ulaganjima kao rezultat protekcionističkog trenda; poziva Komisiju da nastavi provoditi ex post procjene učinka trgovinskih sporazuma na naše gospodarstvo, među ostalim na održivost; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče Komisiju da stalno traži načine za poboljšanje trgovinskih odnosa i daljnje produbljivanje gospodarske integracije sa zemljama Istočnog partnerstva, osobito u slučaju triju pridruženih zemalja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća na pozitivne pomake u pogledu trgovinskog sporazuma između EU-a i Kanade (CETA); napominje da je tijekom prve pune kalendarske godine provedbe bilateralna trgovina robom, uključujući poljoprivredno-prehrambene proizvode, porasla za 10,3 % u odnosu na prosjek prethodne tri godine; podsjeća da je trgovinski suficit EU-a s Kanadom porastao za 60 % te da je stvorio dodatne mogućnosti za naše izvoznike; također podsjeća da su od privremenog stupanja na snagu tog sporazuma dvije stranke uspostavile čvrsto partnerstvo time što su originalni tekst popratile važnim preporukama o trgovini, klimatskim mjerama i Pariškom sporazumu, rodu, malim i srednjim poduzećima, što smatra dokazom dinamike trgovinskog sporazuma u fazi provedbe; poziva Komisiju da Parlamentu dostavi novije podatke o izvozu malih i srednjih poduzeća iz EU-a kao i o općoj održivosti tog sporazuma; podsjeća na važnost jačanja provedbe i praćenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponovno izražava zabrinutost zbog niske stope iskorištenosti povlastica za izvoz iz EU-a koju su prijavili neki od povlaštenih partnera EU-a, što upućuje na ograničene koristi od strategije trgovinskog bilateralizma za manje gospodarske subjekte; posebno primjećuje veliku razliku između korištenja povlastica za izvoz iz EU-a u različite trgovinske partnerske zemlje te male razlike u pogledu uvoza u EU iz različitih trgovinskih partnerskih zemalja; poziva Komisiju da dodatno analizira iskorištavanje povlastica i osmisli nove inovativne instrumente i praktična rješenja; u tom pogledu naglašava važnost fleksibilnih, ujednačenih i jednostavnih pravila o podrijetlu; poziva Komisiju da zajedno s državama članicama pojednostavi rad na učinkovitijim strategijama komunikacije i promicanja trgovine te da iskoristi puni potencijal delegacija EU-a diljem svijeta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da velik broj trgovinskih i netrgovinskih prepreka, kao i sadašnjih razlika u razini i kvaliteti kontrola, carinskih postupaka i politika sankcija na ulaznim točkama EU-a u carinsku uniju često dovode do narušavanja trgovinskih tokova, čime se ugrožava cjelovitost jedinstvenog tržišta; stoga poziva Komisiju da otkloni taj nedostatak te da zajamči da se poduzeća mogu pošteno natjecati pod jednakim uvjetima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da je zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla jedna od ofenzivnih točaka Unije u pregovorima o trgovinskim sporazumima te ističe koliko je važno da partneri EU-a poštuju dotične odredbe; poziva Komisiju da osigura veću usklađenost s tim odredbama u postojećim i budućim trgovinskim sporazumima; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju da posebno razmotri kumulativne učinke sporazuma EU-a o slobodnoj trgovini na preusmjeravanje trgovine, kako za EU tako i za partnerske zemlje, te da usporedi rezultate s pojedinačnim procjenama učinka i stvarnim brojkama; |
| --- | --- |

47.

| 48. | posebno ističe važnost uključivanja nacionalnih parlamenata, civilnog društva i privatnog sektora svih stranaka u trgovinskim pregovorima; poziva na veće sudjelovanje i savjetovanje socijalnih partnera i civilnog društva u pregovorima i provedbi trgovinskih sporazuma, posebno u nadležnosti domaćih savjetodavnih skupina, čija bi se uloga praćenja mogla proširiti na sve dijelove trgovinskih sporazuma, a ne samo na poglavlja o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

48.

Trgovina i održivi razvoj

| 49. | podsjeća na svoje stajalište izraženo u prethodnom izvješću o provedbi zajedničke trgovinske politike; naglašava da akcijski plan s 15 točaka od 27. veljače 2018. koji su iznijele službe Komisije predstavlja dobru osnovu za razmatranje kako bi se poboljšala provedba poglavlja o trgovini i održivom razvoju; ističe da sporazumi nove generacije sadržavaju klauzule o ljudskim pravima i poglavlja o održivom razvoju, čijom se dosljednom i potpunom provedbom nastoji zajamčiti i promicati poštovanje ljudskih prava, vrijednosti Unije te visokih radnih, socijalnih i okolišnih standarda; prima na znanje procjenu poglavljâ o održivom razvoju u izvješću Komisije o provedbi sporazumâ o slobodnoj trgovini te poziva na pravovremenu provedbu postojećih odredbi o trgovini i održivom razvoju; poziva Komisiju da razvije preciznu i konkretnu metodologiju praćenja i ocjenjivanja provedbe tih poglavlja s obzirom na to da nije moguće donijeti ocjenu samo na temelju kvantitativnih podataka; poziva Komisiju da iznese prijedloge o tome kako osnažiti provedbu poglavlja o održivom razvoju u trgovinskim sporazumima; |
| --- | --- |

49.

| 50. | prima na znanje inicijativu koju je pokrenula Glavna uprava Komisije za pravosuđe i potrošače (DG JUST), a koja se odnosi na obvezni postupak dužne pažnje za poduzeća, uključujući njegovu uključenost u trgovinske sporazume EU-a, kao i na mehanizam kojim se osigurava učinkovita provedba; ističe da bi se prijedlogom o obveznoj dužnoj pažnji trebalo osigurati da se tim mjerama europskim malim i srednjim poduzećima ne nametne dodatno opterećenje ili da se ne smanji njihova konkurentnost; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ponovno poziva Komisiju i države članice da konstruktivno sudjeluju u pregovorima o pravno obvezujućem ugovoru UN-a za transnacionalne korporacije i druga trgovačka društva u pogledu ljudskih prava, s ciljem omogućavanja pristupa pravosuđu žrtvama kršenja ljudskih prava kao i mehanizmima pravne zaštite; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja inicijativu Komisije za europski zeleni plan i naglašava da bi je trebalo aktivno popratiti trgovinskom strategijom EU-a koja je ekološki, gospodarski i socijalno uravnotežena; pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala da će poštovanje Pariškog klimatskog sporazuma postati „ključna klauzula” u trgovinskim sporazumima; |
| --- | --- |

52.

| 53. | konstatira da trenutačni pristup već doprinosi rješavanju pitanja neispunjavanja obveza; međutim, poziva Komisiju da bude opreznija i da uči iz svojeg iskustva, što je vidljivo iz osnivanja stručnog vijeća na zahtjev EU-a, u okviru Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Južne Koreje, nakon što Južna Koreja nije ratificirala konvencije Međunarodne organizacije rada o pravima radnika, posebno o slobodi udruživanja i kolektivnom pregovaranju; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podsjeća da su rani napori Komisije i Parlamenta u trgovinskim pregovorima s Meksikom i Vijetnamom uspješno potaknuli obje zemlje na ratifikaciju Konvencije br. 98 Međunarodne organizacije rada o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje, pri čemu ju je Meksiko ratificirao u studenom 2018., a Vijetnam u lipnju 2019.; čestita objema zemljama na tako važnom koraku; poziva Komisiju da prati napredak postignut u provedbi drugih konvencija Međunarodne organizacije rada te da bez odgode osnuje međuparlamentarni odbor kako je dogovoreno u okviru Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama, pri čemu posebnu pozornost treba posvetiti zabrani dječjeg rada; izražava žaljenje zbog činjenice da Vijetnam nije ratificirao konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 87 o slobodi udruživanja; poziva Komisiju da pomno prati situaciju i da zatraži savjetovanje s vijetnamskom vladom ako ona ne poduzme kontinuirane i trajne napore prema ratifikaciji, kako je predviđeno Sporazumom; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podsjeća na potrebu za učinkovitim akcijskim planom za provedbu cilja nulte tolerancije na dječji rad u sporazumima o slobodnoj trgovini, i to izgradnjom snažnog partnerstva s nevladinim organizacijama i nacionalnim tijelima kako bi se razvile snažne socijalne i gospodarske alternative za obitelji i radnike, u skladu s mjerama poduzetima u okviru razvojne politike EU-a; |
| --- | --- |

55.

| 56. | napominje da bi poglavlja o trgovini i održivom razvoju u trgovinskim sporazumima trebala biti jedan od pokretača vanjske dimenzije europskog zelenog plana; naglašava da bi svaki novi mehanizam za prilagodbu emisija ugljika trebao biti u skladu s pravilima WTO-a i sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini; ističe da poduzeća iz EU-a ne bi trebala biti u nepovoljnom položaju u odnosu na konkurenciju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | konstatira da bi se trgovinska i ulagačka politika EU-a trebala koristiti kao sredstvo za odgovorno upravljanje opskrbnim lancima, što uključuje jamčenje da poduzeća poštuju ljudska prava, radnička prava i okolišne standarde te da postoji pristup pravosuđu; prima na znanje obveze Komisije da će predstaviti zakonodavni prijedlog do 2021.; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju da zajamči djelotvornu provedbu i nadzor uvjeta koji se odnose na ljudska prava i povezani su s jednostranim trgovinskim povlasticama kao što su OSP ili OSP+; naglašava da bi trgovinska politika EU-a trebala pomoći u borbi protiv nezakonite trgovine, krčenja i degradacije šuma; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da bi trebalo u potpunosti uzeti u obzir trgovinsku dimenziju konferencije COP15 Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti; podsjeća na svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15) (15) u kojoj poziva Komisiju i države članice da aktivno surađuju s trećim zemljama, posebno putem svojih instrumenata za vanjsko djelovanje, kao što je Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI), kako bi se promicali i odredili ciljevi za mjere za zaštitu biološke raznolikosti, očuvanje i obnovu te upravljanje njima, posebno u svim multilateralnim i trgovinskim sporazumima, kao i mjera protiv neusklađenosti; stoga poziva Komisiju da u sve buduće trgovinske sporazume uvrsti provediva poglavlja o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | traži od EU-a da, uz uobičajene temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada, potiče svoje gospodarske partnere da ratificiraju i provedu Konvenciju 189 o radnicima u kućanstvu, Konvenciju 156 o radnicima s obiteljskim odgovornostima i Konvenciju 190 o nasilju i uznemiravanju; |
| --- | --- |

60.

Zaštita trgovinskih interesa EU-a

| 61. | podsjeća da napori za očuvanje trgovine koja se temelji na pravilima moraju imati ključnu ulogu u našoj trgovinskoj strategiji te u tom kontekstu pozdravlja činjenicu da je 2018. usvojena modernizacija paketa instrumenata trgovinske zaštite te novi mehanizam za provjeru stranih izravnih ulaganja; ističe da su ciljevi tog mehanizma za provjeru suradnja i moguće ograničenje u pogledu stranih ulaganja u strateškim sektorima u cilju zaštite Unije i njezinih država članica; poziva Komisiju da osigura učinkovitu provedbu instrumenata trgovinske zaštite kako bi se europska industrija zaštitila od nepoštenih tržišnih praksi te kako bi se ocijenili i ojačali zaštitni instrumenti kako bi mogli bolje reagirati na izvanredne okolnosti i bolje se prilagoditi jačanju europske industrije učinkovitim predviđanjem poremećaja na tržištu zbog trgovinskih tokova; naglašava potrebu za snažnom provjerom i suradnjom u kontekstu nakon COVID-a 19, u kojem bi neki strateški sektori EU-a mogli biti izloženi pritisku; naglašava, međutim, da se novi mehanizam za provjeru izravnih stranih ulaganja nikada ne bi trebao upotrebljavati kao protekcionistička mjera; pozdravlja Bijelu knjigu o inozemnim subvencijama i poziva Komisiju da po potrebi podnese zakonodavni prijedlog ako se trenutačni alati pokažu nedostatnima; |
| --- | --- |

61.

| 62. | konstatira da trenutačno dolazi do golemog porasta uvoza čelika iz Kine i ostalih trećih zemalja, što ozbiljno utječe na europsku industriju i ugrožava velik broj radnih mjesta; ističe da postupak revizije trenutačnih zaštitnih mjera za uvoz proizvoda od čelika treba uključivati smanjenje postojećih kvota u skladu s uvezenim viškom kapaciteta te ukidanje mogućnosti prijenosa neiskorištenih kvota; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja najavu Komisije o imenovanju glavnog službenika za provedbu trgovinskih propisa (CTEO) početkom 2020. za praćenje i poboljšanje usklađenosti s trgovinskim sporazumima EU-a; napominje da bi se pravila u okviru trgovinskih sporazuma EU-a trebala pravilno provoditi kako bi se zajamčila njihova učinkovitost i ispravili poremećaji na tržištu; naglašava potrebu da se to novootvoreno radno mjesto usredotoči na provedbu i primjenu naših trgovinskih sporazuma, kao i na kršenje pristupa tržištu te obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja; smatra da CTEO ne bi trebao samo pratiti i provoditi obveze u području zaštite okoliša i rada u okviru trgovinskih sporazuma EU-a s trećim zemljama, nego se i usredotočiti na provedbu svih poglavlja trgovinskih sporazuma kako bi se zajamčilo da se oni u potpunosti iskoriste; poziva Komisiju da dodatno obrazloži tu ulogu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Vijeće da osigura brz dogovor o instrumentu za međunarodnu nabavu kako bi se osigurali pravna sigurnost, reciprocitet i jednaki uvjeti za subjekte iz EU-a; poziva na uključivanje globalnog kataloga osnovnih zdravstvenih proizvoda za izvanredne situacije kako bi se izbjegle buduće zlouporabe dobavljača iz trećih zemalja u međunarodnoj trgovini u slučaju globalne pandemije; napominje da su tržišta javne nabave Unije najotvorenija na svijetu i da određene treće zemlje imaju vrlo ograničen pristup takvim tržištima; naglašava važnost promicanja reciprociteta i uzajamne koristi u području pristupa tržištima i javnoj nabavi u korist poduzeća iz EU-a; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava potrebu uspostave odgovarajućih mehanizama za provjeru ulaganja u svim državama članicama radi zaštite od rizika povezanih sa sigurnošću i javnim redom; potiče države članice koje još nemaju mehanizme za provjeru da uvedu privremena rješenja i poziva Komisiju da aktivno podrži takve napore; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe da izravna strana ulaganja u EU i stjecanje zdravstvene skrbi i druge ključne infrastrukture od strane stranih ulagača mogu naštetiti naporima EU-a u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19 u Europi; u tom pogledu pozdravlja komunikaciju Komisije o smjernicama za države članice prije primjene Uredbe o provjeri izravnih stranih ulaganja; potiče države članice koje još nisu uvele mehanizam za provjeru da to hitno učine; nadalje, poziva sve države članice da se koriste svim dostupnim instrumentima kako bi osigurale uspostavu učinkovitih mehanizama za procjenu potencijalnih ulaganja i akvizicija povezanih s prijetnjama kritičnoj zdravstvenoj infrastrukturi u EU-u te da, po potrebi, poduzmu mjere za ublažavanje ili prevenciju; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ponovno ističe potrebu za jednakim uvjetima za europske industrije koje primjenjuju ambiciozne klimatske, okolišne, ekološke i socijalne standarde te za one trgovinske partnere koji ne poštuju iste visoke standarde; stoga smatra da je hitno potreban mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika usklađen s WTO-om i kojim se jača globalno klimatsko djelovanje i štite europske industrije od nepoštenog tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva čelnike EU-a i Komisiju da donesu odvažne odluke o reformi sustava vlastitih sredstava EU-a, uključujući uvođenje skupa novih vlastitih sredstava; ponovno potvrđuje svoje stajalište, kako je navedeno u privremenom izvješću o višegodišnjem financijskom okviru (VFO), u pogledu popisa potencijalnih kandidata za nova vlastita sredstva: zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit, oporezivanje digitalnih usluga, porez na financijske transakcije, prihod od sustava trgovanja emisijskim jedinicama, doprinos za plastiku i mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika usklađen s WTO-om (16); |
| --- | --- |

68.

| 69. | izražava zabrinutost zbog stalnog širenja mehanizama arbitraže između ulagača i država putem sporazuma o ulaganju; podsjeća da su takvi paralelni pravosudni sustavi osmišljeni tako da pogoduju korporativnim interesima i pravima, ali ne i dužnostima i odgovornostima poduzeća, te da mogu ugroziti politički prostor država i legitimno pravo na zakonsko uređivanje; osuđuje činjenicu da su odvjetnička društva počela promicati savjete o tome kako strani ulagači mogu podnositi zahtjeve za arbitražu zbog vladinih mjera povezanih s bolešću COVID-19; poziva na moratorij na sve arbitražne zahtjeve povezane s mjerama usmjerenima na zdravstvenu, gospodarsku i socijalnu dimenziju pandemije i njezine posljedice; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva na ponovno pokretanje pregovora o Sporazumu o ekološkim dobrima i poziva Komisiju da predloži jednostrane izmjene tarifa koje se primjenjuju na „zelene proizvode” ako se za njih može utvrditi da doprinose postizanju ciljeva europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva na povećanje vanjske dimenzije inicijativa za kružno gospodarstvo (17) u odnosima EU-a s trećim zemljama putem regulatorne suradnje i dijaloga; |
| --- | --- |

71.

Trgovina uslugama i digitalna trgovina

| 72. | pozdravlja aktualne plurilateralne pregovore o ključnim područjima trgovine uslugama, posebno o domaćem zakonodavstvu u području usluga i olakšavanju ulaganja; napominje da je komercijalna prisutnost u trećoj zemlji glavni način opskrbe za usluge trgovanja i e-trgovinu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | naglašava da je EU daleko najveći svjetski izvoznik usluga i da usluge čine oko 70 % BDP-a EU-a; posebno ističe relativnu otpornost trgovine uslugama tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 i naglašava njezinu ulogu u gospodarskom oporavku u Europi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | naglašava potrebu za olakšavanjem međunarodnih napora za oporavak otvorenom i poštenom trgovinom, uključujući digitalnu trgovinu, za što je potreban moratorij na carine na elektroničke prijenose; podržava Zajedničku izjavu WTO-a o elektroničkoj trgovini u kojoj se zalaže za globalna pravila u tom području; poziva na otvorenost prema smislenom ishodu kojim bi se olakšao prekogranični protok podataka i uklonile neopravdane prepreke trgovini elektroničkim putem, u potpunosti u skladu s pravom EU-a o zaštiti privatnosti i podataka i Općom uredbom o zaštiti podataka, te da iskoristi fleksibilnost koju pružaju pregovaračke smjernice; pozdravlja činjenicu da ti pregovori okupljaju velik broj članica WTO-a i poziva da ih se zadrži što otvorenijima i uključivijima; |
| --- | --- |

74.

Mala i srednja poduzeća (MSP)

| 75. | konstatira da MSP-ovi čine otprilike 30 % vrijednosti izvoza robe iz EU-a i više od 80 % svih poduzeća iz EU-a koja izvoze robu, ali da je samo 5 % MSP-ova aktivno na međunarodnoj razini, što znači da velika većina ovisi o dinamičnosti unutarnjeg tržišta; podržava ideju da bi posebno poglavlje o MSP-ovima trebalo biti dio svih predloženih sporazuma o slobodnoj trgovini, kao što je učinjeno u slučaju sporazuma između EU-a i Japana i moderniziranog sporazuma s Meksikom, te da bi MSP-ove trebalo uključiti u reviziju postojećih sporazuma o slobodnoj trgovini; napominje da prepreke trgovini i birokracija predstavljaju posebno opterećenje za MSP-ove; poziva Komisiju da nastavi ulagati napore u pružanje potpore mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima, s posebnim naglaskom na ona koja vode žene i mjerama za njih; poziva EU i države članice da pri uspostavi službi za pomoć izvoznicima osobitu pozornost obrate na posebne okolnosti mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća kojima upravljaju žene, da iskoriste mogućnosti stvorene sporazumima o slobodnoj trgovini i da osnaže usluge, tehnologije i infrastrukturu (kao što je pristup internetu) koje su od osobite važnosti za ekonomsko osnaživanje žena i mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća kojima upravljaju žene; |
| --- | --- |

75.

| 76. | traži od Komisije, u suradnji s državama članicama, poduzećima i dionicima olakša uporabu i razumijevanje pravila o podrijetlu za MSP-ove; podsjeća Komisiju na njezin cilj da početkom 2020. pokrene poseban alat za samoprocjenu pravila o podrijetlu za MSP-ove na platformi Access2Market kako bi se poduzećima pomoglo da procijene može li proizvod imati koristi od povlastica u okviru određenog trgovinskog sporazuma EU-a, kako bi se MSP-ovima olakšalo korištenje povlastica u okviru trgovinskih sporazuma EU-a te kako bi MSP-ovi u konačnici imali sve koristi od trgovinskih sporazuma i pristupa stranim tržištima pružanjem korisnih, ažuriranih i praktičnih informacija o trgovinskoj politici, a posebno o sporazumima o slobodnoj trgovini; ponovno poziva Komisiju da prati učinke svoje trgovinske politike na MSP-ove jer ona imaju ključnu ulogu u međunarodnoj trgovini te podsjeća da zbog njihove veličine i ograničenih resursa administrativni troškovi i birokracija nerazmjerno utječu na MSP-ove; |
| --- | --- |

76.

Rod i trgovina

| 77. | naglašava mogućnost da sporazumi EU-a o slobodnoj trgovini promiču rodnu ravnopravnost i jačaju gospodarski položaj žena u trećim zemljama te poziva Komisiju da se bori protiv eksploatacije žena; poziva Komisiju i Vijeće da predlože pregovore o posebnom poglavlju o rodu u sporazumima EU-a o trgovini i ulaganju; podržava preporuke o rodu i trgovini koje je objavio Zajednički odbor EU-a i Kanade, kojima se uspostavlja platforma za promicanje razumijevanja načina na koji trgovinski sporazumi mogu doprinijeti rodnoj ravnopravnosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | napominje da 26 procjena učinka održivosti dovršenih do lipnja 2017. nije sadržavalo posebne statističke podatke o trgovini i rodu te da ni u izvješću o provedbi za 2018. nisu navedeni nikakvi podaci; ustraje na potrebi za početkom prikupljanja podataka razvrstanih po rodu i očekuje da će sljedeće izvješće sadržavati sveobuhvatne podatke o učinku sporazumâ o slobodnoj trgovini u skladu s obvezama koje je preuzela Komisija; u tom pogledu ističe rodno utemeljenu procjenu koju provodi Kanada kao najbolju praksu koju treba preuzeti; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisiju da osigura da sastav unutarnjih savjetodavnih skupina bude rodno uravnotežen i da se u okviru svakog sporazuma o slobodnoj trgovini osnuje odbor za trgovinu i rodna pitanja kako bi se utvrdili nedostaci i da se, kao što je slučaj sa Sporazumom o slobodnoj trgovini između Kanade i Izraela, mehanizam za rješavanje sporova primjenjuje na rodna pitanja; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, nacionalnim parlamentima država članica, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0230.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0477.

(3)  SL C 307, 30.8.2018., str. 109.

(4)  SL C 101, 16.3.2018., str. 30.

(5)  SL C 101, 16.3.2018., str. 19.

(6)  SL C 407, 4.11.2016., str. 2.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0066.

(8)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/february/tradoc_158619.pdf

(9)  SL L 771, 15.3.2020., str. 1.

(10)  Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015.

(11)  Rezolucija Europskog parlamenta od 13. ožujka 2018. o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima EU-a.

(12)  Rezolucija Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o statusu tržišnog gospodarstva Kine (SL C 76, 28.2.2018., str. 43.).

(13)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_161

(14)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0152.

(15)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0015.

(16)  Vidjeti Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. svibnja 2020. o novom višegodišnjem financijskom okviru, vlastitim sredstvima i planu oporavka (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0124).

(17)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0098&from=HR%20?

---

četvrtak, 8. listopada 2020.

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/28

---

P9_TA(2020)0255

Prigovor provedbenom aktu: specifikacije za titanov dioksid (E 171)

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni Priloga Uredbi (EU) br. 231/2012 o utvrđivanju specifikacija za prehrambene aditive navedene u prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu specifikacija za titanov dioksid (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS))

(2021/C 395/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije o izmjeni Priloga Uredbi (EU) br. 231/2012 o utvrđivanju specifikacija za prehrambene aditive navedene u prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu specifikacija za titanov dioksid (E 171) (D066794/04, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije o izmjeni Priloga Uredbi (EU) br. 231/2012 o utvrđivanju specifikacija za prehrambene aditive navedene u prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu specifikacija za titanov dioksid (E 171) (D066794/04,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (1), a posebno njezin članak 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (1), a posebno njezin članak 14.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1331/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o uspostavi zajedničkog postupka odobravanja prehrambenih aditiva, prehrambenih enzima i prehrambenih aroma (2), a posebno njezin članak 7. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1331/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o uspostavi zajedničkog postupka odobravanja prehrambenih aditiva, prehrambenih enzima i prehrambenih aroma (2), a posebno njezin članak 7. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir sažeto izvješće koje je 13. svibnja 2019. dostavio Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažeto izvješće koje je 13. svibnja 2019. dostavio Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje (3),

| — | uzimajući u obzir izjavu Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojenu 10. svibnja 2019. i objavljenu 12. lipnja 2019. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojenu 10. svibnja 2019. i objavljenu 12. lipnja 2019. (4),

| — | uzimajući u obzir članak 5.a stavak 3. točku (b) i članak 5.a stavak 5. Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5.a stavak 3. točku (b) i članak 5.a stavak 5. Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (5),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. te stavak 4. točku (c) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. te stavak 4. točku (c) Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da se Uredbom (EZ) br. 1333/2008 utvrđuju pravila o prehrambenim aditivima koji se upotrebljavaju u hrani kako bi se osiguralo učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta uz istodobno jamčenje visoke razine zaštite zdravlja ljudi i visoke razine zaštite potrošača, uključujući zaštitu interesa potrošača i poštene prakse u trgovini hranom, pri čemu se prema potrebi treba voditi računa o zaštiti okoliša; |
| --- | --- |

A.

budući da se Uredbom (EZ) br. 1333/2008 utvrđuju pravila o prehrambenim aditivima koji se upotrebljavaju u hrani kako bi se osiguralo učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta uz istodobno jamčenje visoke razine zaštite zdravlja ljudi i visoke razine zaštite potrošača, uključujući zaštitu interesa potrošača i poštene prakse u trgovini hranom, pri čemu se prema potrebi treba voditi računa o zaštiti okoliša;

| B. | budući da se Uredbom (EZ) br. 1331/2008 utvrđuje zajednički postupak za procjenu i odobravanje prehrambenih aditiva koji, među ostalim, doprinosi slobodnom kretanju hrane unutar Unije i visokoj razini zaštite zdravlja ljudi te visokoj razini zaštite potrošača, uključujući zaštitu interesa potrošača; |
| --- | --- |

B.

budući da se Uredbom (EZ) br. 1331/2008 utvrđuje zajednički postupak za procjenu i odobravanje prehrambenih aditiva koji, među ostalim, doprinosi slobodnom kretanju hrane unutar Unije i visokoj razini zaštite zdravlja ljudi te visokoj razini zaštite potrošača, uključujući zaštitu interesa potrošača;

Upotreba titanova dioksida (E 171) u hrani

| C. | budući da je titanov dioksid (E 171) prehrambeni aditiv koji je djelomično izrađen od nanočestica i uglavnom se nalazi u hrani kao što su slastice, kolači, deserti, sladoled, keksi, čokoladne pločice, pekarski proizvodi i peciva; budući da je njegova glavna funkcija osigurati bijelu boju ili neprozirnost proizvoda; |
| --- | --- |

C.

budući da je titanov dioksid (E 171) prehrambeni aditiv koji je djelomično izrađen od nanočestica i uglavnom se nalazi u hrani kao što su slastice, kolači, deserti, sladoled, keksi, čokoladne pločice, pekarski proizvodi i peciva; budući da je njegova glavna funkcija osigurati bijelu boju ili neprozirnost proizvoda;

| D. | budući da se titanov dioksid (E 171) uglavnom upotrebljava u prehrambenim proizvodima koji su posebno popularni među djecom, kao što su žvakaće gume, slatkiši, čokolade i sladoled, što izaziva zabrinutost u pogledu moguće visoke izloženosti tog osjetljivog dijela stanovništva; |
| --- | --- |

D.

budući da se titanov dioksid (E 171) uglavnom upotrebljava u prehrambenim proizvodima koji su posebno popularni među djecom, kao što su žvakaće gume, slatkiši, čokolade i sladoled, što izaziva zabrinutost u pogledu moguće visoke izloženosti tog osjetljivog dijela stanovništva;

Procjena sigurnosnog rizika

| E. | budući da je u znanstvenom mišljenju EFSA-e (6) od 28. lipnja 2016. o titanovu dioksidu (E 171) već skrenuta pozornost na nedostatak podataka, što otežava potpunu procjenu rizika od tog aditiva; budući da nesigurnosti u pogledu sigurnosti titanova dioksida (E 171) djelomično proizlaze iz toga što proizvođači ne dostavljaju potrebne podatke za provedbu procjene rizika; |
| --- | --- |

E.

budući da je u znanstvenom mišljenju EFSA-e (6) od 28. lipnja 2016. o titanovu dioksidu (E 171) već skrenuta pozornost na nedostatak podataka, što otežava potpunu procjenu rizika od tog aditiva; budući da nesigurnosti u pogledu sigurnosti titanova dioksida (E 171) djelomično proizlaze iz toga što proizvođači ne dostavljaju potrebne podatke za provedbu procjene rizika;

| F. | budući da je u velikom broju novijih znanstvenih publikacija (7) sigurnost titanova dioksida (E 171) dovedena u pitanje te su istaknuti potencijalni rizici povezani s njegovom konzumacijom; |
| --- | --- |

F.

budući da je u velikom broju novijih znanstvenih publikacija (7) sigurnost titanova dioksida (E 171) dovedena u pitanje te su istaknuti potencijalni rizici povezani s njegovom konzumacijom;

| G. | budući da je Francuska agencija za zdravu i sigurnu hranu, okoliš i radnu sredinu (ANSES) 12. travnja 2019. (8) među drugim štetnim učincima utvrdila i moguće kancerogene učinke titanova dioksida (E 171) te je zaključila da i dalje postoji znanstvena nesigurnost u pogledu sigurnosti titanova dioksida (E 171) kao i nedovoljan broj podataka, što znači da se ne može otkloniti zabrinutost u pogledu moguće toksičnosti titanova dioksida (E 171) za potrošače; budući da je nizozemski Ured za procjenu i istraživanje rizika (BuRO) (9) također istaknuo nedostatke u podacima i nesigurnost; |
| --- | --- |

G.

budući da je Francuska agencija za zdravu i sigurnu hranu, okoliš i radnu sredinu (ANSES) 12. travnja 2019. (8) među drugim štetnim učincima utvrdila i moguće kancerogene učinke titanova dioksida (E 171) te je zaključila da i dalje postoji znanstvena nesigurnost u pogledu sigurnosti titanova dioksida (E 171) kao i nedovoljan broj podataka, što znači da se ne može otkloniti zabrinutost u pogledu moguće toksičnosti titanova dioksida (E 171) za potrošače; budući da je nizozemski Ured za procjenu i istraživanje rizika (BuRO) (9) također istaknuo nedostatke u podacima i nesigurnost;

| H. | budući da se najnovija izjava EFSA-e o titanovu dioksidu (E 171) u hrani (10) odnosi na mišljenje ANSES-a i da se u njoj prepoznaje niz nejasnoća u pogledu sigurnosti upotrebe tog aditiva; |
| --- | --- |

H.

budući da se najnovija izjava EFSA-e o titanovu dioksidu (E 171) u hrani (10) odnosi na mišljenje ANSES-a i da se u njoj prepoznaje niz nejasnoća u pogledu sigurnosti upotrebe tog aditiva;

| I. | budući da se 19 znanstvenika iz osam zemalja sastalo u veljači 2016. u Međunarodnoj agenciji za istraživanje raka (IARC) u Lyonu (Francuska) kako bi ponovno procijenilo kancerogenost titanova dioksida (E 171) i zaključilo da bi ga trebalo kategorizirati kao potencijalno kancerogen za ljude (skupina 2B) (11); |
| --- | --- |

I.

budući da se 19 znanstvenika iz osam zemalja sastalo u veljači 2016. u Međunarodnoj agenciji za istraživanje raka (IARC) u Lyonu (Francuska) kako bi ponovno procijenilo kancerogenost titanova dioksida (E 171) i zaključilo da bi ga trebalo kategorizirati kao potencijalno kancerogen za ljude (skupina 2B) (11);

| J. | budući da je američki Nacionalni institut za sigurnost i zdravlje na radnome mjestu (NIOSH) utvrdio da bi se izloženost ultrafinom titanovu dioksidu (E 171) trebala smatrati potencijalnom kancerogenom tvari na radnome mjestu (12); |
| --- | --- |

J.

budući da je američki Nacionalni institut za sigurnost i zdravlje na radnome mjestu (NIOSH) utvrdio da bi se izloženost ultrafinom titanovu dioksidu (E 171) trebala smatrati potencijalnom kancerogenom tvari na radnome mjestu (12);

Odluke o upravljanju rizikom

| K. | budući da je zbog mišljenja ANSES-a, i kasnije izjave EFSA-e kojom nije otklonjena zabrinutost, francuska vlada kao mjeru opreza za zaštitu zdravlja potrošača donijela odluku o zabrani prodaje prehrambenih proizvoda koji sadržavaju titanov dioksid (E 171) počevši od 1. siječnja 2020., |
| --- | --- |

K.

budući da je zbog mišljenja ANSES-a, i kasnije izjave EFSA-e kojom nije otklonjena zabrinutost, francuska vlada kao mjeru opreza za zaštitu zdravlja potrošača donijela odluku o zabrani prodaje prehrambenih proizvoda koji sadržavaju titanov dioksid (E 171) počevši od 1. siječnja 2020.,

| L. | budući da je Komisija, usprkos tim činjenicama, umjesto da predloži postupno ukidanje upotrebe titanova dioksida (E 171) u prehrambenim proizvodima, podnijela nacrt uredbe kojom se mijenjaju definicije i specifikacije tog prehrambenog aditiva te se dozvoljava daljnje stavljanje i zadržavanje titanova dioksida (E 171) na tržištu; |
| --- | --- |

L.

budući da je Komisija, usprkos tim činjenicama, umjesto da predloži postupno ukidanje upotrebe titanova dioksida (E 171) u prehrambenim proizvodima, podnijela nacrt uredbe kojom se mijenjaju definicije i specifikacije tog prehrambenog aditiva te se dozvoljava daljnje stavljanje i zadržavanje titanova dioksida (E 171) na tržištu;

| M. | budući da se svakom odlukom kojom se titanov dioksid (E 171) ne zabranjuje, poduzeća koja su odlučila primijeti načelo predostrožnosti i zamijeniti ili ukloniti titanov dioksid (E 171) iz svojih proizvoda stavljaju u nepovoljan tržišni položaj; |
| --- | --- |

M.

budući da se svakom odlukom kojom se titanov dioksid (E 171) ne zabranjuje, poduzeća koja su odlučila primijeti načelo predostrožnosti i zamijeniti ili ukloniti titanov dioksid (E 171) iz svojih proizvoda stavljaju u nepovoljan tržišni položaj;

Načelo predostrožnosti i „ostali čimbenici”

| N. | budući da se u članku 191. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije načelo predostrožnosti navodi kao jedno od temeljnih načela Unije; |
| --- | --- |

N.

budući da se u članku 191. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije načelo predostrožnosti navodi kao jedno od temeljnih načela Unije;

| O. | budući da se člankom 168. stavkom 1. UFEU-a određuje da se pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije mora zajamčiti visok stupanj zaštite zdravlja ljudi; |
| --- | --- |

O.

budući da se člankom 168. stavkom 1. UFEU-a određuje da se pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije mora zajamčiti visok stupanj zaštite zdravlja ljudi;

| P. | budući da je više od 85 000 građana diljem Europe već potpisalo predstavku (13) u znak potpore francuskoj zabrani titanova dioksida (E 171) i zatražilo provedbu načela predostrožnosti s obzirom na nesigurnosti u pogledu prehrambenih aditiva koji nemaju nutritivnu namjenu i mogu predstavljati rizik za potrošače; |
| --- | --- |

P.

budući da je više od 85 000 građana diljem Europe već potpisalo predstavku (13) u znak potpore francuskoj zabrani titanova dioksida (E 171) i zatražilo provedbu načela predostrožnosti s obzirom na nesigurnosti u pogledu prehrambenih aditiva koji nemaju nutritivnu namjenu i mogu predstavljati rizik za potrošače;

| Q. | budući da se pri odobravanju prehrambenih aditiva mogu uzeti u obzir i drugi čimbenici relevantni za predmet koji se razmatra, uključujući društvene, gospodarske, tradicionalne, etičke i okolišne čimbenike, načelo predostrožnosti i izvedivost kontrola iz Uredbe (EZ) br. 1331/2008; |
| --- | --- |

Q.

budući da se pri odobravanju prehrambenih aditiva mogu uzeti u obzir i drugi čimbenici relevantni za predmet koji se razmatra, uključujući društvene, gospodarske, tradicionalne, etičke i okolišne čimbenike, načelo predostrožnosti i izvedivost kontrola iz Uredbe (EZ) br. 1331/2008;

Uvjeti odobrenja i alternative

| R. | budući da se člankom 6. Uredbe (EZ) br. 1333/2008 predviđa da se prehrambeni aditiv može odobriti samo ako je njegova upotreba sigurna, tehnološki opravdana te ne dovodi potrošača u zabludu, već mu, naprotiv, koristi; |
| --- | --- |

R.

budući da se člankom 6. Uredbe (EZ) br. 1333/2008 predviđa da se prehrambeni aditiv može odobriti samo ako je njegova upotreba sigurna, tehnološki opravdana te ne dovodi potrošača u zabludu, već mu, naprotiv, koristi;

| S. | budući da se titanov dioksid (E 171) upotrebljava samo u estetske svrhe i nema nutritivnu vrijednost niti ispunjava bilo kakvu korisnu tehnološku funkciju u hrani; |
| --- | --- |

S.

budući da se titanov dioksid (E 171) upotrebljava samo u estetske svrhe i nema nutritivnu vrijednost niti ispunjava bilo kakvu korisnu tehnološku funkciju u hrani;

| T. | budući da ne postoji uvjerljiva tehnološka potreba za upotrebom titanova dioksida (E 171) i da su mnogi proizvođači hrane i trgovci na malo koji posluju na francuskom tržištu uspješno uspjeli ukloniti titanov dioksid (E 171) iz svojih proizvoda kako bi bili u skladu s francuskom odlukom o obustavi stavljanja na tržište prehrambenih proizvoda koji sadržavaju taj aditiv (14); budući da su se neka multinacionalna poduzeća obvezala ukloniti titanov dioksid (E 171) iz svojeg prehrambenog portfelja (15); |
| --- | --- |

T.

budući da ne postoji uvjerljiva tehnološka potreba za upotrebom titanova dioksida (E 171) i da su mnogi proizvođači hrane i trgovci na malo koji posluju na francuskom tržištu uspješno uspjeli ukloniti titanov dioksid (E 171) iz svojih proizvoda kako bi bili u skladu s francuskom odlukom o obustavi stavljanja na tržište prehrambenih proizvoda koji sadržavaju taj aditiv (14); budući da su se neka multinacionalna poduzeća obvezala ukloniti titanov dioksid (E 171) iz svojeg prehrambenog portfelja (15);

| U. | budući da se većina država članica dosad suočila s poteškoćama u provedbi zahtjeva za označivanje nanočestica u hrani; budući da su ispitivanja koja su provele skupine potrošača u Španjolskoj, Belgiji, Italiji i Njemačkoj pokazala da su nanočestice titanova dioksida (E 171) prisutne u udjelu većem od 50 %, a da taj dodatak nije označen kao „nano” (16), među ostalim u prehrambenim proizvodima kao što su slatkiši, žvakaće gume i kolači koje često konzumiraju djeca i druge osjetljive skupine stanovništva; |
| --- | --- |

U.

budući da se većina država članica dosad suočila s poteškoćama u provedbi zahtjeva za označivanje nanočestica u hrani; budući da su ispitivanja koja su provele skupine potrošača u Španjolskoj, Belgiji, Italiji i Njemačkoj pokazala da su nanočestice titanova dioksida (E 171) prisutne u udjelu većem od 50 %, a da taj dodatak nije označen kao „nano” (16), među ostalim u prehrambenim proizvodima kao što su slatkiši, žvakaće gume i kolači koje često konzumiraju djeca i druge osjetljive skupine stanovništva;

| 1. | protivi se prihvaćanju Nacrta uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt uredbe Komisije nije u skladu s ciljem i sadržajem Uredbe (EZ) br. 1333/2008 i Uredbe (EZ) br. 1331/2008; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je daljnje dopuštanje stavljanja na tržište i prodaje titanova dioksida (E 171) kao prehrambenog aditiva protivno odredbama članka 6. Uredbe (EZ) br. 1333/2008 i da može imati štetne učinke na zdravlje europskih potrošača; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Komisije da povuče Nacrt uredbe: |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da primijeni načelo predostrožnosti i ukloni titanov dioksid (E 171) s popisa dopuštenih prehrambenih aditiva Unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL L 354, 31.12.2008., str. 16.

(2)  SL L 354, 31.12.2008., str. 1.

(3)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/reg-com_toxic_20190513_sum.pdf

(4)  Izjava EFSA-e o ocjeni rizika povezanih s izlaganjem prehrambenom aditivu titanovu dioksidu (E 171) koju je provela Francuska agencija za zdravu i sigurnu hranu, okoliš i radnu sredinu (ANSES), EFSA Journal 2019.;17(6):5714, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5714

(5)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

(6)  Ponovna procjena titanova dioksida (E 171) kao prehrambenog aditiva, EFSA Journal 2016.; 14(9):4545, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4545

(7)  Vidi Avicennov popis nedavnih akademskih publikacija o štetnim učincima nanočestica E171 i/ili TiO2 kod uzimanja oralnim putem, dostupan na http://veillenanos.fr/wakka.php?wiki=RisQIngestionNpTiO2/download&file=20190911AvicennE171recentpublications.pdf; Skocaj, M., Filipic, M., Petkovic, J., i Novak, S., „Titanium dioxide in our everyday life; is it safe?” (Titanov dioksid u našem svakodnevnom životu: bezopasno?), Radiology and Oncology, prosinac 2011.; 45(4): 227. – 247., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3423755/; i Pinget, G., et al, „Impact of the Food Additive Titanium Dioxide (E171) on Gut Microbiota-Host Interaction” (Utjecaj aditiva za hranu titanov dioksid (E171) na interakciju crijeva mikrobiota i domaćina), Frontiers in Nutrition, 14. svibnja 2019., https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fnut.2019.00057/full

(8)  Mišljenje Francuske agencije za zdravu i sigurnu hranu, okoliš i radnu sredinu (ANSES) o rizicima povezanima s unosom prehrambenog aditiva E171 kroz hranu, dostupno na https://www.anses.fr/en/system/files/ERCA2019SA0036EN.pdf

(9)  https://www.nvwa.nl/documenten/consument/eten-drinken-roken/overige-voedselveiligheid/risicobeoordelingen/advies-van-buro-over-de-mogelijke-gezondheidseffecten-van-het-voedseladditief-titaniumdioxide-e171

(10)  Izjava EFSA-e o ocjeni rizika povezanih s izlaganjem prehrambenom aditivu titanovu dioksidu (E 171) koju je provela Francuska agencija za zdravu i sigurnu hranu, okoliš i radnu sredinu (ANSES); EFSA Journal 2019; 17(6):5714, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2019.5714

(11)  „Carbon Black, Titanium Dioxide, and Talc” (Čađa, titanov dioksid i talk), „IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans” (IARC-ove monografije o procjeni kancerogenih rizika za ljude), svezak 93, https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Carbon-Black-Titanium-Dioxide-And-Talc-2010

(12)  „Occupational Exposure to Titanium Dioxide” (Izloženost titanovom dioksidu na radu), Current Intelligence Bulletin 63, https://www.cdc.gov/niosh/docs/2011-160/pdfs/2011-160.pdf

(13)  https://you.wemove.eu/campaigns/support-the-french-ban-on-potentially-harmful-food-additive-e171

(14)  Prema (neiscrpnom) internetskom popisu organizacije Agir pour l’Environnement (Djelujte za okoliš), najmanje 340 prehrambenih proizvoda koji su sadržavali titanov dioksid (E 171) u vrlo kratkom vremenskom razdoblju postalo je „bez E 171”, https://infonano.agirpourlenvironnement.org/liste-verte/. Prema priopćenju za medije francuskog Ministarstva gospodarstva i financija iz 2018., manjim su proizvođačima, koji bi se iz opravdanih razloga mogli suočiti s većim tehnološkim preprekama od velikih poduzeća, njihove strukovne organizacije ponudile pomoć kako bi uklonili titanov dioksid (E 171) iz svojih proizvoda, https://www.economie.gouv.fr/files/files/directions_services/dgccrf/presse/communique/2018/CP_Nanoparticules201804.pdf

(15)  https://www.centerforfoodsafety.org/press-releases/4550/top-candy-company-mars-commits-to-phasing-out-harmful-nanoparticles-from-food-products

(16)  Uključujući „Altroconsumo” u Italiji, „OCU” u Španjolskoj, „Test-Achats” u Belgiji i „UFC – Que Choisir” u Francuskoj.

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/32

---

P9_TA(2020)0256

Prigovor na provedbeni akt: Najveće dopuštene količine akrilamida u određenoj hrani za dojenčad i malu djecu

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina akrilamida u određenoj hrani za dojenčad i malu djecu (D067815/03 – 2020/2735(RPS))

(2021/C 395/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina akrilamida u određenoj hrani za dojenčad i malu djecu (D067815/03, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1881/2006 u pogledu najvećih dopuštenih količina akrilamida u određenoj hrani za dojenčad i malu djecu (D067815/03,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontrolu kontaminanata u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontrolu kontaminanata u hrani (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) 2017/2158 оd 20. studenoga 2017. o uspostavi mjera za ublažavanje učinaka i razina referentnih vrijednosti radi smanjenja prisutnosti akrilamida u hrani (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) 2017/2158 оd 20. studenoga 2017. o uspostavi mjera za ublažavanje učinaka i razina referentnih vrijednosti radi smanjenja prisutnosti akrilamida u hrani (2),

| — | uzimajući u obzir znanstveno mišljenje o akrilamidu u hrani koje je 30. travnja 2015. donio Odbor za kontaminante u prehrambenom lancu (Odbor CONTAM) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) i koje je objavljeno 4. lipnja 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir znanstveno mišljenje o akrilamidu u hrani koje je 30. travnja 2015. donio Odbor za kontaminante u prehrambenom lancu (Odbor CONTAM) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) i koje je objavljeno 4. lipnja 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir članak 5.a stavak 3. točku (b) Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5.a stavak 3. točku (b) Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (4),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. te stavak 4. točku (c) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. te stavak 4. točku (c) Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

Općenito

| A. | budući da je akrilamid kemijski spoj prisutan u hrani koji nastaje od prirodno prisutnih tvari (slobodnog asparagina i šećera) tijekom termičke obrade na visokim temperaturama kao što su prženje i pečenje; |
| --- | --- |

A.

budući da je akrilamid kemijski spoj prisutan u hrani koji nastaje od prirodno prisutnih tvari (slobodnog asparagina i šećera) tijekom termičke obrade na visokim temperaturama kao što su prženje i pečenje;

| B. | budući da su potrošači izloženi akrilamidu kroz konzumaciju industrijski proizvedene hrane, kao što su čips, kruh, keksi i kava, ali kroz hranu pripremljenu kod kuće, kao što je primjerice preprženi kruh ili prženi krumpirići; |
| --- | --- |

B.

budući da su potrošači izloženi akrilamidu kroz konzumaciju industrijski proizvedene hrane, kao što su čips, kruh, keksi i kava, ali kroz hranu pripremljenu kod kuće, kao što je primjerice preprženi kruh ili prženi krumpirići;

| C. | budući da su dojenčad, mališani i ostala djeca zbog svoje niže tjelesne težine najizloženija dobna skupina, što ih čini posebno ranjivima; budući da je poznato da djeca imaju brži metabolizam zbog većeg omjera težine jetre i tijela, zbog čega postoji veća vjerojatnost da će se u njihovom organizmu brže stvoriti glicidamid (metabolit akrilamida koji nastaje biotransformacijom), čime se povećava mogućnost toksičnosti akrilamida za djecu (5); |
| --- | --- |

C.

budući da su dojenčad, mališani i ostala djeca zbog svoje niže tjelesne težine najizloženija dobna skupina, što ih čini posebno ranjivima; budući da je poznato da djeca imaju brži metabolizam zbog većeg omjera težine jetre i tijela, zbog čega postoji veća vjerojatnost da će se u njihovom organizmu brže stvoriti glicidamid (metabolit akrilamida koji nastaje biotransformacijom), čime se povećava mogućnost toksičnosti akrilamida za djecu (5);

Sigurnosni rizici

| D. | budući da je prema usklađenom razvrstavanju i označivanju (CLP00), koje je odobrila Unija, akrilamid otrovan ako se proguta, može uzrokovati genetska oštećenja i rak, a pri dugotrajnom i ponovljenom izlaganju uzrokuje oštećenje organa, štetan je u dodiru s kožom, uzrokuje tešku nadražljivost oka, štetan je ako se udiše, štetno djeluje na plodnost, uzrokuje nadraživanje kože i može izazvati alergijsku reakciju kože; budući da, osim toga, prema razvrstavanju koje su poduzeća dostavila Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA) za registracije u skladu s Uredbom REACH proizlazi da ta tvar može štetno djelovati na plodnost ili na nerođeno dijete (6); |
| --- | --- |

D.

budući da je prema usklađenom razvrstavanju i označivanju (CLP00), koje je odobrila Unija, akrilamid otrovan ako se proguta, može uzrokovati genetska oštećenja i rak, a pri dugotrajnom i ponovljenom izlaganju uzrokuje oštećenje organa, štetan je u dodiru s kožom, uzrokuje tešku nadražljivost oka, štetan je ako se udiše, štetno djeluje na plodnost, uzrokuje nadraživanje kože i može izazvati alergijsku reakciju kože; budući da, osim toga, prema razvrstavanju koje su poduzeća dostavila Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA) za registracije u skladu s Uredbom REACH proizlazi da ta tvar može štetno djelovati na plodnost ili na nerođeno dijete (6);

| E. | budući da je, osim toga, primijećena degeneracija perifernih živaca i nervnih terminala u nekim područjima mozga povezanih s pamćenjem, učenjem i kognitivnim funkcijama (7); |
| --- | --- |

E.

budući da je, osim toga, primijećena degeneracija perifernih živaca i nervnih terminala u nekim područjima mozga povezanih s pamćenjem, učenjem i kognitivnim funkcijama (7);

| F. | budući da su u znanstvenom mišljenju Odbora CONTAM od 30. travnja 2015. o akrilamidu u hrani (8), na temelju svih dostupnih podataka utvrđene četiri moguće kritične krajnje točke za toksičnost akrilamida, tj. neurotoksičnost, posljedice na muško reproduktivno zdravlje, razvojna toksičnost i karcinogenost; budući da je Odbor CONTAM također napomenuo da je akrilamid mutagen za zametne stanice i da trenutačno ne postoje utvrđeni postupci za procjenu rizika koristeći tu krajnju točku; budući da je Odbor CONTAM konkretnije potvrdio zaključke prethodnih ocjena prema kojima prisutnost akrilamida u hrani može povećati rizik od raka kod potrošača svih dobnih skupina; |
| --- | --- |

F.

budući da su u znanstvenom mišljenju Odbora CONTAM od 30. travnja 2015. o akrilamidu u hrani (8), na temelju svih dostupnih podataka utvrđene četiri moguće kritične krajnje točke za toksičnost akrilamida, tj. neurotoksičnost, posljedice na muško reproduktivno zdravlje, razvojna toksičnost i karcinogenost; budući da je Odbor CONTAM također napomenuo da je akrilamid mutagen za zametne stanice i da trenutačno ne postoje utvrđeni postupci za procjenu rizika koristeći tu krajnju točku; budući da je Odbor CONTAM konkretnije potvrdio zaključke prethodnih ocjena prema kojima prisutnost akrilamida u hrani može povećati rizik od raka kod potrošača svih dobnih skupina;

| G. | budući da je toksičnost akrilamida već prepoznata 2002. u zajedničkom izvješću FAO-a/SZO-a (9); budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka (IARC) (10) akrilamid klasificirala kao tvar koja može uzrokovati rak kod ljudi, Američki nacionalni program za toksikologiju (NTP) (11) klasificirao ga je kao tvar za koju je razumno očekivati da uzrokuje rak kod ljudi, dok ga je američka Agencija za zaštitu okoliša (EPA) (12) klasificirala kao tvar koja vjerojatno uzrokuje rak kod ljudi; |
| --- | --- |

G.

budući da je toksičnost akrilamida već prepoznata 2002. u zajedničkom izvješću FAO-a/SZO-a (9); budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka (IARC) (10) akrilamid klasificirala kao tvar koja može uzrokovati rak kod ljudi, Američki nacionalni program za toksikologiju (NTP) (11) klasificirao ga je kao tvar za koju je razumno očekivati da uzrokuje rak kod ljudi, dok ga je američka Agencija za zaštitu okoliša (EPA) (12) klasificirala kao tvar koja vjerojatno uzrokuje rak kod ljudi;

| H. | budući da se endokrino disruptivna svojstva akrilamida razmatraju u nekoliko znanstvenih studija (13) i potrebno ih je hitno ispitati; |
| --- | --- |

H.

budući da se endokrino disruptivna svojstva akrilamida razmatraju u nekoliko znanstvenih studija (13) i potrebno ih je hitno ispitati;

Načelo predostrožnosti

| I. | budući da se u članku 191. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije načelo predostrožnosti navodi kao jedno od temeljnih načela Unije; |
| --- | --- |

I.

budući da se u članku 191. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije načelo predostrožnosti navodi kao jedno od temeljnih načela Unije;

| J. | budući da se člankom 168. stavkom 1. UFEU-a određuje da se pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije mora osigurati visok stupanj zaštite zdravlja ljudi; |
| --- | --- |

J.

budući da se člankom 168. stavkom 1. UFEU-a određuje da se pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije mora osigurati visok stupanj zaštite zdravlja ljudi;

Posebni pravni zahtjevi

| K. | budući da je člankom 2. stavcima 1. i 2. Uredbe (EEZ) br. 315/93 predviđeno da se hrana koja sadržava kontaminante u neprihvatljivim količinama prema mjerilima javnog zdravlja, a posebno u toksičnoj količini, ne smije stavljati na tržište te da se razine kontaminanata moraju držati na onoliko niskim razinama koje je razumno moguće postići uz pridržavanje dobre prakse u svim fazama; |
| --- | --- |

K.

budući da je člankom 2. stavcima 1. i 2. Uredbe (EEZ) br. 315/93 predviđeno da se hrana koja sadržava kontaminante u neprihvatljivim količinama prema mjerilima javnog zdravlja, a posebno u toksičnoj količini, ne smije stavljati na tržište te da se razine kontaminanata moraju držati na onoliko niskim razinama koje je razumno moguće postići uz pridržavanje dobre prakse u svim fazama;

| L. | budući da se Uredbom (EU) 2017/2158 od subjekata u poslovanju s hranom zahtijeva da primjenjuju mjere za ublažavanje učinaka i provode određene aktivnosti za smanjenje razina akrilamida u određenoj hrani kako bi se osiguralo da razine akrilamida u njihovim proizvodima ostanu ispod „referentnih razina”, koje se upotrebljavaju za provjeru učinkovitosti mjera za ublažavanje učinaka putem uzorkovanja i analize; |
| --- | --- |

L.

budući da se Uredbom (EU) 2017/2158 od subjekata u poslovanju s hranom zahtijeva da primjenjuju mjere za ublažavanje učinaka i provode određene aktivnosti za smanjenje razina akrilamida u određenoj hrani kako bi se osiguralo da razine akrilamida u njihovim proizvodima ostanu ispod „referentnih razina”, koje se upotrebljavaju za provjeru učinkovitosti mjera za ublažavanje učinaka putem uzorkovanja i analize;

| M. | budući da se razine referentnih vrijednosti utvrđene u Uredbi (EU) 2017/2158 primjenjuju od travnja 2018., a Komisija ih preispituje svake tri godine, prvi put u roku od tri godine nakon početka primjene te uredbe, s ciljem određivanja nižih razina (14); |
| --- | --- |

M.

budući da se razine referentnih vrijednosti utvrđene u Uredbi (EU) 2017/2158 primjenjuju od travnja 2018., a Komisija ih preispituje svake tri godine, prvi put u roku od tri godine nakon početka primjene te uredbe, s ciljem određivanja nižih razina (14);

| N. | budući da nedostaju razine referentnih vrijednosti za nekoliko kategorija proizvoda, kao što su čips, kroketi ili rižini krekeri, od kojih je za neke dokazano da sadrže visoke razine akrilamida; budući da se u Preporuci Komisije (EU) 2019/1888 (15) nalazi nedovršen popis kategorija hrane koje bi trebalo redovito pratiti u pogledu prisutnosti akrilamida; |
| --- | --- |

N.

budući da nedostaju razine referentnih vrijednosti za nekoliko kategorija proizvoda, kao što su čips, kroketi ili rižini krekeri, od kojih je za neke dokazano da sadrže visoke razine akrilamida; budući da se u Preporuci Komisije (EU) 2019/1888 (15) nalazi nedovršen popis kategorija hrane koje bi trebalo redovito pratiti u pogledu prisutnosti akrilamida;

| O. | budući da, u skladu s člankom 2. stavkom 3. Uredbe (EEZ) br. 315/93, Komisija može, po potrebi, utvrditi najveće dopuštene količine određenih kontaminanata kako bi zaštitila javno zdravlje; budući da još nisu utvrđene najveće dopuštene količine akrilamida u hrani; budući da se u uvodnoj izjavi 15. Uredbe (EU) 2017/2158 navodi da bi, uz mjere ublažavanja, trebalo razmotriti utvrđivanje najvećih dopuštenih količina akrilamida u određenoj hrani; |
| --- | --- |

O.

budući da, u skladu s člankom 2. stavkom 3. Uredbe (EEZ) br. 315/93, Komisija može, po potrebi, utvrditi najveće dopuštene količine određenih kontaminanata kako bi zaštitila javno zdravlje; budući da još nisu utvrđene najveće dopuštene količine akrilamida u hrani; budući da se u uvodnoj izjavi 15. Uredbe (EU) 2017/2158 navodi da bi, uz mjere ublažavanja, trebalo razmotriti utvrđivanje najvećih dopuštenih količina akrilamida u određenoj hrani;

Nacrt uredbe Komisije

| P. | budući da se u Nacrtu uredbe Komisije priznaje važnost što je moguće nižih razina akrilamida u hrani; |
| --- | --- |

P.

budući da se u Nacrtu uredbe Komisije priznaje važnost što je moguće nižih razina akrilamida u hrani;

| Q. | budući da se u Nacrtu uredbe Komisije predlaže utvrđivanje najvećih dopuštenih količina samo za dvije vrlo specifične kategorije hrane, to jest za „kekse i dvopeke za dojenčad i malu djecu” (150 μg/kg, što odgovara trenutačnoj razini referentne vrijednosti) i za „hranu za dojenčad, prerađenu hranu na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu osim keksa i dvopeka” (50 μg/kg, što je čak 10 μg/kg više od trenutačne razine referentne vrijednosti od 40 μg/kg); |
| --- | --- |

Q.

budući da se u Nacrtu uredbe Komisije predlaže utvrđivanje najvećih dopuštenih količina samo za dvije vrlo specifične kategorije hrane, to jest za „kekse i dvopeke za dojenčad i malu djecu” (150 μg/kg, što odgovara trenutačnoj razini referentne vrijednosti) i za „hranu za dojenčad, prerađenu hranu na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu osim keksa i dvopeka” (50 μg/kg, što je čak 10 μg/kg više od trenutačne razine referentne vrijednosti od 40 μg/kg);

| R. | budući da podaci o prisutnosti na kojima je Komisija temeljila svoj Nacrt uredbe potječu iz razdoblja od 2015. do 2018.; budući da je, ako se želi da Uredba (EU) 2017/2158 utječe na razine akrilamida u hrani, razumno očekivati da su proizvođači hrane do sada trebali postići barem referentnu vrijednost utvrđenu prije tri godine; |
| --- | --- |

R.

budući da podaci o prisutnosti na kojima je Komisija temeljila svoj Nacrt uredbe potječu iz razdoblja od 2015. do 2018.; budući da je, ako se želi da Uredba (EU) 2017/2158 utječe na razine akrilamida u hrani, razumno očekivati da su proizvođači hrane do sada trebali postići barem referentnu vrijednost utvrđenu prije tri godine;

Stanje na tržištu i procjena Nacrta uredbe Komisije

| S. | budući da je istraživanje koje je u jesen 2018. provelo deset udruga potrošača diljem Europe (16) pokazalo da djeca mlađa od tri godine često konzumiraju niz proizvoda koji nisu obuhvaćeni dvjema kategorijama reguliranima u Nacrtu uredbe Komisije, kao što su keksi i vafli; a marketing nekih od tih proizvoda očito je usmjeren na djecu (npr. dizajn ambalaže s likovima iz crtanih filmova koje djeca vole); budući da se slično može pretpostaviti i za proizvode kao što su krekeri ili žitarice za doručak; |
| --- | --- |

S.

budući da je istraživanje koje je u jesen 2018. provelo deset udruga potrošača diljem Europe (16) pokazalo da djeca mlađa od tri godine često konzumiraju niz proizvoda koji nisu obuhvaćeni dvjema kategorijama reguliranima u Nacrtu uredbe Komisije, kao što su keksi i vafli; a marketing nekih od tih proizvoda očito je usmjeren na djecu (npr. dizajn ambalaže s likovima iz crtanih filmova koje djeca vole); budući da se slično može pretpostaviti i za proizvode kao što su krekeri ili žitarice za doručak;

| T. | budući da se razina referentne vrijednosti za „kekse i vafle” (350 μg/kg) i referentna razina za „kekse i dvopeke za dojenčad i malu djecu” (150 μg/kg) znatno razlikuju, pri čemu roditelji nisu svjesni razlike u pogledu traženog maksimalnog sadržaja akrilamida; |
| --- | --- |

T.

budući da se razina referentne vrijednosti za „kekse i vafle” (350 μg/kg) i referentna razina za „kekse i dvopeke za dojenčad i malu djecu” (150 μg/kg) znatno razlikuju, pri čemu roditelji nisu svjesni razlike u pogledu traženog maksimalnog sadržaja akrilamida;

| U. | budući da je utvrđeno da je trećina ispitanih proizvoda iz kategorije „keksi i vafli”bila na razini referentne vrijednosti ili viša od nje, a gotovo dvije trećine keksa i vafla za koje je utvrđeno da ih često konzumiraju djeca mlađa od tri godine ne bi bilo u skladu s referentnom vrijednosti koja je određena za kategoriju „keksi i dvopeki za dojenčad i malu djecu”; |
| --- | --- |

U.

budući da je utvrđeno da je trećina ispitanih proizvoda iz kategorije „keksi i vafli”bila na razini referentne vrijednosti ili viša od nje, a gotovo dvije trećine keksa i vafla za koje je utvrđeno da ih često konzumiraju djeca mlađa od tri godine ne bi bilo u skladu s referentnom vrijednosti koja je određena za kategoriju „keksi i dvopeki za dojenčad i malu djecu”;

| V. | budući da je neosporno da se pojava akrilamida u hrani može smanjiti primjenom odgovarajućih mjera ublažavanja (17); budući da se u svim kategorijama hrane pokazalo da je moguće proizvesti proizvode s niskim udjelom akrilamida (18); |
| --- | --- |

V.

budući da je neosporno da se pojava akrilamida u hrani može smanjiti primjenom odgovarajućih mjera ublažavanja (17); budući da se u svim kategorijama hrane pokazalo da je moguće proizvesti proizvode s niskim udjelom akrilamida (18);

| W. | budući da, u kontekstu Nacrta uredbe Komisije, podaci na temelju istraživanja provedenih među potrošačima (19) iz 2018. i podaci o prisutnosti iz baze podataka EFSA-e iz razdoblja od 2015. do 2018. pokazuju da je vrlo velika većina proizvođača u obje kategorije hrane lako postigla niže razine od predloženih 150 μg/kg i 50 μg/kg; budući da se može pretpostaviti da gotovo svi proizvodi danas mogu doseći te razine; budući da stoga potrebno uvesti strože razine, kako bi se potaknulo daljnje smanjenje ih vrijednosti; |
| --- | --- |

W.

budući da, u kontekstu Nacrta uredbe Komisije, podaci na temelju istraživanja provedenih među potrošačima (19) iz 2018. i podaci o prisutnosti iz baze podataka EFSA-e iz razdoblja od 2015. do 2018. pokazuju da je vrlo velika većina proizvođača u obje kategorije hrane lako postigla niže razine od predloženih 150 μg/kg i 50 μg/kg; budući da se može pretpostaviti da gotovo svi proizvodi danas mogu doseći te razine; budući da stoga potrebno uvesti strože razine, kako bi se potaknulo daljnje smanjenje ih vrijednosti;

| X. | budući da se utvrđivanjem maksimalnih razina jasno olakšava provedba pravila u pogledu akrilamida u državama članicama; budući da se maksimalne razine ipak moraju utvrditi u skladu s načelom ALARA („najniža razina koja je razumno ostvariva”) kako je utvrđeno u članku 2. Uredbe (EEZ) br. 315/93; |
| --- | --- |

X.

budući da se utvrđivanjem maksimalnih razina jasno olakšava provedba pravila u pogledu akrilamida u državama članicama; budući da se maksimalne razine ipak moraju utvrditi u skladu s načelom ALARA („najniža razina koja je razumno ostvariva”) kako je utvrđeno u članku 2. Uredbe (EEZ) br. 315/93;

| Y. | budući da je, zaključno, većina proizvoda na tržištu već dosegnula razine predložene u Nacrtu uredbe Komisije, a dokazano je da se niže razine mogu ostvariti bez velikih napora; |
| --- | --- |

Y.

budući da je, zaključno, većina proizvoda na tržištu već dosegnula razine predložene u Nacrtu uredbe Komisije, a dokazano je da se niže razine mogu ostvariti bez velikih napora;

Dodatne napomene

| Z. | budući da bi dodatna istraživanja mogla pomoći u razumijevanju zašto postoje velike razlike u razinama akrilamida u različitim kategorijama hrane te u utvrđivanju strategija za smanjenje stvaranja akrilamida; |
| --- | --- |

Z.

budući da bi dodatna istraživanja mogla pomoći u razumijevanju zašto postoje velike razlike u razinama akrilamida u različitim kategorijama hrane te u utvrđivanju strategija za smanjenje stvaranja akrilamida;

| AA. | budući da je ključno praćenje učinkovitosti pravila u pogledu akrilamida; budući da to podrazumijeva da države članice provode učinkovite i dovoljno učestale kontrole i prikupljaju podatke o prisutnosti akrilamida; |
| --- | --- |

AA.

budući da je ključno praćenje učinkovitosti pravila u pogledu akrilamida; budući da to podrazumijeva da države članice provode učinkovite i dovoljno učestale kontrole i prikupljaju podatke o prisutnosti akrilamida;

| AB. | budući da se kampanjama za informiranje javnosti može pridonijeti podizanju razine osviještenosti potrošača o proizvodima s potencijalno većim sadržajem akrilamida i obavijestiti ih o tome kako ograničiti izloženost toj tvari pri kuhanju; |
| --- | --- |

AB.

budući da se kampanjama za informiranje javnosti može pridonijeti podizanju razine osviještenosti potrošača o proizvodima s potencijalno većim sadržajem akrilamida i obavijestiti ih o tome kako ograničiti izloženost toj tvari pri kuhanju;

| 1. | protivi se prihvaćanju Nacrta uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da ovaj Nacrt uredbe Komisije nije u skladu s ciljem i sadržajem Uredbe (EEZ) br. 315/93; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da, ako visoke razine akrilamida u hrani i dalje budu dopuštene, to može imati negativne učinke na zdravlje europskih potrošača; stoga smatra da je od iznimne važnosti smanjiti razine akrilamida u hrani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi predloženu najveću dopuštenu količinu akrilamida u kategoriji hrane „hrana za dojenčad, prerađena hrana na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu osim keksa i dvopeka” trebalo utvrditi ispod, a nikako iznad trenutačne razine referentne vrijednosti od 40 μg/kg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da bi predloženu najveću dopuštenu količinu akrilamida u kategoriji hrane „keksi i dvopek za dojenčad i malu djecu” trebalo jasno utvrditi ispod trenutačne razine referentne vrijednosti od 150 μg/kg; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da utvrdi stroge maksimalne razine ne samo za dvije kategorije proizvoda predložene u Nacrtu uredbe Komisije, već i za druge kategorije proizvoda, a najhitnije za kekse i dvopeke koji ne spadaju u posebnu kategoriju „keksi i dvopek za dojenčad i malu djecu”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sa zanimanjem iščekuje reviziju razina referentnih vrijednosti do travnja 2021. u cilju njihova smanjenja; ustraje u tome da razine referentnih vrijednosti moraju odražavati stalno smanjenje prisutnosti akrilamida u hrani i biti usmjerene na najbolje rezultate, kako bi se potaknuli dodatni napori proizvođača; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja Preporuku Komisije (EU) 2019/1888 od 7. studenoga 2019. o praćenju prisutnosti akrilamida u određenoj hrani; ustraje u tome da je za kategorije proizvoda za koje se pokaže da sadržavaju visoke razine akrilamida potrebno brzo odrediti razine referentnih vrijednosti (a nakon toga eventualno i maksimalne razine); |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da intenziviraju istraživanja o nastanku akrilamida u hrani s ciljem utvrđivanja strategija kojima je cilj stvaranje akrilamida svesti na najmanju moguću mjeru; traži od Komisije i država članica da potaknu istraživanja o mogućim endokrino disruptivnim svojstvima akrilamida i glicidamida; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice da povećaju svoje kapacitete za kontrolu hrane u cilju praćenja učinkovitosti pravila o akrilamidu te da prikupljaju, objavljuju i EFSA-i prosljeđuju podatke o pojavi akrilamida; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju i države članice da informiraju javnost o kategorijama proizvoda s potencijalno većim udjelom akrilamida te o strategijama za smanjenje izloženosti akrilamidu pri kuhanju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | traži od Komisije da povuče svoj Nacrt uredbe i Odboru podnese novi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL L 37, 13.2.1993., str. 1.

(2)  SL L 304, 21.11.2017., str. 24.

(3)  EFSA Journal 2015.;13(6):4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104

(4)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

(5)  Erkekoğlu, P., Baydar, T. „Toxicity of acrylamide and evaluation of its exposure in baby foods”, Nutrition Research Reviews, (Toksičnost akrilamida i procjena njegove prisutnosti u dječjoj hrani) , svezak 23., izdanje 2., prosinac 2010., str. 323. – 333., https://doi.org/10.1017/S0954422410000211

(6)  Informativna kartica za akrilamid Europske agencije za kemikalije, https://echa.europa.eu/de/substance-information/-/substanceinfo/100.001.067?_disssubsinfo_WAR_disssubsinfoportlet_backURL=https%3A%2F%2Fecha.europa.eu%2Fhome%3Fp_p_id%3Ddisssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet%26p_p_lifecycle%3D0%26p_p_state%3Dnormal%26p_p_mode%3Dview%26p_p_col_id%3Dcolumn-1%26p_p_col_count%3D2%26_disssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet_sessionCriteriaId%3D. Vidjeti i Sažetak razvrstavanja i označivanja Europske agencije za kemikalije, https://echa.europa.eu/de/information-on-chemicals/cl-inventory-database/-/discli/details/104230: karcinogena tvar 1.B (pretpostavlja se), mutagena tvar 1.B (pretpostavlja se), reproduktivno toksična 2 (sumnja se), izaziva preosjetljivost kože 1 i STOT 1 (specifična toksičnost za ciljane organe –pri ponovljenom izlaganju utječe na živčani sustav).

(7)  Sažetak i zaključci 64. sastanka Zajedničkog stručnog odbora FAO-a i WHO-a za prehrambene aditive (JECFA), 8. – 17. veljače 2005., http://www.fao.org/3/a-at877e.pdf. Vidjeti i Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Romano, M.A., Romano, R.M., „Acrylamide: A review about its toxic effects in light of Developmental Origin of Health and Disease (DOHaD)” (Akrilamid: pregled njegovih toksičnih učinaka u svjetlu razvojnog podrijetla zdravlja i bolesti (DOHaD)), Food Chemistry, 15. lipnja 2019., 2015.;283:422 – 430, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/30722893/

(8)  EFSA Journal 2015.;13(6):4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104

(9)  Izvješće na temelju konzultacija Zajedničke komisije FAO-a/SZO-a, „Health Implications of Acrylamide in Food” (Implikacije zdravstvenog stanja akrilamida u hrani), 25. – 27. lipnja 2002., https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/42563/9241562188.pdf?sequence=1

(10)  „IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans” (IARC-ove monografije o procjeni kancerogenih rizika za ljude), Some Industrial Chemicals, IARC, Lyon, Francuska, 1994., https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Some-Industrial-Chemicals-1994. Vidjeti i Zhivagui, M., Ng, A.W.T., Ardin, M., et al., „Experimental and pan-cancer genome analyses causes widespread exposure of acrylamide exposure to carcinogenesis in humans” (Eksperimentalne analize i analize genoma svih karcinoma pokazuju doprinos izloženost akrilamidu karcinogenezi kod ljudi), Genome Research, 2019; 29(4):521-531, https://www.iarc.fr/wp-content/uploads/2019/03/pr267_E.pdf

(11)  „Report on Carcinogens, Acrylamide, National Toxicology Program”, (Izvještaj o karcinogenima, akrilamidu, nacionalnom toksikološkom programu) Department of Health and Human Services, 14. izdanje 2016., https://ntp.niehs.nih.gov/ntp/roc/content/profiles/acrylamide.pdf

(12)  „Toxicological review of Acrylamide” (Toksikološka ocjena akrilamida), (CAS No. 79-06-1), ožujak 2010., Agencija SAD-a za zaštitu okoliša, Washington, DC, https://nepis.epa.gov/Exe/ZyPDF.cgi/P1006QL0.PDF?Dockey=P1006QL0.PDF

(13)  Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Roman, M.A., Romana, R.M., „Acrylamide: A review about its toxic effects in the light of Developmental Origin of Health and Disease (DOHaD) concept” (Akrilamid: pregled njegovih toksičnih učinaka u svjetlu koncepta razvojnog porijekla zdravlja i bolesti (DOHaD)), Food Chemistry 283 (2019) 422-430, https://www2.unicentro.br/ppgvet/files/2019/11/3-Acrylamide-A-review-about-its-toxic-effects-in-the-light-of-Developmental-Origin-of-Health-and-Disease-DOHaD-concept.pdf?x26325, Kassotis, C.D., et al., „Endocrine-Disrupting Activity of Hydraulic Fracturing Chemicals and Adverse Health Outcomes After Prenatal Exposure in Male Mice” (Endoktrino disruptivna aktivnost kemikalija za hidrauličko frakturiranje i nepovoljni zdravstveni ishodi nakon prenatalnog izlaganja kod mužjaka miševa) Endocrinology, prosinac 2015., 156(12):4458–4473, https://academic.oup.com/endo/article/156/12/4458/2422671, Hamdy, S.M., Bakeer, H.M., Eskander, E.F., Sayed, O.N., „Effect of acrylamide on some hormones and endocrine tissues in male rats”, (Učinak akrilamida na neke hormone i endokina tkiva kod mužjaka štakora), Human & Experimental Toxicology 2012, 31(5):, 483-91, https://journals.sagepub.com/doi/10.1177/0960327111417267

(14)  Članak 5. i uvodna izjava 11. Uredbe (EU) 2017/2158.

(15)  Preporuka Komisije (EU) 2019/1888 оd 7. studenoga 2019. o praćenju prisutnosti akrilamida u određenoj hrani (SL L 290, 11.11.2019., str. 31.).

(16)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(17)  Vidjeti Uredbu (EU) 2017/2158.

(18)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(19)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/37

---

P9_TA(2020)0257

Europska strategija za šume – daljnji koraci

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o europskoj strategiji za šume – daljnji koraci (2019/2157(INI))

(2021/C 395/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. (COM(2020)0380) te njezine rezolucije od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (1) i od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka (COP15) Konvencije o biološkoj raznolikosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. (COM(2020)0380) te njezine rezolucije od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (1) i od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka (COP15) Konvencije o biološkoj raznolikosti (2),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz New Yorka o šumama, koju je Unija ratificirala 23. lipnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz New Yorka o šumama, koju je Unija ratificirala 23. lipnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 7. prosinca 2018. pod naslovom „Napredak u provedbi strategije EU-a za šume – ‚Nova strategija za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama’” (COM(2018)0811), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 7. prosinca 2018. pod naslovom „Napredak u provedbi strategije EU-a za šume – ‚Nova strategija za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama’” (COM(2018)0811),

| — | uzimajući u obzir njezinu Rezoluciju od 28. travnja 2015. o „Novoj strategiji EU-a za šume i sektor koji se temelji na šumama” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir njezinu Rezoluciju od 28. travnja 2015. o „Novoj strategiji EU-a za šume i sektor koji se temelji na šumama” (3),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom ekonomskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 23. srpnja 2019. pod nazivom „Pojačavanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom ekonomskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 23. srpnja 2019. pod nazivom „Pojačavanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” (COM(2019)0352),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. travnja 2019. o napretku u provedbi strategije EU-a za šume i o novom strateškom okviru za šume (08609/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. travnja 2019. o napretku u provedbi strategije EU-a za šume i o novom strateškom okviru za šume (08609/2019),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta (4) i naknadne provedbene uredbe s ažuriranim popisom invazivnih vrsta, uključujući vrste drveća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta (4) i naknadne provedbene uredbe s ažuriranim popisom invazivnih vrsta, uključujući vrste drveća,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 30. listopada 2019. o izvješću Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 7. prosinca 2018. pod naslovom „Napredak u provedbi strategije EU-a za šume – ‚Nova strategija za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama’”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 30. listopada 2019. o izvješću Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 7. prosinca 2018. pod naslovom „Napredak u provedbi strategije EU-a za šume – ‚Nova strategija za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama’”,

| — | uzimajući u obzir izvješće o globalnoj procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava koje je objavila Međuvladina znanstvenopolitička platforma o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava (IBPES) od 31. svibnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o globalnoj procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava koje je objavila Međuvladina znanstvenopolitička platforma o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava (IBPES) od 31. svibnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.: Znanje za prijelaz na održivu Europu”, objavljeno 4. prosinca 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.: Znanje za prijelaz na održivu Europu”, objavljeno 4. prosinca 2019.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 11. travnja 2019. o provedbi strategije EU-a za šume, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 11. travnja 2019. o provedbi strategije EU-a za šume,

| — | uzimajući u obzir reviziju na sredini razdoblja strategije za bioraznolikost do 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir reviziju na sredini razdoblja strategije za bioraznolikost do 2020.,

| — | uzimajući u obzir ažuriranu strategiju EU-a za biogospodarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ažuriranu strategiju EU-a za biogospodarstvo,

| — | uzimajući u obzir klimatsku strategiju do 2050., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir klimatsku strategiju do 2050.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 29. studenog 2019. o ažuriranoj strategiji EU-a za biogospodarstvo (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 29. studenog 2019. o ažuriranoj strategiji EU-a za biogospodarstvo (5),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. studenoga 2018. naslovljenu „Čist planet za sve: europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. studenoga 2018. naslovljenu „Čist planet za sve: europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” (COM(2018)0773),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 16. svibnja 2018. o preispitivanju strategije EU-a za šume sredinom provedbenog razdoblja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 16. svibnja 2018. o preispitivanju strategije EU-a za šume sredinom provedbenog razdoblja (6),

| — | uzimajući u obzir strategiju Europa 2020., uključujući inicijative Unija inovacija i Resursno učinkovita Europa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju Europa 2020., uključujući inicijative Unija inovacija i Resursno učinkovita Europa,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0154/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0154/2020),

| — | uzimajući u obzir odgovornosti koje države članice EU-a imaju na temelju Konvencije o biološkoj raznolikosti (CBD), Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCC) i Konvencije Ujedinjenih naroda o suzbijanju dezertifikacije (UNCCD), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odgovornosti koje države članice EU-a imaju na temelju Konvencije o biološkoj raznolikosti (CBD), Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCC) i Konvencije Ujedinjenih naroda o suzbijanju dezertifikacije (UNCCD),

| A. | budući da će bez klimatskih koristi i drugih usluga ekosustava koje pružaju šume i sektor koji se temelji na šumama biti nemoguće ispoštovati interne i međunarodne obveze EU-a prema, primjerice, europskom zelenom planu, ciljevima održivog razvoja UN-a, Protokolu iz Kyota, Pariškom sporazumu i stvaranju društva s nultom stopom emisija; |
| --- | --- |

A.

budući da će bez klimatskih koristi i drugih usluga ekosustava koje pružaju šume i sektor koji se temelji na šumama biti nemoguće ispoštovati interne i međunarodne obveze EU-a prema, primjerice, europskom zelenom planu, ciljevima održivog razvoja UN-a, Protokolu iz Kyota, Pariškom sporazumu i stvaranju društva s nultom stopom emisija;

| B. | budući da se u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije ne spominje zajednička politika EU-a za šume i da odgovornost za šume snose države članice; budući da, međutim, EU već određeno vrijeme svojim politikama i smjernicama, uključujući članak 4. UFEU-a u pogledu energetike, okoliša i poljoprivrede, doprinosi održivom gospodarenju šumama i odlukama država članica o šumama; |
| --- | --- |

B.

budući da se u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije ne spominje zajednička politika EU-a za šume i da odgovornost za šume snose države članice; budući da, međutim, EU već određeno vrijeme svojim politikama i smjernicama, uključujući članak 4. UFEU-a u pogledu energetike, okoliša i poljoprivrede, doprinosi održivom gospodarenju šumama i odlukama država članica o šumama;

| C. | budući da su šume i cijeli vrijednosni lanac koji se temelji na šumama ključni za daljnji razvoj kružnog biogospodarstva jer osiguravaju radna mjesta i gospodarsko blagostanje u ruralnim i urbanim područjima, pružaju usluge ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe na njih, nude zdravstvenu korist, štite bioraznolikost i mogućnosti planinskih, otočnih i ruralnih regija te suzbijaju dezertifikaciju; |
| --- | --- |

C.

budući da su šume i cijeli vrijednosni lanac koji se temelji na šumama ključni za daljnji razvoj kružnog biogospodarstva jer osiguravaju radna mjesta i gospodarsko blagostanje u ruralnim i urbanim područjima, pružaju usluge ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe na njih, nude zdravstvenu korist, štite bioraznolikost i mogućnosti planinskih, otočnih i ruralnih regija te suzbijaju dezertifikaciju;

| D. | budući da su adekvatno financirano visokokvalitetno istraživanje, inovacije, prikupljanje informacija, održavanje i razvoj baza podataka, razmjena najboljih praksi i znanja od ključne važnosti za budućnost multifunkcionalnih šuma EU-a i za cijeli vrijednosni lanac koji se temelji na šumama, u svjetlu sve većih zahtjeva koji se pred njih postavljaju i potrebe da se riješe brojne prilike i prevladaju izazovi s kojima se društvo suočava; |
| --- | --- |

D.

budući da su adekvatno financirano visokokvalitetno istraživanje, inovacije, prikupljanje informacija, održavanje i razvoj baza podataka, razmjena najboljih praksi i znanja od ključne važnosti za budućnost multifunkcionalnih šuma EU-a i za cijeli vrijednosni lanac koji se temelji na šumama, u svjetlu sve većih zahtjeva koji se pred njih postavljaju i potrebe da se riješe brojne prilike i prevladaju izazovi s kojima se društvo suočava;

| E. | budući da su šume naša prirodna baština, koju moramo čuvati i o kojoj se moramo brinuti; budući da je pravilno gospodarenje tom baštinom presudno za njezinu dobrobit te da je ona nositelj biološke raznolikosti, ali i ekonomskog, turističkog i društvenog bogatstva; |
| --- | --- |

E.

budući da su šume naša prirodna baština, koju moramo čuvati i o kojoj se moramo brinuti; budući da je pravilno gospodarenje tom baštinom presudno za njezinu dobrobit te da je ona nositelj biološke raznolikosti, ali i ekonomskog, turističkog i društvenog bogatstva;

| F. | budući da je Fond za ruralni razvoj, u okviru ZPP-a, pružio alate i resurse za potporu sektoru šumarstva te bi trebao nastaviti s time i u okviru ZPP-a nakon 2020., uz snažan naglasak na održivom gospodarenju šumama; |
| --- | --- |

F.

budući da je Fond za ruralni razvoj, u okviru ZPP-a, pružio alate i resurse za potporu sektoru šumarstva te bi trebao nastaviti s time i u okviru ZPP-a nakon 2020., uz snažan naglasak na održivom gospodarenju šumama;

| G. | budući da u EU-u postoji 16 milijuna privatnih vlasnika šuma, koji posjeduju oko 60 % šuma EU-a; budući da je prosječna veličina šuma u privatnom vlasništvu 13 ha, dok otprilike dvije trećine privatnih vlasnika šuma posjeduje manje od 3 ha šume; |
| --- | --- |

G.

budući da u EU-u postoji 16 milijuna privatnih vlasnika šuma, koji posjeduju oko 60 % šuma EU-a; budući da je prosječna veličina šuma u privatnom vlasništvu 13 ha, dok otprilike dvije trećine privatnih vlasnika šuma posjeduje manje od 3 ha šume;

| H. | budući da su šume kojima se upravlja na održiv način od iznimne važnosti za osiguravanje radnih mjesta u ruralnim područjima te da pružaju koristi u pogledu zdravlja ljudi i istodobno daju ključan doprinos okolišu i bioraznolikosti; |
| --- | --- |

H.

budući da su šume kojima se upravlja na održiv način od iznimne važnosti za osiguravanje radnih mjesta u ruralnim područjima te da pružaju koristi u pogledu zdravlja ljudi i istodobno daju ključan doprinos okolišu i bioraznolikosti;

| I. | budući da su mjere u šumama za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih međusobno povezane jer se različiti aspekti moraju uravnotežiti i postići sinergije među njima, posebno u okviru strategija i planova država članica za prilagodbu; |
| --- | --- |

I.

budući da su mjere u šumama za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih međusobno povezane jer se različiti aspekti moraju uravnotežiti i postići sinergije među njima, posebno u okviru strategija i planova država članica za prilagodbu;

| J. | budući da se europske šume razlikuju te da je njihova različita stanja potrebno rješavati na različite načine, no uvijek u smislu poboljšanja njihove gospodarske, društvene i okolišne funkcije; |
| --- | --- |

J.

budući da se europske šume razlikuju te da je njihova različita stanja potrebno rješavati na različite načine, no uvijek u smislu poboljšanja njihove gospodarske, društvene i okolišne funkcije;

| K. | budući da najudaljenije regije sadrže vrlo bogate rezervoare biološke raznolikosti te je njihovo očuvanje od ključne važnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da najudaljenije regije sadrže vrlo bogate rezervoare biološke raznolikosti te je njihovo očuvanje od ključne važnosti;

| L. | budući da gubitak biološke raznolikosti u šumama ima znatne ekološke, gospodarske i socijalne posljedice; |
| --- | --- |

L.

budući da gubitak biološke raznolikosti u šumama ima znatne ekološke, gospodarske i socijalne posljedice;

| M. | budući da kvaliteta tla ima ključnu ulogu u pružanju usluga ekosustava kao što su filtriranje i skladištenje vode, a time i zaštita od poplava i suše, sekvestracija CO2, bioraznolikost i rast biomase; budući da je poboljšanje kvalitete tla, primjerice u nekim regijama pretvaranjem crnogoričnih šuma u trajne listopadne šume, ekonomski zahtjevan proces koji traje desetljećima; |
| --- | --- |

M.

budući da kvaliteta tla ima ključnu ulogu u pružanju usluga ekosustava kao što su filtriranje i skladištenje vode, a time i zaštita od poplava i suše, sekvestracija CO2, bioraznolikost i rast biomase; budući da je poboljšanje kvalitete tla, primjerice u nekim regijama pretvaranjem crnogoričnih šuma u trajne listopadne šume, ekonomski zahtjevan proces koji traje desetljećima;

| N. | budući da ključnu ulogu održivog gospodarenja šumama treba promicati u europskom društvu, koje je sve manje povezano sa šumama i šumarstvom, i pritom naglašavati višestruke koristi koje šume pružaju u gospodarskom, socijalnom i ekološkom, kao i kulturnom i povijesnom smislu; |
| --- | --- |

N.

budući da ključnu ulogu održivog gospodarenja šumama treba promicati u europskom društvu, koje je sve manje povezano sa šumama i šumarstvom, i pritom naglašavati višestruke koristi koje šume pružaju u gospodarskom, socijalnom i ekološkom, kao i kulturnom i povijesnom smislu;

| O. | budući da šume imaju i druga korisna prirodna svojstva, osim što se u njima sekvestrira ugljik i osim što povoljno utječu na klimu, atmosferu, očuvanje biološke raznolikosti, riječne režime i vodne putove te štite tlo od erozije koju uzrokuju voda i vjetar; |
| --- | --- |

O.

budući da šume imaju i druga korisna prirodna svojstva, osim što se u njima sekvestrira ugljik i osim što povoljno utječu na klimu, atmosferu, očuvanje biološke raznolikosti, riječne režime i vodne putove te štite tlo od erozije koju uzrokuju voda i vjetar;

| P. | budući da se gotovo 23 % europskih šuma nalazi na područjima mreže Natura 2000, a udio u nekim državama članicama prelazi 50 %, te da šume čine gotovo polovinu prirodnih staništa u područjima mreže Natura 2000; |
| --- | --- |

P.

budući da se gotovo 23 % europskih šuma nalazi na područjima mreže Natura 2000, a udio u nekim državama članicama prelazi 50 %, te da šume čine gotovo polovinu prirodnih staništa u područjima mreže Natura 2000;

| Q. | budući da šume mogu biti izvori primarnih šumskih proizvoda kao što je drvo, i osiguravati vrijedne sekundarne proizvode kao što su gljive, tartufi, začinsko bilje, med i bobičasto voće, koji su vrlo važni za gospodarsku djelatnost u nekim regijama Unije; |
| --- | --- |

Q.

budući da šume mogu biti izvori primarnih šumskih proizvoda kao što je drvo, i osiguravati vrijedne sekundarne proizvode kao što su gljive, tartufi, začinsko bilje, med i bobičasto voće, koji su vrlo važni za gospodarsku djelatnost u nekim regijama Unije;

| R. | budući da europske šume imaju važnu ulogu u poboljšanju kvalitete okoliša, razvoju gospodarstva, zadovoljavanju potreba država članica za drvnim proizvodima i ostvarivanju većeg blagostanja stanovništva; |
| --- | --- |

R.

budući da europske šume imaju važnu ulogu u poboljšanju kvalitete okoliša, razvoju gospodarstva, zadovoljavanju potreba država članica za drvnim proizvodima i ostvarivanju većeg blagostanja stanovništva;

| S. | budući da je agrošumarstvo, definirano kao sustavi korištenja zemljišta u kojima se stabla uzgajaju zajedno s poljoprivredom na istoj zemljišnoj jedinici, niz sustava upravljanja zemljištem kojima se povećava ukupna produktivnost, stvara više biomase, održavaju i obnavljaju tla te pruža niz vrijednih usluga ekosustava; |
| --- | --- |

S.

budući da je agrošumarstvo, definirano kao sustavi korištenja zemljišta u kojima se stabla uzgajaju zajedno s poljoprivredom na istoj zemljišnoj jedinici, niz sustava upravljanja zemljištem kojima se povećava ukupna produktivnost, stvara više biomase, održavaju i obnavljaju tla te pruža niz vrijednih usluga ekosustava;

| T. | budući da su zbog multifunkcionalnosti šuma, činjenice da je za njihov nastanak potrebno mnogo vremena te važnosti osiguravanja velike raznolikosti vrsta, njihovo održivo korištenje, očuvanje i umnožavanje šumskih resursa bitna europska zadaća; |
| --- | --- |

T.

budući da su zbog multifunkcionalnosti šuma, činjenice da je za njihov nastanak potrebno mnogo vremena te važnosti osiguravanja velike raznolikosti vrsta, njihovo održivo korištenje, očuvanje i umnožavanje šumskih resursa bitna europska zadaća;

| U. | budući da i društveno i okolišno odgovoran lov ima važnu ulogu u šumama i polušumskim regijama kontroliranjem broja divljači ili širenja povezanih bolesti, kao što je afrička svinjska kuga; |
| --- | --- |

U.

budući da i društveno i okolišno odgovoran lov ima važnu ulogu u šumama i polušumskim regijama kontroliranjem broja divljači ili širenja povezanih bolesti, kao što je afrička svinjska kuga;

| V. | budući da šume imaju ključnu ulogu u borbi protiv erozije tla i dezertifikacije kopnenih masa; budući da studije pokazuju da stabla u parkovima i gradskim okruženjima imaju pozitivan učinak u pogledu održavanja nižih temperatura u usporedbi s područjima bez drveća; |
| --- | --- |

V.

budući da šume imaju ključnu ulogu u borbi protiv erozije tla i dezertifikacije kopnenih masa; budući da studije pokazuju da stabla u parkovima i gradskim okruženjima imaju pozitivan učinak u pogledu održavanja nižih temperatura u usporedbi s područjima bez drveća;

| W. | budući da u aktualnom programskom razdoblju (2014. – 2020.) postoje mjere u okviru ZPP-a usmjerene na pomaganje gospodarskim subjektima u izgradnji kapaciteta povezanih s gospodarenjem šumama; |
| --- | --- |

W.

budući da u aktualnom programskom razdoblju (2014. – 2020.) postoje mjere u okviru ZPP-a usmjerene na pomaganje gospodarskim subjektima u izgradnji kapaciteta povezanih s gospodarenjem šumama;

| X. | budući da su neke šumske regije u velikoj mjeri napale štetočine i kukci kao što su ksilofagni kukac i razne gljive; budući da su prirodne populacije šuma kestena masovno napale gljivice Cryphonectria parasitica, koje predstavljaju ozbiljnu prijetnju opstanku tih populacija, ali i dugoročno ugrožavaju povezane ljudske aktivnosti, kao što su proizvodnja i skupljanje kestena; |
| --- | --- |

X.

budući da su neke šumske regije u velikoj mjeri napale štetočine i kukci kao što su ksilofagni kukac i razne gljive; budući da su prirodne populacije šuma kestena masovno napale gljivice Cryphonectria parasitica, koje predstavljaju ozbiljnu prijetnju opstanku tih populacija, ali i dugoročno ugrožavaju povezane ljudske aktivnosti, kao što su proizvodnja i skupljanje kestena;

| Y. | budući da su dostupni podaci o šumama na razini EU-a nepotpuni i različite kvalitete, čime se otežava mogućnost koordinacije na razini EU-a u pogledu gospodarenja šumama; |
| --- | --- |

Y.

budući da su dostupni podaci o šumama na razini EU-a nepotpuni i različite kvalitete, čime se otežava mogućnost koordinacije na razini EU-a u pogledu gospodarenja šumama;

| Z. | budući da se nezakonita sječa događa i u EU-u; |
| --- | --- |

Z.

budući da se nezakonita sječa događa i u EU-u;

Prošlost – pregled nedavnih uspjeha i izazova u provedbi

| 1. | pozdravlja objavu izvješća Komisije pod naslovom „Napredak u provedbi strategije EU-a za šume – ‚Nova strategija za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama’” (COM(2018)0811); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja mjere koje su poduzele države članice i Komisija kako bi ispunile ciljeve strategije EU-a za šume i uključenost Stalnog odbora za šumarstvo, Skupine za građanski dijalog o šumarstvu i plutu, Stručne skupine za šumske požare, Stručne skupine za industrije koje se temelje na šumama i pitanja povezana sa sektorom te relevantnih dionika u provedbi višegodišnjeg plana za šume (VPP za šume); |
| --- | --- |

2.

| 3. | uviđa da se u izvješću Komisije iz 2018. o napretku u provedbi trenutačne strategije EU-a za šume navodi je strategija bila korisna kao alat za koordinaciju i da je, općenito, provedba osam prioritetnih i jednog dodatnog područja strategije protekla uz razmjerno malo prepreka, s izuzetkom glavnih izazova koje treba riješiti putem politike o biološkoj raznolikosti i aktualnih izazova u području „Kakve šume imamo i kako se one mijenjaju?”, posebno u pogledu javne percepcije i informiranja o sektoru šumarstva, i „Jačanje koordinacije i komunikacije”, posebno u pogledu politika povezanih sa šumama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava činjenicu da je definicija održivog gospodarenja šumama dogovorena na međunarodnoj razini u okviru paneuropskog procesa FOREST EUROPE; napominje da je ta definicija uvrštena u nacionalno zakonodavstvo i u dobrovoljne sustave, kao što je certificiranje šuma, koji su uspostavljeni u državama članicama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je promicanje održivog gospodarenja šumama u EU-u, kao dio strategije EU-a za šume i mjera ruralnog razvoja provedenih u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), općenito pozitivno utjecalo na šume i uvjete šuma i na prihode u ruralnim područjima, te na bioraznolikost šuma u EU-u te povećalo klimatske koristi koje nudi sektor koji se temelji na šumama; napominje, međutim, da još uvijek postoji potreba za uravnoteženim jačanjem održivog gospodarenja šumama kako bi se osiguralo da se poboljša ekološko stanje šuma, da se poboljša zdravlje i otpornost ekosustava i kako bi se osiguralo da se šume mogu bolje prilagoditi promjenama klimatskih uvjeta i kako bi se ublažili rizici i učinci prirodnih nepogoda te sačuvale mogućnosti gospodarenja šumama za sadašnje i buduće naraštaje, primjerice na takav način da se ispunjavaju ciljevi vlasnika šuma te malih i srednjih poduzeća te kako bi se poboljšala kvaliteta postojećih šuma i šumskih područja; smatra da bi strategija EU-a za šume trebala uključivati odgovarajuće instrumente u tom pogledu; ističe obvezu država članica da budu primjer održivog gospodarenja šumama; zagovara da bi modeli gospodarenja šumama trebali uključivati i kriterij ekološke, društvene i ekonomske održivosti, što znači da gospodarenje i korištenje šuma i šumskih zemljišta moraju biti usmjereni na biološku raznolikost, produktivnost, sposobnost obnove, vitalnost i potencijal da sada i ubuduće, ostvaraju relevantne okolišne, gospodarske i socijalne funkcije na lokalnoj, nacionalnoj i globalnoj razini i ne narušavaju druge ekosustave; ističe da su priznavanje i zaštita vlasničkih prava ključni za postizanje dugoročne predanosti održivom gospodarenju šumama; primjećuje da su zaštita i održivo gospodarenje našim šumama ključni dio naše opće dobrobiti jer se njima jamče aktivnosti od javnog interesa u područjima rekreacije i zdravlja te obrazovanja te prepoznaje da održivo gospodarenje šumama promiče zaštitu europske bioraznolikosti šuma; poziva na zaštitu primarnih šuma s očuvanom strukturom, bogatstvom vrsta i adekvatnim područjem na kojem se te šume još nalaze; napominje da na razini EU-a ne postoji definicija prašuma i poziva Komisiju da uvede definiciju, koja će se pripremiti u Stalnom odboru za šumarstvo, u postupku izrade buduće strategija EU-a o šumama; naglašava da postoje različiti pogledi na sposobnost apsorpcije CO2 različitih vrsta šuma te stoga vjeruje da bi se novom strategijom EU-a za šume trebalo promicati održivo gospodarenje šumama; žali zbog neodrživih praksi i nezakonite sječe u takvim područjima u nekim državama članicama unatoč Uredbi EU-a o drvu te nadalje poziva države članice da čine više kako bi se to zaustavilo i da po potrebi poboljšaju ili ojačaju svoje nacionalno zakonodavstvo; potiče Komisiju i države članice da poduzmu hitne mjere u vezi s tim pitanjima pomnim nadzorom i primjenom postojećih zakona EU-a te poziva Komisiju da brzo pokrene postupke zbog povrede prava kada se dogodi kršenje, kao i da nadgleda postupke nezakonite sječe kroz sva nadležna tijela; poziva Komisiju da bez odlaganja dovrši provjeru ispravnosti pravila EU-a protiv nezakonite sječe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zaključuje da su razlike među državama članicama i razlike među regijama unutar država članica bile važan čimbenik pri razmatranju mjera na razini EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava duboku zabrinutost da je u dijelovima Unije nedovoljna provedba postojećeg zakonodavstva EU-a i navodna korupcija dovela do nezakonite sječe i neodrživih šumarskih aktivnosti; poziva Komisiju i države članice da se bore protiv korupcije i da u potpunosti provedu postojeće zakonodavstvo; |
| --- | --- |

7.

Sadašnjost – trenutačno stanje šuma u EU-u

| 8. | naglašava da su šume EU-a, zajedno s njezinim prekomorskim teritorijima i najudaljenijim regijama, multifunkcionalne i da im je svojstvena velika raznolikost, u aspektima kao što su obrasci vlasništva, veličina, struktura, bioraznolikost, otpornost i izazovi; ističe da šume, posebice miješane šume, društvu nude širok niz usluga ekosustava, uključujući staništa za vrste, sekvestraciju ugljika, sirovine, bolju kvalitetu zraka, čistu vodu, obnovu podzemnih voda, kontrolu erozije te zaštitu od suša, poplava i lavina te osiguravaju sastojke za lijekove, a ujedno su važne za kulturu i rekreaciju; budući da se čini da usluge ekosustava više nisu u potpunosti zaštićene jer vlasnici šuma više ne mogu ponovno ulagati u šume zbog teške gospodarske situacije uzrokovane klimatskim promjenama i ostalim čimbenicima koji tome pridonose; napominje da je prema najnovijim procjenama utvrđeno da je samo 26 % šumskih vrsta i 15 % šumskih staništa pokazalo povoljno stanje očuvanosti; poziva države članice da osiguraju očuvanje ekoloških sustava te da prema potrebi izrade i poboljšaju smjernice o nedrvnim šumskim proizvodima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prima na znanje napredak postignut u vrednovanju usluga ekosustava u okviru inicijative kartografskog prikazivanja stanja ekosustava i njihovih usluga (MAES); međutim, naglašava da se trenutačno ne isplaćuju primjerene naknade za pružanje usluga ekosustava kao što su sekvestracija CO2, promicanje biološke raznolikosti ili poboljšanje kvalitete tla te da šumari usmjereni na preobrazbu svojih šuma u skladu s tim praksama trenutačno vjerojatno gospodare svojim šumama uz gubitke unatoč tome što pružaju znatne usluge ekosustava; poziva Komisiju i države članice da istraže mogućnosti odgovarajućeg poticanja usluga u području klime i biološke raznolikosti te ostalih usluga ekosustava i isplate naknada za njih kako bi se dopustila gospodarski održiva prenamjena šuma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da su se tijekom proteklih desetljeća šumski resursi EU-a povećavali u smislu šumskog pokrova i obujma, i da trenutačno šume i druga šumska područja pokrivaju otprilike 43 % površine EU-a, dosežući najmanje 182 milijuna hektara i obuhvaćajući 5 % ukupne površine svjetskih šuma zahvaljujući pošumljavanju i prirodnoj obnovi; napominje da polovinu mreže Natura 2000 čine šumska područja (odnosno 37,5 milijuna hektara) i da se 23 % svih šuma u Europi nalazi na lokacijama Natura 2000, dok je u nekim državama članicama više od pola teritorija pokriveno šumama i ovise o šumarstvu; ističe važnost poboljšanja znanja o području Natura 2000 i njegovim učincima na biološku raznolikost, gospodarenje šumama i drugu uporabu zemljišta u EU-u; napominje da je 60 % šuma EU-a u privatnom vlasništvu uz veliki udio malih šumskih gospodarstava (manje od 3 ha), a 40 % je u javnom vlasništvu; ističe da je više od 60 % produktivnih šuma u EU-u i više od 20 % diljem svijeta certificirano u skladu s dobrovoljnim normama za održivo gospodarenje šumama; također napominje da je udio oblog drva koje potječe od certificiranih šuma i koje obrađuju drvne industrije na svjetskoj razini veći od 20 % i da je taj udio čak 50 % u EU-u; ističe da je u tom sektoru izravno zaposleno barem 500 000 osoba (7), a neizravno o njemu ovisi 2,6 milijuna radnih mjesta u EU-u (8) i da održavanje te razine zaposlenosti i dugoročne konkurentnosti sektora iziskuje stalne napore za privlačenje kvalificirane i osposobljene radne snage u taj sektor te za osiguravanje da radnici imaju odgovarajući pristup socijalnoj i medicinskoj skrbi; napominje da ti poslovi dugoročno ovise o otpornim i dobro upravljanim šumskim ekosustavima; naglašava ključnu ulogu koju vlasnici šuma imaju u provedbi održivog gospodarenja šumama i važnu ulogu koju šume imaju u otvaranju zelenih radnih mjesta i u rastu u ruralnim područjima; osim toga, ističe da vlasnici i upravitelji šuma u EU-u imaju dugu tradiciju i dugogodišnje iskustvo gospodarenja višenamjenskim šumama; poziva Komisiju da u novoj strategiji EU-a za šume uzme u obzir potrebu za podupiranjem vlasnika šuma, uključujući pritom i financijsku potporu; smatra da bi ta potpora trebala biti uvjetovana održivim gospodarenjem šumama, kako bi se osiguralo kontinuirano ulaganje u moderne tehnologije te u mjere zaštite okoliša i klime koje jačaju višenamjensku ulogu šuma, s posebnim financijskim instrumentom za upravljanje područjima mreže Natura 2000 i stvaranjem pristojnih radnih uvjeta; vjeruje da bi ta financijska potpora trebala biti rezultat snažne kombinacije financijskih instrumenata, nacionalnog financiranja i financiranja privatnog sektora; ističe da je važno suzbiti ruralni egzodus i smatra da je ključno ulagati u ekosustave; pozdravlja pošumljavanje i ponovno pošumljavanje kao prikladne alate za poboljšanje šumskog pokrova, posebno na napuštenoj zemlji koja nije pogodna za proizvodnju hrane, u blizini gradskih i prigradskih područja te prema potrebi i u planinskim područjima; potiče na financijski potpomognute mjere za korištenje posječenog drva u skladu s održivim ponovnim rastom šume i povećanje šumskog pokrova i ostalih šumskih zemljišta gdje je to relevantno, osobito u onim državama članicama u kojima je razina šumskog pokrova niska, potičući u drugim državama članicama očuvanje šumskog pokrova u područjima s istaknutim ekološkim funkcijama; napominje da se u šumama nalazi značajan dio europske kopnene biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primjećuje da šumska područja u Uniji rastu, među ostalim i zbog pošumljavanja, te da šume kojima se gospodari vežu ugljik bolje od šuma kojima se ne gospodari, ali i smanjuju emisije i probleme prouzročene pogoršanjem stanja šuma; napominje da održivo gospodarenje komercijalnim šumama ima najbolji mogući utjecaj na klimu te da bi za to trebalo nagraditi zemlje koje dobro upravljaju svojim šumama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prepoznaje da se dugoročnim javnim i privatnim ulaganjem u ojačano održivo gospodarenje šumama koje je jednako usmjereno na socijalne, okolišne i gospodarske koristi šuma te adekvatnim mehanizmima financiranja i kompenzacije može doprinijeti osiguranju otpornosti šuma i njihove sposobnosti prilagodbe i pomoći šumarskom sektoru da ostane gospodarski održiv i prihvatljiv za okoliš, ali može i doprinijeti postizanju brojnih ciljeva EU-a, kao što su uspješna provedba europskog zelenog plana i prijelaz na kružno biogospodarstvo i promicanje bioraznolikosti; ističe potrebu i za drugim mehanizmima financiranja EU-a, kao što su financijski instrumenti ili potpora Europske investicijske banke, koji bi bili lako dostupni, dobro usklađeni i relevantni, u poticanju ulaganja u projekte u području šumarstva, kojima je cilj održivo gospodarenje šumama te sprječavanje šumskih požara i njihovo ublažavanje, te strukturni fondovi i sredstva iz programa Obzor, Erasmus+ i LIFE, koji bi mogli poslužiti kao ključna potpora ulaganjima i uslugama kojima se podupire skladištenje i sekvestracija ugljika u okviru održivog gospodarenja šumama i uz puno poštovanje odredbi europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uviđa ključne koristi za klimu koje pružaju šume i sektor koji se temelji na šumama; ponavlja da je potrebno poticati okolišne, gospodarske i socijalne aspekte šuma i gospodarenja šumama na uravnotežen način, uz istovremeno jačanje općih koristi za klimu koje pružaju šume i vrijednosni lanac koji se temelji na šumama, a to su, konkretno, sekvestracija CO2 i skladištenje ugljika u drvnim proizvodima te zamjena materijala; naglašava potrebu za održavanjem, dodatnim promicanjem i ako je moguće povećanjem sekvestracije CO2 u šumama na razinu kojom se omogućuje održivo gospodarenje svim funkcijama šume, skladištenja ugljika in situ, među ostalim u agrošumama, mrtvom drvu i šumskom tlu te u proizvodima na bazi drva aktivnim, održivim gospodarenjem šumama; napominje da se u šumama apsorbira više od 10 % emisija stakleničkih plinova u EU-u; ističe da treba promicati uporabu drva kao održivog građevnog materijala jer nam omogućava da napredujemo u tranziciji prema održivijem gospodarstvu; potiče Komisiju da istraži različite mehanizme koji se temelje na tržištu kako bi se poticala zamjena fosilnih goriva obnovljivim sirovinama čijom se upotrebom ostvaruje klimatska korist; ističe ključnu ulogu materijala na bazi drva kao zamjene za alternativna rješenja koja se temelje na fosilnim gorivima te za alternativna rješenja s većim ekološkim otiskom u sektorima kao što su građevinska industrija, tekstilna industrija, kemijska industrija i industrija ambalaže te potrebu da se u potpunosti uzmu u obzir koristi koje bi ta promjena u uporabi materijala imala na klimu i okoliš; osim toga, naglašava još nedovoljno iskorištene prednosti zamjene proizvoda za jednokratnu upotrebu, osobito plastike, održivim proizvodima na bazi drva; naglašava da bi se i kružna upotreba proizvoda na bazi drva trebala povećati kako bi se poboljšala upotreba naših održivih resursa, poduprla učinkovita upotreba resursa, smanjila količina otpada i produljio životni ciklus ugljika s ciljem uvođenja održivog i lokalnog kružnog biogospodarstva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja, u pogledu zamjene sirovina i energije fosilnog podrijetla, kontinuirani rad u promicanju najučinkovitije upotrebe drva slijedeći načelo kaskadnog korištenja; poziva Komisiju i države članice da nastave s provedbom kriterija održivosti za biomasu na temelju preinačene Direktive o obnovljivoj energiji i da optimalno iskoriste učinak zamjene na način da se zamijene materijali i energije fosilnog podrijetla s visokim razinama CO2; napominje, međutim, da je važno izbjeći nepotrebne poremećaje na tržištu za sirovine na bazi drva kada je riječ o programima potpore bioenergiji; skreće pozornost na činjenicu da se predvidivi porast potražnje za drvom i biomasom mora popratiti održivim gospodarenjem šumama; u tom pogledu ističe da je potrebno povećati financijska sredstva za istraživanje o zamjeni fosilnih goriva i materijala povezanih s fosilnim gorivima; napominje da se ostaci na kraju vrijednosnog lanca drva mogu povoljno iskoristiti kao biomasa koja će zamijeniti toplinu dobivenu iz fosilnih goriva, ali da bi se drvo, ako je to moguće, trebalo čuvati za upotrebu s dužim životnim vijekom kako bi se povećala globalna pohrana ugljikova dioksida; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe pozitivne učinke zaštitnih šumskih pojaseva na zaštitu poljoprivrednih zemljišta i na povećanje poljoprivredne proizvodnje; snažno se zalaže za metode kojima se poljoprivrednici potiču na razvoj zaštitnih šumskih pojaseva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe ključnu ulogu drveća i grmlja koje cvate u prirodnim ekosustavima za sektor pčelarstva te za pomaganje pri prirodnom procesu oprašivanja te za jačanje konsolidacije i zaštite zemljišta čije se stanje pogoršalo ili je neobrađeno; poziva da se to drveće i grmlje uvrsti u programe potpore EU-a, uzimajući u obzir regionalne značajke; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žali zbog činjenice što je, unatoč tomu što se šumama u EU-u upravlja u skladu sa zajednički dogovorenim načelom održivog gospodarenja šumama i što se tijekom proteklih nekoliko desetljeća šumski pokrov u EU-u povećava, razvijen drugačiji pristup održivom gospodarenju šumama u kontekstu nedavno dogovorene Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (9); |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava važnost otpornih i zdravih šumskih ekosustava, uključujući floru i faunu, kako bi se održalo i poboljšalo pružanje brojnih usluga ekosustava koje nude šume, kao što su bioraznolikost, čist zrak, voda, zdravo tlo te drvne i nedrvne sirovine; ističe da dobrovoljni alati i zakonodavstvo na snazi, kao što je Direktiva EU-a o pticama i Direktiva EU-a o staništima, utječu na odluke o upravljanju zemljištem te se moraju poštovati i provesti na odgovarajući način; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da su poljoprivrednici i vlasnici šuma ključni akteri u ruralnim područjima; pozdravlja činjenicu da je u Programu ruralnog razvoja u okviru ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020. prepoznata uloga šumarstva, agrošumarstva i industrija koje se temelje na šumama, kao i poboljšanja uvedena Skupnom uredbom; potiče nastojanje da ona bude prepoznata i u ZPP-u za razdoblje 2021. – 2027. i u provedbi europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe prikladnost i održivost pristupa koji se sastoji od dva koraka za provjeravanje održivosti šumske biomase, kako je dogovoreno u preinačenoj Direktivi o obnovljivoj energiji; napominje da bi to trebalo postići nastavkom prekinutog razvoja kriterija održivosti specifičnih za nekrajnju upotrebu kojima se bavi Stalni odbor za šumarstvo i Komisija; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prepoznaje ulogu šuma kada je riječ o osiguravanju rekreativnih vrijednosti i aktivnosti povezanih sa šumama, kao što je berba nedrvnih šumskih proizvoda, npr. gljiva i bobičastog voća; prima na znanje mogućnosti poboljšanja uklanjanja biomase u pogledu prevencije šumskih požara putem ispaše, ali napominje i da ispaša divljih životinja ima negativan utjecaj na sadnice i stoga ukazuje na potrebu održivog gospodarenja životinjama koje pasu; |
| --- | --- |

21.

Budućnost – ključna uloga strategije EU-a za šume nakon 2020. i europskog zelenog plana u postizanju ciljeva Pariškog sporazuma i Programa UN-a za održivi razvoj do 2030.

| 22. | pozdravlja nedavnu objavu europskog zelenog plana Komisije i sa zanimanjem iščekuje predstojeću strategiju EU-a za šume za razdoblje nakon 2020., koja bi trebala biti usklađena s europskim zelenim planom i strategijom EU-a o bioraznolikosti; nadalje smatra da je pojačavanje kružnog biogospodarstva ključni pristup postizanju društva s niskim udjelom ugljika u provedbi zelenog plana; ističe važnost dodatnog jačanja potencijala šuma kako bi se postigli ciljevi europskog zelenog plana i razvoja biogospodarstva, istodobno jamčeći druge usluge ekosustava, uključujući biološku raznolikost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja program rada Komisije za 2020., a posebno priznanje doprinosa nove strategije EU-a za šume 26. sjednici Konferencije stranaka (COP26) Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama; u tom pogledu ističe da u budućnosti šume ne bi trebalo smatrati jedinom vrstom ponora CO2 jer bi to smanjilo poticaj za druge sektore da maksimalno smanje svoje emisije; nadalje ističe potrebu za konkretnim i učinkovitim mjerama u okviru strategija i planova za klimatsku prilagodbu, uvođenjem sinergija između mjera ublažavanja i mjera prilagodbe što će biti ključno u ublažavanju štetnih učinaka klimatskih promjena na nepogode kao što su šumski požari i njihovi negativni učinci na ruralno gospodarstvo, bioraznolikost i pružanje usluga ekosustava; ističe da su potrebna veća sredstva i razvoj sustava upravljanja požarima utemeljen na znanosti kako bi se uhvatilo u koštac s učincima klimatskih promjena na šume; napominje da kako bi se očuvala bioraznolikost i funkcionalnost šuma, zajedno s potrebom ublažavanja klimatskih promjena i boljom prilagodbom na njih, te kao što je prepoznato u Uredbi o korištenju zemljišta, prenamjeni zemljišta i šumarstvu (LULUCF), mrtvo drvo u šumi predstavlja mikrostaništa o kojima ovisi niz vrsta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponavlja da šume i sektor koji se temelji na šumama znatno doprinose razvoju lokalnih, kružnih biogospodarstava u EU-u; naglašava ključnu ulogu šuma, sektora koji se temelji na šumama i biogospodarstva u postizanju ciljeva europskog zelenog plana i klimatske neutralnosti do 2050.; ističe da je biogospodarstvo 2015. bilo tržište čija se vrijednost procjenjuje na više od 2,3 bilijuna EUR te koje je proizvelo 20 milijuna radnih mjesta i predstavljalo 8,2 % ukupnog broja zaposlenih u Uniji; napominje da će se svakim eurom uloženim u istraživanje i inovacije na području biogospodarstva u okviru programa Obzor 2020. stvoriti oko 10 EUR dodane vrijednosti; ističe da postizanje ciljeva EU-a u pogledu okoliša, klime i bioraznolokosti neće nikad biti moguće bez šuma koje su multifunkcionalne, zdrave i kojima se održivo upravlja uz dugoročnu perspektivu, zajedno s industrijama koje se temelje na šumama; ističe da je u nekim okolnostima između zaštite klime i zaštite biološke raznolikosti u sektoru biogospodarstva i posebno u šumarstvu, koji igraju središnju ulogu u prijelazu na klimatski neutralno gospodarstvo, potrebno pronalaziti kompromise; izražava zabrinutost da se ti kompromisi nisu dovoljno razmatrali u nedavnim raspravama u pogledu donošenja politike; ističe potrebu da se razvije dosljedan pristup kojim će se pomiriti pristupi zaštite biološke raznolikosti i zaštite klime kao dio uspješnog sektora koji se temelji na šumama i biogospodarstva; naglašava da je važno razviti i osigurati tržišno utemeljeno biogospodarstvo u EU-u, npr. poticanjem inovacija i razvoja novih bioproizvoda uz lanac opskrbe u okviru kojeg se na učinkovit način iskorištavaju materijali od biomase; smatra da bi EU trebao poticati korištenje drva, proizvoda od iskorištenog drva ili šumske biomase kako bi se poticala održiva proizvodnja i zapošljavanje; poziva Komisiju i države članice da potiču vraćanje materijala biološkog podrijetla, uključujući drvni otpad, u lanac vrijednosti tako što će poticati ekološki dizajn, dodatno poticati recikliranje i promicati upotrebu sekundarnih drvnih sirovina za proizvode prije njihovog eventualnog spaljivanja na kraju svojeg životnog vijeka; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe potrebu za punom i istinskom političkom potporom šumarskom sektoru i u tom kontekstu naglašava da je za razdoblje nakon 2020. potrebna ambiciozna, neovisna i samostalna strategija EU-a za šume usporedno s drugim relevantnim sektorskim strategijama; napominje da, s obzirom na to da agrošumarstvo može imati karakteristike i poljoprivrede i šumarstva, strategija EU-a za šume treba biti usklađena sa strategijom „od polja do stola”; poziva na izradu nove strategije EU-a za šume koja će se temeljiti na holističkom pristupu održivom gospodarenju šumama, pri čemu će se uzeti u obzir svi gospodarski, socijalni i okolišni aspekti vrijednosnog lanca koji se temelji na šumama te zajamčiti kontinuitet multifunkcionalne i multidimenzionalne uloge šuma; ističe da treba razviti strategiju EU-a za šume koja je koordinirana, uravnotežena, koherentna i bolje integrirana u relevantno zakonodavstvo EU-a povezano sa šumama, sektorom koji se temelji na šumama, uključujući osobe koje izravno ili neizravno rade i žive u šumi i sektoru šumarstva, i brojnim uslugama koje pružaju, s obzirom na sve veći broj nacionalnih politika i politika EU-a koje izravno ili neizravno utječu na šume i njihovo gospodarenje u EU-u; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da učini sve što je u njezinoj moći kako bi zajamčila da se pri provedbi Fonda za regionalni razvoj posebno potiču inicijative usmjerene na zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti u šumama, promicanje sadnje mješovitih i autohtonih vrsta i poboljšanje gospodarenja šumama, da se provode projekti i ciljano usmjeravaju financijska sredstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da bi strategija EU-a za šume trebala biti poveznica između nacionalnih politika u području šuma i agrošuma te ciljeva EU-a koji se odnose na šume i agrošume, pri čemu prepoznaje i potrebu za poštovanjem nacionalnih nadležnosti i potrebu za doprinosom širim ciljevima EU-a, uz dosljedno uzimanje u obzir specifičnosti šuma u privatnom i javnom vlasništvu; poziva na djelovanje kojim će se osigurati dugoročna stabilnost i predvidivost za šumarski sektor i cjelokupno biogospodarstvo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe važnost donošenja odluka na temelju dokaza u pogledu politika EU-a koje se odnose na šume i na sektor koji se temelji na šumama i njegove vrijednosne lance; poziva na usklađenost razine ambicije svih aspekata mjera europskog zelenog plana i strategije o bioraznolikosti sa strategijom EU-a za šume nakon 2020., posebno kako bi se osiguralo da održivo gospodarenje šumama ima pozitivan učinak na društvo, uključujući povezanost i reprezentativnost šumskih ekosustava te kako bi se osigurale dugoročne i stabilne koristi za klimu i okoliš, istodobno pridonoseći postizanju ciljeva održivog razvoja; ističe da bi sve eventualne smjernice EU-a povezane s održivim gospodarenjem šumama trebalo razvijati u okviru strategije EU-a za šume nakon 2020.; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da je potrebno uzeti u obzir poveznice između sektora koji se temelji na šumama i drugih sektora, kao što je poljoprivreda, i njihovu koordinaciju u okviru kružnog biogospodarstva, kao i važnost digitalizacije i ulaganja u obrazovanje, istraživanje i inovacije te očuvanje bioraznolikosti, što može pozitivno doprinijeti daljnjem pronalaženju rješenja za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih te stvaranje novih radnih mjesta; napominje da su šume neodvojivi dio održivog razvoja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava važnost koju u ruralnom društvu imaju poljoprivredno-šumarski sustavi, koje karakterizira vrlo niska gustoća i slaba ekonomska održivost, u kojima se godišnji prihodi dopunjuju drugim aktivnostima, kao što su uzgoj stoke, turizam i lov, te kojima su potrebna dostatna financijska sredstva kako bi se spriječila dezertifikacija i prekomjerno iskorištavanje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da se zbog klimatskih promjena i učinaka ljudskog djelovanja, prirodne nepogode kao što su požari, suše, poplave, oluje, najezde nametnika, bolesti i erozije već danas događaju te da će se sve češće i intenzivnije događati u budućnosti i uzrokovati štetu šumama u EU-u, što će u budućnosti zahtijevati upravljanje rizicima i kriznim situacijama prilagođeno svakom scenariju; naglašava, u tom kontekstu, potrebu za razvojem snažne strategije EU-a za šume nakon 2020. i mjerama za upravljanje rizicima, kao što je jačanje europske otpornosti na katastrofe i alata za rano upozoravanje, kako bi se omogućila bolja priprema i djelotvornije sprečavanje takvih događaja povećanjem otpornosti šuma i čineći ih otpornijima na klimu, na primjer jačanjem provedbe održivog i aktivnog gospodarenja šumama te istraživanjem i inovacijama, što će omogućiti optimizaciju prilagodljivosti naših šuma; podsjeća da prema podacima Europske agencije za okoliš glavni izvori pritiska na šume u EU-u obuhvaćaju širenje urbanih područja i klimatske promjene; također naglašava potrebu da se ponude bolji mehanizmi potpore te financijski resursi i instrumenti kako bi vlasnici šuma primjenjivali preventivne mjere i obnovu zahvaćenih područja, kao što je pošumljavanje degradiranog zemljišta koje nije pogodno za poljoprivredu, uz korištenje posebnim sredstvima za borbu protiv nepogoda, uključujući uz pomoć izvanrednih mjera, kao što je Fond solidarnosti Europske unije; poziva na potrebu osiguravanja usklađenosti između strategije EU-a za šume i Mehanizma Unije za civilnu zaštitu; poziva Komisiju i države članice da uspostave mehanizam hitne pomoći te vjeruje da je ključno u agrošumarsku mjeru uvrstiti potporu za šumske ispaše i potaknuti države članice na njezinu provedbu u okviru sljedećeg programa ruralnog razvoja; ističe da su potrebna veća sredstva i razvoj sustava upravljanja požarima utemeljen na znanosti te praksi donošenja informiranih odluka o rizicima, uzimajući u obzir društveno-gospodarske, klimatske i okolišne uzroke šumskih požara; poziva na uvođenje komponente odgovora na zajedničke izazove povezane s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice na osmišljavanje inicijativa za očuvanje i po potrebi sadnju šuma visoke vrijednosti u smislu očuvanja u okviru kojih će, po potrebi, biti dostupni nužni poticajni i kompenzacijski mehanizmi i instrumenti namijenjeni vlasnicima šuma, kako bi se ostvario napredak u pogledu znanja i znanosti o šumama te očuvala prirodna staništa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prepoznaju ulogu bioraznolikosti u osiguravanju zdravlja i otpornosti šumskih ekosustava; naglašava važnost područja mreže Natura 2000 koja imaju mogućnost društvu omogućiti višestruke usluge ekosustava, uključujući sirovine; napominje, međutim, da su potrebni tehnički savjeti i nova dostatna financijska sredstva za upravljanje tim područjima; naglašava da bi se gospodarski gubici uzrokovani mjerama zaštite trebali pravedno kompenzirati; ističe važnost pragmatične integracije očuvanja prirode u prakse održivog gospodarenja šumama, a da pritom ne dođe nužno do proširenja zaštićenih područja te izbjegavajući dodatna administrativna i financijska opterećenja; u tom pogledu podupire uspostavu mreža osnovanih na temelju inicijativa država članica; poziva državne ili regionalne aktere da pregovaraju o pošumljavanju šuma uz riječna korita, gdje je to potrebno, uz sudjelovanje specijaliziranih dionika, u cilju stvaranja biološki raznolikih staništa, čime će se razviti ekološke usluge kao što je apsorpcija štetnih tvari koje teku podzemnim vodama; ističe rezultate studije procjene učinka ZPP-a kojima se naznačuje gdje instrumenti i mjere ZPP-a mogu znatnije pridonijeti ciljevima biološke raznolikosti i potiče na istraživanje načina za poboljšanje postojećih alata; također potiče na daljnja istraživanja odnosa između biološke raznolikosti i otpornosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primjećuje da gotovo 25 % ukupne površine šuma u EU-u pripada mreži Natura 2000; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prima na znanje da su pregovori koje je vodila Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu i podupirala Organizacija za hranu i poljoprivredu propali po pitanju pravno obvezujućeg paneuropskog sporazuma o šumama, s obzirom da se Ruska Federacija povukla iz postupka pregovora; međutim i dalje se zalaže za snažne instrumente jačanja održivog gospodarenja šumama na paneuropskoj i globalnoj razini; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da se u okviru sve većeg broja politika EU-a primjenjuju različiti pristupi rješavanja pitanja povezanih sa šumama; potiče na dovršetak tekućeg procesa uspostavljenog trenutačnom strategijom EU-a za šume u pogledu izrade pristupa održivosti koji neće biti usmjeren na krajnju potrošnju uz blisku suradnju Stalnog odbora za šumarstvo i država članica, nadovezujući se na pristup u dva koraka iz preinačene Direktive o obnovljivoj energiji; vjeruje da bi se taj pristup u dva koraka mogao primijeniti u drugim politikama čiji je cilj osigurati kriterije održivosti za šumsku biomasu i međusektorsku usklađenost politika EU-a i nagraditi postignuća povezana s ekosustavima, posebno klimatska postignuća šuma značajna za društvo; istodobno prepoznaje da šumarstvo u EU-u već funkcionira u skladu s najvišim standardima održivosti; napominje da se pristupom održivosti šumske biomase mora uzeti u obzir potreba za konkurentnošću drva u usporedbi s drugim sirovinama; ističe važnost alata razvijenih na tržištu, kao što su postojeći sustavi za certificiranje šuma, kao prikladnih sredstava za provedbu provjera održivosti šumskih resursa i potiče njihovo korištenje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava ključnu važnost mjera za šume i agrošumarstvo u okviru ZPP-a i drugih mjera za šumarstvo te osiguravanje poštenih i konkurentnih uvjeta na tržištu u EU-u za uspješan razvoj održivog kružnog biogospodarstva, istodobno provodeći strategiju EU-a za šume; podsjeća na potrebu za kontinuitetom te izričitim i poboljšanim mjerama za šumarstvo i agrošumarstvo u okviru ZPP-a za razdoblje 2021. – 2027.; ističe da bi daljnji rezovi u proračunu ZPP-a imali nepovoljan učinak na ulaganja u održivo gospodarenje šumama i na postizanje ciljeva EU-a u šumarskom sektoru; smatra da održivo gospodarenje šumama treba biti istaknuto u novim strateškim planovima ZPP-a; naglašava potrebu za smanjenjem administrativnih opterećenja u okviru mjera EU-a za šumarstvo i državnih potpora općenito, na primjer kako bi se potaknulo promicanje i očuvanje drvenaste vegetacije predviđeno politikama očuvanja obilježja krajobraza povezanima s plaćanjima u okviru prvog i drugog stupa te dozvoljavanjem općeg skupnog izuzeća kako bi se na brz način odgovorilo na izazove gospodarenja šumama; istodobno je zabrinut što mjere horizontalnog programa ruralnog razvoja, kao što je „Mladi poljoprivrednik” ne obuhvaćaju šumarske djelatnosti, barem u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe koristi povezivanja ispaše i gospodarenja šumama, poglavito u pogledu smanjenja rizika od požara i smanjenih troškova održavanja šuma; smatra da su istraživanje i prijenos znanja u praksi u tom pogledu ključni; ističe vrijednost tradicionalnih ekstenzivnih poljoprivredno-šumarskih sustava i usluga ekosustava koje oni pružaju; poziva Komisiju da uskladi strategiju EU-a za šume sa strategijom „od polja do stola” kako bi se postigli ti ciljevi i da promiče specijalizirane programe osposobljavanja diljem EU-a kako bi se poljoprivrednike i poljoprivrednice osvijestilo o koristima i praksi integriranja drvenaste vegetacije i poljoprivrede; prima na znanje slabu primjenu brojnih mjera iz uredbi o ruralnom razvoju za razdoblje 2014. – 2020., osmišljenih kako bi se pružila potpora dobrovoljnoj integraciji drvenaste vegetacije u poljoprivredu; prepoznaje sposobnost agrošumarstva u poticanju cjelokupne proizvodnje biomase u specifičnim područjima i ističe da miješani ekosustavi proizvode više biomase i apsorbiraju više atmosferskog ugljika; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da bi Unija trebala namijeniti dostatna financijska sredstva za sektor koji se temelji na šumama, sukladno novim očekivanjima od tog sektora, uključujući ulaganja u razvoj šumskih područja i poboljšanje održivosti šuma, održavanje mreža šumskih cesta, šumarsku tehnologiju, inovacije te obradu i stavljanje na tržište proizvoda šumarstva; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice da usklade svoje razne strategije i planove gospodarenja šumama kako bi pravovremeno mogle započeti s ispunjavanjem i primjerenim korigiranjem ciljeva, umjesto stvaranja administrativnih mozaika, kojima se ugrožava postizanje ciljeva utvrđenih u njihovim strateškim dokumentima; |
| --- | --- |

40.

| 41. | žali što se u prijedlogu o ZPP-u za programsko razdoblje 2021. 2027. ne spominje agrošumarstvo; smatra da je ključno da se u novoj uredbi o ZPP-u priznaju koristi agrošumarstva te da se nastavi promicati uspostava, obnavljanje i održavanje poljoprivredno-šumarskih sustava te njihovo podupiranje; poziva Komisiju da potiče države članice na uvođenje mjera za potporu agrošumarstvu u svoje strateške planove; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja inicijativu koju je najavila Komisija pod naslovom „Poljoprivredna šuma ugljika”, u okviru koje se želi nagraditi poljoprivrednike koji sudjeluju u projektima smanjenja emisija CO2 ili povećanja njegova skladištenja kako bi se, u okviru novog zelenog plana, doprinijelo cilju nulte stope ugljičnog otiska predviđenog za 2050.; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava ključnu ulogu istraživanja i inovacija na visokoj razini u jačanju doprinosa koji šume, agrošumarstvo i sektor koji se temelji na šumama daju prevladavanju izazova našeg doba; ističe važnost programa EU-a za istraživanja i inovacije nakon 2020., prepoznaje ulogu Stalnog odbora za poljoprivredna istraživanja i primjećuje da su od uvođenja strategije za šume 2013. istraživanje i tehnologija uvelike napredovali; naglašava važnost poticanja daljnjih istraživanja, između ostalog, šumskih ekosustava, biološke raznolikosti, održive zamjene fosilnih sirovina i energija, skladištenja ugljika, proizvoda na osnovi drveta i održivih praksi gospodarenja šumama; poziva na kontinuirano financiranje istraživanja tala i njihove uloge u otpornosti i prilagodbi šuma na klimatske promjene, zaštiti i unapređenju biološke raznolikosti te pružanju ostalih usluga ekosustava i učinaka zamjene, te na prikupljanje podataka o inovativnim metodama zaštite i izgradnje otpornosti šuma; sa zabrinutošću napominje da su podaci o primarnim šumama i dalje nepotpuni; naglašava da bi se intenziviranjem istraživanja i financiranja pozitivno doprinijelo ublažavanju klimatskih promjena, očuvanju šumskih ekosustava, jačanju biološke raznolikosti, održivom gospodarskom rastu i zapošljavanju, posebno u ruralnim područjima; prima na znanje preporuku Komisije da bi se snažnom kapitalizacijom inovacija duž vrijednosnog lanca pomoglo u podupiranju konkurentnosti šumarskog sektora; u tom pogledu pozdravlja novu klimatsku ambiciju EIB-a da financira projekte koji mogu ojačati prilike za šumarski sektor, koji ima važnu ulogu u zamjeni materijala i energije fosilnog podrijetla; pohvaljuje već provedena istraživanja i inovacije povezane sa šumama, posebno u okviru programa Obzor 2020. i LIFE+; pozdravlja one slučajeve u kojima rezultati doprinose razvoju održivog biogospodarstva, nastojeći postići ravnotežu među različitim aspektima održivog gospodarenja šumama i ističući multifunkcionalnu ulogu šuma; poziva Komisiju da financira i po potrebi pojača istraživanje kako bi se pronašlo rješenje za sprečavanje širenja nametnika i bolesti u šumama; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da uz savjetovanje s proizvođačima strojeva za šumarstvo provede inicijative s ciljem unaprjeđenja ekološkog dizajna tih strojeva, čime će se visoke razine zaštite radnika uskladiti s minimalnim utjecajem na šumsko tlo i šumske vode; |
| --- | --- |

44.

| 45. | izražava zabrinutost zbog toga što se od 1990-ih ukupna svjetska površina šuma uvelike smanjila; ističe činjenicu da su globalno krčenje i degradacija šuma ozbiljni problemi; naglašava da bi strategija EU-a za šume trebala utjecati na globalni politički kontekst te uvrstiti vanjske ciljeve i aktivnosti EU-a u pogledu promicanja održivog gospodarenja šumama na globalnoj razini, i bilateralno i multilateralnim procesima u vezi sa šumama, stavljanjem naglaska na mjere za zaustavljanje krčenja šuma diljem svijeta, uključujući podupiranje zakonite i održive proizvodnje bez krčenja šuma i lanaca opskrbe u okviru kojih ne dolazi do kršenja ljudskih prava, te za jamčenje održivog gospodarenja šumskim resursima; ističe da je potrebno razviti političke inicijative za rješavanje pitanja izvan EU-a, s naglaskom na tropskom području, istovremeno uzimajući u obzir različite stupnjeve ambicioznosti u pogledu politike okoliša u različitim zemljama tropskog područja, i pokretačima neodrživih praksi u šumama koji dolaze izvan tog sektora; ističe da je potrebno provesti mjere sljedivosti za uvoz te potiče Komisiju i države članice da njeguju suradnju s trećim zemljama u cilju konsolidacije viših standarda održivosti; naglašava da treba poticati provedbu Uredbe EU-a o drvu i akcijskog plana FLEGT (Provedba zakona, gospodarenje i trgovina u području šuma) kako bi se omogućilo bolje sprječavanje ulaska nezakonito posječenog drva ili drva nezakonitog podrijetla, što stvara nepošteno tržišno natjecanje u europskom šumarskom sektoru i na tržištu EU-a; ponavlja potrebu za sustavima za certificiranje i za uvođenje posebnih odredbi o održivom gospodarenju šumama u trgovinske sporazume; poziva na usklađeno i sustavno tumačenje sustava dužne pažnje uspostavljenog Uredbom EU-a o drvu (EUTR); |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava važnost obrazovanja i kvalificirane, dobro obučene radne snage kada je riječ o uspješnoj provedbi održivog gospodarenja šumama u praksi; poziva Komisiju i države članice da nastave provoditi mjere te da iskorištavaju postojeće europske instrumente, kao što su Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR), Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF) i europski programi obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020), kako bi se dala potpora smjeni generacija i riješio problem nedostatka stručne radne snage u sektoru; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva na uključivanje uvoza nezakonito dobivenog drva u trgovinske sporazume i primjenu sankcija u slučaju nepridržavanja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice i drvnu industriju da daju znatne doprinose kako bi se osiguralo da se pošumljava onoliko područja koliko ih se i krči; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da se na razini EU-a, uzimajući u obzir postojeće sustave, mora dodatno razvijati europski sustav informacija o šumama za koji će zajednički biti odgovorne sve relevantne glavne uprave Komisije koje će raditi na različitim temama koje taj europski sustav informacija o šumama obuhvaća; smatra da se s koordinacijom ovog alata treba započeti u okviru strategije EU-a za šume; naglašava važnost pružanja usporedivih, znanstveno utemeljenih i uravnoteženih informacija u stvarnom vremenu o europskim šumskim resursima, istodobno nadzirući dobro gospodarenje i očuvanje šuma i prirodnih rezervata ako je potrebno te istodobno predviđajući utjecaj prirodnih poremećaja nastalih zbog klimatskih promjena i njihovih posljedica, s okolišnim i socioekonomskim pokazateljima za razvoj bilo kakve politike EU-a povezane sa šumama; napominje da nacionalni inventari šuma predstavljaju sveobuhvatan alat za praćenje i sagledavanje stanja šuma te da daju informacije o regionalnim okolnostima; poziva EU da uspostavi mrežu za praćenje europskih šuma kako bi se na lokalnoj razini prikupljale informacije uz suradnju s programima za promatranje Zemlje Copernicus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja trend digitalizacije sektora i poziva Komisiju da razmotri provedbu mehanizma za digitalno praćenje drvne građe u svrhu prikupljanja podataka, jamčenja dosljedne transparentnosti, jednakih tržišnih uvjeta za sve dionike te suzbijanja nekonkurentnog ponašanja i namjernih bespravnih djela u trgovini drvom, unutar i izvan EU-a, korištenjem sustava provjere; nadalje smatra da bi se takvim sustavom provjere poboljšala usklađenost te ograničile i suzbile financijske prijevare, istodobno omeo tok kartelskih praksi i raspršile nezakonite logističke operacije i pokreta sječe; dodatno potiče razmjene dobrih praksi s državama članicama koje su već provele takve reforme na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava da države članice imaju nadležnost i središnju ulogu u pripremi i provedbi strategije EU-a za šume za razdoblje nakon 2020.; poziva Stalni odbor za šumarstvo pri Komisiji da podrži države članice u toj zadaći; naglašava važnost razmjene informacija i istovremenog uključivanja relevantnih dionika, kao što su vlasnici i upravitelji šuma, u Skupinu za građanski dijalog o šumarstvu i plutu te održavanja njezinih redovitih sastanaka te povećanja koordinacije i sinergije sa Stalnim odborom za šumarstvo; apelira na Komisiju da barem na godišnjoj osnovi uključuje Parlament u provedbu strategije EU-a za šume; poziva na jačanje uloge Stalnog odbora za šumarstvo, kako bi se osigurala koordinacija među relevantnim dionicima i politikama na razini EU-a; osim toga, ističe da lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u jačanju održivog korištenja šuma, a posebno ruralnog gospodarstva; ističe važnost pojačane suradnje država članica u cilju ostvarivanja veće koristi u okviru nove strategije EU-a za šume; nadalje, poziva Komisiju i glavne uprave koje su nadležne za pitanja povezana sa šumama da strateški rade kako bi se osigurala dosljednost u cjelokupnom radu povezanom sa šumarstvom i kako bi se poboljšalo održivo gospodarenje šumama; |
| --- | --- |

51.

| 52. | apelira na države članice da daju prednost održavanju visoke razine strukovnog obrazovanja u drvnoj industriji i ekološkoj gradnji te da osiguraju potrebne javne rashode i ulaganja u tom području s ciljem predviđanja budućih potreba u europskoj drvnoj industriji; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podsjeća na obećanje Komisije o vođenju politike nulte tolerancije u slučajevima neispunjavanja obveza; naglašava da broj trenutno otvorenih postupaka protiv država članica zbog povrede obveza svjedoči o nezamjenjivoj vrijednosti europskih šumskih ekosustava te potiče Komisiju na brzo djelovanje u cilju razrješenja tih slučajeva; |
| --- | --- |

53.

| 54. | potiče Komisiju da u koordinaciji sa službama inspekcije rada država članica provjeri jesu li strojevi koji su stavljeni na tržište i koje koriste poduzeća u drvnoj industriji u skladu s Direktivom o strojevima 2006/42/EZ, odnosno imaju li oni sustav za skupljanje i usisavanje drvne prašine; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uvjeren je da se u okviru strategije EU-a za šume trebaju promicati i poduprijeti dijeljenje najboljih praksi u pogledu strukovnog osposobljavanja šumskih radnika i upravitelja, rezultata u sektoru šumarstva i poboljšane suradnje država članica u vezi s prekograničnim aktivnostima i razmjenom informacija, u cilju jamčenja rasta zdravih europskih šuma; nadalje, ističe kako je potrebna bolja komunikacija o važnosti održivog gospodarenja šumskim područjima, kao i mogućnost širenja, provedbe i koordinacije informativnih kampanja o multifunkcionalnosti šuma i brojnim gospodarskim, društvenim i ekološkim koristima koje gospodarenje šumama pruža na svim relevantnim razinama EU-a, kako bi svi građani bili svjesni bogatstva te baštine i potrebe gospodarenja, održavanja i održive upotrebe naših resursa kako bi se izbjegli svi sukobi u društvu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | potiče države članice da potaknu svoje dionike u području šumarstva kako bi se doprlo do šireg segmenta stanovništva kroz obrazovne alate i programe za učenike i za osobe iz drugih dobnih skupina, naglašavajući važnost šuma za aktivnosti koje provode ljudi te za očuvanje biološke raznolikosti i raznolikih ekosustava; |
| --- | --- |

56.

| 57. | napominje da digitalizacija i održive tehnologije imaju ključnu ulogu u pružanju dodane vrijednosti u daljnjem razvoju sektora koji se temelji na šumama; poziva Komisiju i države članice da potiču na prijenos znanja i tehnologija te razmjenu najboljih praksi o, na primjer, održivom i aktivnom gospodarenju šumama; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0015.

(3)  SL C 346, 21.9.2016., str. 17.

(4)  SL L 317, 4.11.2014., str. 35.

(5)  https://ec.europa.eu/knowledge4policy/publication/council-conclusions-updated-eu-bioeconomy-strategy-29-november-2019_en

(6)  SL C 361, 5.10.2018., str. 5.

(7)  Baza podataka Eurostata o šumarstvu, dostupna na poveznici: https://ec.europa.eu/eurostat/web/forestry/data/database

(8)  Informativni članak Europskog parlamenta iz svibnja 2019. o Europskoj uniji i šumama.

(9)  SL L 198, 22.6.2020., str. 13.

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/50

---

P9_TA(2020)0258

Eritreja, slučaj Darwitta Isaaka

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Eritreji, posebno o slučaju Dawita Isaaka (2020/2813(RSP))

(2021/C 395/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Eritreji, osobito onu od 6. srpnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Eritreji, osobito onu od 6. srpnja 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za stanje ljudskih prava u Eritreji od 11. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za stanje ljudskih prava u Eritreji od 11. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu posebne izvjestiteljice UN-a za stanje ljudskih prava u Eritreji od 30. lipnja 2020., s 44. zasjedanja Vijeća za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu posebne izvjestiteljice UN-a za stanje ljudskih prava u Eritreji od 30. lipnja 2020., s 44. zasjedanja Vijeća za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća UN-a za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Eritreji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća UN-a za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Eritreji,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2444 od 14. studenoga 2018., kojom su s trenutačnim učinkom ukinute sve sankcije UN-a protiv Eritreje (embargo na uvoz oružja, zamrzavanje imovine i zabrana putovanja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2444 od 14. studenoga 2018., kojom su s trenutačnim učinkom ukinute sve sankcije UN-a protiv Eritreje (embargo na uvoz oružja, zamrzavanje imovine i zabrana putovanja),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2018/1944 od 10. prosinca 2018. o stavljanju izvan snage Odluke 2010/127/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Eritreje (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2018/1944 od 10. prosinca 2018. o stavljanju izvan snage Odluke 2010/127/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Eritreje (2),

| — | uzimajući u obzir Predmet 428/12 (2012) podnesen Afričkoj komisiji o ljudskim pravima i pravima narodâ, u ime Dawita Isaaka i drugih političkih zatvorenika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Predmet 428/12 (2012) podnesen Afričkoj komisiji o ljudskim pravima i pravima narodâ, u ime Dawita Isaaka i drugih političkih zatvorenika,

| — | uzimajući u obzir Završnu izjavu sa 60. zasjedanja Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima narodâ od 22. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Završnu izjavu sa 60. zasjedanja Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima narodâ od 22. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir Ustav Eritreje usvojen 1997. godine, kojim se jamče građanske slobode, među kojima i sloboda vjere, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Eritreje usvojen 1997. godine, kojim se jamče građanske slobode, među kojima i sloboda vjere,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima narodâ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima narodâ,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR) iz 1966. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR) iz 1966. godine,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između AKP-a i EU-a (Sporazum iz Cotonoua) (3), kako je izmijenjen 2005. i 2010. godine, čija je potpisnica i Eritreja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između AKP-a i EU-a (Sporazum iz Cotonoua) (3), kako je izmijenjen 2005. i 2010. godine, čija je potpisnica i Eritreja,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su eritrejske vlasti 23. rujna 2001. uhitile Dawita Isaaka, koji ima dvostruko državljanstvo Eritreje i Švedske te stoga državljanina Europske unije, novinara i suvlasnika prvih neovisnih eritrejskih novina, široko distribuiranog Setita; budući da eritrejska vlada optužuje Dawita Isaaka da je „izdajnik”, iako nikada nije optužen niti je izveden na sud; budući da se Dawit Isaak vratio iz Švedske nakon neovisnosti Eritreje 1992. kako bi pomogao u jačanju demokracije u toj zemlji; |
| --- | --- |

A.

budući da su eritrejske vlasti 23. rujna 2001. uhitile Dawita Isaaka, koji ima dvostruko državljanstvo Eritreje i Švedske te stoga državljanina Europske unije, novinara i suvlasnika prvih neovisnih eritrejskih novina, široko distribuiranog Setita; budući da eritrejska vlada optužuje Dawita Isaaka da je „izdajnik”, iako nikada nije optužen niti je izveden na sud; budući da se Dawit Isaak vratio iz Švedske nakon neovisnosti Eritreje 1992. kako bi pomogao u jačanju demokracije u toj zemlji;

| B. | budući da je do zatvaranjâ došlo nakon objave otvorenog pisma u kojem se osuđuje režim i poziva predsjednika Isaiasa Afwerkija da provede demokratske reforme; budući da je na dan uhićenjâ vlada najavila zabranu svih neovisnih medija; budući da pritvorenici nisu optuženi za kaznena djela; |
| --- | --- |

B.

budući da je do zatvaranjâ došlo nakon objave otvorenog pisma u kojem se osuđuje režim i poziva predsjednika Isaiasa Afwerkija da provede demokratske reforme; budući da je na dan uhićenjâ vlada najavila zabranu svih neovisnih medija; budući da pritvorenici nisu optuženi za kaznena djela;

| C. | budući da je Dawit Isaak pušten iz pritvora 19. studenoga 2005., među ostalim nakon znatnih intervencija švedske vlade; budući da je dva dana kasnije ponovno uhićen dok je bio na putu u bolnicu i da su eritrejske vlasti tvrdile da je samo privremeno pušten na slobodu kako bi se podvrgnuo liječenju; budući da od tada eritrejske vlasti drže Dawita Isaaka u izolaciji te da odbijaju otkriti njegovu točnu lokaciju ili pojedinosti o njegovu zdravlju i dobrobiti; |
| --- | --- |

C.

budući da je Dawit Isaak pušten iz pritvora 19. studenoga 2005., među ostalim nakon znatnih intervencija švedske vlade; budući da je dva dana kasnije ponovno uhićen dok je bio na putu u bolnicu i da su eritrejske vlasti tvrdile da je samo privremeno pušten na slobodu kako bi se podvrgnuo liječenju; budući da od tada eritrejske vlasti drže Dawita Isaaka u izolaciji te da odbijaju otkriti njegovu točnu lokaciju ili pojedinosti o njegovu zdravlju i dobrobiti;

| D. | budući da je u prosincu 2008. bilo nepotvrđenih izvješća da je Dawit Isaak premješten u strogo čuvani zatvor u Embatkali te da je ubrzo nakon 11. siječnja 2009. primljen u bolnicu zračnih snaga u Asmari, te da se smatralo da je teško bolestan; budući da su priroda i ozbiljnost njegove bolesti i dalje nepoznati te da eritrejska vlada odbija potvrditi njegovu hospitalizaciju; |
| --- | --- |

D.

budući da je u prosincu 2008. bilo nepotvrđenih izvješća da je Dawit Isaak premješten u strogo čuvani zatvor u Embatkali te da je ubrzo nakon 11. siječnja 2009. primljen u bolnicu zračnih snaga u Asmari, te da se smatralo da je teško bolestan; budući da su priroda i ozbiljnost njegove bolesti i dalje nepoznati te da eritrejska vlada odbija potvrditi njegovu hospitalizaciju;

| E. | budući da se obitelj Dawita Isaaka, uključujući njegovo troje djece, od njegova nestanka suočava s nepodnošljivo teškom situacijom i nesigurnošću jer nema saznanja o njegovu stanju, lokaciji ni izgledima za budućnost; budući da se kći Dawita Isaaka, Betlehem Isaak, i dalje zalaže za puštanje njezina oca na slobodu; budući da je Betlehem Isaak 2020. potvrdila da je njezin otac živ; |
| --- | --- |

E.

budući da se obitelj Dawita Isaaka, uključujući njegovo troje djece, od njegova nestanka suočava s nepodnošljivo teškom situacijom i nesigurnošću jer nema saznanja o njegovu stanju, lokaciji ni izgledima za budućnost; budući da se kći Dawita Isaaka, Betlehem Isaak, i dalje zalaže za puštanje njezina oca na slobodu; budući da je Betlehem Isaak 2020. potvrdila da je njezin otac živ;

| F. | budući da je Afrička komisija o ljudskim pravima i pravima narodâ zaključila da su novinari uhićeni u Eritreji u rujnu 2001., uključujući Dawita Isaaka, proizvoljno i nezakonito pritvoreni te je pozvala eritrejske vlasti da ih puste na slobodu ili da barem održe pošteno suđenje; |
| --- | --- |

F.

budući da je Afrička komisija o ljudskim pravima i pravima narodâ zaključila da su novinari uhićeni u Eritreji u rujnu 2001., uključujući Dawita Isaaka, proizvoljno i nezakonito pritvoreni te je pozvala eritrejske vlasti da ih puste na slobodu ili da barem održe pošteno suđenje;

| G. | budući da stanje u prenapučenim i nesanitarnim centrima za pritvor u Eritreji predstavlja okrutno i nečovječno postupanje; budući da su zbog tih uvjeta pritvorenici izloženi većem riziku od prenošenja bolesti COVID-19; budući da je pristup zdravstvenoj skrbi, hrani i sanitarnim uslugama iznimno ograničen ili ga uopće nema, zbog čega se pritvorenici oslanjaju na posjetitelje za osnovne potrepštine; budući da su zatvorske mjere ograničenja kretanja usmjerene na borbu protiv pandemije pridonijele daljnjoj pothranjenosti i s njom povezanim psihičkim i fizičkim oboljenjima; budući da se još mnogo zatvorenika nalazi u teretnim kontejnerima, u kojima su izloženi iznimno teškim temperaturnim uvjetima; |
| --- | --- |

G.

budući da stanje u prenapučenim i nesanitarnim centrima za pritvor u Eritreji predstavlja okrutno i nečovječno postupanje; budući da su zbog tih uvjeta pritvorenici izloženi većem riziku od prenošenja bolesti COVID-19; budući da je pristup zdravstvenoj skrbi, hrani i sanitarnim uslugama iznimno ograničen ili ga uopće nema, zbog čega se pritvorenici oslanjaju na posjetitelje za osnovne potrepštine; budući da su zatvorske mjere ograničenja kretanja usmjerene na borbu protiv pandemije pridonijele daljnjoj pothranjenosti i s njom povezanim psihičkim i fizičkim oboljenjima; budući da se još mnogo zatvorenika nalazi u teretnim kontejnerima, u kojima su izloženi iznimno teškim temperaturnim uvjetima;

| H. | budući da je od stjecanja neovisnosti Eritreja pod Isaiasom Afwerkijem sustavno zatvorila tisuće ljudi zbog političkih stajališta, novinarskog rada ili prakticiranja svoje vjere; budući da se prisilni nestanci događaju na strukturnoj osnovi; budući da se pritvorenike obično podvrgava proizvoljnim i nezakonitim uhićenjima i pritvaranjima bez optužnice te da im se uskraćuje pristup odvjetnicima ili obiteljski posjeti; |
| --- | --- |

H.

budući da je od stjecanja neovisnosti Eritreja pod Isaiasom Afwerkijem sustavno zatvorila tisuće ljudi zbog političkih stajališta, novinarskog rada ili prakticiranja svoje vjere; budući da se prisilni nestanci događaju na strukturnoj osnovi; budući da se pritvorenike obično podvrgava proizvoljnim i nezakonitim uhićenjima i pritvaranjima bez optužnice te da im se uskraćuje pristup odvjetnicima ili obiteljski posjeti;

| I. | budući da se prema izvješću UNDP-a o ljudskom razvoju za 2019. Eritreja nalazi na 182. mjestu od 189 zemalja prema indeksu ljudskog razvoja; budući da se prema svjetskom indeksu slobode medija Reportera bez granica Eritreja 2020. godine nalazi na 178. mjestu od 180 zemalja; budući da je Odbor za zaštitu novinara 2019. Eritreju proglasio najcenzuriranijom zemljom na svijetu; |
| --- | --- |

I.

budući da se prema izvješću UNDP-a o ljudskom razvoju za 2019. Eritreja nalazi na 182. mjestu od 189 zemalja prema indeksu ljudskog razvoja; budući da se prema svjetskom indeksu slobode medija Reportera bez granica Eritreja 2020. godine nalazi na 178. mjestu od 180 zemalja; budući da je Odbor za zaštitu novinara 2019. Eritreju proglasio najcenzuriranijom zemljom na svijetu;

| J. | budući da je u izvješću Istražnog povjerenstva UN-a za ljudska prava u Eritreji objavljenom 9. svibnja 2016. navedeno da su zločini protiv čovječnosti u posljednjih 25 godina široko i sustavno počinjeni u centrima za zadržavanje, vojnim kampovima za obuku i drugim mjestima diljem zemlje; |
| --- | --- |

J.

budući da je u izvješću Istražnog povjerenstva UN-a za ljudska prava u Eritreji objavljenom 9. svibnja 2016. navedeno da su zločini protiv čovječnosti u posljednjih 25 godina široko i sustavno počinjeni u centrima za zadržavanje, vojnim kampovima za obuku i drugim mjestima diljem zemlje;

| K. | budući da je prema izvješću posebne izvjestiteljice UN-a o stanju ljudskih prava u Eritreji od 16. svibnja 2019.„pozitivan zamah za mir i sigurnost u regiji povećao očekivanja u Eritreji i međunarodnoj zajednici da će vlada Eritreje provesti političke i institucionalne reforme”, međutim, „eritrejske vlasti još nisu sudjelovale u procesu unutarnjih reformi, a stanje ljudskih prava ostaje nepromijenjeno”; budući da se posebnoj izvjestiteljici UN-a od 2009. ne dopušta da posjeti Eritreju; |
| --- | --- |

K.

budući da je prema izvješću posebne izvjestiteljice UN-a o stanju ljudskih prava u Eritreji od 16. svibnja 2019.„pozitivan zamah za mir i sigurnost u regiji povećao očekivanja u Eritreji i međunarodnoj zajednici da će vlada Eritreje provesti političke i institucionalne reforme”, međutim, „eritrejske vlasti još nisu sudjelovale u procesu unutarnjih reformi, a stanje ljudskih prava ostaje nepromijenjeno”; budući da se posebnoj izvjestiteljici UN-a od 2009. ne dopušta da posjeti Eritreju;

| L. | budući da su u svibnju 2019. eritrejske vlasti provele represiju nad nepriznatim kršćanskim zajednicama te zauzele katoličke škole i zdravstvene ustanove, čime su oštećena zdravstvena i obrazovna prava stanovništva; |
| --- | --- |

L.

budući da su u svibnju 2019. eritrejske vlasti provele represiju nad nepriznatim kršćanskim zajednicama te zauzele katoličke škole i zdravstvene ustanove, čime su oštećena zdravstvena i obrazovna prava stanovništva;

| M. | budući da eritrejski predsjednik i dalje odbija održati izbore i provesti ustav te zemlje, unatoč činjenici da je ratificiran 1997. te da je eritrejski izborni zakon ratificiran 2002.; budući da se privremeni parlamentarni saziv nije sastao od 2002. i da je pravosuđe pod kontrolom vlade; |
| --- | --- |

M.

budući da eritrejski predsjednik i dalje odbija održati izbore i provesti ustav te zemlje, unatoč činjenici da je ratificiran 1997. te da je eritrejski izborni zakon ratificiran 2002.; budući da se privremeni parlamentarni saziv nije sastao od 2002. i da je pravosuđe pod kontrolom vlade;

| N. | budući da se očekivalo da će nedavni razvoj događaja u području regionalnog mira i sigurnosti dovesti do uvođenja reformi u pogledu vojne obveze i demobilizacije unovačenih vojnika u Eritreji; budući da do danas nije bilo službene najave o skraćivanju trajanja vojne obveze ni o planovima demobilizacije; budući da je vojna obveza i dalje prisilne prirode te vremenski neograničena; budući da vojna obveza mnoge građane, uključujući žene i djevojčice, stavlja u ropstvo, u kojem je njihov cijeli život pod kontrolom drugih i gdje su, među ostalim, izloženi fizičkom, seksualnom i verbalnom zlostavljanju te mogu biti prisiljeni raditi kao sluge u domaćinstvu; |
| --- | --- |

N.

budući da se očekivalo da će nedavni razvoj događaja u području regionalnog mira i sigurnosti dovesti do uvođenja reformi u pogledu vojne obveze i demobilizacije unovačenih vojnika u Eritreji; budući da do danas nije bilo službene najave o skraćivanju trajanja vojne obveze ni o planovima demobilizacije; budući da je vojna obveza i dalje prisilne prirode te vremenski neograničena; budući da vojna obveza mnoge građane, uključujući žene i djevojčice, stavlja u ropstvo, u kojem je njihov cijeli život pod kontrolom drugih i gdje su, među ostalim, izloženi fizičkom, seksualnom i verbalnom zlostavljanju te mogu biti prisiljeni raditi kao sluge u domaćinstvu;

| O. | budući da su u srpnju 2018. Eritreja i Etiopija potpisale povijesni mirovni sporazum kojim je okončan dvadesetogodišnji sukob; budući da su mirovnim sporazumom iz srpnja 2018. stvorene nove mogućnosti za društveno-gospodarski razvoj zemlje povezane s napretkom regionalne gospodarske integracije na Rogu Afrike; |
| --- | --- |

O.

budući da su u srpnju 2018. Eritreja i Etiopija potpisale povijesni mirovni sporazum kojim je okončan dvadesetogodišnji sukob; budući da su mirovnim sporazumom iz srpnja 2018. stvorene nove mogućnosti za društveno-gospodarski razvoj zemlje povezane s napretkom regionalne gospodarske integracije na Rogu Afrike;

| P. | budući da je nakon mirovnog sporazuma između Eritreje i Etiopije EU promijenio svoj pristup Eritreji na temelju „načela za djelovanje”, u skladu s kojima prije nisu bili omogućeni ni politički dijalog ni razvojna suradnja EU-a s Eritrejom, te je prihvatio takozvani „dvojni pristup”; |
| --- | --- |

P.

budući da je nakon mirovnog sporazuma između Eritreje i Etiopije EU promijenio svoj pristup Eritreji na temelju „načela za djelovanje”, u skladu s kojima prije nisu bili omogućeni ni politički dijalog ni razvojna suradnja EU-a s Eritrejom, te je prihvatio takozvani „dvojni pristup”;

| Q. | budući da je partnerstvo EU-a s Eritrejom uređeno Sporazumom iz Cotonoua i budući da su stranke tog sporazuma obvezne poštovati i provoditi njegove uvjete, posebno poštovanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

Q.

budući da je partnerstvo EU-a s Eritrejom uređeno Sporazumom iz Cotonoua i budući da su stranke tog sporazuma obvezne poštovati i provoditi njegove uvjete, posebno poštovanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava;

| R. | budući da, unatoč teškim i sustavnim kršenjima osnovnih i temeljnih elemenata Sporazuma iz Cotonoua u pogledu ljudskih prava od strane Eritreje, EU nikad nije započeo savjetovanje kako je predviđeno njegovim člankom 96., unatoč pozivima Parlamenta da to učini; |
| --- | --- |

R.

budući da, unatoč teškim i sustavnim kršenjima osnovnih i temeljnih elemenata Sporazuma iz Cotonoua u pogledu ljudskih prava od strane Eritreje, EU nikad nije započeo savjetovanje kako je predviđeno njegovim člankom 96., unatoč pozivima Parlamenta da to učini;

| S. | budući da je EU važan donator za Eritreju u pogledu pružanja razvojne pomoći; budući da su nakon mirovnog sporazuma između Eritreje i Etiopije iz 2018. EU i Eritreja dogovorili novu strategiju razvojne suradnje za razdoblje 2019. – 2020. u okviru koje je EU dodijelio 180 milijuna EUR; |
| --- | --- |

S.

budući da je EU važan donator za Eritreju u pogledu pružanja razvojne pomoći; budući da su nakon mirovnog sporazuma između Eritreje i Etiopije iz 2018. EU i Eritreja dogovorili novu strategiju razvojne suradnje za razdoblje 2019. – 2020. u okviru koje je EU dodijelio 180 milijuna EUR;

| T. | budući da autokratska vlada pokušava kontrolirati eritrejsku dijasporu porezom na dohodak od 2 %, špijuniranjem dijaspore i napadom na njihovu rodbinu koji ostaju u Eritreji; |
| --- | --- |

T.

budući da autokratska vlada pokušava kontrolirati eritrejsku dijasporu porezom na dohodak od 2 %, špijuniranjem dijaspore i napadom na njihovu rodbinu koji ostaju u Eritreji;

| 1. | traži da se svi zatvorenici savjesti u Eritreji odmah i bezuvjetno oslobode, a posebno državljanin EU-a Dawit Isaak i drugi novinari pritvoreni od rujna 2001.; traži hitne informacije o lokaciji i dobrobiti Dawita Isaaka; potiče eritrejske vlasti da mu omoguće pristup predstavnicima EU-a, država članica i Švedske kako bi se utvrdile njegove zdravstvene potrebe i sva druga potrebna potpora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | snažno osuđuje sustavna, raširena i teška kršenja ljudskih prava u Eritreji; poziva eritrejsku vladu da stane na kraj pritvaranju oporbe, novinara, vjerskih vođa i nedužnih civila; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Afričku uniju, kao partnera EU-a s izričitom predanošću univerzalnim vrijednostima demokracije i ljudskih prava, da pojača svoje djelovanje u vezi sa žalosnim stanjem u Eritreji te da surađuje s EU-om kako bi se osiguralo oslobađanje Dawita Isaaka i drugih političkih zatvorenika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zahtijeva da se, s obzirom na trenutačnu zdravstvenu krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, loše sanitarne uvjete u eritrejskim zatvorima i visok rizik od zaraze pritvorenika, odmah pruži odgovarajuća pomoć u vidu hrane, vode i zdravstvene skrbi; izražava zabrinutost zbog toga što pandemija bolesti COVID-19 pogoršava stanje gladi i pothranjenosti koje postoji u nekim dijelovima zemlje te pridonosi nestašici hrane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži da eritrejska vlada pruži potvrdu o životu i detaljne informacije o sudbini svih osoba lišenih slobode kao i njihovoj lokaciji; poziva na pošteno suđenje za optužene, trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih osoba koje nisu optužene za zločine te ukidanje mučenja i drugog ponižavajućeg postupanja kao što su ograničenja u pogledu hrane, vode i zdravstvene skrbi; podsjeća eritrejsku vladu na njezinu obvezu da riješi sva kršenja ljudskih prava, uključujući istraživanjem izvansudskih pogubljenja i prisilnih nestanaka te smrtne kazne, koje bi trebalo ukinuti u skladu s preporukama iz godišnjeg izvješća Vijeća UN-a za ljudska prava za 2020.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog činjenice da Eritreja ne pruža prostor nezavisnim braniteljima ljudskih prava, članovima političke oporbe ili neovisnim novinarima; stoga poziva eritrejsku vladu da otvori prostor za građansko djelovanje za neovisne organizacije civilnog društva i omogući osnivanje drugih političkih stranaka u zemlji; podsjeća Eritreju na njezine obveze u okviru konvencija Međunarodne organizacije rada, uz poseban naglasak na pravo organizacija civilnog društva i sindikata na okupljanje, mirno prosvjedovanje, sudjelovanje u javnim poslovima i vođenje kampanja za poboljšanje radničkih prava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | traži od eritrejske vlade da prestane koristiti svoje građane koji služe vojnu obvezu za prisilni rad na neodređeno vrijeme i okonča obveznu praksu da sva djeca pohađaju završnu godinu školovanja u kampu za vojnu obuku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da utvrdi poštuje li se uvjetovanost potpore EU-a i da osigura da eritrejska vlada ne ostvaruje korist od financiranja projekata u Eritreji, posebno onih koji se provode uz pomoć rada osoba koje služe vojnu obvezu; u tom pogledu žali zbog činjenice da Komisija i dalje financira projekt izgradnje cesta i poziva je da isključivo odgovori na potrebe eritrejskog naroda za razvojem, demokracijom, ljudskim pravima, dobrim upravljanjem, sigurnošću te slobodom govora, tiska i okupljanja te da procijeni konkretne ishode u pogledu ljudskih prava koji proizlaze iz strategije EU-a i Eritreje i takozvanog „dvojnog pristupa”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na hitnu provedbu eritrejskog Ustava iz 1997. koji je sastavljen uz potpuno savjetovanje sa svim dionicima i civilnim društvom te koji je propisno usvojen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osuđuje činjenicu da eritrejska vlada primjenjuje ekstrateritorijalni „porez na dijasporu”; apelira na vladu da poštuje slobodu kretanja i da stane na kraj politici „krivnje zbog srodstva” koja je usmjerena na članove obitelji onih koji izbjegavaju služenje vojne obveze, pokušavaju pobjeći iz Eritreje ili ne plaćaju porez na dohodak od 2 % koji je vlada nametnula eritrejskim iseljenicima, uključujući građane EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Eritreju da ukine zabranu neovisnih medija i omogući osnivanje političkih stranaka kao središnjeg alata za promicanje demokracije u zemlji; poziva na to da se organizacijama za ljudska prava omogući slobodno djelovanje unutar zemlje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | traži od eritrejskih vlasti da okončaju pritvaranje oporbe, novinara, vjerskih vođa, predstavnika civilnog društva i nedužnih civila; apelira na Eritreju da u potpunosti poštuje i štiti slobodu vjeroispovijesti te da prestane s trenutačnim progonom na temelju vjere; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja svoj hitan zahtjev za uspostavu globalnog mehanizma EU-a za ljudska prava, tzv. europskog zakona Magnicki; poziva Vijeće da usvoji taj mehanizam kao odluku koja se odnosi na strateške interese i ciljeve Unije u skladu s člankom 22. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | traži od Eritreje da u potpunosti poštuje i bez odgode provede Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja te da u potpunosti ispunjava svoje obveze u okviru Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima i Afričke povelje o ljudskim pravima i pravima narodâ, kojima je mučenje zabranjeno; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Afričkoj uniji, eritrejskom predsjedniku, Vijeća UN-a za ljudska prava i Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  SL C 334, 19.9.2018., str. 140.

(2)  SL L 314, 11.12.2018., str. 60.

(3)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/54

---

P9_TA(2020)0259

„Zakon o stranim agentima” u Nikaragvi

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o „Zakonu o stranim agentima” u Nikaragvi (2020/2814(RSP))

(2021/C 395/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nikaragvi, a posebno one od 31. svibnja 2018. (1), 14. ožujka 2019. (2) i 19. prosinca 2019. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nikaragvi, a posebno one od 31. svibnja 2018. (1), 14. ožujka 2019. (2) i 19. prosinca 2019. (3),

| — | uzimajući u obzir Sporazum od 29. lipnja 2012. o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum od 29. lipnja 2012. o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Srednje Amerike, s druge strane (4),

| — | uzimajući u obzir Strateški dokument i višegodišnji okvirni program EU-a za Nikaragvu za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški dokument i višegodišnji okvirni program EU-a za Nikaragvu za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Nikaragvi,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2019/1716 od 14. listopada 2019. o uspostavi okvira za ciljane mjere ograničavanja s obzirom na stanje u Nikaragvi (5) i Provedbenu uredbu Vijeća (EU) 2020/606 od 4. svibnja 2020. kojom se šest dužnosnika Nikaragve uključuje na popis mjera ograničavanja koji uključuje zamrzavanje imovine i zabranu putovanja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2019/1716 od 14. listopada 2019. o uspostavi okvira za ciljane mjere ograničavanja s obzirom na stanje u Nikaragvi (5) i Provedbenu uredbu Vijeća (EU) 2020/606 od 4. svibnja 2020. kojom se šest dužnosnika Nikaragve uključuje na popis mjera ograničavanja koji uključuje zamrzavanje imovine i zabranu putovanja (6),

| — | uzimajući u obzir izjave o stanju u Nikaragvi koje su u ime Europske unije dali potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, odnosno potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, a posebno one od 20. studenoga 2019. i 4. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave o stanju u Nikaragvi koje su u ime Europske unije dali potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, odnosno potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, a posebno one od 20. studenoga 2019. i 4. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet s 45. sastanka Vijeća za ljudska prava od 14. rujna 2020. i izvješće Vijeća UN-a za ljudska prava o Nikaragvi od 19. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet s 45. sastanka Vijeća za ljudska prava od 14. rujna 2020. i izvješće Vijeća UN-a za ljudska prava o Nikaragvi od 19. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir biltene Posebnog mehanizma praćenja za Nikaragvu (MESENI), koji je osnovalo Međuameričko povjerenstvo za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir biltene Posebnog mehanizma praćenja za Nikaragvu (MESENI), koji je osnovalo Međuameričko povjerenstvo za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o borcima za ljudska prava te one o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o borcima za ljudska prava te one o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega,

| — | uzimajući u obzir Ustav Nikaragve, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Nikaragve,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 177. te članak 132. stavak 1. točku (a) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 177. te članak 132. stavak 1. točku (a) Poslovnika,

| A. | budući da su 22. rujna 2020. članovi Nacionalne skupštine i pripadnici vladajuće stranke Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional (Sandinistička fronta nacionalnog oslobođenja) predstavili prijedlog zakona o reguliranju stranih agenata, po uzoru na ruski zakon o stranim agentima iz 2012., prema kojem će, ako bude usvojen, svaka osoba, organizacija ili institucija, uključujući medijske kuće i nevladine organizacije koje primaju sredstva iz inozemstva, morati biti registrirana pri Ministarstvu unutarnjih poslova (Migob) i podložna financijskom nadzoru u okviru Odjela za financijsku analizu (UAF); |
| --- | --- |

A.

budući da su 22. rujna 2020. članovi Nacionalne skupštine i pripadnici vladajuće stranke Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional (Sandinistička fronta nacionalnog oslobođenja) predstavili prijedlog zakona o reguliranju stranih agenata, po uzoru na ruski zakon o stranim agentima iz 2012., prema kojem će, ako bude usvojen, svaka osoba, organizacija ili institucija, uključujući medijske kuće i nevladine organizacije koje primaju sredstva iz inozemstva, morati biti registrirana pri Ministarstvu unutarnjih poslova (Migob) i podložna financijskom nadzoru u okviru Odjela za financijsku analizu (UAF);

| B. | budući da bi svaka osoba ili subjekt koji je u Ministarstvu unutarnjih poslova registriran kao „strani agent” podlijegao strogom nadzoru i morao bi se „suzdržati od intervencije u unutarnje političke poslove ili pitanja”, kako je navedeno u članku 12., čime bi se ograničila njihova građanska i politička prava te bi se omogućilo da budu progonjeni, uznemiravani i kazneno gonjeni; budući da bi se donošenjem tog zakona negativno utjecalo na pravo na jednako sudjelovanje u političkom i javnom životu, uključujući sudjelovanje oporbe, čime bi se dodatno narušio politički sustav u Nikaragvi; budući da to može dovesti do teških slučajeva nezakonite kriminalizacije organizacija civilnog društva, aktivista i boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

B.

budući da bi svaka osoba ili subjekt koji je u Ministarstvu unutarnjih poslova registriran kao „strani agent” podlijegao strogom nadzoru i morao bi se „suzdržati od intervencije u unutarnje političke poslove ili pitanja”, kako je navedeno u članku 12., čime bi se ograničila njihova građanska i politička prava te bi se omogućilo da budu progonjeni, uznemiravani i kazneno gonjeni; budući da bi se donošenjem tog zakona negativno utjecalo na pravo na jednako sudjelovanje u političkom i javnom životu, uključujući sudjelovanje oporbe, čime bi se dodatno narušio politički sustav u Nikaragvi; budući da to može dovesti do teških slučajeva nezakonite kriminalizacije organizacija civilnog društva, aktivista i boraca za ljudska prava;

| C. | budući da bi se zakon o reguliranju stranih agenata, ako bude odobren, koristio kao instrument represije nad ljudima i organizacijama za ljudska prava koje primaju sredstva od međunarodnih suradnji u Nikaragvi; budući da bi donošenje tog zakona moglo izravno utjecati na suradnju EU-a s tom zemljom i na pojedince povezane s europskim interesima; |
| --- | --- |

C.

budući da bi se zakon o reguliranju stranih agenata, ako bude odobren, koristio kao instrument represije nad ljudima i organizacijama za ljudska prava koje primaju sredstva od međunarodnih suradnji u Nikaragvi; budući da bi donošenje tog zakona moglo izravno utjecati na suradnju EU-a s tom zemljom i na pojedince povezane s europskim interesima;

| D. | budući da je nekoliko članova vladajuće stranke u Nacionalnoj skupštini predložilo i posebni zakon o kiberkriminalitetu kojim se nastoje cenzurirati digitalni mediji, kao i novi zakon o zločinima iz mržnje kojim bi se reformirao kazneni zakon kako bi se omogućilo nametanje doživotne zatvorske kazne zbog političkog neslaganja, bez jasne definicije toga koje bi ponašanje dovodilo do tako strogih kazni, te koji bi se mogao koristiti za kažnjavanje onih koji izražavaju svoje mišljenje protiv vladinih represivnih politika; |
| --- | --- |

D.

budući da je nekoliko članova vladajuće stranke u Nacionalnoj skupštini predložilo i posebni zakon o kiberkriminalitetu kojim se nastoje cenzurirati digitalni mediji, kao i novi zakon o zločinima iz mržnje kojim bi se reformirao kazneni zakon kako bi se omogućilo nametanje doživotne zatvorske kazne zbog političkog neslaganja, bez jasne definicije toga koje bi ponašanje dovodilo do tako strogih kazni, te koji bi se mogao koristiti za kažnjavanje onih koji izražavaju svoje mišljenje protiv vladinih represivnih politika;

| E. | budući da se tim predloženim zakonima jasno namjerava ograničiti temeljne slobode kao što su sloboda izražavanja na internetu i izvan njega, sloboda udruživanja i vjerska sloboda te dodatno ograničiti civilni prostor za građane Nikaragve i vršiti totalitarnu kontrolu nad građanima te zemlje, medijskim kućama, organizacijama civilnog društva i organizacijama za zaštitu ljudskih prava, bez sustava kontrole i ravnoteže te uz široke diskrecijske ovlasti u provedbi praćenjem svih njihovih aktivnosti s naglaskom na političkoj, radnoj i gospodarskoj sferi; budući da bi se donošenjem tih zakona prekršio niz prava i temeljnih sloboda utvrđenih u Ustavu Nikaragve, koji su svi priznati u međunarodnim sporazumima, paktovima i ugovorima čija je potpisnica Nikaragva; |
| --- | --- |

E.

budući da se tim predloženim zakonima jasno namjerava ograničiti temeljne slobode kao što su sloboda izražavanja na internetu i izvan njega, sloboda udruživanja i vjerska sloboda te dodatno ograničiti civilni prostor za građane Nikaragve i vršiti totalitarnu kontrolu nad građanima te zemlje, medijskim kućama, organizacijama civilnog društva i organizacijama za zaštitu ljudskih prava, bez sustava kontrole i ravnoteže te uz široke diskrecijske ovlasti u provedbi praćenjem svih njihovih aktivnosti s naglaskom na političkoj, radnoj i gospodarskoj sferi; budući da bi se donošenjem tih zakona prekršio niz prava i temeljnih sloboda utvrđenih u Ustavu Nikaragve, koji su svi priznati u međunarodnim sporazumima, paktovima i ugovorima čija je potpisnica Nikaragva;

| F. | budući da su te inicijative najnoviji primjeri takvih kršenja i potvrđuju širi obrazac represije i kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da su pripadnici civilnog društva, aktivisti za zaštitu okoliša, novinari, pripadnici političke oporbe, članovi vjerskih zajednica, posebno Katoličke crkve, studenti, bivši politički zatvorenici i njihove obitelji i dalje meta sigurnosnih snaga i provladinih naoružanih skupina, što se očituje u uhićenjima, kriminalizaciji, prekomjernoj uporabi sile, racijama u njihovim domovima, policijskom uznemiravanju, seksualnim napadima i sve većem nasilju i zastrašivanju s kojim se suočavaju žene aktivistice, prijetnjama smrću, vandalizmu, javnim klevetama i kampanjama ocrnjivanja na internetu; |
| --- | --- |

F.

budući da su te inicijative najnoviji primjeri takvih kršenja i potvrđuju širi obrazac represije i kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da su pripadnici civilnog društva, aktivisti za zaštitu okoliša, novinari, pripadnici političke oporbe, članovi vjerskih zajednica, posebno Katoličke crkve, studenti, bivši politički zatvorenici i njihove obitelji i dalje meta sigurnosnih snaga i provladinih naoružanih skupina, što se očituje u uhićenjima, kriminalizaciji, prekomjernoj uporabi sile, racijama u njihovim domovima, policijskom uznemiravanju, seksualnim napadima i sve većem nasilju i zastrašivanju s kojim se suočavaju žene aktivistice, prijetnjama smrću, vandalizmu, javnim klevetama i kampanjama ocrnjivanja na internetu;

| G. | budući da, kako je izjavila visoka povjerenica UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet, „nije bilo napretka u pogledu stanja ljudskih prava niti naznaka da vlada konstruktivno rješava napetosti i strukturne probleme koji su doveli do društveno-političke krize u travnju 2018.”; budući da organizacije civilnog društva navode da su 94 osobe koje se smatraju protivnicima vlade i dalje proizvoljno pritvorene, uglavnom zbog izmišljenih optužbi za nepovezana kaznena djela; |
| --- | --- |

G.

budući da, kako je izjavila visoka povjerenica UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet, „nije bilo napretka u pogledu stanja ljudskih prava niti naznaka da vlada konstruktivno rješava napetosti i strukturne probleme koji su doveli do društveno-političke krize u travnju 2018.”; budući da organizacije civilnog društva navode da su 94 osobe koje se smatraju protivnicima vlade i dalje proizvoljno pritvorene, uglavnom zbog izmišljenih optužbi za nepovezana kaznena djela;

| 1. | osuđuje pokušaje donošenja neustavnih zakona o reguliranju stranih agenata, posebnog zakona o kiberkriminalitetu i zakona protiv zločina iz mržnje te poziva Nacionalnu skupštinu da ih odbije, kao i bilo koji drugi zakon kojim bi se ograničile temeljne slobode nikaragvanskog naroda; naglašava da će ti zakoni, ako budu odobreni, vladi Daniela Ortege poslužiti kao novi represivni alat za ušutkavanje ne samo svojih kritičara, nego svakog pojedinca ili organizacije koja prima sredstva iz inozemstva, što će dovesti do većeg broja žrtava te represije te će pogoršati šire ozračje zastrašivanja i prijetnji te rezultirati u neprihvatljivom kršenju ljudskih prava u Nikaragvi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava solidarnost sa stanovništvom Nikaragve i osuđuje sve represivne radnje vlade Nikaragve, posebno činjenicu što je to dovelo do ljudskih žrtava; osuđuje represiju nad aktivistima civilnog društva, pripadnicima političke oporbe, studentima, novinarima, autohtonim skupinama, članovima vjerskih zajednica, posebno Katoličke crkve, i borcima za ljudska prava; traži da se smjesta pusti na slobodu sve proizvoljno pritvorene osobe, da se odbace sve optužbe protiv njih i da se poštuju temeljni mehanizmi pravne zaštite; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na vladu Nikaragve da prestane kriminalizirati neovisna mišljenja i da zaustavi kontrolu i ograničavanje rada civilnog društva i organizacija za zaštitu ljudskih prava, pripadnika političke oporbe, medijskih kuća i novinara; poziva vladu Nikaragve da vrati oduzetu imovinu medijskim kućama, obnovi njihove dozvole za rad i ponovno uspostavi pravnu osobnost nevladinih organizacija; poziva na potpunu suradnju s međunarodnim organizacijama i mogućnost njihova povratka u zemlju, uključujući Međuameričku komisiju za ljudska prava, Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava, Posebni mehanizam praćenja za Nikaragvu (MESENI) i međunarodnu skupinu neovisnih stručnjaka Organizacije američkih država; pozdravlja rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava iz lipnja 2020. kojom se propisuje pojačani nadzor Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava nad stanjem u Nikaragvi i potporu EU-a njezinu donošenju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je svako ograničenje uživanja prava na slobodu mišljenja i izražavanja na internetu i izvan njega, slobode mirnog okupljanja i udruživanja te prava na obranu ljudskih prava u suprotnosti s Ustavom Nikaragve i njezinim međunarodnim obvezama u okviru sporazuma o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | protivi se tome da autoritarna vlada Nikaragve zloupotrebljava institucije i zakone s namjerom kriminalizacije organizacija civilnog društva i političkih protivnika u političke i nezakonite svrhe; u tom pogledu poziva vladu Nikaragve da u potpunosti poštuje obveze preuzete u sporazumima s oporbenim skupinama i Građanskim savezom iz ožujka 2019., koje su sada obuhvaćene Nacionalnom koalicijom, u cilju postizanja demokratskog, mirnog i sporazumnog rješenja političke krize u Nikaragvi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća vladu Nikaragve da se slobodni, vjerodostojni, uključivi i transparentni izbori mogu održati samo u okruženju bez represije, uz ponovnu uspostavu vladavine prava i poštovanje ustavnih prava svih građana Nikaragve, uključujući pravo na slobodu izražavanja, okupljanja, uvjerenja i mirnog prosvjeda; poziva vladu Nikaragve da s oporbenim skupinama, uključujući Nacionalnu koaliciju, demokratskim, mirnim i sporazumnim putem postigne dogovor o izbornim i institucijskim reformama potrebnima za jamčenje vjerodostojnih, uključivih i transparentnih izbora, koji su trenutačno predviđeni za studeni 2021., sve u skladu s međunarodnim standardima te uz provedbu preporuka misije EU-a za promatranje izbora iz 2011. i Organizacije američkih država; smatra da u tu svrhu izbore moraju pratiti propisno akreditirani nacionalni i međunarodni promatrači; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog nedavnih izvješća nikaragvanskih organizacija da su vlasti naredile nacionalnoj policiji da prekrši ljudska prava i da policiji u toj represiji pomažu provladine civilne skupine i teritorijalne organizacije vladajuće strane, od kojih su neke naoružane i organizirane kao paravojne skupine; poziva vladu da razoruža te paravojne skupine i traži odgovornost onih koji su odgovorni za kršenja ljudskih prava i ugrožavanje demokracije i vladavine prava te traži reviziju kontroverznog zakona o amnestiji kojim bi se mogao onemogućiti kazneni progon odgovornih za teška kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | imajući u vidu trajne teške povrede i kršenja ljudskih prava, u slučaju da se donese predloženi „Zakon o reguliranju stranih agenata”, „Poseban zakon o kiberkriminalitetu” i „Zakon protiv zločina iz mržnje”, ako vlada Nikaragve i dalje ne bude pokazivala odlučnost za pokretanje nacionalnog dijaloga u pogledu pravilne izborne reforme te ukoliko se nastavi represija civilnog društva i demokratske oporbe u Nikaragvi, zahtijeva da Vijeće brzo proširi popis pojedinaca i subjekata koje treba sankcionirati, uključujući predsjednika i potpredsjednika, uz posebnu brigu o tome da se ne nanosi šteta nikaragvanskom narodu; ponavlja svoj hitan zahtjev za globalni mehanizam EU-a za ljudska prava; poziva Vijeće da usvoji taj mehanizam odlukom koja se odnosi na strateške interese i ciljeve Unije u skladu s člankom 22. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva da se što prije u Nikaragvu pošalje izaslanstvo Parlamenta kako bi se nastavilo praćenje stanja u zemlji te apelira na vlasti Nikaragve da mu omoguće nesmetan ulazak u zemlju, kao i pristup svim sugovornicima i objektima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno ističe svoj zahtjev iz rezolucije od 14. ožujka 2019. da se Italiji smjesta izruči Alessio Casimirri, koji i dalje živi u Managui pod zaštitom vlade Nikaragve, a koji je u Italiji pravomoćno osuđen na šest kazni doživotnog zatvora za dokazano sudjelovanje u otmici i ubojstvu Alda Mora, bivšega talijanskog premijera i čelnika stranke Kršćanska demokracija, te za ubojstvo njegovih tjelesnih čuvara 16. ožujka 1978. u Rimu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da zajedno s posebnim predstavnikom EU-a za ljudska prava nastavi pružati i pojača materijalnu i tehničku potporu borcima za ljudska prava i neovisnim medijskim kućama u Nikaragvi; poziva Delegaciju Europske unije u Nikaragvi i države članice s diplomatskim misijama na terenu da u potpunosti provedu smjernice EU-a o borcima za ljudska prava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da Nikaragva, u svjetlu Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Srednje Amerike, mora poštovati i učvrstiti načela vladavine prava, demokracije i ljudskih prava te ponavlja svoj zahtjev da se, uzimajući u obzir trenutačne okolnosti, aktivira demokratska klauzula iz Sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da bi trebalo zadržati i pojačati pomoć EU-a organizacijama civilnog društva kako bi se ublažio učinak pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Organizacije američkih država, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini, Srednjeameričkom parlamentu, Limskoj skupini te vladi i parlamentu Republike Nikaragve. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  SL C 76, 9.3.2020., str. 164.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0219.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0111.

(4)  SL L 346, 15.12.2012., str. 3.

(5)  SL L 262, 15.10.2019., str. 1.

(6)  SL L 139 I, 4.5.2020., str. 1.

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/58

---

P9_TA(2020)0260

Stanje etiopskih migranata u pritvornim centrima u Saudijskoj Arabiji

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o situaciji u kojoj se nalaze etiopski migranti u centrima za zadržavanje u Saudijskoj Arabiji (2020/2815(RSP))

(2021/C 395/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Saudijskoj Arabiji, osobito Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o Saudijskoj Arabiji, njezinim odnosima s EU-om i ulozi na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi (1), Rezoluciju od 12. veljače 2015. o slučaju g. Raifa Badawija u Saudijskoj Arabiji (2), Rezoluciju od 8. listopada 2015. o slučaju Alija Muhameda al Nimra (3), Rezoluciju od 31. svibnja 2018. o položaju boraca za prava žena u Saudijskoj Arabiji (4), Rezoluciju od 25. listopada 2018. o ubojstvu novinara Džemala Hašogdžija u saudijskom konzulatu u Istanbulu (5), Rezoluciju od 25. veljače 2016. o humanitarnoj situaciji u Jemenu (6), Rezoluciju od 30. studenoga 2017. o stanju u Jemenu (7) te Rezoluciju od 4. listopada 2018. o stanju u Jemenu (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Saudijskoj Arabiji, osobito Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o Saudijskoj Arabiji, njezinim odnosima s EU-om i ulozi na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi (1), Rezoluciju od 12. veljače 2015. o slučaju g. Raifa Badawija u Saudijskoj Arabiji (2), Rezoluciju od 8. listopada 2015. o slučaju Alija Muhameda al Nimra (3), Rezoluciju od 31. svibnja 2018. o položaju boraca za prava žena u Saudijskoj Arabiji (4), Rezoluciju od 25. listopada 2018. o ubojstvu novinara Džemala Hašogdžija u saudijskom konzulatu u Istanbulu (5), Rezoluciju od 25. veljače 2016. o humanitarnoj situaciji u Jemenu (6), Rezoluciju od 30. studenoga 2017. o stanju u Jemenu (7) te Rezoluciju od 4. listopada 2018. o stanju u Jemenu (8),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 3. svibnja 2018. o zaštiti djece migranata (2018/2666(RSP)) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 3. svibnja 2018. o zaštiti djece migranata (2018/2666(RSP)) (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. travnja 2017. o rješavanju pitanja kretanja izbjeglica i migranata: uloga vanjskog djelovanja EU-a (2015/2342(INI)) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. travnja 2017. o rješavanju pitanja kretanja izbjeglica i migranata: uloga vanjskog djelovanja EU-a (2015/2342(INI)) (10),

| — | uzimajući u obzir izjavu glavnog direktora Međunarodne organizacije za migracije (IOM) „Nužno je hitno djelovati kako bi se poboljšali uvjeti u centrima za zadržavanje u Saudijskoj Arabiji” koja je objavljena 15. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glavnog direktora Međunarodne organizacije za migracije (IOM) „Nužno je hitno djelovati kako bi se poboljšali uvjeti u centrima za zadržavanje u Saudijskoj Arabiji” koja je objavljena 15. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda o Globalnom sporazumu o sigurnim, propisnim i zakonitim migracijama od 19. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda o Globalnom sporazumu o sigurnim, propisnim i zakonitim migracijama od 19. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je prema izvješćima organizacije Human Rights Watch od travnja 2020. oko 30 000 etiopskih migranata, uključujući trudnice i djecu, bezrazložno zadržano u Saudijskoj Arabiji u užasavajućim uvjetima nakon što su ih hutske vlasti protjerale iz sjevernog Jemena; budući da su prema navodima mnogi od tih migranata prešli granicu pod unakrsnom vatrom saudijskih i hutskih snaga; budući da je prema navodima 2 000 migranata ostalo napušteno na jemenskoj strani granice u očajnim uvjetima koje je pogoršala pandemija bolesti COVID-19 i bez ikakve mogućnosti zadovoljiti osnovne potrebe; |
| --- | --- |

A.

budući da je prema izvješćima organizacije Human Rights Watch od travnja 2020. oko 30 000 etiopskih migranata, uključujući trudnice i djecu, bezrazložno zadržano u Saudijskoj Arabiji u užasavajućim uvjetima nakon što su ih hutske vlasti protjerale iz sjevernog Jemena; budući da su prema navodima mnogi od tih migranata prešli granicu pod unakrsnom vatrom saudijskih i hutskih snaga; budući da je prema navodima 2 000 migranata ostalo napušteno na jemenskoj strani granice u očajnim uvjetima koje je pogoršala pandemija bolesti COVID-19 i bez ikakve mogućnosti zadovoljiti osnovne potrebe;

| B. | budući da su saudijske snage najprije nasilno uhitile radnike migrante i odvele ih u centar za zadržavanje u Al-Dayeru, a potom ih premjestile u 10 drugih centara za zadržavanje, od kojih se posebno ističu zatvor u Shmeisiju smješten između gradova Džede i Meke te središnji zatvor u Džizanu, u kojem je navodno zadržano tisuće Etiopljana; budući da prema izvještajima etiopskih konzularnih tijela spomenute osobe nemaju dovoljno hrane i vode, prikladne sanitarne uvjete i zdravstvenu skrb te im se ne pruža liječenje za rane od metaka; budući da je prema navodima došlo do nekoliko smrtnih slučajeva, među ostalim djece, te si je nekoliko zadržanih osoba pokušalo oduzeti život; budući da su prema navodima pripadnici saudijskih sigurnosnih snaga okrutno mučili one koji su se čuvarima požalili na uvjete; |
| --- | --- |

B.

budući da su saudijske snage najprije nasilno uhitile radnike migrante i odvele ih u centar za zadržavanje u Al-Dayeru, a potom ih premjestile u 10 drugih centara za zadržavanje, od kojih se posebno ističu zatvor u Shmeisiju smješten između gradova Džede i Meke te središnji zatvor u Džizanu, u kojem je navodno zadržano tisuće Etiopljana; budući da prema izvještajima etiopskih konzularnih tijela spomenute osobe nemaju dovoljno hrane i vode, prikladne sanitarne uvjete i zdravstvenu skrb te im se ne pruža liječenje za rane od metaka; budući da je prema navodima došlo do nekoliko smrtnih slučajeva, među ostalim djece, te si je nekoliko zadržanih osoba pokušalo oduzeti život; budući da su prema navodima pripadnici saudijskih sigurnosnih snaga okrutno mučili one koji su se čuvarima požalili na uvjete;

| C. | budući da radnici migranti, uključujući one iz afričkih i azijskih zemalja, čine oko 20 % stanovništva Saudijske Arabije, da imaju ključnu ulogu u gospodarstvima Saudijske Arabije i drugih zemalja regiji te da uglavnom obavljaju slabo plaćene i često teške fizičke poslove; budući da se u brojnim izvješćima UN-a i drugih međunarodnih organizacija opetovano ukazuje na izrabljivanje i zlostavljanje slabo plaćenih radnika koji su u slaboj mogućnosti ostvariti svoja prava ili ih uopće ne mogu ostvariti; |
| --- | --- |

C.

budući da radnici migranti, uključujući one iz afričkih i azijskih zemalja, čine oko 20 % stanovništva Saudijske Arabije, da imaju ključnu ulogu u gospodarstvima Saudijske Arabije i drugih zemalja regiji te da uglavnom obavljaju slabo plaćene i često teške fizičke poslove; budući da se u brojnim izvješćima UN-a i drugih međunarodnih organizacija opetovano ukazuje na izrabljivanje i zlostavljanje slabo plaćenih radnika koji su u slaboj mogućnosti ostvariti svoja prava ili ih uopće ne mogu ostvariti;

| D. | budući da u okviru kafale, tj. zlonamjerno osmišljenog sustava za sponzoriranje viza koji organizacije za ljudska prava nazivaju modernim ropstvom, radnici migranti ne mogu ući ili izaći iz zemlje ili promijeniti posao bez suglasnosti sponzora, nemaju pravnu zaštitu i često su neplaćeni ili nedostatno plaćeni; budući da Saudijska Arabija navodno razmatra ukidanje sustava kafale; |
| --- | --- |

D.

budući da u okviru kafale, tj. zlonamjerno osmišljenog sustava za sponzoriranje viza koji organizacije za ljudska prava nazivaju modernim ropstvom, radnici migranti ne mogu ući ili izaći iz zemlje ili promijeniti posao bez suglasnosti sponzora, nemaju pravnu zaštitu i često su neplaćeni ili nedostatno plaćeni; budući da Saudijska Arabija navodno razmatra ukidanje sustava kafale;

| E. | budući da su zbog trenutačne pandemije bolesti COVID-19 ranjive skupine izložene sve većem pritisku, posebno radnici migranti u Saudijskoj Arabiji i drugim zemljama u regiji, te jača diskriminacija i neprijateljstvo prema njima; budući da se migrante često stigmatizira kao navodne prijenosnike virusa COVID-19, zbog čega često gube posao i dolaze u vrlo opasan položaj u kojem su bez smještaja ili plaće pa im posljedično ostaje vrlo malo načina da sami reguliraju svoj status ili financiraju svoj povratak u matičnu zemlju; |
| --- | --- |

E.

budući da su zbog trenutačne pandemije bolesti COVID-19 ranjive skupine izložene sve većem pritisku, posebno radnici migranti u Saudijskoj Arabiji i drugim zemljama u regiji, te jača diskriminacija i neprijateljstvo prema njima; budući da se migrante često stigmatizira kao navodne prijenosnike virusa COVID-19, zbog čega često gube posao i dolaze u vrlo opasan položaj u kojem su bez smještaja ili plaće pa im posljedično ostaje vrlo malo načina da sami reguliraju svoj status ili financiraju svoj povratak u matičnu zemlju;

| F. | budući da je Saudijska Arabija u studenom 2017. pokrenula kampanju protiv migranata koji su optuženi za kršenje propisa i zakonâ o boravku, sigurnosti granica i radu; budući da su vlasti u rujnu 2019. objavile da je tijekom te kampanje uhićeno preko 3,8 milijuna osoba i da je više od 962 000 osoba osuđeno na deportaciju; budući da je prema podacima Međunarodne organizacije za migracije od svibnja 2017. do travnja 2020. oko 380 000 Etiopljana deportirano iz Saudijske Arabije u Etiopiju; |
| --- | --- |

F.

budući da je Saudijska Arabija u studenom 2017. pokrenula kampanju protiv migranata koji su optuženi za kršenje propisa i zakonâ o boravku, sigurnosti granica i radu; budući da su vlasti u rujnu 2019. objavile da je tijekom te kampanje uhićeno preko 3,8 milijuna osoba i da je više od 962 000 osoba osuđeno na deportaciju; budući da je prema podacima Međunarodne organizacije za migracije od svibnja 2017. do travnja 2020. oko 380 000 Etiopljana deportirano iz Saudijske Arabije u Etiopiju;

| G. | budući da je etiopska vlada svjesna šokantnih uvjeta pod kojima su njezini građani zadržani u Saudijskoj Arabiji; budući da doznake Etiopljana iz inozemstva bitno doprinose etiopskom gospodarstvu i ključne su za mnoge obitelji; |
| --- | --- |

G.

budući da je etiopska vlada svjesna šokantnih uvjeta pod kojima su njezini građani zadržani u Saudijskoj Arabiji; budući da doznake Etiopljana iz inozemstva bitno doprinose etiopskom gospodarstvu i ključne su za mnoge obitelji;

| H. | budući da saudijske vlasti nisu provele učinkovitu istragu unatoč tvrdnjama početkom rujna 2020. da će to napraviti; budući da su se uvjeti zadržavanja pogoršali te se zadržane osobe u međuvremenu tuklo i oduzeti su im mobilni telefoni; |
| --- | --- |

H.

budući da saudijske vlasti nisu provele učinkovitu istragu unatoč tvrdnjama početkom rujna 2020. da će to napraviti; budući da su se uvjeti zadržavanja pogoršali te se zadržane osobe u međuvremenu tuklo i oduzeti su im mobilni telefoni;

| I. | budući da se zlostavljanje migranata uklapa u širi obrazac raširenog kršenja ljudskih prava u Saudijskoj Arabiji; budući da su saudijske vlasti pod izlikom uvođenja ograničenja za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 nastavili kršiti ljudska prava političkih zatvorenika, primjerice u slučaju borca za ženska prava Loujain al-Hathloul i neistomišljenika iz vladajuće obitelji poput princeze Basmah bimt Saud i princa Salman bin Abdulaziz bin Salman, te su spomenuti bezrazložno zadržani i s njima se ne može stupiti u kontakt; budući da su uhićenja tih i drugih političkih aktivista dio žestokog obračuna saudijskih vlasti s neistomišljenicima, u što spada i ubojstvo novinara Džemala Hašogdžija u saudijskom konzulatu u Istanbulu 2018. za koje još nije prikladno utvrđeno tko je odgovoran; |
| --- | --- |

I.

budući da se zlostavljanje migranata uklapa u širi obrazac raširenog kršenja ljudskih prava u Saudijskoj Arabiji; budući da su saudijske vlasti pod izlikom uvođenja ograničenja za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 nastavili kršiti ljudska prava političkih zatvorenika, primjerice u slučaju borca za ženska prava Loujain al-Hathloul i neistomišljenika iz vladajuće obitelji poput princeze Basmah bimt Saud i princa Salman bin Abdulaziz bin Salman, te su spomenuti bezrazložno zadržani i s njima se ne može stupiti u kontakt; budući da su uhićenja tih i drugih političkih aktivista dio žestokog obračuna saudijskih vlasti s neistomišljenicima, u što spada i ubojstvo novinara Džemala Hašogdžija u saudijskom konzulatu u Istanbulu 2018. za koje još nije prikladno utvrđeno tko je odgovoran;

| J. | budući da prema posebnom izvjestitelju UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja vlasti Saudijske Arabije krše prava korištenjem tehnologije elektroničkog nadzora; budući da je Saudijska Arabija i dalje među pet zemalja u svijetu s najvećim brojem pogubljenja; |
| --- | --- |

J.

budući da prema posebnom izvjestitelju UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja vlasti Saudijske Arabije krše prava korištenjem tehnologije elektroničkog nadzora; budući da je Saudijska Arabija i dalje među pet zemalja u svijetu s najvećim brojem pogubljenja;

| K. | budući da Kraljevina Saudijska Arabija ima najmanje ratificiranih ključnih međunarodnih sporazuma o ljudskim pravima te nije ratificirala ključne instrumente za zaštitu od proizvoljnog zadržavanja i zadržavanja imigranata, uključujući Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Fakultativni protokol uz Konvenciju protiv mučenja (kojim se propisuju nacionalni preventivni mehanizmi i posjeti radi praćenja pritvaranja), Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, Konvenciju o statusu izbjeglica i Konvenciju o apatridnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da Kraljevina Saudijska Arabija ima najmanje ratificiranih ključnih međunarodnih sporazuma o ljudskim pravima te nije ratificirala ključne instrumente za zaštitu od proizvoljnog zadržavanja i zadržavanja imigranata, uključujući Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Fakultativni protokol uz Konvenciju protiv mučenja (kojim se propisuju nacionalni preventivni mehanizmi i posjeti radi praćenja pritvaranja), Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, Konvenciju o statusu izbjeglica i Konvenciju o apatridnosti;

| L. | budući da je 29. rujna 2020. na sastanku s ministrom vanjskih poslova Saudijske Arabije Faisalom Bin Farhanom Al Saudom Visoki predstavnik Josep Borrell ponovno naglasio da EU namjerava povećati dijalog o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

L.

budući da je 29. rujna 2020. na sastanku s ministrom vanjskih poslova Saudijske Arabije Faisalom Bin Farhanom Al Saudom Visoki predstavnik Josep Borrell ponovno naglasio da EU namjerava povećati dijalog o ljudskim pravima;

| 1. | oštro osuđuje zlostavljanje etiopskih migranata i kršenje njihovih ljudskih prava, posebno u centrima za zadržavanje u Saudijskoj Arabiji; poziva saudijske vlasti da odmah puste na slobodu sve zadržane osobe i pritom daju prioritet najranjivijim skupinama, među ostalim ženama i djeci; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva saudijske vlasti da zajamče da sve osobe koje ulazi u Saudijsku Arabiju iz Jemena to mogu učiniti na siguran način i da budu smještene u prikladan prihvatni centar koji ispunjava međunarodne standarde za prehranu, medicinske i zdravstvene usluge, sanitarne uvjete, osobnu higijenu, prozore i osvjetljenje, podni prostor, temperaturu, sustav prozračivanja i vježbu na otvorenom prostoru, te da poduzmu sve potrebne mjere opreze kako bi se ograničilo prenošenje bolesti COVID-19, tuberkuloze i drugih bolesti; poziva na to da se pokuša naći druga rješenja umjesto zadržavanja migranata i izbjeglica, a koja ne uključuju oduzimanje slobode, te u tom smislu odbacuje svako neljudsko ili ponižavajuće postupanje prema migrantima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na Saudijsku Arabiju da smjesta prestane s mučenjem i drugim oblicima zlostavljanja tijekom zadržavanja te da svima pruži odgovarajuću psihološku i medicinsku pomoć, posebno osobama koje su bile silovane; podsjeća da Odbor UN-a za prava djeteta smatra da djecu nikad ne bi trebalo zadržavati zbog imigracijskih razloga te da zadržavanje nikad nije moguće opravdati kao nešto što je u najboljem interesu djeteta; poziva saudijske vlasti da hitno puste na slobodu djecu zajedno s članovima njihovih obitelji te da osiguraju druga sigurna rješenja umjesto zadržavanja kojima će humanitarne organizacije imati redovit pristup; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče saudijske vlasti da provedu neovisnu i nepristranu istragu svih navoda o kršenju ljudskih prava, uključujući otvaranje vatre na migrante na granici i nezakonita ubojstva, mučenja i druge oblike zlostavljanja tijekom zadržavanja, da sve počinitelje privedu licu pravde u poštenim suđenjima koja zadovoljavaju međunarodne standarde bez primjene smrtne kazne ili tjelesnog kažnjavanja te da pruže odgovarajuću psihološku i medicinsku pomoć osobama koje su patile pod šokantnim uvjetima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potiče saudijske vlasti da bez odgode dopuste neovisnim međunarodnim promatračima, uključujući posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava, da uđu u zemlju, da redovito nadziru rad zatvorskih objekata i objekata za zadržavanje, da provode nepristrane istrage o navodima o mučenju i sumnjivim smrtnim slučajevima tijekom zadržavanja te da osobno i redovito posjećuju zatvorenike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja poziv visoke povjerenice UN-a za ljudska prava da se svaka osoba koja je zadržana bez dostatne pravne osnove pusti na slobodu, te da se istovremeno zajamči odgovarajući pristup zdravstvenoj skrbi te uvjeti za pravilnu provedbu mjera za ublažavanje pandemije, uključujući ograničavanje socijalnih kontakata; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća saudijske vlasti na njihove međunarodne obveze na temelju Opće deklaracije o ljudskim pravima, Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima i Konvencije Ujedinjenih naroda protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primjećuje da gospodarstvo Saudijske Arabije duguje dio svojeg bogatstva i blagostanja radnicima i migrantima u svojoj zemlji kojih je otprilike 13 milijuna te stoga napominje da trenutačni proces unutarnje modernizacije treba uključivati reformu politika rada i imigracije kako bi se zajamčili prikladni radni uvjeti za strane radnike i spriječila njihova stigmatizacija i iskorištavanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vladu Saudijske Arabije da surađuje s Međunarodnom organizacijom rada na potpunom ukidanju sustava kafale i da svim radnicima migrantima u zemlji zajamči prikladnu pravnu zaštitu, među ostalim u okviru strukturnih inspekcija njihovih radnih uvjeta; zabrinut je zbog posebno negativnog učinka sustavne diskriminacije migrantica, a posebno radnica migrantica u kućanstvu koje su više izložene opasnosti od fizičkog zlostavljanja, iznimno dugog radnog vremena i nedostatka slobode kretanja te koje često pate zbog toga što njihovi poslodavci imaju kontrolu nad njihovom promjenom posla ili izlaskom iz zemlje; poziva vladu Saudijske Arabije da ratificira osnovne konvencije Međunarodne organizacije rada – osobito Konvenciju o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje (Konvencija br. 87) i Konvenciju o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje (Konvencija br. 98), |
| --- | --- |

9.

| 10. | zahtijeva jamstva da neće biti masovnog vraćanja osoba i da će se zahtjevi za azil razmatrati pojedinačno; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vladu Etiopije da što prije olakša dobrovoljnu, sigurnu i dostojanstvenu repatrijaciju svih etiopskih migranata, među ostalim suradnjom s Međunarodnom organizacijom za migracije, davanjem prednosti ženama, djeci i ranjivim osobama; zahtijeva da se svim etiopskim državljanima zadržanima u Saudijskoj Arabiji zajamče konzularna pomoć i posjeti te potiče etiopsku vladu da pravovremeno i učinkovito odgovori na zahtjeve za pomoć; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno izražava svoju potporu Globalnom sporazumu UN-a o sigurnim, propisnim i zakonitim migracijama jer se njime promiču standardi u okviru kojih zemlje domaćini bolje štite temeljna ljudska prava pripadnika ranjivih skupina, kao što su etiopski ekonomski migranti koji su ostali napušteni u Saudijskoj Arabiji i Jemenu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primjećuje da je Saudijskoj Arabiji i Etiopiji u zajedničkom interesu da uspostave mehanizam za suradnju u području mobilnosti čiji je cilj olakšati usklađenost njihovih tržišta rada te podsjeća da se u okviru Globalnog sporazuma Ujedinjenih naroda o sigurnim, propisnim i zakonitim migracijama pružaju savjeti i izgradnja kapaciteta u tom području; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izražava zabrinutost zbog sve većeg pritiska na borce za ljudska prava u Saudijskoj Arabiji i izrazito nepravednih suđenja migrantima i pripadnicima šijitske manjine; prima na znanje nedavnu najavu da će u većini slučajeva bičevanje kao oblik kažnjavanja biti zamijenjeno zatvorskom kaznom; potiče vladu Saudijske Arabije da smjesta uvede moratorij na smrtnu kaznu i svaki oblik tjelesnog kažnjavanja, uključujući amputaciju i bičevanje, s ciljem njihova potpunog ukidanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva ESVD i države članice da zahtijevaju da Saudijska Arabija odmah pusti na slobodu sve osobe koje su nezakonito zadržane zbog ostvarivanja svojih temeljnih prava, uključujući borce za prava žena, političke aktiviste i druge; izražava zabrinutost zbog situacije u kojoj se nalazi bezrazložno zadržani dobitnik nagrade Saharov za 2015. Raif Badawi, na kojeg je navodno izvršen pokušaj ubojstva dok je bio u zatvoru, te traži njegovo hitno i bezuvjetno puštanje na slobodu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Kraljevinu Saudijsku Arabiju da prekine sustavnu diskriminaciju žena, migranata, uključujući migrantice, te manjina, uključujući vjerske manjine; žali zbog činjenice da, unatoč reformama pozitivnima za žene koje se provode od 2019., i dalje postoje diskriminirajući zakoni protiv žena, među ostalim u pogledu njihova osobnog položaja, te da sustav muškog skrbništva još nije u potpunosti ukinut; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva saudijske vlasti da bezuvjetno oslobode sve borce za prava žena, osobito pripadnice Pokreta za pravo žena na upravljanje vozilima Loujain al-Hathloul i Fahad Albutairi, Samar Badawi, Nassimu al-Sada, Nouf Abdulaziz i Mayu’a al-Zahrani, te da odbace sve optužbe protiv njih i protiv Iman al-Nafjana, Azize al-Yousef, Amal al-Harbi, Ruqayyah al-Mharib, Shadan al-Anezi, Abir Namankni i Hatoon al-Fassi; oštro osuđuje svako mučenje, seksualno zlostavljanje i druge oblike zlostavljanja koji su nad njima izvršeni; zahtijeva nepristranu istragu o kršenju njihovih ljudskih prava i zahtijeva da se svi počinitelji privedu pravdi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva vladu Saudijske Arabije da izmijeni članak 39. Temeljnog zakona iz 1992. i Zakona o borbi protiv kibernetičkog kriminala kako bi se zajamčila sloboda medija i izražavanja na internetu i izvan njega; poziva vladu Saudijske Arabije da izmijeni svoj Zakon o udrugama u skladu s međunarodnim pravom kako bi se omogućilo osnivanje i rad neovisnih organizacija za ljudska prava; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potiče vlasti Saudijske Arabije da posebnom izvjestitelju UN-a za ljudska prava migranata i posebnom izvjestitelju UN-a za borce za ljudska prava omoguće neometan pristup zemlji u skladu s njihovim ovlaštenjima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva delegaciju EU-a i diplomatske misije država članica EU-a u Saudijskoj Arabiji da hitno zatraže dopuštenje za posjet centrima za zadržavanje migranata; naglašava da promicanje ljudskih prava mora biti ključan dio vanjske politike EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apelira na potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, ESVD i države članice da zajedno s posebnim predstavnikom EU-a za ljudska prava otpočnu utvrđivati zajednički pristup učinkovitoj provedbi smjernica EU-a o borcima za ljudska prava u Saudijskoj Arabiji; u tom smislu poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da utvrdi konkretna mjerila i praktične ciljeve prije započinjanja dijaloga o ljudskim pravima sa Saudijskom Arabijom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva saudijske vlasti da ratificiraju Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, da povuku svoje službene zadrške u pogledu Konvencije o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), da ratificiraju Fakultativni protokol uz Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena te da ratificiraju Konvenciju UN-a o zaštiti svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, Fakultativni protokol uz Konvenciju protiv mučenja, Ženevsku konvenciju iz 1951. i Konvenciju o apatridnosti; apelira na saudijske vlasti da upute trajni poziv predstavnicima svih posebnih postupaka Vijeća UN-a za ljudska prava da posjete zemlju; poziva na stvaranje funkcije posebnog izvjestitelja UN-a za Saudijsku Arabiju, u skladu s drugim posebnim postupcima Vijeća UN-a za ljudska prava koji su uspostavljeni za najozbiljnije slučajeve kršenja ljudskih prava u svijetu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponavlja svoj poziv na prekid izvoza nadzorne tehnologije i ostale opreme u Saudijsku Arabiju kojom se pomaže represiju u toj zemlji; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno apelira na Vijeće da usvoji mehanizam sankcija EU-a za ljudska prava kao odluku koja je povezana sa strateškim interesima i ciljevima Unije u skladu s člankom 22. stavkom 1. UEU-a te da zajamči da se nakon usvajanja tog mehanizma brzo uvedu ciljane sankcije na razini EU-a protiv osoba odgovornih za ubojstvo novinara Džemala Hašogdžija; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potiče predsjednika Vijeća Europske unije, predsjednicu Europske komisije te države članice da smanje institucionalnu i diplomatsku zastupljenost EU-a na predstojećem sastanku na vrhu čelnika skupine G20 kako bi se izbjegla legitimizacija nekažnjenog kršenja ljudskih prava i trenutačnih nezakonitih i proizvoljnih zadržavanja u Saudijskoj Arabiji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, visokoj povjerenici Ujedinjenih naroda za ljudska prava, vladi Etiopije, Njegovu Veličanstvu kralju Salmanu bin Abdulazizu al-Saudu, princu prestolonasljedniku Mohammadu bin Salmanu Al Saudu, vladi Kraljevine Saudijske Arabije i glavnom tajniku Centra za nacionalni dijalog Kraljevine Saudijske Arabije; poziva na to da se ova Rezolucija prevede na arapski jezik. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  SL C 378, 9.11.2017., str. 64.

(2)  SL C 310, 25.8.2016., str. 29.

(3)  SL C 349, 17.10.2017., str. 34.

(4)  SL C 76, 9.3.2020., str. 142.

(5)  SL C 345, 16.10.2020., str. 67.

(6)  SL C 35, 31.1.2018., str. 142.

(7)  SL C 356, 4.10.2018., str. 104.

(8)  SL C 11, 13.1.2020., str. 44.

(9)  SL C 41, 6.2.2020., str. 41.

(10)  SL C 298, 23.8.2018., str. 39.

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/63

---

P9_TA(2020)0264

Vladavina prava i temeljna prava u Bugarskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o vladavini prava i temeljnim pravima u Bugarskoj (2020/2793(RSP))

(2021/C 395/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3., 6. i 10. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 20. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3., 6. i 10. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 20. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima (ECHR) i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima (ECHR) i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije od 13. prosinca 2006. o uspostavi mehanizma suradnje i provjere napretka Bugarske u ispunjavanju posebnih mjerila u području reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala (1), te odgovarajuća godišnja izvješća za razdoblje 2007. — 2019., izvješće Komisije od 22. listopada 2019. o napretku Bugarske u okviru spomenutog mehanizma (COM(2019)0498), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije od 13. prosinca 2006. o uspostavi mehanizma suradnje i provjere napretka Bugarske u ispunjavanju posebnih mjerila u području reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala (1), te odgovarajuća godišnja izvješća za razdoblje 2007. — 2019., izvješće Komisije od 22. listopada 2019. o napretku Bugarske u okviru spomenutog mehanizma (COM(2019)0498),

| — | uzimajući u obzir posebne preporuke za Bugarsku u okviru europskog semestra objavljene 20. svibnja 2020. (COM(2020)0502), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebne preporuke za Bugarsku u okviru europskog semestra objavljene 20. svibnja 2020. (COM(2020)0502),

| — | uzimajući u obzir presudu Europskog suda za ljudska prava od 5. studenoga 2009. u predmetu Kolevi protiv Bugarske (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Europskog suda za ljudska prava od 5. studenoga 2009. u predmetu Kolevi protiv Bugarske (2),

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Komisije za 2019. o upravljanju proračunom EU-a i o njegovom izvršenju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Komisije za 2019. o upravljanju proračunom EU-a i o njegovom izvršenju,

| — | uzimajući u obzir presudu Europskog suda za ljudska prava od 1. srpnja 2014. u predmetu Dimitrov i ostali protiv Bugarske (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Europskog suda za ljudska prava od 1. srpnja 2014. u predmetu Dimitrov i ostali protiv Bugarske (3),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) za 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) za 2019.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 9. prosinca 2019. o nacrtu izmjena bugarskog Zakona o kaznenom postupku i Zakona o pravosudnom sustavu u pogledu kaznenih istraga protiv vrhovnih sudaca, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 9. prosinca 2019. o nacrtu izmjena bugarskog Zakona o kaznenom postupku i Zakona o pravosudnom sustavu u pogledu kaznenih istraga protiv vrhovnih sudaca,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 06/2019 „Suzbijanje prijevara pri potrošnji sredstava EU-a za koheziju: upravljačka tijela moraju poboljšati otkrivanje prijevara, poduzimanje odgovarajućih mjera i koordinaciju relevantnih aktivnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 06/2019 „Suzbijanje prijevara pri potrošnji sredstava EU-a za koheziju: upravljačka tijela moraju poboljšati otkrivanje prijevara, poduzimanje odgovarajućih mjera i koordinaciju relevantnih aktivnosti”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 9. listopada 2017. o bugarskom Zakonu o pravosudnom sustavu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 9. listopada 2017. o bugarskom Zakonu o pravosudnom sustavu,

| — | uzimajući u obzir zajedničko mišljenje Venecijanske komisije i Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) od 19. lipnja 2017. o izmjenama bugarskog izbornog zakona, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko mišljenje Venecijanske komisije i Ureda OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) od 19. lipnja 2017. o izmjenama bugarskog izbornog zakona,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 23. listopada 2015. o nacrtu akta o izmjeni i dopuni Ustava (u području sudstva) Republike Bugarske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 23. listopada 2015. o nacrtu akta o izmjeni i dopuni Ustava (u području sudstva) Republike Bugarske,

| — | uzimajući u obzir odluku Odbora ministara Vijeća Europe od 3. rujna 2020. o izvršenju presuda Europskog suda za ljudska prava u predmetima S. Z. protiv Bugarske i Kolevi protiv Bugarske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Odbora ministara Vijeća Europe od 3. rujna 2020. o izvršenju presuda Europskog suda za ljudska prava u predmetima S. Z. protiv Bugarske i Kolevi protiv Bugarske,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće partnerskih organizacija Platforme Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara za 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće partnerskih organizacija Platforme Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara za 2020.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe 2296 (2019) od 27. lipnja 2019. o dijalogu s Bugarskom nakon nadzornog razdoblja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe 2296 (2019) od 27. lipnja 2019. o dijalogu s Bugarskom nakon nadzornog razdoblja,

| — | uzimajući u obzir djelovanje Vijeća Europe protiv gospodarskog kriminala i korupcije iz lipnja 2019.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir djelovanje Vijeća Europe protiv gospodarskog kriminala i korupcije iz lipnja 2019.;

| — | uzimajući u obzir drugo izvješće o pridržavanju za Bugarsku koje je 6. prosinca 2019. donijela Skupina država protiv korupcije pri Vijeću Europe (GRECO); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugo izvješće o pridržavanju za Bugarsku koje je 6. prosinca 2019. donijela Skupina država protiv korupcije pri Vijeću Europe (GRECO);

| — | uzimajući u obzir izjavu povjerenice Vijeća Europe za ljudska prava od 3. rujna 2020. o policijskom nasilju nad novinarima u Bugarskoj i njezino izvješće nakon posjeta Bugarskoj od 25. do 29. studenoga 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povjerenice Vijeća Europe za ljudska prava od 3. rujna 2020. o policijskom nasilju nad novinarima u Bugarskoj i njezino izvješće nakon posjeta Bugarskoj od 25. do 29. studenoga 2019.,

| — | uzimajući u obzir izjavu predstavnika OESS-a za slobodu medija od 18. ožujka 2020. o brutalnom napadu na bugarskog novinara Slavija Angelova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predstavnika OESS-a za slobodu medija od 18. ožujka 2020. o brutalnom napadu na bugarskog novinara Slavija Angelova,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Konferencije međunarodnih nevladinih organizacija Vijeća Europe od 9. srpnja 2020. o predloženim izmjenama bugarskog Zakona o neprofitnim pravnim osobama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Konferencije međunarodnih nevladinih organizacija Vijeća Europe od 9. srpnja 2020. o predloženim izmjenama bugarskog Zakona o neprofitnim pravnim osobama,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu posebnih izvjestitelja UN-a za rasizam i pitanja manjina od 13. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu posebnih izvjestitelja UN-a za rasizam i pitanja manjina od 13. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu posebne izvjestiteljice UN-a o nasilju nad ženama, njegovim uzrocima i posljedicama od 21. listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu posebne izvjestiteljice UN-a o nasilju nad ženama, njegovim uzrocima i posljedicama od 21. listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir nedavne zaključne napomene ugovornih tijela UN-a o Bugarskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavne zaključne napomene ugovornih tijela UN-a o Bugarskoj,

| — | uzimajući u obzir prijedlog novog ustava Republike Bugarske podnesen 17. kolovoza 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog novog ustava Republike Bugarske podnesen 17. kolovoza 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2018. o medijskom pluralizmu i slobodi medija u Europskoj uniji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2018. o medijskom pluralizmu i slobodi medija u Europskoj uniji (4),

| — | uzimajući u obzir svoju raspravu o vladavini prava i temeljnim pravima u Bugarskoj od 5. listopada 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju raspravu o vladavini prava i temeljnim pravima u Bugarskoj od 5. listopada 2020.,

| — | uzimajući u obzir raspravu koja je vođena u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove 10. rujna 2020. o stanju mehanizma za suradnju i provjeru napretka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu koja je vođena u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove 10. rujna 2020. o stanju mehanizma za suradnju i provjeru napretka,

| — | uzimajući u obzir razmjene stajališta koje je održala Skupina za praćenje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava otkad ju je 5. rujna 2019. osnovao Odbor za građanske slobode, naročito razmjenu stajališta o situaciji u Bugarskoj održanu 28. kolovoza 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razmjene stajališta koje je održala Skupina za praćenje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava otkad ju je 5. rujna 2019. osnovao Odbor za građanske slobode, naročito razmjenu stajališta o situaciji u Bugarskoj održanu 28. kolovoza 2020.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020.„Izvješće o vladavini prava za 2020.: stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580) i popratni dokument „Poglavlje o stanju vladavine prava u Bugarskoj” (SWD(2020)0301), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020.„Izvješće o vladavini prava za 2020.: stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580) i popratni dokument „Poglavlje o stanju vladavine prava u Bugarskoj” (SWD(2020)0301),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina te budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca (članak 2. UEU-a); |
| --- | --- |

A.

budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina te budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca (članak 2. UEU-a);

| B. | budući da su vladavina prava, poštovanje demokracije, ljudskih prava i temeljnih sloboda te vrijednosti i načela utvrđeni u Ugovorima EU-a i međunarodnim pravnim instrumentima o ljudskim pravima obvezujući za Uniju i njezine države članice te da ih one moraju poštovati; |
| --- | --- |

B.

budući da su vladavina prava, poštovanje demokracije, ljudskih prava i temeljnih sloboda te vrijednosti i načela utvrđeni u Ugovorima EU-a i međunarodnim pravnim instrumentima o ljudskim pravima obvezujući za Uniju i njezine države članice te da ih one moraju poštovati;

| C. | budući da se u članku 6. stavku 3. UEU-a potvrđuje da temeljna prava, kako ih jamči Europska konvencija o ljudskim pravima i kako proizlaze iz ustavnih tradicija zajedničkih državama članicama, čine opća načela prava Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 6. stavku 3. UEU-a potvrđuje da temeljna prava, kako ih jamči Europska konvencija o ljudskim pravima i kako proizlaze iz ustavnih tradicija zajedničkih državama članicama, čine opća načela prava Unije;

| D. | budući da su Povelja Europske unije o temeljnim pravima i načela koja su u njoj istaknuta dio primarnog prava Unije; |
| --- | --- |

D.

budući da su Povelja Europske unije o temeljnim pravima i načela koja su u njoj istaknuta dio primarnog prava Unije;

| E. | budući da su sloboda izražavanja te sloboda i pluralizam medija ugrađeni u članak 11. Povelje o temeljnim pravima i članak 10. Europske konvencije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

E.

budući da su sloboda izražavanja te sloboda i pluralizam medija ugrađeni u članak 11. Povelje o temeljnim pravima i članak 10. Europske konvencije o ljudskim pravima;

| F. | budući da je neovisnost sudstva ključni uvjet za demokratsko načelo diobe vlasti, a potvrđena je i u stavku 1. članka 19. UEU-a, članku 47. Povelje o temeljnim pravima te članku 6. Europske konvencije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

F.

budući da je neovisnost sudstva ključni uvjet za demokratsko načelo diobe vlasti, a potvrđena je i u stavku 1. članka 19. UEU-a, članku 47. Povelje o temeljnim pravima te članku 6. Europske konvencije o ljudskim pravima;

| G. | budući da Unija funkcionira na osnovi pretpostavke uzajamnog povjerenja da države članice poštuju demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, kao što je zapisano u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i Povelji o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

G.

budući da Unija funkcionira na osnovi pretpostavke uzajamnog povjerenja da države članice poštuju demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, kao što je zapisano u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i Povelji o temeljnim pravima;

| H. | budući da je vladavina prava jedna od zajedničkih vrijednosti na kojima počiva Unija i da predstavlja preduvjet za uspješno funkcioniranje cijele Unije te budući da je Komisija, zajedno s Parlamentom i Vijećem, prema osnivačkim ugovorima odgovorna za jamčenje vladavine prava kao temeljne vrijednosti Unije i da se mora pobrinuti za to da se pravo, vrijednosti i načela Unije poštuju; |
| --- | --- |

H.

budući da je vladavina prava jedna od zajedničkih vrijednosti na kojima počiva Unija i da predstavlja preduvjet za uspješno funkcioniranje cijele Unije te budući da je Komisija, zajedno s Parlamentom i Vijećem, prema osnivačkim ugovorima odgovorna za jamčenje vladavine prava kao temeljne vrijednosti Unije i da se mora pobrinuti za to da se pravo, vrijednosti i načela Unije poštuju;

| I. | budući da situacija u kojoj se jedna država članica sustavno odbija pridržavati temeljnih vrijednosti Europske unije i osnivačkih ugovora kojima je slobodno pristupila utječe na cijelu Uniju i prijeti joj u cjelini; budući da bi izostanak reakcije na ovu vrstu situacije ugrozio vjerodostojnost Unije; |
| --- | --- |

I.

budući da situacija u kojoj se jedna država članica sustavno odbija pridržavati temeljnih vrijednosti Europske unije i osnivačkih ugovora kojima je slobodno pristupila utječe na cijelu Uniju i prijeti joj u cjelini; budući da bi izostanak reakcije na ovu vrstu situacije ugrozio vjerodostojnost Unije;

| J. | budući da su Venecijanska komisija i ODIHR OESS-a utvrdili da bugarski izborni zakon sprječava lingvističku raznolikost i ostvarivanje glasačkih prava građana koji žive u inozemstvu (5); |
| --- | --- |

J.

budući da su Venecijanska komisija i ODIHR OESS-a utvrdili da bugarski izborni zakon sprječava lingvističku raznolikost i ostvarivanje glasačkih prava građana koji žive u inozemstvu (5);

| K. | budući da je posljednjih godina javljeno o nizu incidenata upotrebe govora mržnje protiv manjina, uključujući i od strane ministara u vladi; budući da se parlamentarni imunitet sustavno koristi kako bi se članovi bugarske narodne skupštine zaštitili od pozivanja na odgovornost zbog upotrebe govora mržnje (6); |
| --- | --- |

K.

budući da je posljednjih godina javljeno o nizu incidenata upotrebe govora mržnje protiv manjina, uključujući i od strane ministara u vladi; budući da se parlamentarni imunitet sustavno koristi kako bi se članovi bugarske narodne skupštine zaštitili od pozivanja na odgovornost zbog upotrebe govora mržnje (6);

| L. | budući da je proteklih godina uvelike narastao broj prijava o zloupotrebi sredstava Unije u Bugarskoj i treba ih detaljno istražiti; budući da su proteklih mjeseci građani Bugarske posvjedočili velikom broju navoda o korupciji u visokim krugovima, od kojih su neki izravno implicirali predsjednika vlade; budući da su proteklih mjeseci međunarodni mediji u više navrata izvijestili o mogućim međusobnim vezama između kriminalnih skupina i javnih vlasti u Bugarskoj; |
| --- | --- |

L.

budući da je proteklih godina uvelike narastao broj prijava o zloupotrebi sredstava Unije u Bugarskoj i treba ih detaljno istražiti; budući da su proteklih mjeseci građani Bugarske posvjedočili velikom broju navoda o korupciji u visokim krugovima, od kojih su neki izravno implicirali predsjednika vlade; budući da su proteklih mjeseci međunarodni mediji u više navrata izvijestili o mogućim međusobnim vezama između kriminalnih skupina i javnih vlasti u Bugarskoj;

| M. | budući da je Ured tužitelja podigao optužnicu protiv bivšeg ministra okoliša i voda, bivšeg zamjenika ministra okoliša i voda te bivšeg zamjenika ministra gospodarstva, koje je vlada odmah razriješila dužnosti; |
| --- | --- |

M.

budući da je Ured tužitelja podigao optužnicu protiv bivšeg ministra okoliša i voda, bivšeg zamjenika ministra okoliša i voda te bivšeg zamjenika ministra gospodarstva, koje je vlada odmah razriješila dužnosti;

| N. | budući da su ta otkrića dovela do velikih demonstracija i prosvjeda civilnog društva koji su neprekidno trajali više od tri mjeseca i tijekom kojih su Bugari tražili pravdu, poštovanje vladavine prava i neovisno sudstvo te prosvjedovali protiv erozije demokracije i endemične korupcije; budući da su prosvjednici, među ostalim, tražili ostavku vlade i državnog odvjetnika, kao i neposredno raspisivanje parlamentarnih izbora; budući da su na te prosvjede pripadnici tijela kazneno pravnog progona navodno odgovorili s nerazmjernim nasiljem; |
| --- | --- |

N.

budući da su ta otkrića dovela do velikih demonstracija i prosvjeda civilnog društva koji su neprekidno trajali više od tri mjeseca i tijekom kojih su Bugari tražili pravdu, poštovanje vladavine prava i neovisno sudstvo te prosvjedovali protiv erozije demokracije i endemične korupcije; budući da su prosvjednici, među ostalim, tražili ostavku vlade i državnog odvjetnika, kao i neposredno raspisivanje parlamentarnih izbora; budući da su na te prosvjede pripadnici tijela kazneno pravnog progona navodno odgovorili s nerazmjernim nasiljem;

| O. | budući da je pravo na prosvjedovanje temeljno pravo i ne može podlijegati mjerama opće ili apsolutne zabrane ili kontrole te se može ograničiti jedino zakonitim, razmjernim i nužnim policijskim mjerama u iznimnim okolnostima; budući da bi svi prosvjedi trebali biti zaštićeni tim pravom; budući da tijela kaznenog progona trebaju dati prioritet dobrovoljnom razilaženju pred upotrebom sile; budući da je sloboda okupljanja usko povezana sa slobodom izražavanja te se izričito navodi da svaka osoba ima pravo na slobodu izražavanja, među ostalim na slobodu mišljenja te primanje i širenje informacija i ideja bez miješanja tijela javne vlasti i bez obzira na granice; |
| --- | --- |

O.

budući da je pravo na prosvjedovanje temeljno pravo i ne može podlijegati mjerama opće ili apsolutne zabrane ili kontrole te se može ograničiti jedino zakonitim, razmjernim i nužnim policijskim mjerama u iznimnim okolnostima; budući da bi svi prosvjedi trebali biti zaštićeni tim pravom; budući da tijela kaznenog progona trebaju dati prioritet dobrovoljnom razilaženju pred upotrebom sile; budući da je sloboda okupljanja usko povezana sa slobodom izražavanja te se izričito navodi da svaka osoba ima pravo na slobodu izražavanja, među ostalim na slobodu mišljenja te primanje i širenje informacija i ideja bez miješanja tijela javne vlasti i bez obzira na granice;

| P. | budući da su ministar unutarnjih poslova, ministar financija, ministar gospodarstva i ministar turizma podnijeli ostavke 15. srpnja 2020., a ministar pravosuđa 26. kolovoza 2020., |
| --- | --- |

P.

budući da su ministar unutarnjih poslova, ministar financija, ministar gospodarstva i ministar turizma podnijeli ostavke 15. srpnja 2020., a ministar pravosuđa 26. kolovoza 2020.,

| Q. | budući da je predsjednik vlade najavio da će dati ostavku kada Nacionalna skupština donese odluku o raspisivanju izbora za Veliku nacionalnu skupštinu (7); |
| --- | --- |

Q.

budući da je predsjednik vlade najavio da će dati ostavku kada Nacionalna skupština donese odluku o raspisivanju izbora za Veliku nacionalnu skupštinu (7);

| R. | budući da u vezi borbe protiv korupcije u Bugarskoj i dalje postoje razlozi za ozbiljnu zabrinutost; budući da to predstavlja prijetnju povjerenju građana u javne institucije; |
| --- | --- |

R.

budući da u vezi borbe protiv korupcije u Bugarskoj i dalje postoje razlozi za ozbiljnu zabrinutost; budući da to predstavlja prijetnju povjerenju građana u javne institucije;

| S. | budući da prema posebnoj anketi Eurobarometra o stavu građana EU-a prema korupciji, čiji su rezultati objavljeni u prosincu 2020., 80 % anketiranih Bugara korupciju smatra raširenom pojavom u njihovoj zemlji, a 51 % smatra da je u prethodne tri godine porasla; |
| --- | --- |

S.

budući da prema posebnoj anketi Eurobarometra o stavu građana EU-a prema korupciji, čiji su rezultati objavljeni u prosincu 2020., 80 % anketiranih Bugara korupciju smatra raširenom pojavom u njihovoj zemlji, a 51 % smatra da je u prethodne tri godine porasla;

| T. | budući da je prema indeksu vladavine prave Svjetskog projekta pravde iz 2020. Bugarska na 53. mjestu od 128 zemalja, a u kontekstu Unije je na pretposljednjem; budući da je prema Međunarodnom indeksu percepcije korupcije iz 2019. objavljenom početkom ove godine, Bugarska na dnu liste zemalja iz regije Unije, a na 74. mjestu u svijetu; |
| --- | --- |

T.

budući da je prema indeksu vladavine prave Svjetskog projekta pravde iz 2020. Bugarska na 53. mjestu od 128 zemalja, a u kontekstu Unije je na pretposljednjem; budući da je prema Međunarodnom indeksu percepcije korupcije iz 2019. objavljenom početkom ove godine, Bugarska na dnu liste zemalja iz regije Unije, a na 74. mjestu u svijetu;

| U. | budući da dinamično civilno društvo i pluralistički mediji imaju ključnu ulogu u promicanju otvorenog i pluralističkog društva, sudjelovanja javnosti u demokratskom procesu i jačanju odgovornosti vlada; budući da se stanje slobode medija u Bugarskoj pogoršava, kao što to pokazuju izvješća koja su objavili Reporteri bez granica; budući da Svjetski indeks slobode tiska za 2020., objavljen u travnju 2020., Bugarsku smješta na 111. mjesto u svijetu, što je posljednje mjesto među državama članicama EU-a već treću godinu zaredom; budući da Platforma Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara izdaje tri upozorenja prve razine o teškim i štetnim kršenjima slobode medija, a bugarske vlasti na ta upozorenja još nisu odgovorile; izražava zabrinutost zbog utjecaja trećih zemalja u medijskom okruženju kao dijela šire strategije širenja propagande i dezinformacija protiv EU-a; |
| --- | --- |

U.

budući da dinamično civilno društvo i pluralistički mediji imaju ključnu ulogu u promicanju otvorenog i pluralističkog društva, sudjelovanja javnosti u demokratskom procesu i jačanju odgovornosti vlada; budući da se stanje slobode medija u Bugarskoj pogoršava, kao što to pokazuju izvješća koja su objavili Reporteri bez granica; budući da Svjetski indeks slobode tiska za 2020., objavljen u travnju 2020., Bugarsku smješta na 111. mjesto u svijetu, što je posljednje mjesto među državama članicama EU-a već treću godinu zaredom; budući da Platforma Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara izdaje tri upozorenja prve razine o teškim i štetnim kršenjima slobode medija, a bugarske vlasti na ta upozorenja još nisu odgovorile; izražava zabrinutost zbog utjecaja trećih zemalja u medijskom okruženju kao dijela šire strategije širenja propagande i dezinformacija protiv EU-a;

| V. | budući da institucije u Bugarskoj još uvijek pokazuju niz nedostataka, naročito kad je riječ o neovisnosti sudstva, koje nedostatke je tijekom godina konstatirala Komisija u izvješćima koje je podnosila u sklopu mehanizma za suradnju i provjeru napretka (CVM); budući da je, međutim, u zadnjem izvještaju CVM-a objavljenom 22. listopada 2019. Komisija utvrdila da je napredak koji je Bugarska pokazala u sklopu tog mehanizma dostatan da opravda obveze koje je preuzela prilikom pristupanja Uniji pa je stoga preporučila da se mehanizam zatvori; budući da konačnu odluku o zatvaranju mehanizma o suradnji i provjeri napretka Komisija mora donijeti nakon što uzme u obzir zamjedbe Parlamenta i Vijeća; budući da je predsjednik Sassoli u jednom pismu izrazio podršku zatvaranju mehanizma, ali je naglasio potrebu da se provedu i izvrše preuzete obveze i reforme te istaknuo situaciju glede neovisnosti sudstva, korupcije i slobode medija; |
| --- | --- |

V.

budući da institucije u Bugarskoj još uvijek pokazuju niz nedostataka, naročito kad je riječ o neovisnosti sudstva, koje nedostatke je tijekom godina konstatirala Komisija u izvješćima koje je podnosila u sklopu mehanizma za suradnju i provjeru napretka (CVM); budući da je, međutim, u zadnjem izvještaju CVM-a objavljenom 22. listopada 2019. Komisija utvrdila da je napredak koji je Bugarska pokazala u sklopu tog mehanizma dostatan da opravda obveze koje je preuzela prilikom pristupanja Uniji pa je stoga preporučila da se mehanizam zatvori; budući da konačnu odluku o zatvaranju mehanizma o suradnji i provjeri napretka Komisija mora donijeti nakon što uzme u obzir zamjedbe Parlamenta i Vijeća; budući da je predsjednik Sassoli u jednom pismu izrazio podršku zatvaranju mehanizma, ali je naglasio potrebu da se provedu i izvrše preuzete obveze i reforme te istaknuo situaciju glede neovisnosti sudstva, korupcije i slobode medija;

| W. | budući da bi novi sveobuhvatni mehanizam za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, za kakav se zauzima Parlament, s godišnjim ciklusima praćenja i koji bi se jednako odnosio na sve države članice, trebao obuhvaćati sve vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a i u konačnici zamijeniti mehanizme suradnje i praćenja napretka za Rumunjsku i Bugarsku; |
| --- | --- |

W.

budući da bi novi sveobuhvatni mehanizam za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, za kakav se zauzima Parlament, s godišnjim ciklusima praćenja i koji bi se jednako odnosio na sve države članice, trebao obuhvaćati sve vrijednosti sadržane u članku 2. UEU-a i u konačnici zamijeniti mehanizme suradnje i praćenja napretka za Rumunjsku i Bugarsku;

| X. | budući da je u nedavno objavljenom Izvješću o vladavini prava za 2020. utvrđeno da u Bugarskoj i dalje postoje izazovi u pogledu neovisnosti tužilaštva o izvršnoj vlasti te se ukazuje na neuspjeh u primjeni učinkovitog sustava kojem bi glavni tužitelj bio odgovoran; budući da se u izvješću ističe i zabrinutost u pogledu učinkovitosti istraga, kaznenog progona i suđenja u slučajevima korupcije u Bugarskoj; budući da se u izvješću izdvaja više problema u području slobode medija, od učinkovitosti nacionalnih tijela za medije u Bugarskoj do nedostatka transparentnosti vlasništva nad medijima te prijetnji novinarima i napada na njih; |
| --- | --- |

X.

budući da je u nedavno objavljenom Izvješću o vladavini prava za 2020. utvrđeno da u Bugarskoj i dalje postoje izazovi u pogledu neovisnosti tužilaštva o izvršnoj vlasti te se ukazuje na neuspjeh u primjeni učinkovitog sustava kojem bi glavni tužitelj bio odgovoran; budući da se u izvješću ističe i zabrinutost u pogledu učinkovitosti istraga, kaznenog progona i suđenja u slučajevima korupcije u Bugarskoj; budući da se u izvješću izdvaja više problema u području slobode medija, od učinkovitosti nacionalnih tijela za medije u Bugarskoj do nedostatka transparentnosti vlasništva nad medijima te prijetnji novinarima i napada na njih;

| 1. | duboko žali zbog činjenice što je razvoj događaja u Bugarskoj doveo do značajnog pogoršanja u pogledu poštovanja načela vladavine prava, demokracije i temeljnih prava, uključujući neovisnost sudstva, diobu vlasti, borbu protiv korupcije i slobodu medija; izražava svoju solidarnost s bugarskim narodom odnosno s njegovim legitimnim zahtjevima i težnjama pravdi, transparentnosti, odgovornosti i demokraciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe kako je od iznimne važnosti zajamčiti puno poštovanje vrijednosti nabrojanih u članku 2. UEU-a, kao i jamčenje temeljnih prava kako su utvrđena u Povelji o temeljnim pravima; poziva bugarske vlasti da osiguraju puno i bezuvjetno poštovanje tih vrijednosti i prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje prijedlog da se sazove Velika narodna skupština kako bi se usvojio novi ustav; naglašava da svaka ustavna reforma mora biti predmetom temeljite i široke javne rasprave te da se mora temeljiti na pravom savjetovanju sa svim dionicima, naročito civilnim društvom, te da mora biti usvojena najširim mogućim konsenzusom; prima na znanje pismo koje je predsjednik Narodne skupštine poslao predsjedniku Venecijanske komisije 18. rujna 2020. podnijevši pri tom službeni zahtjev za pružanje stručne podrške i izdavanje mišljenja Venecijanske komisije o nacrtu novog ustava Republike Bugarske; pozive bugarske vlasti da i same zatraže ocjenu Venecijanske komisije i tijela drugih relevantnih međunarodnih organizacija o mjerama koje razmatraju prije nego se one konačno odobre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prima na znanje usvajanje izmjena bugarskog izbornog zakona u drugom čitanju; sa zabrinutošću primjećuje da je bugarska skupština trenutačno u procesu usvajanja novog izbornog zakona, a redovni se parlamentarni izbori trebaju održati za manje od sedam mjeseci; poziva bugarske vlasti da osiguraju puno poštovanje izbornog zakonodavstva sa svim preporukama Venecijanske komisije i ODIHR-a OESS-a, naročito u pogledu stabilnosti temeljnih elemenata izbornog zakona, koji ne bi smjeli biti podložni izmjenama u razdoblju manjem od godine dana prije izbora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | duboko je uvjeren u to da bugarska skupština mora igrati ključnu ulogu u osiguravanju odgovornosti izvršne vlasti te da je jedan od nužnih vršitelja demokratske kontrole kojom se podupire vladavina prava; zabrinut je zbog prakse vladajuće većine da zakonodavstvo usvaja na brzinu, bez prave rasprave ili savjetovanja s dionicima; konstatira da je povjerenje javnosti u bugarski parlament na vrlo niskoj razini (8); žali što su u prostorima Narodne skupštine postavljene restrikcije za novinare, kojima se ograničava pristup zastupnicima, čime se ograničavaju mogućnosti medija da prate rad zakonodavca; |
| --- | --- |

5.

| 6. | duboko je zabrinut zbog činjenice da su neka od sistemskih pitanja sudstva koja su identificirali Europski sud za ljudska prava i Venecijanska komisija i dalje neriješena, posebice u pogledu odredbi koje se odnose na Vrhovno sudsko vijeće i državnog odvjetnika, a naročito izostanak bilo kakvog efektivnog mehanizma za pozivanje na odgovornost ili bilo kakvog oblika kontrole njihova rada; inzistira na tome da bugarske vlasti moraju u potpunosti poštovati sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava i preporuke Vencijanske komisije i GRECO-a koje se odnose na sudstvo, naročito u pogledu Vrhovnog sudskog vijeća i statusa državnog odvjetnika, kako bi se osigurala neovisnost sudstva; primjećuje da Komisija u svojem izvješću od 22. listopada 2019. o napretku Bugarske u sklopu mehanizma o suradnji i praćenju napretka spominje široku raspravu koja se održala u medijima, u okviru koje su neki dionici izrazili svoju zabrinutost u pogledu postupka imenovanja i glavnog kandidata za državnog odvjetnika, te da su ulične prosvjede organizirale organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zabrinut je što uporno izostaju istrage o korupciji u visokim krugovima s bilo kakvim konkretnim rezultatima; primjećuje da su korupcija, neučinkovitost i izostanak pozivanja na odgovornost i dalje problemi koji prožimaju sudstvo te da je javno povjerenje u sudski sustav i dalje nisko zbog percepcije sudaca kao osoba podložnih političkom pritisku koje pravdu dijele nejednako; primjećuje da je pokrenut veći broj istraga o slučajevima korupcije u visokim krugovima, uključujući one s prekograničnim aspektima, protiv visoko pozicioniranih dužnosnika i osoba od velikog javnog interesa; sa zabrinutošću primjećuje razmimoilaženja između odluka nižih i viših sudskih instanci, što također pridonosi izostanku pravomoćnih i efektivnih osuda; ukazuje na potrebu da se provedu ozbiljne, nezavisne i aktivne istrage i ostvare rezultati u području anti-korupcije, organiziranog kriminala i pranja novca te da se podrobno razmotre navodi o korupciji u visokim krugovima nakon audio snimaka koje su izašle na vidjelo u ljeto 2020. i u odnosu na skandale „Apartment-gate” i „Kuća za goste”, aferu s tankerom, slučaj s imanjem Rosenets na obali mora i skandal s ilegalnim transferom novca iz Bugarske banke za razvoj, koji svi zajedno ukazuju na duboke i sistemske slabosti vladavine prava i anti-korupcijskih mjera u Bugarskoj; izražava, nadalje, zabrinutost zbog primjera manjkavosti vladavine prava u Bugarskoj koji nisu toliko eksponirani u javnosti, poput načina na koji se postupalo s vlasnicima stanova u objektu Sunset Resort u mjestu Pomorie; pozdravlja osnivanje nove ujedinjene anti-korupcijske agencije u Bugarskoj; poziva bugarske vlasti da se pobrinu za to da ta agencija može učinkovito upravljati širokim djelokrugom za koji je odgovorna, uključujući prevenciju, istrage i konfiskaciju nezakonite imovine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava duboku zabrinutost zbog ozbiljnog narušavanja slobode medija u Bugarskoj tijekom proteklog desetljeća; poziva bugarske vlasti da potiču povoljno ozračje za slobodu izražavanja, naročito putem veće transparentnosti u pogledu vlasništva medija i onemogućavanjem pretjerane koncentracije vlasništva nad medijima i distribucijskim mrežama, također pomoću pravilne primjene postojećeg zakonodavnog okvira i putem ukidanja kaznenih odredbi protiv klevetničkih djela; naglašava potrebu da se sastav i mandat Vijeća za elektroničke medije učine nezavisnijim, odnosno učinkovitijim; zabrinut je što se izvještava o kontinuiranoj praksi utjecaja na medije putem preferencijalnih dodjela sredstava Unije medijima koji su skloni vladi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primjećuje da je zaštita novinara od vitalnog interesa za društvo; poziva bugarske vlasti da novinarima pruže zaštitu u svako doba i tako očuvaju njihovu nezavisnost; snažno osuđuje slučajeve u kojima su novinari kritički nastrojeni prema vladi postali meta klevetničkih kampanja te poziva bugarske vlasti da suzbija takve nedemokratske prakse; izražava žaljenje zbog nasilja nad reporterima i uništavanja njihove tehničke opreme; apelira na bugarske vlasti da pokrenu sveobuhvatnu istragu o slučajevima nasilja protiv novinara koji izvještavaju o prosvjedima; poziva bugarske vlasti da se pobrinu za to da policajci i drugi službenici poštuju slobodu tiska i da novinarima i drugim profesionalcima iz područja medija omoguće sigurno izvještavanje o demonstracijama; naglašava da je nasilje od strane pripadnika državnih službi u suprotnosti s obvezom država članica da podupiru slobodu tiska i zaštite sigurnost novinara (9); |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva bugarske vlasti da u potpunosti i na sveobuhvatan način razmotre upozorenja podnesena Platformi Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara te da se u potpunosti pridržavaju preporuka Povjerenice za ljudska prava Vijeća Europe kako bi novinarima u Bugarskoj pružili sigurno okružje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava svoju nedvojbenu podršku bugarskom narodu i njegovim legitimnim zahtjevima i težnjama pravdi, transparentnosti, odgovornosti i demokraciji; čvrsto vjeruje da su mirne demonstracije temeljno pravo u svakoj demokratskoj zemlji i podržava pravo naroda da mirno prosvjeduje; osuđuje svaki oblik nasilja protiv mirnih demonstracija; ističe da sloboda izražavanja i sloboda informiranja moraju biti poštovane u svim vremenima; naglašava da su upotreba nasilja i nerazmjerne sile neprihvatljivi; posebno je zaprepašten zbog navoda o upotrebi sile protiv žena i djece, uključujući djecu s invaliditetom; zabrinut je što se provode protupravne i pretjerane revizije privatnih poslovnih subjekata koji su javno izrazili svoju podršku prosvjednicima; osuđuje nasilnu i nerazmjernu intervenciju policije za vrijeme prosvjeda u srpnju, kolovozu i rujnu 2020.; poziva bugarske vlasti da osiguraju punu, transparentnu, nepristranu i učinkovitu istragu postupaka policije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | osuđuje nehumane uvjete u bugarskim zatvorima koje je utvrdio Europski sud za ljudska prava, uključujući prenapučenost, loše sanitarne i materijalne uvjete, ograničene mogućnosti za aktivnosti izvan ćelija, neadekvatnu medicinsku skrb i slučajeve produžene primjene restriktivnih zatvorskih režima (10); |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava duboku zabrinutost zbog činjenice da se nakon 45 presuda protiv Bugarske koje je donio Europski sud za ljudska prava bugarske vlasti ne pridržavaju svoje obveze da provedu učinkovite istrage; smatra da su ti opetovani propusti otkrili postojanje sistemskog problema (11); ističe da prema godišnjem izvješću Vijeća Europe o kontroli izvršenja presuda i odluka Europskog suda za ljudska prava za 2019., postoji 79 važnih presuda protiv Bugarske na čije se izvršenje još uvijek čeka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zabrinut je zbog toga što se, usprkos nekoliko direktiva EU-a o procesnim pravima osumnjičenika i optuženih osoba, kako su navedena u planu iz 2009., procesna prava u Bugarskoj još uvijek dovoljno ne poštuju; smatra da to ima dubokog utjecaj na temeljna prava (12); |
| --- | --- |

14.

| 15. | osuđuje sve slučajeve govora mržnje, diskriminacije ili neprijateljskog ponašanja prema ljudima romskog podrijetla, ženama, pripadnicima skupine LGBTI i pripadnicima drugih manjinskih skupina, što je i dalje pojava koja izaziva ozbiljnu zabrinutost; poziva vlasti da oštro reagiraju na slučajeve govora mržnje, uključujući od strane visoko pozicioniranih političara, da pojačaju pravnu zaštitu protiv diskriminacije i kaznenih djela iz mržnje te da efektivno istražuju i pokreću progon za takva kaznena djela; pozdravlja sudsku zabranu održavanja godišnjeg neonacističkog „Lukovog marša” i pokretanje istrage o organizaciji koja iza njega stoji – „BNU”; poziva bugarsku vladu da pojača suradnju s međunarodnim i lokalnim promatračima ljudskih prava te da poduzme sve potrebne mjere kako bi učinkovito zaštitila prava manjina, naročito prava na slobodu izražavanja i slobodu udruživanja, među ostalim i tako što će izvršiti relevantne presude Europskog suda za ljudska prava (13); poziva bugarske vlasti i dužnosnike da oštro osude sve činove nasilja i govora mržnje protiv manjina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | žali zbog neprijateljske klime koja u nekim naseljenim zajednicama vlada protiv naroda romskog podrijetla, naročito onih koji su morali napustiti svoje domove nakon okupljanja u kojima su na meti bile njihove zajednice na nekoliko mjesta; žali zbog mobinga i nasilnih deložacija pripadnika romskog naroda u području Voyvodinovo; poziva vlasti da hitno počnu rješavati situaciju pogođenih osoba; smatra da se odlučne mjere za poboljšanje opće situacije sa smještajem osoba romskog podrijetla trebaju nastaviti; smatra da je potrebno u potpunosti iskorijeniti obrazovnu segregaciju djece romskog podrijetla; poziva vlasti da stanu na kraju govoru mržnje i rasnoj diskriminaciji protiv pripadnika romske manjine u sklopu odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 te da zaustave operacije policije kojima su tijekom pandemije na meti romske četvrti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prima na znanje odluku Ustavnog suda od 27. srpnja 2018. o neusklađenosti Istanbulske konvencije s Ustavom Bugarske; žali zbog činjenice da ta odluka sprječava Bugarsku da ratificira tu Konvenciju; duboko je zabrinut zbog upornog negativnog javnog diskursa o toj Konvenciji, koji je k tome i pogrešno predstavlja, a na njega je utjecala rasprostranjena kampanja dezinformacija i kleveta koja je uslijedila nakon što su o toj temi negativno izvještavali neki mediji s navodnim vezama s vladom i oporbenim strankama, pri čemu je dodatni razlog za zabrinutost to što su u tome sudjelovali političari i političke stranke zastupljene u bugarskom parlamentu; zabrinut je što taj uporno negativni stav prema Konvenciji dodatno pridonosi stigmatizaciji osjetljivih skupina izloženih riziku od rodno uvjetovanog nasilja, čiju su situaciju posebno pogoršali COVID-19 i mjere konfinacije diljem Europe, uključujući Bugarsku, i što on dodatno potiče i usađuje osjećaj nekažnjivosti među počiniteljima rodno uvjetovanih kaznenih djela; žali zbog činjenice da su se nedavne promjene Kaznenog zakona kojima su uvedene strože kazne za rodno uvjetovano nasilje pokazale nedostatnima za rješavanje tog složenog pitanja i, naročito, za njegovu prevenciju; poziva stoga bugarske vlasti da pojačaju prevenciju i borbu protiv obiteljskog nasilja, da učine sve što je potrebno kako bi omogućile ratifikaciju Istanbulske konvencije te da uvedu sve elemente Konvencije koji su u skladu s ustavnim poretkom i istodobno rade na traženju šireg rješenja za preostale elemente, kao i da povećaju broj skloništa i drugih socijalnih usluga potrebnih za pružanje podrške žrtvama obiteljskog nasilja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da u svim sferama treba eliminirati diskriminaciju protiv osoba na temelju njihove spolne orijentacije ili rodnog identiteta, i u okviru zakona i u praksi; poziva bugarske vlasti da izmijene Zakon o zaštiti od diskriminacije i izrijekom uključe rodni identitet kao osnovu za diskriminaciju; poziva bugarske vlasti da izmijene važeći Kazneni zakon i njime obuhvate kaznena djela iz mržnje i govor mržnje na temelju spolne orijentacije, rodnog identiteta i izražavanja, te spolnih značajki; poziva bugarske vlasti da primjenjuju sudsku praksu Europskog suda i Europskog suda za ljudska prava te da u tom kontekstu rješavaju situacije istospolnih partnera i roditelja kako bi im osigurali uživanje prava na nediskriminaciju de iure i de facto, te da uspostave odgovarajući pravni okvir kojim će se predvidjeti jednaka prava za sve parove; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zabrinut je što je osobama kojima je možda potrebna međunarodna zaštita onemogućen ulazak na bugarski teritorij ili su izbačene iz zemlje, ponekad i silom, bez mogućnosti da zatraže azil ili individualnu procjenu (14); naročito je zabrinut zbog uznemirujućih slučajeva deportacije članova turske oporbe, što predstavlja kršenje međunarodnih ugovora i valjanih sudskih naloga koje su izdali nadležni bugarski sudovi (15); poziva bugarske vlasti da osiguraju punu usklađenost zakonodavstva i prakse o azilu s pravnom stečevinom o azilu i Poveljom o temeljnim pravima; poziva Komisiju da postupku zbog povrede prava protiv Bugarske da prioritet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izražava duboku zabrinutost zbog predloženih izmjena Zakona o neprofitnim pravnim osobama, koje bi mogle stvoriti vrlo neprijateljsko ozračje za one organizacije civilnog društva s javnom koristi koje se financiraju iz inozemstva te dovesti u sukob načelo slobode udruživanja s pravom na privatnost (16); apelira na bugarske vlasti da podrobno razmotre etabliranu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava u tom pogledu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primjećuje da je u okviru mehanizma suradnje i praćenja napretka Bugarska ostvarila određen napredak; poziva bugarsku vladu da u okviru kontinuiranog izvršavanja svojih obveza surađuje s Komisijom, u skladu s načelom iskrene suradnje, kako je navedeno u UEU-u; poziva bugarske vlasti da se suzdrže od svih jednostranih reformi koje bi poštivanje vladavine prava izložile riziku, naročito neovisnost sudstva i diobu vlasti; primjećuje da je Komisija naznačila da neće još zatvoriti mehanizam suradnje i praćenja napretka za Bugarsku; poziva Komisiju da reformu sudstva i borbu protiv korupcije u Bugarskoj nastavi pratiti u okviru mehanizma suradnje i praćenja napretka sve dok se ne uspostavi u potpunosti funkcionirajući mehanizam za praćenje poštovanja demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, koji će se jednako primjenjivati na sve države članice; poziva, nadalje, Komisiju da se, gdje je to prikladno, posluži i drugim dostupnim instrumentima, uključujući postupak zbog povrede prave, Okvir za vladavinu prava i proračunske instrumente, kada budu dostupni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja objavu prvog godišnjeg izvješća EU-a o vladavini prava kojim se obuhvaćaju sve države članice; prima na znanje probleme koje je Komisija utvrdila u brojnim područjima koja se odnose na Bugarsku; poziva bugarske vlasti da brzo riješe spomenute probleme; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava potrebu da se bugarska vlada, u suradnji s Komisijom, pobrine za strožu kontrolu trošenja sredstava Unije te da bez odgađanja reagira kada postoje razlozi za zabrinutost da se novac poreznih obveznika koristi za bogaćenje krugova povezanih s vladajućom strankom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja pristupanje Bugarske Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO) i uvjeren je da će njezino sudjelovanje u Uredu europskog javnog tužitelja samo po sebi dovesti do strožeg nadzora nad pravilnom upotrebom sredstava EU-a u ovom pogledu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponavlja svoje stajalište o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama (17), uključujući potrebu za zaštitom prava korisnika, te poziva Vijeće da što prije započne međuinstitucijske pregovore; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva bugarske vlasti da istraže otkrića iz dokumenata Mreže za progon financijskih kaznenih djela (FinCEN) koja pokazuju da su tri bugarske banke obrađivale plaćanja za koja je utvrđeno da su visokorizična u pogledu pranja novca i da su povezana s organiziranim kriminalnom i terorizmom; smatra da Bugarska treba poduzeti odlučne mjere kako bi poboljšala nadzor bankarskog sektora i ojačala mjere za sprečavanje pranja novca, među ostalim jačanjem institucija koje istražuju te probleme; ističe kako se u dokumentima FinCEN-a razotkrivaju nedostaci globalnog sustava i njegova osjetljivost na zlouporabu od strane kriminalaca i korumpiranih pojedinaca te naglašava hitna potreba za poboljšanjem nadzora banaka diljem svijeta i usvajanjem boljih mehanizama za obrađivanje prekograničnih transakcija; poziva Komisiju i države članice da ubrzaju rad u tom području, među ostalim osnivanjem europskog nadzornog tijela, na što je Parlament već prethodno pozivao; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju i Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  SL L 354, 14.12.2006., str. 58.

(2)  Presuda Europskog suda za ljudska prava od 5. studenoga 2009., Kolevi protiv Bugarske (zahtjev br. 1108/02).

(3)  Presuda Europskog suda za ljudska prava od 1. srpnja 2014., Dimitrov i ostali protiv Bugarske (zahtjev br. 77938/11).

(4)  SL C 41, 6.2.2020., str. 64.

(5)  Zajedničko mišljenje Venecijanske komisije i ODIHR-a OESS-a od 19. lipnja 2017. o izmjenama bugarskog izbornog zakona, CDL-AD(2017)016.

(6)  Povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava, izvješće nakon posjeta Bugarskoj od 25. do 29. studenog 2019., 31. ožujak 2020., str. 33 i str. 38.

(7)  https://government.bg/bg/prestsentar/novini/obrashtenie-na-ministar-predsedatelya-boyko-borisov

(8)  https://www.gallup-international.bg/43810/public-opinion-political-situation

(9)  Povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava, izjava naslovljena „Bugarska mora istražiti policijsko nasilje nad novinarima”, Strasbourg, 3. rujna 2020.

(10)  Vidjeti presude od 27. siječnja 2015., Neshkov i ostali protiv Bugarske (zahtjevi br. 36925/10, 21487/12, 72893/12, 73196/12, 77718/12 i 9717/13); 12. svibnja 2017., Simeonovi protiv Bugarske (zahtjev br. 21980/04); 21. siječnja 2016., Boris Kostadinov protiv Bugarske (zahtjev br. 61701/11); 29. lipnja 2017., Dimcho Dimov protiv Bugarske (br. 2) (zahtjev br. 77248/12); 17. studenoga 2015., Dimitrov i Ridov protiv Bugarske (zahtjev br. 34846/08) i 5. listopada 2017., Kormev protiv Bugarske (zahtjev br. 39014/12).

(11)  Vidjeti presudu Europskog suda za ljudska prava od 3. ožujka 2015., S. Z. protiv Bugarske (zahtjev br. 29263/12).

(12)  Vidjeti posljednje izvještaje o periodičnim posjetima Europskog odbora za suzbijanje mučenja i nehumanog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja.

(13)  Presude od 19. siječnja 2006., Ujedinjena Makedonska organizacija Ilinden i ostali protiv Bugarske (zahtjev br. 59491/00). od 18. listopada 2011., Ujedinjena Makedonska organizacija Ilinden i ostali protiv Bugarske (br. 2) (zahtjev br. 34960/04); od 11. siječnja 2018., Ujedinjena Makedonska organizacija Ilinden i ostali protiv Bugarske (br. 3) (zahtjev br. 29496/16) I 11. siječnja 2018., Yordan Ivanov i ostali protiv Bugarske (zahtjev br. 70502/13).

(14)  Odbor UN-a za ljudska prava, Zaključne opaske četvrtog periodičnog izvješća o Bugarskoj, 15. studenoga 2018., stavci 29. i 30.

(15)  Europski sud za ljudska prava, zahtjev u postupku, Abdullah Büyük protiv Bugarske (zahtjev br. 23843/17); Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a, Ured za demokraciju, ljudska prava i rad, Bugarska ,2016. Izvješće o ljudskim pravima, str. 16.

(16)  Vijeće Europe, izjava predsjednika Konferencije međunarodnih nevladinih organizacija, „Predložene izmjene Zakona o neprofitnim pravnim osobama u Bugarskoj izazivaju zabrinutost”, 9. srpnja 2020.

(17)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0349.

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/72

---

P9_TA(2020)0265

Digitalne financijske usluge: novi rizici povezani s kriptovalutama – regulatorni i nadzorni izazovi u području financijskih usluga, institucija i tržišta

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. s preporukama Komisiji o digitalizaciji financijskih usluga: novi rizici u pogledu kriptoimovine – izazovi povezani s regulativom i nadzorom u području financijskih usluga, institucija i tržišta (2020/2034(INL))

(2021/C 395/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbu (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbu (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Europska strategija za podatke” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Europska strategija za podatke” (COM(2020)0066),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2018. naslovljenu „Akcijski plan o financijskim tehnologijama: za konkurentniji i inovativniji europski financijski sektor” (COM(2018)0109), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2018. naslovljenu „Akcijski plan o financijskim tehnologijama: za konkurentniji i inovativniji europski financijski sektor” (COM(2018)0109),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 6. travnja 2016. naslovljenu „Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji – odgovor Europske unije” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 6. travnja 2016. naslovljenu „Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji – odgovor Europske unije” (JOIN(2016)0018),

| — | uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Umjetna inteligencija – Europski pristup zasnovan na izvrsnosti i povjerenju” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Umjetna inteligencija – Europski pristup zasnovan na izvrsnosti i povjerenju” (COM(2020)0065),

| — | uzimajući u obzir odgovor potpredsjednika Dombrovskisa u ime Komisije na pitanje E-001130/2017 od 10. travnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odgovor potpredsjednika Dombrovskisa u ime Komisije na pitanje E-001130/2017 od 10. travnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Glavne uprave za financijsku stabilnost, financijske usluge i uniju tržišta kapitala iz listopada 2019. naslovljeno „Upravljanje za europske elektroničke pristupne točke temeljeno na tehnologiji decentraliziranog vođenja evidencije transakcija/lancu blokova” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Glavne uprave za financijsku stabilnost, financijske usluge i uniju tržišta kapitala iz listopada 2019. naslovljeno „Upravljanje za europske elektroničke pristupne točke temeljeno na tehnologiji decentraliziranog vođenja evidencije transakcija/lancu blokova” (4),

| — | uzimajući u obzir primjenu Uredbe o međubankovnim naknadama (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir primjenu Uredbe o međubankovnim naknadama (5),

| — | uzimajući u obzir javno savjetovanje Komisije od 17. veljače 2020. pod nazivom „Preispitivanje regulatornog okvira za investicijska društva i tržišne operatere”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno savjetovanje Komisije od 17. veljače 2020. pod nazivom „Preispitivanje regulatornog okvira za investicijska društva i tržišne operatere”,

| — | uzimajući u obzir konačno izvješće Foruma na visokoj razini za uniju tržišta kapitala: „Nova vizija za europska tržišta kapitala” (6) od 10. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačno izvješće Foruma na visokoj razini za uniju tržišta kapitala: „Nova vizija za europska tržišta kapitala” (6) od 10. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Konačno izvješće Stručne skupine Komisije o regulatornim preprekama u financijskim inovacijama: 30 preporuka za regulativu, inovacije i financijske usluge od 13. prosinca 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konačno izvješće Stručne skupine Komisije o regulatornim preprekama u financijskim inovacijama: 30 preporuka za regulativu, inovacije i financijske usluge od 13. prosinca 2019.,

| — | uzimajući u obzir Zajednički savjet Europskih nadzornih tijela Europskoj komisiji o potrebi za zakonodavnim poboljšanjima povezanima sa zahtjevima u pogledu upravljanja rizikom u području IKT-a unutar financijskog sektora EU-a od 10. travnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajednički savjet Europskih nadzornih tijela Europskoj komisiji o potrebi za zakonodavnim poboljšanjima povezanima sa zahtjevima u pogledu upravljanja rizikom u području IKT-a unutar financijskog sektora EU-a od 10. travnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir Zajednički savjet Europskih nadzornih tijela Europskoj komisiji o troškovima i koristi razvoja usklađenog okvira za ispitivanje kibernetičke otpornosti za značajne sudionike na tržištu unutar cjelokupnog financijskog sektora EU-a od 10. travnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajednički savjet Europskih nadzornih tijela Europskoj komisiji o troškovima i koristi razvoja usklađenog okvira za ispitivanje kibernetičke otpornosti za značajne sudionike na tržištu unutar cjelokupnog financijskog sektora EU-a od 10. travnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće europskih nadzornih tijela od 7. siječnja 2019. naslovljeno „Financijske tehnologije: sigurna regulatorna okruženja i inovacijski centri” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće europskih nadzornih tijela od 7. siječnja 2019. naslovljeno „Financijske tehnologije: sigurna regulatorna okruženja i inovacijski centri” (7),

| — | uzimajući u obzir Smjernice Europskih nadzornih tijela za bankarstvo o upravljanju rizicima u područjima IKT-a i sigurnosti od 29. studenoga 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice Europskih nadzornih tijela za bankarstvo o upravljanju rizicima u područjima IKT-a i sigurnosti od 29. studenoga 2019.,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Europskog nadzornog tijela uz savjete Europskoj komisiji o kriptoimovini od 9. siječnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Europskog nadzornog tijela uz savjete Europskoj komisiji o kriptoimovini od 9. siječnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir savjete Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala Europskoj komisiji o ICO tehnologiji i kriptoimovini od 9. siječnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir savjete Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala Europskoj komisiji o ICO tehnologiji i kriptoimovini od 9. siječnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir Savjetodavni dokument Europske komisije o okviru Unije u pogledu tržišta kriptoimovine od prosinca 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Savjetodavni dokument Europske komisije o okviru Unije u pogledu tržišta kriptoimovine od prosinca 2019.,

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 27. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 27. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća (8),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 3. listopada 2018. naslovljenu „Decentralizirano vođenje evidencije transakcija i lanci blokova: izgradnja povjerenja poslovanjem bez posrednika” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 3. listopada 2018. naslovljenu „Decentralizirano vođenje evidencije transakcija i lanci blokova: izgradnja povjerenja poslovanjem bez posrednika” (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. svibnja 2017. o financijskoj tehnologiji: utjecaj tehnologije na budućnost financijskog sektora (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. svibnja 2017. o financijskoj tehnologiji: utjecaj tehnologije na budućnost financijskog sektora (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. s preporukama Komisiji o pravilima građanskog prava o robotici (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. s preporukama Komisiji o pravilima građanskog prava o robotici (11),

| — | uzimajući u obzir studiju koju je naručio Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta naslovljenu „Kriptoimovina: ključni događaji, regulatorna pitanja i odgovori” od travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju koju je naručio Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta naslovljenu „Kriptoimovina: ključni događaji, regulatorna pitanja i odgovori” od travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir studiju koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača Europskog parlamenta naslovljenu „Zaštita potrošača: aspekti financijskih usluga” iz veljače 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača Europskog parlamenta naslovljenu „Zaštita potrošača: aspekti financijskih usluga” iz veljače 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske središnje banke o posljedicama digitalizacije platnog prometa u maloprodaji na pokretačku ulogu Eurosustava od srpnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske središnje banke o posljedicama digitalizacije platnog prometa u maloprodaji na pokretačku ulogu Eurosustava od srpnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir govor Benoîta Coeurea „Financijske tehnologije za građane” od 31. siječnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor Benoîta Coeurea „Financijske tehnologije za građane” od 31. siječnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir uvodni govor Yvesa Merscha „Sustavi kreditiranja i platnog prometa u prevratu: izazov financijskih tehnologija” od 26. veljače 2019. na 3. godišnjoj konferenciji o financijskim tehnologijama i digitalnim inovacijama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uvodni govor Yvesa Merscha „Sustavi kreditiranja i platnog prometa u prevratu: izazov financijskih tehnologija” od 26. veljače 2019. na 3. godišnjoj konferenciji o financijskim tehnologijama i digitalnim inovacijama,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za financijsku stabilnost „Decentralizirane financijske tehnologije. Izvješće o utjecaju na financijsku stabilnost, regulativu i upravljanje” od 6. lipnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za financijsku stabilnost „Decentralizirane financijske tehnologije. Izvješće o utjecaju na financijsku stabilnost, regulativu i upravljanje” od 6. lipnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za financijsku stabilnost o financijskim tehnologijama i strukturi tržišta u području financijskih usluga, kretanjima na tržištu i potencijalnom utjecaju na financijsku stabilnost od 14. veljače 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za financijsku stabilnost o financijskim tehnologijama i strukturi tržišta u području financijskih usluga, kretanjima na tržištu i potencijalnom utjecaju na financijsku stabilnost od 14. veljače 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za financijsku stabilnost „Kriptoimovina: izvješće skupini G20 o radu Odbora za financijsku stabilnost i tijela za normizaciju” od 16. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za financijsku stabilnost „Kriptoimovina: izvješće skupini G20 o radu Odbora za financijsku stabilnost i tijela za normizaciju” od 16. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za financijsku stabilnost o utjecaju pitanja povezanih s financijskim tehnologijama, nadzorom i regulativom na financijsku stabilnost koja zaslužuju pozornost tijela od 27. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za financijsku stabilnost o utjecaju pitanja povezanih s financijskim tehnologijama, nadzorom i regulativom na financijsku stabilnost koja zaslužuju pozornost tijela od 27. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir konzultativni dokument „Rješavanje regulatornih i nadzornih izazova te izazova povezanih s nadzorom nastalih zbog „globalne stabilne” kriptovalute” Odbora za financijsku stabilnost od 14. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konzultativni dokument „Rješavanje regulatornih i nadzornih izazova te izazova povezanih s nadzorom nastalih zbog „globalne stabilne” kriptovalute” Odbora za financijsku stabilnost od 14. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir istragu Radne skupine za stabilne kriptovalute („stablecoins”) u okviru skupine G7 o učinku globalnih stabilnih kriptovaluta od listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istragu Radne skupine za stabilne kriptovalute („stablecoins”) u okviru skupine G7 o učinku globalnih stabilnih kriptovaluta od listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir „Smjernice za pristup virtualnoj imovini i pružateljima usluga virtualne imovine utemeljen na riziku” Stručne skupine za financijsko djelovanje iz lipnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Smjernice za pristup virtualnoj imovini i pružateljima usluga virtualne imovine utemeljen na riziku” Stručne skupine za financijsko djelovanje iz lipnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir preporuke Stručne skupine za financijsko djelovanje kako su ažurirane u lipnju 2019., posebice preporuku br. 16 o elektroničkim doznakama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Stručne skupine za financijsko djelovanje kako su ažurirane u lipnju 2019., posebice preporuku br. 16 o elektroničkim doznakama,

| — | uzimajući u obzir analizu Banke za međunarodne namire „Odgovori politike na financijske tehnologije: pregled po zemljama” od siječnja 2020. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir analizu Banke za međunarodne namire „Odgovori politike na financijske tehnologije: pregled po zemljama” od siječnja 2020.

| — | uzimajući u obzir govor Fernanda Restoya „Reguliranje financijskih tehnologija: što se događa i gdje leže izazovi?” od 16. listopada 2019. na XVI. dijalogu o regionalnoj bankarskoj politici u javnom i privatnom sektoru ASBA-BID-FELABAN, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor Fernanda Restoya „Reguliranje financijskih tehnologija: što se događa i gdje leže izazovi?” od 16. listopada 2019. na XVI. dijalogu o regionalnoj bankarskoj politici u javnom i privatnom sektoru ASBA-BID-FELABAN,

| — | uzimajući u obzir članak 47. i članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 47. i članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0161/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0161/2020),

| A. | budući da su digitalne financijske usluge područje financijskog sektora u stalnom razvoju koje zahtijeva kontinuirano praćenje i razmatranje na industrijskoj i regulatornoj razini; |
| --- | --- |

A.

budući da su digitalne financijske usluge područje financijskog sektora u stalnom razvoju koje zahtijeva kontinuirano praćenje i razmatranje na industrijskoj i regulatornoj razini;

| B. | budući da unutarnje tržište Unije obilježava otvoreno tržišno natjecanje i cilj joj je za to stvoriti jednake uvjete s pomoću usklađenog regulatornog okvira, oslanjanja na međunarodne standarde, konvergencije nadzora i suradnje u području nadzora; budući da bi se stoga strategija Unije za digitalno financiranje trebala temeljiti na istim načelima; |
| --- | --- |

B.

budući da unutarnje tržište Unije obilježava otvoreno tržišno natjecanje i cilj joj je za to stvoriti jednake uvjete s pomoću usklađenog regulatornog okvira, oslanjanja na međunarodne standarde, konvergencije nadzora i suradnje u području nadzora; budući da bi se stoga strategija Unije za digitalno financiranje trebala temeljiti na istim načelima;

| C. | budući da zbog poticanja inovacija i osiguravanju visoke razine zaštite ulagača i financijske stabilnosti postoji potreba za uravnoteženim pristupom regulaciji financijskih tehnologija; |
| --- | --- |

C.

budući da zbog poticanja inovacija i osiguravanju visoke razine zaštite ulagača i financijske stabilnosti postoji potreba za uravnoteženim pristupom regulaciji financijskih tehnologija;

| D. | budući da se pojam „kriptoimovina” upotrebljava za upućivanje na širok raspon digitalne imovine, uključujući, između ostaloga, virtualne valute i tokene, ali ponekad isključuje određene oblike stabilnih kriptovaluta ili određenih tokena kao što su sigurnosni tokeni; |
| --- | --- |

D.

budući da se pojam „kriptoimovina” upotrebljava za upućivanje na širok raspon digitalne imovine, uključujući, između ostaloga, virtualne valute i tokene, ali ponekad isključuje određene oblike stabilnih kriptovaluta ili određenih tokena kao što su sigurnosni tokeni;

| E. | budući da su dvije najčešće sastavnice kriptoimovine (i.) privatna narav materijalnog prava u pogledu imovine, potraživanja ili prava na kojima se temelji i (ii.) upotreba kriptografije i tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija ili slične tehnologije za podršku razmjeni imovine i njezine svojstvene ili percipirane vrijednosti; |
| --- | --- |

E.

budući da su dvije najčešće sastavnice kriptoimovine (i.) privatna narav materijalnog prava u pogledu imovine, potraživanja ili prava na kojima se temelji i (ii.) upotreba kriptografije i tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija ili slične tehnologije za podršku razmjeni imovine i njezine svojstvene ili percipirane vrijednosti;

| F. | budući da trenutačno kriptoimovinu ne izdaju središnje banke ili javna tijela u Uniji niti za nju jamče te da može imati različite uporabe, uključujući kao sredstvo razmjene, za potrebe ulaganja i za pristup robi ili usluzi; |
| --- | --- |

F.

budući da trenutačno kriptoimovinu ne izdaju središnje banke ili javna tijela u Uniji niti za nju jamče te da može imati različite uporabe, uključujući kao sredstvo razmjene, za potrebe ulaganja i za pristup robi ili usluzi;

| G. | budući da stabilne kriptovalute pokazuju značajke slične onima kriptoimovine i ne poprimaju oblik nijedne određene valute, no oslanjaju se na skup alata čija je svrha minimizirati promjene njihove cijene izražene u nekoj valuti; budući da određena kriptoimovina, uključujući stabilne kriptovalute i s njima povezane tehnologije, ima potencijal za povećanje učinkovitosti, konkurentnosti i transparentnosti te za stvaranje znatnih prilika i koristi za društvo, s obzirom na to da bi neke od njih mogle dovesti do jeftinijih i bržih plaćanja te ponuditi nove izvore financiranja za mala i srednja poduzeća; budući da skup alata za smanjenje fluktuacija cijena nije ispitan u situacijama u kojima se znatan broj transakcija izvršava sa stabilnim kriptovalutama; |
| --- | --- |

G.

budući da stabilne kriptovalute pokazuju značajke slične onima kriptoimovine i ne poprimaju oblik nijedne određene valute, no oslanjaju se na skup alata čija je svrha minimizirati promjene njihove cijene izražene u nekoj valuti; budući da određena kriptoimovina, uključujući stabilne kriptovalute i s njima povezane tehnologije, ima potencijal za povećanje učinkovitosti, konkurentnosti i transparentnosti te za stvaranje znatnih prilika i koristi za društvo, s obzirom na to da bi neke od njih mogle dovesti do jeftinijih i bržih plaćanja te ponuditi nove izvore financiranja za mala i srednja poduzeća; budući da skup alata za smanjenje fluktuacija cijena nije ispitan u situacijama u kojima se znatan broj transakcija izvršava sa stabilnim kriptovalutama;

| H. | budući da javna rasprava o privatno pokrenutim stabilnim kriptovalutama može biti povezana s određenim nedostacima u platnom ekosustavu Unije; |
| --- | --- |

H.

budući da javna rasprava o privatno pokrenutim stabilnim kriptovalutama može biti povezana s određenim nedostacima u platnom ekosustavu Unije;

| I. | budući da stabilne kriptovalute mogu postati široko korišteno sredstvo plaćanja, što bi trebalo potaknuti odgovarajuće regulatorne i nadzorne mjere; |
| --- | --- |

I.

budući da stabilne kriptovalute mogu postati široko korišteno sredstvo plaćanja, što bi trebalo potaknuti odgovarajuće regulatorne i nadzorne mjere;

| J. | budući da se digitalna valuta središnjih banaka („Central Bank Digital Currency”, CBDC) temelji na konceptu stabilne imovine, suverene je naravi i stoga različita od kriptoimovine; budući da Narodna banka Kine ispituje digitalnu valutu središnje banke, elektroničko plaćanje u digitalnoj valuti (DCEP); ističe da bi potencijalna upotreba DCEP-a na svjetskoj razini mogla utjecati na međunarodnu trgovinu i zaštitu potrošača; |
| --- | --- |

J.

budući da se digitalna valuta središnjih banaka („Central Bank Digital Currency”, CBDC) temelji na konceptu stabilne imovine, suverene je naravi i stoga različita od kriptoimovine; budući da Narodna banka Kine ispituje digitalnu valutu središnje banke, elektroničko plaćanje u digitalnoj valuti (DCEP); ističe da bi potencijalna upotreba DCEP-a na svjetskoj razini mogla utjecati na međunarodnu trgovinu i zaštitu potrošača;

| K. | budući da se razmatraju moguće inicijative za provedbu CBDC-a, kako na razini Unije tako i na globalnoj razini; |
| --- | --- |

K.

budući da se razmatraju moguće inicijative za provedbu CBDC-a, kako na razini Unije tako i na globalnoj razini;

| L. | budući da u području digitalnih financija postoji snažan element prekograničnosti koji nadilazi razinu Unije te su stoga međunarodna suradnja i učinkovit i djelotvoran nadzor Unije u tom području ključni; |
| --- | --- |

L.

budući da u području digitalnih financija postoji snažan element prekograničnosti koji nadilazi razinu Unije te su stoga međunarodna suradnja i učinkovit i djelotvoran nadzor Unije u tom području ključni;

| M. | budući da razvoj digitalnih financijskih alata može imati snažan element tokova kapitala koji privlači prekogranična ulaganja; naglašava da stoga digitalno financiranje može doprinijeti konkurentnosti Unije na globalnim tržištima; |
| --- | --- |

M.

budući da razvoj digitalnih financijskih alata može imati snažan element tokova kapitala koji privlači prekogranična ulaganja; naglašava da stoga digitalno financiranje može doprinijeti konkurentnosti Unije na globalnim tržištima;

| N. | budući da je, prema tržišnim podacima, (12) u lipnju 2020. godine u svijetu postojalo više od 5 600 jedinica kriptoimovine, čija ukupna tržišna kapitalizacija prelazi 260 milijardi USD, (13) od čega 65 % predstavlja samo bitcoin; |
| --- | --- |

N.

budući da je, prema tržišnim podacima, (12) u lipnju 2020. godine u svijetu postojalo više od 5 600 jedinica kriptoimovine, čija ukupna tržišna kapitalizacija prelazi 260 milijardi USD, (13) od čega 65 % predstavlja samo bitcoin;

| O. | budući da su prema tržišnim podacima stabilne kriptovalute dosegle ukupnu tržišnu kapitalizaciju od 10 milijardi EUR u lipnju 2020. u usporedbi s 1,5 milijardi EUR u siječnju 2018. te da, unatoč njihovu još uvijek ograničenom dosegu u usporedbi s drugim kriptovalutama, imaju potencijal da brzo dostignu globalnu razinu i široku bazu korisnika, posebno ako ih usvoje velika tehnološka poduzeća koja iskorištavaju njihove mreže; |
| --- | --- |

O.

budući da su prema tržišnim podacima stabilne kriptovalute dosegle ukupnu tržišnu kapitalizaciju od 10 milijardi EUR u lipnju 2020. u usporedbi s 1,5 milijardi EUR u siječnju 2018. te da, unatoč njihovu još uvijek ograničenom dosegu u usporedbi s drugim kriptovalutama, imaju potencijal da brzo dostignu globalnu razinu i široku bazu korisnika, posebno ako ih usvoje velika tehnološka poduzeća koja iskorištavaju njihove mreže;

| P. | budući da su stručnjaci Europske središnje banke u svojem članku iz 2019. (14) naveli da, iako je kriptoimovina u velikoj mjeri spekulativna, ne predstavlja neposrednu prijetnju financijskoj stabilnosti; budući da to stajalište dijele i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) (15) i Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) (16); budući da su Međunarodni monetarni fond (MMF) u svojem izvješću o globalnoj financijskoj stabilnosti iz 2018. i Odbor za financijsku stabilnost (FSB) u svojem izvješću iz srpnja 2018. donijeli iste zaključke, iako bi, prema mišljenju FSB-a, stanje i dalje trebalo pratiti s obzirom na brzinu promjena na tim tržištima; |
| --- | --- |

P.

budući da su stručnjaci Europske središnje banke u svojem članku iz 2019. (14) naveli da, iako je kriptoimovina u velikoj mjeri spekulativna, ne predstavlja neposrednu prijetnju financijskoj stabilnosti; budući da to stajalište dijele i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) (15) i Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) (16); budući da su Međunarodni monetarni fond (MMF) u svojem izvješću o globalnoj financijskoj stabilnosti iz 2018. i Odbor za financijsku stabilnost (FSB) u svojem izvješću iz srpnja 2018. donijeli iste zaključke, iako bi, prema mišljenju FSB-a, stanje i dalje trebalo pratiti s obzirom na brzinu promjena na tim tržištima;

| Q. | budući da, kao što je istaknuto u izvješću EBA-e, financijske institucije trenutačno sudjeluju u relativno ograničenim aktivnostima povezanima s kriptoimovinom, no njihov interes vjerojatno će rasti, posebno u kontekstu sve veće primjene rješenja koja se temelje na decentraliziranom vođenju evidencije transakcija; budući da takve aktivnosti uključuju držanje ili stjecanje izloženosti kriptoimovini, preuzimanje rizika pri inicijalnim ponudama kriptovaluta ili pružanje usluga u vezi s kriptoimovinom kao što su pružanje usluga skrbničkog novčanika ili burze; budući da trenutačna bonitetna pravila ne uzimaju u dovoljnoj mjeri u obzir visoku volatilnost i visoki rizik kriptoimovine; |
| --- | --- |

Q.

budući da, kao što je istaknuto u izvješću EBA-e, financijske institucije trenutačno sudjeluju u relativno ograničenim aktivnostima povezanima s kriptoimovinom, no njihov interes vjerojatno će rasti, posebno u kontekstu sve veće primjene rješenja koja se temelje na decentraliziranom vođenju evidencije transakcija; budući da takve aktivnosti uključuju držanje ili stjecanje izloženosti kriptoimovini, preuzimanje rizika pri inicijalnim ponudama kriptovaluta ili pružanje usluga u vezi s kriptoimovinom kao što su pružanje usluga skrbničkog novčanika ili burze; budući da trenutačna bonitetna pravila ne uzimaju u dovoljnoj mjeri u obzir visoku volatilnost i visoki rizik kriptoimovine;

| R. | budući da nedavna istraživanja upućuju na to da se kriptoimovina uglavnom upotrebljava kao špekulativno ulaganje, a ne kao sredstvo plaćanja za robu ili usluge koje nudi zakoniti trgovac; budući da su europska nadzorna tijela istaknula da kriptoimovina koja ne ispunjava kriterije financijskih instrumenata u području primjene financijskih propisa Unije predstavlja posebne rizike, posebno u pogledu zaštite ulagača i potrošača te cjelovitosti tržišta; budući da kriptoimovina može povećati rizik od pranja novca, prijevara, utaje poreza i vanjskih napada; |
| --- | --- |

R.

budući da nedavna istraživanja upućuju na to da se kriptoimovina uglavnom upotrebljava kao špekulativno ulaganje, a ne kao sredstvo plaćanja za robu ili usluge koje nudi zakoniti trgovac; budući da su europska nadzorna tijela istaknula da kriptoimovina koja ne ispunjava kriterije financijskih instrumenata u području primjene financijskih propisa Unije predstavlja posebne rizike, posebno u pogledu zaštite ulagača i potrošača te cjelovitosti tržišta; budući da kriptoimovina može povećati rizik od pranja novca, prijevara, utaje poreza i vanjskih napada;

| S. | budući da usvajanje novih tehnologija može znatno pomoći poduzećima za financijske usluge da ispune svoje tekuće obveze u pogledu nadzora i usklađenosti; |
| --- | --- |

S.

budući da usvajanje novih tehnologija može znatno pomoći poduzećima za financijske usluge da ispune svoje tekuće obveze u pogledu nadzora i usklađenosti;

| T. | budući da se, u okviru niza kriptoimovina koje se u skladu s pravom Unije smatraju financijskim instrumentima, njihova klasifikacija oslanja na nacionalna nadležna tijela koja na nacionalnoj razini provode pravo Unije, što stvara razlike u nadzornom i regulatornom pristupu, čime se šteti dosljednosti i jednakim uvjetima u Uniji; budući da pri toj klasifikaciji i integraciji unutar zakonodavnog okvira Unije ima poteškoća jer različite kriptoimovine imaju različite značajke koje se s vremenom mogu promijeniti; |
| --- | --- |

T.

budući da se, u okviru niza kriptoimovina koje se u skladu s pravom Unije smatraju financijskim instrumentima, njihova klasifikacija oslanja na nacionalna nadležna tijela koja na nacionalnoj razini provode pravo Unije, što stvara razlike u nadzornom i regulatornom pristupu, čime se šteti dosljednosti i jednakim uvjetima u Uniji; budući da pri toj klasifikaciji i integraciji unutar zakonodavnog okvira Unije ima poteškoća jer različite kriptoimovine imaju različite značajke koje se s vremenom mogu promijeniti;

| U. | budući da bi inicijalne ponude kriptovaluta mogle biti alternativni izvor financiranja za inovativna poduzeća i novoosnovana poduzeća u ranoj fazi njihova razvoja, ali i izložiti ulagače visokim rizicima od gubitaka zbog njihove izrazito špekulativne prirode i podložnosti prijevarama; budući da je u Godišnjem gospodarskom izvješću Banke za međunarodne namire za 2018. utvrđeno da se najmanje 22,5 % inicijalnih ponuda kriptovaluta pokazao piramidalnim sustavom prijevare; |
| --- | --- |

U.

budući da bi inicijalne ponude kriptovaluta mogle biti alternativni izvor financiranja za inovativna poduzeća i novoosnovana poduzeća u ranoj fazi njihova razvoja, ali i izložiti ulagače visokim rizicima od gubitaka zbog njihove izrazito špekulativne prirode i podložnosti prijevarama; budući da je u Godišnjem gospodarskom izvješću Banke za međunarodne namire za 2018. utvrđeno da se najmanje 22,5 % inicijalnih ponuda kriptovaluta pokazao piramidalnim sustavom prijevare;

| V. | budući da kriptoimovina ima potencijal da na siguran način smanji troškove transakcija u svijetu koji je sve češće digitalno nadziran, ako podliježe strogom i primjerenom regulatornom režimu koji se temelji na procjeni rizika; |
| --- | --- |

V.

budući da kriptoimovina ima potencijal da na siguran način smanji troškove transakcija u svijetu koji je sve češće digitalno nadziran, ako podliježe strogom i primjerenom regulatornom režimu koji se temelji na procjeni rizika;

| W. | budući da digitalne financije mogu na razne načine doprinijeti savladavanju ekonomskih učinaka izbijanja bolesti COVID-19 u pogledu posljedica za građane, mala i srednja poduzeća te ostale poslovne subjekte i financijske usluge; budući da je pandemija bolesti COVID-19, u svakoj državi članici u različitoj mjeri, pokazala potencijal koji digitalno financiranje nudi potrošačima i gospodarstvu; |
| --- | --- |

W.

budući da digitalne financije mogu na razne načine doprinijeti savladavanju ekonomskih učinaka izbijanja bolesti COVID-19 u pogledu posljedica za građane, mala i srednja poduzeća te ostale poslovne subjekte i financijske usluge; budući da je pandemija bolesti COVID-19, u svakoj državi članici u različitoj mjeri, pokazala potencijal koji digitalno financiranje nudi potrošačima i gospodarstvu;

| X. | budući da velika tehnološka poduzeća i globalne digitalne platforme sve više nude financijske usluge; budući da ti veliki operateri u digitalnom sektoru imaju koristi od konkurentskih prednosti kao što su ekonomija razmjera, goleme prekogranične mreže korisnika, jednostavan pristup financiranju i sposobnost prikupljanja velikih količina podataka koje pružaju korisnici putem tehnologija za obradu podataka kao što je analiza velikih količina podataka koje na različite načine stvaraju golemu dodanu vrijednost; budući da prisutnost velikih tehnoloških poduzeća na tržištima financijske tehnologije može naštetiti poštenom tržišnom natjecanju i inovacijama; |
| --- | --- |

X.

budući da velika tehnološka poduzeća i globalne digitalne platforme sve više nude financijske usluge; budući da ti veliki operateri u digitalnom sektoru imaju koristi od konkurentskih prednosti kao što su ekonomija razmjera, goleme prekogranične mreže korisnika, jednostavan pristup financiranju i sposobnost prikupljanja velikih količina podataka koje pružaju korisnici putem tehnologija za obradu podataka kao što je analiza velikih količina podataka koje na različite načine stvaraju golemu dodanu vrijednost; budući da prisutnost velikih tehnoloških poduzeća na tržištima financijske tehnologije može naštetiti poštenom tržišnom natjecanju i inovacijama;

| Y. | budući da nedavno otkrivene prijevare povezane s poduzećima u sektoru financijske tehnologije ukazuju na potrebu za cjelovitim sagledavanjem opasnosti za zaštitu potrošača i ulagača povezanih s propustima u financijskom izvještavanju, prijevari i stečajnim postupcima; |
| --- | --- |

Y.

budući da nedavno otkrivene prijevare povezane s poduzećima u sektoru financijske tehnologije ukazuju na potrebu za cjelovitim sagledavanjem opasnosti za zaštitu potrošača i ulagača povezanih s propustima u financijskom izvještavanju, prijevari i stečajnim postupcima;

| Z. | budući da se posljednjih godina znatno povećao udio bezgotovinskih plaćanja; budući da poboljšani okvir za bezgotovinske transakcije ne bi smio ugroziti mogućnost korištenja gotovine kao sredstva plaćanja; |
| --- | --- |

Z.

budući da se posljednjih godina znatno povećao udio bezgotovinskih plaćanja; budući da poboljšani okvir za bezgotovinske transakcije ne bi smio ugroziti mogućnost korištenja gotovine kao sredstva plaćanja;

| AA. | budući da je financijski sektor najveći korisnik informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) u svijetu te čini približno jedinu petinu ukupnih rashoda za IKT; |
| --- | --- |

AA.

budući da je financijski sektor najveći korisnik informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) u svijetu te čini približno jedinu petinu ukupnih rashoda za IKT;

| AB. | budući da primjena novih tehnologija u financijskom sektoru može stvoriti nove rizike koje treba regulirati i pratiti kako bi se zaštitila financijska stabilnost i cjelovitost unutarnjeg tržišta te očuvala zaštita potrošača; |
| --- | --- |

AB.

budući da primjena novih tehnologija u financijskom sektoru može stvoriti nove rizike koje treba regulirati i pratiti kako bi se zaštitila financijska stabilnost i cjelovitost unutarnjeg tržišta te očuvala zaštita potrošača;

| AC. | budući da će povećana upotreba umjetne inteligencije u financijskim uslugama značiti da će biti potrebni snažnija operativna otpornost i odgovarajući nadzor te zaštita podataka kako je utvrđeno u pravu Unije; |
| --- | --- |

AC.

budući da će povećana upotreba umjetne inteligencije u financijskim uslugama značiti da će biti potrebni snažnija operativna otpornost i odgovarajući nadzor te zaštita podataka kako je utvrđeno u pravu Unije;

| AD. | budući da novi operativni problemi, posebno rizici povezani s IKT-om i sigurnosti, mogu stvoriti sistemske rizike u financijskom sektoru; takvi novi rizici trebali bi se rješavati odgovarajućim mjerama, kao što je istaknuo Europski odbor za sistemske rizike (17); |
| --- | --- |

AD.

budući da novi operativni problemi, posebno rizici povezani s IKT-om i sigurnosti, mogu stvoriti sistemske rizike u financijskom sektoru; takvi novi rizici trebali bi se rješavati odgovarajućim mjerama, kao što je istaknuo Europski odbor za sistemske rizike (17);

| AE. | budući da trenutačna pravila EU-a u pogledu financijskih usluga pružaju neujednačen pristup pitanju rezervacija za operativne rizike; |
| --- | --- |

AE.

budući da trenutačna pravila EU-a u pogledu financijskih usluga pružaju neujednačen pristup pitanju rezervacija za operativne rizike;

| AF. | budući da rizici IKT-a i sigurnosni rizici s kojima se suočava financijski sektor te njegova razina integracije na razini Unije opravdavaju specifične i naprednije mjere koje se temelje na Direktivi (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (18), ali je i nadilaze; |
| --- | --- |

AF.

budući da rizici IKT-a i sigurnosni rizici s kojima se suočava financijski sektor te njegova razina integracije na razini Unije opravdavaju specifične i naprednije mjere koje se temelje na Direktivi (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (18), ali je i nadilaze;

| AG. | budući da je kibernetička otpornost sastavni dio rada na operativnoj otpornosti financijskih institucija koji provode tijela vlasti na globalnoj razini; |
| --- | --- |

AG.

budući da je kibernetička otpornost sastavni dio rada na operativnoj otpornosti financijskih institucija koji provode tijela vlasti na globalnoj razini;

| AH. | budući da bi funkcionalno, održivo i otporno financijsko tržište Unije trebalo imati snažnu alokativnu učinkovitost kapitala i rizika te najširu moguću financijsku uključenost građana u financijske usluge; |
| --- | --- |

AH.

budući da bi funkcionalno, održivo i otporno financijsko tržište Unije trebalo imati snažnu alokativnu učinkovitost kapitala i rizika te najširu moguću financijsku uključenost građana u financijske usluge;

| AI. | budući da upotreba usluga računalstva u oblaku pružateljima financijskih usluga može ponuditi znatne prednosti u pogledu operativne otpornosti i učinkovitosti u usporedbi s postojećim rješenjima na licu mjesta, ali sa sobom nosi dodatne izazove u pogledu sigurnosti podataka i postupaka, kontinuiteta poslovanja u slučaju prekida rada i opće ranjivosti u pogledu kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

AI.

budući da upotreba usluga računalstva u oblaku pružateljima financijskih usluga može ponuditi znatne prednosti u pogledu operativne otpornosti i učinkovitosti u usporedbi s postojećim rješenjima na licu mjesta, ali sa sobom nosi dodatne izazove u pogledu sigurnosti podataka i postupaka, kontinuiteta poslovanja u slučaju prekida rada i opće ranjivosti u pogledu kiberkriminaliteta;

| AJ. | budući da su potrebni jednaki uvjeti za poduzeća koja pružaju financijske usluge i tehnološka poduzeća kako bi se osiguralo da se sva poduzeća natječu pod jednakim uvjetima, u skladu s načelom „isti rizik, ista aktivnost, ista regulacija”; |
| --- | --- |

AJ.

budući da su potrebni jednaki uvjeti za poduzeća koja pružaju financijske usluge i tehnološka poduzeća kako bi se osiguralo da se sva poduzeća natječu pod jednakim uvjetima, u skladu s načelom „isti rizik, ista aktivnost, ista regulacija”;

| AK. | budući da uvođenje digitalnih financijskih usluga ne bi smjelo dovesti do regulatorne arbitraže niti do smanjenja zaštite potrošača, slabije sigurnost ili opasnosti za financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

AK.

budući da uvođenje digitalnih financijskih usluga ne bi smjelo dovesti do regulatorne arbitraže niti do smanjenja zaštite potrošača, slabije sigurnost ili opasnosti za financijsku stabilnost;

| AL. | budući da se mnoge velike financijske institucije Unije oslanjaju na pružatelje usluga računalstva u oblaku iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

AL.

budući da se mnoge velike financijske institucije Unije oslanjaju na pružatelje usluga računalstva u oblaku iz trećih zemalja;

| AM. | budući da Europski odbor za zaštitu podataka ima važnu ulogu u pomaganju poduzećima da razumiju svoje obveze u pogledu usklađenosti s Općom uredbom o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

AM.

budući da Europski odbor za zaštitu podataka ima važnu ulogu u pomaganju poduzećima da razumiju svoje obveze u pogledu usklađenosti s Općom uredbom o zaštiti podataka;

| AN. | budući da kriptoimovina obično nema poznatog inicijatora i ne stvara financijsko potraživanje prema temeljnoj imovini, za razliku od stabilnih kriptovaluta, sigurnosnih tokena i tokena za robu koji svi imaju poznatog inicijatora; |
| --- | --- |

AN.

budući da kriptoimovina obično nema poznatog inicijatora i ne stvara financijsko potraživanje prema temeljnoj imovini, za razliku od stabilnih kriptovaluta, sigurnosnih tokena i tokena za robu koji svi imaju poznatog inicijatora;

| AO. | budući da bi, iako se tokeni koje izdaju poduzetnici u obliku potraživanja prema novčanim tokovima, vlasničkom kapitalu ili budućeg potraživanja proizvoda/usluge, mogu klasificirati na alternativne načine, njihova klasifikacija u pravu Unije trebala bi omogućiti regulatornu predvidljivost i homogenost na europskim tržištima; budući da bi se za tehnološki relevantno i funkcionalno reguliranje tokena trebali uzeti u obzir potencijalni hibridni dizajni i pružiti definicije kojima se maksimalno povećava zaštita potrošača i ulagača, povećava pravna sigurnost i iskorištava snažan potencijal tih instrumenata za financiranje rizičnih poduzetničkih projekata; budući da je temeljna gospodarska funkcija tokena značajan pokazatelj za njihovu klasifikaciju; |
| --- | --- |

AO.

budući da bi, iako se tokeni koje izdaju poduzetnici u obliku potraživanja prema novčanim tokovima, vlasničkom kapitalu ili budućeg potraživanja proizvoda/usluge, mogu klasificirati na alternativne načine, njihova klasifikacija u pravu Unije trebala bi omogućiti regulatornu predvidljivost i homogenost na europskim tržištima; budući da bi se za tehnološki relevantno i funkcionalno reguliranje tokena trebali uzeti u obzir potencijalni hibridni dizajni i pružiti definicije kojima se maksimalno povećava zaštita potrošača i ulagača, povećava pravna sigurnost i iskorištava snažan potencijal tih instrumenata za financiranje rizičnih poduzetničkih projekata; budući da je temeljna gospodarska funkcija tokena značajan pokazatelj za njihovu klasifikaciju;

| AP. | budući da je Radna skupina za financijsko djelovanje (FATF) usvojila široku definiciju virtualne valute i preporučila da se u područje primjene obveza za sprečavanje pranja novca/borbu protiv financiranja terorizma uključe sve fizičke ili pravne osobe koje provode aktivnosti poput razmjene između kriptoimovine, prijenosa kriptoimovine te sudjelovanja u financijskim uslugama povezanima s inicijalnim ponudama kriptovaluta i njihovo pružanje; |
| --- | --- |

AP.

budući da je Radna skupina za financijsko djelovanje (FATF) usvojila široku definiciju virtualne valute i preporučila da se u područje primjene obveza za sprečavanje pranja novca/borbu protiv financiranja terorizma uključe sve fizičke ili pravne osobe koje provode aktivnosti poput razmjene između kriptoimovine, prijenosa kriptoimovine te sudjelovanja u financijskim uslugama povezanima s inicijalnim ponudama kriptovaluta i njihovo pružanje;

| AQ. | budući da je pranje novca ključna opasnost koju treba spriječiti u području digitalnog financiranja; budući da bi, čak i ako se digitalnim financiranjem može poboljšati financijska uključenost, i dalje trebao postojati sveobuhvatan sustav upoznavanja s klijentom (KYC, „know your customer”) i usklađenost s borbom protiv pranja novca, kako je predviđeno pravom Unije; budući da, iako se kriptoimovina može koristiti za nezakonite aktivnosti, njezin regulatorni status kao sredstva plaćanja umjesto sredstva razmjene može poboljšati praćenje i sprečavanje financijskog kriminala; |
| --- | --- |

AQ.

budući da je pranje novca ključna opasnost koju treba spriječiti u području digitalnog financiranja; budući da bi, čak i ako se digitalnim financiranjem može poboljšati financijska uključenost, i dalje trebao postojati sveobuhvatan sustav upoznavanja s klijentom (KYC, „know your customer”) i usklađenost s borbom protiv pranja novca, kako je predviđeno pravom Unije; budući da, iako se kriptoimovina može koristiti za nezakonite aktivnosti, njezin regulatorni status kao sredstva plaćanja umjesto sredstva razmjene može poboljšati praćenje i sprečavanje financijskog kriminala;

| AR. | budući da povećana povezivost, internet stvari i interakcija ljudi i strojeva mogu stvoriti bolja iskustva u području financijskih usluga, ali podrazumijevaju i nove rizike u pogledu privatnosti i zaštite osobnih podataka, kvalitete interakcije, upravljanja operativnim rizikom i izazova u području kibersigurnosti; |
| --- | --- |

AR.

budući da povećana povezivost, internet stvari i interakcija ljudi i strojeva mogu stvoriti bolja iskustva u području financijskih usluga, ali podrazumijevaju i nove rizike u pogledu privatnosti i zaštite osobnih podataka, kvalitete interakcije, upravljanja operativnim rizikom i izazova u području kibersigurnosti;

Preporuke:

Opća razmatranja

| 1. | pozdravlja što je Komisija usvojila Paket za digitalne financije, uključujući dva zakonodavna prijedloga o kriptoimovini i operativnoj otpornosti; smatra da su prijedlog Komisije o kriptoimovini te zakon o operativnoj i kibernetičkoj otpornosti pravovremeni i nužni s obzirom na nedavni razvoj događaja na tržištima Unije i svijeta i predstavlja ključan korak prema pravnom razjašnjavanju i razvijanju novog regulatornog režima; međutim, žali zbog toga što Komisija nije na odgovarajući način riješila probleme povezane s pranjem novca, financiranjem terorizma i kriminalnim aktivnostima povezanima s kriptoimovinom, koji su u velikoj mjeri neriješeni; traži da Komisija u tim područjima poduzme hitne mjere u skladu s preporukama izloženima u Prilogu ovom izvješću; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da će digitalno financiranje, koje ima ključnu ulogu u razvoju financijskih aktivnosti, biti sastavni dio uspjeha unije tržišta kapitala tako što će povećati mogućnosti financiranja za poduzeća i građane, kao i mogućnosti ulaganja, te potiče Komisiju da razmotri kako osnažiti inovatore i na taj način iskoristiti prednosti digitalnog financiranja za poticanje integracije tržišta kapitala i sudjelovanja malih ulagača u Uniji te povećanje njegova opsega na globalnoj razini; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava povećanu važnost praćenja i preispitivanja mjera povezanih s regulacijom digitalnih financija, posebno imajući na umu sve veću važnost tog sektora s obzirom na to da se svijet suočava s pandemijom bolesti COVID-19; nadalje ističe potrebu za rješavanjem konkretnih rizika koje digitalno financiranje predstavlja na regulatornoj i nadzornoj razini s pomoću odgovarajućeg zakonodavnog okvira i odredbi o zaštiti potrošača; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je važno da Komisija pomno uskladi svoj rad s međunarodnim forumima i regulatornim tijelima u razvoju međunarodnih standarda s obzirom na međujurisdikcijsku prirodu digitalnih financija, ne dovodeći u pitanje pravo Unije da donosi regulatorne i nadzorne odredbe relevantne za okolnosti Unije; posebno podsjeća na potrebu da se osigura interoperabilnost regulatornog okvira Unije s međunarodno dogovorenim načelima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da je razvoj mnogih tehnologija povezanih s digitalnim financijama još u začetku; naglašava da sve nove zakonodavne mjere stoga moraju podlijegati temeljitoj i budućnosti okrenutoj procjeni rizika i koristi za potrošače i financijsku stabilnost; poziva Komisiju da u svom radu na digitalnim financijama primijeni razmjeran, međusektorski, holistički pristup usmjeren na rezultate koji se temelji na riziku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da se osloni na znanje i iskustvo Europskog foruma za inovacijske mehanizme koji će djelovati kao pokretač kako bi se stvorilo povoljno i održivo okruženje za europske centre i poduzeća u području financijske tehnologije, kao i za etabliranu financijsku industriju koja se koristi digitalnim financiranjem, kako bi se povećao rast, privlačenje stranih ulaganja i povećala prisutnost Unije na globalnim tržištima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | u tom pogledu smatra da bi se digitalno financiranje trebalo smatrati ključnim i učinkovitim alatom za europska mala i srednja poduzeća, s mogućnošću pružanja brzih rješenja u stvarnom vremenu prilagođenih njihovim potrebama za financiranjem; smatra da bi digitalno financiranje moglo pomoći u prevladavanju jaza u financiranju malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da bi se svim mjerama poduzetima na razini Unije trebalo osigurati da sudionici na tržištu, od malih do velikih, imaju regulatorni prostor za inovacije te da bi svako novo ili ažurirano zakonodavstvo i nadzor u području digitalnog financiranja trebali odražavati sljedeća načela:






  (a) | na jednake usluge i s njima povezane slične rizike trebala bi se primjenjivati jednaka pravila; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

na jednake usluge i s njima povezane slične rizike trebala bi se primjenjivati jednaka pravila;

| (b) | proporcionalnost i tehnološka neutralnost; |
| --- | --- |

(b)

proporcionalnost i tehnološka neutralnost;

| (c) | pristup koji se temelji na riziku, transparentnosti i odgovornosti; |
| --- | --- |

(c)

pristup koji se temelji na riziku, transparentnosti i odgovornosti;

| (d) | poštovanje temeljnih prava, posebno zaštite privatnosti i osobnih podataka, kako je zajamčeno člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

(d)

poštovanje temeljnih prava, posebno zaštite privatnosti i osobnih podataka, kako je zajamčeno člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima;

| (e) | visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja; |
| --- | --- |

(e)

visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja;

| (f) | jednaki uvjeti tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

(f)

jednaki uvjeti tržišnog natjecanja;

| (g) | pristup koji pogoduje inovacijama; |
| --- | --- |

(g)

pristup koji pogoduje inovacijama;

| 9. | ističe da bi se u svim novim ili ažuriranim mjerama donesenima na razini Unije trebali uzeti u obzir brzi razvoji događaja na rastućim tržištima kriptoimovine i inicijalne ponude kriptovaluta; naglašava da se diljem unutarnjeg tržišta moraju osigurati jednaki uvjeti, izbjegavajući traženje najpovoljnijeg pravnog sustava i regulatornu arbitražu; upozorava da takve mjere ne bi smjele gušiti mogućnosti rasta za poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća, te da bi trebale ponuditi održiv ekosustav za razvoj digitalnog financiranja na unutarnjem tržištu, istodobno osiguravajući financijsku stabilnost, cjelovitost tržišta te zaštitu ulagača i potrošača; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da eksperimentalna regulatorna okruženja i inovacijski centri imaju potencijal da budu korisni alati za digitalna financijska poduzeća za testiranje inovativnih financijskih proizvoda, financijskih usluga ili poslovnih modela u kontroliranom okruženju te da nadležnim tijelima omoguće bolje razumijevanje takvih aktivnosti i razvoj regulatornog stručnog znanja u novim tehnologijama, čime bi se olakšao dijalog između poduzeća i regulatornih tijela; ističe, međutim, da oni također mogu predstavljati znatan rizik za zaštitu potrošača i ulagača te omogućiti financijske prijevare, istodobno stvarajući rizike od fragmentacije nadzora i regulatorne arbitraže; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da bi svaki zatvoreni sustav, uključujući paneuropski zatvoreni sustav, trebao težiti postizanju ravnoteže između poticanja inovacija i financijske stabilnosti te zaštite ulagača i potrošača, uzimajući u obzir veličinu, sistemsku važnost i prekograničnu aktivnost uključenih poduzeća; poziva Komisiju da uspostavi zajednički okvir Unije za paneuropski zatvoreni sustav za digitalne financijske usluge jer bi se time ostvarile dodatne koristi za financijske inovacije i stabilnost te smanjila fragmentacija nadzora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava važnost trokuta povjerenja, provjere identiteta i podataka u svrhu osiguravanja povjerenja gospodarskih subjekata, ulagatelja, potrošača i nadzornika u digitalne financije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da je primjereno dodatno analizirati inicijative za provedbu CBDC-ova u Uniji i na globalnoj razini; poziva ESB da razmotri provedbu sveobuhvatne procjene učinka kako bi predstavio perspektivu za CBDC-ove, uključujući analizu mogućnosti i rizika uspostave digitalnog eura; smatra da bi se u toj procjeni također trebala uzeti u obzir uloga tehnologija na kojima se CBDC-ovi temelje; nadalje poziva nadzorna tijela Unije da promiču daljnja istraživanja u tom području te poziva Komisiju i ESB da se uključe u dijalog na međunarodnoj razini, procjenjujući moguće koristi i implikacije šire upotrebe CBDC-ova na globalnoj razini; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da bi se parametri i načela za procjenu učinka i naknadnu analizu trebali oslanjati na ulogu CBDC-ova u kompenziranju smanjenja uporabe gotovine, jamčenju povjerenja u financijski sustav, osiguravanju veće financijske uključenosti i pristupa javnim sredstvima plaćanja te istodobno jamčenju financijske i monetarne stabilnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava potrebu za snažnijom regulatornom i nadzornom konvergencijom u cilju razvoja zajedničkog okvira Unije; ističe ključnu ulogu europskih nadzornih tijela u olakšavanju toga; poziva na strukturirani dijalog između europskih nadzornih tijela i nacionalnih nadležnih tijela koji bi se trebao usredotočiti na trenutačne nadzorne izazove i konvergenciju praksi prema nesmetanom nadzoru na svim razinama, posebno u pogledu digitalnog financiranja, sprečavanja pranja novca, zaštite privatnosti i zaštite podataka te izazova i mogućnosti u području kibersigurnosti; smatra da bi se taj strukturirani dijalog, kada govorimo o području digitalnih financija, trebao usredotočiti na smanjenje arbitražnog i nadzornog tržišnog natjecanja te drugih postojećih prepreka prekograničnim operacijama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | predlaže da jedinstveno europsko nadzorno tijelo blisko surađuje s drugim europskim nadzornim tijelima i nacionalnim nadležnim tijelima, na temelju zajedničkih pravila i ovlasti za intervenciju u proizvode u svrhu nadzora, u sljedećim područjima aktivnosti povezanih s kriptoimovinom: pružatelji usluga razmjene virtualnih valuta i fiducijarnih valuta te pružatelji usluga novčanika i svi drugi pružatelji usluga virtualne imovine obuhvaćeni standardima FATF-a; istodobno napominje da je potrebno osigurati odgovornost tog europskog nadzornog tijela te osigurati postupak sudskog preispitivanja aktivnosti tog europskog nadzornog tijela; u tom pogledu prima na znanje prijedlog Komisije od 24. rujna 2020. o Uredbi o tržištima kriptoimovine; ističe da bi jedinstveno nadzorno tijelo, u suradnji s drugim relevantnim nadzornim tijelima na razini Unije, trebalo imati nadzor nad aktivnostima povezanima s kriptoimovinom sa znatnim prekograničnim elementom u Uniji te bi trebalo razviti odgovarajuće unutarnje strukture kako bi se osigurao učinkovit i djelotvoran nadzor kriptoimovine na razini Unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izražava suglasnost sa stajalištem ESB-a o važnosti fizičkog novca kao zakonskog sredstva plaćanja; naglašava da napredak u području virtualnih valuta i digitalnih plaćanja ne smije dovesti do ograničenja gotovinskih plaćanja u maloprodaji ili do ukidanja gotovine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe svoju zabrinutost zbog utjecaja rudarenja kriptovaluta na okoliš; naglašava potrebu za rješenjima kojima bi se ublažio ekološki otisak najčešćih oblika kriptoimovine; poziva Komisiju da to uzme u obzir u svim predstojećim regulatornim inicijativama, imajući na umu predanost EU-a ciljevima održivog razvoja i nužnom prijelazu na klimatski neutralno društvo najkasnije do 2050.; |
| --- | --- |

18.

Definiranje okvira za kriptoimovinu

| 19. | smatra da je razvoj sveobuhvatne paneuropske taksonomije za nove proizvode kao što je kriptoimovina nužan korak prema poticanju zajedničkog razumijevanja, olakšavanju suradnje među jurisdikcijama i pružanju veće pravne sigurnosti tržišnim sudionicima koji posluju preko granica; preporučuje da se uzmu u obzir postojeći nacionalni regulatorni i nadzorni okviri; primjećuje važnost međunarodne suradnje i globalnih inicijativa u pogledu okvira Unije za kriptoimovinu, posebno imajući na umu bezgraničnu prirodu takve imovine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da bi razvoj otvorenog obrasca taksonomije na razini Unije mogao biti primjereniji s obzirom na to da se radi o segmentu tržišta koji se mijenja i da bi takva taksonomija trebala služiti kao osnova za odgovarajuće zakonodavne ili regulatorne mjere; smatra, međutim, da ne postoji univerzalno rješenje u pogledu pravne kvalifikacije kriptoimovine te je stoga okvir koji nadzornim tijelima omogućuje praćenje i prilagodbu važan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da novoosnovana poduzeća usmjerena na potrošače često grade inovativne financijske usluge u korist građana i poduzeća Unije te da bi svaki zakonodavni okvir trebao biti osmišljen s ciljem osnaživanja daljnjih inovacija i izbora za potrošače u području financijskih usluga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da su u nedostatku zajedničkog regulatornog pristupa EU-a kriptoimovini države članice već počele donositi jednostrane zakonodavne i nadzorne mjere te se suočavaju sa sve većim pritiskom da nešto poduzmu zbog zabrinutosti u pogledu zaštite potrošača; ističe da različita tumačenja i nekoordinirani pristup u državama članicama mogu dovesti do fragmentacije tržišta, povećati pravnu nesigurnost, ugroziti ravnopravne uvjete tržišnog natjecanja i pružiti prilike za regulatornu arbitražu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | stoga smatra da bi svaka daljnja kategorizacija trebala biti uravnotežena i fleksibilna kako bi se prilagodila novim poslovnim modelima i rizicima te kako bi se ostavio prostor za inovacije i konkurentnost u tom sektoru, istodobno osiguravajući da se rizici mogu utvrditi i ublažiti u ranoj fazi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nadalje ističe da je potrebno pojasniti smjernice o primjenjivim regulatornim i bonitetnim postupcima kako bi se pružila regulatorna sigurnost i prikazao odgovarajući nadzor i bonitetni tretman kriptoimovine; slaže se sa stajalištem Bazelskog odbora i EBA-e da bi banke koje prihvaćaju kriptoimovinu trebale primjenjivati konzervativan bonitetni tretman na kriptoimovinu, posebno onu visokorizičnu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da se na regulirane financijske institucije, posebno kreditne institucije, institucije za platni promet i mirovinske fondove, primjenjuju posebna maksimalna ograničenja izloženosti s obzirom na potencijalne rizike za zaštitu potrošača i ulagatelja te financijsku stabilnost povezane s visokom razinom aktivnosti kriptoimovine; nadalje, dijeli stajalište da su snažna dubinska analiza, čvrsto upravljanje i upravljanje rizicima, potpuno objavljivanje svake izloženosti i dobar dijalog s nadzornim tijelima od ključne važnosti; smatra da bi predstojeća revizija okvira kapitalnih zahtjeva trebala uključivati izmjene u tom pogledu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da bi svi agenti i sudionici koji sudjeluju u aktivnostima povezanima s kriptoimovinom trebali podlijegati standardima postojećih primjenjivih financijskih regulatornih okvira; nadalje ističe da je potrebno uspostaviti pravne odredbe i mehanizme kako bi se osiguralo da se regulatorni standardi za aktivnosti povezane s kriptoimovinom, posebno u pogledu zaštite potrošača i sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma, provode i kada se takve aktivnosti ili usluge pružaju ili se njima upravlja izvan Unije; nadalje ističe da bi posebna pravila o transparentnosti i integritetu tržišta trebala biti barem jednaka onima iz Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (19) (MiFID II) za sve izdavatelje ili sponzore kriptoimovine, kojima se utvrđuju stroga pravila u pogledu informacija za potencijalne klijente, trebala biti jasna i nedvosmislena, kao i zahtjevi za procjenu primjerenosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da neka kriptoimovina, koja se uglavnom koristi u nezakonitim kanalima, ne bi smjela biti legitimizirana uključivanjem te kriptoimovine u postojeći regulatorni režim; ističe da bi bilo kakva neželjena legitimizacija ugrozila zaštitu potrošača i integritet tržišta; stoga poziva Komisiju da uspostavi stroga pravila u pogledu upozorenja potencijalnim klijentima i da se pobrine za to da se nadležnim tijelima dodijele potrebne intervencijske ovlasti za ograničavanje ili zabranu operacija i aktivnosti kriptoimovine koja se uglavnom koristi u nezakonite svrhe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da bi se rizici povezani s kriptoimovinom i izloženosti kriptoimovini trebali u potpunosti integrirati u postupak nadzorne provjere i ocjene nakon što bude dostupna taksonomija; u tom pogledu ističe potrebu za odgovarajućim i standardiziranim zahtjevima za objavljivanje svih značajnih izloženosti ili usluga povezanih s kriptoimovinom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da će biti potrebno riješiti regulatorne praznine u postojećem pravu Unije ciljanim promjenama, kao i stvaranje prilagođenih regulatornih sustava za nove aktivnosti kriptoimovine koje se razvijaju, kao što su inicijalne ponude kriptovaluta ili inicijalne ponude za razmjenu; napominje da bi se određene vrste kriptoimovine mogle uklopiti u postojeći regulatorni okvir, kao što su, na primjer, „prenosivi vrijednosni papiri” kako su definirani u Direktivi MiFID II; smatra da bi s kriptoimovinom koja bi mogla biti obuhvaćena MiFID-om II trebalo postupati na isti način kao i s drugim prenosivim vrijednosnim papirima koji su obuhvaćeni tim sustavom te da kao takvi ne bi zahtijevali prilagođeni zakonodavni okvir, nego ciljane izmjene relevantnih odredbi MiFID-a II; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da je potrebno regulirati određene vrste kriptoimovine koje ne bi bile obuhvaćene odredbama MiFID-a II na usklađen način na razini Unije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje da stabilne kriptoimovine predstavljaju jedinstvenu kategoriju kriptoimovine; ističe da se u ovoj fazi stabilne kriptovalute u Uniji još uvijek rijetko koriste; ističe, međutim, da bi njihovo široko prihvaćanje moglo predstavljati znatnu prijetnju financijskoj stabilnosti i prijenosu monetarne politike, kao i demokratskom nadzoru; stoga pozdravlja što je Komisija usvojila zakonodavni okvir kojim se, među ostalim, želi zajamčiti stabilan devizni tečaj između stabilnih kriptovaluta i fiducijarnih valuta te stabilni tečaj između stabilnih kriptovaluta i fiducijarnih valuta te da se stabilna kriptovaluta u bilo kojem trenutku može ponovno pretvoriti u fiducijarnu valutu po valutnom paritetu; međutim, naglašava potrebu da svi izdavatelji stabilnih kriptovaluta budu zakonski obvezni imatelju odobriti izravno potraživanje i otkup stabilnih kriptovaluta po nominalnoj vrijednosti u fiducijarnu valutu u bilo kojem trenutku te uspostaviti odgovarajuće mehanizme za zaštitu i odvajanje stabilizacijskih rezervi u tu svrhu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da inicijalne ponude kriptovaluta i inicijalne ponude za razmjenu imaju potencijal za povećanje pristupa financiranju za MSP-ove, inovativna novoosnovana i rastuća poduzeća, ubrzanje transfera tehnologije i postajanje ključnog dijela unije tržišta kapitala; napominje, međutim, da su razna nadzorna tijela izdala upozorenja o inicijalnim ponudama kriptovaluta zbog nedostatka transparentnosti i zahtjeva za objavljivanje podataka, koji bi mogli predstavljati opasnost za ulagače i potrošače; |
| --- | --- |

32.

| 33. | stoga poziva Komisiju da procijeni prednosti predlaganja zakonodavnog okvira za inicijalne ponude kriptovaluta i inicijalne ponude za razmjenu u cilju povećanja transparentnosti, pravne sigurnosti, zaštite ulagača i potrošača te smanjenja rizika koji proizlaze iz asimetričnih informacija, prijevarnog ponašanja i nezakonitih aktivnosti; ustraje u tome da nadzor i praćenje tog okvira budu koordinirani na razini Unije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da bi zajednički okvir Unije za kriptoimovinu trebao pomoći u očuvanju visoke razine zaštite potrošača i ulagatelja, cjelovitosti tržišta i financijske stabilnosti, provedbi odredbi o sprečavanju pranja novca, kao što su obveze poznavanja klijenta u pogledu agenata uključenih u transakcije povezane s kriptoimovinom, uz izuzeća samo za povremene transakcije ispod minimalnog praga, te poboljšati nadzor temeljne tehnologije kako bi se osiguralo da tijela koja istražuju kaznena djela mogu pouzdano i uz nevelik napor utvrditi krajnje korisnike platnih transakcija; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zabrinut je zbog rezultata nedavnog istraživanja (20) koje pokazuje da je polovica transakcija kriptoimovinom povezana s nezakonitim aktivnostima, kao što su kupnja ili prodaja nezakonite robe ili usluga, pranje novca i plaćanja u okviru napada ucjenjivačkim programima; ističe nedavne zaključke koji upućuju na to da se tih 76 milijardi dolara nezakonitih aktivnosti godišnje odnosi i na Bitcoin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponavlja potrebu za učinkovitim rješavanjem rizika od pranja novca i financiranja terorizma koji proizlaze iz prekograničnih aktivnosti i novih tehnologija, posebno onih koje predstavljaju kriptoimovina; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da postojeći nedostaci u okviru borbe protiv pranja novca za kriptoimovinu, kao što je primjena načela poznavanja klijenta, dovode do nejednakih uvjeta za različite vrste financijskih aktivnosti; smatra da bi odredbe o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma za pružatelje usluga povezanih s kriptoimovinom trebalo provoditi i za strane pružatelje usluga koji svoje usluge nude u Uniji; ističe da je potrebna sveobuhvatna definicija „virtualne imovine” kako bi se bolje odrazila priroda i funkcija kriptoimovine u svrhu sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma; ističe da se definicija financiranja terorizma također mora ažurirati kako bi se osiguralo da kriptoimovina bude pokrivena na odgovarajući način; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prima na znanje ažuriranje postojeće 16. preporuke FATF-a u pogledu pravila o putovanjima za pružatelje usluga virtualne imovine (VASP-ovi) i poziva Komisiju da istraži njegove posljedice za pružatelje kriptovaluta i usluga e-novčanika u okviru Direktive Direktivom (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (21); |
| --- | --- |

38.

| 39. | nadalje poziva Komisiju da proširi područje primjene obveznika u okviru sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma, u skladu s preporukama FATF-a i ESMA-e, kako bi se osiguralo da za sve aktivnosti koje uključuju kriptoimovinu pružatelji virtualnih razmjena, druge kategorije pružatelja usluga novčanika i inicijalnih ponuda kriptovaluta podliježu istim obvezama u pogledu sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da se zbog širenja digitalnih financija nitko ne smije zapostaviti te da dostupnost digitalnih financijskih rješenja za potrošače i neprofesionalne ulagače mora ići ruku pod ruku s većim naporima za jamčenje transparentnosti, javne osviještenosti i pristupa informacijama; poziva Komisiju i države članice da ulažu u programe za poboljšanje digitalne i financijske pismenosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | napominje da uvođenje bilo koje digitalne valute koju je razvila središnja banka dolazi sa znatnim izazovima i rizicima (npr. rizici za financijsku stabilnost, zaštitu depozita, posljedice za prijenos monetarne politike, posljedice na kreditno posredovanje, zamjena drugih načina plaćanja, istiskivanje privatnih sudionika na tržištu itd.) koji bi lako mogli nadmašiti uočene koristi od CBDC-ova; |
| --- | --- |

41.

| 42. | konstatira da bi se neki od uočenih nedostataka europskog sustava plaćanja mogli ispraviti postupnim poboljšanjima postojećeg sustava, kao što je povećano uvođenje troškovno učinkovitih trenutačnih plaćanja; |
| --- | --- |

42.

Zajednički pristup kibernetičkoj otpornosti financijskog sektora

| 43. | ističe da sve veća digitalizacija financijskih usluga, kao i eksternalizacija vanjskim pružateljima informatičkih rješenja ili održavanja, kao što su pružatelji usluga računalstva u oblaku, osobito mogu pomoći novoosnovanim poduzećima da inoviraju i dobiju pristup tehnologiji koju inače ne bi imala; međutim, upozorava da izloženost financijskih institucija i tržišta poremećajima uzrokovanima unutarnjim propastima, vanjskim napadima ili posljedicama financijskih poteškoća postaje sve izraženija te je stoga operativne rizike potrebno temeljito procijeniti s obzirom na taj razvoj događaja; smatra da bi stoga glavni ciljevi svakog predloženog zakonodavstva u tom pogledu trebali biti sigurnost, otpornost i učinkovitost; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prima na znanje činjenicu da, iako je teško utvrditi ukupne troškove kiberincidenata, procjene industrije kreću se od 45 do 654 milijardi USD za svjetsko gospodarstvo 2018.; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da je financijski sektor tradicionalno bio glavni cilj za kiberkriminalce koji traže financijsku dobit; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zabrinut je zbog analize ESRB-a koja pokazuje da je zaista moguće da se kiberincident razvije u sistemsku kiberkrizu koja ugrožava financijsku stabilnost (22); |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da neki sektorski dijelovi zakonodavstva Unije o financijskim uslugama već sadrže posebne zahtjeve u pogledu upravljanja informacijskom sigurnošću, dok to nije slučaj s nekim drugim područjima zakonodavstva Unije o financijskim uslugama; podsjeća da su nadzorna tijela izdala upozorenja za potrošače u pogledu inicijalnih ponuda kriptovaluta jer nedostatak odgovarajuće transparentnosti i zahtjeva za objavljivanje može uzrokovati potencijalne i ozbiljne rizike za ulagače; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da predloži zakonodavne promjene u području zahtjeva za IKT i kibernetičku sigurnost u financijskom sektoru Unije, uzimajući u obzir međunarodne norme, kako bi se riješile sve nedosljednosti, manjkavosti i rupe koje se otkriju u relevantnim zakonima; u tom pogledu poziva Komisiju da razmotri davanje pregleda pružatelja informacijskih i komunikacijskih tehnologija nadzornicima, imajući na umu koncentraciju i rizike širenja koje veliko oslanjanje sektora financijskih usluga na mali broj pružatelja IKT-a i računalstva u oblaku može predstavljati; |
| --- | --- |

48.

| 49. | smatra da bi te promjene trebale biti usmjerene na četiri ključna područja:






  (a) | modernizaciju upravljanja IKT-om i upravljanja rizicima te usklađenost s međunarodnim standardima; |
| --- | --- | --- |

49.

(a)

modernizaciju upravljanja IKT-om i upravljanja rizicima te usklađenost s međunarodnim standardima;

| (b) | usklađivanje pravila izvješćivanja u pogledu incidenata povezanih s IKT-om; |
| --- | --- |

(b)

usklađivanje pravila izvješćivanja u pogledu incidenata povezanih s IKT-om;

| (c) | zajednički okvir u pogledu penetracijskog ispitivanja i ispitivanja operativne otpornosti u svim financijskim sektorima; |
| --- | --- |

(c)

zajednički okvir u pogledu penetracijskog ispitivanja i ispitivanja operativne otpornosti u svim financijskim sektorima;

| (d) | nadzor i minimalne standarde za ključne pružatelje usluga IKT-a koji su treće strane; |
| --- | --- |

(d)

nadzor i minimalne standarde za ključne pružatelje usluga IKT-a koji su treće strane;

| 50. | naglašava potrebu za daljnjim dijeljenjem informacija, posebno o incidentima, i boljom koordinacijom između relevantnih regulatornih i nadzornih tijela, uzimajući u obzir da izgradnja otpornosti i pripravnosti za rješavanje kiberincidenata velikih razmjera zahtijeva učinkovitu suradnju ne samo preko granice nego i u različitim sektorima; smatra da bi to trebalo učiniti tako da se nadzornim tijelima dodijele određene ovlasti za učinkovitiji nadzor aktivnosti koje obavljaju treće strane, a to su veća prava na inspekciju, revizijska prava i prava sankcioniranja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju da poboljša suradnju na međunarodnim forumima kako bi se olakšao razvoj međunarodnih standarda u pogledu računalstva u oblaku i eksternalizacije; nadalje poziva na analizu potrebe za posebnim mjerama Unije kako bi se nadzor računalstva u oblaku i eksternalizacije uskladio s razinom nadzora nad naslijeđenim sustavima; ističe da je također potrebno razviti međunarodne standarde u tim područjima; smatra da bi, iako odgovornost za usklađenost imaju financijski subjekti, nadzor ključnih trećih strana trebao biti usmjeren na praćenje koncentracijskog rizika, rizika za financijsku stabilnost i osiguravanje suradnje među relevantnim tijelima; smatra da bi to trebalo učiniti tako da se nadzornim tijelima dodijele određene ovlasti za učinkovitiji nadzor aktivnosti koje obavljaju treće strane, a to su veća prava na inspekciju, revizijska prava i prava sankcioniranja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da otpornost financijskog sustava zahtijeva snažan tehnološki okvir za nadzor naprednih tehnoloških aplikacija u financijskim uslugama; naglašava potrebu za konkretnom strategijom kojom bi se poboljšala upotreba regulatorne tehnologije (RegTech) i nadzorne tehnologije (SupTech); |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju i nadzorna tijela da ubrzaju nezakonodavne mjere za jačanje operativne pripravnosti u financijskom sektoru za rješavanje kiberincidenata velikih razmjera s pomoću zajedničkih vježbi, operativnih protokola („hodograma”), sigurnih alata za suradnju i ulaganja u jačanje ključne infrastrukture i europskih kapaciteta za otpuštanje; ističe potrebu da nadzorna tijela imaju interno stručno znanje i odgovarajuće resurse za provođenje takvih vježbi i nadzornih mjera; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da procijeni i prati rizik od mogućnosti trgovanja na crnom tržištu te pranja novca, financiranja terorizma, poreznih prijevara i utaje poreza te drugih kriminalnih aktivnosti; |
| --- | --- |

54.

Podaci

| 55. | podsjeća da prikupljanje i analiza podataka imaju središnju ulogu u digitalnim financijama te u skladu s time ističe potrebu za dosljednom i tehnološki neutralnom primjenom postojećeg zakonodavstva o podacima; ističe da je umjetna inteligencija jedna od ključnih tehnologija za jačanje konkurentnosti Unije na globalnoj razini; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe da je Unija globalni uzor za utvrđivanje standarda u pogledu zaštite osobnih podataka; ističe da bi se prijenos i upotreba osobnih i neosobnih podataka u sektoru financijskih usluga trebali obavljati u skladu sa svim relevantnim pravom Unije i međunarodnim sporazumima i istodobno omogućavati zakonit i siguran protok podataka potrebnih za jačanje inovativnih financijskih inicijativa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava da je slobodan protok podataka unutar Unije potreban za povećanje inovativnog financiranja; ističe da se prekogranični prijenosi podataka, uključujući u treće zemlje i iz njih, moraju pratiti i voditi u skladu s pravom Unije o privatnosti i zaštiti podataka; |
| --- | --- |

57.

| 58. | u tom pogledu traži od Komisije da osigura da subjekti u području digitalnog financiranja mogu na pravičnoj osnovi pristupiti relevantnim, pouzdanim i korisnim podacima u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka stvaranjem veće vrijednosti za potrošače, poticanjem potencijala digitalnog financiranja i pružanjem prilika za rast inovativnim poduzećima koja se bave financijskom tehnologijom unutar Unije i izvan nje; ističe važnost poštovanja pravila tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i osiguravanja da interesi potrošača i inovacija ne budu oštećeni; poziva Komisiju da nadzire ponudu financijskih usluga velikih tehnoloških poduzeća te kako konkurentske prednosti svojstvene tim operaterima mogu narušiti tržišno natjecanje, naštetiti interesima potrošača i inovacijama; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ističe potrebu da Komisija uspostavi ravnotežu između jamčenja sigurnosti podataka i zaštite potrošača te održavanja iskustva potrošača i učinkovitosti usluga; |
| --- | --- |

59.

| 60. | traži od Komisije da na temelju postojećeg standarda Unije u skladu s Uredbom (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (23) razmotri infrastrukturu za ulazak na digitalno tržište i upotrebu digitalnih financijskih identiteta, čiji bi cilj bio uskladiti postojeće regulatorne zahtjeve diljem Unije u mjeri u kojoj je to potrebno i olakšati njihovu upotrebu kako bi se osigurale manje rascjepkane operacije na unutarnjem tržištu i usklađenost s relevantnim odredbama o sprečavanju pranja novca; ističe važnost i moguće koristi upotrebe digitalnih financijskih identiteta u svim sektorima i državama članicama, istodobno osiguravajući da su u skladu sa standardima zaštite podataka i privatnosti te jamčeći odgovarajuće i razmjerne mjere za izbjegavanje incidenata povezanih s podacima ili identitetom; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ističe da se za postupke upoznavanja klijenata pravni zahtjevi za uključivanje malih ulagatelja u financijske institucije razlikuju u svakoj državi članici te stoga prekogranični ulazak s postojećim skupovima podataka često nije moguć, što vrijedi i za uključivanje korporativnih klijenata i s njima povezanog postupka upoznavanja klijenata/poduzeća; poziva Komisiju da riješi to pitanje i potakne usklađivanje podataka o klijentima koje zahtijevaju države članice; |
| --- | --- |

61.

| 62. | potvrđuje da je interoperabilnost između digitalnih subjekata na nacionalnoj razini i razini Unije ključna za postizanje željenog prihvaćanja na tržištu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ističe da financijske institucije sve više koriste podatke o potrošačima ili velike skupove podataka (big data), koji su ključni za stvaranje dodatne vrijednosti za klijente i održavanje konkurentnosti; ponavlja zaključke i preporuke iz svoje rezolucije od 14. ožujka 2017. o utjecaju velikih skupova podataka na temeljna prava: podsjeća na zakonodavni okvir za obradu osobnih podataka iz OUZP-a i poziva sve dionike da pojačaju napore kako bi se jamčilo provođenje prava iz te uredbe; posebno ističe načelo koje se odnosi na pravo pojedinaca na vlasništvo i kontrolu nad njihovim podacima te pravo na prenosivost podataka; |
| --- | --- |

63.

| 64. | smatra da identitet kojim korisnik upravlja bez posrednika temeljen na decentraliziranom vođenju evidencije transakcija može biti ključan element u razvoju niza novih usluga i platformi za jedinstveno digitalno tržište, neovisno o agregatorima podataka i izbjegavajući posrednike, uz istodobno pružanje visokih standarda sigurnosti i zaštite podataka za pojedinačne građane EU-a; |
| --- | --- |

64.

| 65. | smatra da nedostatak dostupnih i pouzdanih podataka i informacija o aktivnostima digitalnog financiranja može štetiti rastu, zaštiti potrošača, cjelovitosti tržišta i financijskoj stabilnosti, kao i borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza; zalaže se za veću transparentnost i poboljšano izvješćivanje o aktivnostima u području digitalnih financija kako bi se smanjile asimetrije i rizici, posebno u pogledu postojećih operatera velikih podataka koji bi mogli imati nerazmjerne koristi od povećanog pristupa podacima; naglašava važnost jednakih uvjeta u pogledu prekograničnog pristupa podacima kako je zajamčeno Općom uredbom o zaštiti podataka u pogledu osobnih podataka; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe da u tom kontekstu standardi imaju ključnu ulogu u daljnjem promicanju upravljanja, dijeljenja i razmjene podataka, uključujući interoperabilnost i prenosivost podataka; za to je potrebna i pouzdana i pravno sigurna infrastruktura te čvrst pravni okvir u pogledu udruživanja i dijeljenja podataka koji poduzećima daju povjerenje u podatkovnu suradnju među poduzećima ili čak sektorima; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva na efektivni nadzor nad analizama „velikih podataka” na način koji se dotiče netransparentnosti modela, osiguravajući istovremeno dovoljan pristup relevantnim i kvalitetnim podacima; naglašava potrebu za većom odgovornošću, objašnjivošću i transparentnošću u pogledu algoritama, obrade i analize podataka kao ključnih alata kojima se jamči da je pojedinac primjereno informiran o obradi svojih osobnih podataka; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe važnost otvorenog bankarstva u poboljšanju kvalitete platnih usluga uključivanjem novih sudionika na tržištu koji potrošačima pružaju veću operativnu učinkovitost i učinkovitost cijena; ističe da je prijelaz s otvorenog bankarstva na otvoreno financiranje, tj. uključivanje financijskih usluga koje nisu plaćanja, strateški prioritet koji ima potencijal za poboljšanje učinkovitosti, smanjenje rizika koncentracije i poboljšanje financijske uključenosti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | smatra da traženi prijedlog nema financijske posljedice; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju i priložene preporuke proslijedi Komisiji i Vijeću te parlamentima i vladama država članica. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(2)  SL L 337, 23.12.2015., str. 35.

(3)  SL L 141, 5.6.2015., str. 73.

(4)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/98da7b74-38db-11ea-ba6e-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-113099411

(5)  https://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0120161enn.pdf

(6)  https://ec.europa.eu/info/files/200610-cmu-high-level-forum-final-report_en

(7)  JC 2018 74.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0301.

(9)  SL C 11, 13.1.2020., str. 7.

(10)  SL C 307, 30.8.2018., str. 57.

(11)  SL C 252, 18.7.2018., str. 239.

(12)  https://coinmarketcap.com

(13)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/648779/IPOL_STU(2020)648779_EN.pdf

(14)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/articles/2019/html/ecb.ebart201905_03~c83aeaa44c.en.html#toc4

(15)  ESMA Advice – Initial Coin Offerings and Crypto-Assets (https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-157-1391_crypto_advice.pdf)

(16)  EBA Report with advice for the European Commission on crypto-assets (https://eba.europa.eu/sites/default/documents/files/documents/10180/2545547/67493daa-85a8-4429-aa91-e9a5ed880684/EBA%20Report%20on%20crypto%20assets.pdf)

(17)  https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200107~29129d5701.en.html

(18)  SL L 194, 19.7.2016., str. 1.

(19)  SL L 173, 12.6.2014., str. 349.

(20)  Dostupno u elektoničkom obliku na https://ssrn.com/abstract=3102645

(21)  SL L 141, 5.6.2015., str. 73.

(22)  Izvješće ESRB-a o sistemskim kibernapadima u veljači 2020. (https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200219~61abad5f20.en.html)

(23)  SL L 257, 28.8.2014., str. 73.

---

PRILOG REZOLUCIJI:

PREPORUKE O SADRŽAJU ZATRAŽENOG PRIJEDLOGA

A.   NAČELA I CILJEVI PRIJEDLOGA

| 1. | Odrediti temelje za pristup pravilima za digitalne financije u Uniji koji je usmjeren prema budućnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osigurati da područje digitalnih financija može nastaviti biti inovativni pokretač rasta i radnih mjesta unutar jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potaknuti postizanje zajedničkog dogovora u vezi s ključnim pitanjima koja se tiču digitalnih financija i promicati usklađivanje relevantnih odredbi, što će dovesti do pojačanja prekograničnih aktivnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | povećati razmjenu podataka u skladu s načelima Unije u svrhu poticanja inovacija. Cilj bi trebao biti olakšavanje pristupa javnim podacima unutar Unije. To bi koristilo tvrtkama u području digitalnih financija, no išlo bi u korist i brojnim drugim područjima obuhvaćenim politikama Unije te bi povećalo transparentnost tržišta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | razmotriti tri područja za provedbu početnih mjera Unije, točnije, razvoj okvira za kriptoimovine, razvoj okvira za kibernetičku i operativnu otpornosti te djelovanje u svrhu usklađivanja koncepta digitalnog upisivanja s jedinstvenim tržištem. |
| --- | --- |

5.

B.   MJERE KOJE PREDLAŽE

| 1. | Iznijeti zakonodavni prijedlog za kriptoimovinu koji pruža pravnu sigurnost u pogledu odnosa prema kriptoimovini uz osiguravanje visokog standarda zaštite potrošača i ulagača, cjelovitosti tržišta i financijske stabilnosti. Takav bi okvir trebao uzeti u obzir otvorenu i sveobuhvatnu paneuropsku taksonomiju i njegov bi cilj trebao biti donošenje zakonodavstva u skladu s načelom da se jednaka pravila primjenjuju u skladu s jednakom aktivnosti i rizicima te načelo proporcionalnosti, čime se smanjuje regulatorna arbitraža i osiguravaju jednaki uvjeti tržišnog natjecanja;
  Takav bi zakonodavni prijedlog trebao:






  (a) | dati smjernice o primjenjivim regulatornim i bonitetnim postupcima i tretmanima kriptoimovine; posebna pravila o transparentnosti i integritetu tržišta trebala bi biti barem jednaka onima u MiFID-u II za izdavatelje ili sponzore kriptoimovine; |
| --- | --- | --- |

1.

Takav bi zakonodavni prijedlog trebao:

(a)

dati smjernice o primjenjivim regulatornim i bonitetnim postupcima i tretmanima kriptoimovine; posebna pravila o transparentnosti i integritetu tržišta trebala bi biti barem jednaka onima u MiFID-u II za izdavatelje ili sponzore kriptoimovine;

| (b) | ukloniti regulatorne nedostatke u postojećem zakonodavstvu Unije u pogledu kriptoimovine, na primjer, klasificiranje određene kriptoimovine kao „prenosivih vrijednosnih papira” u skladu s Direktivom MiFID II kako bi se osiguralo da se s njima postupa na isti način kao i s drugim prenosivim vrijednosnim papirima; |
| --- | --- |

(b)

ukloniti regulatorne nedostatke u postojećem zakonodavstvu Unije u pogledu kriptoimovine, na primjer, klasificiranje određene kriptoimovine kao „prenosivih vrijednosnih papira” u skladu s Direktivom MiFID II kako bi se osiguralo da se s njima postupa na isti način kao i s drugim prenosivim vrijednosnim papirima;

| (c) | stvaranje prilagođenog regulatornog režima za nove aktivnosti kriptoimovine koje se razvijaju, kao što su inicijalne ponude kriptovaluta ili inicijalne ponude za razmjenu te sve kriptoimovine koja nije obuhvaćena postojećim regulatornim okvirom, osiguravajući da su one na usklađen način regulirane na razini Unije; |
| --- | --- |

(c)

stvaranje prilagođenog regulatornog režima za nove aktivnosti kriptoimovine koje se razvijaju, kao što su inicijalne ponude kriptovaluta ili inicijalne ponude za razmjenu te sve kriptoimovine koja nije obuhvaćena postojećim regulatornim okvirom, osiguravajući da su one na usklađen način regulirane na razini Unije;

| (d) | razmotriti utjecaj rudarenja kriptovaluta na okoliš i potrebu za rješenjima čiji je cilj ublažavanje ekološkog otiska glavne kriptoimovine; |
| --- | --- |

(d)

razmotriti utjecaj rudarenja kriptovaluta na okoliš i potrebu za rješenjima čiji je cilj ublažavanje ekološkog otiska glavne kriptoimovine;

| 2. | krenuti prema snažnijoj regulatornoj i nadzornoj konvergenciji s ciljem razvoja zajedničkog okvira Unije; poziva na strukturirani dijalog između europskih nadzornih tijela i nacionalnih nadležnih tijela koji bi se trebao usredotočiti na trenutačne nadzorne izazove i konvergenciju praksi prema nesmetanom nadzoru na svim razinama digitalnih financija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | razviti zakonodavni okvir za stabilne kriptovalute, osiguravajući da one ispunjavaju barem standarde Direktive 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti i bonitetnom nadzoru poslovanja institucija za elektronički novac o izmjeni direktiva 2005/60/EZ i 2006/48/EZ te stavljanju izvan snage Direktive 2000/46/EZ (1), uključujući stabilnu stopu konverzije, otkupljivu po valutnom paritetu s fiducijarnim valutama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | na temelju procjene iznijeti prijedlog zajedničkog okvira Unije za paneuropski zatvoreni sustav za digitalne financijske usluge; |
| --- | --- |

4.

| 5. | jačati primjenu okvira za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma u pogledu kriptoimovine i uklanjanje postojećih rupa u zakonu, posebno mjerama navedenima u stavcima 33. – 38.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osigurati da se zbog širenja digitalnih financija nikoga ne zapostavi; poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere za poboljšanje digitalne i financijske pismenosti. |
| --- | --- |

6.

| 7. | podnijeti zakonodavni prijedlog o kiberotpornosti kojim se osiguravaju dosljedni standardi IKT-a i kibersigurnosti u cijelom financijskom sektoru Unije, uzimajući u obzir međunarodne standarde. Takav bi okvir trebao biti usmjeren na budućnost i u središtu njegova djelovanja trebala bi biti modernizacija trenutačnih pravila koja su primjenjiva za kibernetičku otpornost, a pritom ukloniti sve regulatorne rupe u zakonu i manjkavosti koje bi mogle predstavljati rizik za poduzeća, ulagače i potrošače; |
| --- | --- |

7.

| 8. | imenovati jedinstveno europsko nadzorno tijelo za nadzor i registraciju svih relevantnih aktivnosti povezanih s kriptoimovinom s prekograničnim elementom u Uniji, u suradnji s drugim nadzornim tijelima na razini Unije, na temelju zajedničkih pravila; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da razmotri izradu nadzornog pregleda pružatelja IKT-a u području financijskih usluga koje pružaju svoje usluge u Uniji, kako je navedeno u stavku 47.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da predloži zakonodavne promjene u području IKT-a i kibersigurnosnih zahtjeva za financijski sektor Unije; te bi promjene trebale biti usmjerene na četiri ključna područja navedena u točki 48.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | raditi na razvoju standarda Unije u području računalstva u oblaku i eksternalizacije, istodobno radeći s međunarodnim partnerima na razvoju međunarodnih standarda, kako je navedeno u stavku 50.; |
| --- | --- |

11.

Podaci

| 12. | predložiti okvir za digitalno upisivanje. Takav bi okvir trebao biti sukladan s relevantnim zakonodavstvom Unije, kao što su odredbe o sprečavanju pranja novca, normama o zaštiti podataka i privatnosti te težiti osiguravanju zajedničkog dogovora u pogledu digitalnih financijskih identiteta unutar jedinstvenog tržišta, potičući pritom usklađivanje prekograničnog upisivanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | raditi na povećanju odgovornosti, objašnjivosti i transparentnosti u pogledu algoritama, obrade i analize podataka, kako je navedeno u stavku 66. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL L 267, 10.10.2009., str. 7.

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/89

---

P9_TA(2020)0266

Daljnji razvoj unije tržišta kapitala: poboljšanje pristupa financiranju na tržištima kapitala, posebno za MSP-ove, te daljnje jačanje sudjelovanja malih ulagatelja

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o daljnjem razvoju unije tržišta kapitala (CMU): poboljšanje pristupa financiranju na tržištima kapitala, posebno za MSP-ove, te daljnje jačanje sudjelovanja malih ulagatelja (2020/2036(INI))

(2021/C 395/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće Skupine na visokoj razini za sljedeći CMU iz listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Skupine na visokoj razini za sljedeći CMU iz listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Foruma na visokoj razini za uniju tržišta kapitala od 10. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Foruma na visokoj razini za uniju tržišta kapitala od 10. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)0103),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. srpnja 2020. naslovljenu „Pripreme za promjene. Komunikacija o pripravnosti za kraj prijelaznog razdoblja u odnosu između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine” (COM(2020)0324), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. srpnja 2020. naslovljenu „Pripreme za promjene. Komunikacija o pripravnosti za kraj prijelaznog razdoblja u odnosu između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine” (COM(2020)0324),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2018. naslovljenu „Akcijski plan za financijske tehnologije: za konkurentniji i inovativniji europski financijski sektor” (COM(2018)0109), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2018. naslovljenu „Akcijski plan za financijske tehnologije: za konkurentniji i inovativniji europski financijski sektor” (COM(2018)0109),

| — | uzimajući u obzir paket mjera za oporavak tržišta kapitala koji je Komisija predložila 24. srpnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket mjera za oporavak tržišta kapitala koji je Komisija predložila 24. srpnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. srpnja 2015. o stvaranju unije tržišta kapitala (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. srpnja 2015. o stvaranju unije tržišta kapitala (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. siječnja 2016. o pregledu stanja i izazovima u regulaciji financijskih usluga u EU-u: put prema učinkovitijem i djelotvornijem okviru EU-a za financijsku regulaciju i prema uniji tržišta kapitala te njihov utjecaj (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. siječnja 2016. o pregledu stanja i izazovima u regulaciji financijskih usluga u EU-u: put prema učinkovitijem i djelotvornijem okviru EU-a za financijsku regulaciju i prema uniji tržišta kapitala te njihov utjecaj (2),

| — | uzimajući u obzir rezultate redovite ankete Europske središnje banke o pristupu financiranju za poduzeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate redovite ankete Europske središnje banke o pristupu financiranju za poduzeća,

| — | uzimajući u obzir europsku gospodarsku prognozu Komisije za ljeto 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europsku gospodarsku prognozu Komisije za ljeto 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0155/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0155/2020),

| A. | budući da bi glavni cilj svih mjera poduzetih za stvaranje unije tržišta kapitala trebao biti poboljšanje raspona privlačnijih, stabilnijih i održivih mogućnosti financiranja koje se nude poduzećima i građanima, uz istodobnu zaštitu gospodarske stabilnosti, minimiziranje financijskog rizika i odgovarajuću zaštitu interesa malih ulagatelja, umirovljenika i potrošača, kako bi se potaknula financijska participacija i štediše pretvorilo u ulagače; budući da je u kontekstu oporavka od posljedica pandemije bolesti COVID-19 pristup financiranju vlasničkim kapitalom postao još važniji za mala i srednja poduzeća, poduzetnike i socijalnu ekonomiju; |
| --- | --- |

A.

budući da bi glavni cilj svih mjera poduzetih za stvaranje unije tržišta kapitala trebao biti poboljšanje raspona privlačnijih, stabilnijih i održivih mogućnosti financiranja koje se nude poduzećima i građanima, uz istodobnu zaštitu gospodarske stabilnosti, minimiziranje financijskog rizika i odgovarajuću zaštitu interesa malih ulagatelja, umirovljenika i potrošača, kako bi se potaknula financijska participacija i štediše pretvorilo u ulagače; budući da je u kontekstu oporavka od posljedica pandemije bolesti COVID-19 pristup financiranju vlasničkim kapitalom postao još važniji za mala i srednja poduzeća, poduzetnike i socijalnu ekonomiju;

| B. | budući da unutarnje tržište EU-a karakterizira otvoreno tržišno natjecanje, regulatorni okvir, oslanjanje na međunarodne standarde i suradnja u području nadzora; budući da bi se strategija za uniju tržišta kapitala stoga trebala temeljiti na tim istim načelima; |
| --- | --- |

B.

budući da unutarnje tržište EU-a karakterizira otvoreno tržišno natjecanje, regulatorni okvir, oslanjanje na međunarodne standarde i suradnja u području nadzora; budući da bi se strategija za uniju tržišta kapitala stoga trebala temeljiti na tim istim načelima;

| C. | budući da razina financiranja potrebna za oporavak gospodarstva EU-a ukazuje na prijeku potrebu za mudrim i održivim ulaganjima za buduće generacije; budući da bi unija tržišta kapitala trebala imati ključnu ulogu, komplementarnu javnim ulaganjima, pri prijelazu na održivo, konkurentno i otporno gospodarstvo u skladu sa zelenim planom EU-a; budući da se trenutačno razvija okvir za olakšavanje održivih ulaganja; budući da je taj okvir sastavni dio nastojanja EU-a da se u okviru unije tržišta kapitala izvori financiranja povežu s potrebama gospodarstva i planom održivog razvoja Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da razina financiranja potrebna za oporavak gospodarstva EU-a ukazuje na prijeku potrebu za mudrim i održivim ulaganjima za buduće generacije; budući da bi unija tržišta kapitala trebala imati ključnu ulogu, komplementarnu javnim ulaganjima, pri prijelazu na održivo, konkurentno i otporno gospodarstvo u skladu sa zelenim planom EU-a; budući da se trenutačno razvija okvir za olakšavanje održivih ulaganja; budući da je taj okvir sastavni dio nastojanja EU-a da se u okviru unije tržišta kapitala izvori financiranja povežu s potrebama gospodarstva i planom održivog razvoja Unije;

| D. | budući da bi se tržišta kapitala EU-a najbolje mogla staviti u službu gospodarstva i prijeko potrebnog gospodarskog oporavka ako budu transparentna, konkurentna, otporna, središnje poravnavana i temeljena na pravednim propisima; |
| --- | --- |

D.

budući da bi se tržišta kapitala EU-a najbolje mogla staviti u službu gospodarstva i prijeko potrebnog gospodarskog oporavka ako budu transparentna, konkurentna, otporna, središnje poravnavana i temeljena na pravednim propisima;

| E. | budući da neki ulagači imaju višu toleranciju na rizik u odnosu na druge i budući da nisu sva poduzeća u mogućnosti pristupiti financiranju na tržištima kapitala i imati koristi od njega; |
| --- | --- |

E.

budući da neki ulagači imaju višu toleranciju na rizik u odnosu na druge i budući da nisu sva poduzeća u mogućnosti pristupiti financiranju na tržištima kapitala i imati koristi od njega;

| F. | budući da je uspostava sigurne imovine europodručja ključna za financijsku integraciju i razvoj unije tržišta kapitala; budući da je sigurna imovina u EU-u nužna za stvaranje integriranog, dubokog i likvidnog europskog tržišta obveznica kao središnjeg dijela unije tržišta kapitala, koje bi moglo poslužiti kao referentna vrijednost za utvrđivanje vrijednosti obveznica, vlasničkih vrijednosnih instrumenata i druge imovine u europodručju te kao kolateral diljem europodručja; |
| --- | --- |

F.

budući da je uspostava sigurne imovine europodručja ključna za financijsku integraciju i razvoj unije tržišta kapitala; budući da je sigurna imovina u EU-u nužna za stvaranje integriranog, dubokog i likvidnog europskog tržišta obveznica kao središnjeg dijela unije tržišta kapitala, koje bi moglo poslužiti kao referentna vrijednost za utvrđivanje vrijednosti obveznica, vlasničkih vrijednosnih instrumenata i druge imovine u europodručju te kao kolateral diljem europodručja;

| G. | budući da većina dosad poduzetih mjera za uspostavu unije tržišta kapitala ide u pravom smjeru, iako više ciljeva nije ostvareno, te da se posljednjih godina u stvari povećala važnost bankovnog kreditiranja u usporedbi s financiranjem putem vlasničkih udjela; budući da preostaje još mnogo nedovršenog posla u pogledu konvergencije, preciznosti, učinkovitosti i pojednostavnjenja donesenih mjera; budući da je za projekt unije tržišta kapitala od ključne važnosti ambiciozna vizija, kako bi se prevladala nacionalno osjetljiva pitanja i stvorio zamah za dovršetak unije tržišta kapitala, što bi dovelo do toga da EU postane privlačno tržište za ulaganja stranog kapitala i da se poveća njegova konkurentnost na globalnim tržištima; |
| --- | --- |

G.

budući da većina dosad poduzetih mjera za uspostavu unije tržišta kapitala ide u pravom smjeru, iako više ciljeva nije ostvareno, te da se posljednjih godina u stvari povećala važnost bankovnog kreditiranja u usporedbi s financiranjem putem vlasničkih udjela; budući da preostaje još mnogo nedovršenog posla u pogledu konvergencije, preciznosti, učinkovitosti i pojednostavnjenja donesenih mjera; budući da je za projekt unije tržišta kapitala od ključne važnosti ambiciozna vizija, kako bi se prevladala nacionalno osjetljiva pitanja i stvorio zamah za dovršetak unije tržišta kapitala, što bi dovelo do toga da EU postane privlačno tržište za ulaganja stranog kapitala i da se poveća njegova konkurentnost na globalnim tržištima;

| H. | budući da je razvoj unije tržišta kapitala tijesno povezan s produbljivanjem ekonomske i monetarne unije i, posebno, dovršetkom bankovne unije; budući da u svojoj Rezoluciji od 19. lipnja 2020. naslovljenoj „Bankovna unija – godišnje izvješće za 2019” (3). Parlament pozvao na dovršetak bankovne unije stvaranjem i punom provedbom europskog sustava osiguranja depozita; budući da će i bankovna unija ostati nedovršena sve dok bude nedostajao vjerodostojan zaštitni mehanizam za Jedinstveni fond za sanaciju; poziva da se također razmotri potreba da se za europodručje u cjelini uspostavi mehanizam za fiskalnu stabilizaciju; budući da unija tržišta kapitala mora biti popraćena mjerama anticikličke politike, kako bi se diljem EU-a osigurao jednak pristup mogućnostima financiranja i ulaganja; |
| --- | --- |

H.

budući da je razvoj unije tržišta kapitala tijesno povezan s produbljivanjem ekonomske i monetarne unije i, posebno, dovršetkom bankovne unije; budući da u svojoj Rezoluciji od 19. lipnja 2020. naslovljenoj „Bankovna unija – godišnje izvješće za 2019” (3). Parlament pozvao na dovršetak bankovne unije stvaranjem i punom provedbom europskog sustava osiguranja depozita; budući da će i bankovna unija ostati nedovršena sve dok bude nedostajao vjerodostojan zaštitni mehanizam za Jedinstveni fond za sanaciju; poziva da se također razmotri potreba da se za europodručje u cjelini uspostavi mehanizam za fiskalnu stabilizaciju; budući da unija tržišta kapitala mora biti popraćena mjerama anticikličke politike, kako bi se diljem EU-a osigurao jednak pristup mogućnostima financiranja i ulaganja;

| I. | budući da je financijska regulativa, posebno u području bankarstva i revizije, nedavno mijenjana u okviru odgovora na bolest COVID-19; budući da je financiranje na tržištima kapitala potrebno kako bi se u EU-u povećao ukupni kapacitet financiranja i smanjilo oslanjanje na bankovne zajmove; budući da će dobro kapitalizirani bankovni sektor i dalje imati važnu ulogu u financiranju poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

I.

budući da je financijska regulativa, posebno u području bankarstva i revizije, nedavno mijenjana u okviru odgovora na bolest COVID-19; budući da je financiranje na tržištima kapitala potrebno kako bi se u EU-u povećao ukupni kapacitet financiranja i smanjilo oslanjanje na bankovne zajmove; budući da će dobro kapitalizirani bankovni sektor i dalje imati važnu ulogu u financiranju poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća;

| J. | budući da je nedostatak središnjeg mehanizma s lako dostupnim, pouzdanim, razumljivim i usporedivim javnim informacijama jedan od razloga zbog kojih poduzeća teško pronalaze ulagače; budući da je ulagačima teško procijeniti mlada i mala poduzeća koja tek nedugo posluju, što otežava mogućnost proboja inovativnih rješenja, posebno za mlade poduzetnike; |
| --- | --- |

J.

budući da je nedostatak središnjeg mehanizma s lako dostupnim, pouzdanim, razumljivim i usporedivim javnim informacijama jedan od razloga zbog kojih poduzeća teško pronalaze ulagače; budući da je ulagačima teško procijeniti mlada i mala poduzeća koja tek nedugo posluju, što otežava mogućnost proboja inovativnih rješenja, posebno za mlade poduzetnike;

| K. | budući da je na temelju iskustva s velikom recesijom postignut konsenzus o tome da je institucionalnu strukturu europodručja potrebno reformirati kako bi se povećala njegova sposobnost suočavanja s velikim gospodarskim šokovima; budući da je u tom pogledu u ekonomskoj literaturi najčešći zaključak da je bolja apsorpcija šokova u SAD-u ponajprije rezultat djelotvornije raspodjele privatnog rizika između tržišta kredita i kapitala; |
| --- | --- |

K.

budući da je na temelju iskustva s velikom recesijom postignut konsenzus o tome da je institucionalnu strukturu europodručja potrebno reformirati kako bi se povećala njegova sposobnost suočavanja s velikim gospodarskim šokovima; budući da je u tom pogledu u ekonomskoj literaturi najčešći zaključak da je bolja apsorpcija šokova u SAD-u ponajprije rezultat djelotvornije raspodjele privatnog rizika između tržišta kredita i kapitala;

| L. | budući da su u EU-28 mala i srednja poduzeća činila 99,8 % svih poduzeća u nefinancijskom sektoru poslovanja te da su u tom sektoru bila zaslužna za 56,4 % generirane dodane vrijednosti i 66,6 % radnih mjesta; budući da su 93 % tog sektora činila mikroproduzeća, 5 % mala, a srednja tek 0,9 % (4); |
| --- | --- |

L.

budući da su u EU-28 mala i srednja poduzeća činila 99,8 % svih poduzeća u nefinancijskom sektoru poslovanja te da su u tom sektoru bila zaslužna za 56,4 % generirane dodane vrijednosti i 66,6 % radnih mjesta; budući da su 93 % tog sektora činila mikroproduzeća, 5 % mala, a srednja tek 0,9 % (4);

| M. | budući da će socijalna i gospodarska kriza uzrokovana bolešću COVID-19 i mjerama ograničenja imati posebno negativan učinak na MSP-ove te da bi sličan učinak mogle imati i na male štediše; budući da bi se odgovorom EU-a na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 u okviru Europskog plana gospodarskog oporavka trebalo omogućiti znatno ubrizgavanje kapitala, što bi trebalo popratiti poticajima za promicanje tržišnog financiranja i smanjenje ovisnosti o bankovnom kreditiranju kako bi se povećao pristup europskih poduzeća financiranju i izgradilo otporno gospodarstvo EU-a te očuvala radna mjesta i proizvodni kapaciteti država članica; |
| --- | --- |

M.

budući da će socijalna i gospodarska kriza uzrokovana bolešću COVID-19 i mjerama ograničenja imati posebno negativan učinak na MSP-ove te da bi sličan učinak mogle imati i na male štediše; budući da bi se odgovorom EU-a na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 u okviru Europskog plana gospodarskog oporavka trebalo omogućiti znatno ubrizgavanje kapitala, što bi trebalo popratiti poticajima za promicanje tržišnog financiranja i smanjenje ovisnosti o bankovnom kreditiranju kako bi se povećao pristup europskih poduzeća financiranju i izgradilo otporno gospodarstvo EU-a te očuvala radna mjesta i proizvodni kapaciteti država članica;

| N. | budući da je zbog složenosti skandala u koji je bio uključen njemački pružatelj platnih usluga Wirecard, poduzeće s indeksa DAX 30 koje je 24. lipnja 2020. pokrenulo stečajni postupak, i kojim su otkriveni nedostaci u europskom regulatornom okviru, potrebna pažljiva procjena kako bi se utvrdilo kako je bilo moguće da se prijevara ogromnih razmjera tako dugo ne otkrije; budući da je taj nedavni skandal još jednom istaknuo potrebu za hitnim prilagodbama europske nadzorne strukture za financijsko izvješćivanje, financijske inovacije, plaćanja i povezana područja, među kojima su i revizija i sprječavanje pranja novca / financiranja terorizma; |
| --- | --- |

N.

budući da je zbog složenosti skandala u koji je bio uključen njemački pružatelj platnih usluga Wirecard, poduzeće s indeksa DAX 30 koje je 24. lipnja 2020. pokrenulo stečajni postupak, i kojim su otkriveni nedostaci u europskom regulatornom okviru, potrebna pažljiva procjena kako bi se utvrdilo kako je bilo moguće da se prijevara ogromnih razmjera tako dugo ne otkrije; budući da je taj nedavni skandal još jednom istaknuo potrebu za hitnim prilagodbama europske nadzorne strukture za financijsko izvješćivanje, financijske inovacije, plaćanja i povezana područja, među kojima su i revizija i sprječavanje pranja novca / financiranja terorizma;

| O. | budući da unija tržišta kapitala treba mobilizirati potražnju među malim štedišama; budući da je za postizanje tog cilja potrebno da mali ulagatelji osjete promjene u investicijskoj kulturi; budući da će do takve promjene doći tek kada mali ulagatelji budu uvjereni da je ulaganje u tržišta kapitala poželjno, a rizici kojima je ono podložno prihvatljivi i jasno definirani; budući da bi Komisija trebala istražiti dodatne mogućnosti za informiranje o koristima projekta unije tržišta kapitala, na primjer promjenom naziva kako bi se odrazila izravna veza između štednje građana EU-a i ulaganja u gospodarski rast i oporavak u razdoblju nakon COVID-a, kako je predložila skupina na visokoj razini Next CMU; |
| --- | --- |

O.

budući da unija tržišta kapitala treba mobilizirati potražnju među malim štedišama; budući da je za postizanje tog cilja potrebno da mali ulagatelji osjete promjene u investicijskoj kulturi; budući da će do takve promjene doći tek kada mali ulagatelji budu uvjereni da je ulaganje u tržišta kapitala poželjno, a rizici kojima je ono podložno prihvatljivi i jasno definirani; budući da bi Komisija trebala istražiti dodatne mogućnosti za informiranje o koristima projekta unije tržišta kapitala, na primjer promjenom naziva kako bi se odrazila izravna veza između štednje građana EU-a i ulaganja u gospodarski rast i oporavak u razdoblju nakon COVID-a, kako je predložila skupina na visokoj razini Next CMU;

| P. | budući da prema nedavnim izvješćima i anketama među potrošačima (5) većina europskih malih ulagatelja ima preferencije u pogledu održivosti i pri donošenju odluka o ulaganju želi uzeti u obzir okolišne, socijalne ili upravljačke čimbenike i rizike, ali im se rijetko nude kompatibilni proizvodi; |
| --- | --- |

P.

budući da prema nedavnim izvješćima i anketama među potrošačima (5) većina europskih malih ulagatelja ima preferencije u pogledu održivosti i pri donošenju odluka o ulaganju želi uzeti u obzir okolišne, socijalne ili upravljačke čimbenike i rizike, ali im se rijetko nude kompatibilni proizvodi;

| Q. | budući da su tržišna kretanja koja su posljedica pandemije COVID-a19 predstavljala ispitivanje otpornosti cijelog financijskog ekosustava „u stvarnosti” te da bi trebala uslijediti detaljna procjena koristi i nedostataka postojećih pravila EU-a o financijskoj stabilnosti i financijskom nadzoru; |
| --- | --- |

Q.

budući da su tržišna kretanja koja su posljedica pandemije COVID-a19 predstavljala ispitivanje otpornosti cijelog financijskog ekosustava „u stvarnosti” te da bi trebala uslijediti detaljna procjena koristi i nedostataka postojećih pravila EU-a o financijskoj stabilnosti i financijskom nadzoru;

| R. | budući da izlazak Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije dovodi do strukturnih promjena u financijskom sustavu EU-a; budući da će tržišta kapitala EU-a nakon Brexita imati policentrični karakter, što vodi prema većem riziku od fragmentacije u EU-u; ističe važnost promicanja politika i mjera, uključujući čvrst stav prema pristupu trećih zemalja tržištu EU-a i dinamičan sustav praćenja režima istovjetnosti, kojima se osiguravaju otpornost, povezivost i konkurentnost financijskih tržišta EU-a, kao i njihova stabilnost i jednaki uvjeti za sve; budući da će, kako bi se zajamčili jednaki uvjeti, istovjetnost moći biti priznata jedino ako se smatra da regulatorni i nadzorni režim i standardi određene treće zemlje ispunjavaju relevantne zahtjeve utvrđene u zakonodavstvu EU-a; |
| --- | --- |

R.

budući da izlazak Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije dovodi do strukturnih promjena u financijskom sustavu EU-a; budući da će tržišta kapitala EU-a nakon Brexita imati policentrični karakter, što vodi prema većem riziku od fragmentacije u EU-u; ističe važnost promicanja politika i mjera, uključujući čvrst stav prema pristupu trećih zemalja tržištu EU-a i dinamičan sustav praćenja režima istovjetnosti, kojima se osiguravaju otpornost, povezivost i konkurentnost financijskih tržišta EU-a, kao i njihova stabilnost i jednaki uvjeti za sve; budući da će, kako bi se zajamčili jednaki uvjeti, istovjetnost moći biti priznata jedino ako se smatra da regulatorni i nadzorni režim i standardi određene treće zemlje ispunjavaju relevantne zahtjeve utvrđene u zakonodavstvu EU-a;

| S. | budući da financijska tehnologija ima potencijal biti u skladu s određenim potrebama MSP-ova i malih ulagača, time što omogućuje decentralizirane načine poslovanja i poboljšanja u pogledu učinkovitosti; |
| --- | --- |

S.

budući da financijska tehnologija ima potencijal biti u skladu s određenim potrebama MSP-ova i malih ulagača, time što omogućuje decentralizirane načine poslovanja i poboljšanja u pogledu učinkovitosti;

Financiranje poslovanja

| 1. | prima na znanje komunikaciju Komisije od 24. rujna 2020. naslovljenu „Unija tržišta kapitala za građane i poduzeća – novi akcijski plan” (COM(2020)0590); ustraje u tome da je za pružanje doprinosa gospodarskom i društvenom oporavku nakon pandemije bolesti COVID-19 potrebno dovršiti uniju tržišta kapitala; traži od Komisije da se snažnije obveže na postizanje stvarnog napretka u pitanjima kao što su nadzor, oporezivanje i stečajni zakoni, koja i dalje predstavljaju velike prepreke istinskoj integraciji tržišta kapitala EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na uklanjanje prepreka i prekomjerne birokracije, kada je to moguće, što se odnosi i na pojednostavnjenje i proporcionalniju primjenu zakonodavstva gdje je to relevantno i poticajno za financijsku stabilnost, kako bi se diversificirali izvori financiranja za europska poduzeća, s posebnim naglaskom na MSP-ove, uključujući novoosnovana poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, te kako bi se promicala njihova mogućnost pristupa tržištima vlasničkih instrumenata te pristup raznovrsnijim, dugoročnijim i konkurentnijim mogućnostima ulaganja za male i velike ulagatelje; ističe da je potrebno smanjiti postojeći visoki udio financiranja kreditiranjem; ističe da trenutačna situacija europska poduzeća, a posebno MSP-ove, čini slabijima i ranjivijima; poziva na uvođenje „MSP testa” za procjenu učinka svake inicijative u okviru unije tržišta kapitala na ta poduzeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da su među nužnim mjerama kojima će se zajamčiti pristup financijskim tržištima za MSP-ove, uključujući novoosnovana poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, olakšavanje investicijskih istraživanja, pojednostavnjenje definicije MSP-ova u relevantnom zakonodavstvu EU-a i pojednostavnjenje zahtjeva za izdavanje; poziva države članice na rebalans povlaštenog poreznog tretmana duga u odnosu na vlasničke instrumente; podržava reviziju režima Direktive o tržištima financijskih instrumenata (MiFID II) radi poticanja istraživanja ulaganja malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da izradi zakonodavni prijedlog o „europskim osiguranim obveznicama” kao novom instrumentu financiranja s dvostrukom zaštitom za banke kojim bi se mogao poboljšati pristup financiranju za mala i srednja poduzeća diljem EU-a; podsjeća da bi europske osigurane obveznice mogle biti usmjerene na konkretne ciljeve, primjerice na pružanje potpore malim i srednjim poduzećima pri prijelazu na konkurentnije i održivije gospodarstvo te na usmjeravanje sredstava u realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da ojača obveze banaka u pogledu davanja povratnih informacija u slučaju odbijanja zahtjeva za kreditiranje malih i srednjih poduzeća jer bi sveobuhvatnije povratne informacije mogle pružiti priliku malim i srednjim poduzećima kojima je odbijen zahtjev da prilagode svoj poslovni pristup i dobiju nova saznanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na daljnju integraciju i poboljšanje europskih tržišta kapitala kako bi ih se učinilo što privlačnijima, konkurentnijima i otpornijima, posebno u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe ključnu važnost jačanja sposobnosti europodručja za apsorpciju rizika; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da zemlje europodručja mogu poboljšati svoje unutarnje kapacitete za suočavanje s makroekonomskim šokovima, posebno djelotvornim smanjenjem slabosti u svojim gospodarstvima, bankarskim sektorima i javnim financijama; nadalje smatra da gospodarsku otpornost treba poboljšati strukturnim reformama kojima se podupire potencijalni rast i povećava fleksibilnost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da su učinkovita i integrirana financijska tržišta ključni preduvjet za učinkovitu podjelu privatnog rizika u europodručju; smatra da bi istinska unija tržišta kapitala mogla znatno doprinijeti diversifikaciji i smanjenju rizika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | konstatira pad tržišta inicijalnih javnih ponuda (IPO), što je odraz njihove ograničene privlačnosti, posebno za manja poduzeća; ističe da su MSP-ovi u tom pogledu suočeni s nerazmjernim administrativnim opterećenjima i troškovima usklađivanja povezanima sa zahtjevima za uvrštavanje; smatra da bi se učinkovitost i stabilnost financijskih tržišta trebala poboljšati i da bi se trebalo olakšati uvrštavanje poduzeća na burzu; potiče stvaranje i prioritiziranje velikog privatnog paneuropskog fonda, fonda za inicijalne javne ponude (IPO), u svrhu podupiranja MSP-ova; napominje da je potrebno zajamčiti privlačno okruženje za MSP-ove, i u fazi prije i u fazi poslije inicijalne javne ponude; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja ideju foruma na visokoj razini o uspostavi europske jedinstvene pristupne točke (ESAP) kako bi se objedinile informacije o trgovačkim društvima u EU-u povezivanjem postojećih nacionalnih registara i registara EU-a te baza podataka o trgovačkim društvima, kako bi se pomoglo poduzećima, posebno onima u manjim državama članicama, da privuku ulagače; ističe da bi poduzećima trebalo omogućiti kontrolu nad dostupnošću njihovih podataka u ESAP-u; poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o europskoj jedinstvenoj pristupnoj točki za financijske i nefinancijske informacije u pogledu i uvrštenih i neuvrštenih poduzeća iz EU-a, poštujući pritom, gdje je primjenjivo, načelo proporcionalnosti; poziva Komisiju da uskladi zahtjeve u pogledu transparentnosti iz Direktive o nefinancijskom izvješćivanju s onima iz Uredbe o taksonomiji i Uredbe o objavama povezanima s održivosti u sektoru financijskih usluga; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva da se razmotri odvraća li postupanje s manjinskim udjelima društava kćeri u skladu s Uredbom o kapitalnim zahtjevima (CRR) od uvrštavanja na burzu, imajući pritom na umu razloge za zabrinutost u pogledu financijske stabilnosti i pitanje dodane vrijednost za financiranje realnog gospodarstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na ubrzavanje razvoja tržišta poduzetničkog kapitala (VC) i privatnih tržišta vlasničkih instrumenata u okviru jedinstvenog i transparentnog okvira za europske fondove poduzetničkog kapitala ((EuVECA) (6), povećanjem dostupnosti financiranja za ulaganja poduzetničkim kapitalom i razvojem većih fondova poduzetničkog kapitala za rane i kasnije faze, planova poreznih poticaja za poduzetnički kapital i ulaganja poslovnih anđela te za aktivna tržišta za inicijalne javne ponude poduzeća koja su dobila potporu poduzetničkog kapitala; naglašava da bi ti programi poreznih poticaja trebali biti osmišljeni tako da budu ekonomski i socijalno održivi i odgovorni te da podliježu sustavnom praćenju i evaluaciji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe potrebu za povećanjem transparentnosti i smanjenjem fragmentacije na europskim tržištima poduzetničkog kapitala; ističe da je potrebno ojačati europske fondove za dugoročna ulaganja (ELTIF), europske fondove poduzetničkog kapitala i europske fondove za socijalno poduzetništvo (EuSEF) kako bi se razvili paneuropski instrumenti za privatni vlasnički kapital; podržava reviziju Uredbe (EU) 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja (7), uključujući analizu mogućih ciljanih prilagodbi povezanih bonitetnih kalibracija u regulatornim okvirima za bankarstvo i osiguravajuća društva, vodeći pritom računa o zaštiti financijske stabilnosti, kako bi se na taj način malim ulagateljima omogućilo da sudjeluju u dugoročnom financiranju neuvrštenih poduzeća, infrastrukturnim projektima i održivim ulaganjima i tako iskoristio puni potencijal ELTIF-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na provedbu mjera za revitalizaciju tržišta sekuritizacije u Europi tako da ih se učini privlačnima za izdavatelje i ulagače; poziva europska nadzorna tijela i Komisiju da dovrše sve regulatorne tehničke standarde; poziva na pojednostavljenje i racionalizaciju regulatornih zahtjeva za objavljivanje, jednostavne, transparentne i standardizirane kriterije i provjere te na pružanje jednostavnih parametara osjetljivih na rizik za procjenu prijenosa značajnog rizika; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prima na znanje prijedloge o sekuritizaciji predstavljene 24. srpnja 2020. u okviru paketa za oporavak tržišta kapitala; traži od Komisije da procijeni kako bi ciljane izmjene Uredbe o sekuritizaciji mogle osloboditi kapacitet za financiranje, kako bi se izbjeglo smanjenje kreditiranja europskih banaka uz istodobno rješavanje pitanja financijske stabilnosti, s obzirom na to da priroda nekih sintetskih sekuritizacija može dovesti do specifičnih bonitetnih i sistemskih rizika; stajališta je da bi takva ciljana procjena mogla sadržavati ponovno usklađivanje pristupa novčanim i bilančnim sintetskim sekuritizacijama te regulatornom kapitalu i likvidnosti s pristupom pokrivenim obveznicama i zajmovima, kao i preispitivanje zahtjeva za objavljivanje i dubinsku analizu za sekuritizaciju trećih strana, pokrivene obveznice te jednostavnu, transparentnu i standardiziranu (STS) sekuritizaciju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da procijeni učinak potencijalnih ciljanih mjera na financijsku stabilnost, usklađivanje i pojednostavnjenje zakonodavstva o tržištu vrijednosnih papira, da olakša brz oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, olakša ulaganja u realno gospodarstvo, posebno u MSP-ove, te da novim sudionicima i novim proizvodima omogući ulazak na tržište, vodeći računa o zaštiti potrošača i integritetu tržišta uz istodobno poticanje prekograničnih vlasničkih ulaganja i trgovine; nadalje, poziva Komisiju da procijeni je li potrebno preispitati Uredbu o tržištima financijskih instrumenata (MiFIR), uključujući obvezu u pogledu trgovanja dionicama (STO) i obvezu u pogledu trgovanja izvedenicama (DTO), kako bi se uklonili eventualni problemi koji bi mogli utjecati na sposobnost poduzeća iz EU-a da prikupe kapital u ovom trenutku, posebno s obzirom na kraj prijelaznog razdoblja između EU-a i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali zbog toga što je tržište EU-a za skupno financiranje nedovoljno razvijeno u odnosu na druga velika gospodarstva; pozdravlja novi jedinstveni skup kriterija za pravila na razini EU-a dogovoren u prosincu 2019. (2018/0048(COD)) kako bi se pomoglo u rješavanju te situacije i potaknulo prekogranično financiranje poslovanja; traži od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) i Komisije da pomno prate provedbu novih pravila kako bi reagirali i predložili promjene ako se ne uoče znatnija poboljšanja skupnog financiranja kao alternativnog oblika financiranje malih i srednjih poduzeća; traži od Komisije i država članica da MSP-ove aktivno obavještavaju o alternativnim financijskim instrumentima koji su im dostupni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da istraži inicijative za poticanje radničkog dioničarstva kako bi se promicalo izravno sudjelovanje malih štediša u financiranju gospodarstva te kao alat za poboljšanje korporativnog upravljanja i pomoć u razvoju kulture privatnog vlasničkog kapitala; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da promiče izravno sudjelovanje malih štediša u financiranju gospodarstva, uzimajući u obzir mogućnost povrata na ulaganje za male ulagatelje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da u svjetlu krize uzrokovane bolešću COVID-19 i Brexita preispita propise o disciplini namire iz Uredbe o namiri i središnjim depozitorijima vrijednosnih papira (CSDR); |
| --- | --- |

21.

Promicanje dugoročnih i prekograničnih ulaganja te financijskih proizvoda

| 22. | poziva države članice da izmijene svoje nacionalne porezne okvire kako bi se smanjile porezne prepreke za prekogranična ulaganja, među ostalim i postupcima za prekogranični povrat poreza po odbitku na dividende ulagateljima, uključujući male ulagatelje, u slučajevima u kojima bi inače moglo doći do dvostrukog oporezivanja; smatra da bi se takvi postupci trebali središnje poravnavati, putem paneuropske digitalne platforme, i da bi ulagateljima trebali omogućiti da u stvarnom vremenu utvrde svoj povrat na ulaganje; poziva države članice da blisko surađuju s OECD-om i njegovim projektom za ugovorna oslobođenja i poboljšanje usklađenosti (TRACE), da uravnoteže povlašteni porezni tretman duga kojim se penalizira financiranje inovacija privatnim ulaganjima te da potiču mogućnosti dugoročnog ulaganja za ulagače kako bi se građanima EU-a pomoglo da ostvare bolji povrat na dugoročnu štednju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mišljenja je da bi jednostrane izmjene nacionalnih poreznih okvira unutar EU-a radi smanjenja poreznih prepreka prekograničnim ulaganjima dodatno povećale broj različitih poreznih pravila koja trgovačka društva moraju poštovati kada posluju prekogranično, što bi povećalo troškove i pružilo dodatne mogućnosti za izbjegavanje plaćanja poreza; ponavlja svoj poziv državama članicama da se dogovore o istovremenom usvajanju prijedloga o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit (CCCTB) te da pritom uzmu u obzir mišljenje Parlamenta koje već uključuje koncept virtualnog stalnog poslovnog nastana i formule za raspodjelu; poziva države članice da premoste razlike u stajalištima o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit, s obzirom na važnost tog instrumenta za stvaranje okvira kojim se potiče sigurnost, sprečava dvostruko oporezivanje i smanjuju administrativni troškovi, čime će se povećati prekogranična ulaganja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe važnost povećanja pravne sigurnosti za prekogranična ulaganja povećanjem učinkovitosti i djelotvornosti nacionalnih stečajnih postupaka te daljnjim usklađivanjem pravila o korporativnom upravljanju, što uključuje zajedničku definiciju „dioničara”, kako bi se olakšalo ostvarivanje prava dioničara i njihovo ulaganje u trgovačka društva diljem EU-a; ističe važnost pružanja pouzdanog okvira pravne zaštite za prekogranična ulaganja unutar EU-a po raskidu bilateralnih ugovora o ulaganju unutar EU-a; poziva Komisiju da u tom smislu predloži zakonodavne inicijative i/ili izda preporuke državama članicama, prema potrebi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe važnost dugoročnih ulaganja sudionika na financijskim tržištima u vlasnički kapital za potporu neovisnim europskim poduzećima u Uniji, snažne i otporne strateške sektore, održivi gospodarski rast i blagostanje u korist građana EU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava potrebu za daljnjim napretkom u provedbi uistinu jedinstvenih pravila za financijske usluge na unutarnjem tržištu, što uključuje i zajedničke definicije i standarde o održivom financiranju; poziva Komisiju i europska nadzorna tijela da se usredotoče na uporabu alata za usklađivanje supervizorskih postupaka i da povećaju njihovu djelotvornost; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava, s obzirom na goleme demografske promjene s kojima je Unija suočena, potrebu za promicanjem mirovinskog osiguranja, posebno kada je riječ o mirovinama iz drugog i trećeg stupa; pozdravlja paneuropski osobni mirovinski proizvod (PEPP); konstatira da je PEPP dobrovoljni proizvod koji je komplementaran nacionalnim javnim mirovinskim fondovima; podsjeća da će porezni tretman biti ključan element za razvoj PEPP-ova u budućnosti; podsjeća na preporuku Komisije od 26. lipnja 2017. u kojoj se države članice poziva da zajamče da PEPP-ovi podliježu jednakom oporezivanju kao i nacionalni mirovinski proizvodi, kako bi postali opcija za štediše; poziva na to da se prije sljedeće zakonodavne revizije Uredbe o PEPP-u provede temeljita evaluacija tržišta paneuropskih osobnih mirovinskih proizvoda koja će se temeljiti na dokazima, pa i u pogledu postojanja jednakih uvjeta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče države članice da promiču mirovinske sustave koji se temelje na kapitaliziranoj štednji kao način za produbljivanje izvora europskog kapitala dostupnog za dugoročna ulaganja te da poboljšaju tržišnu dinamiku i poticaje za ulaganja; smatra da bi se mirovine koje se temelje na kapitaliziranoj štednji trebale revitalizirati i učiniti privlačnijima; poziva na poduzimanje mjera za prevladavanje prepreka za supostojanje javnih i privatnih mirovinskih sustava; potiče sudjelovanje ulagača u dugoročnim proizvodima putem politika poreznih poticaja osmišljenih kako bi se ostvario pozitivan gospodarski i socijalni učinak i promicali jednaki uvjeti za sve ponuditelje i vrste proizvoda; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potiče Komisiju da u okviru Direktive o subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) razmotri uvođenje režima EU-a „de minimis” ili režima izuzeća za profesionalne i/ili poluprofesionalne ulagatelje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da je Direktivu o solventnosti II potrebno revidirati do kraja 2020. te da će Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA), nakon konzultacija s različitim dionicima, Komisiji dati tehničke savjete, uključujući u pogledu iskustava stečenih u pogledu izbijanja bolesti COVID-19, osobito u vezi s pokrivanjem rizika povezanih s pandemijom; traži od Komisije i EIOPA-e da na temelju ciljane procjene učinka ocijene moguće koristi i bonitetnu opravdanost prilagodbe kapitalnih zahtjeva za ulaganja u vlasnički kapital i privatni dug, posebno za MSP-ove, potencijalno preko pristupa internog modela, kako bi se osiguralo da kapitalni zahtjevi za osiguravatelje i mirovinske fondove ne obeshrabruju dugoročna ulaganja; potiče brzo ukidanje nacionalnih izuzeća i smanjenje prekomjerne regulacije u nacionalnoj provedbi Direktive Solventnost II; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe potrebu za stvaranjem i poticanjem dostupnosti prikladne održive imovine; potiče Komisiju da predloži zakonodavnu inicijativu za standard EU-a za zelene obveznice; poziva na daljnje rasprave o stvaranju europske sigurne imovine na temelju evaluacije prijedloga o vrijednosnim papirima osiguranim državnim obveznicama koju će provesti Komisija te mogućih razvoja događaja, kako bi se ojačala međunarodna uloga eura, stabiliziralo financijska tržišta i bankama omogućilo da diversificiraju svoje portfelje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da su adekvatna bonitetna pravila kojima se osigurava sposobnost apsorbiranja gubitaka ključna za očuvanje financijske stabilnosti, te da je u isto vrijeme potrebno težiti ravnoteži kako bi se osiguralo unapređenje sposobnosti financijskih institucija da ulažu i pozajmljuju realnom gospodarstvu kao i unapređenje globalne konkurentnosti EU-a; poziva Komisiju da pri provedbi finaliziranih standarda Basel III posveti adekvatnu pozornost ponderima rizika koji se primjenjuju na ulaganja banaka u vlasnički kapital, posebno na dugoročni vlasnički kapital MSP-ova; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da bi unija tržišta kapitala trebala biti dosljedna i usklađena s europskim zelenim planom, a posebno s Planom ulaganja za održivu Europu i taksonomijom EU-a za održive aktivnosti; smatra da bi se preko unije tržišta kapitala ulaganja trebalo usmjeravati prema ekološki prihvatljivim i konkurentnim projektima, čime bi se doprinijelo programu EU-a za održivost; |
| --- | --- |

33.

Arhitektura tržišta

| 34. | naglašava da je potrebna učinkovita i djelotvorna suradnja između europskih i nacionalnih nadzornih tijela kako bi se prevladale njihove različitosti i kako bi se zajednički radilo na istinskoj konvergenciji nadzora u cilju promicanja zajedničkog europskog modela nadzora i provedbe, pod vodstvom Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), u svrhu smanjenja postojećih prepreka prekograničnim financijskim operacijama; konstatira važnost ESMA-e, EIOPA-e i Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) u tom procesu, uz poštovanje uloge koju imaju nacionalna nadležna tijela, kako je utvrđeno u nedavno usuglašenoj reviziji Europskog sustava financijskog nadzora (ESFS); nadalje, podsjeća da je potrebna reforma upravljačke strukture europskih nadzornih tijela kako bi ona postala neovisnija o nacionalnim nadzornim tijelima; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da, s ciljem mogućeg povećanja učinkovitosti, razmotri postupno dodjeljivanje izravnih nadzornih ovlasti ESMA-i, uključujući izravni nadzor nad određenim tržišnim segmentima kao što su središnje druge ugovorne strane i središnji depozitoriji vrijednosnih papira u EU-u te europska jedinstvena pristupna točka, kao i veće ovlasti za intervencije u pogledu proizvoda; također naglašava potrebu za imenovanjem jedinstvenog europskog nadzornog tijela, u suradnji s relevantnim nacionalnim nadležnim tijelima, na temelju zajedničkih pravila i intervencijskih ovlasti u pogledu proizvoda, radi nadzora aktivnosti povezanih s kriptoimovinom sa znatnim prekograničnim elementom u EU-u; |
| --- | --- |

35.

| 36. | izražava zabrinutost u pogledu nedavnog skandala u koji je bilo uključeno njemačko FinTech poduzeće Wirecard; u tom pogledu traži od Komisije i nadležnih tijela EU-a da analiziraju u kojoj se mjeri taj skandal može pripisati nedostacima u regulatornom okviru EU-a u području revizije i nadzora te jesu li nacionalna nadzorna tijela i nadzorna tijela EU-a dovoljno opremljena za učinkovit nadzor velikih prekograničnih financijskih institucija sa složenim poslovnim modelima koji uključuju različite jurisdikcije u trećim zemljama i višestruke korporativne slojeve; poziva da se iz tog slučaja izvuku zaključci kada je riječ o daljnjem razvoju regulatornog i nadzornog okvira EU-a, a posebno akcijskog plana za uniju tržišta kapitala; smatra da bi se u tim zaključcima trebalo pozabaviti pitanjem je li se izravnim nadzorom na europskoj razini u određenim područjima mogao spriječiti taj neuspjeh te bi li ambiciozna reforma upravljanja europskim nadzornim tijelima, s jačom ulogom u smanjenju postojećih prepreka prekograničnim financijskim operacijama, bila opravdana; Komisiju posebice ponovno poziva da prouči načine da se poboljša funkcioniranje računovodstvenog sektora, među ostalim putem zajedničkih revizija; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da su konkurentnost, izbor i pristup tržišnim infrastrukturama diljem EU-a temeljna načela na kojima se bazira raznolikost mehanizama trgovanja u uniji tržišta kapitala, osim ako bi se takvim pristupom ugrozila financijska stabilnost; sa zabrinutošću primjećuje da se tijekom proteklih godina sve veći udio trgovinskih tokova prebacio na mjesta trgovanja s ograničenim zahtjevima u pogledu transparentnosti te ističe da takvo trgovanje istinski ne doprinosi utvrđivanju cijena; napominje da su razine bilateralnog trgovanja izvan mjesta trgovanja i dalje visoke; zalaže se za istinski pomak prema konkurentnom trgovanju u okvirima burze na europskim tržištima vlasničkih instrumenata i izvedenica, uz istodobno jamčenje ravnopravnih uvjeta za različita mjesta trgovanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da dobro financirani subjekti civilnog društva i predstavnici potrošača u području financijskih usluga mogu kreatorima politika i regulatornim tijelima pružiti neprocjenjiv uvid i neovisnu procjenu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da je potrebno ostvariti napredak u pogledu zajedničkih europskih standarda kako bi se smanjio rizik od fragmentacije koji proizlazi iz primjene nacionalnih mogućnosti i diskrecijskih prava; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primjećuje da je regulacija financijskih usluga vrlo složen pothvat, koji se odvija na međunarodnoj, europskoj i nacionalnoj razini; potiče sve relevantne aktere da pronađu rješenje za tu složenost kako bi se osigurala proporcionalnost financijske regulacije i uklonila nepotrebna administrativna opterećenja; također napominje da proporcionalnost financijskih propisa ponekad može dovesti do povećane složenosti te poziva Komisiju i države članice da se obvežu na ulaganje znatnih napora u racionaliziranje i usklađivanje postojećih i budućih pravila preko postupnog ukidanja nacionalnih izuzeća kada je to primjereno i sprečavanjem prerevnog donošenja propisa na temelju prava EU-a na nacionalnoj razini; ističe da se propisima s jasnim rokovima za prijelaz i postupnim ukidanjem postojećih režima može otvoriti neometan i stabilan put prema regulatornoj konvergenciji; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ponavlja poziv koji je u svojoj Rezoluciji od 19. siječnja 2016. o pregledu stanja i izazovima u regulaciji financijskih usluga u EU-u uputio Komisiji, a u kojem od nje traži da svakih pet godina i u suradnji s europskim nadzornim tijelima, jedinstvenim nadzornim mehanizmom (SSM) i Europskim odborom za sistemske rizike (ESRB) provede sveobuhvatnu kvantitativnu i kvalitativnu procjenu kumulativnog učinka regulacije financijskih usluga EU-a na financijska tržišta i njihove sudionike na razini EU-a i država članica kako bi se utvrdili nedostaci i rupe u zakonu, procijenila uspješnost, efektivnost i učinkovitost financijskih usluga, osiguralo da se ne koči pošteno tržišno natjecanje i razvoj gospodarstva, te da o navedenome izvijesti Parlament; izražava žaljenje zbog toga što do sada nije provedena takva procjena; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da predstavi detaljan plan za jačanje otpornosti financijskog ekosustava, te da pri tome izvuče pouke iz pozitivnih strana i nedostataka postojećeg pravilnika EU-a o financijskoj stabilnosti i financijskom nadzoru, koji su utvrđeni tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19; prima na znanje nedavne preporuke ESRB-a, posebno o likvidnosnim rizicima koji proizlaze iz maržnih poziva i likvidnosnim rizicima u investicijskim fondovima; |
| --- | --- |

42.

Mali ulagači

| 43. | ističe činjenicu da bez široke baze ulagača nema ni zdravog tržišta; zabrinut je zbog tog što je angažman malih ulagača na financijskim tržištima i dalje slab; konstatira da je potrebno povećati portfelj adekvatnih ulagačkih opcija za male ulagače; poziva na provedbu mjera za promicanje malih ulaganja s obzirom na demografske izazove s kojima se EU suočava na način da se poveća sudjelovanje malih ulagača u tržištima kapitala preko privlačnijih, transparentnijih i primjerenijih osobnih mirovinskih proizvoda; poziva na provedbu inicijativa koje su posebno usmjerene na male ulagače, a koje uključuju omogućavanje razvoja neovisnih internetskih alata EU-a za usporedbu, kako bi se malim ulagačima pomoglo da utvrde koji su proizvodi za njih najprikladniji u smislu rizika, povrata ulaganja i vrijednosti za njihove konkretne potrebe i preferencije, te koje su usmjerene na promicanje poticaja za konkurentne proizvode u području okolišnih, socijalnih i upravljačkih kriterija i proizvode koji su obično povezani s većom vrijednošću za novac; |
| --- | --- |

43.

| 44. | izražava žaljenje i zabrinutost zbog toga što su odredbe o zaštiti potrošača i ulagača u nekoliko sektorskih zakonodavnih akata EU-a o financijskim uslugama loše usklađene, što dovodi do nepotrebne složenosti za financijske posrednike i male ulagače; poziva Komisiju da usvoji horizontalniji i usklađeniji pristup zaštiti potrošača i ulagača u zakonodavstvu EU-a o financijskim uslugama, prilagođen zelenoj i digitalnoj transformaciji, kako bi se osigurala učinkovita i dosljedna razina zaštite u pogledu svih financijskih proizvoda i pružatelja financijskih usluga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe važnost jačanja povjerenja ulagača u tržišta kapitala, koju omogućuje dobra zaštita ulagača, a podupiru financijski pismeni sudionici na tržištu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe potrebu za ravnopravnim uvjetima za poduzeća koja pružaju financijske usluge i poduzeća koja se bave digitalnom tehnologijom, pod uvjetom da se ne primjenjuje jedno rješenje za sve; naglašava da bi se svim poduzećima trebao omogućiti pristup financijskim tržištima u skladu s načelom „ista pravila za istu vrstu poslovanja”; napominje da je to načelo posebno važno u područjima financijske tehnologije i financijskih inovacija te da bi uzajamni pristup financijskim podacima trebao biti u ravnoteži s potrebom za ravnopravnim uvjetima za sve pružatelje usluga i sve vrste proizvoda; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava da je jedinstveno tržište maloprodajnih financijskih usluga u velikoj mjeri nedovoljno razvijeno; konstatira da je prekogranična kupnja proizvoda maloprodajnih financijskih usluga kao što su hipotekarni krediti ili proizvodi osiguranja vrlo neuobičajena i puna prepreka; smatra da bi sudionici na maloprodajnom tržištu trebali moći lako iskoristiti prednosti jedinstvenog tržišta kako bi ostvarili prekogranični pristup proizvodima maloprodajnih financijskih usluga u cilju osiguravanja većeg izbora i boljih proizvoda; poziva Komisiju da izradi novi akcijski plan za maloprodajne financijske usluge kojim se utvrđuje ambiciozna strategija za uklanjanje prepreka za prekogranične maloprodajne financijske usluge, uz ukidanje nepotrebnih i prekomjernih naknada za takve usluge; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva da se unaprijedi objavljivanje i usporedivost ključnih informacija i da se uklone obmanjujuće informacije u zakonodavstvu o upakiranim investicijskim proizvodima za male ulagatelje (PRIIP-ovi), što bi se trebalo riješiti u sljedećoj reviziji; očekuje da će se u zakonodavstvu o PRIIP-ovima 2. razine u pogledu ključnih informacija za ulagače poštovati zakonodavstvo 1. razine, posebno u pogledu pružanja točnih, poštenih, jasnih i nezavaravajućih predugovornih informacija i metodologija povezanih sa scenarijima uspješnosti, kao i jamčenja usporedivosti različitih investicijskih proizvoda; napominje da je važno osigurati da informacije o prijašnjim rezultatima budu dostupne ulagačima, ali i da se prijašnji rezultati ne mogu upotrijebiti kao pokazatelj za predviđanje budućih povrata ulaganja; izražava žaljenje zbog kašnjenja u donošenju zakonodavstva o PRIIP-ovima 2. razine, koje će se preklapati s prvom revizijom PRIIP-ova, čime se povećavaju pravna nesigurnost i troškovi za dionike; ustraje u tome da bi se predstojećom revizijom trebali predvidjeti standardizirani i strojno čitljivi dokumenti o objavi, čime bi se omogućila usporedivost na digitalno pristupačan način; poziva Komisiju i europska nadzorna tijela da usklade svoje prijedloge za izmjene 1. i 2. razine na način kojim se jamči visok stupanj predvidljivosti i za posrednike i za male ulagače; |
| --- | --- |

48.

| 49. | apelira na Komisiju da razjasni razliku između profesionalnih i malih ulagača na svim razinama MiFID-a i tako omogući da se postupanje s klijentima prilagodi u skladu s njihovim znanjem i iskustvom na tržištima; smatra da je važno malim ulagačima omogućiti da ih se, na njihov zahtjev i u skladu s jasnim kriterijima, smatra profesionalnim ulagačima; traži od Komisije da razmotri bi li uvođenje kategorije poluprofesionalnih ulagača bolje odgovaralo stvarnosti sudjelovanja na financijskim tržištima te da na temelju svojih nalaza ocijeni je li uvođenje takve kategorije potrebno ili ne; alternativno tome, traži od Komisije da razmotri veću fleksibilnost u kategorizaciji klijenata, i to putem mogućnosti izuzeća za određene obveze i mogućnosti odabira sudjelovanja za određene klijente, ili da postojeće kriterije za profesionalne ulagače učini učinkovitijima; |
| --- | --- |

49.

| 50. | prima na znanje da je trenutačni okvir za izvještavanje u okviru MiFID-a II i Uredbe o infrastrukturi europskog tržišta (EMIR) vrlo skup i složen te da ometa učinkovitost sustava; smatra da bi trebalo razmotriti njegovo pojednostavljenje, pri čemu se u potpunosti treba uzeti u obzir postojeće iskustvo, razmotriti pojednostavljenja zakonodavstva i zajamčiti da se time ni na koji način neće ugroziti ciljeve MiFID-a II i EMIR-a te da se ne narušavaju pravila o integritetu tržišta, transparentnosti, zaštiti potrošača i financijskoj stabilnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva na izmjene zakonodavstva kako bi se osigurao pristup neovisnom savjetovanju financijskih posrednika bez neopravdanog promicanja internih financijskih proizvoda i uz detaljnu ocjenu proizvoda niza proizvođača te kako bi se osiguralo pošteno i transparentno stavljanje financijskih proizvoda na tržište; napominje da je ESMA-in stav o mogućoj zabrani poticaja nijansiran te poziva Komisiju da istraži alternativne pristupe sa sličnim utjecajem na usklađivanje interesa u cijelom distribucijskom lancu; slaže se da bi trebalo dodatno ispitati ulogu poticaja u posredovanju i distribuciji kako bi se osiguralo da ne dolazi do sukoba interesa te da se ulagačima na pravedan, transparentan i primjeren način pružaju financijski savjeti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe da je tajna kupnja važan nadzorni alat kojim se može znatno poboljšati dosljednost i učinkovitost zaštite potrošača diljem EU-a; poziva ESMA-u da u potpunosti iskoristi svoje nove koordinacijske ovlasti na način da promiče primjenu tajne kupnje diljem EU-a kako bi se utvrdile zavaravajuće prodajne prakse i kako bi se osiguralo da u slučaju bilo kakvih neusklađenosti s pravilima o zaštiti potrošača i poslovnom ponašanju uslijede odgovarajuće mjere; |
| --- | --- |

52.

| 53. | predlaže Komisiji da razmotri mogućnost uspostave individualnih štednih računa EU-a, kao nadopunu nacionalnim režimima, kojim bi se mogla prevladati fragmentacija nacionalnih tržišta preko jedinstvenog djelovanja na heterogenim tržištima, a čime bi se osigurala prenosivost i sigurnost štednje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ustraje u tome da će mali ulagači biti sastavni dio programa održivog financiranja i plana održivog razvoja EU-a; poziva Komisiju da se pobrine za to da je metodologija označivanja taksonomije jasna i razumljiva malim ulagačima; |
| --- | --- |

54.

Financijsko obrazovanje

| 55. | primjećuje da su nedostatak financijske pismenosti i manjak pristupa opsežnim javnim informacijama o financijskim tržištima među čimbenicima koji objašnjavaju nedostatak kulture privatnog vlasničkog kapitala u EU-u; ističe da je financijsko obrazovanje potrebno kako bi se potrošačima omogućilo da se upoznaju sa svojim pravima i da razumiju rizike povezane sa sudjelovanjem na financijskim tržištima, čime bi se, na temeljima većeg znanja, povjerenja i svijesti o rizicima, ubrzalo sudjelovanje malih ulagača na financijskim tržištima; apelira na Komisiju da pokrene i podrži programe u državama članicama za poticanje financijske i digitalne pismenosti s pomoću niza instrumenata, uključujući digitalne i društvene medije, kako bi uključila građane i poduzeća, posebno preko javnih agencija osnovanih u tu svrhu; poziva pružatelje financijskih usluga da u većoj mjeri olakšaju sudjelovanje malih ulagača na tržištima kapitala i da podrže nadilaženje njihove pristranosti u pogledu štednje stvaranjem kulture privatnog vlasničkog kapitala u skladu s njihovim profilom rizičnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da je financijsko obrazovanje srednjoročni instrument čiji su učinci ograničeni zbog neizbježnih kognitivnih predrasuda, brzine promjena na financijskim tržištima i njihove složenosti; naglašava da financijsko obrazovanje ne može zamijeniti pristup pouzdanom i nepristranom profesionalnom financijskom savjetovanju; napominje da su programi radničkog dioničarstva jedan od najučinkovitijih načina povećanja financijske osviještenosti i pismenosti odraslih građana EU-a; |
| --- | --- |

56.

| 57. | napominje da je bolja informiranost i educiranost građana o financijskim pitanjima korisna za demokratske sustave, da doprinosi stabilnosti financijskih sustava i promiče transparentnost i dužnosti financijskih institucija u pogledu informiranja; poziva Komisiju da predloži reviziju preporuke Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje te da financijsku pismenost uvede kao samostalnu ključnu kompetenciju; također potiče financijske institucije da razviju i provedu programe čiji je cilj povećanje financijske pismenosti i sposobnosti, čime se stvaraju mogućnosti za financijsku uključenost svih građana; |
| --- | --- |

57.

| 58. | apelira na države članice kao i na, ako je primjereno, nadležna regionalna, lokalna ili druga javna tijela da razmotre uključivanje ili proširivanje financijske pismenosti u svim obrazovnim programima od škole do sveučilišta, zajedno s programima koji se stalno razvijaju i koji su prilagođeni potrebama učenika i studenata te obrazovnim programima čiji je cilj osamostaljivanje u financijskim pitanjima; predlaže da takvi programi uključuju barem osnovne financijske koncepte kao što su složene kamate, povrat ulaganja i anuiteti te razlikovanje obveznica i dionica; poziva da se financijska pismenost uključi u istraživanje u okviru Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA); |
| --- | --- |

58.

Digitalizacija i podaci

| 59. | smatra da digitalizacija financijskih usluga može biti katalizator mobilizacije kapitala i da može pomoći u prevladavanju fragmentacije financijskih tržišta u EU-u uz istovremeno smanjenje prepreka i povećanje učinkovitosti nadzora; ističe da digitalizacija ne bi smjela dovesti ni do regulatorne arbitraže ni do smanjenja zaštite potrošača, smanjenja sigurnosti ili rizika za financijsku stabilnost; naglašava da bi okvir EU-a s visokim standardima kibersigurnosti, uključujući zaštitu privatnosti i zaštitu podataka, mogao doprinijeti uniji tržišta kapitala; primjećuje da digitalno financiranje sadrži snažan element toka kapitala koji privlači prekogranična ulaganja; napominje da bi takav okvir EU-a ponajprije trebao biti prilagođen digitalnom dobu i tehnološki neutralan; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da radi na provedbi Akcijskog plana za digitalno financiranje radi boljeg pristupa financijskim uslugama sa širim izborom i većom učinkovitošću operacija; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisiju da iskoristi predstojeća preispitivanja regulative o financijskim uslugama kako bi potaknula sudjelovanje ulagača i dioničara preko digitalnih alata; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ističe da europska tržišta trebaju biti konkurentna na svjetskoj razini; poziva Komisiju da stvori povoljno okruženje za inovativne i konkurentne financijske proizvode EU-a s globalnim dosegom kako bi se privukli strani kapital i ulaganja te potaknula konkurentnost EU-a na globalnim tržištima, uz istodobno održavanje visokih razina bonitetne regulacije i financijske stabilnosti; ponavlja da postoji potreba za optimiziranijim i kodificiranim zastupanjem EU-a u multilateralnim organizacijama i tijelima, u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 12. travnja 2016. o ulozi EU-a u okviru međunarodnih financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela (8); |
| --- | --- |

62.

| 63. | ističe da kriptoimovina postaje netradicionalan kanal financiranja za MSP-ove, što se posebno odnosi na inicijalne ponude povezane s kriptovalutama koje imaju potencijal za financiranje novoosnovanih (start-up) i rastućih (scale-up) poduzeća; u tom pogledu ustraje u tome da su potrebne jasne i dosljedne smjernice na razini EU-a o primjenjivosti postojećih regulatornih i bonitetnih postupaka na kriptoimovinu koja se smatra financijskim instrumentom prema zakonodavstvu EU-a, kako bi se pružila regulatorna sigurnost i izbjegli neravnopravni uvjeti, biranje najpovoljnije jurisdikcije i regulatorna arbitraža na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | primjećuje da su se u području financijskih usluga razvile određene oligopolističke strukture te da su određena velika tehnološka poduzeća postala važni akteri na tržištu financijskih usluga; poziva Komisiju da prati i istraži kako konkurentske prednosti svojstvene tim operaterima mogu narušiti tržišno natjecanje i naštetiti interesima potrošača i inovacijama; naglašava da se, kao prvi korak, ne bi smjeli stvarati destimulirajući uvjeti za pružanje tržišnih podataka te da bi trebalo provesti sveobuhvatnu reviziju troška i dostupnosti tržišnih podataka za sve sudionike na tržištu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava da sigurna testna okruženja mogu biti primjeren alat za unapređenje inovacija i konkurentnosti sektora financijskih usluga; ističe da bi se za sva sigurna testna okruženja, uključujući paneuropsko sigurno testno okruženje, trebalo težiti postizanju ravnoteže između cilja poticanja inovacija i financijske stabilnosti te zaštite ulagača i potrošača, uzimajući pritom u obzir veličinu, sistemsku važnost i prekograničnu aktivnost dotičnih poduzeća; traži od Komisije da na temelju iskustva stečenog u okviru Europskog foruma centara za poticanje inovacija (EFIF) ocijeni bi li zajednički okvir EU-a za paneuropsko sigurno testno okruženje za financijske usluge donio dodatne koristi za financijske inovacije; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva da se napori usmjere na očuvanje jednakih uvjeta na temelju prekograničnog pristupa podacima i visoke razine zaštite podataka i privatnosti potrošača, čime bi okvir EU-a, s visokim standardima kibersigurnosti, pogodovao uniji tržišta kapitala; |
| --- | --- |

66.

Uloga EU-a na globalnim tržištima

| 67. | ističe da se Europa natječe za kapital na globalnom tržištu te da su zbog toga dublja, integriranija, dobro regulirana, stabilna, učinkovita i otporna europska tržišta kapitala presudna za zaštitu ekonomskog suvereniteta Europe, poticanje upotrebe eura u trećim zemljama i privlačenje stranih ulagača; smatra da je zbog izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU-a taj cilj još važniji i da bi ga trebalo ostvarivati u skladu s transparentnim kriterijima koji se temelje na pravilima, a ne od slučaja do slučaja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ponovno ističe da se zakonodavstvom EU-a predviđa mogućnost da se pravila trećih zemalja smatraju istovjetnima na osnovi tehničke, proporcionalne i na riziku utemeljene analize te da se takve odluke trebaju donositi delegiranim aktom; podsjeća da EU može jednostrano povući bilo koju odluku o istovjetnosti i da bilo kakvo odstupanje od regulatornih standarda EU-a treba pomno pratiti; poziva Komisiju da u suradnji s europskim nadzornim tijelima i, prema potrebi, s nacionalnim nadležnim tijelima uspostavi dinamičan sustav praćenja režima istovjetnosti u pogledu slučajeva regulatornih i nadzornih razlika u pogledu trećih zemalja koje bi mogle dovesti do potencijalnih rizika za EU u smislu financijske stabilnosti, transparentnosti tržišta, cjelovitosti tržišta, zaštite ulagača i potrošača te ravnopravnih uvjeta; ističe da bi Komisija trebala imati na raspolaganju hitne postupke za povlačenje odluka o istovjetnosti u slučaju da je potrebno brzo djelovati, imajući pritom na umu moguće posljedice hitnog povlačenja odluke o istovjetnosti; naglašava da je potrebno osigurati da nadzorna tijela EU-a imaju izravne nadzorne ovlasti u slučaju da aktivnosti određenih poduzeća iz trećih zemalja priznatih u okviru EU-a o istovjetnosti mogu utjecati na financijsku stabilnost, uređenost tržišta ili zaštitu ulagača; |
| --- | --- |

68.

| 69. | podsjeća da je potrebno osigurati interoperabilnost regulatornog okvira EU-a s međunarodno dogovorenim načelima Bazelskog odbora za nadzor banaka i Odbora za financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva na djelovanje u svrhu jačanja međunarodne uloge i upotrebe eura i to preko dovršenja ekonomske i monetarne unije, unije tržišta kapitala i bankovne unije, podupiranja razvoja referentnih vrijednosti u euru za burze robe i jačanja uloge eura kao referentne valute; |
| --- | --- |

70.

| 71. | smatra da bi trebalo zajamčiti ravnopravne uvjete u budućim odnosima s Ujedinjenom Kraljevinom nakon prijelaznog razdoblja, čime se promiče stabilnost financijskih tržišta EU-a. |
| --- | --- |

71.

| 72. | potiče financijski sektor EU-a da se pripremi na brojne tehničke izazove s kojima će se suočiti pri preseljenju svojih operacija iz Londona u EU; podsjeća da su ESB, ESRB, europska nadzorna tijela i Komisija zaključili da će sudionicima na tržištu trebati najmanje 18 mjeseci da realno smanje svoju izloženost središnjim drugim ugovornim stranama iz Ujedinjene Kraljevine; u tom kontekstu prima na znanje odluku Komisije da u slučaju Brexita bez dogovora Ujedinjenoj Kraljevini dodijeli status istovjetnosti u trajanju od 18 mjeseci; podsjeća da Komisija u bilo kojem trenutku može jednostrano povući odluke o istovjetnosti, posebno ako se okviri trećih zemalja počnu razlikovati i ako uvjeti za istovjetnost više ne budu ispunjeni; |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, europskim nadzornim tijelima i Europskoj središnjoj banci. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  SL C 265, 11.8.2017., str. 76.

(2)  SL C 11, 12.1.2018., str. 24.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0165.

(4)  Godišnje izvješće Europske komisije o europskim MSP-ovima 2018./2019.

(5)  Vidjeti primjerice:https://2degrees-investing.org/wp-content/uploads/2020/03/A-Large-Majority-of-Retail-Clients-Want-to-Invest-Sustainably.pdf

(6)  Uredba (EU) br. 345/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o europskim fondovima poduzetničkog kapitala (SL L 115, 25.4.2013., str. 1.).

(7)  SL L 123, 19.5.2015., str. 98.

(8)  SL C 58, 15.2.2018., str. 76.

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/101

---

P9_TA(2020)0267

Garancija za mlade

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Garanciji za mlade (2020/2764(RSP))

(2021/C 395/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 145., 147. i 149. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 145., 147. i 149. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava koji su u studenom 2017. proglasili Parlament, Vijeće i Komisija, a posebno njegovo načelo br. 4. „Aktivna potpora zapošljavanju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava koji su u studenom 2017. proglasili Parlament, Vijeće i Komisija, a posebno njegovo načelo br. 4. „Aktivna potpora zapošljavanju”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/779 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 u pogledu dodatnog iznosa početnog predfinanciranja koji se isplaćuje za operativne programe koji dobivaju potporu iz Inicijative za zapošljavanje mladih (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/779 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 u pogledu dodatnog iznosa početnog predfinanciranja koji se isplaćuje za operativne programe koji dobivaju potporu iz Inicijative za zapošljavanje mladih (2),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2019/1181 od 8. srpnja 2019. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2019/1181 od 8. srpnja 2019. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (4),

| — | uzimajući u obzir tematska izvješća Europskog revizorskog suda br. 3/2015 naslovljeno „Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje”, br. 17/2015 „Potpora Komisije akcijskim timovima za mlade: ostvareno je preusmjeravanje sredstava ESF-a, ali uz nedovoljnu usredotočenost na rezultate” i br. 5/2017 „Nezaposlenost mladih – donose li politike EU-a promjene? Procjena programa „Garancija za mlade” i Inicijative za zapošljavanje mladih”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematska izvješća Europskog revizorskog suda br. 3/2015 naslovljeno „Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje”, br. 17/2015 „Potpora Komisije akcijskim timovima za mlade: ostvareno je preusmjeravanje sredstava ESF-a, ali uz nedovoljnu usredotočenost na rezultate” i br. 5/2017 „Nezaposlenost mladih – donose li politike EU-a promjene? Procjena programa „Garancija za mlade” i Inicijative za zapošljavanje mladih”,

| — | uzimajući u obzir radni dokument br. 4/2015 Međunarodnog ureda rada naslovljen „The Youth Guarantee programme in Europe: Features, implementation and challenges” (Program „Garancija za mlade” u Europi: obilježja, provedba i izazovi) te izvješće Eurofounda iz 2015. naslovljeno „Socijalna uključenost mladih”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument br. 4/2015 Međunarodnog ureda rada naslovljen „The Youth Guarantee programme in Europe: Features, implementation and challenges” (Program „Garancija za mlade” u Europi: obilježja, provedba i izazovi) te izvješće Eurofounda iz 2015. naslovljeno „Socijalna uključenost mladih”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenu „Potpora za zapošljavanje mladih: lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju” (COM(2020)0276), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenu „Potpora za zapošljavanje mladih: lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju” (COM(2020)0276),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije za preporuku Vijeća o lakšem prelasku u svijet rada – jačanju Garancije za mlade i zamjeni Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (COM(2020)0277) te popratni radni dokument službi Komisije (SWD(2020)0124), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije za preporuku Vijeća o lakšem prelasku u svijet rada – jačanju Garancije za mlade i zamjeni Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (COM(2020)0277) te popratni radni dokument službi Komisije (SWD(2020)0124),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. naslovljenu „Uključivanje, povezivanje i osnaživanje mladih: nova strategija EU-a za mlade” (COM(2018)0269) i rezoluciju Vijeća od 15. studenoga 2018. o strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2018. naslovljenu „Uključivanje, povezivanje i osnaživanje mladih: nova strategija EU-a za mlade” (COM(2018)0269) i rezoluciju Vijeća od 15. studenoga 2018. o strategiji Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. listopada 2016. naslovljenu „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646) i popratni radni dokument službi Komisije (SWD(2016)0323), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. listopada 2016. naslovljenu „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646) i popratni radni dokument službi Komisije (SWD(2016)0323),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. siječnja 2018. o provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih u državama članicama (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. siječnja 2018. o provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih u državama članicama (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2017. o nadzoru nad potrošnjom i praćenju isplativosti programa Garancija za mlade EU-a (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2017. o nadzoru nad potrošnjom i praćenju isplativosti programa Garancija za mlade EU-a (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2013. o Garanciji za mlade (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2013. o Garanciji za mlade (9),

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o jačanju Garancije za mlade (O-000058/2020 – B9-0018/2020 i O-000059/2020 – B9-0019/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o jačanju Garancije za mlade (O-000058/2020 – B9-0018/2020 i O-000059/2020 – B9-0019/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| A. | budući da se Garancijom za mlade, od njezina uspostavljanja 2013., stvaraju prilike i da je pomogla u tome da više od 24 milijuna mladih pronađe posao ili da sudjeluje u programu kontinuiranog obrazovanja, naukovanja i stažiranja; budući da je prije krize prouzročene bolešću COVID-19 stopa nezaposlenosti mladih (15 – 24) u prosjeku iznosila 14,9 % u usporedbi s najvišom razinom od 24,4 % 2013. godine; budući da je ta stopa i dalje više nego dvostruko veća od ukupne stope nezaposlenosti (6,5 %); budući da je nestandardni rad vrlo raširen među mladima te da je 43,8 % mladih diljem EU-a zaposleno na određeno vrijeme; budući da, kad je riječ o stopi nezaposlenosti mladih, postoje velike razlike među državama članicama, primjerice 40,8 % mlađih od 25 godina u Španjolskoj (lipanj 2020.) i 33,6 % u Grčkoj (travanj 2020.); budući da previše mladih radi na nesigurnim radnim mjestima i preveliki broj njih mora napustiti svoju regiju ili zemlju kako bi pronašli dostojanstven posao; |
| --- | --- |

A.

budući da se Garancijom za mlade, od njezina uspostavljanja 2013., stvaraju prilike i da je pomogla u tome da više od 24 milijuna mladih pronađe posao ili da sudjeluje u programu kontinuiranog obrazovanja, naukovanja i stažiranja; budući da je prije krize prouzročene bolešću COVID-19 stopa nezaposlenosti mladih (15 – 24) u prosjeku iznosila 14,9 % u usporedbi s najvišom razinom od 24,4 % 2013. godine; budući da je ta stopa i dalje više nego dvostruko veća od ukupne stope nezaposlenosti (6,5 %); budući da je nestandardni rad vrlo raširen među mladima te da je 43,8 % mladih diljem EU-a zaposleno na određeno vrijeme; budući da, kad je riječ o stopi nezaposlenosti mladih, postoje velike razlike među državama članicama, primjerice 40,8 % mlađih od 25 godina u Španjolskoj (lipanj 2020.) i 33,6 % u Grčkoj (travanj 2020.); budući da previše mladih radi na nesigurnim radnim mjestima i preveliki broj njih mora napustiti svoju regiju ili zemlju kako bi pronašli dostojanstven posao;

| B. | budući da je prepoznato da je Garancija za mlade dala poticaj za strukturne reforme u javnim zavodima za zapošljavanje i obrazovnim sustavima u državama članicama; međutim, budući da se u državama članicama Garancija u ranim fazama provodila prilično sporo i neujednačeno, a dionici i mladi istaknuli su nekoliko nedostataka u njezinu osmišljavanju i funkcioniranju u praksi; budući da je Europski revizorski sud u tematskom izvješću br. 5/2017 kritizirao ograničen napredak Garancije za mlade te zaključio da je doprinos Inicijative za zapošljavanje mladih postizanju ciljeva Garancije za mlade u pet posjećenih država članica bio vrlo ograničen u vrijeme revizije te da više od tri godine nakon donošenja preporuke Vijeća nisu ispunjena početna očekivanja u povezana s Garancijom za mlade, a to je da se u roku od četiri mjeseca pruži kvalitetna ponuda svim mladima koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (skupina NEET); budući da su Komisija i države članice postupno uvodile prilagodbe i poboljšavale smjernice za program, čime su Garancija za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih postale ključni instrumenti za suzbijanje nezaposlenosti mladih u EU-u; |
| --- | --- |

B.

budući da je prepoznato da je Garancija za mlade dala poticaj za strukturne reforme u javnim zavodima za zapošljavanje i obrazovnim sustavima u državama članicama; međutim, budući da se u državama članicama Garancija u ranim fazama provodila prilično sporo i neujednačeno, a dionici i mladi istaknuli su nekoliko nedostataka u njezinu osmišljavanju i funkcioniranju u praksi; budući da je Europski revizorski sud u tematskom izvješću br. 5/2017 kritizirao ograničen napredak Garancije za mlade te zaključio da je doprinos Inicijative za zapošljavanje mladih postizanju ciljeva Garancije za mlade u pet posjećenih država članica bio vrlo ograničen u vrijeme revizije te da više od tri godine nakon donošenja preporuke Vijeća nisu ispunjena početna očekivanja u povezana s Garancijom za mlade, a to je da se u roku od četiri mjeseca pruži kvalitetna ponuda svim mladima koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (skupina NEET); budući da su Komisija i države članice postupno uvodile prilagodbe i poboljšavale smjernice za program, čime su Garancija za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih postale ključni instrumenti za suzbijanje nezaposlenosti mladih u EU-u;

| C. | budući da je suzbijanje nezaposlenosti mladih politički prioritet koji dijele Parlament, Komisija i države članice i koji doprinosi ostvarivanju cilja Unije u pogledu održivog rasta i visokokvalitetnih radnih mjesta te je istodobno i u skladu s europskim stupom socijalnih prava; |
| --- | --- |

C.

budući da je suzbijanje nezaposlenosti mladih politički prioritet koji dijele Parlament, Komisija i države članice i koji doprinosi ostvarivanju cilja Unije u pogledu održivog rasta i visokokvalitetnih radnih mjesta te je istodobno i u skladu s europskim stupom socijalnih prava;

| D. | budući da je pri objavljivanju svojih političkih prioriteta predsjednica Komisije Ursula von der Leyen izjavila da će Garanciju za mlade pretvoriti u trajan instrument za borbu protiv nezaposlenosti mladih te da bi za Garanciju trebalo povećati sredstva i uvesti redovno izvještavanje kako bi se zajamčilo ostvarenje njezinih ciljeva u svim državama članicama; |
| --- | --- |

D.

budući da je pri objavljivanju svojih političkih prioriteta predsjednica Komisije Ursula von der Leyen izjavila da će Garanciju za mlade pretvoriti u trajan instrument za borbu protiv nezaposlenosti mladih te da bi za Garanciju trebalo povećati sredstva i uvesti redovno izvještavanje kako bi se zajamčilo ostvarenje njezinih ciljeva u svim državama članicama;

| E. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 izazvala nezapamćenu gospodarsku i socijalnu krizu zbog koje su stope nezaposlenosti u EU-u u porastu, a milijuni ljudi u opasnosti su od gubitka radnih mjesta; budući da je u lipnju 2020. stopa nezaposlenosti mladih diljem EU-a bila 16,8 %, a očekuje se da će taj broj i dalje naglo rasti s obzirom na to da su mladi izloženi najvećem riziku, kao što je bilo tijekom krize 2008. godine; budući da su visoke stope nezaposlenosti mladih štetne za pogođene pojedince, što često dovodi do trajnih štetnih posljedica; budući da će se ti štetni učinci posebno osjetiti među sve većim brojem dugoročno nezaposlenih mladih i u društvu u cjelini te su za njih stoga potrebne odlučne i ciljane političke mjere; budući da će ulaganje u ljudski kapital mladih Europljana doprinijeti jačanju europskih gospodarstava i društava te povećanju njihove uključivosti i otpornosti; budući da je kvalificirana, kreativna i inovativna radna snaga preduvjet za konkurentnu Europu; |
| --- | --- |

E.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 izazvala nezapamćenu gospodarsku i socijalnu krizu zbog koje su stope nezaposlenosti u EU-u u porastu, a milijuni ljudi u opasnosti su od gubitka radnih mjesta; budući da je u lipnju 2020. stopa nezaposlenosti mladih diljem EU-a bila 16,8 %, a očekuje se da će taj broj i dalje naglo rasti s obzirom na to da su mladi izloženi najvećem riziku, kao što je bilo tijekom krize 2008. godine; budući da su visoke stope nezaposlenosti mladih štetne za pogođene pojedince, što često dovodi do trajnih štetnih posljedica; budući da će se ti štetni učinci posebno osjetiti među sve većim brojem dugoročno nezaposlenih mladih i u društvu u cjelini te su za njih stoga potrebne odlučne i ciljane političke mjere; budući da će ulaganje u ljudski kapital mladih Europljana doprinijeti jačanju europskih gospodarstava i društava te povećanju njihove uključivosti i otpornosti; budući da je kvalificirana, kreativna i inovativna radna snaga preduvjet za konkurentnu Europu;

| F. | budući da su mladi nerazmjerno pogođeni gospodarskom krizom (10); budući da će borba protiv gospodarske krize nastale zbog pandemije bolesti COVID-19 biti presudna za izbjegavanje visokih stopa nezaposlenosti mladih; budući da je jedan od šest mladih koji su bili zaposleni prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19 izgubio posao ili je proglašen viškom; budući da se radno vrijeme zaposlenih mladih smanjilo za gotovo četvrtinu i da je dvoje od petero mladih prijavilo smanjenje prihoda, pri čemu su mladi u zemljama s nižim dohotkom najviše pogođeni i smanjenjem broja radnih sati i smanjenjem prihoda; |
| --- | --- |

F.

budući da su mladi nerazmjerno pogođeni gospodarskom krizom (10); budući da će borba protiv gospodarske krize nastale zbog pandemije bolesti COVID-19 biti presudna za izbjegavanje visokih stopa nezaposlenosti mladih; budući da je jedan od šest mladih koji su bili zaposleni prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19 izgubio posao ili je proglašen viškom; budući da se radno vrijeme zaposlenih mladih smanjilo za gotovo četvrtinu i da je dvoje od petero mladih prijavilo smanjenje prihoda, pri čemu su mladi u zemljama s nižim dohotkom najviše pogođeni i smanjenjem broja radnih sati i smanjenjem prihoda;

| G. | budući da su mjere ograničavanja kretanja dovele do naglog prekida formalnog i neformalnog obrazovanja mladih, stažiranja, pripravništva i naukovanja te posla, što utječe na njihove prihode, potencijal za zaradu i dobrobit, uključujući njihovo zdravlje, a posebno mentalno; budući da bi mjerama protiv nezaposlenosti mladih trebalo obuhvatiti višedimenzionalnu prirodu tog problema; |
| --- | --- |

G.

budući da su mjere ograničavanja kretanja dovele do naglog prekida formalnog i neformalnog obrazovanja mladih, stažiranja, pripravništva i naukovanja te posla, što utječe na njihove prihode, potencijal za zaradu i dobrobit, uključujući njihovo zdravlje, a posebno mentalno; budući da bi mjerama protiv nezaposlenosti mladih trebalo obuhvatiti višedimenzionalnu prirodu tog problema;

| H. | budući da su mladi s invaliditetom posebno pogođeni posljedicama pandemije i da su sad izloženi još većem riziku od socioekonomske isključenosti; budući da je potrebno poduzeti ciljane mjere kako bi se poduprla njihova integracija na tržište rada i osigurao njihov pristup kvalitetnim uslugama te istodobno zajamčilo da se ne suočavaju ni s jednim oblikom diskriminacije niti prepreka, uključujući financijske; |
| --- | --- |

H.

budući da su mladi s invaliditetom posebno pogođeni posljedicama pandemije i da su sad izloženi još većem riziku od socioekonomske isključenosti; budući da je potrebno poduzeti ciljane mjere kako bi se poduprla njihova integracija na tržište rada i osigurao njihov pristup kvalitetnim uslugama te istodobno zajamčilo da se ne suočavaju ni s jednim oblikom diskriminacije niti prepreka, uključujući financijske;

| I. | budući da je vjerojatnije da će mladi biti otpušteni zbog činjenice da češće rade u neformalnom gospodarstvu, u nestandardnim oblicima zaposlenja i bez socijalne zaštite ili s malom razinom socijalne zaštite te da nemaju profesionalno iskustvo; |
| --- | --- |

I.

budući da je vjerojatnije da će mladi biti otpušteni zbog činjenice da češće rade u neformalnom gospodarstvu, u nestandardnim oblicima zaposlenja i bez socijalne zaštite ili s malom razinom socijalne zaštite te da nemaju profesionalno iskustvo;

| J. | budući da su stope nestandardnog rada, kao što su rad preko platformi ili honorarni rad, vrlo visoke među mladima, a takav rad pruža manju sigurnost radnog mjesta te ograničenu ili nikakvu socijalnu zaštitu, zbog čega je veća vjerojatnost da će mladi biti nezaposleni tijekom krize kao što je ona izazvana bolešću COVID-19, a istodobno im se ograničava pristup socijalnoj zaštiti; |
| --- | --- |

J.

budući da su stope nestandardnog rada, kao što su rad preko platformi ili honorarni rad, vrlo visoke među mladima, a takav rad pruža manju sigurnost radnog mjesta te ograničenu ili nikakvu socijalnu zaštitu, zbog čega je veća vjerojatnost da će mladi biti nezaposleni tijekom krize kao što je ona izazvana bolešću COVID-19, a istodobno im se ograničava pristup socijalnoj zaštiti;

| K. | budući da je od presudne važnosti naglasiti razliku između nezaposlenosti i neaktivnosti kako bi se bolje shvatila učestalost krize među mladima, s obzirom na to da porast neaktivnog stanovništva može dovesti i do statističkog smanjenja nezaposlenosti; budući da je nekoliko država članica zabilježilo veći porast neaktivnog stanovništva nego nezaposlenosti, i zbog činjenice da su tijekom krize ljudi prestali tražiti posao i zbog uvođenja javnih mjera na tržištu rada kao što su programi skraćenog radnog vremena i blokiranje otpuštanja; |
| --- | --- |

K.

budući da je od presudne važnosti naglasiti razliku između nezaposlenosti i neaktivnosti kako bi se bolje shvatila učestalost krize među mladima, s obzirom na to da porast neaktivnog stanovništva može dovesti i do statističkog smanjenja nezaposlenosti; budući da je nekoliko država članica zabilježilo veći porast neaktivnog stanovništva nego nezaposlenosti, i zbog činjenice da su tijekom krize ljudi prestali tražiti posao i zbog uvođenja javnih mjera na tržištu rada kao što su programi skraćenog radnog vremena i blokiranje otpuštanja;

| L. | budući da su ugovori s niskim prihodima i nesigurni ugovori, lažno samozapošljavanje, nedostatak osnovne socijalne zaštite i prakse diskriminacije na temelju dobi uvjeti zapošljavanja s kojima se suočavaju milijuni mladih; budući da se stopa neaktivnih mladih u većini država članica povećala te budući da su se tijekom tog razdoblja među mladima iz skupine NEET povećale i rodne razlike; budući da se mnogi mladi kreću između stanja zaposlenosti i nezaposlenosti ili neaktivnosti ili su zarobljeni u nesigurnim nestandardnim oblicima zapošljavanja; budući da su mladi izloženi većem riziku od gubitka posla zbog automatizacije od drugih; |
| --- | --- |

L.

budući da su ugovori s niskim prihodima i nesigurni ugovori, lažno samozapošljavanje, nedostatak osnovne socijalne zaštite i prakse diskriminacije na temelju dobi uvjeti zapošljavanja s kojima se suočavaju milijuni mladih; budući da se stopa neaktivnih mladih u većini država članica povećala te budući da su se tijekom tog razdoblja među mladima iz skupine NEET povećale i rodne razlike; budući da se mnogi mladi kreću između stanja zaposlenosti i nezaposlenosti ili neaktivnosti ili su zarobljeni u nesigurnim nestandardnim oblicima zapošljavanja; budući da su mladi izloženi većem riziku od gubitka posla zbog automatizacije od drugih;

| M. | budući da žene, a posebno mlade, trpe dvostruku diskriminaciju, i zbog toga što su mlade i zbog toga što su žene, zbog zabrinjavajuće neravnoteže na tržištu rada; |
| --- | --- |

M.

budući da žene, a posebno mlade, trpe dvostruku diskriminaciju, i zbog toga što su mlade i zbog toga što su žene, zbog zabrinjavajuće neravnoteže na tržištu rada;

| N. | budući da bi pandemija mogla povećati nejednakosti u društvu, uključujući digitalni jaz, koji je i dalje ozbiljan problem u EU-u kao cjelini i u državama članicama; budući da bi nedostatak dobrog pristupa širokopojasnom internetu i odgovarajućoj IT opremi za mlade općenito, kao i u kontekstu obrazovanja i rada na daljinu, mogao dovesti do dodatnih nejednakosti, isključenosti i diskriminacije; |
| --- | --- |

N.

budući da bi pandemija mogla povećati nejednakosti u društvu, uključujući digitalni jaz, koji je i dalje ozbiljan problem u EU-u kao cjelini i u državama članicama; budući da bi nedostatak dobrog pristupa širokopojasnom internetu i odgovarajućoj IT opremi za mlade općenito, kao i u kontekstu obrazovanja i rada na daljinu, mogao dovesti do dodatnih nejednakosti, isključenosti i diskriminacije;

| O. | budući da je prethodna kriza pokazala da će, ako se mladima ne osiguraju kvalitetna stažiranja i radna mjesta – na temelju pisanih sporazuma i dostojanstvenih radnih uvjeta, uključujući plaću dostatnu za život, profesionalno savjetovanje i usmjeravanje te daljnje osposobljavanje – ponovno postojati velik rizik da će biti prisiljeni prihvaćati nesigurna radna mjesta, napuštati svoju zemlju kako bi pronašli posao ili započinjati obrazovanje ili osposobljavanje, iako traže stvarno zaposlenje; |
| --- | --- |

O.

budući da je prethodna kriza pokazala da će, ako se mladima ne osiguraju kvalitetna stažiranja i radna mjesta – na temelju pisanih sporazuma i dostojanstvenih radnih uvjeta, uključujući plaću dostatnu za život, profesionalno savjetovanje i usmjeravanje te daljnje osposobljavanje – ponovno postojati velik rizik da će biti prisiljeni prihvaćati nesigurna radna mjesta, napuštati svoju zemlju kako bi pronašli posao ili započinjati obrazovanje ili osposobljavanje, iako traže stvarno zaposlenje;

| P. | budući da je niska kvaliteta ponuda Garancije za mlade jedan od njezinih najznačajnijih nedostataka; budući da stažiranja predviđena Garancijom za mlade moraju biti plaćena, ali i ograničena u duljini i broju kako mladi ne bi bili zarobljeni u opetovanim stažiranjima koja se nikad ne završavaju i kako se ne bi iskorištavali kao jeftina ili čak besplatna radna snaga bez socijalne zaštite i mirovinskih prava; budući da studije pokazuju da sadašnja generacija mladih svoj prvi pravi posao pronalazi u ranim tridesetima; |
| --- | --- |

P.

budući da je niska kvaliteta ponuda Garancije za mlade jedan od njezinih najznačajnijih nedostataka; budući da stažiranja predviđena Garancijom za mlade moraju biti plaćena, ali i ograničena u duljini i broju kako mladi ne bi bili zarobljeni u opetovanim stažiranjima koja se nikad ne završavaju i kako se ne bi iskorištavali kao jeftina ili čak besplatna radna snaga bez socijalne zaštite i mirovinskih prava; budući da studije pokazuju da sadašnja generacija mladih svoj prvi pravi posao pronalazi u ranim tridesetima;

| Q. | budući da je sadašnja generacija mladih visokokvalificirana; budući da osposobljavanje, prekvalifikacija i usavršavanje nisu jedini odgovor na nedostatak radnih mjesta za mlade; budući da je, s druge strane, otvaranje kvalitetnih i održivih radnih mjesta ključno za njihovu stabilnost; |
| --- | --- |

Q.

budući da je sadašnja generacija mladih visokokvalificirana; budući da osposobljavanje, prekvalifikacija i usavršavanje nisu jedini odgovor na nedostatak radnih mjesta za mlade; budući da je, s druge strane, otvaranje kvalitetnih i održivih radnih mjesta ključno za njihovu stabilnost;

| R. | budući da programi zapošljavanja mogu utjecati na nezaposlenost, ali ne mogu biti zamjena za šire napore za poticanje fleksibilnijih tržišta rada; budući da prepreke na tržištu rada posebno štetno utječu na mlade, povećavaju stope nezaposlenosti i čine nove generacije ranjivima; budući da je istraživanje (11) ukazalo na potrebu i za aktivnim politikama tržišta rada i za programima socijalne zaštite koji se temelje na pragu rizika od siromaštva kako bi se izbjegla situacija u kojoj se mjerama samo preraspodjeljuju mogućnosti zapošljavanja među podskupinama osjetljivih osoba, što je igra u kojoj jedni dobivaju onoliko koliko drugi gube; |
| --- | --- |

R.

budući da programi zapošljavanja mogu utjecati na nezaposlenost, ali ne mogu biti zamjena za šire napore za poticanje fleksibilnijih tržišta rada; budući da prepreke na tržištu rada posebno štetno utječu na mlade, povećavaju stope nezaposlenosti i čine nove generacije ranjivima; budući da je istraživanje (11) ukazalo na potrebu i za aktivnim politikama tržišta rada i za programima socijalne zaštite koji se temelje na pragu rizika od siromaštva kako bi se izbjegla situacija u kojoj se mjerama samo preraspodjeljuju mogućnosti zapošljavanja među podskupinama osjetljivih osoba, što je igra u kojoj jedni dobivaju onoliko koliko drugi gube;

| S. | budući da se u smjernicama za politike zapošljavanja država članica iz 2019. države članice pozivaju da nezaposlenost mladih i pitanje mladih iz skupine NEET i dalje rješavaju sprječavanjem ranog napuštanja školovanja i strukturnim poboljšanjem prelaska iz škole na posao, među ostalim potpunom provedbom Garancije za mlade; |
| --- | --- |

S.

budući da se u smjernicama za politike zapošljavanja država članica iz 2019. države članice pozivaju da nezaposlenost mladih i pitanje mladih iz skupine NEET i dalje rješavaju sprječavanjem ranog napuštanja školovanja i strukturnim poboljšanjem prelaska iz škole na posao, među ostalim potpunom provedbom Garancije za mlade;

| T. | budući da se Prijedlog preporuke Vijeća o jačanju Garancije za mlade temelji na iskustvu i lekcijama naučenima iz provedbe Garancije za mlade od 2013. te da se njime želi pomoći sve većem broju mladih, dobnoj skupini proširenoj na sve osobe mlađe od 30 godina, i pružiti im se podrška u razvoju vještina i stjecanju radnog iskustva u okviru moderniziranog sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

T.

budući da se Prijedlog preporuke Vijeća o jačanju Garancije za mlade temelji na iskustvu i lekcijama naučenima iz provedbe Garancije za mlade od 2013. te da se njime želi pomoći sve većem broju mladih, dobnoj skupini proširenoj na sve osobe mlađe od 30 godina, i pružiti im se podrška u razvoju vještina i stjecanju radnog iskustva u okviru moderniziranog sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja;

| U. | budući da će se za sljedeće programsko razdoblje 2021. – 2027. Garancija za mlade financirati iz Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), koji sad obuhvaća Inicijativu za zapošljavanje mladih koja je glavni program financiranja Garancije za mlade; budući da će se instrumentom Next Generation EU preko Mehanizma za oporavak i otpornost i inicijative REACT-EU pružiti dodatna potpora mjerama za zapošljavanje mladih; budući da će se ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje, koja su usklađena s istovremenom digitalnom i zelenom tranzicijom, financirati iz Europskog fonda za regionalni razvoj; budući da države članice, na zahtjev i nakon ispunjenja unaprijed utvrđenih kriterija, mogu dobiti sredstva iz instrumenta za tehničku potporu za financiranje faza pripreme i provedbe strukturnih reformi, među ostalim mjerama, u područjima obrazovanja i osposobljavanja te politika tržišta rada; |
| --- | --- |

U.

budući da će se za sljedeće programsko razdoblje 2021. – 2027. Garancija za mlade financirati iz Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), koji sad obuhvaća Inicijativu za zapošljavanje mladih koja je glavni program financiranja Garancije za mlade; budući da će se instrumentom Next Generation EU preko Mehanizma za oporavak i otpornost i inicijative REACT-EU pružiti dodatna potpora mjerama za zapošljavanje mladih; budući da će se ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje, koja su usklađena s istovremenom digitalnom i zelenom tranzicijom, financirati iz Europskog fonda za regionalni razvoj; budući da države članice, na zahtjev i nakon ispunjenja unaprijed utvrđenih kriterija, mogu dobiti sredstva iz instrumenta za tehničku potporu za financiranje faza pripreme i provedbe strukturnih reformi, među ostalim mjerama, u područjima obrazovanja i osposobljavanja te politika tržišta rada;

| 1. | pozdravlja Prijedlog preporuke Vijeća o jačanju Garancije za mlade i namjeru Komisije da uvede strukturna poboljšanja na temelju iskustava stečenih tijekom financijske krize 2008. i provedbe tog instrumenta; podsjeća da preporuka Vijeća nema obvezujući učinak na države članice; ističe da nisu sve države članice slijedile preporuku Vijeća, zbog čega su mladi zapostavljeni; smatra da je vrijeme da Garancija za mlade bude obvezujuća, a ne dobrovoljna; još jednom poziva Komisiju da predloži instrument Garancije za mlade koji je obvezujući za sve države članice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da je potreban višedimenzionalni pristup borbi protiv nezaposlenosti mladih, koji obuhvaća aktivne i pasivne politike tržišta rada i učinkovit pristup mjerama socijalne uključenosti te socijalnim, zdravstvenim i stambenim uslugama za mlade, kako bi se osigurala kvaliteta i održivost tih aktivnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da bi se ojačanom Garancijom za mlade trebali prevladati nedostaci prethodnog pristupa, koji se temeljio na zapošljivosti, te da se on mora osmisliti kao put kojim će se u razumnom roku osigurati kvalitetna i trajna radna mjesta za sve uključene mlade; ponavlja da Garancijom za mlade ne bi trebalo institucionalizirati nesigurni rad među mladima, posebno netipičnim statusom koji dovodi do iznimno niskih plaća, nedostatka socijalne zaštite, nepostojanja sigurnog zaposlenja i lažnog samozapošljavanja, kao i do toga da se stvarno plaćeno zaposlenje zamjenjuje nesigurnim radnim mjestima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da će ojačanom Garancijom za mlade biti obuhvaćena šira dobna skupina kako bi se obuhvatili mladi u dobi od 15 do 29 godina te da će se bolje individualiziran i usmjereniji pristup primijeniti i na mlade koji su privremeno i dugoročno u skupini NEET; također pozdravlja nastojanja da Garancija za mlade bude uključivija i da se izbjegne svaki oblik diskriminacije, uključujući skupine u nepovoljnom položaju i ranjive skupine, rasne i etničke manjine, migrante i izbjeglice, mlade s invaliditetom i one koji žive u udaljenim, ruralnim ili siromašnim urbanim područjima ili u prekomorskim područjima i otočnim regijama; izražava zabrinutost zbog neravnoteže na tržištu rada u kojem žene općenito, a posebno mlade žene, trpe dvostruku diskriminaciju, i zbog toga što su mlade i zbog toga što su žene; ističe potrebu da Komisija pri rješavanju problema rodnog jaza uzme u obzir potrebe mladih žena; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja uključivanje rodne dimenzije u Garanciju za mlade; napominje, međutim, da se rodni jaz među mladima koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju tijekom posljednjih godina povećao te da je postojanje obitelji i dalje prepreka zapošljavanju mladih žena; poziva države članice da provedu obvezujuće mjere kako bi se izbjegla diskriminacija pri zapošljavanju na temelju spola ili obiteljske situacije kandidata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da mladi iz skupine NEET pripadaju raznim podskupinama, kao što su mladi s invaliditetom, mladi beskućnici, mladi Romi te mladi migranti i izbjeglice, koji imaju različite potrebe koje bi se trebale zadovoljiti posebno prilagođenim uslugama, kao što su, u slučaju osoba s invaliditetom, zajamčen razuman smještaj i prihod od rada koji su u skladu s kontinuiranim isplatama za invaliditet; u tom kontekstu ističe važnost postojanja točnih podataka i odgovarajućih načina za utvrđivanje tih podskupina te usvajanja diferenciranog pristupa u pogledu osoba koje su duže u skupini NEET, koje su često u nepovoljnom socioekonomskom položaju i suočavaju se s višedimenzionalnom diskriminacijom, među ostalim područjima života, u obrazovanju i zapošljavanju te za koje bi trebalo pokrenuti učinkovite programe informiranja; naglašava da bi, kako bi se doprlo do tih ciljnih skupina, Garancija za mlade trebala biti dio povezanog skupa socijalnih politika i politika socijalne skrbi, kao što je pristup socijalnoj sigurnosti, uključujući naknade za nezaposlene i minimalni dohodak, skrb za djecu, zdravstvene usluge, odgovarajuće, cjenovno pristupačno i dostupno stanovanje te psihološku potporu, kako bi se zajamčilo da svi mladi imaju pristup tom programu; ustraje u tome da se u okviru programa Garancije za mlade mora aktivno boriti protiv svake diskriminacije s kojom se suočavaju mladi na bilo kojoj osnovi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja preporuku državama članicama da ojačaju sustave ranog upozoravanja kako bi se identificirali mladi koji su izloženi riziku od toga da postanu dio skupine NEET; uvjeren je da bi preventivne mjere, kao što su procjene vještina te profesionalno i strukovno usmjeravanje, koje su usmjerene na to da se osobama koje rano napuštaju školovanje pomogne da nađu posao ili se obrazuju prije nego što postanu nezaposlene, ako se provedu na odgovarajući način, te pružanje uključivog i nediskriminirajućeg redovnog obrazovanja dugoročno mogli dovesti do smanjenja broja mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podržava ideju o procjeni vještina svih mladih iz skupine NEET koji se prijave za programe Garancije za mlade, a posebno njihovih digitalnih vještina, kao i prijedlog za poboljšanje digitalnih, jezičnih i mekih socijalnih vještina pripremnim osposobljavanjem te omogućavanjem usavršavanja i prekvalifikacije za stjecanje zelenih vještina, poduzetničkih vještina i vještina upravljanja karijerom s pomoću individualiziranog profesionalnog vođenja i usmjeravanja; u tom kontekstu ističe važnost informalnih i neformalnih vještina; također poziva da se istodobno s procjenom njihovih digitalnih vještina procijeni i stupanj posjedovanja digitalne opreme i povezanosti svih mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju; nadalje smatra da bi mladima koji se prijave za programe Garancije za mlade trebalo pružiti potporu u razvoju socijalnih i transverzalnih vještina, te im time omogućiti bolje upravljanje tranzicijama i suočavanje s tržištem rada koje se brzo mijenja; smatra da bi osposobljavanje te vrste trebalo biti usmjereno na rješavanje problema neusklađenosti vještina na tržištu rada; smatra da naukovanja u tome mogu imati važnu ulogu jer pripremaju mlade za poslove za koje postoji velika potražnja te stoga mogu doprinijeti njihovoj održivoj integraciji na tržište rada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče države članice da osiguraju da se mladima koji se prijave za programe Garancije za mlade predlažu kvalitetne, raznolike i prilagođene ponude poslova, osposobljavanja, naukovanja ili stažiranja, uključujući pravednu naknadu, te da ponude za zaposlenje budu usklađene s relevantnim načelima europskog stupa socijalnih prava, čime bi se zajamčilo pravo na pravedno i jednako postupanje u pogledu radnih uvjeta, uključujući osiguravanje radnog okružja prilagođenog potrebama osoba s invaliditetom, socijalnu zaštitu i osposobljavanje te probna razdoblja razumnog trajanja, kao i zabranu zloupotrebe netipičnih ugovora o radu; ustraje u tome da ponude u okviru ojačane Garancije za mlade ni u kojem slučaju ne bi trebale doprinositi socijalnom dampingu, dampingu plaća, siromaštvu unatoč zaposlenju ili nesigurnosti za mlade; ponovno ističe da bi pripravništva mogla imati ulogu u strukovnom osposobljavanju; podsjeća da bi ugovori o pripravništvu trebali biti u obliku pisanih, pravno obvezujućih sporazuma u kojima se točno navode zadaće pripravnika i koji obuhvaćaju pristojnu plaću; smatra da cilj Garancije za mlade mora dovesti do zapošljavanja i da pripravništva nikad ne bi smjela zamijeniti radna mjesta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva da se uvede jamstvo kvalitete kojim bi se osiguralo da osobe koje su završile osposobljavanje i/ili obrazovanje tijekom krize prouzročene bolešću COVID-19 mogu (ponovno) pohađati tečajeve uključene u stažiranje i/ili naukovanje, čak i nakon što su stekle diplomu i/ili završile stažiranje i/ili naukovanje, ako su tečajevi možda morali biti otkazani ili skraćeni ili se nisu mogli završiti zbog nekih drugih razloga dok su na snazi bile mjere protiv bolesti COVID-19, kako bi se popunile praznine u osposobljavanju tih osoba; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ustraje u tome da je u preporuci Vijeća potrebno navesti jasne i obvezujuće kriterije u pogledu kvalitete i standarde za ponude te poziva Komisiju da izradi kvalitativni okvir kojim se upravlja Garancijom za mlade; uvjeren je da bi takav okvir ojačao program i učinio ga učinkovitijim alatom za uspješan prelazak na tržište rada; poziva Komisiju da preispita postojeće europske instrumente kao što su kvalitativni okvir za pripravništvo i europski okvir za kvalitetna i učinkovita naukovanja te da uvede kriterije u pogledu kvalitete ponuda za mlade, uključujući načelo pravedne naknade za stažiste i pripravnike, socijalnu zaštitu, održivo zapošljavanje i socijalna prava; naglašava da bi se tim kriterijima osiguralo da program učinkovito pomaže mladima da prijeđu u stabilno i kvalitetno zaposlenje te da također pomaže u jamčenju rodno ujednačenih mogućnosti za mlade u svim sektorima, prilika koje nude dugoročnu sigurnost, socijalnu zaštitu te jednake i pristojne radne uvjete i koje ne doprinose stvaranju nesigurnih radnih mjesta; poziva države članice i Komisiju da razviju programe kojima se podupire poduzetništvo, posebno na područjima sa slabom industrijskom osnovom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče Komisiju i države članice da šire dobre prakse u pogledu socijalnih ulaganja kako bi se poticalo uključivije društvo i ponovno uspostavila ravnoteža između gospodarskog i socijalnog napretka; ističe važnost aktivnih politika tržišta rada i programa socijalne zaštite kako bi se izbjegla igra preraspodjele mogućnosti zapošljavanja među raznim podskupinama osjetljivih osoba, a posebno osoba iz skupine NEET, u kojoj jedni dobivaju onoliko koliko drugi gube; potiče Komisiju da provede studiju kako bi se ispitala veza između mladih bez socijalne zaštite i nesigurnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | istinski vjeruje da će se cilj poboljšanja socioekonomskih uvjeta mladih ostvariti pravilnom provedbom ojačane Garancije za mlade; ponovno potvrđuje svoje stajalište da bi naknada trebala biti razmjerna obavljenom poslu, vještinama i iskustvu dotičnog pojedinca te ističe potrebu da pripravnici, stažisti i naučnici na tržištu rada izvan obrazovnog programa budu u mogućnosti spojiti kraj s krajem; poziva Komisiju i države članice da u suradnji s Parlamentom i uz poštovanje načela supsidijarnosti predlože moguće načine za uvođenje zajedničkog pravnog instrumenta kojim se jamči i provodi pravedna naknada za pripravništvo, stažiranje i naukovanje na tržištu rada EU-a; osuđuje praksu neplaćenog pripravništva, stažiranja i naukovanja, koja je oblik iskorištavanja rada mladih i kojom se krše njihova prava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ustraje u tome da bi trebalo povećati sredstva za Garanciju za mlade za programsko razdoblje 2021. – 2027. povećanjem fonda ESF+ i odgovarajućim tematskim koncentracijama; ističe da izmijenjeni prijedlog Komisije o fondu ESF+ od 28. svibnja 2020. uključuje zahtjev da države članice koje su 2019. imale stopu mladih u skupini NEET iznad prosjeka EU-a moraju dodijeliti najmanje 15 % svojih sredstava iz ESF-a+ u okviru podijeljenog upravljanja ciljanim mjerama i strukturnim reformama za potporu zapošljavanju mladih, strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, posebno u kontekstu provedbe programa Garancije za mlade; žali zbog činjenice da je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 21. srpnja 2020. znatno smanjilo taj iznos na 10 %, što je u potpunosti u suprotnosti s ambicijom Unije da ulaže u mlade; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na svoje stajalište usvojeno u prvom čitanju 4. travnja 2019. koje obuhvaća dodatni zahtjev da sve države članice, a ne samo one čija je stopa mladih u skupini NEET iznad prosjeka Unije, tijekom programskog razdoblja 2021. – 2027. trebaju uložiti najmanje 3 % svojih sredstava iz fonda ESF+ u okviru podijeljenog upravljanja u rješavanje problema nezaposlenosti mladih, posebno u kontekstu provedbe programa Garancije za mlade; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice i Komisiju da razmisle o činjenici da je stopa osoba u skupini NEET jedini čimbenik pri donošenju odluka o dodjeli sredstava; smatra da ta stopa, iako pokazuje broj osoba koje nisu zaposlene, ne obrazuju se i ne osposobljavaju, u potpunosti isključuje velik broj mladih koji su nesvojevoljno zaposleni na nepuno radno vrijeme, koji su napustili zemlju kako bi pronašli dostojanstven posao, koji rade bez prijave ili rade, a i dalje žive u siromaštvu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče države članice da se snažno obvežu na potpunu provedbu Garancije za mlade; ističe da financijska sredstva Unije dopunjuju, a ne zamjenjuju nacionalne proračune; |
| --- | --- |

17.

| 18. | Podsjeća na to da ojačana Garancija za mlade može imati važnu ulogu u pružanju potpore državama članicama pri ulaganju u kontekstu europskog zelenog plana u stvaranje prilika za zapošljavanje u klimatski neutralnom, energetski učinkovitom i kružnom gospodarstvu te u stjecanje kvalificirane radne snage za ta radna mjesta, pri čemu se osigurava da nijedna mlada osoba, posebno ona koja pripada skupinama u nepovoljnom položaju, ne bude zapostavljena pri prelasku na klimatski neutralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponavlja da je potrebno povećati učinkovito korištenje sredstava; očekuje da bi racionalizirana pravila programiranja i provedbe u okviru fonda ESF+ dovela do smanjenja administrativnih troškova korisnika, uključujući pojednostavljene mehanizme izvješćivanja; očekuje od država članica da s dužnom pažnjom troše sredstva na programe za mlade, čime će se olakšati njihovo zapošljavanje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe važnost maksimalnog povećanja mogućih sinergija između Garancije za mlade i drugih relevantnih fondova i instrumenata EU-a, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, europsko jamstvo za djecu, Erasmus+, InvestEU, Obzor Europa i Fond za pravednu tranziciju, među ostalim u kontekstu inicijative REACT-EU i nacionalnih planova oporavka; u tom kontekstu poziva države članice da u tim planovima te u svojim planovima za oporavak i otpornost, kao i u kontekstu inicijative REACT-EU daju prednost potpori za zapošljavanje mladih; poziva države članice da koriste sredstva iz instrumenta SURE kako bi podržale mjere za mlade stažiste i pripravnike, kao što su potpora dohotku i programi skraćenog radnog vremena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ustraje u tome da Komisija treba poboljšati praćenje provedbe Garancije za mlade i izvješćivanje o rezultatima, uključujući praćenje korisnika u okviru programa Garancije za mlade i prirode ponuda kako bi se osigurala njihova usklađenost s novim okvirom standarda kvalitete u sklopu ojačane Garancije za mlade i dugoročno uključivanje korisnika programa Garancije za mlade u sustav zapošljavanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je poboljšano prikupljanje podataka presudno za održivu integraciju korisnika na tržište rada i učinkovito korištenje Garancije za mlade; potiče Europski revizorski sud da izrađuje izvješća o praćenju provedbe programa Garancije za mlade; u tom kontekstu smatra da je važno da Komisija provede studiju kojom će se ispitati veza između mladih koji rade na poslovima bez socijalne zaštite i nesigurnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da učinkovita provedba programa Garancije za mlade te bolji pristup stabilnim i održivim radnim mjestima zahtijevaju snažnije partnerstvo i učinkovitu koordinaciju između pružatelja Garancije za mlade i relevantnih dionika, kao što su regionalne i lokalne vlasti, socijalni partneri (poslodavci i sindikati), ustanove za obrazovanje i osposobljavanje, osobe koje rade s mladima, pružatelji usluga solidarnosti i građanskih aktivnosti, gospodarske i obrtničke komore, organizacije mladih i druge organizacije civilnog društva, uključujući nevladine organizacije koje rade s osobama u nepovoljnom položaju, posebno pri razmjeni najboljih praksi među državama članicama; poziva da se ti dionici uključe u osmišljavanje, provedbu i evaluaciju programa u okviru Garancije za mlade kako bi se zajamčila njihova učinkovitost; potiče države članice da poboljšaju sudjelovanje tih partnera, posebno organizacija mladih, u svim fazama upravljanja programima Garancije za mlade i s njima povezanim instrumentima financiranja EU-a na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini; mišljenja je da bi u okviru partnerstava trebalo jasno odrediti strukture i mehanizme za smisleno sudjelovanje u donošenju odluka, uključujući transparentnu razmjenu informacija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uvjeren je da bi dobro usmjerene kampanje za podizanje razine svijesti u pristupačnim formatima, među ostalim za osobe s invaliditetom, i komunikacijski kanali prilagođeni mladima mogli imati odlučujuću ulogu u dopiranju do mladih i organizacija mladih te u povećanju vidljivosti inicijative, kao i da bi moglo biti posebno korisno usredotočiti se na mlade koji rano napuštaju obrazovanje; ističe da bi što više sredstava trebalo dodjeljivati izravno mladima; naglašava da su za učinkovite politike informiranja potrebna odgovarajuća financijska sredstva i osoblje, posebno u javnim službama za zapošljavanje, koje imaju ključnu ulogu u učinkovitom dopiranju do mladih iz skupine NEET, ali i dalje trpe posljedice mjera štednje uvedenih nakon posljednje financijske krize; u tom kontekstu potiče države članice da ulažu u svoje javne službe za zapošljavanje kako bi se u tu svrhu osigurali dostatni ljudski resursi i financijska potpora za osposobljavanje i opremanje osoblja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da ispita ideju o internetskom portalu EU-a posvećenom stažiranju i naukovanju u EU-u, koji bi objedinio sve postojeće inicijative EU-a na vidljivom i dostupnom portalu prilagođenom korisnicima; smatra da bi taj portal trebalo adekvatno predstaviti preko odgovarajućih kanala kako bi se usmjerio na svoju publiku te stavio u središte pozornosti mladih Europljana, obrazovnih ustanova i trgovačkih društava diljem EU-a; smatra da bi preko portala trebalo usmjeravati mlade talente onamo gdje su najpotrebniji, ukazivati mladima na posebne potrebe na tržištu rada, promicati pristup povezanim mogućnostima učenja, poboljšavati ukupnu buduću zapošljivost unutar EU-a te doprinositi borbi protiv nezaposlenosti mladih i premošćivanju razlika u vještinama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 470.

(2)  SL L 126, 21.5.2015., str. 1.

(3)  SL L 185, 11.7.2019., str. 44.

(4)  SL C 120, 26.4.2013., str. 1.

(5)  SL C 456, 18.12.2018., str. 1.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0206.

(7)  SL C 458, 19.12.2018., str. 57.

(8)  SL C 346, 27.9.2018., str. 105.

(9)  SL C 440, 30.12.2015., str. 67.

(10)  „The impact of the economic crisis on euro area labour markets (Utjecaj gospodarske krize na radnu snagu u eurozoni)”, Mjesečni bilten Europske središnje banke iz listopada 2014., str. 49. – 68.

(11)  Re-inVEST Europe (2019). Policy Brief „Towards more inclusive social protection and active labour market policies in the EU: a social investment perspective” (Izvješće o politikama „Prema uključivijoj socijalnoj zaštiti i aktivnim politikama tržišta rada u EU-u: perspektiva socijalnog ulaganja).

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

srijeda, 7. listopada 2020.

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/109

---

P9_TA(2020)0249

Odobrenje za dodjelu novih dužnosti izvršnom potpredsjedniku Komisije Valdisu Dombrovskisu

Odluka Europskog parlamenta od 7. listopada 2020. o dodjeli novih dužnosti izvršnom potpredsjedniku Komisije Valdisu Dombrovskisu (2020/2203(INS))

(2021/C 395/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 17. stavak 6. Ugovora o Europskoj uniji te članak 248. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 17. stavak 6. Ugovora o Europskoj uniji te članak 248. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir točku 7. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir točku 7. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (1),

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednice Komisije od 14. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednice Komisije od 14. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir saslušanje Valdisa Dombrovskisa 2. listopada 2020. pred Odborom za međunarodnu trgovinu, u suradnji s Odborom za vanjske poslove, Odborom za razvoj, Odborom za proračune i Odborom za ekonomsku i monetarnu politiku, kao i pismo o ocjeni sastavljeno na temelju tog saslušanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir saslušanje Valdisa Dombrovskisa 2. listopada 2020. pred Odborom za međunarodnu trgovinu, u suradnji s Odborom za vanjske poslove, Odborom za razvoj, Odborom za proračune i Odborom za ekonomsku i monetarnu politiku, kao i pismo o ocjeni sastavljeno na temelju tog saslušanja,

| — | uzimajući u obzir preispitivanje provedeno na sastanku Konferencije predsjednika odbora 5. listopada 2020. te preispitivanje provedeno na sastanku Konferencije predsjednika 6. listopada 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preispitivanje provedeno na sastanku Konferencije predsjednika odbora 5. listopada 2020. te preispitivanje provedeno na sastanku Konferencije predsjednika 6. listopada 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 125. i Prilog VII. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 125. i Prilog VII. Poslovnika,

| 1. | odobrava dodjelu novih dužnosti izvršnom potpredsjedniku Komisije Valdisu Dombrovskisu do kraja mandata Komisije 31. listopada 2024.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu odluku proslijedi Vijeću, Komisiji i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

ponedjeljak, 5. listopada 2020.

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/110 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/110

---

P9_TA(2020)0242

Tržišta financijskih instrumenata ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2020. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2021/C 395/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06799/1/2020 – C9-0291/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06799/1/2020 – C9-0291/2020),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0099), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0099),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0169/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0169/2020),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 367, 10.10.2018., str. 65.

(2)  Usvojeni tekstovi od 27.3.2019., P8_TA(2019)0302.

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/111

---

P9_TA(2020)0243

Europski pružatelji usluga skupnog financiranja za poduzeća ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2020. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 i Direktive (EU) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2021/C 395/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06800/1/2020 – C9-0292/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06800/1/2020 – C9-0292/2020),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0113), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0113),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0168/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje u Odboru za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0168/2020),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 367, 10.10.2018., str. 65.

(2)  Usvojeni tekstovi od 27.3.2019., P8_TA(2019)0301.

---

utorak, 6. listopada 2020.

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/112

---

P9_TA(2020)0244

Izmjena Uredbe (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu postupka opoziva ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 514/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu postupka opoziva (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 395/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0309), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0309),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 78. stavak 2., članak 79. stavke 2. i 4., članak 82. stavak 1., članak 84. i članak 87. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0202/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 78. stavak 2., članak 79. stavke 2. i 4., članak 82. stavak 1., članak 84. i članak 87. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0202/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 22. rujna 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 22. rujna 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. i članak 52. stavak 1.Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. i članak 52. stavak 1.Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0171/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0171/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0140

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. listopada 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 514/2014 u pogledu postupka opoziva

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, (EU) 2020/1543.)

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/113 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/113

---

P9_TA(2020)0245

Neizravan porez na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. Prijedlog odluke Vijeća kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2021/C 395/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2020)0332), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2020)0332),

| — | uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0217/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0217/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0156/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0156/2020),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/114

---

P9_TA(2020)0246

Porez AIEM na Kanarskim otocima *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o porezu AIEM primjenjivom na Kanarskim otocima (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2021/C 395/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2020)0355), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2020)0355),

| — | uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0280/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0280/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0157/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0157/2020),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/115 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/115

---

P9_TA(2020)0247

Porez „octroi de mer” u najudaljenijim francuskim regijama *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke br. 940/2014/EU o porezu „octroi de mer” u najudaljenijim francuskim regijama u pogledu razdoblja primjene (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2021/C 395/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2020)0371), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2020)0371),

| — | uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0281/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0281/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0159/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0159/2020),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/116

---

P9_TA(2020)0248

Nacrt izmjene proračuna br. 7/2020: ažuriranje prihoda (vlastita sredstva)

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2020. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2020 Europske unije za financijsku godinu 2020. – ažuriranje prihoda (vlastita sredstva) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD))

(2021/C 395/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44.

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2020., konačno donesen 27. studenoga 2019. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2020., konačno donesen 27. studenoga 2019. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 7/2020, koji je Komisija usvojila 6. srpnja 2020. (COM(2020)0424), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 7/2020, koji je Komisija usvojila 6. srpnja 2020. (COM(2020)0424),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2020 koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2020. i proslijedilo Europskom parlamentu 7. rujna 2020. (10430/2020 – C9-0283/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2020 koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2020. i proslijedilo Europskom parlamentu 7. rujna 2020. (10430/2020 – C9-0283/2020),

| — | uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0163/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0163/2020),

| A. | budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 7/2020 ažurirati prihodovnu stranu proračuna kako bi se uzeo u obzir najnoviji razvoj događaja; |
| --- | --- |

A.

budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 7/2020 ažurirati prihodovnu stranu proračuna kako bi se uzeo u obzir najnoviji razvoj događaja;

| B. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 drastično promijenila izglede za gospodarstvo Unije te da se prema Komisijinoj prognozi iz proljeća 2020. očekuje da će se gospodarstvo Unije ove godine smanjiti za rekordnih 7,5 %, nakon čega bi 2021. trebao uslijediti oporavak od 6,1 %, što nije dovoljno da se u potpunosti nadoknadi ovogodišnji gubitak, te budući da se pogoršanje gospodarskog stanja odražava i u prognozi vlastitih sredstava za 2020.; |
| --- | --- |

B.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 drastično promijenila izglede za gospodarstvo Unije te da se prema Komisijinoj prognozi iz proljeća 2020. očekuje da će se gospodarstvo Unije ove godine smanjiti za rekordnih 7,5 %, nakon čega bi 2021. trebao uslijediti oporavak od 6,1 %, što nije dovoljno da se u potpunosti nadoknadi ovogodišnji gubitak, te budući da se pogoršanje gospodarskog stanja odražava i u prognozi vlastitih sredstava za 2020.;

| C. | budući da su na prihodovnoj strani proračuna potrebne dvije vrste prilagodbi, odnosno ažuriranje procjene tradicionalnih vlastitih sredstava i vlastitih sredstava temeljenih na porezu na dodanu vrijednost (PDV) i bruto nacionalnom dohotku (BND), kako bi se uzele u obzir novije gospodarske prognoze, te ažuriranje korekcije za Ujedinjenu Kraljevinu; |
| --- | --- |

C.

budući da su na prihodovnoj strani proračuna potrebne dvije vrste prilagodbi, odnosno ažuriranje procjene tradicionalnih vlastitih sredstava i vlastitih sredstava temeljenih na porezu na dodanu vrijednost (PDV) i bruto nacionalnom dohotku (BND), kako bi se uzele u obzir novije gospodarske prognoze, te ažuriranje korekcije za Ujedinjenu Kraljevinu;

| D. | budući da je potrebno ažurirati i ostale prihode kako bi se u obzir uzele konačno naplaćene novčane i ugovorne kazne do lipnja 2020. te negativne tečajne razlike; |
| --- | --- |

D.

budući da je potrebno ažurirati i ostale prihode kako bi se u obzir uzele konačno naplaćene novčane i ugovorne kazne do lipnja 2020. te negativne tečajne razlike;

| 1. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 7/2020 koji je podnijela Komisija i kojem je svrha ažuriranje prihodovne strane proračuna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 7/2020 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 57, 27.2.2020.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

---

srijeda, 7. listopada 2020.

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/118 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/118

---

P9_TA(2020)0250

Odobrenje imenovanja Mairead McGuiness za povjerenicu Europske komisije

Odluka Europskog parlamenta od 7. listopada 2020. o imenovanju Mairead McGuiness za povjerenicu Europske komisije (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE))

(2021/C 395/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir drugi stavak članka 246. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugi stavak članka 246. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir točku 6. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir točku 6. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (1),

| — | uzimajući u obzir ostavku Phila Hogana na njegovu dužnost u Komisiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ostavku Phila Hogana na njegovu dužnost u Komisiji,

| — | uzimajući u obzir pismo Vijeća od 14. rujna 2020., kojim se Vijeće s Parlamentom savjetovalo o odluci o imenovanju Mairead McGuinness članicom Komisije koja se donosi u suglasnosti s predsjednikom Komisije (C9-0295/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Vijeća od 14. rujna 2020., kojim se Vijeće s Parlamentom savjetovalo o odluci o imenovanju Mairead McGuinness članicom Komisije koja se donosi u suglasnosti s predsjednikom Komisije (C9-0295/2020),

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednice Komisije od 14. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednice Komisije od 14. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir saslušanje Mairead McGuinness 2. listopada 2020. pred Odborom za ekonomsku i monetarnu politiku, kao i izjavu o ocjeni sastavljenu na temelju tih saslušanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir saslušanje Mairead McGuinness 2. listopada 2020. pred Odborom za ekonomsku i monetarnu politiku, kao i izjavu o ocjeni sastavljenu na temelju tih saslušanja,

| — | uzimajući u obzir preispitivanje provedeno na sastanku Konferencije predsjednika odbora 5. listopada 2020. te preispitivanje Konferencije predsjednika na sastanku 6. listopada 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preispitivanje provedeno na sastanku Konferencije predsjednika odbora 5. listopada 2020. te preispitivanje Konferencije predsjednika na sastanku 6. listopada 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 125. i Prilog VII. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 125. i Prilog VII. Poslovnika,

| 1. | odobrava imenovanje Mairead McGuinness članicom Komisije do kraja mandata Komisije 31. listopada 2024.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu odluku proslijedi Vijeću, Komisiji i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

---

četvrtak, 8. listopada 2020.

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/119 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/119

---

P9_TA(2020)0253

Europski propis o klimi ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 8. listopada 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 395/22)

Amandman 1

Nacrt zakonodavne rezolucije

Pozivanje 5.a (novo)

| Nacrt zakonodavne rezolucije | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | uzimajući u obzir Plan Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja, uključujući 3. cilj održivog razvoja „Globalno zdravlje i dobrobit”, |

Nacrt zakonodavne rezolucije

Izmjena

—

uzimajući u obzir Plan Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja, uključujući 3. cilj održivog razvoja „Globalno zdravlje i dobrobit”,

Amandman 2

Nacrt zakonodavne rezolucije

Pozivanje 5.b (novo)

| Nacrt zakonodavne rezolucije | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | uzimajući u obzir dramatične posljedice onečišćenja zraka za ljudsko zdravlje koje su, prema Europskoj agenciji za okoliš, uzrok za 400 000 slučajeva prerane smrti godišnje; |

Nacrt zakonodavne rezolucije

Izmjena

—

uzimajući u obzir dramatične posljedice onečišćenja zraka za ljudsko zdravlje koje su, prema Europskoj agenciji za okoliš, uzrok za 400 000 slučajeva prerane smrti godišnje;

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (–1.) | Egzistencijalna prijetnja koju predstavljaju klimatske promjene zahtijeva veću ambicioznost i snažnije klimatske mjere Unije i država članica. Unija se zalaže za jačanje napora u borbi protiv klimatskih promjena i ostvarenje provedbe Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015., sklopljenog nakon 21. sastanka Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime („Pariški sporazum”)

   (1a)

  na temelju pravednosti i najbolje raspoložive znanosti te daje svoj pošteni doprinos u globalnim naporima za ograničavanje porasta globalne temperature na 1,5  o C u odnosu na predindustrijske razine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(–1.)

Egzistencijalna prijetnja koju predstavljaju klimatske promjene zahtijeva veću ambicioznost i snažnije klimatske mjere Unije i država članica. Unija se zalaže za jačanje napora u borbi protiv klimatskih promjena i ostvarenje provedbe Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015., sklopljenog nakon 21. sastanka Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime („Pariški sporazum”)

   (1a)

  na temelju pravednosti i najbolje raspoložive znanosti te daje svoj pošteni doprinos u globalnim naporima za ograničavanje porasta globalne temperature na 1,5  o C u odnosu na predindustrijske razine.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Komisija je Komunikacijom od 11. prosinca 2019.„Europski zeleni plan” (19) uspostavila novu razvojnu strategiju kojom se želi preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem do 2050. neće
  bi
  neto emisija stakleničkih plinova te u kojem gospodarski rast ne ovisi o iskorištavanju resursa. Usto, nastoji se zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Tranzicija
  pritom
  mora biti pravedna i uključiva, ne
  ostavljajući nikoga zakinutim
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Komisija je Komunikacijom od 11. prosinca 2019.„Europski zeleni plan” (19) uspostavila novu razvojnu strategiju kojom se želi preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem do 2050. neće
  bi
  neto emisija stakleničkih plinova te u kojem gospodarski rast ne ovisi o iskorištavanju resursa. Usto, nastoji se zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Tranzicija
  pritom
  mora biti pravedna i uključiva, ne
  ostavljajući nikoga zakinutim
  .

| (1) | Komisija je Komunikacijom od 11. prosinca 2019.„Europski zeleni plan” (19) uspostavila novu
  održivu
  razvojnu strategiju kojom se želi preobraziti Uniju u 
  zdravije,
  pravedno i prosperitetno društvo, s modernim,
  održivim,
  resursno učinkovitim i 
  međunarodno
  konkurentnim gospodarstvom
  s visokokvalitetnim poslovima,
  u kojem do 2050. neće
  biti
  neto emisija stakleničkih plinova te u kojem gospodarski rast ne ovisi o iskorištavanju resursa. Usto, nastoji se zaštititi, očuvati
  , obnoviti
  i povećati prirodni kapital Unije
  , morski i kopneni ekosustavi i biološka raznolikost
  te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Tranzicija
  se mora temeljiti na najnovijim neovisnim znanstvenim dokazima. Istovremeno
  mora biti
  socijalno
  pravedna i uključiva
  , zasnovana na solidarnosti i suradničkim naporima na razini Unije i osigurati da nitko
  ne
  bude zapostavljen, stremiti ostvarenju gospodarskog rasta, visokokvalitetnih radnih mjesta i predvidljivog okruženja za ulaganja te mora biti u skladu s načelom nenanošenja štete
  . |
| --- | --- |

(1)

Komisija je Komunikacijom od 11. prosinca 2019.„Europski zeleni plan” (19) uspostavila novu
  održivu
  razvojnu strategiju kojom se želi preobraziti Uniju u 
  zdravije,
  pravedno i prosperitetno društvo, s modernim,
  održivim,
  resursno učinkovitim i 
  međunarodno
  konkurentnim gospodarstvom
  s visokokvalitetnim poslovima,
  u kojem do 2050. neće
  biti
  neto emisija stakleničkih plinova te u kojem gospodarski rast ne ovisi o iskorištavanju resursa. Usto, nastoji se zaštititi, očuvati
  , obnoviti
  i povećati prirodni kapital Unije
  , morski i kopneni ekosustavi i biološka raznolikost
  te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Tranzicija
  se mora temeljiti na najnovijim neovisnim znanstvenim dokazima. Istovremeno
  mora biti
  socijalno
  pravedna i uključiva
  , zasnovana na solidarnosti i suradničkim naporima na razini Unije i osigurati da nitko
  ne
  bude zapostavljen, stremiti ostvarenju gospodarskog rasta, visokokvalitetnih radnih mjesta i predvidljivog okruženja za ulaganja te mora biti u skladu s načelom nenanošenja štete
  .

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | U posebnom izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o učincima globalnog zatopljenja od 1,5  oC u odnosu na predindustrijske razine i povezanih globalnih kretanja emisija stakleničkih plinova (20) pruža se pouzdano znanstveno polazište za borbu protiv klimatskih promjena i ukazuje se na potrebu za jačanjem djelovanja u području klime. Njime se potvrđuje nužnost hitnog smanjenja emisija stakleničkih plinova i ograničavanja klimatskih promjena na 1,5  oC kako bi se smanjila vjerojatnost ekstremnih vremenskih uvjeta. U Globalnom izvješću o procjeni iz 2019. (21) Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) ukazuje se na smanjenje biološke raznolikosti diljem svijeta, pri čemu su klimatske promjene treći najvažniji uzročnik gubitka biološke raznolikosti (22). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

U posebnom izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o učincima globalnog zatopljenja od 1,5  oC u odnosu na predindustrijske razine i povezanih globalnih kretanja emisija stakleničkih plinova (20) pruža se pouzdano znanstveno polazište za borbu protiv klimatskih promjena i ukazuje se na potrebu za jačanjem djelovanja u području klime. Njime se potvrđuje nužnost hitnog smanjenja emisija stakleničkih plinova i ograničavanja klimatskih promjena na 1,5  oC kako bi se smanjila vjerojatnost ekstremnih vremenskih uvjeta. U Globalnom izvješću o procjeni iz 2019. (21) Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) ukazuje se na smanjenje biološke raznolikosti diljem svijeta, pri čemu su klimatske promjene treći najvažniji uzročnik gubitka biološke raznolikosti (22).

| (2) | U posebnom izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o učincima globalnog zatopljenja od 1,5  oC u odnosu na predindustrijske razine i povezanih globalnih kretanja emisija stakleničkih plinova (20) pruža se pouzdano znanstveno polazište za borbu protiv klimatskih promjena i ukazuje se na potrebu za
  brzim
  jačanjem djelovanja u području klime
  i za prijelazom na klimatski neutralno gospodarstvo
  . Njime se potvrđuje nužnost hitnog smanjenja emisija stakleničkih plinova i ograničavanja klimatskih promjena na 1,5  oC kako bi se smanjila vjerojatnost ekstremnih vremenskih uvjeta
  i dostizanja kritične klimatske točke
  . U Globalnom izvješću o procjeni iz 2019. (21) Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) ukazuje se na smanjenje biološke raznolikosti diljem svijeta, pri čemu su klimatske promjene treći najvažniji uzročnik gubitka biološke raznolikosti (22).
  Također je pokazano da se procjenjuje da će udio rješenja temeljenih na prirodi u ublažavanju klimatskih promjena do 2030 biti 37 %. Klimatske promjene ozbiljno utječu na morske i kopnene ekosustave koji djeluju kao ključni ponori antropogenih emisija ugljika s bruto apsorpcijom od oko 60 % globalnih antropogenih emisija godišnje. |
| --- | --- |

(2)

U posebnom izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o učincima globalnog zatopljenja od 1,5  oC u odnosu na predindustrijske razine i povezanih globalnih kretanja emisija stakleničkih plinova (20) pruža se pouzdano znanstveno polazište za borbu protiv klimatskih promjena i ukazuje se na potrebu za
  brzim
  jačanjem djelovanja u području klime
  i za prijelazom na klimatski neutralno gospodarstvo
  . Njime se potvrđuje nužnost hitnog smanjenja emisija stakleničkih plinova i ograničavanja klimatskih promjena na 1,5  oC kako bi se smanjila vjerojatnost ekstremnih vremenskih uvjeta
  i dostizanja kritične klimatske točke
  . U Globalnom izvješću o procjeni iz 2019. (21) Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) ukazuje se na smanjenje biološke raznolikosti diljem svijeta, pri čemu su klimatske promjene treći najvažniji uzročnik gubitka biološke raznolikosti (22).
  Također je pokazano da se procjenjuje da će udio rješenja temeljenih na prirodi u ublažavanju klimatskih promjena do 2030 biti 37 %. Klimatske promjene ozbiljno utječu na morske i kopnene ekosustave koji djeluju kao ključni ponori antropogenih emisija ugljika s bruto apsorpcijom od oko 60 % globalnih antropogenih emisija godišnje.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Stabilan dugoročni cilj ključan je za doprinos gospodarskoj i društvenoj preobrazbi, zapošljavanju, rastu i postizanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja, kao i za pravedno
  i
  troškovno učinkovito
  djelovanje
  prema cilju u pogledu temperature iz Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015., koji je donesen nakon 21. konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (dalje u tekstu „Pariški sporazum”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Stabilan dugoročni cilj ključan je za doprinos gospodarskoj i društvenoj preobrazbi, zapošljavanju, rastu i postizanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja, kao i za pravedno
  i
  troškovno učinkovito
  djelovanje
  prema cilju u pogledu temperature iz Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015., koji je donesen nakon 21. konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (dalje u tekstu „Pariški sporazum”).

| (3) | Stabilan dugoročni cilj ključan je za doprinos
  pravednoj
  gospodarskoj i društvenoj preobrazbi,
  visokokvalitetnom
  zapošljavanju,
  socijalnoj dobrobiti, održivom
  rastu i postizanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja, kao i za
  hitro,
  pravedno
  , učinkovito,
  troškovno učinkovito
  i društveno pravedno kretanje, bez zapostavljanja ikoga,
  prema cilju u pogledu temperature iz Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015., koji je donesen nakon 21. konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (dalje u tekstu „Pariški sporazum”). |
| --- | --- |

(3)

Stabilan dugoročni cilj ključan je za doprinos
  pravednoj
  gospodarskoj i društvenoj preobrazbi,
  visokokvalitetnom
  zapošljavanju,
  socijalnoj dobrobiti, održivom
  rastu i postizanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja, kao i za
  hitro,
  pravedno
  , učinkovito,
  troškovno učinkovito
  i društveno pravedno kretanje, bez zapostavljanja ikoga,
  prema cilju u pogledu temperature iz Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015., koji je donesen nakon 21. konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (dalje u tekstu „Pariški sporazum”).

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a) | Znanstveno je dokazana međupovezanost zdravstvene, ekološke i klimatske krize te njihove posebne veze s posljedicama klimatskih promjena i gubitkom biološke raznolikosti i ekosustava. Zdravstvene i sanitarne krize, kao što je kriza izazvana bolesti COVID-19, u narednim se desetljećima mogu umnožiti i dovesti do toga da Unija, kao globalni akter, mora provesti globalnu strategiju s ciljevima sprečavanja razvoja takvih epizoda, rješavanjem problema u njihovu korijenu, i promicanja integriranog pristupa zasnovanog na ciljevima održivog razvoja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.a)

Znanstveno je dokazana međupovezanost zdravstvene, ekološke i klimatske krize te njihove posebne veze s posljedicama klimatskih promjena i gubitkom biološke raznolikosti i ekosustava. Zdravstvene i sanitarne krize, kao što je kriza izazvana bolesti COVID-19, u narednim se desetljećima mogu umnožiti i dovesti do toga da Unija, kao globalni akter, mora provesti globalnu strategiju s ciljevima sprečavanja razvoja takvih epizoda, rješavanjem problema u njihovu korijenu, i promicanja integriranog pristupa zasnovanog na ciljevima održivog razvoja.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.b) | Prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije, klimatske promjene utječu na socijalne i okolišne odrednice zdravlja, a to su čist zrak, sigurna pitka voda, dovoljna količina hrane i sigurno stanovanje, te se očekuje da će u razdoblju između 2030. i 2050. godišnje biti dodatnih 250 000 smrtnih slučajeva uzrokovanih manjkovom prehranom, malarijom, dijarejom i prekomjernom vrućinom, kao i to da će ekstremno visoke temperature izravno doprinositi smrtnosti, posebno kod starijih i kod najosjetljivijih pojedinaca. Klimatske promjene koje se manifestiraju poplavama, toplinskim valovima, sušama i požarima znatno utječu na ljudsko zdravlje, među ostalim na pojave kao što su pothranjenost, bolesti krvožilnog i dišnog sustava te infekcije prenosive vektorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.b)

Prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije, klimatske promjene utječu na socijalne i okolišne odrednice zdravlja, a to su čist zrak, sigurna pitka voda, dovoljna količina hrane i sigurno stanovanje, te se očekuje da će u razdoblju između 2030. i 2050. godišnje biti dodatnih 250 000 smrtnih slučajeva uzrokovanih manjkovom prehranom, malarijom, dijarejom i prekomjernom vrućinom, kao i to da će ekstremno visoke temperature izravno doprinositi smrtnosti, posebno kod starijih i kod najosjetljivijih pojedinaca. Klimatske promjene koje se manifestiraju poplavama, toplinskim valovima, sušama i požarima znatno utječu na ljudsko zdravlje, među ostalim na pojave kao što su pothranjenost, bolesti krvožilnog i dišnog sustava te infekcije prenosive vektorima.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.c) | U preambuli Pariškog sporazuma pravo na zdravlje priznato je kao jedno od ključnih prava. U skladu s Okvirnom konvencijom Ujedinjenih naroda o promjeni klime, sve stranke te konvencije trebaju koristiti odgovarajuće metode, kao što su procjene utjecajâ na okoliš, koje se formuliraju i utvrđuju na nacionalnoj razini s ciljem da se negativne posljedice koje za gospodarstvo, zdravstvo i kvalitetu okoliša imaju projekti ili mjere provedeni radi ublažavanja klimatskih promjena ili prilagodbe na njih svedu na minimum. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.c)

U preambuli Pariškog sporazuma pravo na zdravlje priznato je kao jedno od ključnih prava. U skladu s Okvirnom konvencijom Ujedinjenih naroda o promjeni klime, sve stranke te konvencije trebaju koristiti odgovarajuće metode, kao što su procjene utjecajâ na okoliš, koje se formuliraju i utvrđuju na nacionalnoj razini s ciljem da se negativne posljedice koje za gospodarstvo, zdravstvo i kvalitetu okoliša imaju projekti ili mjere provedeni radi ublažavanja klimatskih promjena ili prilagodbe na njih svedu na minimum.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.d) | Ova Uredba pridonosi zaštiti neotuđivih prava građana Unije na život i siguran okoliš, kao što je priznato Europskom konvencijom o ljudskim pravima i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, i traži od relevantnih institucija Unije i od država članica da na razini Unije odnosno na nacionalnoj razini poduzmu potrebne mjere za rješavanje stvarnih i neposrednih rizika koje za živote ljudi i njihovu dobrobit i za prirodni svijet o kojemu ovise predstavlja globalna klimatska kriza. U središtu ove Uredbe trebali bi ljudi, a cilj bi joj trebala biti zaštita zdravlja i dobrobiti građana od rizika i učinaka povezanih s okolišem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.d)

Ova Uredba pridonosi zaštiti neotuđivih prava građana Unije na život i siguran okoliš, kao što je priznato Europskom konvencijom o ljudskim pravima i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, i traži od relevantnih institucija Unije i od država članica da na razini Unije odnosno na nacionalnoj razini poduzmu potrebne mjere za rješavanje stvarnih i neposrednih rizika koje za živote ljudi i njihovu dobrobit i za prirodni svijet o kojemu ovise predstavlja globalna klimatska kriza. U središtu ove Uredbe trebali bi ljudi, a cilj bi joj trebala biti zaštita zdravlja i dobrobiti građana od rizika i učinaka povezanih s okolišem.

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3e) | Zaštita klime trebala bi biti prilika za europsko gospodarstvo te bi trebala osigurati njegovu vodeću poziciju u području inovacija na globalnoj razini. Inovacije u području održive proizvodnje mogu povećati europsku industrijsku snagu u ključnim tržišnim segmentima te na taj način zaštititi postojeća i stvoriti nova radna mjesta. Kako bi se postigao pravno obvezujući klimatski cilj zacrtan za 2030. i cilj klimatske neutralnosti zacrtan za 2050. smanjenjem neto emisija na nultu stopu, Komisija bi trebala omogućiti sklapanje sektorskih „klimatskih partnerstva” na razini Unije okupljajući tako ključne dionike (npr. iz industrije, nevladinih organizacija, istraživačkih instituta, MSP-ova, sindikata i organizacija poslodavaca). Klimatska partnerstva trebala bi funkcionirati kao sektorski dijalog i omogućiti razmjenu najboljih praksi europskih „pionira dekarbonizacije” te obavljati zadaće središnjeg savjetodavnog tijela Komisije pri donošenju budućih zakonodavnih prijedloga koji se odnose na klimu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3e)

Zaštita klime trebala bi biti prilika za europsko gospodarstvo te bi trebala osigurati njegovu vodeću poziciju u području inovacija na globalnoj razini. Inovacije u području održive proizvodnje mogu povećati europsku industrijsku snagu u ključnim tržišnim segmentima te na taj način zaštititi postojeća i stvoriti nova radna mjesta. Kako bi se postigao pravno obvezujući klimatski cilj zacrtan za 2030. i cilj klimatske neutralnosti zacrtan za 2050. smanjenjem neto emisija na nultu stopu, Komisija bi trebala omogućiti sklapanje sektorskih „klimatskih partnerstva” na razini Unije okupljajući tako ključne dionike (npr. iz industrije, nevladinih organizacija, istraživačkih instituta, MSP-ova, sindikata i organizacija poslodavaca). Klimatska partnerstva trebala bi funkcionirati kao sektorski dijalog i omogućiti razmjenu najboljih praksi europskih „pionira dekarbonizacije” te obavljati zadaće središnjeg savjetodavnog tijela Komisije pri donošenju budućih zakonodavnih prijedloga koji se odnose na klimu.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Pariškim sporazumom utvrđuje se dugoročni cilj
  zadržavanja porasta globalne temperature na znatno manje od 2 oC iznad predindustrijske razine

   (23)

  te djelovanje u cilju zadržavanja tog porasta
  na 1,5  oC iznad predindustrijske razine
  te naglašava važnost
  prilagodbe
  negativnim učincima
  klimatskih promjena (24) i 
  usklađivanja financijskih tokova
  s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i s razvojem otpornim na klimatske promjene (25). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Pariškim sporazumom utvrđuje se dugoročni cilj
  zadržavanja porasta globalne temperature na znatno manje od 2 oC iznad predindustrijske razine

   (23)

  te djelovanje u cilju zadržavanja tog porasta
  na 1,5  oC iznad predindustrijske razine
  te naglašava važnost
  prilagodbe
  negativnim učincima
  klimatskih promjena (24) i 
  usklađivanja financijskih tokova
  s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i s razvojem otpornim na klimatske promjene (25).

| (4) | Pariškim sporazumom utvrđuje se dugoročni cilj
  ulaganja napora kako bi se porast globalne temperature ograničio
  na 1,5  oC iznad predindustrijske razine (23)

  , kako bi se povećala sposobnost
  prilagodbe
  na negativne učinke
  klimatskih promjena (24) i 
  kako bi se financijski tokovi uskladili
  s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i s razvojem otpornim na klimatske promjene (25).
  Ovom Uredbom kao cjelovitim okvirom za doprinos Unije Pariškom sporazumu trebalo bi se osigurati da i Unija i države članice u potpunosti pridonose postizanju tih triju ciljeva Pariškog sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Pariškim sporazumom utvrđuje se dugoročni cilj
  ulaganja napora kako bi se porast globalne temperature ograničio
  na 1,5  oC iznad predindustrijske razine (23)

  , kako bi se povećala sposobnost
  prilagodbe
  na negativne učinke
  klimatskih promjena (24) i 
  kako bi se financijski tokovi uskladili
  s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i s razvojem otpornim na klimatske promjene (25).
  Ovom Uredbom kao cjelovitim okvirom za doprinos Unije Pariškom sporazumu trebalo bi se osigurati da i Unija i države članice u potpunosti pridonose postizanju tih triju ciljeva Pariškog sporazuma.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Djelovanja Unije i država članica u području klime usmjerena su na zaštitu ljudi i planeta, dobrobiti, prosperiteta, zdravlja, prehrane, integriteta ekosustava i biološke raznolikosti od rizika nastalih kao posljedica klimatskih promjena, a provode se u kontekstu plana održivog razvoja do 2030. i postizanja ciljeva Pariškog sporazuma, kao i najvećeg mogućeg prosperiteta unutar ograničenja planeta te povećanja otpornosti i smanjivanja ranjivosti društva klimatskim promjenama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Djelovanja Unije i država članica u području klime usmjerena su na zaštitu ljudi i planeta, dobrobiti, prosperiteta, zdravlja, prehrane, integriteta ekosustava i biološke raznolikosti od rizika nastalih kao posljedica klimatskih promjena, a provode se u kontekstu plana održivog razvoja do 2030. i postizanja ciljeva Pariškog sporazuma, kao i najvećeg mogućeg prosperiteta unutar ograničenja planeta te povećanja otpornosti i smanjivanja ranjivosti društva klimatskim promjenama.

| (5) | Djelovanja Unije i država članica u području klime usmjerena su na zaštitu ljudi i planeta, dobrobiti, prosperiteta, gospodarstva, zdravlja, prehrane, integriteta ekosustava i biološke raznolikosti od rizika nastalih kao posljedica klimatskih promjena, a provode se u kontekstu plana održivog razvoja do 2030. i postizanja ciljeva Pariškog sporazuma, kao i najvećeg mogućeg prosperiteta unutar ograničenja planeta te povećanja otpornosti i smanjivanja ranjivosti društva klimatskim promjenama.
  U tom bi se svjetlu Unija i države članice u svojem djelovanju trebale voditi načelom opreznosti, načelom da onečišćivač plaća, načelom prvenstva energetske učinkovitosti i načelom nenanošenja štete. |
| --- | --- |

(5)

Djelovanja Unije i država članica u području klime usmjerena su na zaštitu ljudi i planeta, dobrobiti, prosperiteta, gospodarstva, zdravlja, prehrane, integriteta ekosustava i biološke raznolikosti od rizika nastalih kao posljedica klimatskih promjena, a provode se u kontekstu plana održivog razvoja do 2030. i postizanja ciljeva Pariškog sporazuma, kao i najvećeg mogućeg prosperiteta unutar ograničenja planeta te povećanja otpornosti i smanjivanja ranjivosti društva klimatskim promjenama.
  U tom bi se svjetlu Unija i države članice u svojem djelovanju trebale voditi načelom opreznosti, načelom da onečišćivač plaća, načelom prvenstva energetske učinkovitosti i načelom nenanošenja štete.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Zahvaljujući regulatornom okviru koji je Unija uspostavila i naporima koje je poduzela europska industrija, u razdoblju od 1990. do 2018. emisije stakleničkih plinova u Uniji smanjile su se za 23 %, a gospodarstvo je poraslo za 61 %, što pokazuje da je moguće odvojiti gospodarski rast od emisija stakleničkih plinova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Zahvaljujući regulatornom okviru koji je Unija uspostavila i naporima koje je poduzela europska industrija, u razdoblju od 1990. do 2018. emisije stakleničkih plinova u Uniji smanjile su se za 23 %, a gospodarstvo je poraslo za 61 %, što pokazuje da je moguće odvojiti gospodarski rast od emisija stakleničkih plinova.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Postizanje klimatske neutralnosti
  podrazumijeva doprinos
  svih gospodarskih sektora. S obzirom na važnost proizvodnje i potrošnje energije u pogledu emisija stakleničkih plinova, ključan je prelazak na održiv, povoljan i siguran sustav opskrbe energijom koji se oslanja na pouzdano unutarnje tržište energijom. Za ostvarivanje klimatske neutralnosti važni su i digitalna transformacija, tehnološke inovacije te razvoj i istraživanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Postizanje klimatske neutralnosti
  podrazumijeva doprinos
  svih gospodarskih sektora. S obzirom na važnost proizvodnje i potrošnje energije u pogledu emisija stakleničkih plinova, ključan je prelazak na održiv, povoljan i siguran sustav opskrbe energijom koji se oslanja na pouzdano unutarnje tržište energijom. Za ostvarivanje klimatske neutralnosti važni su i digitalna transformacija, tehnološke inovacije te razvoj i istraživanje.

| (6) | Postizanje klimatske neutralnosti
  zahtijeva od
  svih gospodarskih sektora
  , uključujući zračni i pomorski promet, da svoje emisije žurno svedu na gotovo nultu razinu. Načelo prema kojem je onečišćivač taj koji plaća trebalo bi biti ključni čimbenik u tom pogledu
  . S obzirom na važnost proizvodnje i potrošnje energije u pogledu emisija stakleničkih plinova, ključan je prelazak na
  izrazito energetski učinkovit,
  održiv, povoljan i siguran sustav opskrbe energijom koji se
  temelji na obnovljivim izvorima energije te se
  oslanja na pouzdano unutarnje tržište energijom
  uz istodobno smanjenje energetskog siromaštva. Doprinos kružnog gospodarstva klimatskoj neutralnosti treba proširiti poboljšanjem energetske učinkovitosti i povećanjem upotrebe niskougljičnih materijala uz promicanje sprečavanja nastanka otpada i recikliranja
  . Za ostvarivanje klimatske neutralnosti važni su i digitalna transformacija, tehnološke inovacije te razvoj i istraživanje
  za koje će biti potrebno dodatno financiranje. Unija i države članice morat će usvojiti ambiciozne i usklađene regulatorne okvire kako bi osigurale doprinos svih sektora gospodarstva klimatskim ciljevima Unije. |
| --- | --- |

(6)

Postizanje klimatske neutralnosti
  zahtijeva od
  svih gospodarskih sektora
  , uključujući zračni i pomorski promet, da svoje emisije žurno svedu na gotovo nultu razinu. Načelo prema kojem je onečišćivač taj koji plaća trebalo bi biti ključni čimbenik u tom pogledu
  . S obzirom na važnost proizvodnje i potrošnje energije u pogledu emisija stakleničkih plinova, ključan je prelazak na
  izrazito energetski učinkovit,
  održiv, povoljan i siguran sustav opskrbe energijom koji se
  temelji na obnovljivim izvorima energije te se
  oslanja na pouzdano unutarnje tržište energijom
  uz istodobno smanjenje energetskog siromaštva. Doprinos kružnog gospodarstva klimatskoj neutralnosti treba proširiti poboljšanjem energetske učinkovitosti i povećanjem upotrebe niskougljičnih materijala uz promicanje sprečavanja nastanka otpada i recikliranja
  . Za ostvarivanje klimatske neutralnosti važni su i digitalna transformacija, tehnološke inovacije te razvoj i istraživanje
  za koje će biti potrebno dodatno financiranje. Unija i države članice morat će usvojiti ambiciozne i usklađene regulatorne okvire kako bi osigurale doprinos svih sektora gospodarstva klimatskim ciljevima Unije.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | Kumulativne ukupne antropogene emisije stakleničkih plinova tijekom vremena i odgovarajuća koncentracija stakleničkih plinova u atmosferi posebno su relevantne za klimatski sustav i porast temperature. Posebno izvješće IPCC-a o porastu globalne temperature od 1,5  oC i podaci iz scenarija na kojem se temelji daju najbolje dostupne i najnovije znanstvene dokaze o preostalom globalnom proračunu stakleničkih plinova u cilju ograničenja porasta globalne temperature u 21. stoljeću na 1,5  oC u odnosu na predindustrijske razine. Radi usklađenosti s obvezama Unije u pogledu napora u cilju ograničavanja porasta temperature na 1,5  oC u odnosu na predindustrijske razine, potrebno je utvrditi pravedan udio Unije u preostalom globalnom proračunu stakleničkih plinova. Proračun stakleničkih plinova također je važan alat za povećanje transparentnosti i odgovornosti klimatskih politika Unije. Komisija u svojoj detaljnoj analizi u prilog komunikaciji od 28. studenoga 2018. naslovljenoj „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” navodi kako bi ugljični proračun 28 država članica EU-a za razdoblje 2018. – 2050. trebao iznositi 48 Gt CO2 da bi bio kompatibilan s ciljem od 1,5  oC. Komisija bi trebala utvrditi neto proračun stakleničkih plinova za 27 država članica EU-a, izražen u ekvivalentu CO2, na temelju najnovijih znanstvenih izračuna koje koristi IPCC, koji predstavlja pravedan udio Unije u preostalim globalnim emisijama, u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma. Unijin proračun stakleničkih plinova trebao bi biti smjernica za utvrđivanje putanje Unije prema nultoj neto stopi emisija stakleničkih plinova do 2050., a posebno prema njezinim budućim ciljevima za 2030. i 2040. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

Kumulativne ukupne antropogene emisije stakleničkih plinova tijekom vremena i odgovarajuća koncentracija stakleničkih plinova u atmosferi posebno su relevantne za klimatski sustav i porast temperature. Posebno izvješće IPCC-a o porastu globalne temperature od 1,5  oC i podaci iz scenarija na kojem se temelji daju najbolje dostupne i najnovije znanstvene dokaze o preostalom globalnom proračunu stakleničkih plinova u cilju ograničenja porasta globalne temperature u 21. stoljeću na 1,5  oC u odnosu na predindustrijske razine. Radi usklađenosti s obvezama Unije u pogledu napora u cilju ograničavanja porasta temperature na 1,5  oC u odnosu na predindustrijske razine, potrebno je utvrditi pravedan udio Unije u preostalom globalnom proračunu stakleničkih plinova. Proračun stakleničkih plinova također je važan alat za povećanje transparentnosti i odgovornosti klimatskih politika Unije. Komisija u svojoj detaljnoj analizi u prilog komunikaciji od 28. studenoga 2018. naslovljenoj „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” navodi kako bi ugljični proračun 28 država članica EU-a za razdoblje 2018. – 2050. trebao iznositi 48 Gt CO2 da bi bio kompatibilan s ciljem od 1,5  oC. Komisija bi trebala utvrditi neto proračun stakleničkih plinova za 27 država članica EU-a, izražen u ekvivalentu CO2, na temelju najnovijih znanstvenih izračuna koje koristi IPCC, koji predstavlja pravedan udio Unije u preostalim globalnim emisijama, u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma. Unijin proračun stakleničkih plinova trebao bi biti smjernica za utvrđivanje putanje Unije prema nultoj neto stopi emisija stakleničkih plinova do 2050., a posebno prema njezinim budućim ciljevima za 2030. i 2040.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Unija
  provodi ambicioznu politiku djelovanja u području klime i
  uspostavila
  je
  regulatorni okvir za postizanje svojih ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. Među ostalim, zakonodavstvo kojim se nastoji ostvariti taj cilj obuhvaća Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) kojom se uspostavlja sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije, Uredbu (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (27) kojom se uspostavljaju nacionalni ciljevi smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. te Uredbu (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća (28) kojom se države članice obvezuje na uravnoteživanje emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Unija
  provodi ambicioznu politiku djelovanja u području klime i
  uspostavila
  je
  regulatorni okvir za postizanje svojih ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. Među ostalim, zakonodavstvo kojim se nastoji ostvariti taj cilj obuhvaća Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) kojom se uspostavlja sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije, Uredbu (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (27) kojom se uspostavljaju nacionalni ciljevi smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. te Uredbu (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća (28) kojom se države članice obvezuje na uravnoteživanje emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva.

| (7) | Unija
  je
  uspostavila regulatorni okvir za postizanje svojih
  trenutnih
  ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030
  ., usvojenih prije stupanja na snagu Pariškog sporazuma
  . Među ostalim, zakonodavstvo kojim se nastoji ostvariti taj cilj obuhvaća Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) kojom se uspostavlja sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije, Uredbu (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (27) kojom se uspostavljaju nacionalni ciljevi smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. te Uredbu (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća (28) kojom se države članice obvezuje na uravnoteživanje emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. |
| --- | --- |

(7)

Unija
  je
  uspostavila regulatorni okvir za postizanje svojih
  trenutnih
  ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030
  ., usvojenih prije stupanja na snagu Pariškog sporazuma
  . Među ostalim, zakonodavstvo kojim se nastoji ostvariti taj cilj obuhvaća Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26) kojom se uspostavlja sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije, Uredbu (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (27) kojom se uspostavljaju nacionalni ciljevi smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. te Uredbu (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća (28) kojom se države članice obvezuje na uravnoteživanje emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | Sustav trgovanja emisijskim jedinicama kamen je temeljac klimatske politike Unije i njezin ključni alat za smanjenje emisija na isplativ način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

Sustav trgovanja emisijskim jedinicama kamen je temeljac klimatske politike Unije i njezin ključni alat za smanjenje emisija na isplativ način.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Unija paketom „Čista energija za sve Europljane” (29) nastoji ostvariti ambiciozni plan dekarbonizacije, posebno izgradnjom snažne energetske unije, što obuhvaća ciljeve energetske učinkovitosti za 2030. i uvođenje energije iz obnovljivih izvora u direktivama 2012/27/EU (30) i (EU) 2018/2001 (31) Europskog parlamenta i Vijeća, te jačanjem relevantnog zakonodavstva uključujući Direktivu 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća (32). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Unija paketom „Čista energija za sve Europljane” (29) nastoji ostvariti ambiciozni plan dekarbonizacije, posebno izgradnjom snažne energetske unije, što obuhvaća ciljeve energetske učinkovitosti za 2030. i uvođenje energije iz obnovljivih izvora u direktivama 2012/27/EU (30) i (EU) 2018/2001 (31) Europskog parlamenta i Vijeća, te jačanjem relevantnog zakonodavstva uključujući Direktivu 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća (32).

| (9) | Unija paketom „Čista energija za sve Europljane” (29) nastoji ostvariti plan dekarbonizacije, posebno izgradnjom snažne energetske unije, što obuhvaća ciljeve energetske učinkovitosti za 2030. i uvođenje energije iz obnovljivih izvora u direktivama 2012/27/EU (30) i (EU) 2018/2001 (31) Europskog parlamenta i Vijeća, te jačanjem relevantnog zakonodavstva uključujući Direktivu 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća (32). |
| --- | --- |

(9)

Unija paketom „Čista energija za sve Europljane” (29) nastoji ostvariti plan dekarbonizacije, posebno izgradnjom snažne energetske unije, što obuhvaća ciljeve energetske učinkovitosti za 2030. i uvođenje energije iz obnovljivih izvora u direktivama 2012/27/EU (30) i (EU) 2018/2001 (31) Europskog parlamenta i Vijeća, te jačanjem relevantnog zakonodavstva uključujući Direktivu 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća (32).

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | Komisija je razvila i donijela nekoliko zakonodavnih inicijativa u energetskom sektoru, posebno u pogledu energije iz obnovljivih izvora, energetske učinkovitosti te energetske učinkovitosti zgrada. Te inicijative dio su paketa čija je opća tema energetska učinkovitost na prvom mjestu te globalno vodstvo Unije u području energije iz obnovljivih izvora. Navedene je inicijative potrebno uzeti u obzir u pogledu dugoročnog nacionalnog napretka prema cilju klimatske neutralnosti do 2050. kako bi se osigurao izrazito energetski učinkovit energetski sustav koji se temelji na obnovljivim izvorima energije te razvoj obnovljivih izvora energije u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.a)

Komisija je razvila i donijela nekoliko zakonodavnih inicijativa u energetskom sektoru, posebno u pogledu energije iz obnovljivih izvora, energetske učinkovitosti te energetske učinkovitosti zgrada. Te inicijative dio su paketa čija je opća tema energetska učinkovitost na prvom mjestu te globalno vodstvo Unije u području energije iz obnovljivih izvora. Navedene je inicijative potrebno uzeti u obzir u pogledu dugoročnog nacionalnog napretka prema cilju klimatske neutralnosti do 2050. kako bi se osigurao izrazito energetski učinkovit energetski sustav koji se temelji na obnovljivim izvorima energije te razvoj obnovljivih izvora energije u Uniji.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.b) | Prelazak na čistu energiju rezultirat će energetskim sustavom koji se opskrbljuje prvenstveno iz obnovljivih izvora, čime će se značajno poboljšati sigurnost opskrbe, smanjiti energetska ovisnost i promicati domaća radna mjesta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.b)

Prelazak na čistu energiju rezultirat će energetskim sustavom koji se opskrbljuje prvenstveno iz obnovljivih izvora, čime će se značajno poboljšati sigurnost opskrbe, smanjiti energetska ovisnost i promicati domaća radna mjesta.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.c) | Energetskom tranzicijom povećava se energetska učinkovitost i smanjuje energetska ovisnost Unije i država članica. Ta strukturna promjena prema učinkovitijem gospodarstvu koje se temelji na energiji iz obnovljivih izvora u svim sektorima neće samo donijeti korist za trgovinsku bilancu, nego i ojačati energetsku sigurnost i smanjiti energetsko siromaštvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.c)

Energetskom tranzicijom povećava se energetska učinkovitost i smanjuje energetska ovisnost Unije i država članica. Ta strukturna promjena prema učinkovitijem gospodarstvu koje se temelji na energiji iz obnovljivih izvora u svim sektorima neće samo donijeti korist za trgovinsku bilancu, nego i ojačati energetsku sigurnost i smanjiti energetsko siromaštvo.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.d) | Kako bi se osigurala solidarnost i omogućila učinkovita energetska tranzicija, u okviru klimatske politike Unije mora se osmisliti jasan put prema ostvarenju klimatske neutralnosti do 2050. Unija bi trebala ostati realna u pogledu isplativosti i tehničkih izazova te osigurati dostupnost i pristupačnost raspoloživih izvora energije za uravnoteženje vršnih i minimalnih točaka potrošnje u energetskom sustavu, poput tehnologija vodika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.d)

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.e) | Zaštita klime pruža priliku da gospodarstvo Unije pojača svoje djelovanje i iskoristi prednost prvenstva pri ulasku preuzimanjem vodeće uloge u području čistih tehnologija. Time bi se za njezinu industriju moglo osigurati vodeće mjesto u području inovacija na globalnoj razini. Inovacije u području održive proizvodnje mogu povećati industrijsku snagu Unije u ključnim tržišnim segmentima te na taj način zaštititi postojeća i stvoriti nova radna mjesta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.e)

Zaštita klime pruža priliku da gospodarstvo Unije pojača svoje djelovanje i iskoristi prednost prvenstva pri ulasku preuzimanjem vodeće uloge u području čistih tehnologija. Time bi se za njezinu industriju moglo osigurati vodeće mjesto u području inovacija na globalnoj razini. Inovacije u području održive proizvodnje mogu povećati industrijsku snagu Unije u ključnim tržišnim segmentima te na taj način zaštititi postojeća i stvoriti nova radna mjesta.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.f) | Postoji potreba za podupiranjem nužnih ulaganja u nove održive tehnologije koje su ključne za ostvarenje cilja klimatske neutralnosti. U tom je pogledu važno poštovati tehnološku neutralnost i izbjegavati svaki učinak ovisnosti. Kako je navedeno u komunikaciji Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenoj „Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu”, vodik također može imati ulogu u podupiranju predanosti Unije postizanju ugljične neutralnosti najkasnije do 2050., posebno u energetski intenzivnim sektorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.f)

Postoji potreba za podupiranjem nužnih ulaganja u nove održive tehnologije koje su ključne za ostvarenje cilja klimatske neutralnosti. U tom je pogledu važno poštovati tehnološku neutralnost i izbjegavati svaki učinak ovisnosti. Kako je navedeno u komunikaciji Komisije od 8. srpnja 2020. naslovljenoj „Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu”, vodik također može imati ulogu u podupiranju predanosti Unije postizanju ugljične neutralnosti najkasnije do 2050., posebno u energetski intenzivnim sektorima.

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.g (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9 g) | Komisija bi trebala uložiti veće napore u izgradnju europskih saveza, posebno u sektorima baterija i vodika, s obzirom na to da su oni od iznimne važnosti. Koordinirani na europskoj razini oni nude odlične mogućnosti za regionalni oporavak nakon krize prouzročene bolešću COVID-19 kao i za uspješne strukturne promjene. Zakonski zahtjevi trebali bi uspostaviti okvir za inovacije u području klimatski prihvatljive mobilnosti i proizvodnje energije. Te bi saveze trebalo podržati i financirati na odgovarajući način te uključiti u buduću vanjsku politiku, politiku susjedstva te trgovinske sporazume. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9 g)

Komisija bi trebala uložiti veće napore u izgradnju europskih saveza, posebno u sektorima baterija i vodika, s obzirom na to da su oni od iznimne važnosti. Koordinirani na europskoj razini oni nude odlične mogućnosti za regionalni oporavak nakon krize prouzročene bolešću COVID-19 kao i za uspješne strukturne promjene. Zakonski zahtjevi trebali bi uspostaviti okvir za inovacije u području klimatski prihvatljive mobilnosti i proizvodnje energije. Te bi saveze trebalo podržati i financirati na odgovarajući način te uključiti u buduću vanjsku politiku, politiku susjedstva te trgovinske sporazume.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Unija
  je globalni predvodnik
  u prijelazu na klimatsku neutralnost i odlučna je pomoći u povećanju globalne ambicije i jačanju globalnog odgovora na klimatske promjene služeći se svim alatima koji su joj na raspolaganju, uključujući klimatsku diplomaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Unija
  je globalni predvodnik
  u prijelazu na klimatsku neutralnost i odlučna je pomoći u povećanju globalne ambicije i jačanju globalnog odgovora na klimatske promjene služeći se svim alatima koji su joj na raspolaganju, uključujući klimatsku diplomaciju.

| (10) | Unija
  ima i odgovornost i sredstva da i dalje bude globalni predvodnik
  u prijelazu na klimatsku neutralnost i odlučna je
  ostvariti je na pošten, društveno pravedan i uključiv način, kao i
  pomoći u povećanju globalne ambicije i jačanju globalnog odgovora na klimatske promjene služeći se svim alatima koji su joj na raspolaganju, uključujući klimatsku diplomaciju
  te trgovinske, investicijske i industrijske politike. Unija bi trebala ojačati svoju diplomaciju u području okoliša u svim međunarodnim forumima relevantnima za postizanje međunarodnih klimatskih ciljeva, u skladu s Pariškim sporazumom. |
| --- | --- |

(10)

Unija
  ima i odgovornost i sredstva da i dalje bude globalni predvodnik
  u prijelazu na klimatsku neutralnost i odlučna je
  ostvariti je na pošten, društveno pravedan i uključiv način, kao i
  pomoći u povećanju globalne ambicije i jačanju globalnog odgovora na klimatske promjene služeći se svim alatima koji su joj na raspolaganju, uključujući klimatsku diplomaciju
  te trgovinske, investicijske i industrijske politike. Unija bi trebala ojačati svoju diplomaciju u području okoliša u svim međunarodnim forumima relevantnima za postizanje međunarodnih klimatskih ciljeva, u skladu s Pariškim sporazumom.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Europski parlament pozvao je
  na
  nužno ostvarivanje klimatski neutralnog društva do 2050., što bi bio dokaz europskog uspjeha (33), te je proglasio klimatsku i okolišnu krizu (34). Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 12. prosinca 2019. (35) podržalo postizanje klimatski neutralne Unije do 2050., u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma, istodobno priznajući da je potrebno uspostaviti poticajni okvir te da će za prelazak biti potrebna znatna javna i privatna ulaganja. Europsko vijeće ujedno je pozvalo Komisiju da što prije tijekom 2020. pripremi prijedlog dugoročne strategije Unije imajući u vidu njezino donošenje u Vijeću i podnošenje Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Europski parlament pozvao je
  na
  nužno ostvarivanje klimatski neutralnog društva do 2050., što bi bio dokaz europskog uspjeha (33), te je proglasio klimatsku i okolišnu krizu (34). Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 12. prosinca 2019. (35) podržalo postizanje klimatski neutralne Unije do 2050., u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma, istodobno priznajući da je potrebno uspostaviti poticajni okvir te da će za prelazak biti potrebna znatna javna i privatna ulaganja. Europsko vijeće ujedno je pozvalo Komisiju da što prije tijekom 2020. pripremi prijedlog dugoročne strategije Unije imajući u vidu njezino donošenje u Vijeću i podnošenje Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime.

| (11) | Europski parlament pozvao je
  Komisiju i države članice da pojačaju klimatsko djelovanje kako bi olakšale
  nužno ostvarivanje klimatski neutralnog društva
  što prije, a najkasnije
  do 2050., što bi bio dokaz europskog uspjeha (33) te je proglasio klimatsku i okolišnu krizu (34).
  Također je više puta pozvao Uniju da poveća klimatski cilj do 2030. i da taj povećani cilj bude dio Europskog propisa o klimi.

   (34a) Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 12. prosinca 2019. (35) podržalo postizanje klimatski neutralne Unije do 2050., u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma,
  uz utemeljenost na pravednosti, pravednoj tranziciji i uzimajući u obzir različite polazišne točke država članica,
  istodobno priznajući da je potrebno uspostaviti poticajni okvir te da će za prelazak biti potrebna znatna javna i privatna ulaganja. Europsko vijeće ujedno je pozvalo Komisiju da što prije tijekom 2020. pripremi prijedlog dugoročne strategije Unije imajući u vidu njezino donošenje u Vijeću i podnošenje Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime. |
| --- | --- |

(11)

Europski parlament pozvao je
  Komisiju i države članice da pojačaju klimatsko djelovanje kako bi olakšale
  nužno ostvarivanje klimatski neutralnog društva
  što prije, a najkasnije
  do 2050., što bi bio dokaz europskog uspjeha (33) te je proglasio klimatsku i okolišnu krizu (34).
  Također je više puta pozvao Uniju da poveća klimatski cilj do 2030. i da taj povećani cilj bude dio Europskog propisa o klimi.

   (34a) Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 12. prosinca 2019. (35) podržalo postizanje klimatski neutralne Unije do 2050., u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma,
  uz utemeljenost na pravednosti, pravednoj tranziciji i uzimajući u obzir različite polazišne točke država članica,
  istodobno priznajući da je potrebno uspostaviti poticajni okvir te da će za prelazak biti potrebna znatna javna i privatna ulaganja. Europsko vijeće ujedno je pozvalo Komisiju da što prije tijekom 2020. pripremi prijedlog dugoročne strategije Unije imajući u vidu njezino donošenje u Vijeću i podnošenje Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Unija
  bi trebala
  nastojati da do 2050.
  ostvari
  ravnotežu između emisija stakleničkih plinova nastalih ljudskim djelovanjem u cijelom gospodarstvu i njihova uklanjanja prirodnim i tehnološkim rješenjima na području EU-a.
  Cilju
  klimatske neutralnosti na razini Unije do 2050. trebale bi zajednički
  doprinijeti
  sve države članice te bi države članice, Europski parlament, Vijeće i Komisija trebali poduzeti potrebne mjere za omogućivanje uspješnosti tog djelovanja. Mjere na razini Unije činit će važan dio mjera potrebnih za postizanje tog cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Unija
  bi trebala
  nastojati da do 2050.
  ostvari
  ravnotežu između emisija stakleničkih plinova nastalih ljudskim djelovanjem u cijelom gospodarstvu i njihova uklanjanja prirodnim i tehnološkim rješenjima na području EU-a.
  Cilju
  klimatske neutralnosti na razini Unije do 2050. trebale bi zajednički
  doprinijeti
  sve države članice te bi države članice, Europski parlament, Vijeće i Komisija trebali poduzeti potrebne mjere za omogućivanje uspješnosti tog djelovanja. Mjere na razini Unije činit će važan dio mjera potrebnih za postizanje tog cilja.

| (12) | Unija
  i države članice trebale bi
  nastojati da
  najkasnije
  do 2050.
  ostvare
  ravnotežu između emisija stakleničkih plinova nastalih ljudskim djelovanjem u cijelom gospodarstvu i njihova uklanjanja prirodnim i tehnološkim rješenjima na području EU-a
  i na razini država članica
  .
  Cilj
  klimatske neutralnosti na razini Unije do 2050. trebale bi zajednički
  ostvariti
  sve države članice te bi države članice, Europski parlament, Vijeće i Komisija trebali poduzeti potrebne mjere za omogućivanje uspješnosti tog djelovanja. Mjere na razini Unije činit će važan dio mjera potrebnih za postizanje tog cilja.
  Nakon 2050. Unija i sve države članice trebale bi nastaviti smanjivati emisije kako bi se osiguralo da količina uklonjenih stakleničkih plinova bude veća od količine emisija nastalih ljudskim djelovanjem. |
| --- | --- |

(12)

Unija
  i države članice trebale bi
  nastojati da
  najkasnije
  do 2050.
  ostvare
  ravnotežu između emisija stakleničkih plinova nastalih ljudskim djelovanjem u cijelom gospodarstvu i njihova uklanjanja prirodnim i tehnološkim rješenjima na području EU-a
  i na razini država članica
  .
  Cilj
  klimatske neutralnosti na razini Unije do 2050. trebale bi zajednički
  ostvariti
  sve države članice te bi države članice, Europski parlament, Vijeće i Komisija trebali poduzeti potrebne mjere za omogućivanje uspješnosti tog djelovanja. Mjere na razini Unije činit će važan dio mjera potrebnih za postizanje tog cilja.
  Nakon 2050. Unija i sve države članice trebale bi nastaviti smanjivati emisije kako bi se osiguralo da količina uklonjenih stakleničkih plinova bude veća od količine emisija nastalih ljudskim djelovanjem.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Svaka država članica odgovorna je za postizanje svoje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. S obzirom na to da je riječ o pitanju pravde i solidarnosti te kako bi se državama članicama s različitim polazištima pomoglo u energetskoj transformaciji, potrebni su dostatni potporni mehanizmi i financiranje Unije, kao što je Fond za pravednu tranziciju predviđen Uredbom (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i drugi relevantni mehanizmi financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Svaka država članica odgovorna je za postizanje svoje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. S obzirom na to da je riječ o pitanju pravde i solidarnosti te kako bi se državama članicama s različitim polazištima pomoglo u energetskoj transformaciji, potrebni su dostatni potporni mehanizmi i financiranje Unije, kao što je Fond za pravednu tranziciju predviđen Uredbom (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i drugi relevantni mehanizmi financiranja.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.b) | U preambuli Pariškog sporazuma priznata je važnost osiguravanja cjelovitosti svih ekosustava, uključujući oceane. U Okvirnoj konvenciji UN-a o klimatskim promjenama istaknuto je da stranke Konvencije moraju promicati održivo gospodarenje te očuvanje i unapređenje ponora i spremnika svih stakleničkih plinova, što uključuje biomasu, šume i oceane kao i druge kopnene, obalne i morske ekosustave. U slučaju da ciljevi Pariškog sporazuma ne budu postignuti, temperatura bi mogla premašiti prijelomnu točku nakon koje oceani više neće moći apsorbirati toliko ugljika i sudjelovati u ublažavanju klimatskih promjena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.b)

U preambuli Pariškog sporazuma priznata je važnost osiguravanja cjelovitosti svih ekosustava, uključujući oceane. U Okvirnoj konvenciji UN-a o klimatskim promjenama istaknuto je da stranke Konvencije moraju promicati održivo gospodarenje te očuvanje i unapređenje ponora i spremnika svih stakleničkih plinova, što uključuje biomasu, šume i oceane kao i druge kopnene, obalne i morske ekosustave. U slučaju da ciljevi Pariškog sporazuma ne budu postignuti, temperatura bi mogla premašiti prijelomnu točku nakon koje oceani više neće moći apsorbirati toliko ugljika i sudjelovati u ublažavanju klimatskih promjena.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.c) | Prirodni ponori ugljika imaju važnu ulogu u prijelazu na klimatski neutralno društvo. Komisija istražuje razvoj regulatornog okvira za certificiranje uklanjanja ugljika u skladu sa svojim akcijskim planom za kružno gospodarstvo i strategijom „od polja do stola”. Strategija EU-a za biološku raznolikost do 2030. i inicijative u okviru nje imat će važnu ulogu u obnovi narušenih ekosustava, posebno onih s najvećim potencijalom za hvatanje i skladištenje ugljika te za sprečavanje i smanjenje utjecaja prirodnih katastrofa. Obnovom ekosustava doprinijelo bi se održavanju prirodnih ponora, upravljanju njima i njihovu poboljšanju te bi se promicala biološka raznolikost uz istodobnu borbu protiv klimatskih promjena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.c)

Prirodni ponori ugljika imaju važnu ulogu u prijelazu na klimatski neutralno društvo. Komisija istražuje razvoj regulatornog okvira za certificiranje uklanjanja ugljika u skladu sa svojim akcijskim planom za kružno gospodarstvo i strategijom „od polja do stola”. Strategija EU-a za biološku raznolikost do 2030. i inicijative u okviru nje imat će važnu ulogu u obnovi narušenih ekosustava, posebno onih s najvećim potencijalom za hvatanje i skladištenje ugljika te za sprečavanje i smanjenje utjecaja prirodnih katastrofa. Obnovom ekosustava doprinijelo bi se održavanju prirodnih ponora, upravljanju njima i njihovu poboljšanju te bi se promicala biološka raznolikost uz istodobnu borbu protiv klimatskih promjena.

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12d) | Komisija bi trebala ispitati izvedivost uvođenja sustava kredita za ugljik, uključujući certifikaciju uklanjanja stakleničkih plinova sekvestracijom ugljika tijekom uporabe zemljišta, tla i biomase u poljoprivredi, s ciljem postizanja klimatske neutralnosti do Unije, baš kao i izvedivost razvoja zasebnog tržišta uklanjanja ugljika za sekvestraciju stakleničkih plinova na kopnu. Takav okvir trebao bi se temeljiti na najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama i na sustavu ocjene i odobrenja Komisije, istodobno osiguravajući da nema negativnih učinaka na okoliš, a posebno na bioraznolikost, na javno zdravlje ili na društvene ili gospodarske ciljeve. Komisija bi trebala objaviti rezultate te ocjene do 30. lipnja 2021. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12d)

Komisija bi trebala ispitati izvedivost uvođenja sustava kredita za ugljik, uključujući certifikaciju uklanjanja stakleničkih plinova sekvestracijom ugljika tijekom uporabe zemljišta, tla i biomase u poljoprivredi, s ciljem postizanja klimatske neutralnosti do Unije, baš kao i izvedivost razvoja zasebnog tržišta uklanjanja ugljika za sekvestraciju stakleničkih plinova na kopnu. Takav okvir trebao bi se temeljiti na najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama i na sustavu ocjene i odobrenja Komisije, istodobno osiguravajući da nema negativnih učinaka na okoliš, a posebno na bioraznolikost, na javno zdravlje ili na društvene ili gospodarske ciljeve. Komisija bi trebala objaviti rezultate te ocjene do 30. lipnja 2021.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.e) | Kako bi se osigurala veća jasnoća, Komisija bi trebala predstaviti definiciju prirodnih i drugih ponora ugljika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.e)

Kako bi se osigurala veća jasnoća, Komisija bi trebala predstaviti definiciju prirodnih i drugih ponora ugljika.

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12f) | U svom prijelazu na klimatsku neutralnost Unija bi trebala očuvati konkurentnost svoje industrije, a posebno energetski intenzivne industrije, između ostalog, razvojem učinkovitih mjera za suočavanje s pitanjem izmještanja emisija ugljika, u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije, te za izjednačavanje uvjeta za Uniju i treće zemlje kako bi se izbjeglo nepošteno tržišno natjecanje zbog neprovođenja klimatskih politika usklađenih s Pariškim sporazumom. . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12f)

U svom prijelazu na klimatsku neutralnost Unija bi trebala očuvati konkurentnost svoje industrije, a posebno energetski intenzivne industrije, između ostalog, razvojem učinkovitih mjera za suočavanje s pitanjem izmještanja emisija ugljika, u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije, te za izjednačavanje uvjeta za Uniju i treće zemlje kako bi se izbjeglo nepošteno tržišno natjecanje zbog neprovođenja klimatskih politika usklađenih s Pariškim sporazumom. .

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Unija bi trebala nastaviti sa svojim djelovanjem u području klime i predvoditi međunarodnu zajednicu u području klime nakon 2050. kako bi zaštitila ljude i planet od opasnih klimatskih promjena, provodeći ciljeve u pogledu temperature iz Pariškog sporazuma i slijedeći znanstvene preporuke IPCC-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Unija bi trebala nastaviti sa svojim djelovanjem u području klime i predvoditi međunarodnu zajednicu u području klime nakon 2050. kako bi zaštitila ljude i planet od opasnih klimatskih promjena, provodeći ciljeve u pogledu temperature iz Pariškog sporazuma i slijedeći znanstvene preporuke IPCC-a.

| (13) | Unija bi trebala nastaviti sa svojim djelovanjem u području klime i predvoditi međunarodnu zajednicu u području klime nakon 2050.
  , posebice pomažući najugroženijem stanovništvu svojim vanjskim djelovanjem i razvojnom politikom,
  kako bi zaštitila ljude i planet od opasnih klimatskih promjena, provodeći ciljeve u pogledu temperature iz Pariškog sporazuma i slijedeći znanstvene preporuke IPCC-a
  , Programa UN-a za okoliš (UNEP), IPBES-a i Europskog vijeća za klimatske promjene (ECCC)
  . |
| --- | --- |

(13)

Unija bi trebala nastaviti sa svojim djelovanjem u području klime i predvoditi međunarodnu zajednicu u području klime nakon 2050.
  , posebice pomažući najugroženijem stanovništvu svojim vanjskim djelovanjem i razvojnom politikom,
  kako bi zaštitila ljude i planet od opasnih klimatskih promjena, provodeći ciljeve u pogledu temperature iz Pariškog sporazuma i slijedeći znanstvene preporuke IPCC-a
  , Programa UN-a za okoliš (UNEP), IPBES-a i Europskog vijeća za klimatske promjene (ECCC)
  .

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Ekosustavi, ljudi i gospodarstva u Uniji suočit će se s velikim posljedicama klimatskih promjena ako se hitno ne ublaže emisije stakleničkih plinova ili ako se ne provedu prilagodbe na klimatske promjene. Prilagodbama na klimatske promjene dodatno bi se minimalizirale neizbježne posljedice na isplativ način, uz znatne dodatne pogodnosti koje proizlaze iz rješenja temeljenih na prirodi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Ekosustavi, ljudi i gospodarstva u Uniji suočit će se s velikim posljedicama klimatskih promjena ako se hitno ne ublaže emisije stakleničkih plinova ili ako se ne provedu prilagodbe na klimatske promjene. Prilagodbama na klimatske promjene dodatno bi se minimalizirale neizbježne posljedice na isplativ način, uz znatne dodatne pogodnosti koje proizlaze iz rješenja temeljenih na prirodi.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.b) | Štetni učinci klimatskih promjena mogu potencijalno premašiti kapacitete prilagodbe država članica. Stoga bi države članice i Unija trebale zajedno raditi na sprečavanju, smanjivanju i rješavanju problema gubitaka i štete, kako je predviđeno člankom 8. Pariškog sporazuma, uključujući putem Varšavskog međunarodnog mehanizma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.b)

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Prilagodba je ključna sastavnica dugoročnog globalnog odgovora na klimatske promjene. Stoga bi države članice i Unija trebale ojačati svoje kapacitete za prilagodbu, povećati otpornost i smanjiti ranjivost zbog klimatskih promjena, kako je predviđeno u članku 7. Pariškog sporazuma, te osigurati najveće moguće pogodnosti u okviru drugih politika i zakonodavstva u području okoliša. Države članice trebale bi donijeti sveobuhvatne nacionalne strategije i planove za prilagodbu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Prilagodba je ključna sastavnica dugoročnog globalnog odgovora na klimatske promjene. Stoga bi države članice i Unija trebale ojačati svoje kapacitete za prilagodbu, povećati otpornost i smanjiti ranjivost zbog klimatskih promjena, kako je predviđeno u članku 7. Pariškog sporazuma, te osigurati najveće moguće pogodnosti u okviru drugih politika i zakonodavstva u području okoliša. Države članice trebale bi donijeti sveobuhvatne nacionalne strategije i planove za prilagodbu.

| (14) | Prilagodba je ključna sastavnica dugoročnog globalnog odgovora na klimatske promjene. Stoga bi države članice i Unija trebale ojačati svoje kapacitete za prilagodbu, povećati otpornost i smanjiti ranjivost zbog klimatskih promjena, kako je predviđeno u članku 7. Pariškog sporazuma, te osigurati najveće moguće pogodnosti u okviru drugih politika i zakonodavstva u području okoliša. Države članice trebale bi donijeti sveobuhvatne nacionalne strategije i planove za prilagodbu
  , a Komisija bi razvojem pokazatelja trebala pomoći u praćenju napretka u prilagodbi
  . |
| --- | --- |

(14)

Prilagodba je ključna sastavnica dugoročnog globalnog odgovora na klimatske promjene. Stoga bi države članice i Unija trebale ojačati svoje kapacitete za prilagodbu, povećati otpornost i smanjiti ranjivost zbog klimatskih promjena, kako je predviđeno u članku 7. Pariškog sporazuma, te osigurati najveće moguće pogodnosti u okviru drugih politika i zakonodavstva u području okoliša. Države članice trebale bi donijeti sveobuhvatne nacionalne strategije i planove za prilagodbu
  , a Komisija bi razvojem pokazatelja trebala pomoći u praćenju napretka u prilagodbi
  .

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.a) | Pri donošenju svojih strategija i planova za prilagodbu države članice trebale bi obratiti posebnu pozornost na najteže pogođena područja. Usto je ključno promicati, očuvati i obnoviti biološku raznolikost kako bi se u potpunosti iskoristio njezin potencijal za regulaciju klime i prilagodbu. Strategijama i planovima za prilagodbu stoga bi se trebala poticati rješenja temeljena na prirodi i prilagodba koja je zasnovana na ekosustavu i koja doprinosi obnovi i očuvanju biološke raznolikosti te bi se trebale uzimati u obzir teritorijalne posebnosti i lokalno znanje te utvrditi konkretne mjere zaštite morskih i obalnih ekosustava. Nadalje, treba ukloniti aktivnosti koje sprječavaju sposobnost ekosustava da se prilagodi na klimatske promjene kako bi se osigurala otpornost biološke raznolikosti i usluga ekosustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.a)

Pri donošenju svojih strategija i planova za prilagodbu države članice trebale bi obratiti posebnu pozornost na najteže pogođena područja. Usto je ključno promicati, očuvati i obnoviti biološku raznolikost kako bi se u potpunosti iskoristio njezin potencijal za regulaciju klime i prilagodbu. Strategijama i planovima za prilagodbu stoga bi se trebala poticati rješenja temeljena na prirodi i prilagodba koja je zasnovana na ekosustavu i koja doprinosi obnovi i očuvanju biološke raznolikosti te bi se trebale uzimati u obzir teritorijalne posebnosti i lokalno znanje te utvrditi konkretne mjere zaštite morskih i obalnih ekosustava. Nadalje, treba ukloniti aktivnosti koje sprječavaju sposobnost ekosustava da se prilagodi na klimatske promjene kako bi se osigurala otpornost biološke raznolikosti i usluga ekosustava.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.b) | Strategijama za prilagodbu trebala bi se poticati i promjena modela u pogođenim područjima, na temelju rješenja koja su prihvatljiva za okoliš i temeljena na prirodi. Njima bi se trebala osigurati održiva egzistencija kako bi se omogućili bolji životni uvjeti, uključujući održivu i lokalnu poljoprivredu, održivo gospodarenje vodom, obnovljive izvore energije, u skladu s ciljevima održivog razvoja, s ciljem da se potaknu njihova otpornost i zaštita njihovih ekosustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.b)

Strategijama za prilagodbu trebala bi se poticati i promjena modela u pogođenim područjima, na temelju rješenja koja su prihvatljiva za okoliš i temeljena na prirodi. Njima bi se trebala osigurati održiva egzistencija kako bi se omogućili bolji životni uvjeti, uključujući održivu i lokalnu poljoprivredu, održivo gospodarenje vodom, obnovljive izvore energije, u skladu s ciljevima održivog razvoja, s ciljem da se potaknu njihova otpornost i zaštita njihovih ekosustava.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Pri provedbi relevantnih mjera na razini Unije i nacionalnoj razini radi postizanja klimatske neutralnosti, države članice, Europski parlament, Vijeće i Komisija trebali bi uzeti u obzir doprinos koji će se prelaskom na klimatsku neutralnost ostvariti u pogledu dobrobiti građana, prosperiteta društva i konkurentnosti gospodarstva; sigurnost i cjenovnu pristupačnost opskrbe energijom i hranom; pravednost i solidarnost među državama članicama i unutar država članica s obzirom na njihove gospodarske kapacitete, nacionalne okolnosti i potrebu za postupnom konvergencijom; potrebu za pravednom i društveno pravičnom tranzicijom; najbolje raspoložive znanstvene dokaze, a posebno nalaze Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC); potrebu za uključivanje rizika
  od klimatskih promjena
  u odluke o ulaganju i planiranju; isplativost i tehnološku neutralnost u postizanju smanjenja i uklanjanja emisija stakleničkih plinova te povećanju otpornosti; postupni napredak u integritetu okoliša i kretanjima razina ambicija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Pri provedbi relevantnih mjera na razini Unije i nacionalnoj razini radi postizanja klimatske neutralnosti, države članice, Europski parlament, Vijeće i Komisija trebali bi uzeti u obzir doprinos koji će se prelaskom na klimatsku neutralnost ostvariti u pogledu dobrobiti građana, prosperiteta društva i konkurentnosti gospodarstva; sigurnost i cjenovnu pristupačnost opskrbe energijom i hranom; pravednost i solidarnost među državama članicama i unutar država članica s obzirom na njihove gospodarske kapacitete, nacionalne okolnosti i potrebu za postupnom konvergencijom; potrebu za pravednom i društveno pravičnom tranzicijom; najbolje raspoložive znanstvene dokaze, a posebno nalaze Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC); potrebu za uključivanje rizika
  od klimatskih promjena
  u odluke o ulaganju i planiranju; isplativost i tehnološku neutralnost u postizanju smanjenja i uklanjanja emisija stakleničkih plinova te povećanju otpornosti; postupni napredak u integritetu okoliša i kretanjima razina ambicija.

| (15) | Pri provedbi relevantnih mjera na razini Unije i nacionalnoj razini radi postizanja klimatske neutralnosti, države članice, Europski parlament, Vijeće i Komisija trebali bi uzeti u obzir doprinos koji će se prelaskom na klimatsku neutralnost ostvariti u pogledu
  zdravlja, kvalitete života i
  dobrobiti građana
  , društvene pravde
  , prosperiteta društva i konkurentnosti gospodarstva
  , uključujući pravedno natjecanje i ravnopravne uvjete na globalnoj razini
  .
  Države članice i Europski parlament, Vijeće i Komisija također bi trebali uzeti u obzir birokraciju ili druge zakonodavne prepreke koje mogu ometati gospodarske aktere ili sektore u ispunjavanju klimatskih ciljeva; cijenu nedjelovanja ili nedovoljnog djelovanja za društvo, gospodarstvo i okoliš; činjenicu da su žene nerazmjerno pogođene klimatskih promjena i potrebu za jačanjem rodne ravnopravnosti; potrebu za promicanjem održivih načina života; maksimalno povećanje energetske i resursne učinkovitosti,
  sigurnost i cjenovnu pristupačnost opskrbe energijom i hranom
  , pritom posebice uzimajući u obzir potrebu za borbom protiv energetskog siromaštva
  ; pravednost i solidarnost
  te ravnopravne uvjete za sve
  među državama članicama i unutar država članica s obzirom na njihove gospodarske kapacitete
  i
  nacionalne okolnosti
  te različite polazišne točke
  i potrebu za postupnom konvergencijom; potrebu za pravednom i društveno pravičnom tranzicijom
  u skladu sa smjernicama Međunarodne organizacije rada iz 2015. za pravedan prijelaz na okolišno održiva gospodarstva i društva za sve
  ; najbolje raspoložive znanstvene dokaze, a posebno nalaze Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC)
  i IPBES-a
  ; potrebu za uključivanje rizika
  povezanih s klimatskim promjenama i osjetljivosti na klimatske promjene i procjene prilagodbe
  u odluke o ulaganju i planiranju
  , pazeći pritom da politike EU-a budu otporne na klimatske promjene
  ; isplativost i tehnološku neutralnost u postizanju smanjenja i uklanjanja emisija stakleničkih plinova te povećanju otpornosti
  na temelju pravednosti; potrebu upravljanja morskim i kopnenim ekosustavima i biološkom raznolikošću te potrebu za njihovim očuvanjem i obnovom; trenutačno stanje infrastrukture


  i moguće potrebe za modernizacijom infrastrukture Unije i ulaganja u nju;
  postupni napredak u integritetu okoliša i kretanjima razina ambicija
  ; kapacitet različitih subjekata za socijalno održiva ulaganja u tranziciju; i potencijalni rizik od izmještanja emisija ugljika i mjere za njegovo sprečavanje. |
| --- | --- |

(15)

Pri provedbi relevantnih mjera na razini Unije i nacionalnoj razini radi postizanja klimatske neutralnosti, države članice, Europski parlament, Vijeće i Komisija trebali bi uzeti u obzir doprinos koji će se prelaskom na klimatsku neutralnost ostvariti u pogledu
  zdravlja, kvalitete života i
  dobrobiti građana
  , društvene pravde
  , prosperiteta društva i konkurentnosti gospodarstva
  , uključujući pravedno natjecanje i ravnopravne uvjete na globalnoj razini
  .
  Države članice i Europski parlament, Vijeće i Komisija također bi trebali uzeti u obzir birokraciju ili druge zakonodavne prepreke koje mogu ometati gospodarske aktere ili sektore u ispunjavanju klimatskih ciljeva; cijenu nedjelovanja ili nedovoljnog djelovanja za društvo, gospodarstvo i okoliš; činjenicu da su žene nerazmjerno pogođene klimatskih promjena i potrebu za jačanjem rodne ravnopravnosti; potrebu za promicanjem održivih načina života; maksimalno povećanje energetske i resursne učinkovitosti,
  sigurnost i cjenovnu pristupačnost opskrbe energijom i hranom
  , pritom posebice uzimajući u obzir potrebu za borbom protiv energetskog siromaštva
  ; pravednost i solidarnost
  te ravnopravne uvjete za sve
  među državama članicama i unutar država članica s obzirom na njihove gospodarske kapacitete
  i
  nacionalne okolnosti
  te različite polazišne točke
  i potrebu za postupnom konvergencijom; potrebu za pravednom i društveno pravičnom tranzicijom
  u skladu sa smjernicama Međunarodne organizacije rada iz 2015. za pravedan prijelaz na okolišno održiva gospodarstva i društva za sve
  ; najbolje raspoložive znanstvene dokaze, a posebno nalaze Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC)
  i IPBES-a
  ; potrebu za uključivanje rizika
  povezanih s klimatskim promjenama i osjetljivosti na klimatske promjene i procjene prilagodbe
  u odluke o ulaganju i planiranju
  , pazeći pritom da politike EU-a budu otporne na klimatske promjene
  ; isplativost i tehnološku neutralnost u postizanju smanjenja i uklanjanja emisija stakleničkih plinova te povećanju otpornosti
  na temelju pravednosti; potrebu upravljanja morskim i kopnenim ekosustavima i biološkom raznolikošću te potrebu za njihovim očuvanjem i obnovom; trenutačno stanje infrastrukture


  i moguće potrebe za modernizacijom infrastrukture Unije i ulaganja u nju;
  postupni napredak u integritetu okoliša i kretanjima razina ambicija
  ; kapacitet različitih subjekata za socijalno održiva ulaganja u tranziciju; i potencijalni rizik od izmještanja emisija ugljika i mjere za njegovo sprečavanje.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Prelazak na klimatsku neutralnost zahtijeva
  promjene
  u cijelom spektru politika i zajednički rad svih gospodarskih i društvenih sektora, kako je Komisija pokazala u svojoj Komunikaciji „Europski zeleni plan”. Europsko vijeće je u svojim zaključcima od 12. prosinca 2019. zaključilo da sve relevantno zakonodavstvo i politike Unije moraju biti u skladu s postizanjem klimatske neutralnosti te mu doprinositi, poštujući pritom jednake uvjete, te je pozvalo Komisiju da ispita je li za to potrebna prilagodba postojećih pravila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Prelazak na klimatsku neutralnost zahtijeva
  promjene
  u cijelom spektru politika i zajednički rad svih gospodarskih i društvenih sektora, kako je Komisija pokazala u svojoj Komunikaciji „Europski zeleni plan”. Europsko vijeće je u svojim zaključcima od 12. prosinca 2019. zaključilo da sve relevantno zakonodavstvo i politike Unije moraju biti u skladu s postizanjem klimatske neutralnosti te mu doprinositi, poštujući pritom jednake uvjete, te je pozvalo Komisiju da ispita je li za to potrebna prilagodba postojećih pravila.

| (16) | Prelazak na klimatsku neutralnost zahtijeva
  transformativnu promjenu
  u cijelom spektru politika
  , ambiciozno i održivo financiranje
  i zajednički rad svih gospodarskih i društvenih sektora
  , uključujući zračni i pomorski promet
  , kako je Komisija pokazala u svojoj Komunikaciji „Europski zeleni plan”. Europsko vijeće je u svojim zaključcima od 12. prosinca 2019. zaključilo da sve relevantno zakonodavstvo i politike Unije moraju biti u skladu s postizanjem klimatske neutralnosti te mu doprinositi, poštujući pritom jednake uvjete, te je pozvalo Komisiju da ispita je li za to potrebna prilagodba postojećih pravila. |
| --- | --- |

(16)

Prelazak na klimatsku neutralnost zahtijeva
  transformativnu promjenu
  u cijelom spektru politika
  , ambiciozno i održivo financiranje
  i zajednički rad svih gospodarskih i društvenih sektora
  , uključujući zračni i pomorski promet
  , kako je Komisija pokazala u svojoj Komunikaciji „Europski zeleni plan”. Europsko vijeće je u svojim zaključcima od 12. prosinca 2019. zaključilo da sve relevantno zakonodavstvo i politike Unije moraju biti u skladu s postizanjem klimatske neutralnosti te mu doprinositi, poštujući pritom jednake uvjete, te je pozvalo Komisiju da ispita je li za to potrebna prilagodba postojećih pravila.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16a) | Svi ključni sektori gospodarstva, među kojima su energetika, industrija, promet, sektor grijanja i hlađenja, građevinski sektor, poljoprivreda, otpad i korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta te šumarstvo, morat će surađivati kako bi se postigla klimatska neutralnost. Svi sektori, bez obzira na to jesu li obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije (EU ETS) trebali bi poduzeti usporedive napore kako bi se ostvario cilj klimatske neutralnosti Unije. Kako bi se osigurala predvidivost, povjerenje i uključenost svih gospodarskih aktera, uključujući poduzeća, radnike, ulagače i potrošače, Komisija bi trebala postaviti smjernice za one sektore gospodarstva koji bi mogli najviše doprinijeti postizanju cilja klimatske neutralnosti. Smjernice bi trebale sadržavati okvirne putanje za smanjenje stakleničkih plinova u tim sektorima na razini Unije. Tako bi im se pružila sigurnost za poduzimanje odgovarajućih mjera i planiranje potrebnih ulaganja te bi im se pomoglo da ostanu na putu tranzicije. To bi istodobno također poslužilo kao mehanizam za uključivanje sektorâ u rad na rješenjima za klimatsku neutralnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16a)

Svi ključni sektori gospodarstva, među kojima su energetika, industrija, promet, sektor grijanja i hlađenja, građevinski sektor, poljoprivreda, otpad i korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta te šumarstvo, morat će surađivati kako bi se postigla klimatska neutralnost. Svi sektori, bez obzira na to jesu li obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije (EU ETS) trebali bi poduzeti usporedive napore kako bi se ostvario cilj klimatske neutralnosti Unije. Kako bi se osigurala predvidivost, povjerenje i uključenost svih gospodarskih aktera, uključujući poduzeća, radnike, ulagače i potrošače, Komisija bi trebala postaviti smjernice za one sektore gospodarstva koji bi mogli najviše doprinijeti postizanju cilja klimatske neutralnosti. Smjernice bi trebale sadržavati okvirne putanje za smanjenje stakleničkih plinova u tim sektorima na razini Unije. Tako bi im se pružila sigurnost za poduzimanje odgovarajućih mjera i planiranje potrebnih ulaganja te bi im se pomoglo da ostanu na putu tranzicije. To bi istodobno također poslužilo kao mehanizam za uključivanje sektorâ u rad na rješenjima za klimatsku neutralnost.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.b) | Prijelaz na klimatsku neutralnost zahtijeva da svi sektori odrade svoj dio. Unija bi trebala nastaviti ulagati napore u jačanje i promicanje kružnoga gospodarstva i dodatno podupirati rješenja i alternative iz obnovljivih izvora koji mogu zamijeniti proizvode i materijale koji se temelje na fosilnim gorivima. Daljnja upotreba obnovljivih proizvoda i materijala imat će veliku korist za ublažavanje klimatskih promjena i koristiti će mnogim različitim sektorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.b)

Prijelaz na klimatsku neutralnost zahtijeva da svi sektori odrade svoj dio. Unija bi trebala nastaviti ulagati napore u jačanje i promicanje kružnoga gospodarstva i dodatno podupirati rješenja i alternative iz obnovljivih izvora koji mogu zamijeniti proizvode i materijale koji se temelje na fosilnim gorivima. Daljnja upotreba obnovljivih proizvoda i materijala imat će veliku korist za ublažavanje klimatskih promjena i koristiti će mnogim različitim sektorima.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.c) | Uzimajući u obzir rizik od izmještanja emisija ugljika, prijelaz na klimatsku neutralnost i nastavak rada na njezinu održavanju trebali bi biti istinska, zelena tranzicija, koja će dovesti do stvarnog smanjenja emisija, a ne stvoriti lažni rezultat na osnovi EU-a, s obzirom na to da su proizvodnja i emisije premještene izvan EU-a. Da bi se to postiglo, politike Unije trebale bi biti osmišljene tako da se rizik od izmještanja emisija ugljika svede na najmanju moguću mjeru i da se istraže tehnološka rješenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.c)

Uzimajući u obzir rizik od izmještanja emisija ugljika, prijelaz na klimatsku neutralnost i nastavak rada na njezinu održavanju trebali bi biti istinska, zelena tranzicija, koja će dovesti do stvarnog smanjenja emisija, a ne stvoriti lažni rezultat na osnovi EU-a, s obzirom na to da su proizvodnja i emisije premještene izvan EU-a. Da bi se to postiglo, politike Unije trebale bi biti osmišljene tako da se rizik od izmještanja emisija ugljika svede na najmanju moguću mjeru i da se istraže tehnološka rješenja.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.d) | Prijelaz na klimatsku neutralnost ne smije isključiti poljoprivredni sektor, jedini proizvodni sektor koji može skladištiti ugljikov dioksid. Šumarstvo, stalni travnjaci i višegodišnje kulture općenito osobito jamče dugoročno skladištenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.d)

Prijelaz na klimatsku neutralnost ne smije isključiti poljoprivredni sektor, jedini proizvodni sektor koji može skladištiti ugljikov dioksid. Šumarstvo, stalni travnjaci i višegodišnje kulture općenito osobito jamče dugoročno skladištenje.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.e) | Da bi se postigla klimatska neutralnost, mora se uzeti u obzir posebna uloga poljoprivrede i šumarstva jer su samo vitalna i produktivna poljoprivreda i šumarstvo sposobni opskrbiti stanovništvo visokokvalitetnom i sigurnom hranom u dovoljnim količinama i po pristupačnim cijenama te obnovljivim sirovinama za sve potrebe biogospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.e)

Da bi se postigla klimatska neutralnost, mora se uzeti u obzir posebna uloga poljoprivrede i šumarstva jer su samo vitalna i produktivna poljoprivreda i šumarstvo sposobni opskrbiti stanovništvo visokokvalitetnom i sigurnom hranom u dovoljnim količinama i po pristupačnim cijenama te obnovljivim sirovinama za sve potrebe biogospodarstva.

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.f) | Šume imaju ključnu ulogu u prijelazu na klimatsku neutralnost. Održivo i prirodno gospodarenje šumama ključno je za kontinuiranu apsorpciju stakleničkih plinova iz atmosfere, a omogućava i opskrbu obnovljivim i klimatski prihvatljivim sirovinama za drvne proizvode koji skladište ugljik i mogu djelovati kao zamjena za fosilne materijale i goriva. „Trostruka uloga” šuma (ponor, spremište i zamjena) doprinosi smanjenju otpuštanja emisija ugljika u atmosferu, istodobno osiguravajući da šume i dalje rastu i pružaju mnoge druge usluge. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.f)

Šume imaju ključnu ulogu u prijelazu na klimatsku neutralnost. Održivo i prirodno gospodarenje šumama ključno je za kontinuiranu apsorpciju stakleničkih plinova iz atmosfere, a omogućava i opskrbu obnovljivim i klimatski prihvatljivim sirovinama za drvne proizvode koji skladište ugljik i mogu djelovati kao zamjena za fosilne materijale i goriva. „Trostruka uloga” šuma (ponor, spremište i zamjena) doprinosi smanjenju otpuštanja emisija ugljika u atmosferu, istodobno osiguravajući da šume i dalje rastu i pružaju mnoge druge usluge.

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.g (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.g) | Pravom Unije trebalo bi promicati pošumljavanje i održivo gospodarenje šumama u državama članicama koje nemaju značajne šumske resurse, kroz razmjenu najboljih praksi i industrijskog znanja i iskustva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.g)

Pravom Unije trebalo bi promicati pošumljavanje i održivo gospodarenje šumama u državama članicama koje nemaju značajne šumske resurse, kroz razmjenu najboljih praksi i industrijskog znanja i iskustva.

Amandman 48.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Kako je najavila
  u Komunikaciji ‚Europski zeleni plan’,
  Komisija je
  u Komunikaciji „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” (9)

  ocijenila cilj
  Unije u 
  pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. na temelju sveobuhvatne procjene učinka i uzimajući u obzir svoju analizu integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova podnesenih u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća. U kontekstu cilja postizanja

   (10) klimatske neutralnosti
  do 2050., emisije stakleničkih plinova trebale bi se do 2030. smanjiti, a uklanjanja povećati kako bi se neto emisije stakleničkih plinova, odnosno emisije nakon što se odbiju uklanjanja, do 2030. smanjile za najmanje 55 % u cijelom gospodarstvu i na području EU-a u
  usporedbi s razinama iz 1990.
  Taj novi klimatski cilj Unije za 2030. naknadni je cilj za potrebe članka 2. točke 11. Uredbe (EU) 2018/1999 te stoga zamjenjuje cilj za 2030. na razini Unije u pogledu emisija stakleničkih plinova utvrđen u toj točki. Komisija bi usto
  do 30. lipnja 2021. trebala procijeniti na koji je način potrebno izmijeniti
  relevantno
  zakonodavstvo Unije kojim se provodi
  klimatski
  cilj za
  2030. kako bi se postiglo to smanjenje neto emisija.”
  ;. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Kako je najavila
  u Komunikaciji ‚Europski zeleni plan’,
  Komisija je
  u Komunikaciji „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” (9)

  ocijenila cilj
  Unije u 
  pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. na temelju sveobuhvatne procjene učinka i uzimajući u obzir svoju analizu integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova podnesenih u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća. U kontekstu cilja postizanja

   (10) klimatske neutralnosti
  do 2050., emisije stakleničkih plinova trebale bi se do 2030. smanjiti, a uklanjanja povećati kako bi se neto emisije stakleničkih plinova, odnosno emisije nakon što se odbiju uklanjanja, do 2030. smanjile za najmanje 55 % u cijelom gospodarstvu i na području EU-a u
  usporedbi s razinama iz 1990.
  Taj novi klimatski cilj Unije za 2030. naknadni je cilj za potrebe članka 2. točke 11. Uredbe (EU) 2018/1999 te stoga zamjenjuje cilj za 2030. na razini Unije u pogledu emisija stakleničkih plinova utvrđen u toj točki. Komisija bi usto
  do 30. lipnja 2021. trebala procijeniti na koji je način potrebno izmijeniti
  relevantno
  zakonodavstvo Unije kojim se provodi
  klimatski
  cilj za
  2030. kako bi se postiglo to smanjenje neto emisija.”
  ;.

| (17) | Komisija
  je u svojoj Komunikaciji „Europski zeleni plan”
  iznijela namjeru da ocijeni i iznese prijedloge za povećanje
  cilja Unije u pogledu smanjenja emisija
  stakleničkih plinova do
  2030.,
  kako bi se osigurala njegova usklađenost s ciljem klimatske neutralnosti do 2050. Komisija je u toj Komunikaciji istaknula da bi sve politike Unije trebale doprinositi postizanju
  klimatske neutralnosti i 
  da bi trebali sudjelovati svi sektori. S obzirom na cilj Unije koji se odnosi na postizanje klimatske neutralnosti najkasnije
  do
  2050
  .
  ključno je daljnje jačanje djelovanja
  u 
  području klime, a posebno povećanje klimatskog
  cilja Unije za 2030.
  koje
  bi
  podrazumijevalo smanjenje emisija od 60 %
  u odnosu na razine iz 1990.
  Zbog toga
  bi Komisija do 30. lipnja 2021. trebala procijeniti na koji je način potrebno
  u skladu s tim
  izmijeniti
  zakonodavstvo Unije kojim se provodi taj povećani
  cilj
  i drugo relevantno zakonodavstvo Unije kojim se pridonosi smanjenju emisija stakleničkih plinova i promiče kružno gospodarstvo
  . |
| --- | --- |

(17)

Komisija
  je u svojoj Komunikaciji „Europski zeleni plan”
  iznijela namjeru da ocijeni i iznese prijedloge za povećanje
  cilja Unije u pogledu smanjenja emisija
  stakleničkih plinova do
  2030.,
  kako bi se osigurala njegova usklađenost s ciljem klimatske neutralnosti do 2050. Komisija je u toj Komunikaciji istaknula da bi sve politike Unije trebale doprinositi postizanju
  klimatske neutralnosti i 
  da bi trebali sudjelovati svi sektori. S obzirom na cilj Unije koji se odnosi na postizanje klimatske neutralnosti najkasnije
  do
  2050
  .
  ključno je daljnje jačanje djelovanja
  u 
  području klime, a posebno povećanje klimatskog
  cilja Unije za 2030.
  koje
  bi
  podrazumijevalo smanjenje emisija od 60 %
  u odnosu na razine iz 1990.
  Zbog toga
  bi Komisija do 30. lipnja 2021. trebala procijeniti na koji je način potrebno
  u skladu s tim
  izmijeniti
  zakonodavstvo Unije kojim se provodi taj povećani
  cilj
  i drugo relevantno zakonodavstvo Unije kojim se pridonosi smanjenju emisija stakleničkih plinova i promiče kružno gospodarstvo
  .

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.a) | Kako bi se osigurao dobar napredak Unije i svih država članica u ostvarenju cilja klimatske neutralnosti te zajamčili predvidljivost i povjerenje za sve gospodarske subjekte, uključujući poduzeća, radnike i sindikate, ulagače i potrošače, Komisija bi trebala istražiti mogućnosti postavljanja klimatskog cilja Unije za 2040. te, prema potrebi, predstaviti zakonodavne prijedloge Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.a)

Kako bi se osigurao dobar napredak Unije i svih država članica u ostvarenju cilja klimatske neutralnosti te zajamčili predvidljivost i povjerenje za sve gospodarske subjekte, uključujući poduzeća, radnike i sindikate, ulagače i potrošače, Komisija bi trebala istražiti mogućnosti postavljanja klimatskog cilja Unije za 2040. te, prema potrebi, predstaviti zakonodavne prijedloge Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.b) | Komisija bi do 30. lipnja 2021. trebala preispitati sve politike i instrumente koji se odnose na postizanje klimatskog cilja Unije za 2030. i ostvarenje cilja klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1. te po potrebi predložiti da se revidiraju. U tom pogledu, povećani ciljevi Unije zahtijevaju da sustav EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama odgovara svrsi. Komisija bi stoga trebala brzo preispitati Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i ojačati inovacijski fond na temelju te direktive kako bi stvorila dodatne financijske poticaje za novu tehnologiju, potaknula rast, konkurentnost, potporu za čiste tehnologije, istodobno osiguravajući da jačanje inovacijskog fonda pridonosi procesu pravedne tranzicije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.b)

Komisija bi do 30. lipnja 2021. trebala preispitati sve politike i instrumente koji se odnose na postizanje klimatskog cilja Unije za 2030. i ostvarenje cilja klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1. te po potrebi predložiti da se revidiraju. U tom pogledu, povećani ciljevi Unije zahtijevaju da sustav EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama odgovara svrsi. Komisija bi stoga trebala brzo preispitati Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i ojačati inovacijski fond na temelju te direktive kako bi stvorila dodatne financijske poticaje za novu tehnologiju, potaknula rast, konkurentnost, potporu za čiste tehnologije, istodobno osiguravajući da jačanje inovacijskog fonda pridonosi procesu pravedne tranzicije.

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.c) | Kako bi se ukazalo na važnost i težinu klimatske politike i kako bi se političkim akterima pružile potrebne informacije u zakonodavnom postupku, Komisija bi trebala ocijeniti cjelokupno buduće zakonodavstvo novim pogledom na stvari, kojim su obuhvaćeni klima i posljedice za klimu, te odrediti učinak koji će cjelokupno predloženo zakonodavstvo imati na klimu i okoliš na istoj razini kao što ocjenjuje pravnu osnovu, supsidijarnost i proporcionalnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.c)

Kako bi se ukazalo na važnost i težinu klimatske politike i kako bi se političkim akterima pružile potrebne informacije u zakonodavnom postupku, Komisija bi trebala ocijeniti cjelokupno buduće zakonodavstvo novim pogledom na stvari, kojim su obuhvaćeni klima i posljedice za klimu, te odrediti učinak koji će cjelokupno predloženo zakonodavstvo imati na klimu i okoliš na istoj razini kao što ocjenjuje pravnu osnovu, supsidijarnost i proporcionalnost.

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.d) | Komisija bi nadalje industriji trebala osigurati dovoljne uvjete za značajnu tranziciju prema klimatskoj neutralnosti i vrlo ambicioznim ciljevima do 2030. i 2040. kroz temeljit regulatorni okvir i financijska sredstva razmjerna izazovima. Taj bi regulatorni i financijski okvir trebalo redovito preispitivati i po potrebi mijenjati kako bi se spriječili izmještanje emisija ugljika, zatvaranje industrijskih poduzeća, gubitak radnih mjesta i nepošteno međunarodno tržišno natjecanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.d)

Komisija bi nadalje industriji trebala osigurati dovoljne uvjete za značajnu tranziciju prema klimatskoj neutralnosti i vrlo ambicioznim ciljevima do 2030. i 2040. kroz temeljit regulatorni okvir i financijska sredstva razmjerna izazovima. Taj bi regulatorni i financijski okvir trebalo redovito preispitivati i po potrebi mijenjati kako bi se spriječili izmještanje emisija ugljika, zatvaranje industrijskih poduzeća, gubitak radnih mjesta i nepošteno međunarodno tržišno natjecanje.

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.e) | Komisija bi trebala procijeniti potrebe za zapošljavanjem, uključujući zahtjeve za obrazovanje i osposobljavanje, razvoj gospodarstva i uspostavljanje pravične i pravedne tranzicije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.e)

Komisija bi trebala procijeniti potrebe za zapošljavanjem, uključujući zahtjeve za obrazovanje i osposobljavanje, razvoj gospodarstva i uspostavljanje pravične i pravedne tranzicije.

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17f) | Kako bi Unija najkasnije do 2050. ostvarila cilj klimatske neutralnosti i kako bi ostvarila srednjoročne klimatske ciljeve za 2030. i 2040., institucije Unije i sve države članice trebale bi, što prije, a najkasnije do 2025., postupno ukinuti sve izravne i neizravne subvencije za fosilna goriva. Postupno ukidanje tih subvencija ne bi trebalo utjecati na napore u borbi protiv energetskog siromaštva te bi trebalo uzeti u obzir prijelaznu ulogu prirodnog plina u tranziciji na ugljično neutralno gospodarstvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17f)

Kako bi Unija najkasnije do 2050. ostvarila cilj klimatske neutralnosti i kako bi ostvarila srednjoročne klimatske ciljeve za 2030. i 2040., institucije Unije i sve države članice trebale bi, što prije, a najkasnije do 2025., postupno ukinuti sve izravne i neizravne subvencije za fosilna goriva. Postupno ukidanje tih subvencija ne bi trebalo utjecati na napore u borbi protiv energetskog siromaštva te bi trebalo uzeti u obzir prijelaznu ulogu prirodnog plina u tranziciji na ugljično neutralno gospodarstvo.

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Kako bi se osiguralo da Unija i države članice dobro napreduju u postizanju
  klimatske neutralnosti
  i prilagodbi, Komisija bi trebala redoviti pratiti njihov napredak. Ako bi zajednički napredak država članica u postizanju
  klimatske neutralnosti
  ili prilagodbe bio nedovoljan, ili ako bi mjere Unije bile nedosljedne
  cilju klimatske neutralnosti
  ili nesvrsishodne za jačanje kapaciteta prilagodbe, povećanje otpornosti ili smanjenje ranjivosti, Komisija bi trebala poduzeti potrebne mjere u skladu s Ugovorima. Komisija bi usto trebala redovito ocjenjivati relevantne nacionalne mjere i upućivati preporuke ako utvrdi da mjere država članica nisu dosljedne s 
  ciljem klimatske neutralnosti
  ili nisu svrsishodne za jačanje kapaciteta prilagodbe, povećanje otpornosti ili smanjenje ranjivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Kako bi se osiguralo da Unija i države članice dobro napreduju u postizanju
  klimatske neutralnosti
  i prilagodbi, Komisija bi trebala redoviti pratiti njihov napredak. Ako bi zajednički napredak država članica u postizanju
  klimatske neutralnosti
  ili prilagodbe bio nedovoljan, ili ako bi mjere Unije bile nedosljedne
  cilju klimatske neutralnosti
  ili nesvrsishodne za jačanje kapaciteta prilagodbe, povećanje otpornosti ili smanjenje ranjivosti, Komisija bi trebala poduzeti potrebne mjere u skladu s Ugovorima. Komisija bi usto trebala redovito ocjenjivati relevantne nacionalne mjere i upućivati preporuke ako utvrdi da mjere država članica nisu dosljedne s 
  ciljem klimatske neutralnosti
  ili nisu svrsishodne za jačanje kapaciteta prilagodbe, povećanje otpornosti ili smanjenje ranjivosti.

| (18) | Kako bi se osiguralo da Unija i 
  sve
  države članice dobro napreduju u postizanju
  klimatskih ciljeva Unije
  i prilagodbi, Komisija bi trebala redoviti pratiti njihov napredak. Ako bi
  napredak svake pojedine države članice i
  zajednički napredak država članica u postizanju
  klimatskih ciljeva Unije
  ili prilagodbe bio nedovoljan, ili ako bi
  bilo koje
  mjere Unije bile nedosljedne
  s klimatskim ciljevima Unije
  ili nesvrsishodne za jačanje kapaciteta prilagodbe, povećanje otpornosti ili smanjenje ranjivosti, Komisija bi trebala poduzeti potrebne mjere u skladu s Ugovorima. Komisija bi usto trebala redovito ocjenjivati relevantne nacionalne mjere i upućivati preporuke ako utvrdi da mjere država članica nisu dosljedne s 
  klimatskim ciljevima Unije
  ili nisu svrsishodne za jačanje kapaciteta prilagodbe, povećanje otpornosti ili smanjenje ranjivosti.
  Komisija bi tu procjenu i njezine rezultate trebala objaviti u trenutku njezina donošenja. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se osiguralo da Unija i 
  sve
  države članice dobro napreduju u postizanju
  klimatskih ciljeva Unije
  i prilagodbi, Komisija bi trebala redoviti pratiti njihov napredak. Ako bi
  napredak svake pojedine države članice i
  zajednički napredak država članica u postizanju
  klimatskih ciljeva Unije
  ili prilagodbe bio nedovoljan, ili ako bi
  bilo koje
  mjere Unije bile nedosljedne
  s klimatskim ciljevima Unije
  ili nesvrsishodne za jačanje kapaciteta prilagodbe, povećanje otpornosti ili smanjenje ranjivosti, Komisija bi trebala poduzeti potrebne mjere u skladu s Ugovorima. Komisija bi usto trebala redovito ocjenjivati relevantne nacionalne mjere i upućivati preporuke ako utvrdi da mjere država članica nisu dosljedne s 
  klimatskim ciljevima Unije
  ili nisu svrsishodne za jačanje kapaciteta prilagodbe, povećanje otpornosti ili smanjenje ranjivosti.
  Komisija bi tu procjenu i njezine rezultate trebala objaviti u trenutku njezina donošenja.

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18.a) | Ostvarenje klimatske neutralnosti moguće je samo ako sve države članice podijele teret i u potpunosti se posvete prelasku na klimatsku neutralnost. Svaka država članica ima obvezu ispuniti privremene i konačne ciljeve, a ako Komisija utvrdi da te obveze nisu ispunjene, Komisija bi trebala biti ovlaštena za poduzimanje mjera protiv država članica. Mjere bi trebale biti razmjerne, primjerene i u skladu s Ugovorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18.a)

Ostvarenje klimatske neutralnosti moguće je samo ako sve države članice podijele teret i u potpunosti se posvete prelasku na klimatsku neutralnost. Svaka država članica ima obvezu ispuniti privremene i konačne ciljeve, a ako Komisija utvrdi da te obveze nisu ispunjene, Komisija bi trebala biti ovlaštena za poduzimanje mjera protiv država članica. Mjere bi trebale biti razmjerne, primjerene i u skladu s Ugovorima.

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18.b) | Znanstvena stručnost i najbolji dostupni i najnoviji dokazi zajedno s činjeničnim i transparentnim informacijama o klimatskim promjenama od iznimne su važnosti te trebaju poduprijeti djelovanje Unije u području klime i nastojanja da se klimatska neutralnost postigne najkasnije do 2050. Nacionalna neovisna savjetodavna tijela za klimu imaju važnu ulogu u informiranju javnosti i pridonošenju raspravi o politici o klimatskim promjenama u onim državama članicama u kojima postoje. Stoga se države članice koje to još nisu učinile potiče da uspostave nacionalno savjetodavno tijelo za klimu u čijem će sastavu biti znanstvenici odabrani na temelju njihova stručnog znanja u području klimatskih promjena i drugih disciplina relevantnih za postizanje ciljeva ove Uredbe. U suradnji s tim nacionalnim savjetodavnim tijelima za klimu Komisija bi trebala osnovati neovisno znanstveno savjetodavno povjerenstvo za klimatske promjene, Europsko vijeće za klimatske promjene (ECCC), koje bi trebalo dopunjavati rad Europske agencije za okoliš (EEA) te postojećih istraživačkih institucija i agencija Unije. U ispunjavanju njegove zadaće trebalo bi se izbjeći bilo kakvo preklapanje sa zadaćama Međuvladina panela o klimatskim promjenama koji djeluje na međunarodnoj razini. Europsko vijeće za klimatske promjene trebalo bi se sastojati od znanstvenog odbora, u čijem sastavu bi trebali biti odabrani viši stručnjaci, te bi trebalo imati potporu upravnog odbora koji se sastaje dvaput godišnje. Svrha Europskog vijeća za klimatske promjene jest da se institucijama Unije svake godine dostave procjene usklađenosti mjera Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova s klimatskim ciljevima Unije i njezinim međunarodnim obvezama u području klime. Europsko vijeće za klimatske promjene također bi trebalo ocjenjivati mjere i putanje za smanjenje emisija stakleničkih plinova te za utvrđivanje potencijala za sekvestraciju ugljika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18.b)

Znanstvena stručnost i najbolji dostupni i najnoviji dokazi zajedno s činjeničnim i transparentnim informacijama o klimatskim promjenama od iznimne su važnosti te trebaju poduprijeti djelovanje Unije u području klime i nastojanja da se klimatska neutralnost postigne najkasnije do 2050. Nacionalna neovisna savjetodavna tijela za klimu imaju važnu ulogu u informiranju javnosti i pridonošenju raspravi o politici o klimatskim promjenama u onim državama članicama u kojima postoje. Stoga se države članice koje to još nisu učinile potiče da uspostave nacionalno savjetodavno tijelo za klimu u čijem će sastavu biti znanstvenici odabrani na temelju njihova stručnog znanja u području klimatskih promjena i drugih disciplina relevantnih za postizanje ciljeva ove Uredbe. U suradnji s tim nacionalnim savjetodavnim tijelima za klimu Komisija bi trebala osnovati neovisno znanstveno savjetodavno povjerenstvo za klimatske promjene, Europsko vijeće za klimatske promjene (ECCC), koje bi trebalo dopunjavati rad Europske agencije za okoliš (EEA) te postojećih istraživačkih institucija i agencija Unije. U ispunjavanju njegove zadaće trebalo bi se izbjeći bilo kakvo preklapanje sa zadaćama Međuvladina panela o klimatskim promjenama koji djeluje na međunarodnoj razini. Europsko vijeće za klimatske promjene trebalo bi se sastojati od znanstvenog odbora, u čijem sastavu bi trebali biti odabrani viši stručnjaci, te bi trebalo imati potporu upravnog odbora koji se sastaje dvaput godišnje. Svrha Europskog vijeća za klimatske promjene jest da se institucijama Unije svake godine dostave procjene usklađenosti mjera Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova s klimatskim ciljevima Unije i njezinim međunarodnim obvezama u području klime. Europsko vijeće za klimatske promjene također bi trebalo ocjenjivati mjere i putanje za smanjenje emisija stakleničkih plinova te za utvrđivanje potencijala za sekvestraciju ugljika.

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Komisija bi trebala osigurati pouzdanu i objektivnu procjenu na temelju najnaprednijih znanstvenih, tehničkih i socioekonomskih spoznaja, kojom se uvažava širok raspon neovisnog stručnog znanja, te temeljiti svoju procjenu na relevantnim informacijama, uključujući informacije koje su joj dostavile države članice, na izvješćima Europske agencije za okoliš i na najnaprednijim znanstvenim dokazima, uključujući izvješća IPCC-a. Budući da se Komisija obvezala istražiti načine za upotrebu taksonomije EU-a u kontekstu europskog zelenog plana u javnom sektoru, to bi trebalo uključivati informacije o održivom ulaganju Unije i država članica u skladu s Uredbom (EU) 2020/... [Uredba o taksonomiji], kada takve informacije postanu dostupne. Komisija bi se trebala služiti europskim statističkim i drugim podacima, ako su dostupni, te zatražiti stručni nadzor. Komisiji bi u skladu s godišnjim programom rada prema potrebi trebala pomagati Europska agencija za okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Komisija bi trebala osigurati pouzdanu i objektivnu procjenu na temelju najnaprednijih znanstvenih, tehničkih i socioekonomskih spoznaja, kojom se uvažava širok raspon neovisnog stručnog znanja, te temeljiti svoju procjenu na relevantnim informacijama, uključujući informacije koje su joj dostavile države članice, na izvješćima Europske agencije za okoliš i na najnaprednijim znanstvenim dokazima, uključujući izvješća IPCC-a. Budući da se Komisija obvezala istražiti načine za upotrebu taksonomije EU-a u kontekstu europskog zelenog plana u javnom sektoru, to bi trebalo uključivati informacije o održivom ulaganju Unije i država članica u skladu s Uredbom (EU) 2020/... [Uredba o taksonomiji], kada takve informacije postanu dostupne. Komisija bi se trebala služiti europskim statističkim i drugim podacima, ako su dostupni, te zatražiti stručni nadzor. Komisiji bi u skladu s godišnjim programom rada prema potrebi trebala pomagati Europska agencija za okoliš.

| (19) | Komisija bi trebala osigurati pouzdanu i objektivnu procjenu na temelju najnaprednijih znanstvenih, tehničkih i socioekonomskih spoznaja, kojom se uvažava širok raspon neovisnog stručnog znanja, te temeljiti svoju procjenu na relevantnim informacijama, uključujući informacije koje su joj dostavile države članice, na izvješćima Europske agencije za okoliš i na najnaprednijim znanstvenim dokazima, uključujući izvješća IPCC-a
  , UNEP-a, IPBES-a, ECCC-a i, ako je to moguće, nacionalnih neovisnih tijela država članica za savjetovanje o klimi
  . Budući da se Komisija obvezala istražiti načine za upotrebu taksonomije EU-a u kontekstu europskog zelenog plana u javnom sektoru, to bi trebalo uključivati informacije o održivom ulaganju Unije i država članica u skladu s Uredbom (EU) 2020/... [Uredba o taksonomiji], kada takve informacije postanu dostupne. Komisija bi se trebala služiti europskim statističkim i drugim podacima, ako su dostupni, te zatražiti stručni nadzor. Komisiji bi u skladu s godišnjim programom rada prema potrebi trebala pomagati Europska agencija za okoliš. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi trebala osigurati pouzdanu i objektivnu procjenu na temelju najnaprednijih znanstvenih, tehničkih i socioekonomskih spoznaja, kojom se uvažava širok raspon neovisnog stručnog znanja, te temeljiti svoju procjenu na relevantnim informacijama, uključujući informacije koje su joj dostavile države članice, na izvješćima Europske agencije za okoliš i na najnaprednijim znanstvenim dokazima, uključujući izvješća IPCC-a
  , UNEP-a, IPBES-a, ECCC-a i, ako je to moguće, nacionalnih neovisnih tijela država članica za savjetovanje o klimi
  . Budući da se Komisija obvezala istražiti načine za upotrebu taksonomije EU-a u kontekstu europskog zelenog plana u javnom sektoru, to bi trebalo uključivati informacije o održivom ulaganju Unije i država članica u skladu s Uredbom (EU) 2020/... [Uredba o taksonomiji], kada takve informacije postanu dostupne. Komisija bi se trebala služiti europskim statističkim i drugim podacima, ako su dostupni, te zatražiti stručni nadzor. Komisiji bi u skladu s godišnjim programom rada prema potrebi trebala pomagati Europska agencija za okoliš.

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Budući da građani i 
  zajednice
  imaju važnu ulogu u napretku transformacije ka klimatskoj neutralnosti, trebalo bi poticati snažnu javnu i društvenu uključenost u pitanja klimatske politike. Komisija
  bi
  stoga
  trebala
  uključiti sve
  dijelovima
  društva kako bi im
  omogućila da
  poduzmu djelovanja za ostvarivanje klimatski neutralnog društva otpornog na klimatske promjene, među ostalim pokretanjem Europskog sporazuma o klimi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Budući da građani i 
  zajednice
  imaju važnu ulogu u napretku transformacije ka klimatskoj neutralnosti, trebalo bi poticati snažnu javnu i društvenu uključenost u pitanja klimatske politike. Komisija
  bi
  stoga
  trebala
  uključiti sve
  dijelovima
  društva kako bi im
  omogućila da
  poduzmu djelovanja za ostvarivanje klimatski neutralnog društva otpornog na klimatske promjene, među ostalim pokretanjem Europskog sporazuma o klimi.

| (20) | Budući da građani
  , zajednice
  i 
  regije
  imaju važnu ulogu u napretku transformacije ka klimatskoj neutralnosti, trebalo bi poticati
  i olakšavati
  snažnu javnu i društvenu uključenost u pitanja klimatske politike
  na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini
  . Komisija
  i države članice
  stoga
  bi trebale
  uključiti sve
  dijelove
  društva
  na u cijelosti transparentan način
  kako bi im
  omogućile da
  poduzmu djelovanja za ostvarivanje
  socijalno pravednog, rodno uravnoteženog,
  klimatski neutralnog društva otpornog na klimatske promjene, među ostalim pokretanjem Europskog sporazuma o klimi. |
| --- | --- |

(20)

Budući da građani
  , zajednice
  i 
  regije
  imaju važnu ulogu u napretku transformacije ka klimatskoj neutralnosti, trebalo bi poticati
  i olakšavati
  snažnu javnu i društvenu uključenost u pitanja klimatske politike
  na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini
  . Komisija
  i države članice
  stoga
  bi trebale
  uključiti sve
  dijelove
  društva
  na u cijelosti transparentan način
  kako bi im
  omogućile da
  poduzmu djelovanja za ostvarivanje
  socijalno pravednog, rodno uravnoteženog,
  klimatski neutralnog društva otpornog na klimatske promjene, među ostalim pokretanjem Europskog sporazuma o klimi.

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Kako bi se osigurala predvidivost i pouzdanost za sve gospodarske aktere, uključujući poduzeća, radnike, ulagače i potrošače, kao i nepovratnost tranzicije ka klimatskoj neutralnosti i postupno smanjenje emisija te pružila potpora ocjenjivanju dosljednosti mjera i napretka u pogledu klimatske neutralnosti,
  Komisiju bi tro funkcioniranju Europske unije radi uspostavljanja
  putanje napretka u 
  postiebalo ovlastiti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora zanju
  nultih neto emisija stakleničkih plinova u Uniji do 2050.
  Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 201637. Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u izradi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Kako bi se osigurala predvidivost i pouzdanost za sve gospodarske aktere, uključujući poduzeća, radnike, ulagače i potrošače, kao i nepovratnost tranzicije ka klimatskoj neutralnosti i postupno smanjenje emisija te pružila potpora ocjenjivanju dosljednosti mjera i napretka u pogledu klimatske neutralnosti,
  Komisiju bi tro funkcioniranju Europske unije radi uspostavljanja
  putanje napretka u 
  postiebalo ovlastiti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora zanju
  nultih neto emisija stakleničkih plinova u Uniji do 2050.
  Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 201637. Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u izradi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (21) | Kako bi se osigurala predvidivost i pouzdanost za sve gospodarske aktere, uključujući poduzeća,
  MSP-ove,
  radnike
  i sindikate
  , ulagače i potrošače, kao i nepovratnost tranzicije ka klimatskoj neutralnosti i postupno smanjenje emisija te pružila potpora ocjenjivanju dosljednosti mjera i napretka u pogledu klimatske neutralnosti,
  Komisija bi trebala ocijeniti mogućnosti za uspostavu
  putanje napretka u 
  postizanju
  nultih neto emisija stakleničkih plinova u Uniji do 2050.
  te bi, prema potrebi, trebala podnijeti zakonodavne prijedloge Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se osigurala predvidivost i pouzdanost za sve gospodarske aktere, uključujući poduzeća,
  MSP-ove,
  radnike
  i sindikate
  , ulagače i potrošače, kao i nepovratnost tranzicije ka klimatskoj neutralnosti i postupno smanjenje emisija te pružila potpora ocjenjivanju dosljednosti mjera i napretka u pogledu klimatske neutralnosti,
  Komisija bi trebala ocijeniti mogućnosti za uspostavu
  putanje napretka u 
  postizanju
  nultih neto emisija stakleničkih plinova u Uniji do 2050.
  te bi, prema potrebi, trebala podnijeti zakonodavne prijedloge Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | U skladu s obvezom Komisije u pogledu načela bolje izrade zakonodavstva trebalo bi težiti dosljednosti instrumenata Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova. Sustav mjerenja napretka u postizanju
  klimatske neutralnosti
  i usklađenost mjera poduzetih u tom cilju trebali bi biti dosljedni i temeljiti se na okviru upravljanja utvrđenom u Uredbi (EU) 2018/1999. Konkretno, sustav redovitog izvješćivanja i redoslijed Komisijinog rada na procjeni i mjerama na temelju izvješćivanja trebali bi biti usklađeni s obvezama država članica za podnošenje informacija i izvješćivanje utvrđenima u Uredbi (EU) 2018/1999. Uredbu (EU) 2018/1999 trebalo stoga bi na odgovarajući način izmijeniti kako bi se u relevantne odredbe uključio cilj klimatske neutralnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

U skladu s obvezom Komisije u pogledu načela bolje izrade zakonodavstva trebalo bi težiti dosljednosti instrumenata Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova. Sustav mjerenja napretka u postizanju
  klimatske neutralnosti
  i usklađenost mjera poduzetih u tom cilju trebali bi biti dosljedni i temeljiti se na okviru upravljanja utvrđenom u Uredbi (EU) 2018/1999. Konkretno, sustav redovitog izvješćivanja i redoslijed Komisijinog rada na procjeni i mjerama na temelju izvješćivanja trebali bi biti usklađeni s obvezama država članica za podnošenje informacija i izvješćivanje utvrđenima u Uredbi (EU) 2018/1999. Uredbu (EU) 2018/1999 trebalo stoga bi na odgovarajući način izmijeniti kako bi se u relevantne odredbe uključio cilj klimatske neutralnosti.

| (22) | U skladu s obvezom Komisije u pogledu načela bolje izrade zakonodavstva trebalo bi težiti dosljednosti instrumenata Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova. Sustav mjerenja napretka u postizanju
  klimatskih ciljeva Unije
  i usklađenost mjera poduzetih u tom cilju trebali bi biti dosljedni i temeljiti se na okviru upravljanja utvrđenom u Uredbi (EU) 2018/1999. Konkretno, sustav redovitog izvješćivanja i redoslijed Komisijinog rada na procjeni i mjerama na temelju izvješćivanja trebali bi biti usklađeni s obvezama država članica za podnošenje informacija i izvješćivanje utvrđenima u Uredbi (EU) 2018/1999. Uredbu (EU) 2018/1999 trebalo stoga bi na odgovarajući način izmijeniti kako bi se u relevantne odredbe uključio cilj klimatske neutralnosti. |
| --- | --- |

(22)

U skladu s obvezom Komisije u pogledu načela bolje izrade zakonodavstva trebalo bi težiti dosljednosti instrumenata Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova. Sustav mjerenja napretka u postizanju
  klimatskih ciljeva Unije
  i usklađenost mjera poduzetih u tom cilju trebali bi biti dosljedni i temeljiti se na okviru upravljanja utvrđenom u Uredbi (EU) 2018/1999. Konkretno, sustav redovitog izvješćivanja i redoslijed Komisijinog rada na procjeni i mjerama na temelju izvješćivanja trebali bi biti usklađeni s obvezama država članica za podnošenje informacija i izvješćivanje utvrđenima u Uredbi (EU) 2018/1999. Uredbu (EU) 2018/1999 trebalo stoga bi na odgovarajući način izmijeniti kako bi se u relevantne odredbe uključio cilj klimatske neutralnosti.

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Klimatske promjene po svojoj su naravi prekogranični problem pa je koordinirano djelovanje na razini Unije nužno za djelotvorno dopunjavanje i osnaživanje nacionalnih politika. S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, to jest postizanje klimatske neutralnosti Unije do 2050., ne mogu dostatno ostvariti države članice pojedinačnim djelovanjem, nego se zbog svog opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Klimatske promjene po svojoj su naravi prekogranični problem pa je koordinirano djelovanje na razini Unije nužno za djelotvorno dopunjavanje i osnaživanje nacionalnih politika. S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, to jest postizanje klimatske neutralnosti Unije do 2050., ne mogu dostatno ostvariti države članice pojedinačnim djelovanjem, nego se zbog svog opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,

| (23) | Klimatske promjene po svojoj su naravi prekogranični problem pa je koordinirano djelovanje na razini Unije nužno za djelotvorno dopunjavanje i osnaživanje nacionalnih politika. S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, to jest postizanje klimatske neutralnosti Unije
  i svih država članica najkasnije
  do 2050., ne mogu dostatno ostvariti države članice pojedinačnim djelovanjem, nego se zbog svog opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, |
| --- | --- |

(23)

Klimatske promjene po svojoj su naravi prekogranični problem pa je koordinirano djelovanje na razini Unije nužno za djelotvorno dopunjavanje i osnaživanje nacionalnih politika. S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, to jest postizanje klimatske neutralnosti Unije
  i svih država članica najkasnije
  do 2050., ne mogu dostatno ostvariti države članice pojedinačnim djelovanjem, nego se zbog svog opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23a) | Udio Unije u globalnim emisijama stakleničkih plinova trenutačno iznosi 10 %. Cilj klimatske neutralnosti ograničen je na emisije koje potječu iz proizvodnje u Uniji. Dosljedna klimatska politika podrazumijeva i praćenje emisija koje proizlaze iz potrošnje te uvoza energije i resursa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23a)

Udio Unije u globalnim emisijama stakleničkih plinova trenutačno iznosi 10 %. Cilj klimatske neutralnosti ograničen je na emisije koje potječu iz proizvodnje u Uniji. Dosljedna klimatska politika podrazumijeva i praćenje emisija koje proizlaze iz potrošnje te uvoza energije i resursa.

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23b) | Klimatski otisak potrošnje u Uniji ključan je alat koji valja razviti kako bi se povećala opća usklađenost klimatskih ciljeva Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23b)

Klimatski otisak potrošnje u Uniji ključan je alat koji valja razviti kako bi se povećala opća usklađenost klimatskih ciljeva Unije.

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23c) | U potpunosti učinkovita klimatska politika Unije trebala bi sadržavati rješenja za problem istjecanja ugljika te bi se u sklopu nje trebali razviti odgovarajući alati, kao što je mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika, na temelju kojih bi se odgovorilo na taj problem i na temelju kojih bi se zaštitili standardi Unije te predvodnici njezine industrije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23c)

U potpunosti učinkovita klimatska politika Unije trebala bi sadržavati rješenja za problem istjecanja ugljika te bi se u sklopu nje trebali razviti odgovarajući alati, kao što je mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika, na temelju kojih bi se odgovorilo na taj problem i na temelju kojih bi se zaštitili standardi Unije te predvodnici njezine industrije.

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23d) | Uvoz poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz trećih zemalja posljednjih godina pokazuje kontinuiran trend rasta. Taj trend zahtijeva da se ocijeni koji proizvodi koji se uvoze iz trećih zemalja trebaju podlijegati zahtjevima koji su usporedivi s onima koji vrijede za europske poljoprivrednike, a koji pak proizlaze iz ciljeva politika Unije u pogledu smanjenja utjecaja klimatskih promjena. Komisija bi o toj temi do 30. lipnja 2021. trebala podnijeti izvješće i komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23d)

Uvoz poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz trećih zemalja posljednjih godina pokazuje kontinuiran trend rasta. Taj trend zahtijeva da se ocijeni koji proizvodi koji se uvoze iz trećih zemalja trebaju podlijegati zahtjevima koji su usporedivi s onima koji vrijede za europske poljoprivrednike, a koji pak proizlaze iz ciljeva politika Unije u pogledu smanjenja utjecaja klimatskih promjena. Komisija bi o toj temi do 30. lipnja 2021. trebala podnijeti izvješće i komunikaciju Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23e) | U svojoj Komunikaciji „Europski zeleni plan” Komisija je naglasila potrebu za ubrzanjem prijelaza na održivu i pametnu mobilnost kao prioritetnu politiku usmjerenu na ostvarivanje klimatske neutralnosti. Kako bi se osigurao prijelaz prema održivoj i pametnoj mobilnosti, Komisija je navela da će 2020. usvojiti sveobuhvatnu strategiju o održivoj i pametnoj mobilnosti s ambicioznim mjerama usmjerenima na bitno smanjenje emisija CO2 i onečišćujućih tvari u svim oblicima prijevoza, među ostalim, poticanjem upotrebe čistih vozila i alternativnih goriva za cestovni, pomorski i zrakoplovni promet, povećanjem udjela održivijih prometnih oblika, kao što su željeznički prijevoz i prijevoz unutarnjim vodenim putovima, kao i poboljšanjem učinkovitosti u cjelokupnom prometnom sustavu, poticanjem održivijih potrošačkih odabira i praksi s niskim emisijama te ulaganjem u rješenja s niskim i nultim emisijama, uključujući infrastrukturu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23e)

U svojoj Komunikaciji „Europski zeleni plan” Komisija je naglasila potrebu za ubrzanjem prijelaza na održivu i pametnu mobilnost kao prioritetnu politiku usmjerenu na ostvarivanje klimatske neutralnosti. Kako bi se osigurao prijelaz prema održivoj i pametnoj mobilnosti, Komisija je navela da će 2020. usvojiti sveobuhvatnu strategiju o održivoj i pametnoj mobilnosti s ambicioznim mjerama usmjerenima na bitno smanjenje emisija CO2 i onečišćujućih tvari u svim oblicima prijevoza, među ostalim, poticanjem upotrebe čistih vozila i alternativnih goriva za cestovni, pomorski i zrakoplovni promet, povećanjem udjela održivijih prometnih oblika, kao što su željeznički prijevoz i prijevoz unutarnjim vodenim putovima, kao i poboljšanjem učinkovitosti u cjelokupnom prometnom sustavu, poticanjem održivijih potrošačkih odabira i praksi s niskim emisijama te ulaganjem u rješenja s niskim i nultim emisijama, uključujući infrastrukturu.

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23f) | Prometna infrastruktura mogla bi imati ključnu ulogu u ubrzavanju prelaska na održivu i pametnu mobilnost, i to omogućavanjem preusmjeravanja na održivije načine prijevoza, posebno kada je riječ o prijevozu tereta. Istodobno, pojave povezane s klimatskim promjenama, poput povećanja vodostaja, ekstremnih vremenskih uvjeta, suše i porasta temperature, mogu dovesti do oštećenja infrastrukture, poremećaja u radu, pritisaka na kapacitet i učinkovitost opskrbnog lanca, a time i do negativnih posljedica za mobilnost Europe. Stoga je iznimno važno dovršiti temeljnu mrežu Transeuropske prometne mreže (TEN-T) do 2030., a komplementarnu mrežu TEN-T do 2040., uzimajući u obzir obveze utvrđene pravom Unije u pogledu borbe protiv emisija stakleničkih plinova iz projekata tijekom njihova cijelog životnog ciklusa. Nadalje, Komisija bi trebala razmotriti prijedlog zakonodavnog okvira za povećanje upravljanja rizicima, otpornosti i klimatske prilagodbe prometne infrastrukture. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23f)

Prometna infrastruktura mogla bi imati ključnu ulogu u ubrzavanju prelaska na održivu i pametnu mobilnost, i to omogućavanjem preusmjeravanja na održivije načine prijevoza, posebno kada je riječ o prijevozu tereta. Istodobno, pojave povezane s klimatskim promjenama, poput povećanja vodostaja, ekstremnih vremenskih uvjeta, suše i porasta temperature, mogu dovesti do oštećenja infrastrukture, poremećaja u radu, pritisaka na kapacitet i učinkovitost opskrbnog lanca, a time i do negativnih posljedica za mobilnost Europe. Stoga je iznimno važno dovršiti temeljnu mrežu Transeuropske prometne mreže (TEN-T) do 2030., a komplementarnu mrežu TEN-T do 2040., uzimajući u obzir obveze utvrđene pravom Unije u pogledu borbe protiv emisija stakleničkih plinova iz projekata tijekom njihova cijelog životnog ciklusa. Nadalje, Komisija bi trebala razmotriti prijedlog zakonodavnog okvira za povećanje upravljanja rizicima, otpornosti i klimatske prilagodbe prometne infrastrukture.

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.g (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23 g) | Povezivost europske željezničke mreže, a osobito međunarodnih veza, kako bi željeznički prijevoz putnika postao privlačnijim za putovanja na srednjim i dugim udaljenostima, te poboljšanje kapaciteta željeznice i unutarnjih plovnih putova za teretni prijevoz, trebali bi biti u središtu zakonodavnog djelovanja Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23 g)

Povezivost europske željezničke mreže, a osobito međunarodnih veza, kako bi željeznički prijevoz putnika postao privlačnijim za putovanja na srednjim i dugim udaljenostima, te poboljšanje kapaciteta željeznice i unutarnjih plovnih putova za teretni prijevoz, trebali bi biti u središtu zakonodavnog djelovanja Unije.

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.h (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23h) | Važno je osigurati dovoljna ulaganja u razvoj odgovarajuće infrastrukture za mobilnost s nultim emisijama, uključujući intermodalne platforme i jačanje uloge Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) u pružanju potpore tranziciji prema pametnoj, održivoj i sigurnoj mobilnosti u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23h)

Važno je osigurati dovoljna ulaganja u razvoj odgovarajuće infrastrukture za mobilnost s nultim emisijama, uključujući intermodalne platforme i jačanje uloge Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) u pružanju potpore tranziciji prema pametnoj, održivoj i sigurnoj mobilnosti u Uniji.

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.i (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23i) | U skladu s naporima Unije da prijeđe s cestovnog prijevoza na željeznički i kako bi se u kontekstu predstojeće Europske godine željeznica 2021. prednost dala najučinkovitijem načinu prijevoza u pogledu emisija CO2, osobit zakonodavni naglasak treba staviti na stvaranje pravog jedinstvenog europskog željezničkog prostora uklanjanjem svih administrativnih opterećenja i protekcionističkog nacionalnog zakonodavstva do 2024. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23i)

U skladu s naporima Unije da prijeđe s cestovnog prijevoza na željeznički i kako bi se u kontekstu predstojeće Europske godine željeznica 2021. prednost dala najučinkovitijem načinu prijevoza u pogledu emisija CO2, osobit zakonodavni naglasak treba staviti na stvaranje pravog jedinstvenog europskog željezničkog prostora uklanjanjem svih administrativnih opterećenja i protekcionističkog nacionalnog zakonodavstva do 2024.

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.j (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23j) | Kako bi se postigao cilj klimatske neutralnosti do 2050., Komisija bi također trebala ojačati zakonodavstvo o standardima učinkovitosti emisija CO2 za automobile, kombije i kamione te donijeti posebne mjere koje će utrti put za elektrifikaciju cestovnog prometa kao i poduzeti inicijative za jačanje proizvodnje i korištenje održivih alternativnih goriva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23j)

Kako bi se postigao cilj klimatske neutralnosti do 2050., Komisija bi također trebala ojačati zakonodavstvo o standardima učinkovitosti emisija CO2 za automobile, kombije i kamione te donijeti posebne mjere koje će utrti put za elektrifikaciju cestovnog prometa kao i poduzeti inicijative za jačanje proizvodnje i korištenje održivih alternativnih goriva.

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.k (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23k) | U svojoj Rezoluciji od 28. studenoga 2019. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2019. u Madridu u Španjolskoj (COP25) Europski parlament upozorio je da se aktualnim globalnim ciljevima i mjerama koje predviđaju Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva, čak i ako bi se provodili u cijelosti, ne bi ostvarila potrebna smanjenja emisija te da su potrebne brojne dodatne mjere na europskoj i globalnoj razini usklađene s ciljem postizanja nulte neto stope emisija stakleničkih plinova na razini cjelokupnog gospodarstva1a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23k)

U svojoj Rezoluciji od 28. studenoga 2019. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2019. u Madridu u Španjolskoj (COP25) Europski parlament upozorio je da se aktualnim globalnim ciljevima i mjerama koje predviđaju Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva, čak i ako bi se provodili u cijelosti, ne bi ostvarila potrebna smanjenja emisija te da su potrebne brojne dodatne mjere na europskoj i globalnoj razini usklađene s ciljem postizanja nulte neto stope emisija stakleničkih plinova na razini cjelokupnog gospodarstva1a.

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.l (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23l) | Komisija bi trebala uložiti veće napore u funkcionalno unutarnje tržište energijom zato što je ono važan dio energetske tranzicije i zato što će mu tako pomoći da bude financijski održivo. Stoga se u višegodišnjem financijskom okviru prioritet treba dati razvoju pametnih i digitalnih električnih i plinskih mreža. Programi oporavka od bolesti COVID-19 također bi trebali podupirati razvoj transnacionalnih energetskih mreža. Potrebni su učinkoviti i brzi postupci donošenja odluka kako bi se podržao razvoj u području transnacionalnih mreža, posebno plinske infrastrukture koja podnosi vodik i koja je okrenuta prema budućnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23l)

Komisija bi trebala uložiti veće napore u funkcionalno unutarnje tržište energijom zato što je ono važan dio energetske tranzicije i zato što će mu tako pomoći da bude financijski održivo. Stoga se u višegodišnjem financijskom okviru prioritet treba dati razvoju pametnih i digitalnih električnih i plinskih mreža. Programi oporavka od bolesti COVID-19 također bi trebali podupirati razvoj transnacionalnih energetskih mreža. Potrebni su učinkoviti i brzi postupci donošenja odluka kako bi se podržao razvoj u području transnacionalnih mreža, posebno plinske infrastrukture koja podnosi vodik i koja je okrenuta prema budućnosti.

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Članak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 1. |
| Predmet i područje primjene | Predmet i područje primjene |
| Ovom se Uredbom uspostavlja okvir za nepovratno i 
  postupno
  smanjivanje emisija stakleničkih plinova i njihovo intenzivnije uklanjanje djelovanjem prirodnih i drugih ponora u Uniji. | Ovom se Uredbom uspostavlja okvir za nepovratno
  , predvidljivo
  i 
  žurno
  smanjivanje emisija stakleničkih plinova i njihovo intenzivnije uklanjanje djelovanjem prirodnih i drugih ponora u Uniji
  , u skladu s klimatskim i okolišnim ciljevima Unije
  . |
| Ovom se Uredbom utvrđuje obvezujući cilj klimatske neutralnosti u Uniji do 2050., u skladu s dugoročnim ciljem koji se odnosi na temperaturu zacrtanim u članku 2. Pariškog sporazuma, i pruža okvir za napredak prema globalnom cilju prilagodbe iz članka 7. Pariškog sporazuma.
  U njoj su također utvrđeni obvezujući ciljevi smanjenja neto emisija stakleničkih plinova Unije za 2030
  . | Ovom se Uredbom utvrđuje obvezujući cilj klimatske neutralnosti u Uniji do
  najkasnije
  2050., u skladu s dugoročnim ciljem koji se odnosi na temperaturu zacrtanim u članku 2. Pariškog sporazuma, i pruža okvir za napredak prema globalnom cilju prilagodbe iz članka 7. Pariškog sporazuma. |
| Ova se Uredba primjenjuje na antropogene emisije i uklanjanje stakleničkih plinova iz dijela 2. Priloga V. Uredbi (EU) 2018/1999 prirodnim i drugim ponorima. | Ova se Uredba primjenjuje na antropogene emisije i uklanjanje stakleničkih plinova iz dijela 2. Priloga V. Uredbi (EU) 2018/1999 prirodnim i drugim ponorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 1.

Članak 1.

Predmet i područje primjene

Predmet i područje primjene

Ovom se Uredbom uspostavlja okvir za nepovratno i 
  postupno
  smanjivanje emisija stakleničkih plinova i njihovo intenzivnije uklanjanje djelovanjem prirodnih i drugih ponora u Uniji.

Ovom se Uredbom uspostavlja okvir za nepovratno
  , predvidljivo
  i 
  žurno
  smanjivanje emisija stakleničkih plinova i njihovo intenzivnije uklanjanje djelovanjem prirodnih i drugih ponora u Uniji
  , u skladu s klimatskim i okolišnim ciljevima Unije
  .

Ovom se Uredbom utvrđuje obvezujući cilj klimatske neutralnosti u Uniji do 2050., u skladu s dugoročnim ciljem koji se odnosi na temperaturu zacrtanim u članku 2. Pariškog sporazuma, i pruža okvir za napredak prema globalnom cilju prilagodbe iz članka 7. Pariškog sporazuma.
  U njoj su također utvrđeni obvezujući ciljevi smanjenja neto emisija stakleničkih plinova Unije za 2030
  .

Ovom se Uredbom utvrđuje obvezujući cilj klimatske neutralnosti u Uniji do
  najkasnije
  2050., u skladu s dugoročnim ciljem koji se odnosi na temperaturu zacrtanim u članku 2. Pariškog sporazuma, i pruža okvir za napredak prema globalnom cilju prilagodbe iz članka 7. Pariškog sporazuma.

Ova se Uredba primjenjuje na antropogene emisije i uklanjanje stakleničkih plinova iz dijela 2. Priloga V. Uredbi (EU) 2018/1999 prirodnim i drugim ponorima.

Ova se Uredba primjenjuje na antropogene emisije i uklanjanje stakleničkih plinova iz dijela 2. Priloga V. Uredbi (EU) 2018/1999 prirodnim i drugim ponorima.

Amandmani 75 i 159

Prijedlog uredbe

Članak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 2. | Članak 2. |
| Cilj klimatske neutralnosti | Cilj klimatske neutralnosti |
| 1.   Emisije
  i uklanjanja
  stakleničkih plinova
  uređenih
  pravom Unije moraju biti
  izjednačeni
  najkasnije do 2050., čime će se do te godine ostvariti nulta neto razina emisija. | 1.   
  Antropogene
  emisije
  po izvorima te uklanjanje
  stakleničkih plinova
  djelovanjem prirodnih ponora u cijeloj Uniji, područje uređeno
  pravom Unije, moraju
  u Uniji
  biti
  uravnoteženi do
  najkasnije do 2050., čime će se do te godine ostvariti nulta neto razina emisija
  stakleničkih plinova
  .
  Svaka država članica mora najkasnije do 2050. postići nultu stopu neto emisija stakleničkih plinova. |
| 2.   Relevantne institucije Unije i države članice moraju poduzeti potrebne mjere na razini Unije i na razini država članica kako bi
  omogućile
  zajedničko postizanje cilja klimatske neutralnosti iz stavka 1., uzimajući u obzir važnost promicanja pravednosti i 
  solidarnosti
  među državama članicama. | 2.   Relevantne institucije Unije i države članice moraju poduzeti potrebne mjere na
  temelju najdostupnijih i najažurnijih znanstvenih podataka te pružiti potporu na
  razini Unije i na razini država članica
  te regionalnoj i lokalnoj razini
  kako bi
  se Uniji i svim država članicama omogućilo
  zajedničko postizanje cilja klimatske neutralnosti iz stavka 1., uzimajući u obzir važnost promicanja pravednosti
  , solidarnosti
  i 
  pravedne tranzicije
  među državama članicama
  , socijalne i gospodarske kohezije, zaštite ugroženih građana Unije, baš kao i važnosti obnove, zaštite i povećanja morske i kopnene biološke raznolikosti, ekosustava i ponora ugljika te upravljanja njima
  . |
| | 2a.
     
  Od 1. siječnja 2051. količina stakleničkih plinova uklonjenih ponorima mora biti veća od količine antropogenih emisija u Uniji i svim državama članicama. |
| | 2b.
     
  Do 31. svibnja 2023. Komisija nakon detaljne procjene utjecaja i uzimajući u obzir proračun povezan sa stakleničkim plinovima iz članka 3. stavka 2.a mora istražiti mogućnosti za postavljanje cilja Unije koji valja ostvariti do 2040. godine i koji se odnosi na smanjenje emisija stakleničkih plinova u usporedbi s 1990. te, prema potrebi, mora podnijeti zakonodavne prijedloge Europskom parlamentu i Vijeću. |
| | Pri ispitivanju mogućnosti u kontekstu klimatskog cilja zacrtanog za 2040. Komisija se mora savjetovati s Europskim odborom za klimatske promjene (ECCC) te uzeti u obzir kriterije utvrđene u članku 3. stavku 3. |
| | 2c.
     
  Komisija najkasnije 12 mjeseci nakon donošenja klimatskog cilja koji treba ostvariti do 2040. godine ocjenjuje na koji bi način trebalo izmijeniti cjelokupno zakonodavstvo Unije relevantno za ostvarenje tog cilja te razmatra poduzimanje potrebnih mjera, uključujući donošenje zakonodavnih prijedloga, u skladu s Ugovorima. |
| | 2d.
     
  Komisija će do prosinca 2021. pripremiti plan s mjerama koje treba poduzeti na razini Unije kako bi se osigurala mobilizacija odgovarajućih sredstava i omogućila potrebna ulaganja za postizanje klimatski neutralnog gospodarstva Unije. U planu se preispituju postojeći mehanizmi nadoknade za države članice s nižim dohotkom, uzimajući u obzir povećano opterećenje povezano s visokim klimatskim ambicijama, potpora iz Mehanizma za oporavak i otpornost, programa InvestEU i Fonda za pravednu tranziciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 2.

Članak 2.

Cilj klimatske neutralnosti

Cilj klimatske neutralnosti

1.   Emisije
  i uklanjanja
  stakleničkih plinova
  uređenih
  pravom Unije moraju biti
  izjednačeni
  najkasnije do 2050., čime će se do te godine ostvariti nulta neto razina emisija.

1.   
  Antropogene
  emisije
  po izvorima te uklanjanje
  stakleničkih plinova
  djelovanjem prirodnih ponora u cijeloj Uniji, područje uređeno
  pravom Unije, moraju
  u Uniji
  biti
  uravnoteženi do
  najkasnije do 2050., čime će se do te godine ostvariti nulta neto razina emisija
  stakleničkih plinova
  .
  Svaka država članica mora najkasnije do 2050. postići nultu stopu neto emisija stakleničkih plinova.

2.   Relevantne institucije Unije i države članice moraju poduzeti potrebne mjere na razini Unije i na razini država članica kako bi
  omogućile
  zajedničko postizanje cilja klimatske neutralnosti iz stavka 1., uzimajući u obzir važnost promicanja pravednosti i 
  solidarnosti
  među državama članicama.

2.   Relevantne institucije Unije i države članice moraju poduzeti potrebne mjere na
  temelju najdostupnijih i najažurnijih znanstvenih podataka te pružiti potporu na
  razini Unije i na razini država članica
  te regionalnoj i lokalnoj razini
  kako bi
  se Uniji i svim država članicama omogućilo
  zajedničko postizanje cilja klimatske neutralnosti iz stavka 1., uzimajući u obzir važnost promicanja pravednosti
  , solidarnosti
  i 
  pravedne tranzicije
  među državama članicama
  , socijalne i gospodarske kohezije, zaštite ugroženih građana Unije, baš kao i važnosti obnove, zaštite i povećanja morske i kopnene biološke raznolikosti, ekosustava i ponora ugljika te upravljanja njima
  .

2a.
     
  Od 1. siječnja 2051. količina stakleničkih plinova uklonjenih ponorima mora biti veća od količine antropogenih emisija u Uniji i svim državama članicama.

2b.
     
  Do 31. svibnja 2023. Komisija nakon detaljne procjene utjecaja i uzimajući u obzir proračun povezan sa stakleničkim plinovima iz članka 3. stavka 2.a mora istražiti mogućnosti za postavljanje cilja Unije koji valja ostvariti do 2040. godine i koji se odnosi na smanjenje emisija stakleničkih plinova u usporedbi s 1990. te, prema potrebi, mora podnijeti zakonodavne prijedloge Europskom parlamentu i Vijeću.

Pri ispitivanju mogućnosti u kontekstu klimatskog cilja zacrtanog za 2040. Komisija se mora savjetovati s Europskim odborom za klimatske promjene (ECCC) te uzeti u obzir kriterije utvrđene u članku 3. stavku 3.

Pri ispitivanju mogućnosti u kontekstu klimatskog cilja zacrtanog za 2040. Komisija se mora savjetovati s Europskim odborom za klimatske promjene (ECCC) te uzeti u obzir kriterije utvrđene u članku 3. stavku 3.

2c.
     
  Komisija najkasnije 12 mjeseci nakon donošenja klimatskog cilja koji treba ostvariti do 2040. godine ocjenjuje na koji bi način trebalo izmijeniti cjelokupno zakonodavstvo Unije relevantno za ostvarenje tog cilja te razmatra poduzimanje potrebnih mjera, uključujući donošenje zakonodavnih prijedloga, u skladu s Ugovorima.

2d.
     
  Komisija će do prosinca 2021. pripremiti plan s mjerama koje treba poduzeti na razini Unije kako bi se osigurala mobilizacija odgovarajućih sredstava i omogućila potrebna ulaganja za postizanje klimatski neutralnog gospodarstva Unije. U planu se preispituju postojeći mehanizmi nadoknade za države članice s nižim dohotkom, uzimajući u obzir povećano opterećenje povezano s visokim klimatskim ambicijama, potpora iz Mehanizma za oporavak i otpornost, programa InvestEU i Fonda za pravednu tranziciju.

Amandmani 100, 148 i 150

Amandmani 100, 148 i 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2.a

Članak 2.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 2a | Članak 2a |
| 2030 klimatski cilj

  1.   
  Kako bi se postigao cilj klimatske neutralnosti utvrđen u članku 2. stavku 1.
  , obvezujući je klimatski cilj Unije za 2030. smanjenje
  neto emisija stakleničkih plinova (emisija nakon što se odbiju uklanjanja) do 2030. za najmanje 55 %
  u usporedbi s razinama iz 1990. | 2030 klimatski cilj

  1.   
  Klimatski cilj Unije
  za 2030. je smanjenje neto
  emisija
  za
  60 %
  u usporedbi s razinama iz 1990. |
| 2.   Komisija do 30. lipnja 2021.
  preispituje relevantno
  zakonodavstvo Unije kako bi se omogućilo postizanje cilja iz stavka 1. ovog članka i cilja klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1. te
  razmatra
  potrebne mjere, uključujući donošenje zakonodavnih prijedloga, u skladu s Ugovorima.”;. | 2.   Komisija do 30. lipnja 2021.
  ocjenjuje kako bi se sve
  zakonodavstvo Unije
  relevantno za ispunjavanje klimatskih ciljeva Unije za 2030. i ostalo relevantno zakonodavstvo Unije kojim se promiče kružno gospodarstvo i kojim se pridonosi smanjenju emisija stakleničkih plinova trebalo izmijeniti
  da bi se ostvario
  cilj
  smanjenja emisija
  iz stavka 3. ovog članka i postizanja cilja
  klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1. te
  , isto tako, poduzeti p

  otrebne mjere, uključujući donošenje zakonodavnih prijedloga, u skladu s Ugovorima.
  Komisija mora u prvom redu ocijeniti mogućnosti usklađivanja emisija iz svih sektora, uključujući zračnog i pomorskog prometa, s klimatskim ciljem utvrđenim za 2030. kao i ciljem klimatske neutralnosti utvrđenim za 2050., kako bi se te emisije svele na nultu neto stopu najkasnije do 2050. te, prema potrebi, Europskom parlamentu i Vijeću mora podnijeti zakonodavne prijedloge. Komisija mora mobilizirati odgovarajuća sredstva za sva ulaganja potrebna za postizanje ciljeva iz ovog stavka. |
| | 2a.
     
  Komisija svoje prijedloge iz stavka 2. temelji na sveobuhvatnoj procjeni utjecaja koja obuhvaća učinke na okoliš, gospodarstvo i društvo, odražava gospodarsku situaciju nakon pandemije bolesti COVID-a 19 te posebnu pozornost pridaje potencijalima za sektorsko smanjenje i uklanjanje kao i utjecaju Brexita na emisije Unije. Komisija ocjenjuje kumulativni učinak izmjene zakonodavstva Unije na temelju kojeg se ostvaruje cilj Unije zacrtan za 2030., kako je utvrđen u stavku 1., na različite industrijske sektore. |
| | 2b.
     
  Pri izradi prijedloga iz stavka 2. za reviziju relevantnog zakonodavstva u području klime i energetike do 2030. Komisija osigurava troškovno učinkovitu i pravednu ravnotežu između sustava EU-a za trgovanje emisijama i sektora raspodjele tereta te između samih nacionalnih ciljeva u sektoru raspodjele tereta te ni u jednom slučaju ne pretpostavlja samo dodatni napor za svaku državu članicu koji odgovara povećanju ambicija od 15 %. Komisija ocjenjuje učinke uvođenja više europskih mjera kojima bi se mogle dopuniti postojeće mjere, kao što su tržišne mjere koje uključuju snažan mehanizam solidarnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 2a

Članak 2a

2030 klimatski cilj

1.   
  Kako bi se postigao cilj klimatske neutralnosti utvrđen u članku 2. stavku 1.
  , obvezujući je klimatski cilj Unije za 2030. smanjenje
  neto emisija stakleničkih plinova (emisija nakon što se odbiju uklanjanja) do 2030. za najmanje 55 %
  u usporedbi s razinama iz 1990.

2030 klimatski cilj

1.   
  Klimatski cilj Unije
  za 2030. je smanjenje neto
  emisija
  za
  60 %
  u usporedbi s razinama iz 1990.

2.   Komisija do 30. lipnja 2021.
  preispituje relevantno
  zakonodavstvo Unije kako bi se omogućilo postizanje cilja iz stavka 1. ovog članka i cilja klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1. te
  razmatra
  potrebne mjere, uključujući donošenje zakonodavnih prijedloga, u skladu s Ugovorima.”;.

2.   Komisija do 30. lipnja 2021.
  ocjenjuje kako bi se sve
  zakonodavstvo Unije
  relevantno za ispunjavanje klimatskih ciljeva Unije za 2030. i ostalo relevantno zakonodavstvo Unije kojim se promiče kružno gospodarstvo i kojim se pridonosi smanjenju emisija stakleničkih plinova trebalo izmijeniti
  da bi se ostvario
  cilj
  smanjenja emisija
  iz stavka 3. ovog članka i postizanja cilja
  klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1. te
  , isto tako, poduzeti p

  otrebne mjere, uključujući donošenje zakonodavnih prijedloga, u skladu s Ugovorima.
  Komisija mora u prvom redu ocijeniti mogućnosti usklađivanja emisija iz svih sektora, uključujući zračnog i pomorskog prometa, s klimatskim ciljem utvrđenim za 2030. kao i ciljem klimatske neutralnosti utvrđenim za 2050., kako bi se te emisije svele na nultu neto stopu najkasnije do 2050. te, prema potrebi, Europskom parlamentu i Vijeću mora podnijeti zakonodavne prijedloge. Komisija mora mobilizirati odgovarajuća sredstva za sva ulaganja potrebna za postizanje ciljeva iz ovog stavka.

2a.
     
  Komisija svoje prijedloge iz stavka 2. temelji na sveobuhvatnoj procjeni utjecaja koja obuhvaća učinke na okoliš, gospodarstvo i društvo, odražava gospodarsku situaciju nakon pandemije bolesti COVID-a 19 te posebnu pozornost pridaje potencijalima za sektorsko smanjenje i uklanjanje kao i utjecaju Brexita na emisije Unije. Komisija ocjenjuje kumulativni učinak izmjene zakonodavstva Unije na temelju kojeg se ostvaruje cilj Unije zacrtan za 2030., kako je utvrđen u stavku 1., na različite industrijske sektore.

2b.
     
  Pri izradi prijedloga iz stavka 2. za reviziju relevantnog zakonodavstva u području klime i energetike do 2030. Komisija osigurava troškovno učinkovitu i pravednu ravnotežu između sustava EU-a za trgovanje emisijama i sektora raspodjele tereta te između samih nacionalnih ciljeva u sektoru raspodjele tereta te ni u jednom slučaju ne pretpostavlja samo dodatni napor za svaku državu članicu koji odgovara povećanju ambicija od 15 %. Komisija ocjenjuje učinke uvođenja više europskih mjera kojima bi se mogle dopuniti postojeće mjere, kao što su tržišne mjere koje uključuju snažan mehanizam solidarnosti.

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2.b (novi)

Članak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 2.b |
| | Savjetodavna tijela država članica za klimu i Europski odbor za klimatske promjene |
| | 1.   
  Do 30. lipnja 2021. sve države članice obavješćuju Komisiju o svojem neovisnom nacionalnom savjetodavnom tijelu za klimu koje je odgovorno za znanstveno stručno savjetovanje o nacionalnoj klimatskoj politici, ali i za druge zadaće. Ako takvo tijelo ne postoji, države članice potiču se na njegovo osnivanje. |
| | Kako bi se poduprla znanstvena neovisnost i autonomija nacionalnog neovisnog savjetodavnog tijela za klimu, države članice potiču se da poduzmu odgovarajuće mjere koje tom tijelu omogućuju da djeluje na potpuno transparentan način, pri čemu su njegovi zaključci javno dostupni, kao i da o tim mjerama obavijeste Komisiju. |
| | 2.   
  Komisija do 30. lipnja 2022. u suradnji s tim nacionalnim savjetodavnim tijelima za klimu mora osnovati Europski odbor za klimatske promjene (ECCC) kao stalno, neovisno, interdisciplinarno, znanstveno savjetodavno povjerenstvo za klimatske promjene koje se mora voditi najnovijim znanstvenim spoznajama Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC). Navedeni odbor svojim djelovanjem dopunjuje rad Europske agencija za okoliš (EEA) te rad postojećih istraživačkih institucija i agencija Unije. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje posla, EEA služi kao tajništvo ECCC-a, pri čemu se zadržava proračunska i administrativna neovisnost ECCC-a. |
| | 3.   
  Članovi ECCC-a imaju mandat od pet godina koji se može produžiti jednom. ECCC se sastoji od znanstvenog odbora koji broji najviše 15 viših stručnjaka te osigurava pun dijapazon stručnih znanja potrebnih za aktivnosti navedene u stavku 4. Znanstveni odbor neovisan je u svojoj odgovornosti za sastavljanje znanstvenih savjeta ECCC-a. |
| | 4.   
  Aktivnosti znanstvenog odbora obuhvaćaju: |
| | (a) | ocjenu dosljednosti postojećih i predloženih putanja napretka Unije, proračuna povezanog sa stakleničkim plinovima i klimatskim ciljevima u kontekstu klimatskih obveza Unije i međunarodnih klimatskih obveza; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 2.b

Članak 2.b

Savjetodavna tijela država članica za klimu i Europski odbor za klimatske promjene

Savjetodavna tijela država članica za klimu i Europski odbor za klimatske promjene

1.   
  Do 30. lipnja 2021. sve države članice obavješćuju Komisiju o svojem neovisnom nacionalnom savjetodavnom tijelu za klimu koje je odgovorno za znanstveno stručno savjetovanje o nacionalnoj klimatskoj politici, ali i za druge zadaće. Ako takvo tijelo ne postoji, države članice potiču se na njegovo osnivanje.

Kako bi se poduprla znanstvena neovisnost i autonomija nacionalnog neovisnog savjetodavnog tijela za klimu, države članice potiču se da poduzmu odgovarajuće mjere koje tom tijelu omogućuju da djeluje na potpuno transparentan način, pri čemu su njegovi zaključci javno dostupni, kao i da o tim mjerama obavijeste Komisiju.

Kako bi se poduprla znanstvena neovisnost i autonomija nacionalnog neovisnog savjetodavnog tijela za klimu, države članice potiču se da poduzmu odgovarajuće mjere koje tom tijelu omogućuju da djeluje na potpuno transparentan način, pri čemu su njegovi zaključci javno dostupni, kao i da o tim mjerama obavijeste Komisiju.

2.   
  Komisija do 30. lipnja 2022. u suradnji s tim nacionalnim savjetodavnim tijelima za klimu mora osnovati Europski odbor za klimatske promjene (ECCC) kao stalno, neovisno, interdisciplinarno, znanstveno savjetodavno povjerenstvo za klimatske promjene koje se mora voditi najnovijim znanstvenim spoznajama Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC). Navedeni odbor svojim djelovanjem dopunjuje rad Europske agencija za okoliš (EEA) te rad postojećih istraživačkih institucija i agencija Unije. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje posla, EEA služi kao tajništvo ECCC-a, pri čemu se zadržava proračunska i administrativna neovisnost ECCC-a.

3.   
  Članovi ECCC-a imaju mandat od pet godina koji se može produžiti jednom. ECCC se sastoji od znanstvenog odbora koji broji najviše 15 viših stručnjaka te osigurava pun dijapazon stručnih znanja potrebnih za aktivnosti navedene u stavku 4. Znanstveni odbor neovisan je u svojoj odgovornosti za sastavljanje znanstvenih savjeta ECCC-a.

4.   
  Aktivnosti znanstvenog odbora obuhvaćaju:

(a)

ocjenu dosljednosti postojećih i predloženih putanja napretka Unije, proračuna povezanog sa stakleničkim plinovima i klimatskim ciljevima u kontekstu klimatskih obveza Unije i međunarodnih klimatskih obveza;

ocjenu dosljednosti postojećih i predloženih putanja napretka Unije, proračuna povezanog sa stakleničkim plinovima i klimatskim ciljevima u kontekstu klimatskih obveza Unije i međunarodnih klimatskih obveza;

| (b) | ocjenu vjerojatnosti ostanka unutar proračuna Unije povezanog sa stakleničkim plinovima kao i postizanja cilja klimatske neutralnosti u okviru postojećih i planiranih mjera; |
| --- | --- |

(b)

ocjenu vjerojatnosti ostanka unutar proračuna Unije povezanog sa stakleničkim plinovima kao i postizanja cilja klimatske neutralnosti u okviru postojećih i planiranih mjera;

ocjenu vjerojatnosti ostanka unutar proračuna Unije povezanog sa stakleničkim plinovima kao i postizanja cilja klimatske neutralnosti u okviru postojećih i planiranih mjera;

| (c) | ocjenu usklađenosti mjera Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova s ciljevima iz članka 2.; |
| --- | --- |

(c)

ocjenu usklađenosti mjera Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova s ciljevima iz članka 2.;

ocjenu usklađenosti mjera Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova s ciljevima iz članka 2.;

| (d) | utvrđivanje mjera i mogućnosti za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje potencijala za sekvestraciju ugljika; te |
| --- | --- |

(d)

utvrđivanje mjera i mogućnosti za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje potencijala za sekvestraciju ugljika; te

utvrđivanje mjera i mogućnosti za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje potencijala za sekvestraciju ugljika; te

| (e) | utvrđivanje posljedica nedjelovanja ili nedostatnog djelovanja. |
| --- | --- |

(e)

utvrđivanje posljedica nedjelovanja ili nedostatnog djelovanja.

utvrđivanje posljedica nedjelovanja ili nedostatnog djelovanja.

5.   
  Pri provedbi aktivnosti iz stavka 4. ECCC osigurava odgovarajuće savjetovanje s neovisnim nacionalnim savjetodavnim tijelima u području klime.

6.   
  Upravni odbor tijelo je koje podupire rad znanstvenog odbora. Upravni odbor sastoji se od po jednog člana iz svakog neovisnog nacionalnog savjetodavnog tijela u području klime prijavljenog Komisiji kako je utvrđeno u stavku 1., dvaju predstavnika koje bira Komisija, dvaju predstavnika koje bira Europski parlament i predsjednika tajništva kojeg imenuje EEA.

Odbor se sastaje dvaput godišnje i odgovoran je za uspostavu i praćenje aktivnosti ECCC-a. Upravni odbor imenuju Europski parlament i Vijeće na temelju prijedloga Komisije i nakon postizanja zajedničke suglasnosti. Predsjednik upravnog odbora bira se među njegovim članovima.

Odbor se sastaje dvaput godišnje i odgovoran je za uspostavu i praćenje aktivnosti ECCC-a. Upravni odbor imenuju Europski parlament i Vijeće na temelju prijedloga Komisije i nakon postizanja zajedničke suglasnosti. Predsjednik upravnog odbora bira se među njegovim članovima.

Odgovornosti upravnog odbora su sljedeće:

Odgovornosti upravnog odbora su sljedeće:

| (a) | donošenje godišnjeg programa rada na temelju prijedloga znanstvenog odbora i osiguravanje njegove usklađenosti s mandatom ECCC-a; |
| --- | --- |

(a)

donošenje godišnjeg programa rada na temelju prijedloga znanstvenog odbora i osiguravanje njegove usklađenosti s mandatom ECCC-a;

donošenje godišnjeg programa rada na temelju prijedloga znanstvenog odbora i osiguravanje njegove usklađenosti s mandatom ECCC-a;

| (b) | imenovanje članova znanstvenog odbora, pri čemu se mora osigurati da njegov sastav osigurava raspon stručnih znanja koja se zahtijevaju za provedbu aktivnosti navedenih u programu rada; |
| --- | --- |

(b)

imenovanje članova znanstvenog odbora, pri čemu se mora osigurati da njegov sastav osigurava raspon stručnih znanja koja se zahtijevaju za provedbu aktivnosti navedenih u programu rada;

imenovanje članova znanstvenog odbora, pri čemu se mora osigurati da njegov sastav osigurava raspon stručnih znanja koja se zahtijevaju za provedbu aktivnosti navedenih u programu rada;

| (c) | odobravanje godišnjeg proračuna ECCC-a; te |
| --- | --- |

(c)

odobravanje godišnjeg proračuna ECCC-a; te

odobravanje godišnjeg proračuna ECCC-a; te

| (d) | koordinacija s nacionalnim savjetodavnim tijelima u području klime. |
| --- | --- |

(d)

koordinacija s nacionalnim savjetodavnim tijelima u području klime.

koordinacija s nacionalnim savjetodavnim tijelima u području klime.

7.   
  Upravni odbor imenuje svakog člana znanstvenog odbora ponaosob. Predsjednik znanstvenog odbora bira se iz redova njegovih članova. Znanstveni odbor dvotrećinskom većinom donosi poslovnik, kojim se osigurava njegova potpuna znanstvena neovisnost i autonomija.

Kandidati za članstvo u znanstvenom odboru utvrđuju se otvorenim postupkom ocjenjivanja. Stručno iskustvo kandidata za članstvo u znanstvenom odboru koji ispunjavaju uvjete prihvatljivosti navedene u pozivu podliježe komparativnom ocjenjivanju na temelju sljedećih kriterija odabira:

Kandidati za članstvo u znanstvenom odboru utvrđuju se otvorenim postupkom ocjenjivanja. Stručno iskustvo kandidata za članstvo u znanstvenom odboru koji ispunjavaju uvjete prihvatljivosti navedene u pozivu podliježe komparativnom ocjenjivanju na temelju sljedećih kriterija odabira:

| (a) | znanstvene izvrsnosti; |
| --- | --- |

(a)

znanstvene izvrsnosti;

znanstvene izvrsnosti;

| (b) | iskustva u znanstvenom ocjenjivanju i/ili znanstvenom savjetovanju u područjima stručnosti; |
| --- | --- |

(b)

iskustva u znanstvenom ocjenjivanju i/ili znanstvenom savjetovanju u područjima stručnosti;

iskustva u znanstvenom ocjenjivanju i/ili znanstvenom savjetovanju u područjima stručnosti;

| (c) | širokog stručnog znanja u području znanosti o klimi i okolišu ili u drugim znanstvenim područjima relevantnima za ostvarivanje klimatskih ciljeva Unije; |
| --- | --- |

(c)

širokog stručnog znanja u području znanosti o klimi i okolišu ili u drugim znanstvenim područjima relevantnima za ostvarivanje klimatskih ciljeva Unije;

širokog stručnog znanja u području znanosti o klimi i okolišu ili u drugim znanstvenim područjima relevantnima za ostvarivanje klimatskih ciljeva Unije;

| (d) | iskustva u stručnom ocjenjivanju znanstvenih radova; |
| --- | --- |

(d)

iskustva u stručnom ocjenjivanju znanstvenih radova;

iskustva u stručnom ocjenjivanju znanstvenih radova;

| (e) | radnog iskustva u interdisciplinarnom okruženju u međunarodnom kontekstu. |
| --- | --- |

(e)

radnog iskustva u interdisciplinarnom okruženju u međunarodnom kontekstu.

radnog iskustva u interdisciplinarnom okruženju u međunarodnom kontekstu.

Sastav znanstvenog odbora osigurava uravnoteženu rodnu, disciplinsku i sektorsku stručnost kao i regionalnu raspodjelu.

Sastav znanstvenog odbora osigurava uravnoteženu rodnu, disciplinsku i sektorsku stručnost kao i regionalnu raspodjelu.

8.   
  ECCC jednom godišnje izvješćuje Komisiju, Europski parlament i Vijeće o svojim zaključcima iz stavka 4. ECCC, prema potrebi, daje preporuke Komisiji kako bi se osiguralo ostvarivanje ciljeva ove Uredbe. ECCC jamči potpunu transparentnost svog postupanja kao i pristup javnosti svojim izvješćima. Komisija razmatra izvješća i sve preporuke sadržane u njima i najkasnije tri mjeseca nakon njihova primitka izdaje službeni odgovor ECCC-u. Odgovor na spomenuta izvješća i preporuke mora biti dostupan javnosti.

Amandmani 77, 123 i 145

Amandmani 77, 123 i 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3.

Članak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 3. | Članak 3. |
| Putanja napretka prema klimatskoj neutralnosti | Putanja napretka prema klimatskoj neutralnosti |
| 1.   Komisija
  je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 9. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem
  na razini Unije
  putanje napretka
  kako bi se
  do 2050. na razini Unije
  postigao cilj
  klimatske neutralnosti iz članka 2
  .
  stavka 1. Komisija preispituje putanju napretka najkasnije u roku od šest mjeseci nakon svakog globalnog pregleda stanja iz članka 14. Pariškog sporazuma. | 1.   Komisija
  do 31. svibnja 2023. ocjenjuje mogućnosti za utvrđivanje okvirne putanje napretka
  na razini Unije kako bi se postigao cilj
  utvrđen u članku 2
  .
  stavku 1., počevši od klimatskog cilja Unije zacrtanog za 2030. iz članka 2.a stavka 1. i uzimajući u obzir prijelazni obvezujući klimatski međucilj zacrtan za 2040. iz članka 2. stavka 2.b te, prema potrebi, u tu svrhu donosi zakonodavni prijedlog. |
| | 1a.
     
  Komisija preispituje putanju napretka iz stavka 1. nakon njezina utvrđivanja, a najkasnije šest mjeseci nakon svakog globalnog pregleda stanja iz članka 14. Pariškog sporazuma, počevši s globalnim pregledom stanja za 2028. Komisija donosi zakonodavni prijedlog za prilagodbu putanje napretka ako takvu prilagodbu nakon preispitivanja smatra primjerenom. |
| 2.   
  Putanja
  napretka
  započinje od Unijinog klimatskog cilja za 2030
  .
  iz članka 2.a stavka 1. | 2.   
  Pri sastavljanju zakonodavnih prijedloga za utvrđivanje putanje
  napretka
  u skladu sa stavkom 1
  .
  Komisija uzima u obzir proračun Unije povezan sa stakleničkim plinovima u kojem se utvrđuje ukupna preostala količina emisija stakleničkih plinova kao ekvivalenta CO2 koja bi se mogla emitirati najkasnije do 2050., ne ugrožavajući pritom obveze Unije u okviru Pariškog sporazuma. |
| | 2a.
     
  Komisija utvrđuje proračun Unije povezan sa stakleničkim plinovima u obliku izvješća i to izvješće podnosi Parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2021. Komisija objavljuje izvješće i metodologiju na kojoj se ono temelji. |
| 3.   Pri
  utvrđivanju
  putanje napretka u skladu sa
  stavkom 1
  . Komisija uzima u obzir sljedeće: | 3.   Pri
  sastavljanju zakonodavnih prijedloga u vezi s utvrđivanjem ili prilagodbom
  putanje napretka u skladu sa
  stavcima 1
  .
  i 1.a
  Komisija uzima u obzir sljedeće
  kriterije
  : |
| | (-a) | najkvalitetnije dostupne i najnovije znanstvene dokaze, uključujući najnovija izvješća IPCC-a, ECCC-a i Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) te, ondje gdje je to moguće, savjetodavnih tijela država članica u području klime; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.

Članak 3.

Putanja napretka prema klimatskoj neutralnosti

Putanja napretka prema klimatskoj neutralnosti

1.   Komisija
  je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 9. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem
  na razini Unije
  putanje napretka
  kako bi se
  do 2050. na razini Unije
  postigao cilj
  klimatske neutralnosti iz članka 2
  .
  stavka 1. Komisija preispituje putanju napretka najkasnije u roku od šest mjeseci nakon svakog globalnog pregleda stanja iz članka 14. Pariškog sporazuma.

1.   Komisija
  do 31. svibnja 2023. ocjenjuje mogućnosti za utvrđivanje okvirne putanje napretka
  na razini Unije kako bi se postigao cilj
  utvrđen u članku 2
  .
  stavku 1., počevši od klimatskog cilja Unije zacrtanog za 2030. iz članka 2.a stavka 1. i uzimajući u obzir prijelazni obvezujući klimatski međucilj zacrtan za 2040. iz članka 2. stavka 2.b te, prema potrebi, u tu svrhu donosi zakonodavni prijedlog.

1a.
     
  Komisija preispituje putanju napretka iz stavka 1. nakon njezina utvrđivanja, a najkasnije šest mjeseci nakon svakog globalnog pregleda stanja iz članka 14. Pariškog sporazuma, počevši s globalnim pregledom stanja za 2028. Komisija donosi zakonodavni prijedlog za prilagodbu putanje napretka ako takvu prilagodbu nakon preispitivanja smatra primjerenom.

2.   
  Putanja
  napretka
  započinje od Unijinog klimatskog cilja za 2030
  .
  iz članka 2.a stavka 1.

2.   
  Pri sastavljanju zakonodavnih prijedloga za utvrđivanje putanje
  napretka
  u skladu sa stavkom 1
  .
  Komisija uzima u obzir proračun Unije povezan sa stakleničkim plinovima u kojem se utvrđuje ukupna preostala količina emisija stakleničkih plinova kao ekvivalenta CO2 koja bi se mogla emitirati najkasnije do 2050., ne ugrožavajući pritom obveze Unije u okviru Pariškog sporazuma.

2a.
     
  Komisija utvrđuje proračun Unije povezan sa stakleničkim plinovima u obliku izvješća i to izvješće podnosi Parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2021. Komisija objavljuje izvješće i metodologiju na kojoj se ono temelji.

3.   Pri
  utvrđivanju
  putanje napretka u skladu sa
  stavkom 1
  . Komisija uzima u obzir sljedeće:

3.   Pri
  sastavljanju zakonodavnih prijedloga u vezi s utvrđivanjem ili prilagodbom
  putanje napretka u skladu sa
  stavcima 1
  .
  i 1.a
  Komisija uzima u obzir sljedeće
  kriterije
  :

(-a)

(-a)

najkvalitetnije dostupne i najnovije znanstvene dokaze, uključujući najnovija izvješća IPCC-a, ECCC-a i Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) te, ondje gdje je to moguće, savjetodavnih tijela država članica u području klime;

najkvalitetnije dostupne i najnovije znanstvene dokaze, uključujući najnovija izvješća IPCC-a, ECCC-a i Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) te, ondje gdje je to moguće, savjetodavnih tijela država članica u području klime;

| (-aa) | troškove nedjelovanja ili nedovoljnog djelovanja za društvo, gospodarstvo i okoliš; |
| --- | --- |

(-aa)

(-aa)

troškove nedjelovanja ili nedovoljnog djelovanja za društvo, gospodarstvo i okoliš;

troškove nedjelovanja ili nedovoljnog djelovanja za društvo, gospodarstvo i okoliš;

| (-ab) | potrebu da se osigura pravedna i društveno pravična tranzicija za sve; |
| --- | --- |

(-ab)

(-ab)

potrebu da se osigura pravedna i društveno pravična tranzicija za sve;

potrebu da se osigura pravedna i društveno pravična tranzicija za sve;

| (a) | troškovnu i ekonomsku učinkovitost; |
| --- | --- |

(a)

troškovnu i ekonomsku učinkovitost;

troškovnu i ekonomsku učinkovitost;

| (b) | konkurentnost gospodarstva Unije; |
| --- | --- |

(b)

konkurentnost gospodarstva Unije;

| (b) | konkurentnost gospodarstva Unije
  , posebno malih i srednjih poduzeća i sektora najizloženijih istjecanju ugljika
  ; |
| --- | --- |

(b)

konkurentnost gospodarstva Unije
  , posebno malih i srednjih poduzeća i sektora najizloženijih istjecanju ugljika
  ;

, posebno malih i srednjih poduzeća i sektora najizloženijih istjecanju ugljika

| (ba) | ugljični otisak konačnih proizvoda i potrošnje u Uniji; |
| --- | --- |

(ba)

ugljični otisak konačnih proizvoda i potrošnje u Uniji;

ugljični otisak konačnih proizvoda i potrošnje u Uniji;

| (c) | najbolju raspoloživu tehnologiju
  ; |
| --- | --- |

(c)

najbolju raspoloživu tehnologiju
  ;

najbolju raspoloživu tehnologiju

| (c) | najbolje raspoložive, troškovno učinkovite, sigurne i prilagodljive tehnologije u sklopu kojih se poštuje koncept tehnološke neutralnosti i izbjegava mogući rizik ovisnosti o toj tehnologiji
  ; |
| --- | --- |

(c)

najbolje raspoložive, troškovno učinkovite, sigurne i prilagodljive tehnologije u sklopu kojih se poštuje koncept tehnološke neutralnosti i izbjegava mogući rizik ovisnosti o toj tehnologiji
  ;

najbolje raspoložive, troškovno učinkovite, sigurne i prilagodljive tehnologije u sklopu kojih se poštuje koncept tehnološke neutralnosti i izbjegava mogući rizik ovisnosti o toj tehnologiji

| (d) | energetsku učinkovitost, cjenovnu pristupačnost energije i sigurnost opskrbe; |
| --- | --- |

(d)

energetsku učinkovitost, cjenovnu pristupačnost energije i sigurnost opskrbe;

| (d) | energetsku učinkovitost
  i načelo „energetske učinkovitosti na prvom mjestu”
  , cjenovnu pristupačnost energije
  , smanjenje energetskog siromaštva
  i sigurnost opskrbe; |
| --- | --- |

(d)

energetsku učinkovitost
  i načelo „energetske učinkovitosti na prvom mjestu”
  , cjenovnu pristupačnost energije
  , smanjenje energetskog siromaštva
  i sigurnost opskrbe;

i načelo „energetske učinkovitosti na prvom mjestu”

, smanjenje energetskog siromaštva

| (da) | potrebu postupnog ukidanja fosilnih goriva i osiguravanja njihove zamjene na održiv način proizvedenom obnovljivom energijom, materijalima i proizvodima; |
| --- | --- |

(da)

potrebu postupnog ukidanja fosilnih goriva i osiguravanja njihove zamjene na održiv način proizvedenom obnovljivom energijom, materijalima i proizvodima;

potrebu postupnog ukidanja fosilnih goriva i osiguravanja njihove zamjene na održiv način proizvedenom obnovljivom energijom, materijalima i proizvodima;

| (e) | pravednost i solidarnost među državama članicama i unutar njih; |
| --- | --- |

(e)

pravednost i solidarnost među državama članicama i unutar njih;

| (e) | pravednost i solidarnost među državama članicama i 
  regijama i
  unutar njih; |
| --- | --- |

(e)

pravednost i solidarnost među državama članicama i 
  regijama i
  unutar njih;

regijama i

| (f) | potrebu da se osigura ekološka djelotvornost i napredak s vremenom; |
| --- | --- |

(f)

potrebu da se osigura ekološka djelotvornost i napredak s vremenom;

| (f) | potrebu da se osigura ekološka djelotvornost i napredak s vremenom; |
| --- | --- |

(f)

potrebu da se osigura ekološka djelotvornost i napredak s vremenom;

| (fa) | potrebu da se osigura ekološka održivost, uključujući potrebu odgovaranja na krizu u pogledu biološke raznolikosti uz istodobnu obnovu narušenih ekosustava i sprečavanje nanošenja nepovratne štete ekosustavima kako bi se ostvario cilj Unije koji se odnosi na biološku raznolikost; |
| --- | --- |

(fa)

potrebu da se osigura ekološka održivost, uključujući potrebu odgovaranja na krizu u pogledu biološke raznolikosti uz istodobnu obnovu narušenih ekosustava i sprečavanje nanošenja nepovratne štete ekosustavima kako bi se ostvario cilj Unije koji se odnosi na biološku raznolikost;

potrebu da se osigura ekološka održivost, uključujući potrebu odgovaranja na krizu u pogledu biološke raznolikosti uz istodobnu obnovu narušenih ekosustava i sprečavanje nanošenja nepovratne štete ekosustavima kako bi se ostvario cilj Unije koji se odnosi na biološku raznolikost;

| (fb) | osiguravanje stabilnih, dugotrajnih i klimatski učinkovitih prirodnih ponora tijekom vremena; |
| --- | --- |

(fb)

osiguravanje stabilnih, dugotrajnih i klimatski učinkovitih prirodnih ponora tijekom vremena;

osiguravanje stabilnih, dugotrajnih i klimatski učinkovitih prirodnih ponora tijekom vremena;

| (g) | potrebe i prilike za
  ulaganja; |
| --- | --- |

(g)

potrebe i prilike za
  ulaganja;

ulaganja;

| (g) | potrebe
  za ulaganjem
  i prilike za
  inoviranje u skladu s Uredbom (EU) 2020/... [Uredba o taksonomiji], pri čemu se u obzir uzima rizik od neiskoristive imovine. |
| --- | --- |

(g)

potrebe
  za ulaganjem
  i prilike za
  inoviranje u skladu s Uredbom (EU) 2020/... [Uredba o taksonomiji], pri čemu se u obzir uzima rizik od neiskoristive imovine.

za ulaganjem

inoviranje u skladu s Uredbom (EU) 2020/... [Uredba o taksonomiji], pri čemu se u obzir uzima rizik od neiskoristive imovine.

| (h) | potrebu da se osigura pravedna i društveno pravična tranzicija; |
| --- | --- |

(h)

potrebu da se osigura pravedna i društveno pravična tranzicija;

potrebu da se osigura pravedna i društveno pravična tranzicija;

| (i) | međunarodna zbivanja te nastojanja u cilju ostvarivanja dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma i konačnog cilja Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime; |
| --- | --- |

(i)

međunarodna zbivanja te nastojanja u cilju ostvarivanja dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma i konačnog cilja Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime;

međunarodna zbivanja te nastojanja u cilju ostvarivanja dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma i konačnog cilja Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime;

| (j) | najkvalitetnije dostupne i najnovije znanstvene dokaze, uključujući najnovija izvješća IPCC-a. |
| --- | --- |

(j)

najkvalitetnije dostupne i najnovije znanstvene dokaze, uključujući najnovija izvješća IPCC-a.

najkvalitetnije dostupne i najnovije znanstvene dokaze, uključujući najnovija izvješća IPCC-a.

3a.
     
  Do ... [1 godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija, nakon detaljnog dijaloga sa svim relevantnim dionicima u relevantnom sektoru, izdaje sektorski plan za dekarbonizaciju s ciljem postizanja klimatske neutralnosti za dotični sektor najkasnije do 2050.

Amandmani 78 i 146

Amandmani 78 i 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4.

Članak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 4. | Članak 4. |
| Prilagodba klimatskim promjenama | Prilagodba klimatskim promjenama |
| | -1a.
     
  Komisija do 31. siječnja 2021. i svakih pet godina nakon toga donosi ažuriranu strategiju EU-a o prilagodbi klimatskim promjenama. Ažurirana strategija EU-a mora osigurati da se da prioritet daje politikama prilagodbe te da ih se dosljedno integrira i provodi u okviru svih politika Unije, međunarodnih obveza, trgovinskih sporazuma i međunarodnih partnerstava. |
| 1.   Relevantne institucije Unije i države članice osiguravaju neprekinuti napredak u poboljšavanju kapaciteta za prilagodbu, jačanje otpornosti i smanjenje osjetljivosti na klimatske promjene u skladu s člankom 7. Pariškog sporazuma. | 1.   Relevantne institucije Unije i države članice
  nastoje ispuniti nacionalne ciljeve i ciljeve Unije za prilagodbu klimi kako su utvrđeni u Strategiji EU-a o prilagodbi klimatskim promjenama,
  osiguravaju neprekinuti napredak u poboljšavanju kapaciteta za prilagodbu, jačanje otpornosti i smanjenje osjetljivosti na klimatske promjene
  , i za morske i za kopnene ekosustave,
  u skladu s člankom 7. Pariškog sporazuma
  te integriraju prilagodbu u relevantne socioekonomske politike i politike zaštite okoliša
  .
  Konkretno, fokus stavljaju na najugroženije i najpogođenije stanovništvo i gospodarske sektore, utvrđuju nedostatke u tom pogledu nakon savjetovanja s civilnim društvom te primjenjuju pravna sredstva. |
| 2.   Države članice
  razvijaju
  i provode planove i 
  strategije za prilagodbu
  koji uključuju sveobuhvatne okvire za upravljanje rizicima, na temelju
  kvalitetnih
  referentnih vrijednosti u 
  pogledu
  klime i osjetljivosti, te
  ocjene napretka
  . | 2.   
  Do dana 31. prosinca 2021. i svakih pet godina nakon toga
  države članice
  donose
  i provode
  strategije i
  planove
  prilagodbe na nacionalnoj
  i 
  regionalnoj razini
  koji uključuju sveobuhvatne
  lokalne
  okvire za upravljanje rizicima,
  pri čemu uzimaju u obzir lokalne potrebe i posebnosti,
  na temelju
  pouzdanih
  referentnih vrijednosti
  i pokazatelja
  u 
  području
  klime i osjetljivosti
  te ocjena napretka
  ,
  oslanjajući se na najkvalitetnije dostupne i ažurirane znanstvene dokaze.
  Te
  strategije i planovi uključuju mjere u skladu s nacionalnim ciljevima i ciljevima Unije u pogledu prilagodbe klimatskim promjenama
  .
  Tim se strategijama u prvo redu uzimaju u obzir ugrožene i pogođene skupine, zajednice i ekosustavi te one uključuju mjere za upravljanje morskim i kopnenim ekosustavima te njihovu obnovu i zaštitu s ciljem povećanja njihove otpornosti. Države članice u svojim strategijama uzimaju u obzir posebnu osjetljivost poljoprivrednih i prehrambenih sustava te sigurnost hranom i promiču rješenja utemeljena na prirodi kao i prilagodbu utemeljenu na ekosustavu. |
| | 2a.
     
  Komisija traži od korisnika financijskih instrumenata Unije, uključujući projekte koje podupire Europska investicijska banka, da provedu testiranje otpornosti na klimatske promjene za projekte koji se smatraju posebno osjetljivima na utjecaj klimatskih promjena. Do ... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija donosi delegirane akte radi dopune ove Uredbe u kojima se utvrđuju detaljni kriteriji za testiranje otpornosti na klimatske promjene, uključujući popis predmetnih sektora, projekata i regija te prag prihoda za korisnike, pri čemu istodobno osigurava da nema prekomjernog administrativnog opterećenja. Komisija daje smjernice korisnicima, na temelju strategije EU-a o prilagodbi klimatskim promjenama i podataka Europske agencije za okoliš o načinu usklađivanja investicijskog projekta sa zahtjevima prilagodbe klimatskim promjenama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 4.

Članak 4.

Prilagodba klimatskim promjenama

Prilagodba klimatskim promjenama

-1a.
     
  Komisija do 31. siječnja 2021. i svakih pet godina nakon toga donosi ažuriranu strategiju EU-a o prilagodbi klimatskim promjenama. Ažurirana strategija EU-a mora osigurati da se da prioritet daje politikama prilagodbe te da ih se dosljedno integrira i provodi u okviru svih politika Unije, međunarodnih obveza, trgovinskih sporazuma i međunarodnih partnerstava.

1.   Relevantne institucije Unije i države članice osiguravaju neprekinuti napredak u poboljšavanju kapaciteta za prilagodbu, jačanje otpornosti i smanjenje osjetljivosti na klimatske promjene u skladu s člankom 7. Pariškog sporazuma.

1.   Relevantne institucije Unije i države članice
  nastoje ispuniti nacionalne ciljeve i ciljeve Unije za prilagodbu klimi kako su utvrđeni u Strategiji EU-a o prilagodbi klimatskim promjenama,
  osiguravaju neprekinuti napredak u poboljšavanju kapaciteta za prilagodbu, jačanje otpornosti i smanjenje osjetljivosti na klimatske promjene
  , i za morske i za kopnene ekosustave,
  u skladu s člankom 7. Pariškog sporazuma
  te integriraju prilagodbu u relevantne socioekonomske politike i politike zaštite okoliša
  .
  Konkretno, fokus stavljaju na najugroženije i najpogođenije stanovništvo i gospodarske sektore, utvrđuju nedostatke u tom pogledu nakon savjetovanja s civilnim društvom te primjenjuju pravna sredstva.

2.   Države članice
  razvijaju
  i provode planove i 
  strategije za prilagodbu
  koji uključuju sveobuhvatne okvire za upravljanje rizicima, na temelju
  kvalitetnih
  referentnih vrijednosti u 
  pogledu
  klime i osjetljivosti, te
  ocjene napretka
  .

2.   
  Do dana 31. prosinca 2021. i svakih pet godina nakon toga
  države članice
  donose
  i provode
  strategije i
  planove
  prilagodbe na nacionalnoj
  i 
  regionalnoj razini
  koji uključuju sveobuhvatne
  lokalne
  okvire za upravljanje rizicima,
  pri čemu uzimaju u obzir lokalne potrebe i posebnosti,
  na temelju
  pouzdanih
  referentnih vrijednosti
  i pokazatelja
  u 
  području
  klime i osjetljivosti
  te ocjena napretka
  ,
  oslanjajući se na najkvalitetnije dostupne i ažurirane znanstvene dokaze.
  Te
  strategije i planovi uključuju mjere u skladu s nacionalnim ciljevima i ciljevima Unije u pogledu prilagodbe klimatskim promjenama
  .
  Tim se strategijama u prvo redu uzimaju u obzir ugrožene i pogođene skupine, zajednice i ekosustavi te one uključuju mjere za upravljanje morskim i kopnenim ekosustavima te njihovu obnovu i zaštitu s ciljem povećanja njihove otpornosti. Države članice u svojim strategijama uzimaju u obzir posebnu osjetljivost poljoprivrednih i prehrambenih sustava te sigurnost hranom i promiču rješenja utemeljena na prirodi kao i prilagodbu utemeljenu na ekosustavu.

2a.
     
  Komisija traži od korisnika financijskih instrumenata Unije, uključujući projekte koje podupire Europska investicijska banka, da provedu testiranje otpornosti na klimatske promjene za projekte koji se smatraju posebno osjetljivima na utjecaj klimatskih promjena. Do ... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija donosi delegirane akte radi dopune ove Uredbe u kojima se utvrđuju detaljni kriteriji za testiranje otpornosti na klimatske promjene, uključujući popis predmetnih sektora, projekata i regija te prag prihoda za korisnike, pri čemu istodobno osigurava da nema prekomjernog administrativnog opterećenja. Komisija daje smjernice korisnicima, na temelju strategije EU-a o prilagodbi klimatskim promjenama i podataka Europske agencije za okoliš o načinu usklađivanja investicijskog projekta sa zahtjevima prilagodbe klimatskim promjenama.

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4.a (novi)

Članak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 4.a |
| | Usklađenost financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na klimatski neutralno društvo otporno na klimatske promjene |
| | 1.   
  Relevantne institucije Unije i države članice osiguravaju stalan napredak u usklađivanju javnih i privatnih financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na ostvarivanje klimatski neutralnog društva otpornog na klimatske promjene u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma, uzimajući u obzir klimatske ciljeve iz članka 2. ove Uredbe. |
| | 2.   
  Komisija do 1. lipnja 2021. i u redovitim intervalima nakon toga, u okviru ocjena iz članka 5., podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem razmatra na koji bi način trebalo izmijeniti cjelokupno relevantno zakonodavstvo Unije, uključujući višegodišnje financijske okvire Unije i sve konkretne propise koji se odnose na fondove i instrumente u okviru proračuna Unije, kako bi se u njega dodale obvezujuće i provedive odredbe te kako bi se osigurala usklađenost javnih i privatnih financijskih tokova s klimatskim ciljevima Unije utvrđenima u članku 2. ove Uredbe. Ta će ocjena Komisije prema potrebi biti popraćena zakonodavnim prijedlozima. |
| | 3.   
  Komisija svake godine objavljuje koji je dio rashoda Unije sukladan s taksonomskim kategorijama utvrđenima u Uredbi (EU) 2020/... [Uredba o taksonomiji]. |
| | 4.   
  Kako bi se ostvarili klimatski ciljevi Unije utvrđeni u članku 2., institucije Unije i sve države članice postupno ukidaju sve izravne i neizravne subvencije za fosilna goriva i u skladu s time mobiliziraju održiva ulaganja. Postupno ukidanje tih subvencija ne utječe na napore u borbi protiv energetskog siromaštva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 4.a

Članak 4.a

Usklađenost financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na klimatski neutralno društvo otporno na klimatske promjene

Usklađenost financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na klimatski neutralno društvo otporno na klimatske promjene

1.   
  Relevantne institucije Unije i države članice osiguravaju stalan napredak u usklađivanju javnih i privatnih financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na ostvarivanje klimatski neutralnog društva otpornog na klimatske promjene u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma, uzimajući u obzir klimatske ciljeve iz članka 2. ove Uredbe.

2.   
  Komisija do 1. lipnja 2021. i u redovitim intervalima nakon toga, u okviru ocjena iz članka 5., podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem razmatra na koji bi način trebalo izmijeniti cjelokupno relevantno zakonodavstvo Unije, uključujući višegodišnje financijske okvire Unije i sve konkretne propise koji se odnose na fondove i instrumente u okviru proračuna Unije, kako bi se u njega dodale obvezujuće i provedive odredbe te kako bi se osigurala usklađenost javnih i privatnih financijskih tokova s klimatskim ciljevima Unije utvrđenima u članku 2. ove Uredbe. Ta će ocjena Komisije prema potrebi biti popraćena zakonodavnim prijedlozima.

3.   
  Komisija svake godine objavljuje koji je dio rashoda Unije sukladan s taksonomskim kategorijama utvrđenima u Uredbi (EU) 2020/... [Uredba o taksonomiji].

4.   
  Kako bi se ostvarili klimatski ciljevi Unije utvrđeni u članku 2., institucije Unije i sve države članice postupno ukidaju sve izravne i neizravne subvencije za fosilna goriva i u skladu s time mobiliziraju održiva ulaganja. Postupno ukidanje tih subvencija ne utječe na napore u borbi protiv energetskog siromaštva.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5.

Članak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 5. | Članak 5. |
| Ocjena napretka i mjera Unije | Ocjena napretka i mjera Unije |
| 1.   Komisija do 30. rujna 2023. i 
  svakih pet godina
  nakon toga ocjenjuje, uz ocjene predviđene člankom 29. stavkom 5. Uredbe (EU) 2018/1999: | 1.   Komisija do 30. rujna 2023. i 
  svake dvije godine
  nakon toga ocjenjuje, uz ocjene predviđene člankom 29. stavkom 5. Uredbe (EU) 2018/1999: |
| (a) | zajednički napredak svih država članica u postizanju
  cilja klimatske neutralnosti iz članka 2
  .
  stavka 1.
  u skladu s putanjom napretka
  iz članka 3
  .
  stavka 1.
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 5.

Članak 5.

Ocjena napretka i mjera Unije

Ocjena napretka i mjera Unije

1.   Komisija do 30. rujna 2023. i 
  svakih pet godina
  nakon toga ocjenjuje, uz ocjene predviđene člankom 29. stavkom 5. Uredbe (EU) 2018/1999:

1.   Komisija do 30. rujna 2023. i 
  svake dvije godine
  nakon toga ocjenjuje, uz ocjene predviđene člankom 29. stavkom 5. Uredbe (EU) 2018/1999:

(a)

zajednički napredak svih država članica u postizanju
  cilja klimatske neutralnosti iz članka 2
  .
  stavka 1.
  u skladu s putanjom napretka
  iz članka 3
  .
  stavka 1.
  ;

cilja klimatske neutralnosti iz članka 2

stavka 1.

iz članka 3

stavka 1.

| (a) | napredak svake države članice i
  zajednički napredak svih država članica u postizanju
  klimatskih ciljeva Unije iz članka 2
  . u skladu s putanjom napretka
  koja će se utvrditi sukladno članku 3
  .
  stavku 1.
  ;
  u nedostatku putanje napretka ocjenjivanje se provodi na temelju kriterija iz članka 3. stavka 3. i klimatskog cilja za 2030.; |
| --- | --- |

(a)

napredak svake države članice i
  zajednički napredak svih država članica u postizanju
  klimatskih ciljeva Unije iz članka 2
  . u skladu s putanjom napretka
  koja će se utvrditi sukladno članku 3
  .
  stavku 1.
  ;
  u nedostatku putanje napretka ocjenjivanje se provodi na temelju kriterija iz članka 3. stavka 3. i klimatskog cilja za 2030.;

napredak svake države članice i

klimatskih ciljeva Unije iz članka 2

koja će se utvrditi sukladno članku 3

stavku 1.

u nedostatku putanje napretka ocjenjivanje se provodi na temelju kriterija iz članka 3. stavka 3. i klimatskog cilja za 2030.;

| (b) | zajednički napredak svih država članica u prilagodbi iz
  članka 4
  . |
| --- | --- |

(b)

zajednički napredak svih država članica u prilagodbi iz
  članka 4
  .

članka 4

| (b) | napredak svake države članice i
  zajednički napredak svih država članica u prilagodbi iz
  članka 4
  . |
| --- | --- |

(b)

napredak svake države članice i
  zajednički napredak svih država članica u prilagodbi iz
  članka 4
  .

napredak svake države članice i

članka 4

Komisija podnosi
  zaključke
  te ocjene Europskom parlamentu i Vijeću zajedno s Izvješćem o stanju energetske unije za predmetnu kalendarsku godinu u skladu s člankom 35. Uredbe (EU) 2018/1999.

zaključke

Komisija podnosi te ocjene
  i zaključke tih ocjena
  Europskom parlamentu i Vijeću zajedno s Izvješćem o stanju energetske unije za predmetnu kalendarsku godinu u skladu s člankom 35. Uredbe (EU) 2018/1999
  te ih stavlja na raspolaganje javnosti
  .

i zaključke tih ocjena

te ih stavlja na raspolaganje javnosti

2.   Komisija do 30. rujna 2023. i 
  svakih pet godina
  nakon toga preispituje:

2.   Komisija do 30. rujna 2023. i 
  svake dvije godine
  nakon toga preispituje:

| (a) | usklađenost mjera Unije s 
  ciljem klimatske neutralnosti
  iz članka 2.
  stavka 1.
  u skladu s putanjom napretka
  iz članka 3
  .
  stavka 1.
  ; |
| --- | --- |

(a)

usklađenost mjera Unije s 
  ciljem klimatske neutralnosti
  iz članka 2.
  stavka 1.
  u skladu s putanjom napretka
  iz članka 3
  .
  stavka 1.
  ;

ciljem klimatske neutralnosti

stavka 1.

iz članka 3

stavka 1.

| (a) | usklađenost mjera
  i politika
  Unije
  , uključujući sektorsko zakonodavstvo, vanjsko djelovanje i proračun Unije,
  s 
  klimatskim ciljevima Unije
  iz članka 2. u skladu s putanjom napretka
  koju treba uvesti sukladno članku 3
  .
  stavku 1.
  ;
  u nedostatku putanje napretka ocjenjivanje se provodi na temelju kriterija iz članka 3. stavka 3. i klimatskog cilja za 2030.; |
| --- | --- |

(a)

usklađenost mjera
  i politika
  Unije
  , uključujući sektorsko zakonodavstvo, vanjsko djelovanje i proračun Unije,
  s 
  klimatskim ciljevima Unije
  iz članka 2. u skladu s putanjom napretka
  koju treba uvesti sukladno članku 3
  .
  stavku 1.
  ;
  u nedostatku putanje napretka ocjenjivanje se provodi na temelju kriterija iz članka 3. stavka 3. i klimatskog cilja za 2030.;

i politika

, uključujući sektorsko zakonodavstvo, vanjsko djelovanje i proračun Unije,

klimatskim ciljevima Unije

koju treba uvesti sukladno članku 3

stavku 1.

u nedostatku putanje napretka ocjenjivanje se provodi na temelju kriterija iz članka 3. stavka 3. i klimatskog cilja za 2030.;

| (b) | prikladnost mjera Unije za osiguravanje napretka u prilagodbi iz članka 4. |
| --- | --- |

(b)

prikladnost mjera Unije za osiguravanje napretka u prilagodbi iz članka 4.

| (b) | prikladnost mjera
  i politika
  Unije
  , uključujući sektorsko zakonodavstvo, vanjsko djelovanje i proračun Unije,
  za osiguravanje napretka u prilagodbi iz članka 4. |
| --- | --- |

(b)

prikladnost mjera
  i politika
  Unije
  , uključujući sektorsko zakonodavstvo, vanjsko djelovanje i proračun Unije,
  za osiguravanje napretka u prilagodbi iz članka 4.

i politika

, uključujući sektorsko zakonodavstvo, vanjsko djelovanje i proračun Unije,

3.   Ako Komisija na temelju ocjene iz stavaka 1. i 2. utvrdi da mjere Unije nisu dosljedne s 
  ciljem klimatske neutralnosti
  iz članka 2.
  stavka 1.
  ili da nisu dovoljne za osiguravanje napretka u prilagodbi iz članka 4. ili da
  je
  napredak u postizanju
  cilja klimatske neutralnosti
  ili u prilagodbi iz članka 4.
  nedovoljan
  , ona poduzima potrebne mjere u skladu s Ugovorima
  i preispituje putanju
  napretka iz članka 3. stavka 1.

3.   Ako Komisija na temelju ocjene iz stavaka 1. i 2. utvrdi da mjere
  i politike
  Unije nisu dosljedne s 
  klimatskim ciljevima Unije
  iz članka 2. ili da nisu dovoljne za osiguravanje napretka u prilagodbi iz članka 4. ili da
  su
  napredak u postizanju
  klimatskih ciljeva iz članka 2. Unije
  ili
  napredak
  u prilagodbi iz članka 4.
  nedovoljni
  , ona
  što je prije moguće
  poduzima potrebne mjere u skladu s Ugovorima
  kako bi riješila taj problem nedosljednosti ili najkasnije istodobno s preispitivanjem putanje
  napretka iz članka 3. stavka 1.
  a.

4.   Prije donošenja
  , Komisija ocjenjuje svaki nacrt mjere ili zakonodavni prijedlog s obzirom na cilj klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1. kako je izražen putanjom napretka iz članka 3. stavka 1. i
  uključuje
  tu analizu
  u sve procjene učinka uz te mjere ili prijedloge, a 
  prilikom
  donošenja
  takvih mjera ili zakonodavnih
  prijedloga
  objavljuje rezultate te ocjene
  .

4.   
  Komisija ocjenjuje usklađenost svih nacrta mjera, uključujući, ali ne i samo, sve zakonodavne i proračunske prijedloge, s klimatskim ciljevima Unije utvrđenima u članku 2. te usklađuje nacrt mjere s tim ciljevima
  prije donošenja
  . Ta se analiza
  uključuje u sve procjene učinka uz te mjere ili prijedloge
  . Nakon što se utvrdi putanja iz članka 3. stavka 1. i proračun povezan sa stakleničkim plinovima iz članka 3. stavka 2.a
  ,
  ocjena se mora oslanjati na njih. Komisija ocjenu i njezine rezultate stavlja na izravno raspolaganje javnosti odmah po njezinu dovršetku,
  a 
  u svakom slučaju prije
  donošenja
  mjere ili
  prijedloga
  koji se na nju oslanjaju
  .

4a.
     
  Komisija upotrebljava ocjenu iz stavka 4. za promicanje razmjene najboljih praksi i utvrđivanje djelovanja kojima se pridonosi ostvarivanju ciljeva ove Uredbe.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6.

Članak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 6. | Članak 6. |
| Ocjena nacionalnih mjera | Ocjena nacionalnih mjera |
| 1.   Komisija do 30. rujna 2023. i 
  svakih pet godina
  nakon toga ocjenjuje: | 1.   Komisija do 30. rujna 2023. i 
  svake dvije godine
  nakon toga ocjenjuje: |
| (a) | usklađenost nacionalnih mjera, koje su na temelju nacionalnih energetskih i klimatskih planova ili
  dvogodišnjih
  izvješća o napretku podnesenih u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 utvrđene kao relevantne za postizanje
  cilja klimatske neutralnosti
  iz članka 2.
  stavka 1.
  , s tim
  ciljem
  kako
  je izražen
  putanjom napretka
  iz članka 3
  .
  stavka 1.
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.

Članak 6.

Ocjena nacionalnih mjera

Ocjena nacionalnih mjera

1.   Komisija do 30. rujna 2023. i 
  svakih pet godina
  nakon toga ocjenjuje:

1.   Komisija do 30. rujna 2023. i 
  svake dvije godine
  nakon toga ocjenjuje:

(a)

usklađenost nacionalnih mjera, koje su na temelju nacionalnih energetskih i klimatskih planova ili
  dvogodišnjih
  izvješća o napretku podnesenih u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 utvrđene kao relevantne za postizanje
  cilja klimatske neutralnosti
  iz članka 2.
  stavka 1.
  , s tim
  ciljem
  kako
  je izražen
  putanjom napretka
  iz članka 3
  .
  stavka 1.
  ;

dvogodišnjih

cilja klimatske neutralnosti

stavka 1.

ciljem

je izražen

iz članka 3

stavka 1.

| (a) | usklađenost nacionalnih mjera, koje su na temelju nacionalnih energetskih i klimatskih planova
  , nacionalnih dugoročnih strategija
  ili izvješća o napretku podnesenih u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 utvrđene kao relevantne za postizanje
  klimatskih ciljeva Unije
  iz članka 2., s tim
  ciljevima
  kako
  su izraženi
  putanjom napretka
  koju se treba uspostaviti u skladu s člankom 3
  .
  stavkom 1.
  ;
  u nedostatku putanje napretka ocjenjivanje se provodi na temelju kriterija iz članka 3. stavka 3. i klimatskog cilja zacrtanog za 2030.; |
| --- | --- |

(a)

usklađenost nacionalnih mjera, koje su na temelju nacionalnih energetskih i klimatskih planova
  , nacionalnih dugoročnih strategija
  ili izvješća o napretku podnesenih u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 utvrđene kao relevantne za postizanje
  klimatskih ciljeva Unije
  iz članka 2., s tim
  ciljevima
  kako
  su izraženi
  putanjom napretka
  koju se treba uspostaviti u skladu s člankom 3
  .
  stavkom 1.
  ;
  u nedostatku putanje napretka ocjenjivanje se provodi na temelju kriterija iz članka 3. stavka 3. i klimatskog cilja zacrtanog za 2030.;

, nacionalnih dugoročnih strategija

klimatskih ciljeva Unije

ciljevima

su izraženi

koju se treba uspostaviti u skladu s člankom 3

stavkom 1.

u nedostatku putanje napretka ocjenjivanje se provodi na temelju kriterija iz članka 3. stavka 3. i klimatskog cilja zacrtanog za 2030.;

| (b) | prikladnost relevantnih nacionalnih mjera za osiguravanje napretka u prilagodbi iz
  članka 4
  . |
| --- | --- |

(b)

prikladnost relevantnih nacionalnih mjera za osiguravanje napretka u prilagodbi iz
  članka 4
  .

članka 4

| (b) | prikladnost
  i učinkovitost
  relevantnih nacionalnih mjera za osiguravanje napretka u prilagodbi iz
  članka 4
  . |
| --- | --- |

(b)

prikladnost
  i učinkovitost
  relevantnih nacionalnih mjera za osiguravanje napretka u prilagodbi iz
  članka 4
  .

i učinkovitost

članka 4

Komisija podnosi
  zaključke
  te ocjene Europskom parlamentu i Vijeću zajedno s Izvješćem o stanju energetske unije za predmetnu kalendarsku godinu u skladu s člankom 35. Uredbe (EU) 2018/1999.

zaključke

Komisija podnosi te ocjene
  i njihove zaključke
  Europskom parlamentu i Vijeću zajedno s Izvješćem o stanju energetske unije za predmetnu kalendarsku godinu u skladu s člankom 35. Uredbe (EU) 2018/1999
  te ih stavlja na raspolaganje javnosti
  .

i njihove zaključke

te ih stavlja na raspolaganje javnosti

2.   Ako Komisija utvrdi, uzimajući u obzir zajednički napredak ocijenjen u skladu s člankom 5. stavkom 1., da mjere države članice nisu dosljedne s 
  tim ciljem
  kako
  je izražen
  putanjom napretka iz članka 3. stavka 1. ili da su nedovoljne za postizanje napretka u prilagodbi iz članka 4., ona
  može izdati
  preporuke toj državi članici. Komisija takve preporuke stavlja na raspolaganje javnosti.

2.   Ako Komisija utvrdi, uzimajući u obzir
  napredak svake države članice i
  zajednički napredak ocijenjen u skladu s člankom 5. stavkom 1., da
  nakon utvrđivanja putanje napretka
  mjere države članice nisu dosljedne s 
  klimatskim ciljevima Unije
  kako
  su izraženi
  putanjom napretka iz članka 3. stavka 1. ili da su nedovoljne za postizanje napretka u prilagodbi iz članka 4., ona
  izdaje
  preporuke toj državi članici. Komisija takve preporuke stavlja na raspolaganje javnosti.

2b.
     
  Komisija u preporuku iz stavka 2. ovog članka uključuje prijedloge za osiguravanje napretka u prilagodbi iz članka 4. Ti prijedlozi mogu uključivati, prema potrebi, potencijalnu dodatnu tehničku potporu, potporu povezanu s inovacijama ili znanjem te financijsku ili drugu potrebnu potporu.

3.   Ako je u skladu sa stavkom 2. izdana preporuka, primjenjuju se sljedeća načela:

3.   Ako je u skladu sa stavkom 2. izdana preporuka, primjenjuju se sljedeća načela:

| (a) | dotična država članica na odgovarajući način
  uzima
  u obzir preporuku u duhu solidarnosti između država članica i Unije te između samih država članica; |
| --- | --- |

(a)

dotična država članica na odgovarajući način
  uzima
  u obzir preporuku u duhu solidarnosti između država članica i Unije te između samih država članica;

uzima

| (a) | dotična država članica
  u roku od šest mjeseci od primitka preporuke obavješćuje Komisiju o mjerama koje namjerava donijeti kako bi
  na odgovarajući način
  uzela
  u obzir preporuku u duhu solidarnosti između država članica i Unije te između samih država članica
  kao i u skladu s načelom lojalne suradnje
  ; |
| --- | --- |

(a)

dotična država članica
  u roku od šest mjeseci od primitka preporuke obavješćuje Komisiju o mjerama koje namjerava donijeti kako bi
  na odgovarajući način
  uzela
  u obzir preporuku u duhu solidarnosti između država članica i Unije te između samih država članica
  kao i u skladu s načelom lojalne suradnje
  ;

u roku od šest mjeseci od primitka preporuke obavješćuje Komisiju o mjerama koje namjerava donijeti kako bi

uzela

kao i u skladu s načelom lojalne suradnje

| (b) | dotična država članica u 
  svojem prvom izvješću o napretku podnesenom u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999 u godini nakon one u kojoj je izdana preporuka
  iznosi kako je tu preporuku uzela u obzir.
  Ako dotična država članica odluči ne slijediti preporuku ili njezin veći dio, obvezna je Komisiji iznijeti svoje obrazloženje
  ; |
| --- | --- |

(b)

dotična država članica u 
  svojem prvom izvješću o napretku podnesenom u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999 u godini nakon one u kojoj je izdana preporuka
  iznosi kako je tu preporuku uzela u obzir.
  Ako dotična država članica odluči ne slijediti preporuku ili njezin veći dio, obvezna je Komisiji iznijeti svoje obrazloženje
  ;

svojem prvom izvješću o napretku podnesenom u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999 u godini nakon one u kojoj je izdana preporuka

Ako dotična država članica odluči ne slijediti preporuku ili njezin veći dio, obvezna je Komisiji iznijeti svoje obrazloženje

| (b) | dotična država članica u 
  roku od 18 mjeseci od primitka preporuke
  iznosi kako je tu preporuku uzela u obzir
  kao i mjere koje je donijela kao odgovor na preporuku; te se informacije uključuju u izvješće o napretku koje se podnosi te godine u skladu s člankom 17
  .
  Uredbe (EU) 2018/1999
  ; |
| --- | --- |

(b)

dotična država članica u 
  roku od 18 mjeseci od primitka preporuke
  iznosi kako je tu preporuku uzela u obzir
  kao i mjere koje je donijela kao odgovor na preporuku; te se informacije uključuju u izvješće o napretku koje se podnosi te godine u skladu s člankom 17
  .
  Uredbe (EU) 2018/1999
  ;

roku od 18 mjeseci od primitka preporuke

kao i mjere koje je donijela kao odgovor na preporuku; te se informacije uključuju u izvješće o napretku koje se podnosi te godine u skladu s člankom 17

Uredbe (EU) 2018/1999

| (c) | preporukama bi se trebale nadopunjavati najnovije preporuke po državama izdane u kontekstu Europskog semestra. |
| --- | --- |

(c)

preporukama bi se trebale nadopunjavati najnovije preporuke po državama izdane u kontekstu Europskog semestra.

| (c) | preporukama bi se trebale nadopunjavati najnovije preporuke po državama izdane u kontekstu Europskog semestra. |
| --- | --- |

(c)

preporukama bi se trebale nadopunjavati najnovije preporuke po državama izdane u kontekstu Europskog semestra.

3a.
     
  U roku od tri mjeseca od podnošenja izvješća o napretku iz stavka 3. točke (b) Komisija ocjenjuje pružaju li mjere koje je donijela dotična država članica odgovarajući odgovor na pitanja postavljena u preporuci. Ta ocjena i njezini zaključci stavljaju se na raspolaganje javnosti u vrijeme njezina donošenja.

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7.

Članak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 7. | Članak 7. |
| Zajedničke odredbe o ocjeni Komisije | Zajedničke odredbe o ocjeni Komisije |
| 1.   Uz nacionalne mjere iz članka 6. stavka 1. točke (a), Komisija svoju ocjenu iz članaka 5. i 6. temelji na sljedećem: | 1.   Uz nacionalne mjere iz članka 6. stavka 1. točke (a), Komisija svoju ocjenu iz članaka 5. i 6. temelji na sljedećem: |
| (a) | informacijama koje su podnesene i dostavljene u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.

Članak 7.

Zajedničke odredbe o ocjeni Komisije

Zajedničke odredbe o ocjeni Komisije

1.   Uz nacionalne mjere iz članka 6. stavka 1. točke (a), Komisija svoju ocjenu iz članaka 5. i 6. temelji na sljedećem:

1.   Uz nacionalne mjere iz članka 6. stavka 1. točke (a), Komisija svoju ocjenu iz članaka 5. i 6. temelji na sljedećem:

(a)

informacijama koje su podnesene i dostavljene u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999;

| (a) | informacijama koje su podnesene i dostavljene u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

(a)

informacijama koje su podnesene i dostavljene u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999;

| (b) | izvješćima Europske agencije za okoliš (EEA); |
| --- | --- |

(b)

izvješćima Europske agencije za okoliš (EEA);

| (b) | izvješćima Europske agencije za okoliš (EEA)
  i Zajedničkog istraživačkog centra (JRC)
  ; |
| --- | --- |

(b)

izvješćima Europske agencije za okoliš (EEA)
  i Zajedničkog istraživačkog centra (JRC)
  ;

i Zajedničkog istraživačkog centra (JRC)

| (c) | europskim statističkim i drugim podacima, uključujući podatke o gubicima
  uzrokovanima
  nepovoljnim klimatskim utjecajima, ako su dostupni; te |
| --- | --- |

(c)

europskim statističkim i drugim podacima, uključujući podatke o gubicima
  uzrokovanima
  nepovoljnim klimatskim utjecajima, ako su dostupni; te

uzrokovanima

| (c) | europskim
  i svjetskim
  statističkim i drugim podacima, uključujući podatke o 
  uočenim i predviđenim
  gubicima
  prouzročenima
  nepovoljnim klimatskim utjecajima
  te procjene troškova nedjelovanja ili zakašnjelog djelovanja
  , ako su dostupni; te |
| --- | --- |

(c)

europskim
  i svjetskim
  statističkim i drugim podacima, uključujući podatke o 
  uočenim i predviđenim
  gubicima
  prouzročenima
  nepovoljnim klimatskim utjecajima
  te procjene troškova nedjelovanja ili zakašnjelog djelovanja
  , ako su dostupni; te

i svjetskim

uočenim i predviđenim

prouzročenima

te procjene troškova nedjelovanja ili zakašnjelog djelovanja

| (d) | najkvalitetnijim dostupnim znanstvenim dokazima, uključujući najnovija izvješća IPCC-a; te |
| --- | --- |

(d)

najkvalitetnijim dostupnim znanstvenim dokazima, uključujući najnovija izvješća IPCC-a; te

| (d) | najkvalitetnijim dostupnim
  i najnovijim
  znanstvenim dokazima, uključujući najnovija izvješća IPCC-a
  , Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP), IPBES-a, ECCC-a te, ondje gdje je to moguće, savjetodavnih tijela država članica u području klime
  ; te |
| --- | --- |

(d)

najkvalitetnijim dostupnim
  i najnovijim
  znanstvenim dokazima, uključujući najnovija izvješća IPCC-a
  , Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP), IPBES-a, ECCC-a te, ondje gdje je to moguće, savjetodavnih tijela država članica u području klime
  ; te

i najnovijim

, Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP), IPBES-a, ECCC-a te, ondje gdje je to moguće, savjetodavnih tijela država članica u području klime

| (e) | svim dodatnim informacijama o okolišno održivim ulaganjima Unije i država članica, uključujući, ako su dostupne, o ulaganjima u skladu s Uredbom (EU) 2020/... [Uredba o taksonomiji]. |
| --- | --- |

(e)

svim dodatnim informacijama o okolišno održivim ulaganjima Unije i država članica, uključujući, ako su dostupne, o ulaganjima u skladu s Uredbom (EU) 2020/... [Uredba o taksonomiji].

| (e) | svim dodatnim informacijama o okolišno održivim ulaganjima Unije i država članica, uključujući, ako su dostupne, o ulaganjima u skladu s Uredbom (EU) 2020/... [Uredba o taksonomiji]. |
| --- | --- |

(e)

svim dodatnim informacijama o okolišno održivim ulaganjima Unije i država članica, uključujući, ako su dostupne, o ulaganjima u skladu s Uredbom (EU) 2020/... [Uredba o taksonomiji].

2.   EEA pomaže Komisiji u pripremi ocjene iz
  članaka 5. i 6., u skladu sa svojim godišnjim programom rada.

2.   EEA pomaže Komisiji u pripremi ocjene iz
  članaka 5. i 6., u skladu sa svojim godišnjim programom rada.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8.

Članak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 8. | Članak 8. |
| Sudjelovanje javnosti | Sudjelovanje javnosti
  i transparentnost |
| Komisija
  uključuje
  sve dijelove društva kako bi im omogućila da poduzmu djelovanja za ostvarivanje klimatski neutralnog društva otpornog na klimatske promjene. Komisija
  pospješuje
  uključiv i 
  pristupačan
  proces na svim razinama, uključujući nacionalnu, regionalnu i lokalnu, sa socijalnim partnerima, građanima i civilnim društvom, radi razmjene najbolje prakse i utvrđivanja djelovanja kojima se pridonosi ostvarivanju ciljeva ove Uredbe. Uz to, Komisija može iskoristiti i rezultate višerazinskih dijaloga o klimi i energiji koje su uspostavile države članice u skladu s člankom 11.
  Uredbe
  (EU) 2018/1999. | 1.   Komisija
  i države članice uključuju
  sve dijelove društva
  , među ostalim, lokalne i regionalne vlasti,
  kako bi im omogućila da poduzmu djelovanja za ostvarivanje
  socijalno pravednog,
  klimatski neutralnog društva otpornog na klimatske promjene
  , uključujući i u okviru Europskog sporazuma o klimi iz stavka 2
  . Komisija
  i države članice pospješuju
  uključiv
  , pristupačan
  i 
  transparentan
  proces na svim razinama, uključujući nacionalnu, regionalnu i lokalnu, sa socijalnim partnerima,
  akademskom zajednicom,
  građanima i civilnim društvom, radi razmjene najbolje prakse i utvrđivanja djelovanja kojima se pridonosi ostvarivanju ciljeva ove Uredbe. Uz to, Komisija može iskoristiti i rezultate višerazinskih dijaloga o klimi i energiji koje su uspostavile države članice u skladu s člankom 11.
  Uredbe
   (EU) 2018/1999. |
| | 2.   
  Komisija uspostavlja Europski sporazum o klimi u cilju uključivanja građana, socijalnih partnera i dionika u osmišljavanje klimatskih politika na razini Unije, poticanja dijaloga i širenja znanstveno utemeljenih informacija o klimatskim promjenama i njihovim aspektima društvene i rodne ravnopravnosti, kao i razmjene najboljih praksi u kontekstu klimatskih inicijativa. |
| | 3.   
  Pri poduzimanju mjera za postizanje cilja klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1. države članice osiguravaju da su građani, civilno društvo i socijalni partneri obaviješteni i da se s njima provode savjetovanja tijekom trajanja zakonodavnog postupka. Države članice u tom pogledu djeluju na transparentan način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 8.

Članak 8.

Sudjelovanje javnosti

Sudjelovanje javnosti
  i transparentnost

i transparentnost

Komisija
  uključuje
  sve dijelove društva kako bi im omogućila da poduzmu djelovanja za ostvarivanje klimatski neutralnog društva otpornog na klimatske promjene. Komisija
  pospješuje
  uključiv i 
  pristupačan
  proces na svim razinama, uključujući nacionalnu, regionalnu i lokalnu, sa socijalnim partnerima, građanima i civilnim društvom, radi razmjene najbolje prakse i utvrđivanja djelovanja kojima se pridonosi ostvarivanju ciljeva ove Uredbe. Uz to, Komisija može iskoristiti i rezultate višerazinskih dijaloga o klimi i energiji koje su uspostavile države članice u skladu s člankom 11.
  Uredbe
  (EU) 2018/1999.

uključuje

pospješuje

pristupačan

Uredbe

1.   Komisija
  i države članice uključuju
  sve dijelove društva
  , među ostalim, lokalne i regionalne vlasti,
  kako bi im omogućila da poduzmu djelovanja za ostvarivanje
  socijalno pravednog,
  klimatski neutralnog društva otpornog na klimatske promjene
  , uključujući i u okviru Europskog sporazuma o klimi iz stavka 2
  . Komisija
  i države članice pospješuju
  uključiv
  , pristupačan
  i 
  transparentan
  proces na svim razinama, uključujući nacionalnu, regionalnu i lokalnu, sa socijalnim partnerima,
  akademskom zajednicom,
  građanima i civilnim društvom, radi razmjene najbolje prakse i utvrđivanja djelovanja kojima se pridonosi ostvarivanju ciljeva ove Uredbe. Uz to, Komisija može iskoristiti i rezultate višerazinskih dijaloga o klimi i energiji koje su uspostavile države članice u skladu s člankom 11.
  Uredbe
   (EU) 2018/1999.

2.   
  Komisija uspostavlja Europski sporazum o klimi u cilju uključivanja građana, socijalnih partnera i dionika u osmišljavanje klimatskih politika na razini Unije, poticanja dijaloga i širenja znanstveno utemeljenih informacija o klimatskim promjenama i njihovim aspektima društvene i rodne ravnopravnosti, kao i razmjene najboljih praksi u kontekstu klimatskih inicijativa.

3.   
  Pri poduzimanju mjera za postizanje cilja klimatske neutralnosti iz članka 2. stavka 1. države članice osiguravaju da su građani, civilno društvo i socijalni partneri obaviješteni i da se s njima provode savjetovanja tijekom trajanja zakonodavnog postupka. Države članice u tom pogledu djeluju na transparentan način.

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8.a (novi)

Članak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 8.a




  Unija u tom pogledu ukida zaštitu ulaganja u fosilna goriva u kontekstu modernizacije Ugovora o energetskoj povelji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 8.a

Unija u tom pogledu ukida zaštitu ulaganja u fosilna goriva u kontekstu modernizacije Ugovora o energetskoj povelji.

Amandmani 84 i 175/rev

Amandmani 84 i 175/rev

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9.

Članak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 9
  . | Briše se
  . |
| Izvršavanje delegiranja ovlasti | |
| 1.   
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku. | |
| 2.   
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od...[Ured za publikacije: datum stupanja na snagu ove Uredbe]. | |
| 3.   
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | |
| 4.   
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. | |
| 5.   
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću. | |
| 6.   
  Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća taj se rok produljuje za dva mjeseca. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9
  .

Članak 9

Briše se
  .

Briše se

Izvršavanje delegiranja ovlasti

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od...[Ured za publikacije: datum stupanja na snagu ove Uredbe].

3.   
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   
  Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća taj se rok produljuje za dva mjeseca.

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9.a (novi)

Članak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 9.a




  Preispitivanje




  Šest mjeseci nakon svakog globalnog pregleda stanja predviđenog člankom 14. Pariškog sporazuma Komisija provodi preispitivanje svih elemenata ove Uredbe, s obzirom na najkvalitetnije dostupne i najnovije znanstvene dokaze, uključujući najnovije nalaze i preporuke IPCC-a i ECCC-a, razvoj događaja u međunarodnom okviru i napore poduzete za ograničavanje porasta temperature na 1,5  C, te podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, popraćeno, prema potrebi zakonodavnim prijedlozima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.a

Preispitivanje

Šest mjeseci nakon svakog globalnog pregleda stanja predviđenog člankom 14. Pariškog sporazuma Komisija provodi preispitivanje svih elemenata ove Uredbe, s obzirom na najkvalitetnije dostupne i najnovije znanstvene dokaze, uključujući najnovije nalaze i preporuke IPCC-a i ECCC-a, razvoj događaja u međunarodnom okviru i napore poduzete za ograničavanje porasta temperature na 1,5  C, te podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, popraćeno, prema potrebi zakonodavnim prijedlozima.

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 1.

Članak 10. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EU) 2018/1999

Članak 1. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | provedbu strategija i mjera osmišljenih za ostvarivanje
  cilja klimatske neutralnosti
  Unije iz
  članka 2
  . Uredbe .../... [Propis o klimi]
  , ciljeva energetske unije
  te, za prvo desetogodišnje razdoblje od 2021. do 2030., posebice energetskih i klimatskih ciljeva Unije za 2030.;”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

provedbu strategija i mjera osmišljenih za ostvarivanje
  cilja klimatske neutralnosti
  Unije iz
  članka 2
  . Uredbe .../... [Propis o klimi]
  , ciljeva energetske unije
  te, za prvo desetogodišnje razdoblje od 2021. do 2030., posebice energetskih i klimatskih ciljeva Unije za 2030.;”;

cilja klimatske neutralnosti

članka 2

, ciljeva energetske unije

| (a) | provedbu strategija i mjera osmišljenih za ostvarivanje
  ciljeva i ciljanih vrijednosti energetske
  unije
  i dugoročnih obveza Unije u pogledu emisija stakleničkih plinova u skladu s Pariškim sporazumom, posebno klimatskih ciljeva Unije
  iz
  članka 2
  . Uredbe .../... [Propis o klimi] te, za prvo desetogodišnje razdoblje od 2021. do 2030., posebice energetskih i klimatskih ciljeva Unije za 2030.; |
| --- | --- |

(a)

provedbu strategija i mjera osmišljenih za ostvarivanje
  ciljeva i ciljanih vrijednosti energetske
  unije
  i dugoročnih obveza Unije u pogledu emisija stakleničkih plinova u skladu s Pariškim sporazumom, posebno klimatskih ciljeva Unije
  iz
  članka 2
  . Uredbe .../... [Propis o klimi] te, za prvo desetogodišnje razdoblje od 2021. do 2030., posebice energetskih i klimatskih ciljeva Unije za 2030.;

ciljeva i ciljanih vrijednosti energetske

i dugoročnih obveza Unije u pogledu emisija stakleničkih plinova u skladu s Pariškim sporazumom, posebno klimatskih ciljeva Unije

članka 2

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 10. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Uredba (EU) 2018/1999

Članak 2. – točka 11.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | u članku 2. točka 11. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(2a)

(2a)

u članku 2. točka 11. zamjenjuje se sljedećim:

| (11) | „klimatski i energetski ciljevi Unije za 2030.” znači obvezujući cilj na razini Unije
  od najmanje 40 %
  domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u 
  cijelom
  gospodarstvu do 2030. u 
  odnosu na 1990
  ., obvezujući cilj na razini Unije
  od najmanje 32 %
  udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji u Uniji do 2030., krovni cilj na razini Unije
  od najmanje 32,5  %
  poboljšanja energetske učinkovitosti do 2030., i cilj od 15 % za elektroenergetsku međupovezanost do 2030.
  ili naknadni ciljevi u tom pogledu koje su Europsko vijeće ili Europski parlament i Vijeće dogovorili za 2030.
  ; |
| --- | --- |

(11)

„klimatski i energetski ciljevi Unije za 2030.” znači obvezujući cilj na razini Unije
  od najmanje 40 %
  domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u 
  cijelom
  gospodarstvu do 2030. u 
  odnosu na 1990
  ., obvezujući cilj na razini Unije
  od najmanje 32 %
  udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji u Uniji do 2030., krovni cilj na razini Unije
  od najmanje 32,5  %
  poboljšanja energetske učinkovitosti do 2030., i cilj od 15 % za elektroenergetsku međupovezanost do 2030.
  ili naknadni ciljevi u tom pogledu koje su Europsko vijeće ili Europski parlament i Vijeće dogovorili za 2030.
  ;

od najmanje 40 %

cijelom

odnosu na 1990

od najmanje 32 %

od najmanje 32,5  %

ili naknadni ciljevi u tom pogledu koje su Europsko vijeće ili Europski parlament i Vijeće dogovorili za 2030.

| | „(11) | „klimatski i energetski ciljevi Unije za 2030.” znači obvezujući cilj na razini Unije
  u pogledu
  domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u 
  cjelokupnom
  gospodarstvu do 2030. u 
  skladu s člankom 2
  .
  stavkom 3. Uredbe .../... [Propis o klimi]
  , obvezujući cilj na razini Unije
  u pogledu
  udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji u Uniji do 2030.
  u skladu s člankom 3. stavkom 1. Direktive (EU) 2018/2001
  , krovni cilj na razini Unije
  u pogledu
  poboljšanja energetske učinkovitosti do 2030.
  u skladu s člankom 1. stavkom 1. Direktive 2012/27/EU
  i cilj od 15 % za elektroenergetsku međupovezanost do 2030.; |
| --- | --- | --- |

„(11)

„klimatski i energetski ciljevi Unije za 2030.” znači obvezujući cilj na razini Unije
  u pogledu
  domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u 
  cjelokupnom
  gospodarstvu do 2030. u 
  skladu s člankom 2
  .
  stavkom 3. Uredbe .../... [Propis o klimi]
  , obvezujući cilj na razini Unije
  u pogledu
  udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji u Uniji do 2030.
  u skladu s člankom 3. stavkom 1. Direktive (EU) 2018/2001
  , krovni cilj na razini Unije
  u pogledu
  poboljšanja energetske učinkovitosti do 2030.
  u skladu s člankom 1. stavkom 1. Direktive 2012/27/EU
  i cilj od 15 % za elektroenergetsku međupovezanost do 2030.;

u pogledu

cjelokupnom

skladu s člankom 2

stavkom 3. Uredbe .../... [Propis o klimi]

u pogledu

u skladu s člankom 3. stavkom 1. Direktive (EU) 2018/2001

u pogledu

u skladu s člankom 1. stavkom 1. Direktive 2012/27/EU

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 2.b (nova)

Članak 10. – stavak 1. – točka 2.b (nova)

Uredba (EU) 2018/1999

Članak 2. – točka 62.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2b) | u članku 2. dodaje se sljedeća točka:









  „(62a) | „zainteresirana javnost” znači javnost na koju utječu ili na koju će vjerojatno utjecati postupci donošenja odluka o okolišu iz poglavlja 2. i 3. ili javnost koja ima interes u tim postupcima. u svrhe ove definicije smatra se da interes imaju nevladine organizacije koje promiču zaštitu okoliša te udovoljavaju svim zahtjevima u skladu s nacionalnim pravom.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2b)

(2b)

u članku 2. dodaje se sljedeća točka:

„(62a)

„(62a)

„zainteresirana javnost” znači javnost na koju utječu ili na koju će vjerojatno utjecati postupci donošenja odluka o okolišu iz poglavlja 2. i 3. ili javnost koja ima interes u tim postupcima. u svrhe ove definicije smatra se da interes imaju nevladine organizacije koje promiču zaštitu okoliša te udovoljavaju svim zahtjevima u skladu s nacionalnim pravom.”

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 3.

Članak 10. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) 2018/1999

Članak 3. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „(f) | procjene učinaka planiranih politika i mjera za ostvarenje ciljeva iz točke (b) ovog stavka, uključujući njihovu usklađenost s 
  ciljem klimatske neutralnosti
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi], dugoročnim ciljevima smanjenja emisija stakleničkih plinova na temelju Pariškog sporazuma i dugoročnim strategijama iz članka 15.;”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„(f)

procjene učinaka planiranih politika i mjera za ostvarenje ciljeva iz točke (b) ovog stavka, uključujući njihovu usklađenost s 
  ciljem klimatske neutralnosti
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi], dugoročnim ciljevima smanjenja emisija stakleničkih plinova na temelju Pariškog sporazuma i dugoročnim strategijama iz članka 15.;”;

ciljem klimatske neutralnosti

| „(f) | procjene učinaka planiranih politika i mjera za ostvarenje ciljeva iz točke (b) ovog stavka, uključujući njihovu usklađenost s 
  klimatskim ciljevima
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi], dugoročnim ciljevima smanjenja emisija stakleničkih plinova na temelju Pariškog sporazuma i dugoročnim strategijama iz članka 15.;”; |
| --- | --- |

„(f)

procjene učinaka planiranih politika i mjera za ostvarenje ciljeva iz točke (b) ovog stavka, uključujući njihovu usklađenost s 
  klimatskim ciljevima
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi], dugoročnim ciljevima smanjenja emisija stakleničkih plinova na temelju Pariškog sporazuma i dugoročnim strategijama iz članka 15.;”;

klimatskim ciljevima

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Članak 10. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Uredba (EU) 2018/1999

Članak 4 – stavak 1. – točka a – podtočka 1. – uvodni dio

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a | ) u članku 4. uvodni dio stavka 1. točke (a) zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(3a

(3a

) u članku 4. uvodni dio stavka 1. točke (a) zamjenjuje se sljedećim:

| (1) | u pogledu emisija stakleničkih plinova i njihova uklanjanja i kako bi pridonijele ostvarenju
  cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova u Uniji na razini cijelog gospodarstva: |
| --- | --- |

(1)

u pogledu emisija stakleničkih plinova i njihova uklanjanja i kako bi pridonijele ostvarenju
  cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova u Uniji na razini cijelog gospodarstva:

cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova u Uniji na razini cijelog gospodarstva:

| | „(1) | u pogledu emisija stakleničkih plinova i njihova uklanjanja i kako bi pridonijele ostvarenju
  klimatskih ciljeva Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi]”; |
| --- | --- | --- |

„(1)

u pogledu emisija stakleničkih plinova i njihova uklanjanja i kako bi pridonijele ostvarenju
  klimatskih ciljeva Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi]”;

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 4.

Članak 10. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) 2018/1999

Članak 8. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „(e) | načina na koji postojeće politike i mjere te planirane politike i mjere pridonose ostvarivanju
  cilja klimatske neutralnosti
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi].”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„(e)

načina na koji postojeće politike i mjere te planirane politike i mjere pridonose ostvarivanju
  cilja klimatske neutralnosti
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi].”;

cilja klimatske neutralnosti

| „(e) | načina na koji postojeće politike i mjere te planirane politike i mjere pridonose ostvarivanju
  klimatskih ciljeva
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi].”; |
| --- | --- |

„(e)

načina na koji postojeće politike i mjere te planirane politike i mjere pridonose ostvarivanju
  klimatskih ciljeva
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi].”;

klimatskih ciljeva

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Članak 10. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Uredba (EU) 2018/1999

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5a)

(5a)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 11.a

„Članak 11.a

Pristup pravosuđu

Pristup pravosuđu

1.   
  Države članice osiguravaju da u skladu s njihovim nacionalnim pravima pripadnici zainteresirane javnosti koji imaju dovoljan interes ili koji tvrde da je došlo do povrede prava ako se upravnim postupovnim pravom države članice zahtijeva da takvo pravo bude preduvjet imaju pristup postupku preispitivanja pred sudom ili drugim neovisnim i nepristranim tijelom uspostavljenim na temelju zakona s ciljem pobijanja materijalne ili postupovne zakonitosti odluka, radnji ili propusta u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) 2018/1999.

2.   
  Države članice određuju u kojoj je fazi moguće pobijanje odluka, radnji ili propusta.

3.   
  Države članice utvrđuju što predstavlja dovoljan interes i povredu prava, u skladu s ciljem da se zainteresiranoj javnosti omogući širok pristup pravosuđu. U tu svrhu smatra se da nevladina organizacija obuhvaćena definicijom iz članka 2. stavka 62.a ima dovoljan interes ili prava koja se mogu narušiti u smislu stavka 1. ovog članka.

4.   
  Ovaj članak ne isključuje mogućnost postupka prethodnog preispitivanja pred upravnim tijelom i ne utječe na zahtjev da se prije upućivanja na postupak sudskog preispitivanja iscrpe mogućnosti upravnog preispitivanja ako je takav uvjet propisan nacionalnim pravom. Svi takvi postupci moraju biti pošteni, pravični i pravovremeni te ne smiju biti preskupi.

5.   
  Države članice osiguravaju da praktične informacije budu dostupne javnosti u pristupu postupcima upravnog i sudskog preispitivanja.”

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Članak 10. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Uredba (EU) 2018/1999

Članak 15. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5b) | u članku 15. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(5b)

(5b)

u članku 15. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

1.   Do
  1. siječnja 2020. a potom do
  1. 
  siječnja 2029
  .
  te svakih 10 godina nakon toga, svaka država članice izrađuje i dostavlja Komisiji svoju dugoročnu strategiju s perspektivom od najmanje 30 godina. Države članice trebale bi te strategije prema potrebi ažurirati svakih pet godina.

| | „1.   Do 1.
  siječnja 2020
  . a potom do 1. siječnja 2029. te svakih 10 godina nakon toga, svaka država članice izrađuje i dostavlja Komisiji svoju dugoročnu strategiju s perspektivom
  za 2050. i s perspektivom
  od 30 godina. Države članice trebale bi te strategije prema potrebi ažurirati svakih pet godina.”; |
| --- | --- |

„1.   Do 1.
  siječnja 2020
  . a potom do 1. siječnja 2029. te svakih 10 godina nakon toga, svaka država članice izrađuje i dostavlja Komisiji svoju dugoročnu strategiju s perspektivom
  za 2050. i s perspektivom
  od 30 godina. Države članice trebale bi te strategije prema potrebi ažurirati svakih pet godina.”;

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 6.

Članak 10. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EU) 2018/1999

Članak 15. – stavak 3. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | postizanju dugoročnih smanjenja emisija stakleničkih plinova i poboljšanju uklanjanja ponorima u 
  svim sektorima
  u skladu s 
  ciljem klimatske neutralnosti
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi];”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

postizanju dugoročnih smanjenja emisija stakleničkih plinova i poboljšanju uklanjanja ponorima u 
  svim sektorima
  u skladu s 
  ciljem klimatske neutralnosti
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi];”;

svim sektorima

ciljem klimatske neutralnosti

| (c) | postizanju dugoročnih smanjenja emisija stakleničkih plinova
  u svim sektorima gospodarstva
  i poboljšanju uklanjanja ponorima u 
  kontekstu potreba, a
  u skladu s 
  Međuvladinim panelom o klimatskim promjenama (IPCC), da se smanje emisije stakleničkih plinova
  Unije
  na troškovno učinkovit način te poboljša uklanjanje ponorima radi ostvarenja temperaturnih ciljeva
  iz
  Pariškog sporazuma kako bi se u Uniji najkasnije do 2050. postigla ravnoteža između antropogenih emisija po izvorima i uklanjanja stakleničkih plinova ponorima te nakon toga prema potrebi ostvarile negativne emisije iz
  članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi];”; |
| --- | --- |

(c)

postizanju dugoročnih smanjenja emisija stakleničkih plinova
  u svim sektorima gospodarstva
  i poboljšanju uklanjanja ponorima u 
  kontekstu potreba, a
  u skladu s 
  Međuvladinim panelom o klimatskim promjenama (IPCC), da se smanje emisije stakleničkih plinova
  Unije
  na troškovno učinkovit način te poboljša uklanjanje ponorima radi ostvarenja temperaturnih ciljeva
  iz
  Pariškog sporazuma kako bi se u Uniji najkasnije do 2050. postigla ravnoteža između antropogenih emisija po izvorima i uklanjanja stakleničkih plinova ponorima te nakon toga prema potrebi ostvarile negativne emisije iz
  članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi];”;

u svim sektorima gospodarstva

kontekstu potreba, a

Međuvladinim panelom o klimatskim promjenama (IPCC), da se smanje emisije stakleničkih plinova

na troškovno učinkovit način te poboljša uklanjanje ponorima radi ostvarenja temperaturnih ciljeva

Pariškog sporazuma kako bi se u Uniji najkasnije do 2050. postigla ravnoteža između antropogenih emisija po izvorima i uklanjanja stakleničkih plinova ponorima te nakon toga prema potrebi ostvarile negativne emisije iz

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 7. – podtočka a

Članak 10. – stavak 1. – točka 7. – podtočka a

Uredba (EU) 2018/1999

Prilog I. – dio I. – odjeljak A – točka 3.1.1. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „(i) | Politike i mjere za ostvarivanje cilja iz Uredbe (EU) 2018/842 kako je navedeno u točki 2.1.1. te politike i mjere za usklađivanje s Uredbom (EU) 2018/841, kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori u kojima se može intenzivirati uklanjanje stakleničkih plinova, s perspektivom postizanja
  cilja klimatske neutralnosti
  iz članka 2. Uredbe .../...[Propis o klimi]”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„(i)

Politike i mjere za ostvarivanje cilja iz Uredbe (EU) 2018/842 kako je navedeno u točki 2.1.1. te politike i mjere za usklađivanje s Uredbom (EU) 2018/841, kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori u kojima se može intenzivirati uklanjanje stakleničkih plinova, s perspektivom postizanja
  cilja klimatske neutralnosti
  iz članka 2. Uredbe .../...[Propis o klimi]”;

cilja klimatske neutralnosti

| „(i) | Politike i mjere za ostvarivanje cilja iz Uredbe (EU) 2018/842 kako je navedeno u točki 2.1.1. te politike i mjere za usklađivanje s Uredbom (EU) 2018/841, kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori u kojima se može intenzivirati uklanjanje stakleničkih plinova, s perspektivom postizanja
  klimatskih ciljeva Unije
  iz članka 2. Uredbe .../...[Propis o klimi]”; |
| --- | --- |

„(i)

Politike i mjere za ostvarivanje cilja iz Uredbe (EU) 2018/842 kako je navedeno u točki 2.1.1. te politike i mjere za usklađivanje s Uredbom (EU) 2018/841, kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori u kojima se može intenzivirati uklanjanje stakleničkih plinova, s perspektivom postizanja
  klimatskih ciljeva Unije
  iz članka 2. Uredbe .../...[Propis o klimi]”;

klimatskih ciljeva Unije

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 7. – podtočka b

Članak 10. – stavak 1. – točka 7. – podtočka b

Uredba (EU) 2018/1999

Prilog I. – dio I. – odjeljak B – točka 5.5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.5. | Doprinos planiranih politika i mjera ostvarivanju
  cilja klimatske neutralnosti
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi]”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.5.

Doprinos planiranih politika i mjera ostvarivanju
  cilja klimatske neutralnosti
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi]”;

cilja klimatske neutralnosti

| 5.5. | Doprinos planiranih politika i mjera ostvarivanju
  klimatskih ciljeva
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi]”; |
| --- | --- |

5.5.

Doprinos planiranih politika i mjera ostvarivanju
  klimatskih ciljeva
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi]”;

klimatskih ciljeva

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 7.a (nova)

Članak 10. – stavak 1. – točka 7.a (nova)

Uredba (EU) 2018/1999

Prilog IV. – točka 2.1.1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | točka 2.1.1. Priloga IV. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(7.a)

(7.a)

točka 2.1.1. Priloga IV. zamjenjuje se sljedećim:

| 2.1.1. | Predviđena smanjenja emisija i poboljšanja uklanjanja do 2050
  . |
| --- | --- |

2.1.1.

Predviđena smanjenja emisija i poboljšanja uklanjanja do 2050
  .

Predviđena smanjenja emisija i poboljšanja uklanjanja do 2050

| | „2.1.1. | Predviđene kumulativne emisije za razdoblje 2021. – 2025 s ciljem doprinošenja ostvarivanju proračuna Unije za stakleničke plinove iz članka 3
  .
  stavka 2a. Uredbe.../... [Propis o klimi];” |
| --- | --- | --- |

„2.1.1.

Predviđene kumulativne emisije za razdoblje 2021. – 2025 s ciljem doprinošenja ostvarivanju proračuna Unije za stakleničke plinove iz članka 3
  .
  stavka 2a. Uredbe.../... [Propis o klimi];”

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 8.

Članak 10. – stavak 1. – točka 8.

Uredba (EU) 2018/1999

Prilog VI. – točka c – podtočka viii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „viii. | ocjenu doprinosa politike ili mjere ostvarivanju
  cilja klimatske neutralnosti
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi] i ostvarivanju dugoročne strategije iz članka 15.;”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„viii.

ocjenu doprinosa politike ili mjere ostvarivanju
  cilja klimatske neutralnosti
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi] i ostvarivanju dugoročne strategije iz članka 15.;”.

cilja klimatske neutralnosti

| „viii. | ocjenu doprinosa politike ili mjere ostvarivanju
  klimatskih ciljeva
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi] i ostvarivanju dugoročne strategije iz članka 15.;”. |
| --- | --- |

„viii.

ocjenu doprinosa politike ili mjere ostvarivanju
  klimatskih ciljeva
  Unije iz članka 2. Uredbe .../... [Propis o klimi] i ostvarivanju dugoročne strategije iz članka 15.;”.

klimatskih ciljeva

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10.a (novi)

Članak 10.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 10.a




  Izmjene Uredbe (EU) 2018/842




  U Uredbi (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  u članak 5. umeću se sljedeći stavci:




  „5.a   
  U svakoj transakciji izvršenoj u skladu s odredbom iz članka 5. stavka 5. minimalna cijena godišnje emisijske kvote postavlja se na 100 eura za svaku tonu ekvivalenta ugljikova dioksida.




  5.b   
  Države članice obavješćuju Komisiju o svim aktivnostima poduzetima u skladu s ovim stavkom i do 31. ožujka 2025. obavješćuju o svojoj namjeri korištenja odredbama iz članka 5. stavka 5.




  5.c   
  Komisija najkasnije do 30. lipnja 2025. za sve države članice ocjenjuje namjeru korištenja odredbama iz članka 5. stavka 5. i javno objavljuje utjecaj korištenja takvih odredaba na proračun.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.a

Izmjene Uredbe (EU) 2018/842

U Uredbi (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  u članak 5. umeću se sljedeći stavci:

„5.a   
  U svakoj transakciji izvršenoj u skladu s odredbom iz članka 5. stavka 5. minimalna cijena godišnje emisijske kvote postavlja se na 100 eura za svaku tonu ekvivalenta ugljikova dioksida.

5.b   
  Države članice obavješćuju Komisiju o svim aktivnostima poduzetima u skladu s ovim stavkom i do 31. ožujka 2025. obavješćuju o svojoj namjeri korištenja odredbama iz članka 5. stavka 5.

5.c   
  Komisija najkasnije do 30. lipnja 2025. za sve države članice ocjenjuje namjeru korištenja odredbama iz članka 5. stavka 5. i javno objavljuje utjecaj korištenja takvih odredaba na proračun.”

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0162/2020).

1

(1a)  

  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

1a

SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

(19)  Komunikacija Komisije – Europski zeleni plan, COM(2019) 640 final od 11. prosinca 2019.

19

(19)  Komunikacija Komisije – Europski zeleni plan, COM(2019) 640 final od 11. prosinca 2019.

19

(20)  IPCC, 2018.: Globalno zatopljenje od 1,5 oC. Posebno izvješće IPCC-a o učincima globalnog zatopljenja od 1,5 oC u odnosu na predindustrijske razine i povezanih globalnih kretanja emisija, u kontekstu jačanja globalnog odgovora na prijetnju klimatskih promjena, održivog razvoja i rada na iskorjenjivanju siromaštva) [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, i T. Waterfield (ur.)].

20

o

o

(21)  IPBES, 2019.: Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services (Globalna procjena biološke raznolikosti i usluga ekosustava);

21

(22)  Europska agencija za okoliš, Europsko izvješće o okolišu – stanje i izgledi 2020. (Luksemburg: Ured za publikacije EU-a, 2019.).

22

(20)  IPCC, 2018.: Globalno zatopljenje od 1,5 oC. Posebno izvješće IPCC-a o učincima globalnog zatopljenja od 1,5 oC u odnosu na predindustrijske razine i povezanih globalnih kretanja emisija, u kontekstu jačanja globalnog odgovora na prijetnju klimatskih promjena, održivog razvoja i rada na iskorjenjivanju siromaštva) [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, i T. Waterfield (ur.)].

20

o

o

(21)  IPBES, 2019.: Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services (Globalna procjena biološke raznolikosti i usluga ekosustava);

21

(22)  Europska agencija za okoliš, Europsko izvješće o okolišu – stanje i izgledi 2020. (Luksemburg: Ured za publikacije EU-a, 2019.).

22

(23)  Članak 2. stavak 1. točka (a) Pariškog sporazuma.

23

(24)  Članak 2. stavak 1. točka (b) Pariškog sporazuma.

24

(25)  Članak 2. stavak 1. točka (c) Pariškog sporazuma.

25

(23)  Članak 2. stavak 1. točka (a) Pariškog sporazuma.

23

(24)  Članak 2. stavak 1. točka (b) Pariškog sporazuma.

24

(25)  Članak 2. stavak 1. točka (c) Pariškog sporazuma.

25

(26)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

26

(27)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

27

(28)  Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 1.).

28

(26)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

26

(27)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

27

(28)  Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 1.).

28

(29)  COM(2016) 860 final od 30. studenoga 2016.

29

(30)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.)

30

(31)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

31

(32)  Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskim svojstvima zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).

32

(29)  COM(2016) 860 final od 30. studenoga 2016.

29

(30)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.)

30

(31)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

31

(32)  Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskim svojstvima zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).

32

(33)  Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2019/2956(RSP)).

33

(34)  Rezolucija Europskog parlamenta od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (2019/2930(RSP)).

34

(35)  Zaključci koje je Europsko vijeće donijelo na sastanku održanom 12. prosinca 2019., EUCO 29/19, CO EUR 31, CONCL 9.

35

(33)  Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2019/2956(RSP)).

33

(34)  Rezolucija Europskog parlamenta od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (2019/2930(RSP)).

34

(34a)  
  Rezolucija Europskog parlamenta od 28. studenoga 2019. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2019. u Madridu u Španjolskoj (COP25) (2019/2712(RSP)).

34a

Rezolucija Europskog parlamenta od 28. studenoga 2019. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2019. u Madridu u Španjolskoj (COP25) (2019/2712(RSP)).

(35)  Zaključci koje je Europsko vijeće donijelo na sastanku održanom 12. prosinca 2019., EUCO 29/19, CO EUR 31, CONCL 9.

35

(1a)  
  Uredba (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća od ... o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (SL ...).

1a

Uredba (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća od ... o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (SL ...).

(9)  
  COM (2020) 562

9

COM (2020) 562

(10)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1)

10

Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1)

(1a)  
  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

1a

Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

(1a)  
  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 56, 19.6.2018., str. 26.).

1a

Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 56, 19.6.2018., str. 26.).

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/191 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/191

---

P9_TA(2020)0254

Jednakovrijednost pregleda usjeva na terenu koji se provode u Ukrajini na sjemenskim usjevima žitarica i jednakovrijednost sjemena žitarica proizvedenog u Ukrajini ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode u Ukrajini na sjemenskim usjevima žitarica i jednakovrijednosti sjemena žitarica proizvedenog u Ukrajini (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 395/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0137), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0137),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0100/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0100/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0164/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0164/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2020)0053

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2020. radi donošenja Odluke (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provode na sjemenskim usjevima žitarica u Ukrajini i o jednakovrijednosti sjemena žitarica proizvedenog u Ukrajini

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2020/1544.)

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/192 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/192

---

P9_TA(2020)0261

Primjena pravila o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava na podmorski tunel ispod Engleskog kanala ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2016/798 u pogledu primjene pravila o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava na podmorski tunel ispod Engleskog kanala (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 395/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0623), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0623),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0212/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0212/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. rujna 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. rujna 2020. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 9. rujna 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 9. rujna 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2020)0161

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2016/798 u pogledu primjene pravila o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava na izravnu vezu ispod Engleskog kanala

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2020/1530.)

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/193 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/193

---

P9_TA(2020)0262

Odluka o ovlašćivanju Francuske za sklapanje međunarodnog sporazuma o podmorskom tunelu ispod Engleskog kanala ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju Francuske da u pregovorima dogovori sporazum o dopuni postojećeg bilateralnog ugovora s Ujedinjenom Kraljevinom koji se odnosi na izgradnju i upravljanje podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala koje provode privatni koncesionari(COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 395/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0622(COR1)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0622(COR1)),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 2. stavak 1. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0211/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 2. stavak 1. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0211/2020),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. rujna 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. rujna 2020. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 9. rujna 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 9. rujna 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59., 40 i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59., 40 i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2020)0160

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2020. radi donošenja Odluke (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju Francuske da u pregovorima dogovori, potpiše i sklopi međunarodni sporazum o dopuni Ugovora između Francuske i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske o izgradnji i upravljanju od strane privatnih koncesionara izravnom vezom ispod Engleskog kanala

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2020/1531.)

---

| 29.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/194 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 395/194

---

P9_TA(2020)0263

Ekološka proizvodnja: datum njezine primjene i određeni drugi datumi ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. listopada 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/848 o ekološkoj proizvodnji u pogledu datuma početka njezine primjene i određenih drugih datuma iz te uredbe (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 395/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0483), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0483),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0286/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0286/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom., |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom.,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. rujna 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. rujna 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. i članak 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. i članak 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0231

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. listopada 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/848 o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda u pogledu datuma početka njezine primjene i određenih drugih datuma iz te uredbe

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2020/1693.)

---