# Az Európai Unió C 418/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 418 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. október 15. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 418

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. október 15.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 418/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10462 – H&F/ZOOPLUS) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 418/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10427 – KKR/Telefónica/InfraCo) (
  1
  ) | 2 |
| 2021/C 418/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10375 – ARCELORMITTAL/CONDESA TUBOS) (
  1
  ) | 3 |
| | Európai Központi Bank |
| 2021/C 418/04 | AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KÖZLEMÉNYE A TARTALÉKKÉPZÉSI KÖTELEZETTSÉG MEGSÉRTÉSE ESETÉN KIRÓTT SZANKCIÓKRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNY VISSZAVONÁSÁRÓL | 4 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2021/C 418/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10462 – H&F/ZOOPLUS) (
  1
  )

1

1

2021/C 418/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10427 – KKR/Telefónica/InfraCo) (
  1
  )

1

2

2021/C 418/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10375 – ARCELORMITTAL/CONDESA TUBOS) (
  1
  )

1

3

Európai Központi Bank

2021/C 418/04

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KÖZLEMÉNYE A TARTALÉKKÉPZÉSI KÖTELEZETTSÉG MEGSÉRTÉSE ESETÉN KIRÓTT SZANKCIÓKRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNY VISSZAVONÁSÁRÓL

4

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 418/05 | Euroátváltási árfolyamok — 2021. október 14. | 5 |
| 2021/C 418/06 | A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfőlénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2021. május 19-i ülésén megfogalmazott véleménye az AT.40324 Európai államkötvények ügyre vonatkozó előzetes határozattervezetről (
  1
  ) | 6 |
| 2021/C 418/07 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése – Ügyszám: AT.40324 – Európai államkötvények (
  1
  ) | 7 |
| 2021/C 418/08 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2021. május 20.) az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárásról (AT.40324. sz. ügy – Európai államkötvények)
  (az értesítés a C(2021)3489. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 11 |
| 2021/C 418/09 | A Versenykorlátozó Magatartásokkal és Erőfölénnyel Foglalkozó Tanácsadó Bizottság 2021. április 26-i ülésén megfogalmazott véleménye az AT.40346 SSA-kötvények ügyhöz kapcsolódó előzetes tiltó határozattervezetről – Ülés: audiokonferencia Skype for Business segítségével – Előadó: Észtország (
  1
  ) | 15 |
| 2021/C 418/10 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése az AT.40346 – SSA-kötvények ügyben (text s významom pre EHP) | 16 |
| 2021/C 418/11 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2021. április 28.) az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárásról (Ügyszám: AT.40346 – SSA Bonds)
  (az értesítés a C(2021) 2871. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 19 |
| 2021/C 418/12 | A Bizottság közleménye a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény vagy az ezen egyezmény szerződő felei közötti diagonális kumulációval kapcsolatos származási szabályokra vonatkozó jegyzőkönyvek alkalmazásáról | 24 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 418/05

Euroátváltási árfolyamok — 2021. október 14.

5

2021/C 418/06

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfőlénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2021. május 19-i ülésén megfogalmazott véleménye az AT.40324 Európai államkötvények ügyre vonatkozó előzetes határozattervezetről (
  1
  )

1

6

2021/C 418/07

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése – Ügyszám: AT.40324 – Európai államkötvények (
  1
  )

1

7

2021/C 418/08

A Bizottság határozatának összefoglalója (2021. május 20.) az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárásról (AT.40324. sz. ügy – Európai államkötvények)
  (az értesítés a C(2021)3489. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2021)3489. számú dokumentummal történt)

1

11

2021/C 418/09

A Versenykorlátozó Magatartásokkal és Erőfölénnyel Foglalkozó Tanácsadó Bizottság 2021. április 26-i ülésén megfogalmazott véleménye az AT.40346 SSA-kötvények ügyhöz kapcsolódó előzetes tiltó határozattervezetről – Ülés: audiokonferencia Skype for Business segítségével – Előadó: Észtország (
  1
  )

1

15

2021/C 418/10

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése az AT.40346 – SSA-kötvények ügyben (text s významom pre EHP)

16

2021/C 418/11

A Bizottság határozatának összefoglalója (2021. április 28.) az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárásról (Ügyszám: AT.40346 – SSA Bonds)
  (az értesítés a C(2021) 2871. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2021) 2871. számú dokumentummal történt)

1

19

2021/C 418/12

A Bizottság közleménye a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény vagy az ezen egyezmény szerződő felei közötti diagonális kumulációval kapcsolatos származási szabályokra vonatkozó jegyzőkönyvek alkalmazásáról

24

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 418/13 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10460 – DMK/Uuelzena/Niesky/Milchtrocknung Südhannover) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 33 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 418/14 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele. | 35 |
| 2021/C 418/15 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 44 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 418/13

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10460 – DMK/Uuelzena/Niesky/Milchtrocknung Südhannover) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

33

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2021/C 418/14

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

35

2021/C 418/15

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

44

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10462 – H&F/ZOOPLUS)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 418/01)

2021.10.5.-án/én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10462 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10462 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/2

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10427 – KKR/Telefónica/InfraCo)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 418/02)

2021.10.5.-án/én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10427 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10427 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/3

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10375 – ARCELORMITTAL/CONDESA TUBOS)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 418/03)

2021. október 11-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10375 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32021M10375 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

Európai Központi Bank

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/4

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KÖZLEMÉNYE A TARTALÉKKÉPZÉSI KÖTELEZETTSÉG MEGSÉRTÉSE ESETÉN KIRÓTT SZANKCIÓKRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNY VISSZAVONÁSÁRÓL

(2021/C 418/04)

A kötelező tartalékok Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendelet 7. cikkének (1) bekezdése többek között megállapítja, hogy ha valamely intézmény a rendelettel, és az azzal összefüggő európai központi banki (EKB) rendeletekkel vagy határozatokkal összhangban előírt tartalékképzési kötelezettséget nem, vagy csak részben tartja be, akkor az EKB szankciókat alkalmazhat. A szankciópolitika egyes elemeit a tartalékképzési kötelezettség megsértése esetén kirótt szankciókról szóló közleményben (1) tették közzé. Ezek az elemek átkerültek az (EU) 2021/1815 európai központi banki határozatba (EKB/2021/45) (2).

A közlemény (2000/C 39/04) 2021. november 3-i hatállyal visszavonásra kerül.

---

(1)  HL C 39., 2000.2.11., 3. o.

(2)  Az Európai Központi Bank (EU) 2021/1815 határozata (2021. október 7.) a tartalékképzési kötelezettség és a kapcsolódó kötelező tartalékképzési követelmények be nem tartása esetén alkalmazandó szankciók számításának módszeréről (EKB/2021/45) (HL L 367, 2021.10.15., 4 o.).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/5

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2021. október 14.

(2021/C 418/05)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1602 |
| JPY | Japán yen | 131,65 |
| DKK | Dán korona | 7,4406 |
| GBP | Angol font | 0,84618 |
| SEK | Svéd korona | 10,0138 |
| CHF | Svájci frank | 1,0686 |
| ISK | Izlandi korona | 149,60 |
| NOK | Norvég korona | 9,7928 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,387 |
| HUF | Magyar forint | 359,00 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5693 |
| RON | Román lej | 4,9500 |
| TRY | Török líra | 10,6104 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5644 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4361 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,0244 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6506 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5642 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 375,51 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 17,1620 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,4683 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5127 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 353,05 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8195 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,778 |
| RUB | Orosz rubel | 83,1225 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,524 |
| BRL | Brazil real | 6,3528 |
| MXN | Mexikói peso | 23,8458 |
| INR | Indiai rúpia | 87,3355 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1602

JPY

Japán yen

131,65

DKK

Dán korona

7,4406

GBP

Angol font

0,84618

SEK

Svéd korona

10,0138

CHF

Svájci frank

1,0686

ISK

Izlandi korona

149,60

NOK

Norvég korona

9,7928

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,387

HUF

Magyar forint

359,00

PLN

Lengyel zloty

4,5693

RON

Román lej

4,9500

TRY

Török líra

10,6104

AUD

Ausztrál dollár

1,5644

CAD

Kanadai dollár

1,4361

HKD

Hongkongi dollár

9,0244

NZD

Új-zélandi dollár

1,6506

SGD

Szingapúri dollár

1,5642

KRW

Dél-Koreai won

1 375,51

ZAR

Dél-Afrikai rand

17,1620

CNY

Kínai renminbi

7,4683

HRK

Horvát kuna

7,5127

IDR

Indonéz rúpia

16 353,05

MYR

Maláj ringgit

4,8195

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,778

RUB

Orosz rubel

83,1225

THB

Thaiföldi baht

38,524

BRL

Brazil real

6,3528

MXN

Mexikói peso

23,8458

INR

Indiai rúpia

87,3355

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/6

---

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfőlénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2021. május 19-i ülésén megfogalmazott véleménye az AT.40324 Európai államkötvények ügyre vonatkozó előzetes határozattervezetről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 418/06)

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a határozattervezet tárgyát képező versenyellenes magatartás az európai államkötvények EGT-n belüli elsődleges és másodlagos piacán valósult meg, és az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke értelmében vállalkozások közötti megállapodásnak és/vagy összehangolt magatartásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a határozattervezet tárgyát képező versenyellenes magatartás az európai államkötvények EGT-n belüli elsődleges és másodlagos piacán valósult meg, és az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke értelmében vállalkozások közötti megállapodásnak és/vagy összehangolt magatartásnak minősül.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a megállapodások és/vagy összehangolt magatartás célja a versenynek az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti korlátozása volt. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a megállapodások és/vagy összehangolt magatartás célja a versenynek az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti korlátozása volt.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság értékelésével a jogsértés időtartamát illetően. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság értékelésével a jogsértés időtartamát illetően.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság határozattervezetével a jogsértés megállapítása céljából megjelölt címzettek tekintetében, beleértve azt a két címzettet is, amelyek esetében a Bizottság elévülésre tekintettel nem szabhat ki bírságot. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság határozattervezetével a jogsértés megállapítása céljából megjelölt címzettek tekintetében, beleértve azt a két címzettet is, amelyek esetében a Bizottság elévülésre tekintettel nem szabhat ki bírságot.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság határozattervezetével a bírságok kiszabása tekintetében. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság határozattervezetével a bírságok kiszabása tekintetében.

| 6. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal az árbevétel helyettesítő értékének kiszámítását illetően, amelynek révén a jelen ügyben alkalmazhatóvá válik az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló 2006. évi iránymutatás. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal az árbevétel helyettesítő értékének kiszámítását illetően, amelynek révén a jelen ügyben alkalmazhatóvá válik az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló 2006. évi iránymutatás.

| 7. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal a bírságok mértékének a 2006. évi engedékenységi közleménynek megfelelő csökkentését illetően. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal a bírságok mértékének a 2006. évi engedékenységi közleménynek megfelelő csökkentését illetően.

| 8. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal a bírságok végső összegét illetően. |
| --- | --- |

8.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal a bírságok végső összegét illetően.

| 9. | A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét. |
| --- | --- |

9.

A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét.

---

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/7

---

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése (1)

Ügyszám: AT.40324 – Európai államkötvények

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 418/07)

1.

| — | Bank of America, |
| --- | --- |

—

Bank of America,

| — | Natixis, |
| --- | --- |

—

Natixis,

| — | Nomura, |
| --- | --- |

—

Nomura,

| — | RBS/NatWest, |
| --- | --- |

—

RBS/NatWest,

| — | UBS, |
| --- | --- |

—

UBS,

| — | UniCredit, valamint |
| --- | --- |

—

UniCredit, valamint

| — | WestLB/Portigon (2). |
| --- | --- |

—

WestLB/Portigon (2).

2.

Az ügy azt követően indult, hogy az RBS/NatWest 2015. július 29-én bírság alóli mentességre vonatkozó kérelmet nyújtott be. Az RBS/NatWest 2016. január 27-én feltételes mentességet kapott. 2016. június 29-én, illetve szeptember 30-án a UBS és a Natixis az engedékenységi közlemény (3) alapján bírságcsökkentést kért.

Kifogásközlés

Kifogásközlés

| 3. | 2019. január 31-i határozatával a Bizottság a 773/2004/EK rendelet (4) 2. cikkének (1) bekezdése alapján eljárást indított, és kifogásközlést fogadott el. A kifogásközlésről 2019. február 4-én értesítette az érintett vállalkozásokat képviselő jogi személyeket (5), valamint egy további vállalkozást (6). |
| --- | --- |

3.

2019. január 31-i határozatával a Bizottság a 773/2004/EK rendelet (4

5

6

Iratbetekintés

Iratbetekintés

| 4. | Iratbetekintésre elektronikus adathordozó formájában 2019. február 1-je és 4-e között, valamint a Versenypolitikai Főigazgatóság helyiségeiben 2019. február 7-e és 22-e között nyílt lehetőség. |
| --- | --- |

4.

Iratbetekintésre elektronikus adathordozó formájában 2019. február 1-je és 4-e között, valamint a Versenypolitikai Főigazgatóság helyiségeiben 2019. február 7-e és 22-e között nyílt lehetőség.

| 5. | 2019. május 2-án a Nomura a 2011/695/EU határozat 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően indokolással ellátott kérelmet nyújtott be a meghallgatási tisztviselőhöz. Ebben további hozzáférést kért az aktában szereplő olyan, több féltől származó adatokat tartalmazó dokumentumokhoz, amelyek megalapozhatják vagy befolyásolhatják azt a módszert, amellyel a Bizottság az esetleges bírságok megállapításakor kiindulópontként szolgáló, árbevételt helyettesítő értéket számítja ki (7). A meghallgatási tisztviselő közreműködését követően a releváns információszolgáltatók szűkítették a bizalmas kezelés iránti igényeiket azon dokumentumokkal kapcsolatban, amelyekhez a Nomura további hozzáférést kért. A Versenypolitikai Főigazgatóság 2019. június 26-án valamennyi fél rendelkezésére bocsátotta az érintett dokumentumok felülvizsgált, betekinthető változatát. Csak két fél nyújtott be írásbeli észrevételeket a felülvizsgált nem bizalmas dokumentumokkal kapcsolatban, amelyek a Nomura kiegészítő hozzáférés iránti kérelmének eredményeként mindegyik fél rendelkezésére álltak. |
| --- | --- |

5.

2019. május 2-án a Nomura a 2011/695/EU határozat 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően indokolással ellátott kérelmet nyújtott be a meghallgatási tisztviselőhöz. Ebben további hozzáférést kért az aktában szereplő olyan, több féltől származó adatokat tartalmazó dokumentumokhoz, amelyek megalapozhatják vagy befolyásolhatják azt a módszert, amellyel a Bizottság az esetleges bírságok megállapításakor kiindulópontként szolgáló, árbevételt helyettesítő

7

A kifogásközlésre való válaszadásra kitűzött határidő meghosszabbítása

A kifogásközlésre való válaszadásra kitűzött határidő meghosszabbítása

| 6. | A Versenypolitikai Főigazgatóság kezdetben nyolc hetes határidőt biztosított a feleknek a kifogásközlésre adott írásbeli válaszra. Több kérést követően a Versenypolitikai Főigazgatóság öt fél esetében meghosszabbította az alkalmazandó határidőket (8). A meghallgatási tisztviselőhöz nem érkezett további hosszabbítás iránti kérelem. |
| --- | --- |

6.

A Versenypolitikai Főigazgatóság kezdetben nyolc hetes határidőt biztosított a feleknek a kifogásközlésre adott írásbeli válaszra. Több kérést követően a Versenypolitikai Főigazgatóság öt fél esetében meghosszabbította az alkalmazandó határidőket (8

| 7. | Valamennyi fél a Versenypolitikai Főigazgatóság által kitűzött (meghosszabbított) határidőn belül válaszolt a kifogásközlésre. |
| --- | --- |

7.

Valamennyi fél a Versenypolitikai Főigazgatóság által kitűzött (meghosszabbított) határidőn belül válaszolt a kifogásközlésre.

Szóbeli meghallgatás

Szóbeli meghallgatás

| 8. | Valamennyi fél részt vett a 2019. október 22. és 24. között tartott szóbeli meghallgatáson. |
| --- | --- |

8.

Valamennyi fél részt vett a 2019. október 22. és 24. között tartott szóbeli meghallgatáson.

A bírságszámolási módszertanról szóló levél és a tényállást közlő levél

A bírságszámolási módszertanról szóló levél és a tényállást közlő levél

| 9. | 2020. november 6-án (9) és 26-án (10) Vestager ügyvezető alelnök és versenypolitikai biztos levelet küldött azoknak a feleknek, amelyekre bírság szabható ki (11), és további részleteket közölt a bírságszámolási módszertanról, különös tekintettel az egyes vállalkozások esetében az árbevétel helyettesítő értékének tervezett egyedi számítására és annak eredményére (a továbbiakban: a bírságszámolási módszertanról szóló levél). A Versenypolitikai Főigazgatóság 2020. december 9-én és 10-én e-mailben további tájékoztatást nyújtott e feleknek a bírságszámolási módszertanról (12). |
| --- | --- |

9.

2020. november 6-án (9

10

11

helyettesítő

12

| 10. | 2020. november 12-én a felek tényállást közlő levelet (a továbbiakban: a tényállást közlő levél) is kaptak, amely alapján véleményt nyilváníthattak a kifogásközlésben (és annak mellékletében) szereplő egyes kapcsolatfelvételekre vonatkozó ténybeli kiegészítésekről és helyesbítésekről. Ugyanezen a napon a felek e-mailben (megújított) hozzáférést kaptak a Bizottság vizsgálati aktájában szereplő, alapul szolgáló bizonyítékok hozzáférhető változatához (13). |
| --- | --- |

10.

2020. november 12-én a felek tényállást közlő levelet (a továbbiakban: a tényállást közlő levél) is kaptak, amely alapján véleményt nyilváníthattak a kifogásközlésben (és annak mellékletében) szereplő egyes kapcsolatfelvételekre vonatkozó ténybeli kiegészítésekről és helyesbítésekről. Ugyanezen a napon a felek e-mailben (megújított) hozzáférést kaptak a Bizottság vizsgálati aktájában szereplő, alapul szolgáló bizonyítékok hozzáférhető változatához (13

| 11. | A Versenypolitikai Főigazgatóság eredetileg 20 munkanapos határidőt biztosított a feleknek a fenti két levéllel kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

11.

A Versenypolitikai Főigazgatóság eredetileg 20 munkanapos határidőt biztosított a feleknek a fenti két levéllel kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| 12. | Kérelemre a Versenypolitikai Főigazgatóság meghosszabbította a bírságolás módszertanáról szóló levéllel és a tényállást közlő levéllel kapcsolatos észrevételek megtételére vonatkozó határidőket (14). A meghallgatási tisztviselőhöz nem érkezett további hosszabbítás iránti kérelem. |
| --- | --- |

12.

Kérelemre a Versenypolitikai Főigazgatóság meghosszabbította a bírságolás módszertanáról szóló levéllel és a tényállást közlő levéllel kapcsolatos észrevételek megtételére vonatkozó határidőket (14

| 13. | A Versenypolitikai Főigazgatóság által 2020 decemberében és 2021 januárjában kitűzött (meghosszabbított) határidőn belül négy fél nyújtotta be észrevételeit a bírságszámolási módszertanról szóló levéllel kapcsolatban, öt fél pedig a tényállást közlő levéllel kapcsolatban (15). Négy fél többek között azzal érvelt, hogy sérült a védelemhez való joga, mivel a tényállást közlő levélben közölt információkat – és a felek közül kettő szerint a bírságszámolási módszertanról szóló levélben közölt információkat is – kiegészítő kifogásközlésbe kellett volna foglalni, amely lehetővé tette volna a felek számára, hogy szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

13.

A Versenypolitikai Főigazgatóság által 2020 decemberében és 2021 januárjában kitűzött (meghosszabbított) határidőn belül négy fél nyújtotta be észrevételeit a bírságszámolási módszertanról szóló levéllel kapcsolatban, öt fél pedig a tényállást közlő levéllel kapcsolatban (15

| 14. | A tényállást közlő levélben foglalt információkat illetően, amelyek egyes felek megítélése szerint módosították a kifogásközlést, illetve az abban foglalt jogi értékelést, a határozattervezet azzal érvel, hogy a tényállást közlő levél nem fogalmazott meg új kifogásokat (16), és más módon sem változtatta meg a jogsértés kifogásközlésben leírt jellegét. A tényállást közlő levél különösen nem módosította érdemben a kapcsolatfelvételek kifogásközlésben ismertetett kategóriáit vagy típusait, illetve azok jogi minősítését, amely szerint a kapcsolatfelvételek együttesen egy közös versenyellenes célt szolgáló átfogó terv részét képezik, és ezáltal egységes és folytatólagos jogsértést alkotnak. A felekkel a tényállást közlő levélben közölt helyesbítések inkább bizonyos bizonyítékok elejtésével tekinthetők egyenértékűnek, azzal együtt, hogy lehetővé teszik a felek számára az olyan új tényállás felvételével kapcsolatos meghallgatásukat, amelyet a kifogásközlés még nem említett (17) a kapcsolatfelvételek ott leírt konkrét (egyéb) kategóriáit vagy típusait alátámasztó bizonyítékként. Mindenesetre a felek számára kevésbé nehézkesnek tűnik a meghallgatáshoz való joguk gyakorlása a tényállást közlő levélben bemutatott, a kifogásközlés időpontjában már tudomásukra jutott bizonyítékok tekintetében, amelyeket így már megismerhettek (18), mint a kifogásközlésben még nem említett dokumentumok vagy bizonyítékok tekintetében. |
| --- | --- |

14.

A tényállást közlő levélben foglalt információkat illetően, amelyek egyes felek megítélése szerint módosították a kifogásközlést, illetve az abban foglalt jogi értékelést, a határozattervezet azzal érvel, hogy a tényállást közlő levél nem fogalmazott meg új kifogásokat (16

17

18

| 15. | A bírságszámolási módszertanról szóló levélben közölt információkat illetően a határozattervezetben említett módon a Törvényszék Campine-ügyben hozott ítélete (19) alátámasztja azt az álláspontot, hogy a kifogásközlés szakaszában a Bizottság nem volt köteles végleges döntést hozni az általa alkalmazni kívánt bírságok összegének meghatározására szolgáló végleges módszertanról, továbbá hogy a bírságszámolási módszertan bemutatása kiegészítő kifogásközlés helyett levélben is pontosítható. |
| --- | --- |

15.

A bírságszámolási módszertanról szóló levélben közölt információkat illetően a határozattervezetben említett módon a Törvényszék Campine-ügyben hozott ítélete (19

| 16. | Tekintettel a határozattervezetben szereplő magyarázatokra és a feleknek a bírságszámolási módszertanról szóló levélre és a tényállást közlő levélre adott válaszaival kapcsolatos fenti megfontolásokra, valamint arra a tényre, hogy a szóbeli meghallgatáshoz mindaddig nem fűződik alapvető jog, amíg az álláspontokat írásban is hatékonyan ismertetni lehet (20), és tekintettel arra, hogy a 773/2004/EK rendelet 12. cikke csak a kifogásközlést követő szóbeli meghallgatáshoz való jogot írja elő, az a következtetés vonható le, hogy a második szóbeli meghallgatás jogilag nem volt indokolt. |
| --- | --- |

16.

Tekintettel a határozattervezetben szereplő magyarázatokra és a feleknek a bírságszámolási módszertanról szóló levélre és a tényállást közlő levélre adott válaszaival kapcsolatos fenti megfontolásokra, valamint arra a tényre, hogy a szóbeli meghallgatáshoz mindaddig nem fűződik alapvető jog, amíg az álláspontokat írásban is hatékonyan ismertetni lehet (20

A Bank of America által felvetett egyéb eljárási kérdések

A Bank of America által felvetett egyéb eljárási kérdések

| 17. | 2021. április 15-én a Bank of America panaszt nyújtott be a meghallgatási tisztviselőhöz. Előadta, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóság egy 2021. március 16-i informális találkozón arról tájékoztatta, hogy a továbbiakban nem veszi figyelembe a Bank of America állítólagos jogsértő magatartásának egy bizonyos elemét. A Bank of America azzal érvelt, hogy ha a Bizottság ezen az alapon szándékozik eljárni az ellene indított ügyben, akkor az ügy „jelentősen eltérne a kifogásközlésben foglaltaktól”, és hogy a Bank of America számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy írásbeli és szóbeli észrevételeket tegyen e „felülvizsgált állításokkal” kapcsolatban. A Bank of America azt kérte, hogy a meghallgatási tisztviselő e tekintetben utasítsa a Versenypolitikai Főigazgatóságot. |
| --- | --- |

17.

2021. április 15-én a Bank of America panaszt nyújtott be a meghallgatási tisztviselőhöz. Előadta, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóság egy 2021. március 16-i informális találkozón arról tájékoztatta, hogy a továbbiakban nem veszi figyelembe a Bank of America állítólagos jogsértő magatartásának egy bizonyos elemét. A Bank of America azzal érvelt, hogy ha a Bizottság ezen az alapon szándékozik eljárni az ellene indított ügyben, akkor az ügy „jelentősen eltérne a kifogásközlésben foglaltaktól”, és hogy a Bank of America számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy írásbeli és szóbeli észrevételeket tegyen e „felülvizsgált állításokkal” kapcsolatban. A Bank of America azt kérte, hogy a meghallgatási tisztviselő e tekintetben utasítsa a Versenypolitikai Főigazgatóságot.

| 18. | A meghallgatási tisztviselő 2021. április 16-án kelt válaszában kifejtette, hogy a Bank of America arra irányuló kérelme, hogy a meghallgatási tisztviselő bizonyos intézkedések meghozatalára utasítsa a Versenypolitikai Főigazgatóságot, nem tartozik a 2011/695/EU határozat egyik olyan rendelkezésének hatálya alá sem, amely a meghallgatási tisztviselő döntéshozatali jogkörét biztosítja, és így a meghallgatási tisztviselő nem jogosult a Bank of America által kért döntések elfogadására. Ezt követően a Bank of America lényegében ugyanezeket az érveket ismételte meg a Versenypolitikai Főigazgatósággal való további kapcsolattartás során (21). A meghallgatási tisztviselő lényegében úgy véli, hogy megalapozatlan a Bank of America álláspontja, amely szerint az értékelésben a Versenypolitikai Főigazgatóság által közölt változás sérti a Bank of America meghallgatáshoz való jogát. Az, hogy a határozattervezet, valamint a Bank of America által a kifogásközlésre adott válaszában kifejtett érvelés a Bank of America egységes és folytatólagos jogsértésért fennálló, a kifogásközlésben előzetesen megállapított egyedi felelősségének csökkentését vonja maga után, nem jelenti a meghallgatáshoz való jog megsértését. |
| --- | --- |

18.

A meghallgatási tisztviselő 2021. április 16-án kelt válaszában kifejtette, hogy a Bank of America arra irányuló kérelme, hogy a meghallgatási tisztviselő bizonyos intézkedések meghozatalára utasítsa a Versenypolitikai Főigazgatóságot, nem tartozik a 2011/695/EU határozat egyik olyan rendelkezésének hatálya alá sem, amely a meghallgatási tisztviselő döntéshozatali jogkörét biztosítja, és így a meghallgatási tisztviselő nem jogosult a Bank of America által kért döntések elfogadására. Ezt követően a Bank of America lényegében ugyanezeket az érveket ismételte meg a Versenypolitikai Főigazgatósággal való további kapcsolattartás során (21

A határozattervezet

A határozattervezet

| 19. | A kifogásközléshez képest i. a kifogásközlés egyik címzettje elegendő bizonyíték hiányában nem szerepel a határozattervezet címzettjei között; valamint ii. az egységes és folytatólagos jogsértés teljes időtartama a határozattervezetben két hónappal és négy nappal lerövidült (az egyes érintett vállalkozásokhoz kapcsolódó jogsértési időszakok ennek megfelelően, de legfeljebb öt hónappal és 16 nappal lettek rövidebbek). |
| --- | --- |

19.

A kifogásközléshez képest i. a kifogásközlés egyik címzettje elegendő bizonyíték hiányában nem szerepel a határozattervezet címzettjei között; valamint ii. az egységes és folytatólagos jogsértés teljes időtartama a határozattervezetben két hónappal és négy nappal lerövidült (az egyes érintett vállalkozásokhoz kapcsolódó jogsértési időszakok ennek megfelelően, de legfeljebb öt hónappal és 16 nappal lettek rövidebbek).

| 20. | A 2011/695/EU határozat 16. cikkének megfelelően a meghallgatási tisztviselő megvizsgálta, hogy a határozattervezet csak olyan kifogásokat érint-e, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk ismertetésére, és ezt megerősítő következtetésre jutott. |
| --- | --- |

20.

A 2011/695/EU határozat 16. cikkének megfelelően a meghallgatási tisztviselő megvizsgálta, hogy a határozattervezet csak olyan kifogásokat érint-e, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk ismertetésére, és ezt megerősítő következtetésre jutott.

| 21. | A fentiekre tekintettel a meghallgatási tisztviselő úgy véli, hogy ebben az ügyben tiszteletben tartották az eljárásban részt vevő felek eljárási jogainak hatékony gyakorlását. |
| --- | --- |

21.

A fentiekre tekintettel a meghallgatási tisztviselő úgy véli, hogy ebben az ügyben tiszteletben tartották az eljárásban részt vevő felek eljárási jogainak hatékony gyakorlását.

Brüsszelben, 2021. május 20-én.

Dorothe DALHEIMER

---

(1)  A meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról szóló, 2011. október 13-i 2011/695/EU európai bizottsági elnöki határozat (HL L 275., 2011.10.20., 29. o.) (a továbbiakban: 2011/695/EU határozat) 16. cikke szerint.

1

(2)  Vállalkozásonként csoportosítva az érintett jogi személyek a következők: Bank of America, National Association és Bank of America Corporation (a továbbiakban együttesen, a megfelelő vállalkozással azonos értelemben: Bank of America); Natixis S.A. (a továbbiakban: Natixis); Nomura International plc és Nomura Holdings, Inc. (a továbbiakban együttesen, a megfelelő vállalkozással azonos értelemben: Nomura); The Royal Bank of Scotland Group plc, NatWest Markets Plc és NatWest Markets N.V. (a továbbiakban együttesen, a megfelelő vállalkozással azonos értelemben: RBS/NatWest); UBS Group AG és UBS AG (a továbbiakban együttesen, a megfelelő vállalkozással azonos értelemben: UBS); UniCredit S.p.A. és UniCredit Bank AG (a továbbiakban együttesen, a megfelelő vállalkozással azonos értelemben: UniCredit); valamint Portigon AG (korábban WestLB AG, a továbbiakban: WestLB/Portigon).

2

(3)  Bizottsági közlemény a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről (HL C 298., 2006.12.8., 17. o.).

3

(4)  A Bizottság 773/2004/EK rendelete (2004. április 7.) a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról (HL L 123., 2004.4.27., 18. o.).

4

(5)  Lásd a fenti 2. lábjegyzetet.

5

(6)  A kifogásközlés rögzítette, hogy a Bank of America és a Natixis nem sújtható bírsággal, mivel a kifogásközlésben ismertetett magatartásuk kívül esik a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott szabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.) 25. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és (2) bekezdésében meghatározott elévülési időn. Az 1/2003/EK rendelet (11) preambulumbekezdése szerint a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése alapján a múltbeli jogsértést megállapító határozatot hozhat akkor is, ha nem szab ki bírságot.

6

(7)  A kifogásközlésben a Bizottság jelezte, hogy bár „a bírságokról szóló iránymutatásban meghatározott módszert kívánja alkalmazni”, mivel az európai államkötvények után nem keletkezik a szokásos értelemben vett árbevétel, a Bizottság a bírságok meghatározásának kiindulópontjaként a kereskedett európai államkötvények évesített névértékén alapuló, egy bizonyos korrekciós tényezővel diszkontált értékkel helyettesítené az árbevételt.

7

helyettesítené

(8)  A kifogásközléssel kapcsolatos meghosszabbított válaszadási határidők 2019. április 23. és május 15. között változtak.

8

(9)  A Nomura, az RBS/NatWest, az UBS, az UniCredit és egy másik vállalkozás tekintetében.

9

(10)  A WestLB/Portigon tekintetében.

10

(11)  Lásd a fenti 6. lábjegyzetet.

11

(12)  A további tájékoztatást a Nomura 2020. december 2-án a Versenypolitikai Főigazgatósághoz intézett, a bírságszámolási módszertan részletesebb ismertetése iránti kérelme indokolta.

12

(13)  A Bizottság előzőleg egy kivételével minden dokumentumot hozzáférhetővé tett a kifogásközlés elfogadását követően biztosított iratbetekintéssel összefüggésben.

13

(14)  2020. november 24-én a felek közül kettő külön beadványt nyújtott be a Versenypolitikai Főigazgatósághoz eljárási jogaik kapcsán, a bírságszámolási módszertanról szóló levéllel, valamint a tényállást közlő levéllel összefüggésben.

14

(15)  Ezeket az észrevételeket a tanácsadó bizottság ülését megelőzően továbbították a versenypolitikáért felelős biztos kabinetjének, a Versenypolitikai Főigazgatóság szervezetének, az üggyel foglalkozó többi bizottsági szolgálatnak, beleértve a meghallgatási tisztviselőt is, valamint a tagállamok illetékes hatóságainak.

15

(16)  A Törvényszék 2012. május 24-i ítélete, MasterCard és társai kontra Bizottság, T-111/08, EU:T:2012:260, 266. pont. Lásd még: a Törvényszék 2015. szeptember 9-i ítélete, Panasonic kontra Bizottság, T-82/13, EU:T:2015:612, 50. pont.

16

(17)  A Törvényszék 2020. október 5-i ítélete, HeidelbergCement AG és Schwenk Zement KG kontra Bizottság, T-380/17, EU:T:2020:471, 636. pont.

17

(18)  A határozattervezet azt is megemlíti, hogy maguk a felek már azonosították a tényállást közlő levélben a felekkel közölt helyesbítések többségét.

18

(19)  2019. november 7-i ítélet, Campine és Campine Recycling kontra Bizottság, T-240/17, EU:T:219:778, 355–360. pont.

19

(20)  Lásd: az Emberi Jogok Európai Bíróságának 2006. november 23-i ítélete, Jussila kontra Finnország, (73053/01. sz. kérelem), 40–49. pont; 2007. április 19-i ítélete, Vilho Eskelinen és társai kontra Finnország, (63235/00. sz. kérelem), 72–75. pont; 2018. október 23-i ítélete, Produkcija Plus Storitveno podjetje d.o.o. kontra Szlovénia, (47072/15. sz. kérelem), 54. pont; valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának 2012. március 13-i határozata, Bouygues Telecom kontra Franciaország, (2324/08. sz. kérelem), 69–71. pont; továbbá a C-462/18 P. sz., Troszczynski kontra Parlament ügyben hozott végzés (EU:C:2019:239), 52–55. pont, a C-330/18 P. sz., Gollnisch kontra Parlament ügyben hozott végzés (EU:C:2019:240), 60–61. pont; a T-174/12. és T-80/13. sz., Syrian Lebanese Commercial Bank kontra Tanács ügyben hozott ítélet (EU:T:2014:52), 147. pont; a C-154/14 P. sz., Wahl főtanácsnok SKW Stahl-Metallurgie kontra Bizottság ügyre vonatkozó indítványának (EU:C:2015:543), 49. és 58. pont; a T-185/18. sz., Lucchini kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:T:2019:298), 49. pont; valamint a T-380/17. sz., HeidelbergCement és Schwenk Zement kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:T:2020:471), 634. pont.

20

(21)  2021. május 5-én újabb informális kapcsolatfelvételre került sor a Bank of America és a Versenypolitikai Főigazgatóság között, amelyet követően a Bank of America 2021. május 7-én levelet küldött a Versenypolitikai Főigazgatóságnak, valamint másolatban a meghallgatási tisztviselőnek, amelyben ismét felvetette a kérdést.

21

---

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/11

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2021. május 20.)

az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárásról

(AT.40324. sz. ügy – Európai államkötvények)

(az értesítés a C(2021)3489. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol és a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 418/08)

A Bizottság 2021. május 20-án határozatot fogadott el egy, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 101. cikke és az Európai Gazdasági Térséget létrehozó megállapodás (a továbbiakban: EGT-megállapodás) 53. cikke szerinti eljárásról. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet 30. cikkének (1)
  bekezdésében foglalt rendelkezések alapján a Bizottság ezúton közzéteszi a felek nevét, a határozat lényegét és a kiszabott büntetéseket, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkaik védelmére vonatkozó jogos érdekét. A határozat szövegének betekinthető változata megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján az alábbi címen: http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   BEVEZETÉS

| (1) | A határozat címzettjei részt vettek a Szerződés 101. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének egyszeri és folyamatos megsértésében. A jogsértés (kartell) célja a verseny korlátozása és/vagy torzítása volt az európai államkötvények ágazatában. |
| --- | --- |

(1)

2.   AZ ELJÁRÁS

| (2) | A Bizottság 2015. július 29-én vizsgálatot indított az RBS (jelenleg NatWest) által az engedékenységi program (2) keretében benyújtott mentességi kérelem alapján. A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése alapján információkérést intézett különböző bankokhoz, amelyek közül kettő, az UBS és a Natixis az engedékenységi program keretében bírságcsökkentést kért. Az engedékenységet kérelmezők önkéntes együttműködése mellett a vizsgálat az abban érintett bankokhoz intézett további információkérésekre támaszkodott. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | A Bizottság 2019. január 31-én eljárást indított az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése alapján, és kifogásközlést adott ki, amelyre a címzettek írásban, valamint szóbeli meghallgatásuk során szóban válaszoltak. Ezt követően a Bizottság újabb információkérést, tényállást közlő levelet, valamint a jelen ügyben az árbevételt helyettesítő érték számítását ismertető levelet küldött. Valamennyi érintett fél benyújtotta észrevételeit. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | A Bizottság konzultált a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal, amely kedvező véleményt nyilvánított. A meghallgatási tisztviselő zárójelentést is kiadott. A Bizottság 2021. május 20-án elfogadta a szóban forgó határozatot. |
| --- | --- |

(4)

3.   VERSENYELLENES MAGATARTÁS

| (5) | A jogsértés az európai államkötvények elsődleges és másodlagos piacán közel öt évig folytatott kartelltevékenységhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Az európai államkötvények az euróövezeti tagállamok központi kormányzatai által euróban kibocsátott államkötvények. Az európai államkötvény a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok egyik típusa, amely lehetővé teszi az európai kormányok számára, hogy pénzeszközökhöz jussanak kiadásaik vagy beruházásaik finanszírozására, vagy fennálló adósságuk refinanszírozására. Az európai államkötvény lehetővé teszi, hogy a kötvényt kibocsátó állam (a kibocsátó) meghatározott időre (a lejárat napjáig) pénzt (a tőkeösszeget) vegyen kölcsön a befektetőktől. Ennek fejében a kormányzat fix vagy változó kamatot fizet (a kamatszelvény szerint) a kötvényt mindenkor birtokló befektetőnek, majd a tőkeösszeget visszafizeti annak a befektetőnek, aki a kötvényt a lejáratkor birtokolja. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Az európai államkötvényeket az elsődleges piacon bocsátják ki, majd a másodlagos piacon forgalmazzák. A kormányzatok a kötvénykibocsátás feladatával a pénzügyminisztériumukat, konkrétabban pedig az államadósság-kezelő hivatalukat bízzák meg. Ezek az európai államkötvényeket aukció (pályázat) útján, vagy szindikálás (zárt körű kibocsátás) útján kínálhatják és hozhatják forgalomba. Az elsődleges kereskedők a kötvényeket az elsődleges piacon vásárolják meg, majd azokat a másodlagos piacon ügyfeleik részére forgalmazzák. A másodlagos piacon a kötvények kereskedelme kereskedők között, valamint köztük és más intézményi befektetők között zajlik. A nagy befektetési bankok európai államkötvényekkel foglalkozó részlege jellemzően valamennyi európai államkötvénnyel kereskedik, kibocsátási dátumtól, tőkeösszegtől és lejárattól függetlenül. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | 2007 januárja és 2011 novembere között az európai államkötvényekkel kereskedők egy csoportja személyesen, telefonon, azonnali üzeneteken és állandó csevegőszobákon keresztül szoros kapcsolatban állt egymással. Az állandó csevegőszobák olyan többoldalú találkozók, amelyeken a résztvevők fizikailag nincsenek jelen, és egymással nem szóban, hanem úgy kommunikálnak, hogy azonnali üzeneteket küldenek a csoportnak, amelyek mindenki számára hozzáférhetők, és amelyekre mindenki reagálhat. Az állandó csevegőszoba folyamatos konferencia, amelyen a részvétel meghíváshoz kötött, a meghívott résztvevők viszont mindegyik beszélgetéshez annak teljes terjedelmében automatikusan hozzáférnek. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | 2007 elején egy négy kereskedőből álló csoport két állandó csevegőszobát indított, amely különösen fontos volt a kartell keretében folytatott információcsere szempontjából. A csoport tagjai a kezdetektől fogva, a teljes vizsgált időszakban folyamatosan hozzáfértek mindkét csevegőszobához, még akkor is, amikor munkáltatóváltás miatt a hozzáférésüket technikailag meg kellett újítaniuk. Ezek a kereskedők a kölcsönös kapcsolattartásban annak teljes időtartama során részt vettek. Saját bankjuktól vagy más bankoktól más kereskedőket is meghívtak valamelyik vagy mindkét csevegőszobába. E kereskedők tehát – még ha korlátozottabb mértékben és rövidebb ideig is – szintén részt vettek a jogsértésben. E kereskedők magatartása az őket foglalkoztató bankok felelősségével járt, amelyeknek a nevében kereskedtek. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Az állandó csevegőszobákban rendszeresen, esetenként naponta sor került kapcsolatfelvételre, különösen az európai államkötvények aukciójakor. A kommunikáció hosszú ideig, egész nap vagy akár több napig is tarthatott. A kereskedők szakzsargont, rövidítéseket, beceneveket és kódszavakat használtak. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | A Bizottság e határozat meghozatala céljából a megállapodások és összehangolt magatartások alábbi négy, egymással összefüggő és részben egymást átfedő csoportjába sorolta a kapcsolatfelvételeket:






  a) | a másodlagos piacon érvényes ár befolyásolására tett kísérletek az elsődleges piacon tanúsított magatartás függvényében; |
| --- | --- | --- |

(11)

a)

a másodlagos piacon érvényes ár befolyásolására tett kísérletek az elsődleges piacon tanúsított magatartás függvényében;

| b) | az elsődleges piacon történő ajánlattétel összehangolására tett kísérletek; |
| --- | --- |

b)

az elsődleges piacon történő ajánlattétel összehangolására tett kísérletek;

| c) | az elsődleges piaci túllicitálás szintjének összehangolására tett kísérletek; |
| --- | --- |

c)

az elsődleges piaci túllicitálás szintjének összehangolására tett kísérletek;

| d) | egyéb érzékeny információk cseréje, beleértve i. az európai államkötvények másodlagos piacokon bonyolított egyedi ügyleteiben részt vevő partnerekhez kapcsolódó árazási elemeket, pozíciókat és/vagy volument és stratégiákat; ii. az államadósság-kezelő hivatalnak adott egyedi ajánlásokat; valamint iii. a szindikált ügyletek árképzésének időzítését. |
| --- | --- |

d)

egyéb érzékeny információk cseréje, beleértve i. az európai államkötvények másodlagos piacokon bonyolított egyedi ügyleteiben részt vevő partnerekhez kapcsolódó árazási elemeket, pozíciókat és/vagy volument és stratégiákat; ii. az államadósság-kezelő hivatalnak adott egyedi ajánlásokat; valamint iii. a szindikált ügyletek árképzésének időzítését.

| (12) | E kapcsolatfelvételek során a kereskedők bizalmas üzleti adatok cseréjével tájékozódtak egymás magatartásáról és stratégiáiról az európai államkötvények elsődleges piaci megszerzésére, valamint másodlagos piaci kereskedelmére vonatkozóan. Az információcserék lehetővé tették számukra, hogy egymáshoz igazítsák és/vagy összehangolják magatartásukat, és segítsék egymást abban, hogy versenyelőnyhöz jussanak az európai államkötvények kibocsátása, forgalomba hozatala és kereskedelme során. A kicserélt releváns információk között szerepeltek az árakra, a mennyiségekre és a kereskedési pozíciókra vonatkozó információk: a közelmúltban forgalmazott vagy a másodlagos piacon kínált kötvények középárfolyamai, hozamgörbéi és felárai, az aukciókon megvásárolni kívánt mennyiségek, az aukciókon tett ajánlatokra, valamint a túllicitálás szintjére és stratégiáira vonatkozó információk stb. A versenytársak sok esetben pontos és üzleti szempontból érzékenyek információkat cseréltek egymással, amelyek relevánsak voltak a döntéshozataluk szempontjából, és lehetővé tették számukra kereskedési stratégiáik megfelelő kiigazítását. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Az együttműködéssel a csoporthoz tartozó kereskedők általános célja az volt, hogy az európai államkötvények kibocsátásával és/vagy kereskedésével kapcsolatos nagyobb átláthatóság és kisebb bizonytalanság révén segítsék egymást piaci tevékenységük során, más piaci szereplők, bankok, ügyfeleik, illetve az államadósság-kezelő hivatalok kárára tudatosan kiiktatva a verseny kockázatait. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | A versenyellenes kapcsolatfelvételek egymást kiegészítő jelleggel összekapcsolódtak. Az olyan objektív elemekre tekintettel, mint a kapcsolatfelvételek tartalma és gyakorisága, az érintett termék, az alkalmazott módszerek, a megvalósítás mintázata, az időtartam és az érintett szereplők köre, a kapcsolatfelvételek egységes és folytatólagos jogsértést valósítottak meg, amely az európai államkötvények ágazatán belüli verseny korlátozására irányuló megállapodásokból és/vagy összehangolt magatartásokból állt. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | A jogsértés földrajzi szempontból legalább az EGT teljes területére kiterjedt. |
| --- | --- |

(15)

4.   EGYEDI KÖZREMŰKÖDÉS

| (16) | A felsorolt vállalkozások részt vettek a magatartásban, és ezáltal a feltüntetett időszakokban megsértették az EUMSZ 101. cikkének (1) bekezdését és az EGT-megállapodás 53. cikkének (1) bekezdését:






  — | a Bank of America 2007. január 29. és 2008. november 6. között, |
| --- | --- | --- |

(16)

—

a Bank of America 2007. január 29. és 2008. november 6. között,

| — | a Natixis 2008. február 26. és 2009. augusztus 6. között, |
| --- | --- |

—

a Natixis 2008. február 26. és 2009. augusztus 6. között,

| — | a NatWest 2007. január 4. és 2011. november 28. között (3), |
| --- | --- |

—

a NatWest 2007. január 4. és 2011. november 28. között (3),

| — | a Nomura 2011. január 18. és 2011. november 28. között, |
| --- | --- |

—

a Nomura 2011. január 18. és 2011. november 28. között,

| — | a Portigon 2009. október 19. és 2011. június 3. között, |
| --- | --- |

—

a Portigon 2009. október 19. és 2011. június 3. között,

| — | az UBS 2007. január 4. és 2011. november 28. között és |
| --- | --- |

—

az UBS 2007. január 4. és 2011. november 28. között és

| — | az UniCredit 2011. szeptember 9. és 2011. november 28. között. |
| --- | --- |

—

az UniCredit 2011. szeptember 9. és 2011. november 28. között.

5.   JOGORVOSLAT

| (17) | A Bank of America és a Natixis egyedi részvétele több mint öt évvel a bizottsági vizsgálat megkezdése előtt befejeződött. Az 1/2003/EK rendelet 25. cikke értelmében a Bizottság már nem alkalmazhatja az említett rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontját, és nem szabhat ki bírságot a Bank of America és a Natixis vállalkozásokra. A határozat ezért csak a NatWest, a Nomura, a Portigon, az UBS és az UniCredit vállalkozásokra szab ki bírságot. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | A Bizottság határozatában a bírságok megállapításáról szóló 2006. évi iránymutatást (4) alkalmazza. A bírság alapösszegének megállapítása az árbevétel helyettesítő értéke alapján történik. A Bizottság az eladások éves értékét a felek által az egyedi közreműködésük időszaka alatt az európai államkötvények másodlagos piacán forgalmazott kötvénymennyiség névértéke alapján számította ki egy olyan diszkonttényező alkalmazásával, amely figyelembe veszi az európai államkötvények ágazati sajátosságait, és különösen azt, hogy e termékekkel folyamatosan kereskednek. Ennek során a Bizottság az európai államkötvények kereskedett mennyiségének évesített névértékét egy olyan tényezővel igazította ki (diszkontálta), amely figyelembe veszi a vételi és eladási ár közötti különbség e piacra jellemző szintjeit. A Bizottság az egyes felek esetében eltérő diszkonttényezőt alkalmazott az európai államkötvények vételi és eladási ára közötti különbség jelentős volatilitása, valamint a kibocsátó országok és a lejáratok közötti, és a jogsértés teljes időtartama alatt megfigyelhető eltérések miatt. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | A bírságok összegének megállapításakor a Bizottság figyelembe vette a kartell keretében elkövetett jogsértés különösen súlyos jellegét, a kartell időtartamát és földrajzi kiterjedését, azt a tényt, hogy a magatartás az európai államkötvények teljes ágazatát érintette az elsődleges és másodlagos piacon, valamint azt, hogy az európai államkötvényeket közfinanszírozási források bevonására használják, a magatartásra pedig igen súlyos pénzügyi válság idején került sor. Eddigi gyakorlatával összhangban a Bizottság a bírságot úgynevezett „belépési díj” összegével egészíti ki, amelynek célja, hogy visszatartsa a vállalkozásokat az ilyen jogellenes gyakorlat folytatásától. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | A bírsággal sújtott vállalkozások esetében nem merült fel súlyosbító vagy enyhítő körülmény, ugyanakkor az UniCredit esetében alkalmazott súlyossági tényező kiszámításakor a Bizottság figyelembe vette, hogy annak kereskedője csak a másodlagos piacon tevékenykedett. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Az egyes vállalkozásokra kiszabott bírság – a West LB/Portigon kivételével – nem haladja meg a bizottsági döntés időpontját megelőző üzleti év teljes forgalmának 10 %-át. Az említett vállalkozás legutóbbi (2020. évi) nettó árbevétele negatív, ezért a bírság felső határa nulla. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | A vizsgálatban való együttműködésükre tekintettel a Bizottság a NatWest esetében teljes mentességet biztosít a bírságok alól, az UBS esetében pedig 45 %-kal csökkenti a bírság összegét. |
| --- | --- |

(22)

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (23) | A Bizottság határozatot címez a következő vállalkozásoknak, mivel megsértették a Szerződés 101. cikkét és az EGT-megállapodás 53. cikkét, és az 1/2003/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése alapján bírságot szab ki a következő jogi személyekre, amelyek egyetemlegesen felelősek a bírság megfizetéséért.






  Vállalkozás és jogi személyek | Pénzbírság (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Bank of America: | Bank of America Corporation |

(23)

Vállalkozás és jogi személyek

Pénzbírság (EUR)

Bank of America:

Bank of America Corporation

| | Bank of America, National Association |
| --- | --- |

Bank of America, National Association

Nem alkalmazható (elévült)

Natixis:

| | Natixis S.A. |
| --- | --- |

Natixis S.A.

Nem alkalmazható (elévült)

NatWest:

| | NatWest Group plc |
| --- | --- |

NatWest Group plc

| | NatWest Markets plc |
| --- | --- |

NatWest Markets plc

| | NatWest Markets N.V |
| --- | --- |

NatWest Markets N.V

0 (mentességet kérelmező)

Nomura:

| | Nomura Holdings Inc |
| --- | --- |

Nomura Holdings Inc

| | Nomura International plc |
| --- | --- |

Nomura International plc

129 573 000

Portigon:

| | Portigon AG |
| --- | --- |

Portigon AG

0 (negatív nettó árbevétel 2020-ban)

UBS:

| | UBS Group AG |
| --- | --- |

UBS Group AG

| | UBS AG |
| --- | --- |

UBS AG

172 378 000

UniCredit:

| | UniCredit S.p.A. |
| --- | --- |

UniCredit S.p.A.

| | Unicredit Bank AG |
| --- | --- |

Unicredit Bank AG

69 442 000

---

(1)  A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

(2)  A Bizottság közleménye a kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről (HL C 298., 2006.12.8., 17. o.).

(3)  A NatWest Group plc és a NatWest Markets plc 2007. január 4. és 2011. november 28. között, a NatWest Markets N.V. pedig 2007. október 17. és 2011. november 28. között.

(4)  Iránymutatás az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról (HL C 210., 2006.9.1., 2. o.).

---

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/15

---

A Versenykorlátozó Magatartásokkal és Erőfölénnyel Foglalkozó Tanácsadó Bizottság 2021. április 26-i ülésén megfogalmazott véleménye az AT.40346 SSA-kötvények ügyhöz kapcsolódó előzetes tiltó határozattervezetről

Ülés: audiokonferencia „Skype for Business” segítségével

Előadó: Észtország

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 418/09)

| 1. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy a határozattervezet tárgyát képező versenyellenes magatartás az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti, vállalkozások közötti megállapodásnak és/vagy összehangolt magatartásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy a határozattervezet tárgyát képező versenyellenes magatartás az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti, vállalkozások közötti megállapodásnak és/vagy összehangolt magatartásnak minősül.

| 2. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy a megállapodás és/vagy az összehangolt magatartás célja a versenynek az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti korlátozása volt. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy a megállapodás és/vagy az összehangolt magatartás célja a versenynek az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti korlátozása volt.

| 3. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottság értékelésével a jogsértés időtartamát illetően. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottság értékelésével a jogsértés időtartamát illetően.

| 4. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottság határozattervezetével a határozat címzettjeit illetően. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottság határozattervezetével a határozat címzettjeit illetően.

| 5. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy a határozattervezet címzettjeire bírságot kell kiszabni, a mentességet kérelmező kivételével. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy a határozattervezet címzettjeire bírságot kell kiszabni, a mentességet kérelmező kivételével.

| 6. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal az eladások értékére vonatkozó közelítő érték kiszámítása tekintetében, hogy alkalmazni lehessen az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló 2006. évi iránymutatást. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal az eladások értékére vonatkozó közelítő érték kiszámítása tekintetében, hogy alkalmazni lehessen az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló 2006. évi iránymutatást.

| 7. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal a bírságok végső összegeit illetően. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság (11 tagállam) egyetért a Bizottsággal a bírságok végső összegeit illetően.

| 8. | A tanácsadó bizottság (11 tagállam) javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét. |
| --- | --- |

8.

A tanácsadó bizottság (11 tagállam) javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét.

---

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/16

---

A meghallgatási tisztviselő (1) zárójelentése az AT.40346 – SSA-kötvények ügyben

(text s významom pre EHP)

(2021/C 418/10)

| 1. | A határozattervezet megállapítja az EUMSZ 101. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének négy vállalkozás, nevezetesen a Bank of America Merrill Lynch (a továbbiakban: BAML), a Crédit Agricole, a Credit Suisse és a Deutsche Bank (a továbbiakban együttesen: felek) (2) általi megsértését az USA-dollár alapú szupranacionális, állami és ügynökségi kötvények (a továbbiakban: SSA-kötvények) piacán. |
| --- | --- |

1.

A határozattervezet megállapítja az EUMSZ 101. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének négy vállalkozás, nevezetesen a Bank of America Merrill Lynch (a továbbiakban: BAML), a Crédit Agricole, a Credit Suisse és a Deutsche Bank (a továbbiakban együttesen: felek) (2) általi megsértését az USA-dollár alapú szupranacionális, állami és ügynökségi kötvények (a továbbiakban: SSA-kötvények) piacán.

| 2. | Az ügy a Deutsche Bank által 2015. augusztus 4-én, a bírság alóli mentességre vonatkozó kérelmet követően indult. A Bizottság 2015. december 4-én feltételes mentességben részesítette a Deutsche Bankot. |
| --- | --- |

2.

Az ügy a Deutsche Bank által 2015. augusztus 4-én, a bírság alóli mentességre vonatkozó kérelmet követően indult. A Bizottság 2015. december 4-én feltételes mentességben részesítette a Deutsche Bankot.

| 3. | 2018. december 20-i határozatával a Bizottság a 773/2004/EK rendelet (3) 2. cikkének (1) bekezdése alapján eljárást indított a Deutsche Bank, a Credit Suisse, a Crédit Agricole és a BAML ellen. |
| --- | --- |

3.

2018. december 20-i határozatával a Bizottság a 773/2004/EK rendelet (3) 2. cikkének (1) bekezdése alapján eljárást indított a Deutsche Bank, a Credit Suisse, a Crédit Agricole és a BAML ellen.

| 4. | 2018. december 20-án a Bizottság kifogásközlést intézett a felekhez. A kifogásközlésről a feleket 2018. december 21-én értesítették. |
| --- | --- |

4.

2018. december 20-án a Bizottság kifogásközlést intézett a felekhez. A kifogásközlésről a feleket 2018. december 21-én értesítették.

| 5. | A felek lehetőséget kaptak 2018. december 21. és 2019. január 3. között az iratok elektronikus adathordozón, 2019. január 15. és 22. között pedig a Versenypolitikai Főigazgatóság helyiségeiben történő megtekintésére. A Crédit Agricole által szolgáltatott egyes adatokat 2019. február 7. és 14. között tárgyalásos közzétételi eljárás keretében a többi fél tudomására hozták (4). Nem érkezett panasz a meghallgatási tisztviselőhöz az iratbetekintéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

5.

A felek lehetőséget kaptak 2018. december 21. és 2019. január 3. között az iratok elektronikus adathordozón, 2019. január 15. és 22. között pedig a Versenypolitikai Főigazgatóság helyiségeiben történő megtekintésére. A Crédit Agricole által szolgáltatott egyes adatokat 2019. február 7. és 14. között tárgyalásos közzétételi eljárás keretében a többi fél tudomására hozták (4). Nem érkezett panasz a meghallgatási tisztviselőhöz az iratbetekintéssel kapcsolatban.

| 6. | A Versenypolitikai Főigazgatóság kezdetben nyolc hetes határidőt biztosított valamennyi félnek a kifogásközlésre adott válaszaikra. A Versenypolitikai Főigazgatóság néhány fél kérésére meghosszabbította a határidőt: a BAML esetében 2019. március 28-ig, a Crédit Agricole és a Credit Suisse esetében pedig 2019. március 29-ig. További határidő hosszabbításra irányuló kérés nem érkezett a meghallgatási tisztviselőhöz. |
| --- | --- |

6.

A Versenypolitikai Főigazgatóság kezdetben nyolc hetes határidőt biztosított valamennyi félnek a kifogásközlésre adott válaszaikra. A Versenypolitikai Főigazgatóság néhány fél kérésére meghosszabbította a határidőt: a BAML esetében 2019. március 28-ig, a Crédit Agricole és a Credit Suisse esetében pedig 2019. március 29-ig. További határidő hosszabbításra irányuló kérés nem érkezett a meghallgatási tisztviselőhöz.

| 7. | 2019 februárjában a BAML és a Crédit Agricole további magyarázatkérését követően a Versenypolitikai Főigazgatóság levelet küldött valamennyi félnek, amelyben további részleteket közölt a Bizottság által javasolt bírságszámítási módszerről, különösen arról a közelítő értékről, amelyet a Bizottság az eladások értékének megállapításához használt. |
| --- | --- |

7.

2019 februárjában a BAML és a Crédit Agricole további magyarázatkérését követően a Versenypolitikai Főigazgatóság levelet küldött valamennyi félnek, amelyben további részleteket közölt a Bizottság által javasolt bírságszámítási módszerről, különösen arról a közelítő értékről, amelyet a Bizottság az eladások értékének megállapításához használt.

| 8. | Valamennyi fél az alkalmazandó határidőn belül benyújtotta válaszát. A kifogásközlésre adott válaszukban a BAML, a Crédit Agricole és a Credit Suisse (a továbbiakban: a bírságszámítást vitató felek) mindannyian észrevételeket tettek arra vonatkozóan, hogy további információkra van szükségük a bírság kiszámításának módszerével kapcsolatban. 2019. július 3-án a Crédit Agricole levelet küldött a Versenypolitikai Főigazgatóságnak, amelyben kiegészítette a kifogásközlésre adott válaszát a bírságok tekintetében. |
| --- | --- |

8.

Valamennyi fél az alkalmazandó határidőn belül benyújtotta válaszát. A kifogásközlésre adott válaszukban a BAML, a Crédit Agricole és a Credit Suisse (a továbbiakban: a bírságszámítást vitató felek) mindannyian észrevételeket tettek arra vonatkozóan, hogy további információkra van szükségük a bírság kiszámításának módszerével kapcsolatban. 2019. július 3-án a Crédit Agricole levelet küldött a Versenypolitikai Főigazgatóságnak, amelyben kiegészítette a kifogásközlésre adott válaszát a bírságok tekintetében.

| 9. | 2019. július 10-én és 11-én valamennyi fél részvételével szóbeli meghallgatásra került sor. |
| --- | --- |

9.

2019. július 10-én és 11-én valamennyi fél részvételével szóbeli meghallgatásra került sor.

| 10. | 2019 szeptemberében és októberében a BAML további írásbeli beadványokat nyújtott be a meghallgatási tisztviselőhöz a 2019. július 10-i Icap ítéletet (5) követően és arra kérte a meghallgatási tisztviselőt, hogy utasítsa a Versenypolitikai Főigazgatóságot arra, hogy az közölje a BAML-lel a javasolt bírságszámítási módszert, lehetővé téve a BAML számára, hogy az ügyben hozott végleges döntés előtt ki tudja fejteni álláspontját (6). |
| --- | --- |

10.

2019 szeptemberében és októberében a BAML további írásbeli beadványokat nyújtott be a meghallgatási tisztviselőhöz a 2019. július 10-i Icap ítéletet (5) követően és arra kérte a meghallgatási tisztviselőt, hogy utasítsa a Versenypolitikai Főigazgatóságot arra, hogy az közölje a BAML-lel a javasolt bírságszámítási módszert, lehetővé téve a BAML számára, hogy az ügyben hozott végleges döntés előtt ki tudja fejteni álláspontját (6).

| 11. | 2019. novemberében a meghallgatási tisztviselő válaszolt a BAML-nek, jelezve, hogy a Bizottság tudomásul vette a javasolt bírságszámítási módszerre vonatkozó további tájékoztatásra irányuló kérelmét. A meghallgatási tisztviselő azonban jelezte, hogy a meghallgatási tisztviselő feladatkörét részletesen ismertető 2011/695/EU határozat nem hatalmazza fel a tisztviselőt arra, hogy a javasolt módszertan további részleteinek közzétételéről döntsön. |
| --- | --- |

11.

2019. novemberében a meghallgatási tisztviselő válaszolt a BAML-nek, jelezve, hogy a Bizottság tudomásul vette a javasolt bírságszámítási módszerre vonatkozó további tájékoztatásra irányuló kérelmét. A meghallgatási tisztviselő azonban jelezte, hogy a meghallgatási tisztviselő feladatkörét részletesen ismertető 2011/695/EU határozat nem hatalmazza fel a tisztviselőt arra, hogy a javasolt módszertan további részleteinek közzétételéről döntsön.

| 12. | 2020 novemberében Vestager ügyvezető alelnök, versenypolitikáért felelős biztos levelet küldött valamennyi félnek, amelyben további részleteket közölt a bírságszámítási módszertanról, különös tekintettel a tervezett közelítő érték (7) egyénre szabott kiszámítására és annak az egyes felekre vonatkozó, az eladások értékéhez viszonyított nagyságára (a továbbiakban: bírságokról szóló levél). |
| --- | --- |

12.

2020 novemberében Vestager ügyvezető alelnök, versenypolitikáért felelős biztos levelet küldött valamennyi félnek, amelyben további részleteket közölt a bírságszámítási módszertanról, különös tekintettel a tervezett közelítő érték (7) egyénre szabott kiszámítására és annak az egyes felekre vonatkozó, az eladások értékéhez viszonyított nagyságára (a továbbiakban: bírságokról szóló levél).

| 13. | A Deutsche Bank 2020 decemberében, a módszertant vitató három fél pedig 2021 januárjában válaszolt. Ez utóbbiak többek között azzal érveltek, hogy sérült a védelemhez való joguk, mivel a bírságról szóló levélben közölt információknak a kifogásközlésben kellett volna szerepelniük, és szóbeli meghallgatást (BAML) vagy alternatív formátumot kértek (Credit Suisse, Crédit Agricole (8)). |
| --- | --- |

13.

A Deutsche Bank 2020 decemberében, a módszertant vitató három fél pedig 2021 januárjában válaszolt. Ez utóbbiak többek között azzal érveltek, hogy sérült a védelemhez való joguk, mivel a bírságról szóló levélben közölt információknak a kifogásközlésben kellett volna szerepelniük, és szóbeli meghallgatást (BAML) vagy alternatív formátumot kértek (Credit Suisse, Crédit Agricole (8)).

| 14. | Amint az a határozattervezetben szereplő érvelésben szerepelt, a Törvényszék Campine ügyben (9) hozott ítélete támogatja azt az álláspontot, hogy a kifogásközlés szakaszában a Bizottság nem volt köteles az általa alkalmazni kívánt bírságok összegének meghatározására vonatkozó végleges módszert meghatározni, és hogy a bírságszámolási módszerre vonatkozó további pontosításokat kiegészítő kifogásközlés forma helyett meg lehetett adni levélben. |
| --- | --- |

14.

Amint az a határozattervezetben szereplő érvelésben szerepelt, a Törvényszék Campine ügyben (9) hozott ítélete támogatja azt az álláspontot, hogy a kifogásközlés szakaszában a Bizottság nem volt köteles az általa alkalmazni kívánt bírságok összegének meghatározására vonatkozó végleges módszert meghatározni, és hogy a bírságszámolási módszerre vonatkozó további pontosításokat kiegészítő kifogásközlés forma helyett meg lehetett adni levélben.

| 15. | Mivel nem áll fenn a szóbeli meghallgatáshoz való alapvető jog, amennyiben a nézeteket hatékonyan ismertetni lehet írásban (10), és mivel a 773/2004/EK rendelet 12. cikke csak a kifogásközlést követő szóbeli meghallgatáshoz való jogot írja elő, ebből következik, hogy a második szóbeli meghallgatást nem írja elő jogszabály. |
| --- | --- |

15.

Mivel nem áll fenn a szóbeli meghallgatáshoz való alapvető jog, amennyiben a nézeteket hatékonyan ismertetni lehet írásban (10), és mivel a 773/2004/EK rendelet 12. cikke csak a kifogásközlést követő szóbeli meghallgatáshoz való jogot írja elő, ebből következik, hogy a második szóbeli meghallgatást nem írja elő jogszabály.

| 16. | A kifogásközléshez képest a határozattervezet i. két fél esetében rövidebb jogsértési időszakot állapít meg, és ii. az egyik fél esetében már nem állapít meg súlyosbító tényezőt a bírság kiszámításakor a vizsgálat állítólagos akadályozása miatt. |
| --- | --- |

16.

A kifogásközléshez képest a határozattervezet i. két fél esetében rövidebb jogsértési időszakot állapít meg, és ii. az egyik fél esetében már nem állapít meg súlyosbító tényezőt a bírság kiszámításakor a vizsgálat állítólagos akadályozása miatt.

| 17. | A 2011/695/EU határozat 16. cikke értelmében a meghallgatási tisztviselő megvizsgálta, hogy a határozattervezet csak azokkal a kifogásokkal foglalkozik-e, amelyekkel kapcsolatban a felek lehetőséget kaptak álláspontjuk ismertetésére, és kedvező megállapításra jutott. |
| --- | --- |

17.

A 2011/695/EU határozat 16. cikke értelmében a meghallgatási tisztviselő megvizsgálta, hogy a határozattervezet csak azokkal a kifogásokkal foglalkozik-e, amelyekkel kapcsolatban a felek lehetőséget kaptak álláspontjuk ismertetésére, és kedvező megállapításra jutott.

| 18. | A fentiek alapján a meghallgatási tisztviselő megállapítja, hogy a szóban forgó ügyben az eljárásban részt vevő felek hatékonyan gyakorolhatták eljárási jogaikat. |
| --- | --- |

18.

A fentiek alapján a meghallgatási tisztviselő megállapítja, hogy a szóban forgó ügyben az eljárásban részt vevő felek hatékonyan gyakorolhatták eljárási jogaikat.

Brüsszelben, 2021. április 27-én.

Wouter WILS

---

(1)  A meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról szóló, 2011. október 13-i 2011/695/EU európai bizottsági elnöki határozat (HL L 275., 2011.10.20., 29. o.) (a továbbiakban: 2011/695/EU határozat) 16. és 17. cikke szerint.

1

(2)  A szóban forgó jogalanyok a következők: Merrill Lynch International és Bank of America Corporation, Crédit Agricole Corporate and Investment Bank és Crédit Agricole SA, Credit Suisse Securities (Europe) Limited és Credit Suisse Group AG, valamint DB Group Services (UK) Limited, Deutsche Securities, Inc., és Deutsche Bank AG.

2

(3)  A Bizottság 773/2004/EK rendelete (2004. április 7.) a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról (HL L 123., 2004.4.27., 18. o.).

3

(4)  A Crédit Agricole a kifogásközlés elfogadása előtt a 2011/695/EU határozat 8. cikkének (2) bekezdése alapján kérelmet nyújtott be a meghallgatási tisztviselőhöz, amelyben kifogást emelt ezen adatok többi féllel történő közlése ellen. A Bizottság ideiglenesen helyt adott a Crédit Agricole azon állításának, hogy ezek az adatok érzékenyek. A kérdés megoldására a tárgyalásos közzétételi eljárás során került sor.

4

(5)  A Bíróság 2019. július 10-i ítélete, Icap és társai kontra Bizottság, C-39/18. P., EU:C:2019:584. Az ítélet 34. pontjában a Bíróság megállapította, hogy azokban az esetekben, amelyekben a Bizottság eltér az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságmegállapítási módszertantól (HL C 210., 2006.9.1., 2.o., a bírságok megállapításáról szóló iránymutatás) és „más, konkrétan a kartellt elősegítő vállalkozások helyzetének sajátosságaihoz igazított módszert alkalmaz, a védelemhez való jogra tekintettel szükséges, hogy a módszertant az érintett felekkel ismertessék, hogy kifejthessék álláspontjukat mindazon tényezőkkel kapcsolatban, amelyeket a Bizottság a határozatban alapul kíván venni”.

5

Icap és társai

Bizottság

(6)  2019 októberében a Credit Suisse hasonló beadványt nyújtott be a Versenypolitikai Főigazgatósághoz.

6

(7)  A kifogásközlésben szerepelt, hogy ugyan a Bizottság a bírságok megállapításáról szóló iránymutatásban meghatározott módszert kívánja alkalmazni, de mivel az SSA-kötvények nem generálnak a szokásos értelemben vett értékesítést, a bírságok meghatározásához szükséges kiindulópontként a Bizottság az eladások értékére vonatkozó – a forgalmazott SSA-kötvények évesített névleges összegén alapuló – speciális közelítő értéket alkalmazna, amelyet egy bizonyos diszkonttényezővel kiigazítana.

7

(8)  2021 márciusában a Crédit Agricole újabb levelet küldött a Versenypolitikai Főigazgatóságnak (másolatban a meghallgatási tisztviselővel), megismételve azt a kérését, hogy „a Bizottság tisztázza a Bizottság bírságszámítási módszertanról szóló levelének státuszát, és kérte, hogy a Bizottság tartson tiszteletben a védelemhez való minden jogot azzal, hogy lehetőséget biztosít szóbeli észrevételek megtételére”. A Versenypolitikai Főigazgatóság a meghallgatási tisztviselő e jelentésének 14. és 15. pontjában foglaltakhoz hasonló magyarázatot adott a Crédit Agricole-nak.

8

(9)  2019. november 7-i ítélet, Campine és Campine Recycling kontra Bizottság, T-240/17, EU:T:219:778, 355–360. pont.

9

(10)  Lásd: az Emberi Jogok Európai Bíróságának 2006. november 23-i ítélete, Jussila kontra Finnország (kérelem száma: 73053/01), 40–49. pont; 2007. április 19-i ítélet, Vilho Eskelinen & Ors kontra Finnország (kérelem száma: 63235/00), 72–75. pont és 2018. október 23-i ítélet, Produkcija Plus storitveno podjetje d.o.o. kontra Szlovénia (kérelem száma: 47072/15), 54. pont; valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának 2012. március 13-i határozata, Bouygues Telecom kontra Franciaország (kérelem száma: 2324/08), 69–71. pont, továbbá Troszczynski kontra Parlament végzés, C-462/18 P, EU:C:2019:239, 52–55. pont, Gollnisch kontra Parlament végzés, C-330/18 P, EU:C:2019:240, 60. és 61. pont, valamint Syrian Lebanese Commercial Bank kontra Tanács ítélet, T-174/12 és T- 80/13, EU:T:2014:52, 147. pont; és Wahl főtanácsnok indítványa az SKW Stahl- Metallurgie kontra Bizottság ügyben, C-154/14 P, EU:C:2015:543, 49. és 58. pont; Lucchini kontra Bizottság ítélet, T-185/18, EU:T:2019:298, 49. pont; HeidelbergCement és Schwenk Zement KG kontra Európai Bizottság ítélet, T-380/17, EU:T:2020:471, 634. pont.

10

---

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/19

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2021. április 28.)

az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárásról

(Ügyszám: AT.40346 – SSA Bonds)

(az értesítés a C(2021) 2871. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 418/11)

A Bizottság 2021. április 28-án határozatot fogadott el egy, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 101. cikke és az Európai Gazdasági Térséget létrehozó megállapodás (a továbbiakban: EGT-megállapodás) 53. cikke szerinti eljárásról. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet (1)
  30. cikkének rendelkezései alapján a Bizottság ezúton közzéteszi a felek nevét, a határozat lényegét és a kiszabott büntetéseket, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkaik védelmére vonatkozó jogos érdekét. A határozat szövegének betekinthető változata megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján az alábbi címen:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   BEVEZETÉS

| (1) | A határozat címzettjei részt vettek a Szerződés 101. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének egyszeri és folyamatos megsértésében. A jogsértés tárgya a verseny korlátozása és/vagy torzítása volt az USA-dollárban kibocsátott szupranacionális, állami és ügynökségi kötvények (a továbbiakban: USD SSA-kötvények) ágazatában. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Az SSA-kötvények különböző kötvényekből álló gyűjtőkategória; ezekkel a tőzsdén kívül, központi tőzsde nélkül kereskednek és a következőket foglalják magukban:






  — | szupranacionális kötvények: nemzeti határokon átnyúló mandátummal rendelkező olyan szupranacionális intézmények által kibocsátott értékpapírok, mint például az Európai Beruházási Bank (EBB) vagy az Amerika-közi Fejlesztési Bank (IADB); |
| --- | --- | --- |

(2)

—

szupranacionális kötvények: nemzeti határokon átnyúló mandátummal rendelkező olyan szupranacionális intézmények által kibocsátott értékpapírok, mint például az Európai Beruházási Bank (EBB) vagy az Amerika-közi Fejlesztési Bank (IADB);

| — | Külföldi államkötvények: központi kormányzatok által a nemzeti joguktól eltérő jog alapján és/vagy a kormányzat saját hazai pénznemétől eltérő pénznemben kibocsátott értékpapírok; |
| --- | --- |

—

Külföldi államkötvények: központi kormányzatok által a nemzeti joguktól eltérő jog alapján és/vagy a kormányzat saját hazai pénznemétől eltérő pénznemben kibocsátott értékpapírok;

| — | Ügynökségi (alsóbb államszervezeti szintű) kötvények: a nemzeti központi kormányzat szintje alatti kormányzati vagy kormányzathoz kapcsolódó szervezetek, például tartományi, regionális vagy települési önkormányzatok (például a németországi tartományok vagy Kanada tartományai), vagy olyan intézmények, mint az állami tulajdonú bankok, infrastruktúra-fejlesztési szervek, exportfinanszírozók vagy társadalombiztosítási intézmények bocsátják ki, általában az állam hallgatólagos vagy kifejezett garanciája mellett. |
| --- | --- |

—

Ügynökségi (alsóbb államszervezeti szintű) kötvények: a nemzeti központi kormányzat szintje alatti kormányzati vagy kormányzathoz kapcsolódó szervezetek, például tartományi, regionális vagy települési önkormányzatok (például a németországi tartományok vagy Kanada tartományai), vagy olyan intézmények, mint az állami tulajdonú bankok, infrastruktúra-fejlesztési szervek, exportfinanszírozók vagy társadalombiztosítási intézmények bocsátják ki, általában az állam hallgatólagos vagy kifejezett garanciája mellett.

Az e határozatban említett magatartás mindhárom kötvénytípust érintette.

| (3) | Az SSA-kötvényeket jellemzően szindikálás útján bocsátják ki az elsődleges piacon. Az e határozatban leírt magatartás azonban nem az elsődleges piacra, hanem az USD SSA-kötvények másodlagos piacon történő későbbi kereskedésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | E határozat címzettjei (a továbbiakban: címzettek) az alábbi vállalkozások:






  — | Bank of America Corporation és Merrill Lynch International (a továbbiakban együttesen: BAML), |
| --- | --- | --- |

(4)

—

Bank of America Corporation és Merrill Lynch International (a továbbiakban együttesen: BAML),

| — | Crédit Agricole SA, Crédit Agricole Corporate and Investment Bank (együttesen: Crédit Agricole), |
| --- | --- |

—

Crédit Agricole SA, Crédit Agricole Corporate and Investment Bank (együttesen: Crédit Agricole),

| — | Credit Suisse Group AG és Credit Suisse Securities (Europe) Limited (a továbbiakban együttesen: Credit Suisse), valamint |
| --- | --- |

—

Credit Suisse Group AG és Credit Suisse Securities (Europe) Limited (a továbbiakban együttesen: Credit Suisse), valamint

| — | Deutsche Bank AG, DB Group Services (UK) Limited and Deutsche Securities Inc. (a továbbiakban együttesen: Deutsche Bank). |
| --- | --- |

—

Deutsche Bank AG, DB Group Services (UK) Limited and Deutsche Securities Inc. (a továbbiakban együttesen: Deutsche Bank).

2.   AZ ÜGY LEÍRÁSA

2.1.   Eljárás

| (5) | Az ügy elindítására a Deutsche Bank 2015. augusztus 4-i mentességi kérelme alapján került sor. A többi fél közül senki nem folyamodott engedékenységért. Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése alapján az Európai Bizottság 2015. december 4-én és 2016. szeptember 6-án tájékoztatáskérést küldött a BAML-nek, a Crédit Agricole-nak, a Credit Suisse-nek és más vállalkozásoknak, valamint 2016. november 21–24-én bejelentett vizsgálatokat végzett a BAML és a Crédit Agricole helyiségeiben. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | 2018. december 20-i határozatával a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése alapján eljárást indított a BAML, a Crédit Agricole, a Credit Suisse és a Deutsche Bank ellen, és 2018. december 21-i határozatával a Bizottság négy bankhoz címzett kifogásközlést adott ki. A felek ezt követően betekinthettek a Bizottság ügyirataiba. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | A kifogásközlés valamennyi címzettje írásban közölte a Bizottsággal a vele szemben emelt kifogásokkal kapcsolatos álláspontját. A címzettek a 2019. július 10–11-én Brüsszelben tartott szóbeli meghallgatáson is előadták álláspontjukat. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | 2020. november 6-án a Bizottság minden félnek levelet küldött, amelyben további részleteket közölt a bírságok meghatározásának módjáról, különös tekintettel az eladások értékére vonatkozó közelítő érték kiszámítására. A felek egyike 2020. december 4-én válaszolt a levélre, a többi három fél pedig 2021. január 8-én nyújtotta be észrevételeit. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | 2021. április 26-án a Bizottság konzultált a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal, amely kedvező véleményt nyilvánított. A meghallgatási tisztviselő 2021. április 27-én tette közzé zárójelentését, a Bizottság pedig 2021. április 28-án határozatot fogadott el. |
| --- | --- |

(9)

2.2.   A magatartás leírása

| (10) | A magatartás az USD SSA-kötvények másodlagos piacon történő kereskedéséhez kapcsolódik. A magatartás közvetlenül befolyásolta az érintett kereskedők és konkrét üzleti partnereik közötti tárgyalások kimenetelét, valamint az USD SSA-kötvénypiac kereskedési feltételeit általában oly módon, hogy a kereskedők stratégiái nem konkrét ügyfelekre, hanem a piac egészére irányultak. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | A kereskedésből származó bevételek növelésének általános céljából a BAML, a Crédit Agricole, a Credit Suisse és a Deutsche Bank egyes alkalmazottaik részvételével olyan érzékeny kereskedelmi információkat cseréltek, amelyek lehetővé tették számukra magatartásuk összehangolását, ezáltal előnyt szerezve az ügyfelekkel és a versenytárs kereskedőkkel szemben, amikor az USD SSA-kötvényekkel kereskedtek a másodlagos piacon. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Elemzési célokból a kartellmagatartást a következő kategóriákban lehet szemléltetni:






  (1) | Egyes üzleti partnerek részére ajánlott árak koordinációja: a felek megállapodtak abban, hogy milyen vételi árakat ajánlanának és/vagy eladási árat kínálnának egyes ügyfeleknek, ha a felek közvetlen (vagy potenciális) versenyhelyzetben lennének egymással a kereskedés során; |
| --- | --- | --- |

(12)

(1)

Egyes üzleti partnerek részére ajánlott árak koordinációja: a felek megállapodtak abban, hogy milyen vételi árakat ajánlanának és/vagy eladási árat kínálnának egyes ügyfeleknek, ha a felek közvetlen (vagy potenciális) versenyhelyzetben lennének egymással a kereskedés során;

| (2) | A piacon általánosságban feltüntetett árak koordinációja: a felek megállapodtak azokról az árakról, amelyeket az egyes kötvények esetében a piacnak (amely vevőket, brókereket és versenytárs kereskedőket is magában foglalt) általánosságban egy adott időpontban feltüntetnének a brókerek képernyőjén vagy a beérkező ügyfélkérésekre reagálva; |
| --- | --- |

(2)

A piacon általánosságban feltüntetett árak koordinációja: a felek megállapodtak azokról az árakról, amelyeket az egyes kötvények esetében a piacnak (amely vevőket, brókereket és versenytárs kereskedőket is magában foglalt) általánosságban egy adott időpontban feltüntetnének a brókerek képernyőjén vagy a beérkező ügyfélkérésekre reagálva;

| (3) | A kereskedési tevékenységükre és kereskedelmi forgalmukra vonatkozó aktuális vagy jövőbeli, üzleti szempontból érzékeny információk cseréje: a felek szabadon megvitatták az egyes bankok belső forrásaiból valós időben szerzett, a konkrét ügyfelek stratégiáival és tevékenységeivel, jövőbeli pénzmozgásokkal és szindikálással kapcsolatos információkat, oly módon, amely túllépett a konkrét USD SSA-kötvények jogszerű tárgyalásához szükséges mértéken; |
| --- | --- |

(3)

A kereskedési tevékenységükre és kereskedelmi forgalmukra vonatkozó aktuális vagy jövőbeli, üzleti szempontból érzékeny információk cseréje: a felek szabadon megvitatták az egyes bankok belső forrásaiból valós időben szerzett, a konkrét ügyfelek stratégiáival és tevékenységeivel, jövőbeli pénzmozgásokkal és szindikálással kapcsolatos információkat, oly módon, amely túllépett a konkrét USD SSA-kötvények jogszerű tárgyalásához szükséges mértéken;

| (4) | A kereskedési és árképzési stratégiákkal kapcsolatos információk cseréje, megerősítése és összehangolása: a felek nmegosztották egymással az egyes kötvényekre és lejáratra vonatkozó aktuális áraikat vagy árképzési stratégiáikat a kereskedési nap során (árfolyamrés vagy árak formájában), lehetővé téve egymás számára stratégiáik összehangolását és egymás védelmét; valamint |
| --- | --- |

(4)

A kereskedési és árképzési stratégiákkal kapcsolatos információk cseréje, megerősítése és összehangolása: a felek nmegosztották egymással az egyes kötvényekre és lejáratra vonatkozó aktuális áraikat vagy árképzési stratégiáikat a kereskedési nap során (árfolyamrés vagy árak formájában), lehetővé téve egymás számára stratégiáik összehangolását és egymás védelmét; valamint

| (5) | A kereskedési tevékenység összehangolása: a felek megállapodtak arról, hogy tartózkodnak a vételi vagy eladási ajánlattételtől, illetve arról, hogy eltávolítanak (vagy eltűntetnek) a piacról (jellemzően a bróker képernyőjéről) vételi vagy eladási ajánlattételeket, ha egy adott időkereten belül versenyhelyzetbe vagy más kölcsönhatásba kerülnek egymással egy másik kereskedő bejelentett pozíciója vagy kereskedési tevékenysége miatt. Megállapodtak arról is, hogy megosztják egymás között a kereskedéseket és egyesítik vagy csökkentik pozícióikat annak érdekében, hogy megfeleljenek egy adott ügyfél igényeinek (megosztva az arra vonatkozó információkat). |
| --- | --- |

(5)

A kereskedési tevékenység összehangolása: a felek megállapodtak arról, hogy tartózkodnak a vételi vagy eladási ajánlattételtől, illetve arról, hogy eltávolítanak (vagy eltűntetnek) a piacról (jellemzően a bróker képernyőjéről) vételi vagy eladási ajánlattételeket, ha egy adott időkereten belül versenyhelyzetbe vagy más kölcsönhatásba kerülnek egymással egy másik kereskedő bejelentett pozíciója vagy kereskedési tevékenysége miatt. Megállapodtak arról is, hogy megosztják egymás között a kereskedéseket és egyesítik vagy csökkentik pozícióikat annak érdekében, hogy megfeleljenek egy adott ügyfél igényeinek (megosztva az arra vonatkozó információkat).

| (13) | Az elemzési célból leírt különböző magatartási kategóriák egymással összefüggtek és gyakran átfedték egymást. Az árak vagy a kereskedési tevékenység összehangolása például elkerülhetetlenül együtt jár a vonatkozó árképzési vagy kereskedési szándékokkal kapcsolatos konkrét információk cseréjével. Mindegyik fél legalább egy kereskedője részt vett e kategóriák valamelyikében vagy mindegyikében a kartell teljes időtartama alatt, amely legalább 2010. január 19-től 2015. március 24-ig tartott. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Az összejátszásra többoldalú állandó csevegőszobák folyamatos használatával került sor, amelyet gyakori kétoldalú kapcsolatfelvételek egészítettek ki (majd később azok helyébe léptek, miután a felek korlátozták a többoldalú csevegőszobák használatát). |
| --- | --- |

(14)

2.3.   Az egyes szereplők részvétele a magatartásban

| (15) | A jogsértés teljes időtartama alatt az egyes felek következő időszakokban vettek részt a jogsértésben:
  a BAML először 2010. január 19-től 2012. október 23-ig, majd később újra, 2014. július 22-tól 2015. január 27-ig;
  a Crédit Agricole 2013. január 10-tól 2015. március 24-ig;
  a Crédit Suisse 2010. június 21-től 2015. március 24-ig;
  a Deutsche Bank 2010. január 19-től 2014. március 28-ig. |
| --- | --- |

(15)

a BAML először 2010. január 19-től 2012. október 23-ig, majd később újra, 2014. július 22-tól 2015. január 27-ig;

a Crédit Agricole 2013. január 10-tól 2015. március 24-ig;

a Crédit Suisse 2010. június 21-től 2015. március 24-ig;

a Deutsche Bank 2010. január 19-től 2014. március 28-ig.

| (16) | A határozat kimondja, hogy a BAML, a Crédit Agricole, a Credit Suisse és a Deutsche Bank részt vettek a Szerződés 101. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének egységes és folytatólagos megsértésében. A rendelkezésre álló ténybeli körülmények, mint például az érintett termék, a magatartás mechanizmusa, a részt vevő vállalkozások, a kapcsolattartás mintázata, egy általános tervhez a bevételek növelése céljából való hozzájárulás szándéka, a kereskedők tudomása a közöttük folyó kommunikációról, valamint a jogsértés folyamatos jellege azt mutatják, hogy a felek közötti összejátszásra irányuló kapcsolatfelvételek kötődtek egymáshoz, egymást kiegészítő jelleggel bírtak, és egyetlen célt szolgáltak. |
| --- | --- |

(16)

2.4.   Földrajzi hatály

| (17) | A jogsértés földrajzi hatálya legalább az EGT teljes területére kiterjedt. |
| --- | --- |

(17)

2.5.   Jogorvoslatok

| (18) | A Bizottság a határozatban a bírságok megállapításáról szóló 2006. évi iránymutatást (2) alkalmazza. A határozat bírságot szab ki a fenti (4) pontban felsorolt BAML, Crédit Agricole és Credit Suisse bankokra. |
| --- | --- |

(18)

2.5.1.   A bírság alapösszege

| (19) | Az érintett vállalkozásokra kirovandó bírság alapösszegét az árbevételre, a kartell időtartamára és földrajzi hatályára, valamint arra a tényre való tekintettel kell meghatározni, hogy az árösszehangolással járó jogsértés természeténél fogva a legkárosabb versenykorlátozások közé tartozik. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Az olyan pénzügyi termékek, mint az USD SSA-kötvények nem generálnak a szokásos értelemben vett értékesítést, mivel azokat a kereskedők vásárolják és értékesítik, és a bevételek a kereskedők által megvásárolt majd később eladott kötvény vételára és eladási ára közötti különbségből származnak. Ezért ebben az esetben indokolt kiszámítani az eladások értékére vonatkozó közelítő értéket a bírságok alapösszegének meghatározásához szükséges kiindulópontként. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | A pénzügyi ágazatban megvalósuló kartellügyekben a Bizottság következetes gyakorlata, hogy az eladások értékére vonatkozó közelítő értéket nem a „nettó kereskedelmi bevétel” vagy a „pénzügyi műveletekből származó nettó nyereség” alapján határozza meg. Ezek a módszerek a kereskedési veszteséggel (amely jelentősen eltérhet az egyes vállalkozások között és nem feltétlenül arányos a kereskedési volumenekkel és értékekkel) szemben nettósított kereskedési nyereséget tükrözik és inkább a kereskedési tevékenységekből származó nyereség mértékegységeként foghatók fel, mintsem a bírságokról szóló iránymutatás értelmében az eladások értékére vonatkozó, megfelelő közelítő értékként. Ehelyett ebben az esetben a konkrét eladások értékére vonatkozó közelítő érték meghatározásának kiindulópontjaként helyénvaló azon USD SSA-kötvények névleges mennyiségét és értékét használni, amelyekkel a felek a kartellben való részvételük idején kereskedtek. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | A Bizottság rendszerint a vállalkozásnak a részvétele utolsó teljes üzleti évében történt eladásait veszi figyelembe. Tekintettel azonban az USD SSA-kötvénypiac változó méretére, a jogsértés időszakának nagyfokú volatilitására és a címzettek kartellban történő részvételének eltérő időtartamaira, a Bizottság úgy véli, hogy az évesített eladások közelítő értékét célszerűbb a vállalkozások által a jogsértésben való részvételüknek megfelelő hónapokban ténylegesen megvalósított eladások értékére alapozni. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Ezek az évesített névleges összegek tükrözik a jogsértés gazdasági jelentőségét és a jogsértésben részt vevő egyes vállalkozások relatív súlyát, függetlenül az egyéni részvételük időtartamától, azonban aránytalan bírságokat eredményezhetnek a pénzügyi ágazat és különösen az USD SSA-kötvénypiac sajátosságainak figyelmen hagyása nékül. Mivel az USD SSA-kötvények másodlagos piacon történő ügyleteiből származó bevétel tükröződik az egyes kötvények vételi és ajánlati ára közötti különbözetben, az ún. vételi és ajánlati ár közötti különbözetben, ezért a Bizottság a másodlagos piacon forgalmazott USD SSA-kötvények fent említett évesített névleges összegére az alkalmazandó vételi és ajánlati ár közötti különbözeten alapuló diszkonttényezőt alkalmaz. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | A Bizottság úgy véli, hogy helyénvaló az eladások értékének a bírság alapösszegének kiszámításához figyelembe veendő arányát 16 %-ban meghatározni, és a kiegészítő összeg kiszámításához az eladások értékére vonatkozó közelítő érték 16 %-át kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(24)

2.5.2.   Az alapösszeg kiigazítása: súlyosbító vagy enyhítő körülmények

| (25) | Nincsenek súlyosbító vagy enyhítő körülmények. |
| --- | --- |

(25)

2.5.3.   Külön összeg az elrettentés érdekében

| (26) | A bírságok összegének meghatározásakor a Bizottság kitüntetett figyelmet fordít annak szükségességére, hogy a bírságok kellően elrettentő hatásúak legyenek. Ezért hatáskörrel rendelkezik az elrettentő hatást növelő speciális szorzó alkalmazására, amennyiben ezáltal nem tesz különbséget az ügyben részt vevő felek között. A Bizottság növelheti az olyan vállalkozásokra kirótt bírságot, melyek a jogsértés által érintett áruk és szolgáltatások értékesítésén túl különösen nagy forgalmat bonyolítanak. Ez alapján és tekintettel e bankoknak a határozatot megelőző évben elért forgalmára a Bizottság indokoltnak tartja 1,3 szorzótényező alkalmazását a BAML-re kiszabandó bírság összegére, valamint 1,2 szorzótényező alkalmazását a Crédit Agricole-ra kiszabandó bírság összegére. |
| --- | --- |

(26)

2.5.4.   A forgalom 10%-ára vonatkozó korlátozás alkalmazása

| (27) | Az 1/2003/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése szerint az egyedi vállalkozásokra az egyes jogsértések kapcsán kiszabott bírság nem haladhatja meg az adott vállalkozás által a Bizottság határozatának időpontját megelőző üzleti évben elért teljes árbevétel 10%-át. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Ebben az ügyben egyik bírság összege sem haladja meg az adott vállalkozás által a határozat időpontját megelőző üzleti évben elért teljes árbevétel 10%-át. |
| --- | --- |

(28)

2.5.5.   Az engedékenységi közlemény alkalmazása

| (29) | A Bizottság úgy véli, hogy a Deutsche Bank jogosult azon bírságok alóli mentességre, amelyeket egyébként az e határozat tárgyát képező jogsértésben való részvétele miatt szabtak volna ki rá. |
| --- | --- |

(29)

3.   KÖVETKEZTETÉS

| (30) | A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése alapján a következő bírságokat szabja ki:






  (a) | Deutsche Bank AG, DB Group Services (UK) Limited és Deutsche Securities Inc., egyetemleges felelősség: 0 EUR; |
| --- | --- | --- |

(30)

(a)

Deutsche Bank AG, DB Group Services (UK) Limited és Deutsche Securities Inc., egyetemleges felelősség: 0 EUR;

| (b) | Bank of America Corporation és Merrill Lynch International, egyetemleges felelősség: 12 642 000 EUR |
| --- | --- |

(b)

Bank of America Corporation és Merrill Lynch International, egyetemleges felelősség: 12 642 000 EUR

| (c) | Crédit Agricole SA és Crédit Agricole Corporate and Investment Bank, egyetemleges felelősség: 3 993 000 EUR |
| --- | --- |

(c)

Crédit Agricole SA és Crédit Agricole Corporate and Investment Bank, egyetemleges felelősség: 3 993 000 EUR

| (d) | Credit Suisse Group AG és Credit Suisse Securities (Europe) Limited, egyetemleges felelősség: 11 859 000 EUR |
| --- | --- |

(d)

Credit Suisse Group AG és Credit Suisse Securities (Europe) Limited, egyetemleges felelősség: 11 859 000 EUR

---

(1)  A 411/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 68., 2004.3.6., 1. o.) módosított, (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

(2)  Iránymutatás az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról (HL C 210., 2006.9.1., 2. o.).

---

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/24

---

A Bizottság közleménye a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény vagy az ezen egyezmény szerződő felei közötti diagonális kumulációval kapcsolatos származási szabályokra vonatkozó jegyzőkönyvek alkalmazásáról

(2021/C 418/12)

A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény (1) (a továbbiakban: az egyezmény) szerződő felei (2) közötti diagonális származási kumuláció alkalmazásának céljából az érintett felek az Európai Bizottságon keresztül értesítik egymást a származási szabályokat rögzítő, más országokkal kötött hatályos megállapodásaikról.

Emlékeztetni kell arra, hogy a diagonális kumuláció csak akkor alkalmazható, ha a végső gyártást végző felek és a végső rendeltetési országok azonos származási szabályokat tartalmazó szabadkereskedelmi megállapodásokat kötöttek a származó helyzet elnyerésében részt vevő összes féllel, azaz valamennyi olyan féllel, ahonnan a felhasznált anyagok származnak. Az olyan felektől származó anyagok, amelyek nem kötöttek megállapodást a végső gyártást végző felekkel és/vagy a végső rendeltetési országokkal, nem származónak tekintendők. Példák találhatók a származási szabályokról szóló pán-euromediterrán jegyzőkönyvekre vonatkozó magyarázó megjegyzésekben (3).

A szerződő felek által az Európai Bizottságnak tett bejelentések alapján a mellékelt táblázatok pontosítják a következőket:

| | 1. táblázat – a 2021.8.1-jei kumulációs lehetőségek egyszerűsített áttekintése. |
| --- | --- |

1. táblázat – a 2021.8.1-jei kumulációs lehetőségek egyszerűsített áttekintése.

| | 2. és 3. táblázat – azok az időpontok, amikor az ilyen kumulációk alkalmazandóvá válnak. |
| --- | --- |

2. és 3. táblázat – azok az időpontok, amikor az ilyen kumulációk alkalmazandóvá válnak.

Az 1. táblázatban „X” jelzi, hogy két partner között a mintául szolgáló pán-euromediterrán származási szabályokon alapuló kumulációt lehetővé tévő, származási szabályokat tartalmazó szabadkereskedelmi megállapodás létezik. Egy harmadik partnert is érintő diagonális kumuláció esetén a táblázatnak a három partner közötti valamennyi metszéspontjába „X” jelet kell tenni. A diagonális kumuláció alól azonban vannak kivételek. Ilyen esetekben az „X” melletti (1), (2) vagy (*) utal a mérlegelendő kivételekre.

A 2. táblázatban szereplő időpontok a következők valamelyikének felelnek meg:

| — | az egyezmény I. függelékének 3. cikke alapján a diagonális kumuláció alkalmazásának kezdőnapja, amennyiben az érintett szabadkereskedelmi megállapodás az egyezményre hivatkozik. Ebben az esetben a dátumot a „(C)” jelzés előzi meg; |
| --- | --- |

—

az egyezmény I. függelékének 3. cikke alapján a diagonális kumuláció alkalmazásának kezdőnapja, amennyiben az érintett szabadkereskedelmi megállapodás az egyezményre hivatkozik. Ebben az esetben a dátumot a „(C)” jelzés előzi meg;

| — | egyéb esetekben az érintett szabadkereskedelmi megállapodáshoz mellékelt, a diagonális kumulációt lehetővé tevő származási szabályokra vonatkozó jegyzőkönyvek alkalmazásának kezdőnapja. |
| --- | --- |

—

egyéb esetekben az érintett szabadkereskedelmi megállapodáshoz mellékelt, a diagonális kumulációt lehetővé tevő származási szabályokra vonatkozó jegyzőkönyvek alkalmazásának kezdőnapja.

A 3. táblázatban szereplő időpontok a stabilizációs és társulási folyamatban részt vevő országok, az EU és Törökország között diagonális kumulációt lehetővé tévő származási szabályokról szóló jegyzőkönyvek alkalmazásának kezdőnapjaira vonatkoznak. Minden alkalommal, amikor a táblázatban szereplő felek közötti szabadkereskedelmi megállapodásban hivatkoznak az egyezményre, a 2. táblázatban a dátumot a „(C)” jelzés előzi meg.

Szintén meg kell jegyezni, hogy a Törökországból származó és az EU–Törökország vámunió hatálya alá tartozó anyagok származó anyagnak tekinthetők az Európai Unió és azon országok közötti diagonális kumuláció céljából, amelyek részt vesznek a stabilizációs és társulási folyamatban, és amelyekkel hatályos származási jegyzőkönyv van érvényben.

Az alábbiakban megadjuk a táblázatban szereplő szerződő feleket jelölő kódok magyarázatát:

| — | Európai Unió |
| --- | --- |

—

Európai Unió

EU

| — | EFTA-államok: |
| --- | --- |

—

EFTA-államok:

| — | Izland |
| --- | --- |

—

Izland

IS

| — | Svájc (beleértve Liechtensteint) (4) |
| --- | --- |

—

Svájc (beleértve Liechtensteint) (4)

CH (+ LI)

| — | Norvégia |
| --- | --- |

—

Norvégia

NO

| — | A Feröer szigetek |
| --- | --- |

—

A Feröer szigetek

FO

| — | A barcelonai folyamatban részt vevő országok: |
| --- | --- |

—

A barcelonai folyamatban részt vevő országok:

| — | Algéria |
| --- | --- |

—

Algéria

DZ

| — | Egyiptom |
| --- | --- |

—

Egyiptom

EG

| — | Izrael |
| --- | --- |

—

Izrael

IL

| — | Jordánia |
| --- | --- |

—

Jordánia

JO

| — | Libanon |
| --- | --- |

—

Libanon

LB

| — | Marokkó |
| --- | --- |

—

Marokkó

MA

| — | Ciszjordánia és a Gázai-övezet |
| --- | --- |

—

Ciszjordánia és a Gázai-övezet

PS

| — | Szíria |
| --- | --- |

—

Szíria

SY

| — | Tunézia |
| --- | --- |

—

Tunézia

TN

| — | Törökország |
| --- | --- |

—

Törökország

TR

| — | Az EU stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő országok: |
| --- | --- |

—

Az EU stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő országok:

| — | Albánia |
| --- | --- |

—

Albánia

AL

| — | Bosznia-Hercegovina |
| --- | --- |

—

Bosznia-Hercegovina

BA

| — | Észak-Macedónia |
| --- | --- |

—

Észak-Macedónia

MK

| — | Montenegró |
| --- | --- |

—

Montenegró

ME

| — | Szerbia |
| --- | --- |

—

Szerbia

RS

| — | Koszovó (*) |
| --- | --- |

—

Koszovó (*)

KO

| — | Moldovai Köztársaság |
| --- | --- |

—

Moldovai Köztársaság

MD

| — | Grúzia |
| --- | --- |

—

Grúzia

GE

| — | Ukrajna |
| --- | --- |

—

Ukrajna

UA

Ez a közlemény a 2020/C 322/03 közlemény (HL C 322., 2020.9.30., 3. o.) helyébe lép.

1. táblázat

Diagonális kumulációs lehetőségek a pán-euromediterrán térségben 2021.8.1-jén – egyszerűsített áttekintés

| | | EFTA-államok | | A barcelonai folyamatban részt vevő országok | | Az EU stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő országok | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | DZ | EG | IL | JO | LB | MA | PS | SY | TN | TR | AL | BA | KO | ME | MK | RS | MD | GE | UA |
| EU | | X | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | | X | X (5) | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH (+LI) | X | | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | | X | X | X | | X | X |
| IS | X | X | | X | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | | X | X | X | | X | X |
| NO | X | X | X | | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | | X | X | X | | X | X |
| FO | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X | | | | | | | | | |
| DZ | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| EG | X | X | X | X | | | | | X | | X | | | X | X | | | | | | | | | |
| IL | X | X | X | X | | | | | X | | | | | | X | | | | | | | | | |
| JO | X | X | X | X | | | X | X | | | X | | | X | | | | | | | | | | |
| LB | | X | X | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| MA | X | X | X | X | | | X | | X | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| PS | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | X | | | | | | | | | |
| TN | X | X | X | X | | | X | | X | | X | | | | X | | | | | | | | | |
| TR | X (5) | X | X | X | X | | X | X | | | X | X | X | X | | X (*1) | X (*1) | (*1) | X (*1) | X (*1) | X (*1) | X | X (6) | |
| AL | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X (*1) | | X | X | X | X | X | X | | |
| BA | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X (*1) | X | | X | X | X | X | X | | |
| KO | X | | | | | | | | | | | | | | (*1) | X | X | | X | X | X | X | | |
| ME | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X (*1) | X | X | X | | X | X | X | | |
| MK | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X (*1) | X | X | X | X | | X | X | | |
| RS | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X (*1) | X | X | X | X | X | | X | | |
| MD | X | | | | | | | | | | | | | | X | X | X | X | X | X | X | | | |
| GE | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X (6) | | | | | | | | | X |
| UA | X | X | X | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | | X | |

EFTA-államok

A barcelonai folyamatban részt vevő országok

Az EU stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő országok

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

DZ

EG

IL

JO

LB

MA

PS

SY

TN

TR

AL

BA

KO

ME

MK

RS

MD

GE

UA

EU

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X (5)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH (+LI)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

IS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NO

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

FO

X

X

X

X

X

DZ

X

EG

X

X

X

X

X

X

X

X

IL

X

X

X

X

X

X

JO

X

X

X

X

X

X

X

X

LB

X

X

X

MA

X

X

X

X

X

X

X

X

PS

X

X

X

X

X

SY

X

TN

X

X

X

X

X

X

X

X

TR

X (5)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X (*1)

X (*1)

(*1)

X (*1)

X (*1)

X (*1)

X

X (6)

AL

X

X

X

X

X (*1)

X

X

X

X

X

X

BA

X

X

X

X

X (*1)

X

X

X

X

X

X

KO

X

(*1)

X

X

X

X

X

X

ME

X

X

X

X

X (*1)

X

X

X

X

X

X

MK

X

X

X

X

X (*1)

X

X

X

X

X

X

RS

X

X

X

X

X (*1)

X

X

X

X

X

X

MD

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

X

X

X

X

X (6)

X

UA

X

X

X

X

X

2. táblázat

A diagonális kumulációt lehetővé tévő származási szabályok alkalmazásának kezdőnapja a pán-euromediterrán térségben

| | | EFTA-államok | | A barcelonai folyamatban részt vevő országok | | Az EU stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő országok | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EU | CH(+LI) | IS | NO | FO | DZ | EG | IL | JO | LB | MA | PS | SY | TN | TR | AL | BA | KO | ME | MK | RS | MD | GE | UA |
| EU | | 2006.1.1.
  (C) 2016.2.1. | 2006.1.1.
  (C) 2015.5.1. | 2006.1.1.
  (C) 2015.5.1. | 2005.12.1.
  (C) 2015.5.12. | 2007.11.1. | 2006.3.1.
  (C) 2016.2.1. | 2006.1.1. | 2006.7.1. | | 2005.12.1. | 2009.7.1.
  (C) 2016.3.1. | | 2006.8.1. | (7) | (C) 2015.5.1. | (C) 2016.12.9. | (C) 2016.4.1. | (C) 2015.2.1. | (C) 2015.5.1. | (C) 2015.2.1. | (C) 2016.12.1. | (C) 2018.6.1. | (C) 2019.1.1. |
| CH
  (+LI) | 2006.1.1.
  (C) 2016.2.1. | | 2005.8.1.
  (C) 2013.7.1. | 2005.8.1.
  (C) 2013.7.1. | 2006.1.1. | | 2007.8.1. | 2005.7.1. | 2007.7.17. | 2007.1.1. | 2005.3.1. | 2016.5.1. | | 2005.6.1. | 2007.9.1.
  (C) 2019.12.1. | (C) 2015.5.1. | (C) 2015.1.1. | | (C) 2012.9.1. | 2016.2.1. | (C) 2015.5.1. | | (C) 2018.5.1. | 2012.6.1. |
| IS | 2006.1.1.
  (C) 2015.5.1. | 2005.8.1.
  (C) 2013.7.1. | | 2005.8.1.
  (C) 2013.7.1. | 2005.11.1. | | 2007.8.1. | 2005.7.1. | 2007.7.17. | 2007.1.1. | 2005.3.1. | 2016.5.1. | | 2006.3.1. | 2007.9.1.
  (C) 2019.12.1. | (C) 2015.5.1. | (C) 2015.1.1. | | (C) 2012.10.1. | 2015.5.1. | (C) 2015.5.1. | | (C) 2017.9.1. | 2012.6.1. |
| NO | 2006.1.1.
  (C) 2015.5.1. | 2005.8.1.
  (C) 2013.7.1. | 2005.8.1.
  (C) 2013.7.1. | | 2005.12.1. | | 2007.8.1. | 2005.7.1. | 2007.7.17. | 2007.1.1. | 2005.3.1. | 2016.5.1. | | 2005.8.1. | 2007.9.1.
  (C) 2019.12.1. | (C) 2015.5.1. | (C) 2015.1.1. | | (C) 2012.11.1. | 2015.5.1. | (C) 2015.5.1. | | (C) 2017.9.1. | 2012.6.1. |
| FO | 2005.12.1.
  (C) 2015.5.12. | 2006.1.1. | 2005.11.1. | 2005.12.1. | | | | | | | | | | | (C) 2017.10.1. | | | | | | | | | |
| DZ | 2007.11.1. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| EG | 2006.3.1.
  (C) 2016.2.1. | 2007.8.1. | 2007.8.1. | 2007.8.1. | | | | | 2006.7.6. | | 2006.7.6. | | | 2006.7.6. | 2007.3.1. | | | | | | | | | |
| IL | 2006.1.1. | 2005.7.1. | 2005.7.1. | 2005.7.1. | | | | | 2006.2.9. | | | | | | 2006.3.1. | | | | | | | | | |
| JO | 2006.7.1. | 2007.7.17. | 2007.7.17. | 2007.7.17. | | | 2006.7.6. | 2006.2.9. | | | 2006.7.6. | | | 2006.7.6. | | | | | | | | | | |
| LB | | 2007.1.1. | 2007.1.1. | 2007.1.1. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| MA | 2005.12.1. | 2005.3.1. | 2005.3.1. | 2005.3.1. | | | 2006.7.6. | | 2006.7.6. | | | | | 2006.7.6. | 2006.1.1. | | | | | | | | | |
| PS | 2009.7.1.
  (C) 2016.3.1. | 2016.5.1. | 2016.5.1. | 2016.5.1. | | | | | | | | | | | (C) 2021.3.26. | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | 2007.1.1. | | | | | | | | | |
| TN | 2006.8.1. | 2005.6.1. | 2006.3.1. | 2005.8.1. | | | 2006.7.6. | | 2006.7.6. | | 2006.7.6. | | | | 2005.7.1. | | | | | | | | | |
| TR | (7) | 2007.9.1.
  (C) 2019.12.1. | 2007.9.1.
  (C) 2019.12.1. | 2007.9.1.
  (C) 2019.12.1. | (C) 2017.10.1. | | 2007.3.1. | 2006.3.1. | | | 2006.1.1. | (C) 2021.3.26. | 2007.1.1. | 2005.7.1. | | (C) 2021.5.3. | (C) 2021.8.1. | 2019.9.1. | (C) 2021.6.1. | (C) 2018.8.1. | (C) 2019.6.1. | (C) 2017.10.1. | (C) 2021.4.29. | |
| AL | (C) 2015.5.1. | (C) 2015.5.1. | (C) 2015.5.1. | (C) 2015.5.1. | | | | | | | | | | | (C) 2021.5.3. | | (C) 2015.2.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | | |
| BA | (C) 2016.12.9. | (C) 2015.1.1. | (C) 2015.1.1. | (C) 2015.1.1. | | | | | | | | | | | (C) 2021.8.1. | (C) 2015.2.1. | | (C) 2014.4.1. | (C) 2015.2.1. | (C) 2015.2.1. | (C) 2015.2.1. | (C) 2014.4.1. | | |
| KO | (C) 2016.4.1. | | | | | | | | | | | | | | 2019.9.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | | |
| ME | (C) 2015.2.1. | (C) 2012.9.1. | (C) 2012.10.1. | (C) 2012.11.1. | | | | | | | | | | | (C) 2021.6.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2015.2.1. | (C) 2014.4.1. | | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | | |
| MK | (C) 2015.5.1. | 2016.2.1. | 2015.5.1. | 2015.5.1. | | | | | | | | | | | (C) 2018.8.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2015.2.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | | |
| RS | (C) 2015.2.1. | (C) 2015.5.1. | (C) 2015.5.1. | (C) 2015.5.1. | | | | | | | | | | | (C) 2019.6.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2015.2.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | | (C) 2014.4.1. | | |
| MD | (C) 2016.12.1. | | | | | | | | | | | | | | (C) 2017.10.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | (C) 2014.4.1. | | | |
| GE | (C) 2018.6.1. | (C) 2018.5.1. | (C) 2017.9.1. | (C) 2017.9.1. | | | | | | | | | | | (C) 2021.4.29. | | | | | | | | | (C) 2020.3.26. |
| UA | (C) 2019.1.1. | 2012.6.1. | 2012.6.1. | 2012.6.1. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | (C) 2020.3.26. | |

EFTA-államok

A barcelonai folyamatban részt vevő országok

Az EU stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő országok

EU

CH(+LI)

IS

NO

FO

DZ

EG

IL

JO

LB

MA

PS

SY

TN

TR

AL

BA

KO

ME

MK

RS

MD

GE

UA

EU

2006.1.1.

(C) 2016.2.1.

2006.1.1.

(C) 2015.5.1.

2006.1.1.

(C) 2015.5.1.

2005.12.1.

(C) 2015.5.12.

2007.11.1.

2006.3.1.

(C) 2016.2.1.

2006.1.1.

2006.7.1.

2005.12.1.

2009.7.1.

(C) 2016.3.1.

2006.8.1.

(7)

(C) 2015.5.1.

(C) 2016.12.9.

(C) 2016.4.1.

(C) 2015.2.1.

(C) 2015.5.1.

(C) 2015.2.1.

(C) 2016.12.1.

(C) 2018.6.1.

(C) 2019.1.1.

CH

(+LI)

2006.1.1.

(C) 2016.2.1.

2005.8.1.

(C) 2013.7.1.

2005.8.1.

(C) 2013.7.1.

2006.1.1.

2007.8.1.

2005.7.1.

2007.7.17.

2007.1.1.

2005.3.1.

2016.5.1.

2005.6.1.

2007.9.1.

(C) 2019.12.1.

(C) 2015.5.1.

(C) 2015.1.1.

(C) 2012.9.1.

2016.2.1.

(C) 2015.5.1.

(C) 2018.5.1.

2012.6.1.

IS

2006.1.1.

(C) 2015.5.1.

2005.8.1.

(C) 2013.7.1.

2005.8.1.

(C) 2013.7.1.

2005.11.1.

2007.8.1.

2005.7.1.

2007.7.17.

2007.1.1.

2005.3.1.

2016.5.1.

2006.3.1.

2007.9.1.

(C) 2019.12.1.

(C) 2015.5.1.

(C) 2015.1.1.

(C) 2012.10.1.

2015.5.1.

(C) 2015.5.1.

(C) 2017.9.1.

2012.6.1.

NO

2006.1.1.

(C) 2015.5.1.

2005.8.1.

(C) 2013.7.1.

2005.8.1.

(C) 2013.7.1.

2005.12.1.

2007.8.1.

2005.7.1.

2007.7.17.

2007.1.1.

2005.3.1.

2016.5.1.

2005.8.1.

2007.9.1.

(C) 2019.12.1.

(C) 2015.5.1.

(C) 2015.1.1.

(C) 2012.11.1.

2015.5.1.

(C) 2015.5.1.

(C) 2017.9.1.

2012.6.1.

FO

2005.12.1.

(C) 2015.5.12.

2006.1.1.

2005.11.1.

2005.12.1.

(C) 2017.10.1.

DZ

2007.11.1.

EG

2006.3.1.

(C) 2016.2.1.

2007.8.1.

2007.8.1.

2007.8.1.

2006.7.6.

2006.7.6.

2006.7.6.

2007.3.1.

IL

2006.1.1.

2005.7.1.

2005.7.1.

2005.7.1.

2006.2.9.

2006.3.1.

JO

2006.7.1.

2007.7.17.

2007.7.17.

2007.7.17.

2006.7.6.

2006.2.9.

2006.7.6.

2006.7.6.

LB

2007.1.1.

2007.1.1.

2007.1.1.

MA

2005.12.1.

2005.3.1.

2005.3.1.

2005.3.1.

2006.7.6.

2006.7.6.

2006.7.6.

2006.1.1.

PS

2009.7.1.

(C) 2016.3.1.

2016.5.1.

2016.5.1.

2016.5.1.

(C) 2021.3.26.

SY

2007.1.1.

TN

2006.8.1.

2005.6.1.

2006.3.1.

2005.8.1.

2006.7.6.

2006.7.6.

2006.7.6.

2005.7.1.

TR

(7)

2007.9.1.

(C) 2019.12.1.

2007.9.1.

(C) 2019.12.1.

2007.9.1.

(C) 2019.12.1.

(C) 2017.10.1.

2007.3.1.

2006.3.1.

2006.1.1.

(C) 2021.3.26.

2007.1.1.

2005.7.1.

(C) 2021.5.3.

(C) 2021.8.1.

2019.9.1.

(C) 2021.6.1.

(C) 2018.8.1.

(C) 2019.6.1.

(C) 2017.10.1.

(C) 2021.4.29.

AL

(C) 2015.5.1.

(C) 2015.5.1.

(C) 2015.5.1.

(C) 2015.5.1.

(C) 2021.5.3.

(C) 2015.2.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

BA

(C) 2016.12.9.

(C) 2015.1.1.

(C) 2015.1.1.

(C) 2015.1.1.

(C) 2021.8.1.

(C) 2015.2.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2015.2.1.

(C) 2015.2.1.

(C) 2015.2.1.

(C) 2014.4.1.

KO

(C) 2016.4.1.

2019.9.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

ME

(C) 2015.2.1.

(C) 2012.9.1.

(C) 2012.10.1.

(C) 2012.11.1.

(C) 2021.6.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2015.2.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

MK

(C) 2015.5.1.

2016.2.1.

2015.5.1.

2015.5.1.

(C) 2018.8.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2015.2.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

RS

(C) 2015.2.1.

(C) 2015.5.1.

(C) 2015.5.1.

(C) 2015.5.1.

(C) 2019.6.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2015.2.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

MD

(C) 2016.12.1.

(C) 2017.10.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

(C) 2014.4.1.

GE

(C) 2018.6.1.

(C) 2018.5.1.

(C) 2017.9.1.

(C) 2017.9.1.

(C) 2021.4.29.

(C) 2020.3.26.

UA

(C) 2019.1.1.

2012.6.1.

2012.6.1.

2012.6.1.

(C) 2020.3.26.

3. táblázat

Az Európai Unió és Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó, Észak-Macedónia, Montenegró, Szerbia és Törökország között diagonális kumulációt lehetővé tévő származási szabályokról szóló jegyzőkönyvek alkalmazásának kezdőnapja

| | EU | AL | BA | KO | MK | ME | RS | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 2007.1.1. | 2008.7.1. | 2016.4.1. | 2007.1.1. | 2008.1.1. | 2009.12.8. | (8) |
| AL | 2007.1.1. | | 2007.11.22. | 2014.4.1. | 2007.7.26. | 2007.7.26. | 2007.10.24. | 2011.8.1. |
| BA | 2008.7.1. | 2007.11.22. | | 2014.4.1. | 2007.11.22. | 2007.11.22. | 2007.11.22. | 2011.12.14. |
| KO | 2016.4.1. | 2014.4.1. | 2014.4.1. | | 2014.4.1. | 2014.4.1. | 2014.4.1. | 2019.9.1. |
| MK | 2007.1.1. | 2007.7.26. | 2007.11.22. | 2014.4.1. | | 2007.7.26. | 2007.10.24. | 2009.7.1. |
| ME | 2008.1.1. | 2007.7.26. | 2007.11.22. | 2014.4.1. | 2007.7.26. | | 2007.10.24. | 2010.3.1. |
| RS | 2009.12.8. | 2007.10.24. | 2007.11.22. | 2014.4.1. | 2007.10.24. | 2007.10.24. | | 2010.9.1. |
| TR | (8) | 2011.8.1. | 2011.12.14. | 2019.9.1. | 2009.7.1. | 2010.3.1. | 2010.9.1. | |

EU

AL

BA

KO

MK

ME

RS

TR

EU

2007.1.1.

2008.7.1.

2016.4.1.

2007.1.1.

2008.1.1.

2009.12.8.

(8)

AL

2007.1.1.

2007.11.22.

2014.4.1.

2007.7.26.

2007.7.26.

2007.10.24.

2011.8.1.

BA

2008.7.1.

2007.11.22.

2014.4.1.

2007.11.22.

2007.11.22.

2007.11.22.

2011.12.14.

KO

2016.4.1.

2014.4.1.

2014.4.1.

2014.4.1.

2014.4.1.

2014.4.1.

2019.9.1.

MK

2007.1.1.

2007.7.26.

2007.11.22.

2014.4.1.

2007.7.26.

2007.10.24.

2009.7.1.

ME

2008.1.1.

2007.7.26.

2007.11.22.

2014.4.1.

2007.7.26.

2007.10.24.

2010.3.1.

RS

2009.12.8.

2007.10.24.

2007.11.22.

2014.4.1.

2007.10.24.

2007.10.24.

2010.9.1.

TR

(8)

2011.8.1.

2011.12.14.

2019.9.1.

2009.7.1.

2010.3.1.

2010.9.1.

---

(1)  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

(2)  A szerződő felek az Európai Unió, valamint Albánia, Algéria, Bosznia-Hercegovina, Egyiptom, a Feröer szigetek, Grúzia, Izland, Izrael, Jordánia, Koszovó (az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1244 (1999) sz. határozata értelmében), Libanon, Észak-Macedónia, a Moldovai Köztársaság, Montenegró, Marokkó, Norvégia, Szerbia, Svájc (beleértve Liechtensteint is), Szíria, Tunézia, Törökország, Ukrajna, Ciszjordánia és a Gázai övezet.

(3)  HL C 83., 2007.4.17., 1. o.

(4)  Svájc és a Liechtensteini Hercegség vámuniót alkot.

(*)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

(*1)  (*) A diagonális kumuláció lehetséges Törökország, Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó, Észak-Macedónia, Montenegró és Szerbia között. Ugyanakkor az Európai Unió, Törökország, Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó, Észak-Macedónia, Montenegró és Szerbia közötti diagonális kumuláció lehetőségére vonatkozóan lásd a 3. táblázatot.

(5)  (1) Az EU–Törökország vámunió hatálya alá tartozó áruk esetében az alkalmazás kezdőnapja 2006. július 27.

| | A mezőgazdasági termékek esetében az alkalmazás kezdőnapja 2007. január 1. (a Moldovai Köztársasággal és Grúziával való kumuláció nem alkalmazandó). |
| --- | --- |

A mezőgazdasági termékek esetében az alkalmazás kezdőnapja 2007. január 1. (a Moldovai Köztársasággal és Grúziával való kumuláció nem alkalmazandó).

| | A szén- és acéltermékek esetében az alkalmazás kezdőnapja 2009. március 1. (a Moldovai Köztársasággal és Grúziával való kumuláció nem alkalmazandó). |
| --- | --- |

A szén- és acéltermékek esetében az alkalmazás kezdőnapja 2009. március 1. (a Moldovai Köztársasággal és Grúziával való kumuláció nem alkalmazandó).

(6)  (2) A következő termékek esetében a származási kumuláció csak akkor alkalmazható, ha a termékek a Török Köztársaságból és Grúziából származnak:

| — | a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer 1–24. árucsoportja alá tartozó termékek; valamint |
| --- | --- |

—

a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer 1–24. árucsoportja alá tartozó termékek; valamint

| — | a Török Köztársaság és Grúzia közötti szabadkereskedelmi megállapodás 1. mellékletének hatálya alá tartozó termékek. |
| --- | --- |

—

a Török Köztársaság és Grúzia közötti szabadkereskedelmi megállapodás 1. mellékletének hatálya alá tartozó termékek.

(7)  Az EU–Törökország vámunió hatálya alá tartozó áruk esetében az alkalmazás kezdőnapja 2006. július 27.

| | A mezőgazdasági termékek esetében az alkalmazás kezdőnapja 2007. január 1. |
| --- | --- |

A mezőgazdasági termékek esetében az alkalmazás kezdőnapja 2007. január 1.

| | A szén- és acéltermékek esetében az alkalmazás kezdőnapja 2009. március 1. |
| --- | --- |

A szén- és acéltermékek esetében az alkalmazás kezdőnapja 2009. március 1.

(8)  Az EU–Törökország vámunió hatálya alá tartozó áruk esetében az alkalmazás kezdőnapja 2006. július 27. Nem vonatkozik a mezőgazdasági termékekre, valamint a szén- és acéltermékekre.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/33

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10460 – DMK/Uuelzena/Niesky/Milchtrocknung Südhannover)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 418/13)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a DMK Deutsches Milchkontor Gmbh (a továbbiakban: DMK, Németország) vállalkozáshoz tartozó Molkerei Niesky GmbH (a továbbiakban: Niesky, Németország), |
| --- | --- |

—

a DMK Deutsches Milchkontor Gmbh (a továbbiakban: DMK, Németország) vállalkozáshoz tartozó Molkerei Niesky GmbH (a továbbiakban: Niesky, Németország),

| — | Uelzena eG (a továbbiakban: Uelzena, Németország), |
| --- | --- |

—

Uelzena eG (a továbbiakban: Uelzena, Németország),

| — | a jelenleg a DMK irányítása alá tartozó Milchtrocknung Südhannover eG (a továbbiakban: MTS, Németország). |
| --- | --- |

—

a jelenleg a DMK irányítása alá tartozó Milchtrocknung Südhannover eG (a továbbiakban: MTS, Németország).

A DMK és az Uelzena az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek az MTS egésze felett.

Az összefonódásra szerződés útján kerül sor.

2.

| — | a DMK és a Niesky esetében: különféle tejtermékek – többek között sajtok, savóalapú termékek, bébiételek, jégkrémek, egészséget szolgáló termékek és az élelmiszergyártáshoz használt, tejalapú összetevők – gyártása és forgalmazása, |
| --- | --- |

—

a DMK és a Niesky esetében: különféle tejtermékek – többek között sajtok, savóalapú termékek, bébiételek, jégkrémek, egészséget szolgáló termékek és az élelmiszergyártáshoz használt, tejalapú összetevők – gyártása és forgalmazása,

| — | az Uelzena esetében: tejtermékekhez használt alapanyagok, savó, vaj, vajkoncentrátum, tejpor, sajt, instant italporok, egészséget szolgáló termékek, ételkülönlegességek, édesített sűrített tej és kevert zsírok gyártása és forgalmazása, |
| --- | --- |

—

az Uelzena esetében: tejtermékekhez használt alapanyagok, savó, vaj, vajkoncentrátum, tejpor, sajt, instant italporok, egészséget szolgáló termékek, ételkülönlegességek, édesített sűrített tej és kevert zsírok gyártása és forgalmazása,

| — | az MTS esetében: savó- és savókoncentrátum vásárlása, és ezekből savófehérje-koncentrátum és laktóz előállítása. |
| --- | --- |

—

az MTS esetében: savó- és savókoncentrátum vásárlása, és ezekből savófehérje-koncentrátum és laktóz előállítása.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10460 – DMK/Uelzena/Niesky/Milchtrocknung Südhannover

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/35

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

(2021/C 418/14)

Ez az értesítés az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT MÓDOSÍTÓ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„Huşi”

PDO-RO-A1583-AM02

Az értesítés időpontja: 2021.7.13.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Különleges címkézési feltételek feltüntetése

A termékleírás olyan egyéb szőlőültetvények nevével egészült ki, mint a Colina Mănăstirii, La Schit és Dealul lui Moțoc, amelyek akkor használhatók OEM borok címkéjén, ha azok ezekről a helyekről származnak.

Ennek megfelelően módosult a termékleírás III. fejezete és az egységes dokumentum 9. pontja.

2.   Új borszőlőfajták bevezetése a termelésbe

A fehér-/rozé/vörösborok termékleírásához új borszőlőfajták, azaz a fehérborok esetében Grasă de Cotnari, Riesling de Rhin, Muscadelle és Semillon, vörösborok esetében Syrah, Zweigelt, Sangiovese, Nebbiolo és Barbera kerültek hozzáadásra. E fajtákat nemcsak azért részesítik előnyben a rozé borokhoz, mert aromás fajták, amelyekben aromák (különösen gyümölcs) és cukrok halmozódhatnak fel, hanem azért is, mert a rozé borokban az aromák koncentrációja mellett színes tanninok halmozódhatnak fel.

Ennek megfelelően módosult a termékleírás IV. fejezete és az egységes dokumentum 7. pontja.

3.   A borhozam módosítása

A változások az új borkészítési berendezésekből és a borkészítési anyagok területén alkalmazott új műszaki megoldásokból eredő azon borászati tényezőkre vezethetők vissza, amelyek segítik a „Huși” borok mennyiségének és minőségének javítását.

A területen található szőlőültetvényekre vonatkozó kiterjedt átalakítási és szerkezetátalakítási projekteket követően jelentősen változott az ültetvények sűrűsége és tisztasága; a korábbi ültetvények átlagos sűrűségéhez képest növekedés történt. A klónszelekció kiigazítása és a megfelelő alanyszerkezet alkalmazása hozzájárult a terület bor- és szőlőhozamának jelentős növekedéséhez.

Az átalakításon/szerkezetátalakításon átesett szőlőültetvényeken – különösen ahol őshonos fajták, például Tămâioasa Românească, Busuioacă de Bohotin, Fetească regală, Fetească albă és Feteasca neagră, valamint külföldi fajták, például Traminer roz, Riesling de Rhin, Chardonnay, Sauvignon vagy Cabernet Sauvignon ültetése történt – alkalmazott klónszelekciók sokkal nagyobb bortermelést eredményeztek a „Huși” OEM területen, ahol kedvező az éghajlat (a vegetációs időszakban optimális a napsugárzás a jó szőlőéréshez, a dombos területeken mérsékelt az éghajlat, gyakoriságukat és hosszukat tekintve mérsékeltek a fagyos időszakok stb.). Ráadásul ezek a fajták jelentősen nagyobb termelési potenciállal rendelkeznek.

Az 1961-től 1990-ig és az 1991-től 2018-ig terjedő időszakban a körülhatárolt területen termesztett szőlőültetvényeket érintő éghajlati változások jeleként, valamint Románia 2001–2030 közötti időszakra vonatkozó éghajlati forgatókönyveinek megfelelően június és október között legalább 1,4 °C a hőmérséklet növekedésének elemzett időszakonkénti értéke, esős és nagyon magas hőmérsékletű periódusok váltakozása mellett.

Az előállítás szintjére hatást gyakorló, kedvező éghajlatú éveket jellemző körülmények is felvételre kerültek, így legfeljebb 20 %-kal lehetséges a borhozam túllépése.

Ennek megfelelően módosult a termékleírás V. és VI. fejezete és az egységes dokumentum 5. pontja.

4.   A művelési gyakorlatokra vonatkozó rendelkezések törlése

A szőlőültetvények számos, trágyázással kapcsolatos művelési gyakorlatát töröltek a termékleírásból, mivel azokra már nincs szükség a „Huși” OEM területén.

Ennek megfelelően módosult a termékleírás VIII. fejezete, ám az egységes dokumentum nem változott.

5.   A szüretelt szőlő feltételének hozzáadása

A termékleírás kiegészült azzal a feltétellel, hogy a kedvezőtlen éghajlatú években a szüretelt szőlő cukortartalma azon a 160 g/l értékű szinten fogadható el, amelynél a készített borok sajátos minőségi jellemzőinek megőrzésével állítható elő a „Huși” OEM borok minősége.

Ennek megfelelően módosult a termékleírás VII. fejezete, ám az egységes dokumentum nem változott.

6.   A rozé bor előállítási feltételeinek hozzáadása

A termékleírás olyan rendelkezésekkel egészült ki, amelyek fogyasztói követelményként teszik lehetővé a Pinot Gris és Traminer Roz szőlőfajtákból származó fehér- és rozé borok készítését; ez megfelel azon igénynek, hogy diverzifikálni kell az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel előállított borokat.

Ennek megfelelően módosult a termékleírás IX. fejezete és az egységes dokumentum 5. pontja.

7.   A borok összes alkoholtartalmára vonatkozó eltérés

A sűrítés nélkül előállított borok összes alkoholtartalmára vonatkozóan eltérés került hozzáadásra annak érdekében, hogy a „Huși” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok esetében elérjék a 15 térfogatszázalékot.

Ennek megfelelően módosult a termékleírás IX. fejezete és az egységes dokumentum 5. pontja.

8.   Termelési technológiákra vonatkozó rendelkezések hozzáadása

A termékleírás olyan rendelkezések feltüntetésével egészült ki, amelyek értelmében a nemzetközi gyakorlatban és borkészítés során alkalmazott előállítási/borászati eljárások a „Huși” OEM esetében is engedélyezhetők. Alkalmazásuk során azonban mindig meg kell őrizni az OEM sajátos minőségét.

Ennek megfelelően módosult a termékleírás IX. fejezete, ám az egységes dokumentum nem változott.

9.   A címkézési/forgalmazási feltételek átfogalmazása

A borok címkézése bármilyen módon elvégezhető, amennyiben a kötelező információkat ugyanabban a látómezőben tüntetik fel. A címke és a hátsó címke nem kötelező, a címkézés egy vagy több alkotóelemen, bármilyen formában, bármilyen anyagból és bármilyen technika alkalmazásával végezhető.

A címkézés a hatályos jogszabályokban a borokra előírt hagyományos kifejezést is használhatja, amely a szüreti cukortartalom eredményeként a szüret minőségét jelzi (a szőlő nemes rothadása esetén).

Ennek megfelelően módosult a termékleírás XII. és XIII. fejezete és az egységes dokumentum 9. pontja.

10.   A bortermelési feltételek átfogalmazása meg nem felelés esetén

Amennyiben a termelésnek a termelő által a termelési folyamat bármely szakaszában – a minőség/jellemzők elérése tekintetében – elvégzett értékelése azt állapítja meg, hogy a borászati termékeket más kategóriákba kell sorolni, úgy a termékleírásban meg kell jelölni azokat a feltételeket, amelyek mellett a termelés a hatályos jogszabályokban meghatározott egyéb kategóriákba sorolható.

Ennek megfelelően módosult a termékleírás XIV. fejezete, ám az egységes dokumentum nem változott.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés(ek)

Huşi

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

1.   
  Érzékszervi jellemzők

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

| 1. | Muscat Ottonel: szalmasárga / intenzív sárga, jellegzetes aroma, harmonikus, kerek. |
| --- | --- |

1.

Muscat Ottonel: szalmasárga / intenzív sárga, jellegzetes aroma, harmonikus, kerek.

| 2. | Sauvignon: zöldessárga, a szőlővirágok intenzív aromája, az idő múlásával bodzavirág, zöld citrus, gyümölcsös és dinnye jegyek jelennek meg. |
| --- | --- |

2.

Sauvignon: zöldessárga, a szőlővirágok intenzív aromája, az idő múlásával bodzavirág, zöld citrus, gyümölcsös és dinnye jegyek jelennek meg.

| 3. | Pinot Gris: citromsárga, zöldes, nyári alma vagy frissen kaszált széna illata, enyhén kesernyés. |
| --- | --- |

3.

Pinot Gris: citromsárga, zöldes, nyári alma vagy frissen kaszált széna illata, enyhén kesernyés.

| 4. | Fetească regală: citromsárga, arany, mezei virágok illata, érlelés után frissen kaszált széna, méz, gyümölcsök illata. |
| --- | --- |

4.

Fetească regală: citromsárga, arany, mezei virágok illata, érlelés után frissen kaszált széna, méz, gyümölcsök illata.

| 5. | Fetească albă: szalmasárga / zöldes, virágzó szőlő jellegzetes aromája, jellegzetes természetes kifinomultsággal. |
| --- | --- |

5.

Fetească albă: szalmasárga / zöldes, virágzó szőlő jellegzetes aromája, jellegzetes természetes kifinomultsággal.

| 6. | Olaszrizling: szalmasárga, érett szőlő finom aromája, enyhén savanykás íz, élénk, gyümölcsös, kerek, kellemes utóíz. |
| --- | --- |

6.

Olaszrizling: szalmasárga, érett szőlő finom aromája, enyhén savanykás íz, élénk, gyümölcsös, kerek, kellemes utóíz.

| 7. | Zghihară de Huşi: zöldessárga, gyümölcsös, zöldalma és citrusfélék aromája, savanykás íz. |
| --- | --- |

7.

Zghihară de Huşi: zöldessárga, gyümölcsös, zöldalma és citrusfélék aromája, savanykás íz.

| 8. | Chardonnay: aranysárga, akácvirág aromája, friss vajra emlékeztető jegyek, virágos, kiegyensúlyozott savtartalom. |
| --- | --- |

8.

Chardonnay: aranysárga, akácvirág aromája, friss vajra emlékeztető jegyek, virágos, kiegyensúlyozott savtartalom.

| 9. | Tămâioasă românească: zöldessárga/szalmasárga, tömjén és bazsalikom határozott aromája. |
| --- | --- |

9.

Tămâioasă românească: zöldessárga/szalmasárga, tömjén és bazsalikom határozott aromája.

| 10. | Aligoté: szalmasárga, enyhén kesernyés utóíz. |
| --- | --- |

10.

Aligoté: szalmasárga, enyhén kesernyés utóíz.

| 11. | Pinot noir: rubinvörös, cseresznye, szamóca, meggy aromája, bársonyos. |
| --- | --- |

11.

Pinot noir: rubinvörös, cseresznye, szamóca, meggy aromája, bársonyos.

| 12. | Fetească neagră: gránátvörös, aszalt szilva jegyeit mutató aroma, testes. |
| --- | --- |

12.

Fetească neagră: gránátvörös, aszalt szilva jegyeit mutató aroma, testes.

| 13. | Cabernet Sauvignon: mályvapiros, piros ribizli, vörös áfonya, fekete szeder aromája, erős gyógynövényes jegyek. |
| --- | --- |

13.

Cabernet Sauvignon: mályvapiros, piros ribizli, vörös áfonya, fekete szeder aromája, erős gyógynövényes jegyek.

| 14. | Merlot: élénkvörös/sötétvörös, érett erdei gyümölcsök aromája, bársonyos. |
| --- | --- |

14.

Merlot: élénkvörös/sötétvörös, érett erdei gyümölcsök aromája, bársonyos.

| 15. | Băbească neagră: élénkvörös, virágos buké, tanninos. |
| --- | --- |

15.

Băbească neagră: élénkvörös, virágos buké, tanninos.

| 16. | Busuioacă de Bohotin: hagymavörös, rózsaszirom és bazsalikom illata, hosszú. |
| --- | --- |

16.

Busuioacă de Bohotin: hagymavörös, rózsaszirom és bazsalikom illata, hosszú.

ÁLTALÁNOS ANALITIKAI JELLEMZŐK

| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék): | 15 |
| --- | --- |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): | 10,5 |
| Minimális összes savtartalom: | 4,5  g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): | 18 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | 250 |

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék):

15

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék):

10,5

Minimális összes savtartalom:

4,5  g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter):

18

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

250

2.   
  Érzékszervi jellemzők

RÖVID SZÖVEGES LEÍRÁS

A Grasă de Cotnari, Muscadelle, Semillon és Riesling de Rhin fehér fajtákból nyert borok általános érzékszervi jellemzői:

Az aromás és félaromás fajták az átlagosnál több aromás jeggyel rendelkeznek, amelyek aromák vagy cukrok felhalmozódását eredményezhetik, ez alapján pedig egyértelműen megkülönböztethetők a fogyasztásra kínált termékek.

A Syrah, Zweigelt, Sangiovese, Nebbiolo és Barbera vörös fajtákból nyert borok általános érzékszervi jellemzői:

a borok a színes tanninok fokozott felhalmozódását és az aromás jelleg azonos koncentrációját mutatják. Nagyon valószínű, hogy ez a terület éghajlatának utóbbi években bekövetkezett változásából ered.

ÁLTALÁNOS ANALITIKAI JELLEMZŐK

| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék): | 15 |
| --- | --- |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): | 10,5 |
| Minimális összes savtartalom: | 4,5  g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): | 20 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | 250 |

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék):

15

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék):

10,5

Minimális összes savtartalom:

4,5  g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter):

20

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

250

5.   Borászati eljárások

5.1.   
  Különleges borászati eljárások

1.   Művelési gyakorlatok

Művelési gyakorlat

| — | minimum 3 000 tőke/hektár vagy a tőkék minimum 75 %-a a tervezett szőlőültetvényhez képest. |
| --- | --- |

—

minimum 3 000 tőke/hektár vagy a tőkék minimum 75 %-a a tervezett szőlőültetvényhez képest.

| — | öntözés: kizárólag aszályos években és az ONVPV (Nemzeti Szőlészeti és Borászati Hivatal) értesítése mellett megengedett, ha a talaj víztartalma 100 cm mélységben az aktív nedvességintervallum (AHI) 50 %-ára csökken, észszerű öntözési szabályok alkalmazásával (400–600 m3/ha). |
| --- | --- |

—

öntözés: kizárólag aszályos években és az ONVPV (Nemzeti Szőlészeti és Borászati Hivatal) értesítése mellett megengedett, ha a talaj víztartalma 100 cm mélységben az aktív nedvességintervallum (AHI) 50 %-ára csökken, észszerű öntözési szabályok alkalmazásával (400–600 m3/ha).

| — | zöldszüret – a szőlőfürtök számának csökkentése a zsendülés időszakában, ha a potenciális termés meghaladja a termékleírásban megengedett felső határokat. |
| --- | --- |

—

zöldszüret – a szőlőfürtök számának csökkentése a zsendülés időszakában, ha a potenciális termés meghaladja a termékleírásban megengedett felső határokat.

2.   A borok előállítása

A borok készítésére vonatkozó korlátozás

Bizonyos éghajlati viszonyok között, amelyek egyes fajták potenciáljával együtt kedvező hatással vannak a körülhatárolt terület ültetvényeinek hozamaira, a „Huşi” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok a körülhatárolt területen kívül, a szomszédos területen is feldolgozhatók, ahol a bortermelő központok a legjobb kapacitást biztosítják.

Az e célra (gyors borkészítés, ellenőrzött hőmérsékleten történő erjesztés, egyes fajták, köztük a Fetească regală, Sauvignon, Muscat Ottonel, Tămâioasă românească és Busuioacă de Bohotin aromapotenciáljának megőrzése) kijelölt szomszédos terület Vrancea megye alábbi városait és falvait foglalja magában:

| — | Panciu, Movilița; |
| --- | --- |

—

Panciu, Movilița;

| — | Odobești, Unirea, Jariștea, Bolotești; |
| --- | --- |

—

Odobești, Unirea, Jariștea, Bolotești;

| — | Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu, Câmpineanca. |
| --- | --- |

—

Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu, Câmpineanca.

3.   Fehér- vagy rozé bor előállítása

Különleges borászati eljárás

A termelő választásától függően a Pinot gris és Traminer roz fajtákból fehér- és rozé borok készíthetők olyan technológiák alkalmazásával, amelyek megőrzik a szőlő és az e fajtákból előállított borok OEM minőségét.

5.2.   Maximális hozamok

| 1. | Aligoté, Fetească Regală, Zghihară de Huși, Crâmpoșie Selecționată, Francușă, Plăvaie, Donaris és Grasă de Cotnari fajták
  16 000 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

1.

Aligoté, Fetească Regală, Zghihară de Huși, Crâmpoșie Selecționată, Francușă, Plăvaie, Donaris és Grasă de Cotnari fajták

16 000 kilogramm szőlő hektáronként

| 2. | Riesling Italian, Semillon, Băbească Gri, Codană és Portugais Bleu fajták
  16 000 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

2.

Riesling Italian, Semillon, Băbească Gri, Codană és Portugais Bleu fajták

16 000 kilogramm szőlő hektáronként

| 3. | Riesling de Rhin, Muscadelle, Fetească Albă, Chardonnay, Aromat de Iași, Syrah, Sangiovese, Nebbiolo és Barbera fajták
  15 000 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

3.

Riesling de Rhin, Muscadelle, Fetească Albă, Chardonnay, Aromat de Iași, Syrah, Sangiovese, Nebbiolo és Barbera fajták

15 000 kilogramm szőlő hektáronként

| 4. | Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot Gris, Tămâioasă Românească, Șarba, Traminer roz, Busuioacă de Bohotin, Merlot és Zweigelt fajták
  13 500 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

4.

Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot Gris, Tămâioasă Românească, Șarba, Traminer roz, Busuioacă de Bohotin, Merlot és Zweigelt fajták

13 500 kilogramm szőlő hektáronként

| 5. | Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat és Băbească Neagră fajták
  12 600 kilogramm szőlő hektáronként |
| --- | --- |

5.

Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat és Băbească Neagră fajták

12 600 kilogramm szőlő hektáronként

| 6. | Fehér- és rozé borok, Aligoté, Fetească Regală, Zghihară de Huși, Crâmpoșie Selecționată, Francușă és Plăvaie fajták
  123 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

6.

Fehér- és rozé borok, Aligoté, Fetească Regală, Zghihară de Huși, Crâmpoșie Selecționată, Francușă és Plăvaie fajták

123 hektoliter hektáronként

| 7. | Fehér- és rozé borok, Grasă de Cotnari, Donaris, Riesling Italian, Semillon, Băbească Gri, Codană és Portugais Bleu fajták
  123 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

7.

Fehér- és rozé borok, Grasă de Cotnari, Donaris, Riesling Italian, Semillon, Băbească Gri, Codană és Portugais Bleu fajták

123 hektoliter hektáronként

| 8. | Vörösborok, Codană és Portugais Bleu fajták
  119 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

8.

Vörösborok, Codană és Portugais Bleu fajták

119 hektoliter hektáronként

| 9. | Fehér- és rozé borok, Riesling de Rhin, Muscadelle, Fetească Albă, Chardonnay és Aromat de Iași fajták
  115 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

9.

Fehér- és rozé borok, Riesling de Rhin, Muscadelle, Fetească Albă, Chardonnay és Aromat de Iași fajták

115 hektoliter hektáronként

| 10. | Vörösborok, Syrah, Sangiovese, Nebbiolo és Barbera fajták
  111 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

10.

Vörösborok, Syrah, Sangiovese, Nebbiolo és Barbera fajták

111 hektoliter hektáronként

| 11. | Fehér- és rozé borok, Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot Gris, Tămâioasă Românească, Șarba és Traminer roz fajták
  104 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

11.

Fehér- és rozé borok, Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot Gris, Tămâioasă Românească, Șarba és Traminer roz fajták

104 hektoliter hektáronként

| 12. | Vörösborok, Busuioacă de Bohotin, Merlot és Zweigelt fajták
  100 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

12.

Vörösborok, Busuioacă de Bohotin, Merlot és Zweigelt fajták

100 hektoliter hektáronként

| 13. | Rozé borok, Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat és Băbească Neagră fajták
  97 hektoliter hektáronként |
| --- | --- |

13.

Rozé borok, Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat és Băbească Neagră fajták

97 hektoliter hektáronként

| 14. | Vörösborok, Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat és Băbească Neagră fajták |
| --- | --- |

14.

Vörösborok, Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat és Băbească Neagră fajták

93 hektoliter hektáronként

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A „HUȘI” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok előállításához körülhatárolt terület Vaslui megye alábbi területein helyezkedik el:

| 1.1. | „HUȘI” megjelölés:






  — | Huşi város; |
| --- | --- | --- |

1.1.

„HUȘI” megjelölés:

—

Huşi város;

| — | Duda-Epureni körzet: Epureni és Duda falvak; |
| --- | --- |

—

Duda-Epureni körzet: Epureni és Duda falvak;

| — | Pădureni körzet: Pădureni, Văleni, Leoști, Ivănești és Rusca falvak; |
| --- | --- |

—

Pădureni körzet: Pădureni, Văleni, Leoști, Ivănești és Rusca falvak;

| — | Tătărăni körzet: Tătărăni, Crăsnășeni, Bălțați és Manțu falvak; |
| --- | --- |

—

Tătărăni körzet: Tătărăni, Crăsnășeni, Bălțați és Manțu falvak;

| — | Stănilești, Stănilești és Pogănești falvak; |
| --- | --- |

—

Stănilești, Stănilești és Pogănești falvak;

| — | Buneşti-Avereşti körzet: Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti és Plopi falvak; |
| --- | --- |

—

Buneşti-Avereşti körzet: Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti és Plopi falvak;

| — | Arsura körzet: Arsura, Fundătura és Pâhnești falvak; |
| --- | --- |

—

Arsura körzet: Arsura, Fundătura és Pâhnești falvak;

| — | Drânceni körzet: Drânceni, Ghermănești és Râșești falvak; |
| --- | --- |

—

Drânceni körzet: Drânceni, Ghermănești és Râșești falvak;

| — | Boțești körzet: Boțești és Gugești falvak; |
| --- | --- |

—

Boțești körzet: Boțești és Gugești falvak;

| — | Banca körzet: Banca, Stoișești, Sârbi és Țifu falvak; |
| --- | --- |

—

Banca körzet: Banca, Stoișești, Sârbi és Țifu falvak;

| — | Fălciu körzet: Fălciu, Bozia, Copăceana és Rânzești falvak; |
| --- | --- |

—

Fălciu körzet: Fălciu, Bozia, Copăceana és Rânzești falvak;

| — | Blăgești körzet: Blăgești és Igești falvak. |
| --- | --- |

—

Blăgești körzet: Blăgești és Igești falvak.

| 1.2. | „VUTCANI” almegjelölés:






  — | Vutcani körzet: Vutcani és Mălăiești falvak; |
| --- | --- | --- |

1.2.

„VUTCANI” almegjelölés:

—

Vutcani körzet: Vutcani és Mălăiești falvak;

| — | Roșiești körzet: Roșiești, Gara Roșiești és Valea lui Darie falvak; |
| --- | --- |

—

Roșiești körzet: Roșiești, Gara Roșiești és Valea lui Darie falvak;

| — | Şuletea körzet: Şuletea, Râşcani és Fedeşti falvak; |
| --- | --- |

—

Şuletea körzet: Şuletea, Râşcani és Fedeşti falvak;

| — | Epureni körzet: Horga falu; |
| --- | --- |

—

Epureni körzet: Horga falu;

| — | Berezeni körzet: Berezeni, Rânceni és Mușata falvak. |
| --- | --- |

—

Berezeni körzet: Berezeni, Rânceni és Mușata falvak.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Aligoté B – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Aromat de Iași B

Barbera N

Busuioacă de Bohotin Rs – Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Babeasca gri G

Băbească neagră N – Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă, Serecsia

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Codană N

Crâmpoşie selecţionată B

Donaris B

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leányka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Királyleányka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Frâncuşă B – Vinoasă, Mildweisser, Mustoasă de Moldova, Poamă creaţă

Grasă de Cotnari B – Dicktraube, Grasă, Kövérszőlő

Merlot N – Bigney rouge

Muscadelle B – Moscatello bianco, Mouscadet doux

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Nebbiolo N

Negru Aromat N

Pinot Gris G – Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Pinot noir N – Spätburgunder, Pinot nero

Plăvaie B – Bălană, Plăvană, Poamă bălaie

Portugais Bleu N – Blauer Portugieser, Oporto, Portugieser

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling (Fehér rizling)

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling (Olaszrizling), Welschriesling

Sangiovese N – Brunello di Montalcino, Morellino

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

Sémillon B – Semillon blanc

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B – Busuioacă de Moldova, Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka

Zghihară de Huși B – Zghihară, Zghihară galbenă, Zghihară verde bătută

Zweigelt N – Blauerzweigelt, Negru de Zweigelt, Zweigelt blau

Şarba B

8.   A kapcsolat(ok) leírása

Kapcsolat a körülhatárolt területtel

A litológiai szubsztrátum tipológiailag sokszínű fedőréteget alkot. Erdőszinten az agyagos-alluviális talajban sztyepp és erdőssztyepp molliszolok váltakozhatnak. A Huși bemélyedés legelterjedtebb talajai a kambikus csernozjom és szürkeföld, amelyek a szőlőültetvények szempontjából egyúttal a legértékesebb talajok is, mivel homokos/agyagszerű textúrájuk és alapvető biokémiai tulajdonságaik (intenzív biológiai aktivitás, jelentős humusztartalom, nagy kationcserélő képesség, semleges és enyhén savas közötti kémhatás, bázisok és tápanyagok magas telítettsége) javítják a fizikai jellemzőket.

Az északnyugati/délkeleti tengelyen széles, kerek dombok sora alakítja a domborzatot. A dombok eltérő tájolással, morfológiai jellemzőkkel és lejtéssel rendelkeznek. E szőlőtermő területen különböző alegységek találhatók: egy kb. 300 méter tengerszint feletti magasságú dombos terület és egy átlagosan 150 méter tengerszint feletti magasságú alacsony dombos terület. A terület egyes szőlőültetvényeinek hátterét képező dombok eltérő tájolással, morfológiai jellemzőkkel és lejtéssel rendelkeznek.

A Huși bemélyedés határát délen, nyugaton és északon magas dombok, keleten pedig a Prut-völgy alkotják, és a terület szőlőültetvényeinek több mint 70 %-át teszi ki. A régió dombjait enyhén aszimmetrikus lejtőkkel elválasztó, a partvidéken dombos felszínnel kezdődő völgyek olyan bemélyedések (Voloseni, Huși, Epureni, Novaci, Diuca, Fundătura, Arsura, Ghermănești) láncolatát alkotják, amelyek a bemélyedés magasabb dombjaival együtt a legértékesebb szőlőtermő területeket foglalják magukban.

A mérsékelten kontinentális éghajlat a dombokon mérsékelt kontinentális, a Huși bemélyedésben pedig hemiboreális jelleget mutat.

A teljes napsugárzás értéke körülbelül 120 kcal/CMP/év, a napsütés átlagos éves időtartama a magas dombokon 2 000 óra, a Huși bemélyedésben és a Prut-völgyben pedig több mint 2 100 óra. Az éves átlagos sugárzási és naphő értékeket illetően megjegyzendő, hogy azok a teljes tenyészidőben magasak maradnak, ami kedvezően hat a szőlő fejlődésére és érésére.

A nyugati, északnyugati és északi irányú uralkodó szelek együttesen az éves szelek több mint 60 %-át teszik ki és főn tulajdonságokat mutatnak, amikor a dombok lejtőiről a bemélyedés felé fújnak. Az északkeleti szél, különösen a Crivăț fokozza a fagyot, míg a nyáron forró és száraz keleti és délkeleti szél aszályfokozó hatású, és mindkettő intenzíven érezhető a Huși bemélyedésben és a Prut árterében.

A város területének elvezetését biztosító vízrajzi hálózatot két fő artéria képezi: délen a Drăslăvăț, északon pedig a Turbata és a Șara alkotta Răiești. A várostól keletre összefolyva ezekből jön létre a Huși folyó. A Drăslăvăț és a Răiești patakok torrenciális hidrográfiai jellemzőkkel rendelkeznek. Tavasszal, amikor a hőmérséklet emelkedése miatt gyorsan olvad a hó, vagy nyáron a viharos esőzést követően a patakok nagy mennyiségű, néha a saját partjukat is áttörő vizet szállítanak.

Az e területen termelt fehér-, rozé vagy vörösborok a száraztól az édesig vagy likőrborig terjednek. A terület északi részén rendszerint könnyű, nem túl extraktív, mérsékelt alkoholtartalmú, enyhén savanykás borok készülnek, és a savassági „csúcs” az Averești területre jellemző, ahol a természetes savtartalom literenként akár 11–12 gramm borkősav is lehet egyes években, így ez a terület kiválóan alkalmas pezsgők előállítására.

A vörösborok színe a terület északi részén előállított világostól a délen készített sötétig terjed.

A mai szőlőültetvények helyén található szőlőültetvényekre utaló első írásos dokumentumok korábbiak, mint a Huși város nevét tartalmazó első okirat. Jó Sándor (I. Sándor) 1415-ben kelt törvénye a régi szőlőültetvény határait rögzíti. Egy másik, 1436. augusztusi keltezésű dokumentum azt mutatja, hogy az Epureni–Pâhnești–Huși szőlőtermő területeken szőlőültetvények voltak. A korabeli dokumentumok állítása szerint 1600 és 1662 között intenzív szőlőtelepítés folyt Saca és Ochi szőlőültetvényein; Huși szőlője a helyi földesúrhoz tartozott.

A kiváló minőségű Huși borokról régi feljegyzések találhatók a középkori Moldáviában utazó külföldiek, különösen Marco Bandinus tollából, aki 1646-ban így írt: „Huși, a moldáviai szőlőültetvények ősi települése ízes és illatos bort termel, amely iránt ugyancsak nagy a kereslet”. Dimitrie Cantemir nagy kartográfus, aki a Huși melletti Silișteni faluban született (a falut azóta a tiszteletére átnevezték), „Descriptio Moldaviae” című művében azt írja, hogy „a legjobb bort Cotnariban készítik, a Huși bor pedig rögtön utána következik”.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Címkézés jelölése

Jogi keret:

A nemzeti jogszabályokban

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A „HUŞI” oltalom alatt álló eredetmegjelölés a termelők érdekeitől függően kiegészíthető az alábbi együltetvényes elnevezések valamelyikével (kizárólag ezekből a gazdaságokból származó borok): DUDA-EPURENI, PĂDURENI, DEALUL LOHAN, DEALUL DOBRINA, DEALUL ŞARA, DEALUL OCHI, DEALUL GALBENA, DEALUL OGRADA, DEALUL PODGORIA, CERDACUL LUI VODĂ, DEALUL MĂNĂSTIRII, AVEREŞTI, PÎHNEŞTI, ARSURA, DEALUL DRAGALINA, DEALUL ROŞIORI, PODINA, ARMĂŞENI, DEALUL PRIBEASCA, BUNEŞTI, MOVILA LUI ANDREI, DEALUL CÂLCEA, COLINA MĂNĂSTIRII, LA SCHIT, DEALUL LUI MOȚOC.

A forgalmazásra vonatkozó feltételek

Jogi keret:

A nemzeti jogszabályokban

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A borok címkézése bármilyen módon elvégezhető, amennyiben a kötelező információkat ugyanabban a látómezőben tüntetik fel. A címke és a hátsó címke nem kötelező, a címkézés egy vagy több alkotóelemen, bármilyen formában, bármilyen anyagból és bármilyen technika alkalmazásával végezhető.

A címkézés a hatályos jogszabályokban a borokra előírt hagyományos kifejezést is használhatja, amely a szüreti cukortartalom eredményeként a szüret minőségét jelzi (a szőlő nemes rothadása esetén).

A termékleíráshoz vezető link

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_husi_modif_cf_cererii_1422_14.06.2019_no_track_changes_0.pdf

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 2021.10.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 418/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.10.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 418/44

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2021/C 418/15)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, ami a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté”

EU-szám: PGI-FR-02432 – 2018.8.17.

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Elnevezés

„Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.).

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté” egy természetes bélbe töltött, „U” alakú, májból készült nyers főzőkolbász. Vágásfelületén durvára aprított sertéshúsból, sertészsírból és sertésmájból készült, durva szemcséjű töltelék látható.

A füstölési folyamat jellegzetes, nem szükségszerűen homogén, a borostyán és a barna közötti színárnyalatot kölcsönöz neki.

Belül a bordó és barna között váltakozik a színe, fehér szemcsékkel kiegészítve.

A magasabb májtartalmú termékek színe feketébe hajló.

Kezdetben erős, füstös és borsos illat jellemzi, majd a szárított hús és máj illata keveredik benne.

Heterogén textúráját a szájban a hússzemek keménységének és a máj omlós állagának köszönheti. A tokaszalonna állaga az omlós és ropogós között váltakozik. A só, a szárított hús, a máj és a zsír megfelelő egyensúlya jellemzi, kiegészítve egy igen markáns borsos jeggyel és a szájban hosszan megmaradó, de a többi ízt el nem nyomó füstös ízzel.

Fizikai-kémiai jellemzők

| — | A zsírtalanított termék nedvességtartalma ≤ 75 %. |
| --- | --- |

—

A zsírtalanított termék nedvességtartalma ≤ 75 %.

| — | Zsírtartalom (75 %-os nedvességtartalmú zsírtalanított termékre vetítve) ≤ 45 %. |
| --- | --- |

—

Zsírtartalom (75 %-os nedvességtartalmú zsírtalanított termékre vetítve) ≤ 45 %.

| — | Kollagén/fehérje arány ≤ 22 %. |
| --- | --- |

—

Kollagén/fehérje arány ≤ 22 %.

| — | Összes oldható cukor (75 %-os nedvességtartalmú zsírtalanított termékre vetítve) ≤ 2 %. |
| --- | --- |

—

Összes oldható cukor (75 %-os nedvességtartalmú zsírtalanított termékre vetítve) ≤ 2 %.

Hosszát és súlyát az alábbi táblázat tartalmazza:

| Bél | Bél átmérője | Termék mérete | Száraz tömeg |
| --- | --- | --- | --- |
| Vékony | 28–42 mm | 15–30 cm | 200–500 g |
| > 30 cm | > 500 g |

Bél

Bél átmérője

Termék mérete

Száraz tömeg

Vékony

28–42 mm

15–30 cm

200–500 g

> 30 cm

> 500 g

Egészben vagy szeletelve kerül forgalomba.

Egészben „U” alakú kolbászként árulják, amelynek két végét összefogják vagy összecsíptetik, és spárgával összekötik.

A szeleteket fólia-, vákuum- vagy védőgázas csomagolásban hozzák forgalomba.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté” előállításához felhasznált nyersanyagok (a tömegük legfeljebb 50 %-ának arányában) az alábbi feltételeknek megfelelő vágósertések vagy kocák húsából származnak:

| — | az állatok mentesek az RN alléltól, és kevesebb mint 3 %-uk érzékeny a halotánra; |
| --- | --- |

—

az állatok mentesek az RN alléltól, és kevesebb mint 3 %-uk érzékeny a halotánra;

| — | a vágósertések hizlalási időszakában és a kocák vemhességi vagy nyugalmi időszakában kiporciózott takarmányadag kevesebb mint 1,9 % linolsavat tartalmaz; |
| --- | --- |

—

a vágósertések hizlalási időszakában és a kocák vemhességi vagy nyugalmi időszakában kiporciózott takarmányadag kevesebb mint 1,9 % linolsavat tartalmaz;

| — | a kocákat a malacok elválasztása és a vágás napja között legalább 15 napig pihentetik; |
| --- | --- |

—

a kocákat a malacok elválasztása és a vágás napja között legalább 15 napig pihentetik;

| — | az állatok vágóhídon történő kirakodása és levágása között eltelik legalább 2 óra várakozási idő; |
| --- | --- |

—

az állatok vágóhídon történő kirakodása és levágása között eltelik legalább 2 óra várakozási idő;

| — | a vágósertések hasított testének meleg súlya ≥ 75 kg; |
| --- | --- |

—

a vágósertések hasított testének meleg súlya ≥ 75 kg;

| — | a kocák hasított testének meleg súlya (fej és emlők nélkül) ≥ 120 kg; |
| --- | --- |

—

a kocák hasított testének meleg súlya (fej és emlők nélkül) ≥ 120 kg;

| — | a végső pH 5,50 és 6,20 közötti; |
| --- | --- |

—

a végső pH 5,50 és 6,20 közötti;

| — | a hús az alábbi hibák egyikét sem mutatja: vérfoltok, tályogok, ürüléktől vagy a szállítószalag kenőanyagától származó szennyeződések, súlyos szín- vagy állaghibák; |
| --- | --- |

—

a hús az alábbi hibák egyikét sem mutatja: vérfoltok, tályogok, ürüléktől vagy a szállítószalag kenőanyagától származó szennyeződések, súlyos szín- vagy állaghibák;

| — | a zsír fehér és kemény; |
| --- | --- |

—

a zsír fehér és kemény;

| — | a hús színe a rózsaszíntől a vörösig terjed. |
| --- | --- |

—

a hús színe a rózsaszíntől a vörösig terjed.

A következő darabokat használják fel: megfelelően lebőrözött toka, dagadó, nyesedék, máj és szív.

A keveréknek legalább 25 % tokát kell tartalmaznia, mivel ez adja a termék jellegzetes ropogósságát.

Májat szintén legalább 30–50 %-os arányban tartalmaznia kell.

A darabok frissen vagy fagyasztva érkeznek.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté” előállítását a földrajzi területen kell végezni, a darabolástól a szárításig valamennyi szakaszt beleértve.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A termékek felszeletelését követően fólia-, vákuum- vagy védőgázas csomagolással kell őket ellátni (a szeletek nem kapnak külön csomagolást).

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

–

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté” oltalom alatt álló földrajzi jelzés földrajzi területe két megyét, Dél-Korzikát és Felső-Korzikát foglalja magában.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület és a „Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté” közötti kapcsolat alapvetően a hagyományos szakértelmen és a sajátos jellemzőkön alapul.

Az „Ile de Beauté” („a szépség szigete”) kifejezést gyakran használják Korzikára, amely a Földközi-tenger egy hegyvidékes szigete és francia közigazgatási terület.

Korzika szigetén mediterrán jellegű éghajlat uralkodik. Forró, száraz nyarak és enyhe, csapadékos telek jellemzik. Korzikán 2 uralkodó széljárás söpör végig: a „tramontana” (északi szél) hűvös éjszakákat, a „misztrál” (északnyugati szél) pedig száraz nappalokat eredményez.

A talaj- és éghajlati viszonyok összességében nagyon kedvezőek az erdők számára. Korzika tehát egy olyan erdészeti régió, ahol a lombos (kemény)fák, különösen a gesztenye-, a tölgy- és a bükkfafélék állománya az egész területen különösen jelentős. Korzika egészét tekintve az erdőterület átlagos aránya 46 % (az erdővel borított terület 401 817 hektárt tesz ki), ami jóval magasabb az országos átlagnál (26,9 %). A tölgyfélék a leggyakoribb lombos fák, különösen a magyaltölgy, amely a sziget erdős területeinek 22 %-át borítja. A paratölgy főként a középső és déli részen található meg és ez teszi ki az erdőterület mintegy 15 %-át. A több mint 200 000 hektárnyi területet borító cserjések gyakran valódi erdőállományt alkotnak, és akár az 5–6 méteres magasságot is elérhetik. A bükkfa akár 1 000 méteres magasságban is megtalálható, a gesztenye pedig kiválóan alkalmazkodott Korzika természeti környezetéhez, mivel a sziget egész területén, a tengerparttól egészen 1 200 méteres magasságig találkozhatunk vele.

A szigetjelleg miatt Korzika lakosainak körében a hentesáru előállításához az éghajlati viszonyokhoz és a sziget erdei erőforrásaihoz igazodó szakértelem alakult ki.

Korzika száraz és szeles éghajlata ugyanis kedvezett a sertéshús tartósítása céljából végzett száraz pácolás kialakulásának, míg Észak-Franciaországban inkább a főtt hentesáruk jellemzők.

A „Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté” előállítása a sertéshús tartósításának egyik legrégebbi, Korzika-szerte elterjedt módja. Ez a sertés levágása után rövid időn belül elfogyasztott termékek egyike. A száraz pácolással készült élelmiszer tehát mindig is fontos részét képezte a korzikaiak étrendjének, és következésképpen kultúrájának.

A „Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté” előállítása során az aprítás durva, hogy a hagyományos, késsel történő aprítást idézze.

A darabokat ezután finom sóval összekeverik, majd tovább ízesíthető borral vagy illatos fűszerekkel.

Az év nagy részében uralkodó magas hőmérsékletből kifolyólag szükség volt a fekete bors nagy koncentrációjú (2–6 g/kg) felhasználásával járó sózási technika kifejlesztésére. Az eredetileg természetes rovarriasztóként használt fekete bors idővel a „Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté” egyik legfontosabb összetevőjévé vált.

A füstölés helyi keményfával történik, ellentétben más, inkább puhafát alkalmazó előállítási eljárásokkal. Leggyakrabban a közelben megtalálható és legjobban elérhető faféléket használják: tölgyet, gesztenyét, bükköt, földközi tengeri eperfát és hangaféléket. Ez egy hagyományos technika, amely korábban általában a gesztenyefaiparhoz kapcsolódott, amely fontos szerepet játszott a sziget mezőgazdaságában. A sziget keményfáit mindig is használták a hentesáruk füstölésére, mivel az egész szigeten megtalálhatók, ellenállóbbak a tűzzel szemben, és sokkal kevesebb égésmaradványuk van, mint a puhafáknak. Ennek köszönhető a füstölés finomsága a puhafák által eredményezett telített ízekkel szemben: ez egy „enyhe” füstölés. A pácolt húsok tartósítására és a darabok rovarok elleni külső védelmének befejezésére is használják. A füstölés leginkább azokra a régiókra jellemző kulturális vonás, amelyek valaha jelentős germán népességgel rendelkeztek. Ez az egész szigeten elterjedt gyakorlat továbbá a Földközi-tenger medencéjében nem túlságosan gyakori.

Végezetül pedig a szárítási szakasz külső levegő hozzáadásával történik. Ez a szakasz teszi lehetővé a termék érzékszervi tulajdonságainak kialakulását.

A „Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté” Korzika egyik legfontosabb terméke, amely a szigetet, valamint annak kultúráját és hagyományait tükröző szakértelem eredménye. Különleges, nemzedékről nemzedékre öröklődő előállítási technikák különböztetik meg a többi terméktől. Ezek a következő jellemzőket biztosítják számára:

| — | jellegzetes, a borostyántól a barnáig terjedő, nem homogén szín – a termék színe annál jobban közelít a feketéhez, minél magasabb a májtartalma; |
| --- | --- |

—

jellegzetes, a borostyántól a barnáig terjedő, nem homogén szín – a termék színe annál jobban közelít a feketéhez, minél magasabb a májtartalma;

| — | erős illat, amely először füstös és borsos, majd a szárított hús és máj illatát ötvözi; |
| --- | --- |

—

erős illat, amely először füstös és borsos, majd a szárított hús és máj illatát ötvözi;

| — | heterogén textúra a hússzemek keménységének és a máj omlós állagának köszönhetően. A tokaszalonna állaga az omlós és ropogós között váltakozik; |
| --- | --- |

—

heterogén textúra a hússzemek keménységének és a máj omlós állagának köszönhetően. A tokaszalonna állaga az omlós és ropogós között váltakozik;

| — | a só, a szárított hús és a zsír megfelelő egyensúlya; |
| --- | --- |

—

a só, a szárított hús és a zsír megfelelő egyensúlya;

| — | markáns borsos jegy, amely a szájban tovább erősödik, az ekképp felerősített ízek pedig hosszan megmaradnak; |
| --- | --- |

—

markáns borsos jegy, amely a szájban tovább erősödik, az ekképp felerősített ízek pedig hosszan megmaradnak;

| — | egy másik domináns aroma, amely a májnak köszönhető; |
| --- | --- |

—

egy másik domináns aroma, amely a májnak köszönhető;

| — | a szájban hosszan megmaradó, de a többi ízt el nem nyomó füstös íz. |
| --- | --- |

—

a szájban hosszan megmaradó, de a többi ízt el nem nyomó füstös íz.

A „Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté” készítéséhez szükséges különleges szakismeretek olyan hagyományos technikák mentén alakultak ki, mint például a durvára vágás, összhangban a sziget éghajlati és természeti adottságaival: a nagy mennyiségű fekete bors használata, a helyi keményfával történő füstölés és a külső levegő hozzáadásával történő szárítás kifejezetten a száraz, szeles éghajlathoz, a szigetjelleghez és ahhoz illeszkedik, hogy a szigetet erdő borítja.

A darabok durva aprításának köszönhetően heterogén textúra jön létre. A toka és a máj felhasználása jellegzetes ropogósságot és omlósságot kölcsönöz a terméknek. A máj és az ízesítés összetett és erőteljes aromás zamatot eredményez.

A nagy mennyiségű fekete bors használatának köszönheti a „Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté” jellegzetes, markáns borsos jegyeit.

A helyi keményfákkal (gesztenye, tölgy, bükk stb.) történő füstölés az aromák igen összetett skáláját eredményezi (a szájban hosszan megmaradó füstös íz), ami a „Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté” kolbásznak szintén egy nagyon fontos jellegzetessége. Emellett a füstölés erős füstös illatot és jellegzetes borostyánszínt kölcsönöz a terméknek.

A külső levegő hozzáadásával történő szárítás a szárítóban stabilizálja és tartósítja a terméket, és hozzájárul érzékszervi tulajdonságainak kialakulásához (a só, a szárított hús és a zsír megfelelő egyensúlya).

A szigetjelleg elősegítette e szakértelem generációról generációra történő átadását, és lehetővé tette a „Figatelli de l’Ile de Beauté”/„Figatellu de l’Ile de Beauté” jellegzetességeinek megőrzését.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-FigatelliIdB-RepCOM2.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---