# Službeni list C 415/13.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 415 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.13. listopada 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 415

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.13. listopada 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2020.–2021.Dnevne sjednice od 11. do 13. studenoga 2020.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2020.–2021.Dnevne sjednice od 11. do 13. studenoga 2020.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 11. studenog 2020. |
| 2021/C 415/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068777/01 – 2020/2836(RSP)) | 2 |
| 2021/C 415/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068779/01 – 2020/2838(RSP)) | 8 |
| 2021/C 415/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068778 – 2020/2837(RSP)) | 15 |
| | petak, 13. studenog 2020. |
| 2021/C 415/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2020. o Planu ulaganja za održivu Europu – Kako financirati zeleni plan (2020/2058(INI)) | 22 |
| 2021/C 415/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2020. o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (2020/2790(RSP)) | 36 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 11. studenog 2020.

2021/C 415/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068777/01 – 2020/2836(RSP))

2

2021/C 415/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068779/01 – 2020/2838(RSP))

8

2021/C 415/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068778 – 2020/2837(RSP))

15

petak, 13. studenog 2020.

2021/C 415/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2020. o Planu ulaganja za održivu Europu – Kako financirati zeleni plan (2020/2058(INI))

22

2021/C 415/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2020. o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (2020/2790(RSP))

36

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 11. studenog 2020. |
| 2021/C 415/06 | P9_TA(2020)0290Uvođenje izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Prijedlogu uredbe europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1215/2009 o uvođenju izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani (COM(2020)0135 – C9-0099/2020 – 2020/0051(COD))P9_TC1-COD(2020)0051Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. studenoga 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1215/2009 o uvođenju izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani | 50 |
| 2021/C 415/07 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226(NLE)) | 51 |
| 2021/C 415/08 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226M(NLE)) | 52 |
| 2021/C 415/09 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i Protokola o njegovoj provedbi (za razdoblje 2020.–2026.) između Europske unije i Republike Sejšela (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002(NLE)) | 57 |
| 2021/C 415/10 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o suradnji u području oznaka zemljopisnog podrijetla i njihovoj zaštiti (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089(NLE)) | 58 |
| 2021/C 415/11 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o suradnji u području oznaka zemljopisnog podrijetla i njihovoj zaštiti (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089M(NLE)) | 59 |
| 2021/C 415/12 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu identifikacije poreznih obveznika u Sjevernoj Irskoj (COM(2020)0360 – C9-0279/2020 – 2020/0165(CNS)) | 64 |
| 2021/C 415/13 | P9_TA(2020)0300Uvođenje ograničenja kapaciteta za bakalar u istočnom Baltiku, prikupljanja podataka i kontrolnih mjera u Baltičkom moru te trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti za flote koje love bakalar u istočnom Baltiku ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 u pogledu uvođenja ograničenja kapaciteta za bakalar u istočnom Baltiku, prikupljanja podataka i kontrolnih mjera u Baltičkom moru te Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti za flote koje love bakalar u istočnom Baltiku (COM(2019)0564 – C9-0161/2019 – 2019/0246(COD))P9_TC1-COD(2019)0246Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. studenoga 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 u pogledu smanjenja ribolovnog kapaciteta u Baltičkome moru i Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti flota za ulov bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku i haringe u zapadnom Baltiku | 65 |
| 2021/C 415/14 | P9_TA(2020)0301Pojačana suradnja između javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke 573/2014/EU o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje (COM(2019)0620 – C9-0117/2019 – 2019/0188(COD))P9_TC1-COD(2019)0188Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. studenoga 2020. radi donošenja Odluke (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 573/2014/EU o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova) | 66 |
| | četvrtak, 12. studenog 2020. |
| 2021/C 415/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. studenoga 2020. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2021. (11072/1/2020 – C9-0314/2020 – 2020/1998(BUD)) | 67 |
| 2021/C 415/16 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela i njegova Protokola o provedbi (2020. – 2026.) (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002M(NLE)) | 80 |
| | petak, 13. studenog 2020. |
| 2021/C 415/17 | Amandmani koje je donio Europski parlament 13. studenoga 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa djelovanja Unije u području zdravlja za razdoblje 2021. – 2027. i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (program EU za zdravlje) (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD)) | 86 |
| 2021/C 415/18 | Amandmani koje je donio Europski parlament 13. studenoga 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD))Amandman 1 | 165 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

srijeda, 11. studenog 2020.

2021/C 415/06

P9_TA(2020)0290Uvođenje izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Prijedlogu uredbe europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1215/2009 o uvođenju izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani (COM(2020)0135 – C9-0099/2020 – 2020/0051(COD))P9_TC1-COD(2020)0051Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. studenoga 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1215/2009 o uvođenju izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani

50

2021/C 415/07

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226(NLE))

51

2021/C 415/08

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226M(NLE))

52

2021/C 415/09

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i Protokola o njegovoj provedbi (za razdoblje 2020.–2026.) između Europske unije i Republike Sejšela (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002(NLE))

57

2021/C 415/10

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o suradnji u području oznaka zemljopisnog podrijetla i njihovoj zaštiti (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089(NLE))

58

2021/C 415/11

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o suradnji u području oznaka zemljopisnog podrijetla i njihovoj zaštiti (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089M(NLE))

59

2021/C 415/12

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu identifikacije poreznih obveznika u Sjevernoj Irskoj (COM(2020)0360 – C9-0279/2020 – 2020/0165(CNS))

64

2021/C 415/13

P9_TA(2020)0300Uvođenje ograničenja kapaciteta za bakalar u istočnom Baltiku, prikupljanja podataka i kontrolnih mjera u Baltičkom moru te trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti za flote koje love bakalar u istočnom Baltiku ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 u pogledu uvođenja ograničenja kapaciteta za bakalar u istočnom Baltiku, prikupljanja podataka i kontrolnih mjera u Baltičkom moru te Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti za flote koje love bakalar u istočnom Baltiku (COM(2019)0564 – C9-0161/2019 – 2019/0246(COD))P9_TC1-COD(2019)0246Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. studenoga 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 u pogledu smanjenja ribolovnog kapaciteta u Baltičkome moru i Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti flota za ulov bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku i haringe u zapadnom Baltiku

65

2021/C 415/14

P9_TA(2020)0301Pojačana suradnja između javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke 573/2014/EU o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje (COM(2019)0620 – C9-0117/2019 – 2019/0188(COD))P9_TC1-COD(2019)0188Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. studenoga 2020. radi donošenja Odluke (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 573/2014/EU o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova)

66

četvrtak, 12. studenog 2020.

2021/C 415/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. studenoga 2020. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2021. (11072/1/2020 – C9-0314/2020 – 2020/1998(BUD))

67

2021/C 415/16

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela i njegova Protokola o provedbi (2020. – 2026.) (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002M(NLE))

80

petak, 13. studenog 2020.

2021/C 415/17

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. studenoga 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa djelovanja Unije u području zdravlja za razdoblje 2021. – 2027. i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (program EU za zdravlje) (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD))

86

2021/C 415/18

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. studenoga 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD))Amandman 1

165

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

13.10.2021

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 415/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2020.–2021.

Dnevne sjednice od 11. do 13. studenoga 2020.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 11. studenog 2020.

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/2

---

P9_TA(2020)0291

Genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068777/01 – 2020/2836(RSP))

(2021/C 415/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068777/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603 i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke Komisije (EU) 2018/1111 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068777/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezine članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezine članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 15. rujna 2020. na kojem nije doneseno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 15. rujna 2020. na kojem nije doneseno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 22. svibnja 2019. i objavljeno 8. srpnja 2019. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 22. svibnja 2019. i objavljeno 8. srpnja 2019. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije kojima se protivi odobrenju genetski modificiranih organizama („GMO”) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije kojima se protivi odobrenju genetski modificiranih organizama („GMO”) (4),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je 15. veljače 2016. Monsanto Europe S.A./N.V., u ime poduzeća Monsanto (Sjedinjene Američke Države), podnio zahtjev nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske (dalje u tekstu „zahtjev”) u kojemu traži da se odobri stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (dalje u tekstu „višestruko genetski modificirani kukuruz”), u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003; budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže višestruko genetski modificiran kukuruz ili se sastoje od njega za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj; budući da je zahtjev obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju, sastoje se ili su proizvedeni od 10 potkombinacija pojedinačnih promjena koje čine višestruko genetski modificirani kukuruz; |
| --- | --- |

A.

budući da je 15. veljače 2016. Monsanto Europe S.A./N.V., u ime poduzeća Monsanto (Sjedinjene Američke Države), podnio zahtjev nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske (dalje u tekstu „zahtjev”) u kojemu traži da se odobri stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (dalje u tekstu „višestruko genetski modificirani kukuruz”), u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003; budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže višestruko genetski modificiran kukuruz ili se sastoje od njega za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj; budući da je zahtjev obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju, sastoje se ili su proizvedeni od 10 potkombinacija pojedinačnih promjena koje čine višestruko genetski modificirani kukuruz;

| B. | budući da višestruko genetski modificirani kukuruz dobiven križanjem četiriju genetski modificiranih (GM) promjena kukuruza (MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603), stvara otpornost na herbicide koji sadržavaju glifosat i proizvodi tri insekticidna proteina (Cry1A.105, Cry2Ab2 i Vip3Aa20 poznatije kao „Bt” ili „Cry” proteini) koji su toksični za određene ličinke lepidoptera (leptira i moljaca) (5); |
| --- | --- |

B.

budući da višestruko genetski modificirani kukuruz dobiven križanjem četiriju genetski modificiranih (GM) promjena kukuruza (MON 87427, MON 89034, MIR162 i NK603), stvara otpornost na herbicide koji sadržavaju glifosat i proizvodi tri insekticidna proteina (Cry1A.105, Cry2Ab2 i Vip3Aa20 poznatije kao „Bt” ili „Cry” proteini) koji su toksični za određene ličinke lepidoptera (leptira i moljaca) (5);

| C. | budući da su prethodne procjene četiriju pojedinačnih promjena i četiriju potkombinacija višestruko genetski modificiranog kukuruza, koje su već odobrene, upotrijebljene kao osnova za procjenu četiriju promjena višestruko genetski modificiranog kukuruza i preostalih šest potkombinacija (6); |
| --- | --- |

C.

budući da su prethodne procjene četiriju pojedinačnih promjena i četiriju potkombinacija višestruko genetski modificiranog kukuruza, koje su već odobrene, upotrijebljene kao osnova za procjenu četiriju promjena višestruko genetski modificiranog kukuruza i preostalih šest potkombinacija (6);

| D. | budući da je 22. svibnja 2019. EFSA usvojila pozitivno mišljenje o tom zahtjevu, koje je objavljeno 8. srpnja 2019.; |
| --- | --- |

D.

budući da je 22. svibnja 2019. EFSA usvojila pozitivno mišljenje o tom zahtjevu, koje je objavljeno 8. srpnja 2019.;

| E. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra; |
| --- | --- |

E.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra;

Primjedbe država članica i dodatne napomene

| F. | budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne kritike (7); budući da se te kritike među ostalim odnose na zabrinutost zbog toga što nije provedena analiza ostataka glifosata ili glifosatnih metabolita na višestruko genetski modificiranom kukuruzu, nije bilo ispitivanja mogućih sinergijskih ili antagonističkih učinaka proteina Cry, proteina Vip i ostataka herbicida, nisu riješena pitanja o sigurnosti genetski modificiranog kukuruza i od njega dobivene hrane i hrane za životinje, nisu procijenjeni potencijalni dugoročni reproduktivni ili razvojni učinci hrane ili hrane za životinje te zbog nedostatka informacija sigurnost višestruko genetski modificiranog kukuruza ne može biti u potpunosti procijenjena; |
| --- | --- |

F.

budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne kritike (7); budući da se te kritike među ostalim odnose na zabrinutost zbog toga što nije provedena analiza ostataka glifosata ili glifosatnih metabolita na višestruko genetski modificiranom kukuruzu, nije bilo ispitivanja mogućih sinergijskih ili antagonističkih učinaka proteina Cry, proteina Vip i ostataka herbicida, nisu riješena pitanja o sigurnosti genetski modificiranog kukuruza i od njega dobivene hrane i hrane za životinje, nisu procijenjeni potencijalni dugoročni reproduktivni ili razvojni učinci hrane ili hrane za životinje te zbog nedostatka informacija sigurnost višestruko genetski modificiranog kukuruza ne može biti u potpunosti procijenjena;

| G. | budući da je neovisnom znanstvenom analizom utvrđeno da se, među ostalim, ne može donijeti konačan zaključak o sigurnosti višestruko genetski modificiranog kukuruza, da su toksikološka procjena i procjena rizika za okoliš neprihvatljive te da procjena rizika ne ispunjava zahtjeve za procjenu rizika za imunološki sustav (8); |
| --- | --- |

G.

budući da je neovisnom znanstvenom analizom utvrđeno da se, među ostalim, ne može donijeti konačan zaključak o sigurnosti višestruko genetski modificiranog kukuruza, da su toksikološka procjena i procjena rizika za okoliš neprihvatljive te da procjena rizika ne ispunjava zahtjeve za procjenu rizika za imunološki sustav (8);

| H. | budući da podnositelj zahtjeva nije podnio eksperimentalne podatke za šest trenutačno neodobrenih potkombinacija višestruko genetski modificiranog kukuruza; |
| --- | --- |

H.

budući da podnositelj zahtjeva nije podnio eksperimentalne podatke za šest trenutačno neodobrenih potkombinacija višestruko genetski modificiranog kukuruza;

Nepostojanje procjene ostataka herbicida, metabolita i učinka koktela

| I. | budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više „komplementarnih” herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (9); budući da se zbog toga mora očekivati da će višestruko genetski modificirani kukuruz biti izložen i višim i ponovljenim dozama glifosata te da bi stoga količina njihovih ostataka tijekom žetve mogla biti veća; budući da višestruko genetski modificirani kukuruz eksprimira tri proteina otporna na glifosat, što ga čini još otpornijim na veće doze i opetovano prskanje; |
| --- | --- |

I.

budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više „komplementarnih” herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (9); budući da se zbog toga mora očekivati da će višestruko genetski modificirani kukuruz biti izložen i višim i ponovljenim dozama glifosata te da bi stoga količina njihovih ostataka tijekom žetve mogla biti veća; budući da višestruko genetski modificirani kukuruz eksprimira tri proteina otporna na glifosat, što ga čini još otpornijim na veće doze i opetovano prskanje;

| J. | budući da na pitanja o karcinogenosti glifosata i dalje nema jasnog odgovora; budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna nikakva klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. godine glifosat kategorizirala kao tvar koja je vjerojatno karcinogena za čovjeka; |
| --- | --- |

J.

budući da na pitanja o karcinogenosti glifosata i dalje nema jasnog odgovora; budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna nikakva klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. godine glifosat kategorizirala kao tvar koja je vjerojatno karcinogena za čovjeka;

| K. | budući da je u svojem znanstvenom mišljenju od 22. svibnja 2019. Povjerenstvo EFSA-e za genetski modificirane organizme (Povjerenstvo EFSA-e za GMO) navelo da je „procjenu ostataka herbicida u usjevima kukuruza otpornima na herbicide relevantnu za ovaj zahtjev proučila EFSA-ina jedinica za pesticide” (10); budući da su, prema mišljenju EFSA-ine jedinice za pesticide, podaci o ostacima glifosata na genetski modificiranom kukuruzu s izmjenama EPSPS-a (11) nedovoljni za dobivanje maksimalnih razina ostataka i vrijednosti za procjenu rizika (12); |
| --- | --- |

K.

budući da je u svojem znanstvenom mišljenju od 22. svibnja 2019. Povjerenstvo EFSA-e za genetski modificirane organizme (Povjerenstvo EFSA-e za GMO) navelo da je „procjenu ostataka herbicida u usjevima kukuruza otpornima na herbicide relevantnu za ovaj zahtjev proučila EFSA-ina jedinica za pesticide” (10); budući da su, prema mišljenju EFSA-ine jedinice za pesticide, podaci o ostacima glifosata na genetski modificiranom kukuruzu s izmjenama EPSPS-a (11) nedovoljni za dobivanje maksimalnih razina ostataka i vrijednosti za procjenu rizika (12);

| L. | budući da ponovno prema podacima EFSA-ine jedinice za pesticide nisu dostupni toksikološki podaci koji bi opravdali provedbu procjene rizika za potrošače za nekoliko proizvoda razgradnje glifosata relevantnih za genetski modificirane usjeve otporne na glifosat (13); |
| --- | --- |

L.

budući da ponovno prema podacima EFSA-ine jedinice za pesticide nisu dostupni toksikološki podaci koji bi opravdali provedbu procjene rizika za potrošače za nekoliko proizvoda razgradnje glifosata relevantnih za genetski modificirane usjeve otporne na glifosat (13);

| M. | budući da se smatra da procjena ostataka herbicida i proizvoda njihove razgradnje pronađenih na genetski modificiranim biljkama, zajedno s njihovom potencijalnom interakcijom s Bt-proteinima, nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za GMO te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično zbog načina na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te da na sastav, a stoga i toksičnost produkata razgradnje (metabolita) može utjecati sama genetska modifikacija (14); |
| --- | --- |

M.

budući da se smatra da procjena ostataka herbicida i proizvoda njihove razgradnje pronađenih na genetski modificiranim biljkama, zajedno s njihovom potencijalnom interakcijom s Bt-proteinima, nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za GMO te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično zbog načina na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te da na sastav, a stoga i toksičnost produkata razgradnje (metabolita) može utjecati sama genetska modifikacija (14);

Bt-proteini

| N. | budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-proteinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-proteini mogu djelovati kao adjuvansi (15), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt; |
| --- | --- |

N.

budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-proteinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-proteini mogu djelovati kao adjuvansi (15), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt;

| O. | budući da se u izdvojenom mišljenju člana Povjerenstva EFSA-e za GMO, donesenom u procesu procjene jednog drugog višestruko genetski modificiranog kukuruza i njegovih potkombinacija, navodi da, iako neželjeni učinci na imunosni sustav nisu utvrđeni ni u jednoj primjeni u kojoj se izražavaju Bt-proteini, „nije ih se moglo opaziti u toksikološkim istraživanjima [...] koja se trenutačno preporučuju i provode za procjenu sigurnosti genetski modificiranih biljaka u EFSA-i jer ona ne obuhvaćaju ispitivanja primjerena za tu svrhu” (16); |
| --- | --- |

O.

budući da se u izdvojenom mišljenju člana Povjerenstva EFSA-e za GMO, donesenom u procesu procjene jednog drugog višestruko genetski modificiranog kukuruza i njegovih potkombinacija, navodi da, iako neželjeni učinci na imunosni sustav nisu utvrđeni ni u jednoj primjeni u kojoj se izražavaju Bt-proteini, „nije ih se moglo opaziti u toksikološkim istraživanjima [...] koja se trenutačno preporučuju i provode za procjenu sigurnosti genetski modificiranih biljaka u EFSA-i jer ona ne obuhvaćaju ispitivanja primjerena za tu svrhu” (16);

| P. | budući da se ne može zaključiti da je konzumacija višestruko genetski modificiranog kukuruza ili njegovih potkombinacija sigurna za zdravlje ljudi i životinja; |
| --- | --- |

P.

budući da se ne može zaključiti da je konzumacija višestruko genetski modificiranog kukuruza ili njegovih potkombinacija sigurna za zdravlje ljudi i životinja;

| Q. | budući da se u nedavnoj studiji navodi da je brzi porast tretiranja sjemena neonikotinoidima u Sjedinjenim Američkim Državama povezan s porastom sadnje genetski modificiranog Bt-kukuruza (17); budući da je Unija zabranila vanjsku primjenu triju neonikotinoida, među ostalim kao premaze za sjeme, zbog njihova utjecaja na pčele medarice i druge oprašivače (18); |
| --- | --- |

Q.

budući da se u nedavnoj studiji navodi da je brzi porast tretiranja sjemena neonikotinoidima u Sjedinjenim Američkim Državama povezan s porastom sadnje genetski modificiranog Bt-kukuruza (17); budući da je Unija zabranila vanjsku primjenu triju neonikotinoida, među ostalim kao premaze za sjeme, zbog njihova utjecaja na pčele medarice i druge oprašivače (18);

Nedemokratsko donošenje odluka

| R. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 15. rujna 2020. nije doneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

R.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 15. rujna 2020. nije doneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| S. | budući da Komisija uviđa da je problematično da ona i dalje donosi odluke o odobrenju GMO-a bez kvalificirane većine država članica, što je zapravo iznimka za odobravanje proizvoda u cjelini, ali je postalo pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

S.

budući da Komisija uviđa da je problematično da ona i dalje donosi odluke o odobrenju GMO-a bez kvalificirane većine država članica, što je zapravo iznimka za odobravanje proizvoda u cjelini, ali je postalo pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| T. | budući da je Parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament u devetom sazivu dosad izrazio osam prigovora; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da Komisija, unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos prigovorima Parlamenta i izostanku potpore država članica, i dalje odobrava genetski modificirane organizme; |
| --- | --- |

T.

budući da je Parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament u devetom sazivu dosad izrazio osam prigovora; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da Komisija, unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos prigovorima Parlamenta i izostanku potpore država članica, i dalje odobrava genetski modificirane organizme;

| U. | budući da u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Komisija može odlučiti ne odobriti GMO ako ga u okviru žalbenog odbora ne podrži kvalificirana većina država članica (19); budući da u tom pogledu nije potrebna promjena zakonodavstva; |
| --- | --- |

U.

budući da u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Komisija može odlučiti ne odobriti GMO ako ga u okviru žalbenog odbora ne podrži kvalificirana većina država članica (19); budući da u tom pogledu nije potrebna promjena zakonodavstva;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (20), pružanje osnove za visoku razinu zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, interesa okoliša i potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istovremeno jamčenje uspješnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u pismu zastupnicima od 11. rujna 2020. konačno prepoznala potrebu da se pri donošenju odluka o odobrenju genetski modificiranih organizama u obzir uzme održivost (21); međutim, duboko je razočaran zbog toga što je Komisija 28. rujna 2020. odobrila uvoz još jedne vrste genetski modificirane soje (22) unatoč prigovoru Parlamenta i većina država članica; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da hitno nastavi s razvojem kriterija održivosti, uz potpuno sudjelovanje Parlamenta; poziva Komisiju da pruži informacije o tome kako će se taj postupak provesti i u kojem vremenskom okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno apelira na Komisiju da uzme u obzir obveze Unije na temelju međunarodnih sporazuma, kao što su Pariški klimatski sporazum, Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti i UN-ovi ciljevi održivog razvoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno poziva Komisiju da prestane odobravati GMO-e, bilo za uzgoj ili za uporabu u hrani i hrani za životinje, ako u skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 182/2011 države članice u žalbenom odboru ne donesu mišljenje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja svoj poziv Komisiji da ne odobrava genetski modificirane usjeve otporne na herbicide dok se zdravstveni rizici povezani s ostacima temeljito ne istraže na temelju pojedinačnih slučajeva, što zahtijeva potpunu procjenu ostataka od prskanja genetski modificiranih usjeva komplementarnim herbicidima, procjenu proizvoda njihove razgradnje i svih kombiniranih učinaka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene uzgoju u Uniji ili uvozu u Uniju radi uporabe u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poziva Komisiju da ne odobrava potkombinacije višestruko genetski modificiranih promjena osim ako ih EFSA nije temeljito ocijenila na temelju potpunih podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konkretnije, smatra da je odobravanje sorti za koje nisu dostavljeni nikakvi sigurnosni podaci te koje nisu ni ispitane ili nisu još ni stvorene u suprotnosti s načelima općih propisa o hrani, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 178/2002; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poziva EFSA-u da dodatno razradi i sustavno upotrebljava metode kojima se omogućuje utvrđivanje neželjenih učinaka višestruko genetski modificiranih promjena, na primjer u odnosu na adjuvantna svojstva Bt-toksina; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje EFSA-ina Povjerenstva za genetski modificirane organizme o procjeni genetski modificiranog kukuruza MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 i potkombinacija za uporabu u hrani i hrani za životinje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-NL-2016-131), EFSA Journal 2019; 17(7):5734, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5734.

(4)  Parlament je u osmom sazivu donio 36 rezolucija u kojima se protivi odobravanju GMO-a. Nadalje, u devetom sazivu Parlament je usvojio sljedeće rezolucije:

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069).

(5)  Mišljenje EFSA-e, str. 11.

(6)  Idem, str. 3.

(7)  Primjedbe država članica: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00148

(8)  Komentar Testbiotecha o EFSA-inoj procjeni genetski modificiranog kukuruza MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 i potkombinacija, kolovoz 2019., https://www.testbiotech.org/en/content/testbiotech-comment-efsa-assessment-genetically-engineered-maize-mon87427xmon89034xMIR162xNK603

(9)  Vidi, na primjer, Bonny S., „Genetski modificirani usjevi i korovi otporni na herbicide te herbicidi: pregled i učinci” („Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”), Environmental Management, siječanj 2016., 57(1), str. 31. – 48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 i Benbrook, C.M., „Utjecaj genetski modificiranih usjeva na upotrebu pesticida u SAD-u – prvih šesnaest godina” („Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”), Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012.), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, i Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Otpornost na herbicide i bioraznolikost: poljoprivredni i okolišni aspekti genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide” („Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants”), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017.), https://link.springer.com/article/10.1186/s12302-016-0100-y

(10)  Mišljenje EFSA-e, str. 9.

(11)  Višestruko genetski modificirani kukuruz sadržava izmjenu EPSPS-a.

(12)  EFSA-ino preispitivanje postojećih maksimalnih razina ostataka glifosata u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005 – revidirana verzija kojom se uzimaju u obzir ispušteni podaci, EFSA Journal 2019.;17(10):5862, str. 4., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862

(13)  Zaključak EFSA-e o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari glifosatom, EFSA Journal 2015.; 13(11):4302, str. 3., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14)  To je doista slučaj kod glifosata, kako se navodi u EFSA-inoj reviziji postojećih maksimalnih razina ostataka glifosata u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, str. 12., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  Vidi pregled Rubio Infante, N. & Moreno-Fierros, L., „Pregled sigurnosnih i bioloških učinaka Cry-toksina bacillus thuringiensis kod sisavaca” („An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”), Journal of Applied Toxicology, 2016., 36(5): str. 630 – 648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16)  Zahtjev EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 kukuruz i tri potkombinacije neovisno o njihovu podrijetlu), Izdvojeno mišljenje, Wal, J.M., član Povjerenstva EFSA-e za GMO, EFSA Journal 2018.;16(7):5309, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Uvođenje tretiranja sjemena na veliko potaknulo je snažan porast u upotrebi neonikotinoidnih insekticida i preventivnom upravljanju štetočinama u usjevima na poljima SAD-a” („Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”), Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088 – 5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(18)  Neonikotinoidi, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(19)  U skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 182/2011 Komisija „može”, ali ne „mora” dati odobrenje ako se u okviru žalbenog odbora za to ne izjasni kvalificirana većina država članica.

(20)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(21)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(22)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/8

---

P9_TA(2020)0292

Genetski modificirana soja SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5)

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068779/01 – 2020/2838(RSP))

(2021/C 415/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068779/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068779/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 15. rujna 2020. na kojem nije doneseno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 15. rujna 2020. na kojem nije doneseno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 28. studenoga 2019. i objavljeno 20. siječnja 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 28. studenoga 2019. i objavljeno 20. siječnja 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama („GMO”) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama („GMO”) (4),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3 Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je 8. kolovoza 2012., trgovačko društvo Syngenta Crop Protection AG preko svojeg društva kćeri Syngenta Crop Protection NV/SA, podnijelo zahtjev („zahtjev”) nacionalnom nadležnom tijelu Njemačke u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003; budući da je zahtjev obuhvaćao stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju (Glycine max (L.) Merr.) SYHT0H2, sastoje se ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificiranu soju SYHT0H2 ili se sastoje od nje, za namjene koje nisu hrana i hrana za životinje, osim za uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je 8. kolovoza 2012., trgovačko društvo Syngenta Crop Protection AG preko svojeg društva kćeri Syngenta Crop Protection NV/SA, podnijelo zahtjev („zahtjev”) nacionalnom nadležnom tijelu Njemačke u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003; budući da je zahtjev obuhvaćao stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju (Glycine max (L.) Merr.) SYHT0H2, sastoje se ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev također obuhvaćao stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificiranu soju SYHT0H2 ili se sastoje od nje, za namjene koje nisu hrana i hrana za životinje, osim za uzgoj;

| B. | budući da je 28. studenoga 2019. EFSA usvojila pozitivno mišljenje o tom zahtjevu, koje je objavljeno 20. siječnja 2020.; |
| --- | --- |

B.

budući da je 28. studenoga 2019. EFSA usvojila pozitivno mišljenje o tom zahtjevu, koje je objavljeno 20. siječnja 2020.;

| C. | budući da je genetski modificirana soja SYHT0H2 razvijena kako bi se stvorila otpornost na glufosinat amonijak i herbicide koji sadrže aktivnu tvar mezotrion i druge herbicide koji inhibiraju p-hidroksifenil piruvat dioksigenazu (HPPD) (5); |
| --- | --- |

C.

budući da je genetski modificirana soja SYHT0H2 razvijena kako bi se stvorila otpornost na glufosinat amonijak i herbicide koji sadrže aktivnu tvar mezotrion i druge herbicide koji inhibiraju p-hidroksifenil piruvat dioksigenazu (HPPD) (5);

Nepostojanje procjene ostataka komplementarnih herbicida

| D. | budući da je dokazano da je na genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide potrebno koristiti više herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (6); budući da se zbog toga može očekivati da će genetski modificirana soja SYHT0H2 biti izložena i višim i ponovljenim dozama komplementarnih herbicida (glufosinat i herbicidi koji inhibiraju HPPD), što bi moglo dovesti do većih količina njihovih ostataka pri žetvi; |
| --- | --- |

D.

budući da je dokazano da je na genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide potrebno koristiti više herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (6); budući da se zbog toga može očekivati da će genetski modificirana soja SYHT0H2 biti izložena i višim i ponovljenim dozama komplementarnih herbicida (glufosinat i herbicidi koji inhibiraju HPPD), što bi moglo dovesti do većih količina njihovih ostataka pri žetvi;

| E. | budući da se glufosinat klasificira kao tvar kategorije 1B koja je toksična za reproduktivno zdravlje i stoga ispunjava kriterije za isključivanje navedene u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7); budući da je odobrenje za upotrebu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (8); |
| --- | --- |

E.

budući da se glufosinat klasificira kao tvar kategorije 1B koja je toksična za reproduktivno zdravlje i stoga ispunjava kriterije za isključivanje navedene u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7); budući da je odobrenje za upotrebu glufosinata u Uniji isteklo 31. srpnja 2018. (8);

| F. | budući da se prema mišljenju EFSA-e „može smatrati da mezotrion, herbicid koji inhibira HPPD, ima endokrino štetna svojstva”, dok genotoksični potencijal AMBA-e, produkta razgradnje mezotriona, „ne može biti isključen” (9); |
| --- | --- |

F.

budući da se prema mišljenju EFSA-e „može smatrati da mezotrion, herbicid koji inhibira HPPD, ima endokrino štetna svojstva”, dok genotoksični potencijal AMBA-e, produkta razgradnje mezotriona, „ne može biti isključen” (9);

| G. | budući da se za potrebe procjene rizika samo glufosinat i mezotrion smatraju komplementarnim herbicidima; međutim, budući da herbicidi koji inhibiraju HPPD obuhvaćaju niz herbicida, uključujući izoksaflutol, koji se stoga mogu upotrebljavati u velikim količinama na toj genetski modificiranoj soji; budući da je izoksaflutol, prema usklađenom razvrstavanju i označivanju koje je odobrila Unija, vrlo toksičan za vodeni okoliš i da se za njega sumnja da može izazvati oštećenja ploda (10); |
| --- | --- |

G.

budući da se za potrebe procjene rizika samo glufosinat i mezotrion smatraju komplementarnim herbicidima; međutim, budući da herbicidi koji inhibiraju HPPD obuhvaćaju niz herbicida, uključujući izoksaflutol, koji se stoga mogu upotrebljavati u velikim količinama na toj genetski modificiranoj soji; budući da je izoksaflutol, prema usklađenom razvrstavanju i označivanju koje je odobrila Unija, vrlo toksičan za vodeni okoliš i da se za njega sumnja da može izazvati oštećenja ploda (10);

| H. | međutim, budući da se smatra da procjena ostataka herbicida i proizvoda njihove razgradnje pronađenih na genetski modificiranim biljkama te mogućih kombinatornih učinaka („učinak koktela”) nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično zbog načina na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te da na sastav, a stoga i toksičnost produkata razgradnje (metabolita) može utjecati sama genetska modifikacija; |
| --- | --- |

H.

međutim, budući da se smatra da procjena ostataka herbicida i proizvoda njihove razgradnje pronađenih na genetski modificiranim biljkama te mogućih kombinatornih učinaka („učinak koktela”) nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za genetski modificirane organizme te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično zbog načina na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te da na sastav, a stoga i toksičnost produkata razgradnje (metabolita) može utjecati sama genetska modifikacija;

| I. | budući da se u skladu s Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (11) ostaci herbicida na uvezenim usjevima za hranu i hranu za životinje čija upotreba nije odobrena u Uniji trebaju pomno kontrolirati i pratiti; |
| --- | --- |

I.

budući da se u skladu s Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (11) ostaci herbicida na uvezenim usjevima za hranu i hranu za životinje čija upotreba nije odobrena u Uniji trebaju pomno kontrolirati i pratiti;

| J. | no budući da u okviru koordiniranog višegodišnjeg programa kontrole Unije za 2020., 2021. i 2022. države članice više nisu obvezne mjeriti razine glufosinata na uvezenoj soji (12); budući da se ne može isključiti da će genetski modificirana soja SYHT0H2 ili proizvodi dobiveni od nje za uporabu u hrani i hrani za životinje premašiti maksimalne granice ostataka koje su uvedene kako bi se osigurala visoka razina zaštite potrošača; |
| --- | --- |

J.

no budući da u okviru koordiniranog višegodišnjeg programa kontrole Unije za 2020., 2021. i 2022. države članice više nisu obvezne mjeriti razine glufosinata na uvezenoj soji (12); budući da se ne može isključiti da će genetski modificirana soja SYHT0H2 ili proizvodi dobiveni od nje za uporabu u hrani i hrani za životinje premašiti maksimalne granice ostataka koje su uvedene kako bi se osigurala visoka razina zaštite potrošača;

| K. | budući da se stoga ne može zaključiti da je konzumacija genetski modificirane soje SYHT0H2 sigurna za zdravlje ljudi i životinja; |
| --- | --- |

K.

budući da se stoga ne može zaključiti da je konzumacija genetski modificirane soje SYHT0H2 sigurna za zdravlje ljudi i životinja;

| L. | budući da je u zaključcima međunarodnog istraživačkog projekta pod naslovom „Procjena rizika od genetski modificiranih organizama u EU-u i Švicarskoj”, koji su predstavljeni u siječnju 2020., utvrđeno da pri procjeni rizika GMO-a na razini Unije nisu na zadovoljavajući način obrađeni rizici za javno zdravlje i okoliš, uključujući zdravstvene rizike povezane s konzumacijom proizvoda dobivenih od genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide (13); |
| --- | --- |

L.

budući da je u zaključcima međunarodnog istraživačkog projekta pod naslovom „Procjena rizika od genetski modificiranih organizama u EU-u i Švicarskoj”, koji su predstavljeni u siječnju 2020., utvrđeno da pri procjeni rizika GMO-a na razini Unije nisu na zadovoljavajući način obrađeni rizici za javno zdravlje i okoliš, uključujući zdravstvene rizike povezane s konzumacijom proizvoda dobivenih od genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide (13);

Primjedbe nadležnih tijela država članica

| M. | budući da su nadležna tijela država članica tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne primjedbe (14); budući da se kritike odnose na pomanjkanje analize ostataka herbicida na uvezenoj genetski modificiranoj soji SYHT0H2 i na potencijalne rizike za zdravlje potrošača, te na to da su toksikološke informacije nedostatne i da se stoga potencijalni rizik povezan s konzumacijom hrane proizvedene od genetski modificirane soje SYHT0H2 ne može procijeniti, da informacije potrebne za donošenje zaključka o procjeni zdravlja okoliša nisu potpune i da je prije izdavanja odobrenja potrebno dostaviti detaljan plan praćenja; |
| --- | --- |

M.

budući da su nadležna tijela država članica tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne primjedbe (14); budući da se kritike odnose na pomanjkanje analize ostataka herbicida na uvezenoj genetski modificiranoj soji SYHT0H2 i na potencijalne rizike za zdravlje potrošača, te na to da su toksikološke informacije nedostatne i da se stoga potencijalni rizik povezan s konzumacijom hrane proizvedene od genetski modificirane soje SYHT0H2 ne može procijeniti, da informacije potrebne za donošenje zaključka o procjeni zdravlja okoliša nisu potpune i da je prije izdavanja odobrenja potrebno dostaviti detaljan plan praćenja;

Nedemokratsko donošenje odluka

| N. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 15. rujna 2020. nije doneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

N.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 15. rujna 2020. nije doneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| O. | budući da Komisija uviđa da je problematično da ona i dalje donosi odluke o odobrenju GMO-a bez kvalificirane većine država članica, što je zapravo iznimka za odobravanje proizvoda u cjelini, ali je postalo pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje (15); |
| --- | --- |

O.

budući da Komisija uviđa da je problematično da ona i dalje donosi odluke o odobrenju GMO-a bez kvalificirane većine država članica, što je zapravo iznimka za odobravanje proizvoda u cjelini, ali je postalo pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje (15);

| P. | budući da je Parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament dosad u svojem devetom sazivu izrazio osam prigovora; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da Komisija, unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta, i dalje odobrava genetski modificirane organizme; |
| --- | --- |

P.

budući da je Parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament dosad u svojem devetom sazivu izrazio osam prigovora; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da Komisija, unatoč tome što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos izostanku potpore država članica i prigovorima Parlamenta, i dalje odobrava genetski modificirane organizme;

| Q. | budući da u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Komisija može odlučiti ne odobriti GMO ako ga u okviru žalbenog odbora ne podrži kvalificirana većina država članica (16); budući da u tom pogledu nije potrebna promjena zakonodavstva; |
| --- | --- |

Q.

budući da u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Komisija može odlučiti ne odobriti GMO ako ga u okviru žalbenog odbora ne podrži kvalificirana većina država članica (16); budući da u tom pogledu nije potrebna promjena zakonodavstva;

Poštovanje međunarodnih obveza Unije

| R. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora u obzir uzeti sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne faktore važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali uključivati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda (UN), Pariškog sporazuma o klimi i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

R.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora u obzir uzeti sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne faktore važne za predmet koji se razmatra; budući da bi takvi legitimni faktori trebali uključivati obveze Unije u okviru ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda (UN), Pariškog sporazuma o klimi i Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti;

| S. | budući da se u nedavnom izvješću posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke na zdravlje (17); budući da se u okviru cilja održivog razvoja br. 3.9 želi do 2030. znatno smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama i onečišćenjem zraka, vode i tla te kontaminacijom (18); |
| --- | --- |

S.

budući da se u nedavnom izvješću posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu zaključuje da opasni pesticidi, posebno u zemljama u razvoju, imaju katastrofalne učinke na zdravlje (17); budući da se u okviru cilja održivog razvoja br. 3.9 želi do 2030. znatno smanjiti broj smrtnih slučajeva i bolesti prouzročenih opasnim kemikalijama i onečišćenjem zraka, vode i tla te kontaminacijom (18);

| T. | budući da je EFSA utvrdila da procijenjena izloženost primjenitelja glufosinatu, koji je klasificiran kao toksičan za reproduktivno zdravlje, kad se upotrebljava za suzbijanje korova kod genetski modificiranog kukuruza premašuje prihvatljivu razinu izloženosti primjenitelja, čak i kad se koristi osobna zaštitna oprema (19); budući da je rizik od povećane izloženosti primjenitelja osobito zabrinjavajuć pri genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste; |
| --- | --- |

T.

budući da je EFSA utvrdila da procijenjena izloženost primjenitelja glufosinatu, koji je klasificiran kao toksičan za reproduktivno zdravlje, kad se upotrebljava za suzbijanje korova kod genetski modificiranog kukuruza premašuje prihvatljivu razinu izloženosti primjenitelja, čak i kad se koristi osobna zaštitna oprema (19); budući da je rizik od povećane izloženosti primjenitelja osobito zabrinjavajuć pri genetski modificiranim usjevima otpornima na herbicide, s obzirom na veće količine herbicida koje se pritom koriste;

| U. | budući da je krčenje šuma jedan od glavnih uzroka smanjenja biološke raznolikosti; budući da su emisije koje nastaju zbog uporabe i prenamjene zemljišta, uglavnom zbog krčenja šuma, drugi najveći uzrok klimatskih promjena, nakon spaljivanja fosilnih goriva (20); budući da se Pariškim sporazumom o klimi i Strateškim planom za biološku raznolikost za razdoblje 2011. – 2020. usvojenim u okviru Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti te ciljevima za biološku raznolikost iz Aichija promiče održivo upravljanje šumama, njihova zaštita i obnavljanje (21); budući da cilj održivog razvoja br. 15 uključuje zaustavljanje krčenja šuma do 2020. (22); budući da šume imaju višestruku ulogu kojom se podupire ostvarivanje većine ciljeva održivog razvoja (23); |
| --- | --- |

U.

budući da je krčenje šuma jedan od glavnih uzroka smanjenja biološke raznolikosti; budući da su emisije koje nastaju zbog uporabe i prenamjene zemljišta, uglavnom zbog krčenja šuma, drugi najveći uzrok klimatskih promjena, nakon spaljivanja fosilnih goriva (20); budući da se Pariškim sporazumom o klimi i Strateškim planom za biološku raznolikost za razdoblje 2011. – 2020. usvojenim u okviru Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti te ciljevima za biološku raznolikost iz Aichija promiče održivo upravljanje šumama, njihova zaštita i obnavljanje (21); budući da cilj održivog razvoja br. 15 uključuje zaustavljanje krčenja šuma do 2020. (22); budući da šume imaju višestruku ulogu kojom se podupire ostvarivanje većine ciljeva održivog razvoja (23);

| V. | budući da je proizvodnja soje jedan od glavnih razloga krčenja šuma u području Amazonije, Cerrada i Gran Chaca u Južnoj Americi; budući da je 97 % soje koja se uzgaja u Brazilu i 100 % soje koja se uzgaja u Argentini genetski modificirana soja (24); |
| --- | --- |

V.

budući da je proizvodnja soje jedan od glavnih razloga krčenja šuma u području Amazonije, Cerrada i Gran Chaca u Južnoj Americi; budući da je 97 % soje koja se uzgaja u Brazilu i 100 % soje koja se uzgaja u Argentini genetski modificirana soja (24);

| W. | budući da je za veliku većinu genetski modificirane soje odobrene za uzgoj u Brazilu i Argentini odobren i uvoz u Uniju (25); budući da je genetski modificirana soja SYHT0H2 već odobrena za uzgoj u Argentini (26); |
| --- | --- |

W.

budući da je za veliku većinu genetski modificirane soje odobrene za uzgoj u Brazilu i Argentini odobren i uvoz u Uniju (25); budući da je genetski modificirana soja SYHT0H2 već odobrena za uzgoj u Argentini (26);

| X. | budući da je analizom koju je provela Komisija utvrđeno da Unija povijesno najviše doprinosi globalnom krčenju šuma i s tim povezanim emisijama upravo zbog soje, na koju otpada gotovo polovica krčenja šuma prouzročenog sveukupnim uvozom u Uniju (27); |
| --- | --- |

X.

budući da je analizom koju je provela Komisija utvrđeno da Unija povijesno najviše doprinosi globalnom krčenju šuma i s tim povezanim emisijama upravo zbog soje, na koju otpada gotovo polovica krčenja šuma prouzročenog sveukupnim uvozom u Uniju (27);

| Y. | budući da je u nedavnoj stručno recenziranoj znanstvenoj studiji utvrđeno da je Unija zbog uvoza soje iz Brazila regija s najvećim ugljičnim otiskom na svijetu, koji je 13,8 % veći od otiska Kine, najveće uvoznice soje, i to zbog većeg udjela u emisijama prouzročenim krčenjem šuma (28); budući da je u drugoj nedavnoj studiji utvrđeno da bi oko petina soje koja se iz brazilskih regija Amazonija i Cerrado izvozi u Uniju, uglavnom za hranu za životinje, mogla biti „onečišćena nezakonitim krčenjem šuma” (29); budući da su šumski požari u Amazoniji posljedica visokih razina krčenja šuma; budući da je Komisija u Komunikaciji iz 2019. izrazila svoju ambiciju da zaštiti i obnovi svjetske šume (30); budući da je globalna zaštita biološke raznolikosti, uključujući šume, jedan od ključnih ciljeva strategije EU-a za bioraznolikost koju je nedavno objavila Komisija (31); |
| --- | --- |

Y.

budući da je u nedavnoj stručno recenziranoj znanstvenoj studiji utvrđeno da je Unija zbog uvoza soje iz Brazila regija s najvećim ugljičnim otiskom na svijetu, koji je 13,8 % veći od otiska Kine, najveće uvoznice soje, i to zbog većeg udjela u emisijama prouzročenim krčenjem šuma (28); budući da je u drugoj nedavnoj studiji utvrđeno da bi oko petina soje koja se iz brazilskih regija Amazonija i Cerrado izvozi u Uniju, uglavnom za hranu za životinje, mogla biti „onečišćena nezakonitim krčenjem šuma” (29); budući da su šumski požari u Amazoniji posljedica visokih razina krčenja šuma; budući da je Komisija u Komunikaciji iz 2019. izrazila svoju ambiciju da zaštiti i obnovi svjetske šume (30); budući da je globalna zaštita biološke raznolikosti, uključujući šume, jedan od ključnih ciljeva strategije EU-a za bioraznolikost koju je nedavno objavila Komisija (31);

| 1. | smatra da ovaj Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (32), pružanje osnove za visoku razinu zaštite života i zdravlja ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, interesa okoliša i potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istovremeno jamčenje uspješnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj Nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u pismu zastupnicima od 11. rujna 2020. konačno prepoznala potrebu da se pri donošenju odluka o odobrenju genetski modificiranih organizama u obzir uzme održivost (33); međutim, duboko je razočaran zbog toga što je Komisija 28. rujna 2020. odobrila uvoz još jedne vrste genetski modificirane soje (34) unatoč prigovoru Parlamenta i većine država članica; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da hitno nastavi s izradom kriterija održivosti, uz puno sudjelovanje Parlamenta; poziva Komisiju da pruži informacije o tome kako će se taj postupak provesti i u kojem vremenskom okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno apelira na Komisiju da u obzir uzme obveze Unije na temelju međunarodnih sporazuma, kao što su Pariški klimatski sporazum, Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti i UN-ovi ciljevi održivog razvoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno poziva Komisiju da prestane odobravati GMO-e, bilo za uzgoj bilo za uporabu u hrani i hrani za životinje, ako u skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 182/2011 države članice u žalbenom odboru ne donesu mišljenje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja svoj poziv Komisiji da ne odobrava genetski modificirane usjeve otporne na herbicide dok se zdravstveni rizici povezani s ostacima temeljito ne istraže na temelju pojedinačnih slučajeva, što zahtijeva potpunu procjenu ostataka od prskanja genetski modificiranih usjeva komplementarnim herbicidima, procjenu proizvoda njihove razgradnje i svih kombinatornih učinaka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene za uzgoj u Uniji ili za uvoz u Uniju radi uporabe u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poziva Komisiju da ne odobrava uvoz nikakvih genetski modificiranih biljaka za uporabu u hrani ili hrani za životinje kod kojih je stvorena otpornost na aktivnu tvar u herbicidu koja nije odobrena za uporabu u Uniji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja činjenicu da je europski zeleni plan, glavni projekt Komisije, predstavljen kao sastavni dio Komisijine strategije za provedbu Programa UN-a do 2030. i ciljeva održivog razvoja; podsjeća da se ciljevi održivog razvoja mogu postići samo ako lanci opskrbe postanu održivi i ako se između politika stvore sinergije (35); |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno izražava zabrinutost zbog činjenice da visoka razina ovisnosti Unije o uvozu hrane za životinje u obliku soje prouzročuje krčenje šuma u trećim zemljama (36); |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja najavu zakonodavnog prijedloga Komisije o mjerama za sprečavanje ili ograničenje stavljanja na tržište EU-a proizvoda povezanih s krčenjem ili degradacijom šuma, koji bi trebao biti objavljen do lipnja 2021.; u međuvremenu, s obzirom na hitnost rješavanja pitanja krčenja šuma u području Amazonije, Cerrada i Gran Chaca i činjenicu da potražnja Unije za genetski modificiranom sojom doprinosi krčenju šuma u toj regiji, poziva Komisiju da odmah obustavi uvoz genetski modificirane soje uzgojene u Brazilu i Argentini, i pritom po potrebi primjeni članak 53. Uredbe (EZ) br. 178/2002, dok se ne uspostave učinkoviti pravno obvezujući mehanizmi za sprečavanje stavljanja na tržište Unije proizvoda povezanih s krčenjem šuma i povezanim kršenjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno poziva na provedbu europske strategije (37) za proizvodnju i opskrbu bjelančevinama biljnog podrijetla, koja bi Uniji omogućila manju ovisnost o uvozu genetski modificirane soje te stvaranje kraćih prehrambenih lanaca i regionalnih tržišta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje EFSA-ina Povjerenstva za genetski modificirane organizme o procjeni genetski modificirane soje SYHT0H2 za uporabu u hrani i hrani za životinje, uvoz i preradu, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-DE-2012-111), EFSA Journal 2020.;18(1):5946,

https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5946

(4)  Parlament je u osmom sazivu donio 36 rezolucija u kojima se protivi odobravanju GMO-a. Nadalje, u devetom sazivu Parlament je usvojio sljedeće rezolucije:

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069).

(5)  Mišljenje EFSA-e, str. 1.

(6)  Vidi, na primjer, Bonny S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact” (Genetski modificirani usjevi i korovi otporni na herbicide i herbicidi: pregled i učinak), Environmental Management, siječanj 2016., 57(1), str. 31. – 48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 i Benbrook, C. M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years” (Učinak genetski modificiranih usjeva na korištenje pesticida u SAD-u – prvih 16 godina), Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012.), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, i Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants” (Otpornost herbicida i biološka raznolikost: poljoprivredni i okolišni aspekti genetski modificiranih biljaka otpornih na pesticide), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017.), https://link.springer.com/article/10.1186/s12302-016-0100-y

(7)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  Zaključak EFSA-e o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida koji sadržavaju aktivnu tvar mezotrion. EFSA Journal 2016., 14(3):4419, str. 3. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4419

(10)  https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.114.433

(11)  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

(12)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/533 od 28. ožujka 2019. o koordiniranom višegodišnjem programu kontrole Unije za 2020., 2021. i 2022. za osiguranje sukladnosti s maksimalnim razinama ostataka pesticida i ocjenu izloženosti potrošača ostacima pesticida u i na hrani biljnog i životinjskog podrijetla (SL L 88, 29.3.2019., str. 28.).

(13)  https://www.testbiotech.org/en/content/research-project-rages

(14)  Primjedbe država članica o genetski modificiranoj soji SYHT0H2 dostupne su u bazi pitanja EFSA-e: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00753

(15)  Vidi, na primjer, obrazloženje zakonodavnog prijedloga Komisije koji je predstavljen 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i obrazloženje zakonodavnog prijedloga Komisije predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011.

(16)  U skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 182/2011 Komisija „može”, ali ne „mora” dati odobrenje ako se u okviru žalbenog odbora za to ne izjasni kvalificirana većina država članica.

(17)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(18)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(19)  Zaključak EFSA-e o stručnoj recenziji procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari glufosinatom, EFSA Scientific Report (2005.) 27, 1-81, str. 3., https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r

(20)  Komunikacija Komisije od 23. srpnja 2019. naslovljena „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”, COM(2019)0352, str. 1.

(21)  Idem, str. 2.

(22)  Vidi cilj br. 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(23)  Komunikacija Komisije od 23. srpnja 2019. naslovljena „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma”, COM(2019)0352, str. 2.

(24)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, „Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years” (Globalno stanje prodaje biotehničkih/genetski modificiranih usjeva 2017.: u 22 godine upotreba biotehničkih usjeva je porasla zajedno s gospodarskim koristima), ISAAA, sažetak br. 53 (2017.), str. 16. i 21., http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(25)  Unakrsnom provjerom dviju baza podataka u listopadu 2020. (registar Zajednice genetski modificirane hrane i hrane za životinje (https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/index_en.cfm) i podataka o odobrenju genetski modificiranih usjeva iz baze podataka organizacije ISAAA (https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/)) može se izračunati koliko je genetski modificirane soje odobrene za uzgoj u Brazilu i Argentini odobreno i za uvoz u Uniju. Za Brazil: od 17 vrsta genetski modificirane soje odobrenih za uzgoj trenutačno je za njih 12 odobren uvoz u Uniju, a odobrenje za uvoz triju vrsta genetski modificirane soje još je u postupku obrade. Za Argentinu: od ukupno 15 vrsta genetski modificirane soje odobrenih za uzgoj trenutačno je za njih 10 odobren uvoz u Uniju, a odobrenje za uvoz triju vrsta genetski modificirane soje još je u postupku obrade.

(26)  http://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp? EventID=358&Event=SYHT0H2

(27)  Tehničko izvješće Komisije – 2013. – 063 „The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation” (Utjecaj potrošnje u EU-u na krčenje šuma: sveobuhvatna analiza utjecaja potrošnje u EU-u na krčenje šuma), studija koju je financirala Europska komisija, Glavna uprava za okoliš, a proveli su je VITO, IIASA, HIVA i IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, str. 23. – 24. Od 1990. do 2008. Unija je uvezla količinu žitarica i stočnih proizvoda čija je proizvodnja prouzročila krčenje 90 000 km2 šuma. Od toga na poljoprivredne proizvode otpada 74 000 km2 (82 %), a najveći udio imaju uljarice (52 000 km2). Na soju i sojinu pogaču otpada 82 % te brojke (42 600 km2), što je 47 % ukupnog uvoza proizvoda u Uniju čija proizvodnja prouzročuje krčenje šuma.

(28)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J. „Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports” (Prostorno određeni otisci poljoprivrednih proizvoda: Mapiranje ugljičnih emisija prouzročenih izvozom soje iz Brazila), Global Environmental Change, svezak 62., svibanj 2020., 102067 https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(29)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., „The rotten apples of Brazil’s agribusiness” (Gnjile jabuke brazilskog agrobiznisa), časopis Science, 17. srpnja 2020., svezak 369., izdanje 6501, str. 246. – 248., https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246

(30)  Komunikacija EU-a o pojačanju djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A52019DC0352&qid=1604657116222

(31)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. Vraćanje prirode u naše živote, svibanj 2020., https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A52020DC0380&qid=1604656133953

(32)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(33)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(34)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(35)  Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o transparentnom i odgovornom upravljanju prirodnim resursima u zemljama u razvoju: šume (SL C 433, 23.12.2019., str. 50.), stavak 67.

(36)  Idem.

(37)  Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005), stavak 64.

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/15

---

P9_TA(2020)0293

Genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068778 – 2020/2837(RSP))

(2021/C 415/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068778), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603, sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D068778),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezine članke 7. stavak 3. i 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezine članke 7. stavak 3. i 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 15. rujna 2020. na kojem nije doneseno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 15. rujna 2020. na kojem nije doneseno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 3. srpnja 2019. i objavljeno 8. kolovoza 2019. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 3. srpnja 2019. i objavljeno 8. kolovoza 2019. (3),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije kojima se protivi odobrenju genetski modificiranih organizama („GMO”) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije kojima se protivi odobrenju genetski modificiranih organizama („GMO”) (4),

| — | uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 112. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| A. | budući da je 28. listopada 2016. Monsanto Europe S.A./N.V., u ime poduzeća Monsanto (Sjedinjene Američke Države), podnio zahtjev nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske (dalje u tekstu „zahtjev”) u kojemu traži da se odobri stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (dalje u tekstu „višestruko genetski modificirani kukuruz”), u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

A.

budući da je 28. listopada 2016. Monsanto Europe S.A./N.V., u ime poduzeća Monsanto (Sjedinjene Američke Države), podnio zahtjev nacionalnom nadležnom tijelu Nizozemske (dalje u tekstu „zahtjev”) u kojemu traži da se odobri stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 (dalje u tekstu „višestruko genetski modificirani kukuruz”), u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003;

| B. | budući da taj zahtjev također obuhvaća stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže višestruko genetski modificirani kukuruz ili se sastoje od njega za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj; |
| --- | --- |

B.

budući da taj zahtjev također obuhvaća stavljanje na tržište proizvoda koji sadrže višestruko genetski modificirani kukuruz ili se sastoje od njega za druge namjene osim uporabe u hrani i hrani za životinje, no ne i za uzgoj;

| C. | budući da zahtjev obuhvaća stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju, sastoje se ili su proizvedeni od 25 potkombinacija tih pojedinačnih promjena koje čine višestruko genetski modificirani kukuruz; |
| --- | --- |

C.

budući da zahtjev obuhvaća stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju, sastoje se ili su proizvedeni od 25 potkombinacija tih pojedinačnih promjena koje čine višestruko genetski modificirani kukuruz;

| D. | budući da je već odobreno 11 potkombinacija tog višestruko genetski modificiranog kukuruza; budući da je Nacrtom provedbene odluke Komisije obuhvaćeno preostalih 14 potkombinacija; |
| --- | --- |

D.

budući da je već odobreno 11 potkombinacija tog višestruko genetski modificiranog kukuruza; budući da je Nacrtom provedbene odluke Komisije obuhvaćeno preostalih 14 potkombinacija;

| E. | budući da višestruko genetski modificirani kukuruz dobiven križanjem pet genetski modificiranih (GM) promjena kukuruza (MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603), stvara trostruku toleranciju na herbicide koji sadržavaju glifosat i proizvodi tri insekticidna proteina (Cry1A.105, Cry2Ab2 i Vip3Aa20 poznatije kao „Bt” ili „Cry” proteini) koji su toksični za određene ličinke lepidoptera (leptira) (5); |
| --- | --- |

E.

budući da višestruko genetski modificirani kukuruz dobiven križanjem pet genetski modificiranih (GM) promjena kukuruza (MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 i NK603), stvara trostruku toleranciju na herbicide koji sadržavaju glifosat i proizvodi tri insekticidna proteina (Cry1A.105, Cry2Ab2 i Vip3Aa20 poznatije kao „Bt” ili „Cry” proteini) koji su toksični za određene ličinke lepidoptera (leptira) (5);

| F. | budući da, osim toga, višestruko genetski modificirani kukuruz eksprimira modificirani CspB gen bakterije Bacillus subtilis čiji je cilj smanjiti gubitak uroda izazvan stresom od suše; budući da je gen nptII, koji uzrokuje otpornost na antibiotike kanamicin i neomicin, korišten kao marker selekcije u procesu genetske modifikacije (6); |
| --- | --- |

F.

budući da, osim toga, višestruko genetski modificirani kukuruz eksprimira modificirani CspB gen bakterije Bacillus subtilis čiji je cilj smanjiti gubitak uroda izazvan stresom od suše; budući da je gen nptII, koji uzrokuje otpornost na antibiotike kanamicin i neomicin, korišten kao marker selekcije u procesu genetske modifikacije (6);

| G. | budući da je 3. srpnja 2019. EFSA usvojila pozitivno mišljenje o tom zahtjevu, koje je objavljeno 8. kolovoza 2019.; |
| --- | --- |

G.

budući da je 3. srpnja 2019. EFSA usvojila pozitivno mišljenje o tom zahtjevu, koje je objavljeno 8. kolovoza 2019.;

| H. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra; |
| --- | --- |

H.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra;

Primjedbe država članica i nedostatak eksperimentalnih podataka o potkombinacijama

| I. | budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne kritike (7); budući da te kritike sadrže i primjedbu da se ne uzimaju u obzir moguće interakcije s okolišnim uvjetima, koji mogu utjecati na sadržaj transgenskih proteina u biljci, da i dalje postoje neriješena pitanja u pogledu sigurnosti i moguće toksičnosti, da se u procjeni zanemaruju ostaci herbicida i metaboliti glifosata, kao i zabrinutost u pogledu upotrebe gena NPTII otpornog na antimikrobna sredstva; |
| --- | --- |

I.

budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja EFSA-i uputile brojne kritike (7); budući da te kritike sadrže i primjedbu da se ne uzimaju u obzir moguće interakcije s okolišnim uvjetima, koji mogu utjecati na sadržaj transgenskih proteina u biljci, da i dalje postoje neriješena pitanja u pogledu sigurnosti i moguće toksičnosti, da se u procjeni zanemaruju ostaci herbicida i metaboliti glifosata, kao i zabrinutost u pogledu upotrebe gena NPTII otpornog na antimikrobna sredstva;

| J. | budući da podnositelj zahtjeva nije podnio eksperimentalne podatke za 14 trenutačno neodobrenih potkombinacija višestruko genetski modificiranog kukuruza (8); |
| --- | --- |

J.

budući da podnositelj zahtjeva nije podnio eksperimentalne podatke za 14 trenutačno neodobrenih potkombinacija višestruko genetski modificiranog kukuruza (8);

Izostanak procjene ostataka herbicida i proizvoda njihove razgradnje

| K. | budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više „komplementarnih” herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (9); budući da se zbog toga mora očekivati da će višestruko genetski modificirani kukuruz biti izložen i višim i ponovljenim dozama glifosata te da bi, stoga, količina njihovih ostataka tijekom žetve mogla biti veća; budući da višestruko genetski modificirani kukuruz eksprimira tri proteina otporna na glifosat, što ga čini još otpornijim na veće doze i opetovano prskanje; |
| --- | --- |

K.

budući da se u brojnim studijama iznosi da je za genetski modificirane usjeve otporne na herbicide potrebno koristiti više „komplementarnih” herbicida, velikim dijelom zbog pojave korova otpornih na herbicide (9); budući da se zbog toga mora očekivati da će višestruko genetski modificirani kukuruz biti izložen i višim i ponovljenim dozama glifosata te da bi, stoga, količina njihovih ostataka tijekom žetve mogla biti veća; budući da višestruko genetski modificirani kukuruz eksprimira tri proteina otporna na glifosat, što ga čini još otpornijim na veće doze i opetovano prskanje;

| L. | budući da na pitanja o karcinogenosti glifosata i dalje nema jasnog odgovora; budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna nikakva klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. godine glifosat kategorizirala kao tvar koja je vjerojatno karcinogena za čovjeka; |
| --- | --- |

L.

budući da na pitanja o karcinogenosti glifosata i dalje nema jasnog odgovora; budući da je EFSA u studenome 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije u ožujku 2017. da nije potrebna nikakva klasifikacija; budući da je za razliku od njih Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 2015. godine glifosat kategorizirala kao tvar koja je vjerojatno karcinogena za čovjeka;

| M. | budući da je u svojem znanstvenom mišljenju od 3. srpnja 2019. Povjerenstvo EFSA-e za genetski modificirane organizme (Povjerenstvo EFSA-e za GMO) navelo da je „procjenu ostataka herbicida relevantnu za ovaj zahtjev proučila EFSA-ina jedinica za pesticide” (10); budući da su, prema mišljenju EFSA-ine jedinice za pesticide, podaci o ostacima glifosata na genetski modificiranom kukuruzu s izmjenama EPSPS-a (11) nedovoljni za dobivanje maksimalnih razina ostataka i vrijednosti za procjenu rizika (12); |
| --- | --- |

M.

budući da je u svojem znanstvenom mišljenju od 3. srpnja 2019. Povjerenstvo EFSA-e za genetski modificirane organizme (Povjerenstvo EFSA-e za GMO) navelo da je „procjenu ostataka herbicida relevantnu za ovaj zahtjev proučila EFSA-ina jedinica za pesticide” (10); budući da su, prema mišljenju EFSA-ine jedinice za pesticide, podaci o ostacima glifosata na genetski modificiranom kukuruzu s izmjenama EPSPS-a (11) nedovoljni za dobivanje maksimalnih razina ostataka i vrijednosti za procjenu rizika (12);

| N. | budući da prema podacima EFSA-ine jedinice za pesticide nisu dostupni toksikološki podaci koji bi opravdali provedbu procjene rizika za potrošače za nekoliko proizvoda razgradnje glifosata relevantnih za genetski modificirane usjeve otporne na glifosat (13); |
| --- | --- |

N.

budući da prema podacima EFSA-ine jedinice za pesticide nisu dostupni toksikološki podaci koji bi opravdali provedbu procjene rizika za potrošače za nekoliko proizvoda razgradnje glifosata relevantnih za genetski modificirane usjeve otporne na glifosat (13);

| O. | budući da se smatra da procjena za ostatke herbicida i proizvode njihove razgradnje pronađene na genetski modificiranim biljkama, zajedno s njihovom potencijalnom interakcijom s Bt-proteinima, nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za GMO te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično zbog načina na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te da na sastav, a stoga i toksičnost proizvoda razgradnje može utjecati sama genetska modifikacija (14); |
| --- | --- |

O.

budući da se smatra da procjena za ostatke herbicida i proizvode njihove razgradnje pronađene na genetski modificiranim biljkama, zajedno s njihovom potencijalnom interakcijom s Bt-proteinima, nije u nadležnosti Povjerenstva EFSA-e za GMO te se stoga ne provodi u okviru postupka odobravanja GMO-a; budući da je to problematično zbog načina na koji pojedina genetski modificirana biljka razgrađuje komplementarne herbicide te da na sastav, a stoga i toksičnost proizvoda razgradnje može utjecati sama genetska modifikacija (14);

| P. | budući da se stoga ne može zaključiti da je konzumacija višestruko genetski modificiranog kukuruza ili njegovih potkombinacija sigurna za zdravlje ljudi i životinja; |
| --- | --- |

P.

budući da se stoga ne može zaključiti da je konzumacija višestruko genetski modificiranog kukuruza ili njegovih potkombinacija sigurna za zdravlje ljudi i životinja;

Bt-proteini

| Q. | budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-proteinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-proteini mogu djelovati kao adjuvansi (15), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u brojnim studijama navodi da su nakon izloženosti Bt-proteinima zabilježeni popratni učinci koji mogu utjecati na imunosni sustav i da neki Bt-proteini mogu djelovati kao adjuvansi (15), što znači da mogu povećati alergena svojstva drugih proteina s kojima dolaze u kontakt;

| R. | budući da se u izdvojenom mišljenju člana Povjerenstva EFSA-e za GMO, donesenom u procesu procjene drugog višestruko genetski modificiranog kukuruza i njegovih potkombinacija, navodi da, iako neželjeni učinci na imunosni sustav nisu utvrđeni ni u jednoj primjeni u kojoj se izražavaju Bt-proteini, „nije ih se moglo opaziti u toksikološkim istraživanjima [...] koja se trenutačno preporučuju i provode za procjenu sigurnosti genetski modificiranih biljaka u EFSA-i jer ona ne obuhvaćaju ispitivanja primjerena za tu svrhu” (16); |
| --- | --- |

R.

budući da se u izdvojenom mišljenju člana Povjerenstva EFSA-e za GMO, donesenom u procesu procjene drugog višestruko genetski modificiranog kukuruza i njegovih potkombinacija, navodi da, iako neželjeni učinci na imunosni sustav nisu utvrđeni ni u jednoj primjeni u kojoj se izražavaju Bt-proteini, „nije ih se moglo opaziti u toksikološkim istraživanjima [...] koja se trenutačno preporučuju i provode za procjenu sigurnosti genetski modificiranih biljaka u EFSA-i jer ona ne obuhvaćaju ispitivanja primjerena za tu svrhu” (16);

| S. | budući da se u nedavnoj studiji navodi da se brzi porast tretiranja sjemena neonikotinoidima u Sjedinjenim Američkim Državama poklapa s porastom sadnje genetski modificiranog Bt-kukuruza (17); budući da je Unija zabranila vanjsku primjenu triju neonikotinoida, među ostalim kao premaze za sjeme, zbog njihova utjecaja na pčele medarice i druge oprašivače (18); |
| --- | --- |

S.

budući da se u nedavnoj studiji navodi da se brzi porast tretiranja sjemena neonikotinoidima u Sjedinjenim Američkim Državama poklapa s porastom sadnje genetski modificiranog Bt-kukuruza (17); budući da je Unija zabranila vanjsku primjenu triju neonikotinoida, među ostalim kao premaze za sjeme, zbog njihova utjecaja na pčele medarice i druge oprašivače (18);

Uključivanje markera otpornosti na antibiotike

| T. | budući da višestruko genetski modificirani kukuruz proizvodi protein NPTII koji uzrokuje otpornost na niz antibiotika, uključujući neomicin i kanamicin, koje Svjetska zdravstvena organizacija klasificira kao „ključno važne za ljudsku i veterinarsku uporabu” (19); budući da je NPTII upotrijebljen kao marker za olakšavanje postupka odabira transformiranih stanica; |
| --- | --- |

T.

budući da višestruko genetski modificirani kukuruz proizvodi protein NPTII koji uzrokuje otpornost na niz antibiotika, uključujući neomicin i kanamicin, koje Svjetska zdravstvena organizacija klasificira kao „ključno važne za ljudsku i veterinarsku uporabu” (19); budući da je NPTII upotrijebljen kao marker za olakšavanje postupka odabira transformiranih stanica;

| U. | budući da se člankom 4. stavkom 2. Direktive 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (20) zahtijeva da se genetski modificirani organizmi koji sadrže gene koji izražavaju otpornost na antibiotike koji se koriste u medicinskom ili veterinarskom liječenju posebno uzimaju u obzir pri provođenju procjene rizika za okoliš te da je generalni cilj utvrditi i postupno ukloniti genske markere otpornosti GMO-a na antibiotike koji mogu štetno djelovati na ljudsko zdravlje ili okoliš; |
| --- | --- |

U.

budući da se člankom 4. stavkom 2. Direktive 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (20) zahtijeva da se genetski modificirani organizmi koji sadrže gene koji izražavaju otpornost na antibiotike koji se koriste u medicinskom ili veterinarskom liječenju posebno uzimaju u obzir pri provođenju procjene rizika za okoliš te da je generalni cilj utvrditi i postupno ukloniti genske markere otpornosti GMO-a na antibiotike koji mogu štetno djelovati na ljudsko zdravlje ili okoliš;

| V. | budući da se u uvodnoj izjavi 17. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 503/2013 (21) navodi da je „sada moguće razviti GMO bez uporabe marker gena otpornih na antibiotike [...] podnositelj bi trebao imati za cilj razviti GMO-e bez uporabe marker gena otpornih na antibiotike.”; |
| --- | --- |

V.

budući da se u uvodnoj izjavi 17. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 503/2013 (21) navodi da je „sada moguće razviti GMO bez uporabe marker gena otpornih na antibiotike [...] podnositelj bi trebao imati za cilj razviti GMO-e bez uporabe marker gena otpornih na antibiotike.”;

| W. | budući da je Austrija službeno uložila prigovor na stavljanje na tržište višestruko genetski modificiranog kukuruza zbog uključivanja NPTII-ja, „što može olakšati širenje antimikrobne rezistencije u tlu i crijevnim bakterijama” i s obzirom na „trenutačnu krizu otpornosti na antibiotike” Austrija „ne može podržati da se tim proizvodom namjerno potiče okolišni bazen gena otpornih na antibiotike”; budući da Austrija dalje navodi da „ne uklonivši taj gen za otpornost iz komercijaliziranog proizvoda – iako je to tehnički moguće [...] – podnositelj zahtjeva krši Provedbenu uredbu Komisije [(EU) br. 503/2013] o umetanju marker gena i drugih nizova nukleinske kiseline koji nisu bitni za postizanje željene osobine” i Direktivu 2001/18/EZ o postupnom ukidanju gena za otpornost na antibiotike” (22); |
| --- | --- |

W.

budući da je Austrija službeno uložila prigovor na stavljanje na tržište višestruko genetski modificiranog kukuruza zbog uključivanja NPTII-ja, „što može olakšati širenje antimikrobne rezistencije u tlu i crijevnim bakterijama” i s obzirom na „trenutačnu krizu otpornosti na antibiotike” Austrija „ne može podržati da se tim proizvodom namjerno potiče okolišni bazen gena otpornih na antibiotike”; budući da Austrija dalje navodi da „ne uklonivši taj gen za otpornost iz komercijaliziranog proizvoda – iako je to tehnički moguće [...] – podnositelj zahtjeva krši Provedbenu uredbu Komisije [(EU) br. 503/2013] o umetanju marker gena i drugih nizova nukleinske kiseline koji nisu bitni za postizanje željene osobine” i Direktivu 2001/18/EZ o postupnom ukidanju gena za otpornost na antibiotike” (22);

Suša

| X. | budući da višestruko genetski modificirani kukuruz eksprimira modificirani CspB gen iz bakterije Bacillus subtilis koji pomaže smanjiti gubitak uroda izazvan stresom od suše; budući da, međutim, nisu provedena terenska ispitivanja višestruko genetski modificiranog kukuruza u sušnim uvjetima; budući da, međutim, stresni uvjeti, kao što je suša, mogu utjecati na sastav biljaka i biološke karakteristike ključne za procjenu sigurnosti hrane i hrane za životinje; |
| --- | --- |

X.

budući da višestruko genetski modificirani kukuruz eksprimira modificirani CspB gen iz bakterije Bacillus subtilis koji pomaže smanjiti gubitak uroda izazvan stresom od suše; budući da, međutim, nisu provedena terenska ispitivanja višestruko genetski modificiranog kukuruza u sušnim uvjetima; budući da, međutim, stresni uvjeti, kao što je suša, mogu utjecati na sastav biljaka i biološke karakteristike ključne za procjenu sigurnosti hrane i hrane za životinje;

Nedemokratsko donošenje odluka

| Y. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 15. rujna 2020. nije doneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje; |
| --- | --- |

Y.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za prehrambeni lanac i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 koje je održano 15. rujna 2020. nije doneseno nikakvo mišljenje, što znači da kvalificirana većina država članica nije podržala odobrenje;

| Z. | budući da Komisija uviđa da je problematično da ona i dalje donosi odluke o odobrenju GMO-a bez kvalificirane većine država članica, što je zapravo iznimka za odobravanje proizvoda u cjelini, ali je postalo pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

Z.

budući da Komisija uviđa da je problematično da ona i dalje donosi odluke o odobrenju GMO-a bez kvalificirane većine država članica, što je zapravo iznimka za odobravanje proizvoda u cjelini, ali je postalo pravilo pri donošenju odluka o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| AA. | budući da je Parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament dosad u svojem devetom sazivu izrazio osam prigovora; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da Komisija, unatoč tomu što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos prigovorima Parlamenta i izostanku potpore država članica, i dalje odobrava genetski modificirane organizme; |
| --- | --- |

AA.

budući da je Parlament u osmom sazivu usvojio ukupno 36 rezolucija u kojima se protivi stavljanju na tržište genetski modificiranih organizama za hranu i hranu za životinje (33 rezolucije) i uzgoju genetski modificiranih organizama u Uniji (tri rezolucije); budući da je Parlament dosad u svojem devetom sazivu izrazio osam prigovora; budući da nije bilo kvalificirane većine država članica za odobravanje bilo kojeg od tih genetski modificiranih organizama; budući da Komisija, unatoč tomu što je i sama priznala postojanje demokratskih nedostataka te usprkos prigovorima Parlamenta i izostanku potpore država članica, i dalje odobrava genetski modificirane organizme;

| AB. | budući da u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Komisija može odlučiti ne odobriti GMO ako ga u okviru žalbenog odbora ne podrži kvalificirana većina država članica (23); budući da u tom pogledu nije potrebna promjena zakonodavstva; |
| --- | --- |

AB.

budući da u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Komisija može odlučiti ne odobriti GMO ako ga u okviru žalbenog odbora ne podrži kvalificirana većina država članica (23); budući da u tom pogledu nije potrebna promjena zakonodavstva;

| 1. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (24), pružanje osnove za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, interesa okoliša i potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje, uz istovremeno jamčenje uspješnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj Nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u pismu zastupnicima od 11. rujna 2020. konačno prepoznala potrebu da se pri donošenju odluka o odobrenju genetski modificiranih organizama u obzir uzme održivost (25); međutim, izražava snažno razočaranje zbog toga što je Komisija 28. rujna 2020. odobrila uvoz još jedne genetski modificirane soje (26) unatoč prigovoru Parlamenta i većina država članica koje su glasovale protiv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da hitno nastavi s razvojem kriterija održivosti, uz puno sudjelovanje Parlamenta; poziva Komisiju da pruži informacije o tome kako će se taj postupak provesti i u kojem vremenskom okviru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno apelira na Komisiju da uzme u obzir obveze Unije na temelju međunarodnih sporazuma, kao što su Pariški klimatski sporazum, Konvencija UN-a o biološkoj raznolikosti i UN-ovi ciljevi održivog razvoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno poziva Komisiju da prestane odobravati GMO-e, bilo za uzgoj ili za uporabu u hrani i hrani za životinje, ako u skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 182/2011 države članice u žalbenom odboru ne donesu mišljenje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja svoj poziv Komisiji da ne odobrava genetski modificirane usjeve otporne na herbicide dok se zdravstveni rizici povezani s ostacima temeljito ne istraže na temelju pojedinačnih slučajeva, što zahtijeva potpunu procjenu ostataka od prskanja genetski modificiranih usjeva komplementarnim herbicidima, procjenu proizvoda njihove razgradnje i svih kombiniranih učinaka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene uzgoju u Uniji ili uvozu u Uniju radi uporabe u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da ne odobrava potkombinacije višestrukih genetskih promjena osim ako ih EFSA nije temeljito ocijenila na temelju potpunih podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konkretnije, smatra da je odobravanje sorti genetski modificiranih usjeva za koje nisu dostavljeni nikakvi sigurnosni podaci te koje nisu ni ispitane ili nisu još ni stvorene u suprotnosti s načelima općih propisa o hrani, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 178/2002; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EFSA-u da dodatno razradi i sustavno upotrebljava metode kojima se omogućuje utvrđivanje neželjenih učinaka višestrukih genetskih promjena, na primjer u odnosu na adjuvantna svojstva Bt-toksina; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja svoj poziv Komisiji da ne odobri stavljanje na tržište genetski modificiranih biljaka koje sadržavaju gene koji uzrokuju antimikrobnu rezistenciju; konstatira da bi se odobrenjem kršio članak 4. stavak 2. Direktive 2001/18/EZ kojim se poziva na postupno ukidanje genskih markera otpornosti GMO-a na antibiotike koji bi mogli imati negativne učinke na zdravlje ljudi ili na okoliš; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje EFSA-ina Povjerenstva za genetski modificirane organizme o procjeni genetski modificiranog kukuruza MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 i potkombinacija za uporabu u hrani i hrani za životinje, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-NL-2016-134), EFSA Journal 2019; 17(8):5774, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5774.

(4)  Parlament je u osmom sazivu donio 36 rezolucija u kojima se protivi odobravanju GMO-a. Nadalje, u devetom sazivu Parlament je usvojio sljedeće rezolucije:

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sastoje se od njega ili su od njega proizvedeni, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0028)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o nacrtu Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0029)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. listopada 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju pojedinačnih promjena MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 i DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0030)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije kojom se produljuje odobrenje za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastoje se ili su proizvedeni od njega, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0054)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 89788 (MON-89788-1), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0055)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i potkombinacije MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 i NK603 × DAS-40278-9, sastoje se ili su proizvedeni od njih na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0056)

| — | Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Rezoluciju Europskog parlamenta od 14. studenoga 2019. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobrenju za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 te genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju, četiriju ili pet pojedinačnih promjena Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 i GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njih, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0057)

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. svibnja 2020. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje, na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0069).

(5)  Mišljenje EFSA-e, str. 12.

(6)  Mišljenje EFSA-e, str. 12.

(7)  Primjedbe država članica: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00686

(8)  Mišljenje EFSA-e, str. 4.

(9)  Vidi, na primjer, Bonny S., „Genetski modificirani usjevi i korovi otporni na herbicide te herbicidi: pregled i učinci” („Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”), Environmental Management, siječanj 2016., 57(1), str. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 i Benbrook, C.M., „Utjecaj genetski modificiranih usjeva na upotrebu pesticida u SAD-u – prvih šesnaest godina” („Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”), Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, i Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., „Otpornost na herbicide i bioraznolikost: poljoprivredni i okolišni aspekti genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide” („Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants”), Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017),

https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y

(10)  Mišljenje EFSA-e, str. 9.

(11)  Višestruko genetski modificirani kukuruz sadržava izmjenu EPSPS-a.

(12)  EFSA-ina revizija postojećih maksimalnih razina ostataka glifosata u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005 – revidirana verzija kojom se uzimaju u obzir ispušteni podaci. EFSA Journal 2019, 17(10):5862, str. 4. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5862

(13)  Zaključak EFSA-e o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari glifosatom, EFSA Journal 2015.; 13(11):4302, str. 3., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14)  To je doista slučaj kod glifosata, kako se navodi u EFSA-inoj reviziji postojećih maksimalnih razina ostataka glifosata u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, str. 12., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15)  Vidi pregled Rubio Infante, N. & Moreno-Fierros, L., „Pregled sigurnosnih i bioloških učinaka Cry-toksina bacillus thuringiensis kod sisavaca” („An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”), Journal of Applied Toxicology, 2016., 36(5): str. 630 – 648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16)  Zahtjev EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 kukuruz i tri potkombinacije neovisno o njihovu podrijetlu), Izdvojeno mišljenje, Wal, J.M., član Povjerenstva EFSA-e za GMO, EFSA Journal 2018.;16(7):5309, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Uvođenje tretiranja sjemena na veliko potaknulo je snažan porast u upotrebi neonikotinoidnih insekticida i preventivnom upravljanju štetočinama u usjevima na poljima SAD-a” („Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”), Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088 – 5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(18)  Neonikotinoidi, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approva l_renewal/neonicotinoids_en

(19)  http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1, p. 21.

(20)  Direktiva 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (SL L 106, 17.4.2001., str. 1.).

(21)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 503/2013 od 3. travnja 2013. o prijavama za odobrenje genetski modificirane hrane i hrane za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Uredbi Komisije (EZ) br. 641/2004 i (EZ) br. 1981/2006 (SL L 157, 8.6.2013., str. 1.).

(22)  Sažeto izvješće Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, Sekcija za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje, od 15. rujna 2020.,https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/sc_modif-genet_20200915_sum.pdf.

(23)  U skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbom (EU) br. 182/2011 Komisija „može”, ali ne mora dati odobrenje ako se u okviru žalbenog odbora za to ne izjasni kvalificirana većina država članica.

(24)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

---

petak, 13. studenog 2020.

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/22

---

P9_TA(2020)0305

Plan ulaganja za održivu Europu – Kako financirati zeleni plan

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2020. o Planu ulaganja za održivu Europu – Kako financirati zeleni plan (2020/2058(INI))

(2021/C 415/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. pod nazivom „Plan ulaganja za održivu Europu – Plan ulaganja za europski zeleni plan” (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. pod nazivom „Plan ulaganja za održivu Europu – Plan ulaganja za europski zeleni plan” (COM(2020)0021),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. pod naslovom „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i svoju rezoluciju o tome od 15. siječnja 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. pod naslovom „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640) i svoju rezoluciju o tome od 15. siječnja 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Vijeća kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir (VFO) za razdoblje od 2021. do 2027. od 2. svibnja 2018. (COM(2018)0322) i izmijenjeni Prijedlog od 28. svibnja 2020. (COM(2020)0443), zajedno s izmijenjenim Prijedlogom odluke o sustavu vlastitih resursa Europske unije od 28. svibnja 2020. (COM(2020)0445), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Vijeća kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir (VFO) za razdoblje od 2021. do 2027. od 2. svibnja 2018. (COM(2018)0322) i izmijenjeni Prijedlog od 28. svibnja 2020. (COM(2020)0443), zajedno s izmijenjenim Prijedlogom odluke o sustavu vlastitih resursa Europske unije od 28. svibnja 2020. (COM(2020)0445),

| — | uzimajući u obzir svoje Privremeno izvješće od 14. studenog 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje od 2021. do 2027. – stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje Privremeno izvješće od 14. studenog 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje od 2021. do 2027. – stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2019. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje od 2021. do 2027. i vlastitim sredstvima: vrijeme je da se ispune očekivanja građana (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2019. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje od 2021. do 2027. i vlastitim sredstvima: vrijeme je da se ispune očekivanja građana (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. svibnja 2020. o višegodišnjem financijskom okviru, vlastitim sredstvima i planu oporavka (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. svibnja 2020. o višegodišnjem financijskom okviru, vlastitim sredstvima i planu oporavka (4),

| — | uzimajući u obzir konačno izvješće i preporuke Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva iz prosinca 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačno izvješće i preporuke Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva iz prosinca 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 16. rujna 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 16. rujna 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456) i njezine prateće zakonodavne prijedloge, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456) i njezine prateće zakonodavne prijedloge,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2018. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2015. o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2018. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2015. o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o pravednom oporezivanju u digitaliziranom i globaliziranom gospodarstvu: BEPS 2.0 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o pravednom oporezivanju u digitaliziranom i globaliziranom gospodarstvu: BEPS 2.0 (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (7),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće Stručne skupine na visokoj razini za održivo financiranje (HLEG) od 31. siječnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće Stručne skupine na visokoj razini za održivo financiranje (HLEG) od 31. siječnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2018. naslovljenu „Akcijski plan o financiranju održivog rasta” (COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2018. naslovljenu „Akcijski plan o financiranju održivog rasta” (COM(2018)0097),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. svibnja 2018. o održivom financiranju (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. svibnja 2018. o održivom financiranju (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 i Uredbu (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 i Uredbu (EU) 2019/2088 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga,

| — | uzimajući u obzir tromjesečne europske gospodarske prognoze Komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tromjesečne europske gospodarske prognoze Komisije,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) i njezin Kyotski protokol te Pariški sporazum, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) i njezin Kyotski protokol te Pariški sporazum,

| — | uzimajući u obzir načela odgovornog ulaganja, načela odgovornog bankarstva i načela održivog osiguranja koja podupiru Ujedinjeni narodi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela odgovornog ulaganja, načela odgovornog bankarstva i načela održivog osiguranja koja podupiru Ujedinjeni narodi,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, Međunarodnu povelju o ljudskim pravima, Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća, Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, UN-ove ciljeve održivog razvoja i Deklaraciju Međunarodne organizacije rada o temeljnim pravima i načelima na radu te osam temeljnih konvencija ILO-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, Međunarodnu povelju o ljudskim pravima, Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća, Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, UN-ove ciljeve održivog razvoja i Deklaraciju Međunarodne organizacije rada o temeljnim pravima i načelima na radu te osam temeljnih konvencija ILO-a,

| — | uzimajući u obzir statut Europske središnje banke (ESB), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir statut Europske središnje banke (ESB),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i Odbora za kulturu i obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i Odbora za kulturu i obrazovanje,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0198/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0198/2020),

| A. | budući da ulaganja potrebna za prilagodbu klimatskim promjenama još nisu procijenjena i uključena u iznose VFO-a za klimu; |
| --- | --- |

A.

budući da ulaganja potrebna za prilagodbu klimatskim promjenama još nisu procijenjena i uključena u iznose VFO-a za klimu;

| B. | budući da će put prema klimatskoj neutralnosti do 2050. povećati konkurentnost gospodarstva Unije i dovesti do viška održivih, visokokvalitetnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

B.

budući da će put prema klimatskoj neutralnosti do 2050. povećati konkurentnost gospodarstva Unije i dovesti do viška održivih, visokokvalitetnih radnih mjesta;

| C. | budući da se u posebnom izvješću Međunarodnog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o globalnom zatopljenju od 1,5 oC jasno navodi da dosad usvojene politike nisu dovoljne da bi se spriječilo globalno zatopljenje veće od 1,5 oC i gubitak bioraznolikosti te narušavanje biogeokemijskih tokova; |
| --- | --- |

C.

budući da se u posebnom izvješću Međunarodnog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o globalnom zatopljenju od 1,5 oC jasno navodi da dosad usvojene politike nisu dovoljne da bi se spriječilo globalno zatopljenje veće od 1,5 oC i gubitak bioraznolikosti te narušavanje biogeokemijskih tokova;

| D. | budući da će se Europskim propisom o klimi uspostaviti obveza EU-a u pogledu postizanja klimatske neutralnosti do 2050., uključujući ambiciozne međufaze potrebne za postizanje tog cilja; |
| --- | --- |

D.

budući da će se Europskim propisom o klimi uspostaviti obveza EU-a u pogledu postizanja klimatske neutralnosti do 2050., uključujući ambiciozne međufaze potrebne za postizanje tog cilja;

| E. | budući da je Komisija procijenila da su za postizanje trenutačnih klimatskih ciljeva do 2030. na razini EU-a potrebna ulaganja od 240 milijardi EUR godišnje (10), uvećano za dodatne iznose od 130 milijardi EUR godišnje za ciljeve zaštite okoliša, 192 milijarde EUR godišnje za socijalnu infrastrukturu i 100 milijardi EUR godišnje za širu prometnu infrastrukturu u Europi; budući da to ukupno čini najmanje 662 milijarde EUR potrebnih ulaganja godišnje; budući da se ti iznosi temelje na klimatskom cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. za 40 %; budući da je, sada kad je Parlament usvojio ambicioznije ciljeve, potreba za ulaganjima još veća; budući da je nužno mobilizirati sva raspoloživa sredstva kako bi se zadovoljila potreba za ulaganjima; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija procijenila da su za postizanje trenutačnih klimatskih ciljeva do 2030. na razini EU-a potrebna ulaganja od 240 milijardi EUR godišnje (10), uvećano za dodatne iznose od 130 milijardi EUR godišnje za ciljeve zaštite okoliša, 192 milijarde EUR godišnje za socijalnu infrastrukturu i 100 milijardi EUR godišnje za širu prometnu infrastrukturu u Europi; budući da to ukupno čini najmanje 662 milijarde EUR potrebnih ulaganja godišnje; budući da se ti iznosi temelje na klimatskom cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. za 40 %; budući da je, sada kad je Parlament usvojio ambicioznije ciljeve, potreba za ulaganjima još veća; budući da je nužno mobilizirati sva raspoloživa sredstva kako bi se zadovoljila potreba za ulaganjima;

| F. | budući da se u članku 2. stavku 1. Pariškog sporazuma poziva na „usklađivanje financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima prema niskim emisijama stakleničkih plinova i razvoju otpornom na klimatske promjene”; |
| --- | --- |

F.

budući da se u članku 2. stavku 1. Pariškog sporazuma poziva na „usklađivanje financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima prema niskim emisijama stakleničkih plinova i razvoju otpornom na klimatske promjene”;

| G. | budući da je europski zeleni plan nova strategija rasta kojom se Unija nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s uporabom resursa, te koja bi također trebala doprinijeti osiguranju strateške autonomije EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da je europski zeleni plan nova strategija rasta kojom se Unija nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s uporabom resursa, te koja bi također trebala doprinijeti osiguranju strateške autonomije EU-a;

| H. | budući da se zbog pandemije bolesti COVID-19 naglašava važnost ulaganja u socijalno i okolišno održivo gospodarstvo, osobito ulaganja kojima se promiču najsuvremenija istraživanja i razvoj, konkurentan industrijski sektor, produbljivanje i jačanje jedinstvenog tržišta, snažni MSP-ovi, zdravstvena zaštita, snažan sustav socijalne skrbi i socijalno blagostanje; |
| --- | --- |

H.

budući da se zbog pandemije bolesti COVID-19 naglašava važnost ulaganja u socijalno i okolišno održivo gospodarstvo, osobito ulaganja kojima se promiču najsuvremenija istraživanja i razvoj, konkurentan industrijski sektor, produbljivanje i jačanje jedinstvenog tržišta, snažni MSP-ovi, zdravstvena zaštita, snažan sustav socijalne skrbi i socijalno blagostanje;

| I. | budući da se zbog potrošnje potrebne za potporu europskim gospodarstvima postavlja pitanje načina otplate nastalog duga; budući da je važno spriječiti porast nejednakosti kao što je bio slučaj nakon prethodne krize; |
| --- | --- |

I.

budući da se zbog potrošnje potrebne za potporu europskim gospodarstvima postavlja pitanje načina otplate nastalog duga; budući da je važno spriječiti porast nejednakosti kao što je bio slučaj nakon prethodne krize;

| J. | budući da je stvaranje održivog gospodarskog sustava ključno za razvoj dugoročne strateške autonomije EU-a i povećanje otpornosti EU-a, |
| --- | --- |

J.

budući da je stvaranje održivog gospodarskog sustava ključno za razvoj dugoročne strateške autonomije EU-a i povećanje otpornosti EU-a,

| K. | budući da trgovinska politika utječe na emisije stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

K.

budući da trgovinska politika utječe na emisije stakleničkih plinova;

| L. | budući da emisije stakleničkih plinova iz prometa čine 27 % ukupnih emisija EU-a te da je promet jedini sektor u kojem su emisije još uvijek u porastu; budući da prometni sektor mora na tehnološki neutralan način doprinijeti postizanju ciljeva EU-a u pogledu smanjenja emisija kojima se nastoji ostvariti klimatska neutralnost do 2050., te pritom osigurati prihvatljivu cijenu i konkurentnost prometa; budući da se smanjenje emisija iz sektora prometa može ubrzati kako za infrastrukturu tako i za vozni park razvojem i jačanjem sinergija s ostalim sektorima, poput digitalnog ili energetskog sektora; |
| --- | --- |

L.

budući da emisije stakleničkih plinova iz prometa čine 27 % ukupnih emisija EU-a te da je promet jedini sektor u kojem su emisije još uvijek u porastu; budući da prometni sektor mora na tehnološki neutralan način doprinijeti postizanju ciljeva EU-a u pogledu smanjenja emisija kojima se nastoji ostvariti klimatska neutralnost do 2050., te pritom osigurati prihvatljivu cijenu i konkurentnost prometa; budući da se smanjenje emisija iz sektora prometa može ubrzati kako za infrastrukturu tako i za vozni park razvojem i jačanjem sinergija s ostalim sektorima, poput digitalnog ili energetskog sektora;

| M. | budući da se oslobođenjima od plaćanja poreza u sektoru zrakoplovstva i pomorskom sektoru također može narušiti tržišno natjecanje među industrijskim sektorima i da se time mogu promicati neučinkovite vrste prijevoza koje uzrokuju onečišćenje; |
| --- | --- |

M.

budući da se oslobođenjima od plaćanja poreza u sektoru zrakoplovstva i pomorskom sektoru također može narušiti tržišno natjecanje među industrijskim sektorima i da se time mogu promicati neučinkovite vrste prijevoza koje uzrokuju onečišćenje;

| N. | budući da je člankom 2. Statuta ESB-a propisano da se, ako je postignut cilj stabilnosti cijena i ako se on ne dovodi u pitanje, monetarna politika ESB-a mora provoditi u svrhu daljnjeg ostvarivanja ciljeva EU-a utvrđenih u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kojim se uz ostale ciljeve predviđa i zaštita kvalitete okoliša; |
| --- | --- |

N.

budući da je člankom 2. Statuta ESB-a propisano da se, ako je postignut cilj stabilnosti cijena i ako se on ne dovodi u pitanje, monetarna politika ESB-a mora provoditi u svrhu daljnjeg ostvarivanja ciljeva EU-a utvrđenih u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kojim se uz ostale ciljeve predviđa i zaštita kvalitete okoliša;

| O. | budući da će ESB u kontekstu preispitivanja svoje strategije monetarne politike ocijeniti može li i na koji način, djelujući u okviru svojeg mandata, uzeti u obzir aspekte održivosti, a posebno rizike povezane s okolišnom održivošću; |
| --- | --- |

O.

budući da će ESB u kontekstu preispitivanja svoje strategije monetarne politike ocijeniti može li i na koji način, djelujući u okviru svojeg mandata, uzeti u obzir aspekte održivosti, a posebno rizike povezane s okolišnom održivošću;

| P. | budući da je cilj aktivacije opće klauzule o odstupanju omogućiti državama članicama da provode fiskalnu politiku koja će olakšati provedbu svih mjera potrebnih za primjereno rješavanje krize, a da pritom ne izađu iz okvira Pakta o stabilnosti i rastu utemeljenog na pravilima; budući da se u općoj klauzuli o odstupanju navodi da njezina primjena ne bi smjela ugroziti fiskalnu održivost; |
| --- | --- |

P.

budući da je cilj aktivacije opće klauzule o odstupanju omogućiti državama članicama da provode fiskalnu politiku koja će olakšati provedbu svih mjera potrebnih za primjereno rješavanje krize, a da pritom ne izađu iz okvira Pakta o stabilnosti i rastu utemeljenog na pravilima; budući da se u općoj klauzuli o odstupanju navodi da njezina primjena ne bi smjela ugroziti fiskalnu održivost;

| 1. | pozdravlja plan ulaganja za održivu Europu (SEIP) kao ključan element u osiguravanju uspjeha zelenog plana i tranzicije prema održivijem, konkurentnijem, više kružnom i otpornijem gospodarstvu u skladu s obvezama Unije u pogledu okoliša, uključujući obveze u pogledu klime na temelju Pariškog sporazuma i zakonodavstvo EU-a u području klime; ističe da bi taj plan trebao biti u središtu koordiniranog i uključivog odgovora Unije na izgradnju otpornijeg gospodarstva i društva nakon pandemije bolesti Covid-19 te da bi trebao poticati teritorijalnu, socijalnu i gospodarsku koheziju; ističe da održivost mora biti u skladu s pitanjima financijske stabilnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja Komisijin plan oporavka za Europu, u čijem su središtu europski zeleni plan i strategija digitalizacije; podupire temeljno načelo da će javna ulaganja poštovati načelo „ne nanosi bitnu štetu” i ističe da se to načelo primjenjuje i na socijalne i na okolišne ciljeve; naglašava da bi nacionalni planovi oporavka i otpornosti trebali EU staviti na put koji vodi prema klimatskoj neutralnosti do 2050., kako je utvrđeno u zakonodavstvu EU-a, što obuhvaća i prijelazne ciljeve za 2030., i time osigurati tranziciju država članica na kružno i klimatski neutralno gospodarstvo, na temelju znanosti i vremenski ograničenih klimatskih ciljeva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da se ulaganjima u okviru mehanizma za oporavak i otpornost mora poštovati načelo „ne nanosi štetu”; naglašava da bi ulaganja povezana s klimom trebala biti u skladu s taksonomijom EU-a i da bi nacionalni planovi oporavka trebali biti usklađeni s nacionalnim energetskim i klimatskim planovima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je postizanje pravedne tranzicije na klimatsku neutralnost jedna od glavnih zadaća EU-a; poziva na provedbu odgovarajućih mjera i politika kako bi ta transformacija bila uspješna, uz sudjelovanje javnog i privatnog sektora, regija, gradova i država članica; poziva na to da se prednost da ulaganjima za potporu održivoj tranziciji, digitalnoj agendi i europskom suverenitetu u strateškim sektorima s pomoću dosljedne industrijske strategije; smatra da će digitalizacija javnog i privatnog sektora pomoći u postizanju klimatske neutralnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da će ostvarenje cilja EU-a za postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. i kružnog gospodarstva ovisiti, među ostalim, o adekvatnom financiranju i dosljednom uključivanju održivosti u javne i privatne financije; naglašava da javno financiranje samo po sebi neće biti dovoljno za postizanje navedenih ciljeva i doprinos tranziciji; ističe da će biti potrebni znatni iznosi održivih javnih i privatnih ulaganja; stoga poziva Komisiju da pri razvoju SEIP-a potiče javna i privatna ulaganja; naglašava činjenicu da raspoloživa sredstva neće biti neograničena, čak i uz ambiciozno financiranje; smatra da je nužno u SEIP-u predvidjeti i omogućiti dodatna ulaganja sa stvarnom dodanom vrijednosti i ne istiskivati tržišno financiranje; poziva Komisiju da utvrdi čvrst okvir za izvješćivanje i praćenje kako bi se osiguralo da potrošnja zaista ima učinka; tvrdi da će poveznica između rashoda i prihoda, posebno kroz stvaranje novih vlastitih sredstava, biti ključna za provedbu zelenog plana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da će tranzicija prema zelenom gospodarstvu utjecati na sve sektore gospodarstva EU-a i ustraje u tome da bi put prema klimatskoj neutralnosti trebao ojačati konkurentnost europskog gospodarstva te dovesti do neto viška održivih, visokokvalitetnih radnih mjesta u Uniji; ističe činjenicu da bi zelena tranzicija trebala biti uključiva i usklađena s načelima gospodarske, socijalne i okolišne održivosti; smatra da u SEIP-u nitko ne bi smio biti zapostavljen te da bi se, prema potrebi, on trebao usmjeriti na smanjenje razlika u postizanju ciljeva klimatske neutralnosti među državama članicama i regijama; podsjeća da su očuvanje i otvaranje radnih mjesta te dokvalifikacija i prekvalifikacija od iznimne važnosti u održivoj energetskoj tranziciji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | također naglašava da, kako bi europski zeleni plan bio uspješan, europski proizvođači održivih proizvoda i usluga trebaju prepoznati njegove prednosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za adekvatno financiranje SEIP-a kako bi se zajamčilo da budući programi, kao što je strategija za val obnove, imaju dostatan učinak na svaku zgradu u EU-u, da su prihvatljivi svim građanima Unije i da imaju njihovu potporu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pita se hoće li SEIP u svojem trenutačnom obliku omogućiti mobilizaciju 1 milijarde EUR do 2030. s obzirom na negativne gospodarske izglede nakon pandemije bolesti COVID-19; zahtijeva od Komisije da osigura potpunu transparentnost u pitanjima financiranja, poput optimističnog učinka poluge, mogućeg dvostrukog računanja određenih ulaganja ili nedovoljne jasnoće u vezi ekstrapolacije određenih iznosa; nadalje, pita se kako će novi VFO koji je predložila Komisija i koji je odobren u zaključcima Europskog vijeća omogućiti postizanje ciljeva SEIP-a; zabrinut je da bi pojačano financiranje programa EU-a na početku razdoblja moglo dovesti do nedostatka zelenih ulaganja na kraju sljedećeg razdoblja VFO-a; poziva Komisiju i države članice da iznesu planove u kojima će objasniti kako će premostiti znatan investicijski jaz s pomoću privatnih i javnih ulaganja, uključujući procjenu novih gospodarskih izgleda nakon trenutačne krize i očekivanog povećanja ambicije u pogledu klimatskih, energetskih i okolišnih ciljeva za 2030.; ističe činjenicu da je SEIP dugoročan cilj EU-a i da se ne smije ugroziti zbog manjeg VFO-a u budućnosti u kojem bi se velik dio novca usmjerio na otplatu dugoročnog duga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primjećuje da je Komisija u svojoj Komunikaciji o SEIP-u od 14. siječnja 2020. procijenila da su za postizanje aktualnih klimatskih ciljeva za 2030. na razini EU-a potrebna ulaganja u iznosu od najmanje 662 milijarde EUR godišnje; poziva Komisiju da te nove brojke uzme u obzir u revidiranoj strukturi SEIP-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da otkrije izloženosti svih fondova u okviru VFO-a i instrumenta Next Generation EU različitim ciljevima i kategorijama taksonomije EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi da se osigura da se financijska sredstva iz SEIP-a, na razini EU-a te na nacionalnoj i regionalnoj razini, usmjere na politike i programe s najvećim potencijalom za doprinos borbi protiv klimatskih promjena i drugim ciljevima u području okoliša, uključujući tranziciju poduzeća EU-a, posebno MSP-ova, na konkurentniju Uniju i na otvaranje radnih mjesta, uz prilagodbu različitim nacionalnim, regionalnim i lokalnim potrebama; iščekuje da Komisija prije početka sljedećeg VFO-a objavi okvir za praćenje rashoda u području klime, biološke raznolikosti i drugih održivih rashoda, primjenjujući po potrebi kriterije uspostavljene Uredbom o taksonomiji; poziva na to da taj okvir sadrži, među ostalim, metodologiju praćenja zajedno s odgovarajućim korektivnim mjerama, i mehanizam za provjeru i praćenje održivosti kako bi se identificirali štetni učinci u skladu s načelom „ne nanosi bitnu štetu” i obvezama na temelju Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da uspjeh SEIP-a ovisi o adekvatnosti javnog i privatnog financiranja te o dosljednosti politika EU-a; stoga naglašava potrebu za usklađenim pokazateljima održivosti i za metodologijom za mjerenje učinka; ustraje u tome da bi u svjetlu SEIP-a trebalo pokrenuti provedbu ocjena učinka u pogledu drugih zakonodavnih akata, neovisno o tome jesu li još u zakonodavnoj fazi ili su već doneseni, u cilju ocjene kompatibilnosti postojećeg zakonodavstva EU-a s ciljevima EU-a u području okoliša; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da bi jedan od ciljeva SEIP-a trebao biti osiguravanje prelaska s neodrživih na održive gospodarske aktivnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vjeruje da bi javno i privatno financiranje trebalo voditi računa o Uredbi o taksonomiji i pridržavati se načela „ne nanosi bitnu štetu” kako bi se osiguralo da se politikama i financiranjem EU-a, uključujući proračun EU-a, programe koji se financiraju iz instrumenta Next Generation EU (NGEU), europski semestar i financiranje Europske investicijske banke (EIB), ne doprinosi ciljevima, projektima i aktivnostima koji znatno štete socijalnim ciljevima ili ciljevima zaštite okoliša, i da se njima ne ugrožava gospodarska konkurentnost ili uzrokuje gubitak radnih mjesta; ističe da javni proračuni i javne banke neće moći sami premostiti investicijski jaz; podsjeća da deset najvećih europskih banaka svake godine godišnje još uvijek ulože više od 100 milijardi EUR u fosilna goriva; podsjeća da na temelju Uredbe o taksonomiji Komisija mora do kraja 2020. donijeti delegirani akt koji sadrži kriterije tehničke provjere za aktivnosti kojima se znatno doprinosi ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi na njih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da zajamči da se novim VFO-om ne podupiru aktivnosti, odnosno ne ulaže u aktivnosti koje bi mogle dovesti do ovisnosti o imovini koja je štetna za klimatske i okolišne ciljeve Unije s obzirom na vijek trajanja te imovine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da utvrdi mogućnosti za proširenje uporabe taksonomije EU-a na praćenje potrošnje u području klime i okoliša u cjelokupnom javnom financiranju EU-a, uključujući novi VFO, program „InvestEU”, instrument Next Generation EU, instrument za potporu solventnosti, mehanizam za oporavak i otpornost te sredstva EIB-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na operacionalizaciju načela „ne nanosi bitnu štetu” u relevantnim propisima EU-a o financiranju, primjerice kroz provjeru klimatske, okolišne i socijalne održivosti; podsjeća da stroga pravila za ulaganja ne bi trebalo uvoditi bez prethodnog savjetovanja s lokalnim i regionalnim javnim tijelima, industrijama i MSP-ovima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da procijeni i utvrdi aktivnosti koje znatno štete ekološkoj održivosti, u skladu s člankom 26. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) 2020/852 i u skladu s preporukom Europske središnje banke i Mreže središnjih banaka i regulatora za ekologizaciju financijskog sustava (NFGS); |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na stvarno postupno odustajanje od javnih i privatnih ulaganja u zagađujuće i štetne gospodarske aktivnosti, za koje su dostupne ekonomski održive alternative, pri čemu treba u potpunosti poštovati prava država članica da odaberu svoju kombinaciju izvora energije, s ciljem provedbe sustava obnovljive energije i energetske mreže koja je kompatibilna s Pariškim sporazumom; naglašava da hitno treba pronaći te alternative uz pomoć znatnih ulaganja u tehnološke inovacije i energetsku učinkovitost; ustraje u tome da aktivnosti koje se financiraju iz SEIP-a ne smiju pridonositi daljnjim socijalnim nejednakostima i produbljivanju ekonomskih i socijalnih razlika između istoka i zapada EU-a; u tom kontekstu podsjeća da je 11 država članica, zajedno s Europskom unijom, od 2014. do 2016. potrošilo 112 milijardi EUR godišnje na subvencioniranje fosilnih goriva; poziva Komisiju i države članice da pripreme strategije za postupno ukidanje svih subvencija štetnih za okoliš kako bi se poboljšala dosljednost i vjerodostojnost EU-a u očuvanju bioraznolikosti i prirodnih ekosustava te kako bi se potaknula tranzicija na čiste energetske sustave i na klimatski neutralno i kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da bi se pri tranziciji na klimatsku neutralnost trebali očuvati jednaki uvjeti tržišnog natjecanja za poduzeća iz EU-a i njihova konkurentnost, posebno u slučaju nepoštenog tržišnog natjecanja trećih zemalja; smatra da bi SEIP, kako bi ostvario svoje ciljeve, trebao doprinijeti i održivoj europskoj proizvodnji te smanjiti globalne emisije kroz trgovinsku politiku; traži da se trgovinskim sporazumima ne jamči zaštita ulagača na račun okolišnih, socijalnih ili zdravstvenih standarda; naglašava da je izvršive klimatske i druge okolišne standarde važno uvrstiti u trgovinske sporazume koje EU sklapa s trećim zemljama, među ostalim i zato da bi se europskim poduzećima osigurali jednaki uvjeti tržišnog natjecanja; poziva na to da se osigura prihvatljivost trećih zemalja za prekogranične projekte koji pridonose ciljevima Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da su program Erasmus+, Europske snage solidarnosti i Kreativna Europa, kao glavni programi EU-a za obrazovanje, volontiranje i kulturu, bitan instrument u okviru globalnog odgovora na klimatske promjene i da imaju ključnu ulogu u poticanju obrazovanja u vještinama potrebnim za zelenu tranziciju, podizanju razine osviještenosti o okolišnim pitanjima i pitanjima klimatskih promjena, posebno među mladima koji volontiraju kako bi se zaštitio okoliš, te razvoju kreativnih, uključivih i dostupnih rješenja za svladavanje okolišnih izazova; ističe da ti programi doprinose postizanju ciljeva održivog razvoja EU-a; u tom pogledu ističe važnost stažiranja u području poljoprivrede uz potporu programa Erasmus+; |
| --- | --- |

22.

Proračun EU-a: usmjeravanje, aktiviranje i kataliziranje financijskih resursa

| 23. | naglašava ključnu ulogu proračuna EU-a u realizaciji SEIP-a; ponavlja svoje dugogodišnje stajalište da bi za nove inicijative uvijek trebalo provesti procjenu i provjeru održivosti, da bi ih trebalo financirati dodatnim odobrenim sredstvima i da one ne bi trebale negativno utjecati na druge politike; naglašava važnost dugovječnih politika EU-a, kao što su kohezija i poljoprivreda, zajedno s drugim ključnim područjima politika, kao što su istraživanje, inovacije te prilagodba klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje; poziva Komisiju i države članice da ispune svoje političke obveze i Uniji osiguraju VFO usmjeren na budućnost koji će moći odgovoriti na očekivanja građana; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe važnost održivih privatnih ulaganja i njihovu ulogu u postizanju ciljeva SEIP-a te smatra da je potrebno olakšati privatno financiranje; nadalje ističe da tehničku potporu treba poboljšati uz pomoć lokalnih i nacionalnih inkubatora te rasadnika projekata koji okupljaju financijere i promotore projekata; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja činjenicu da je Europsko vijeće prihvatilo Instrument Europske unije za oporavak kao instrument za potporu ulaganjima i reformama u izvanrednim situacijama; međutim, žali zbog prijedloga da se znatno smanje dodatna sredstva za nekoliko programa EU-a i da ih se za druge programe u potpunosti ukine; smatra da su predloženi rezovi za programe kojima se podupire tranzicija regija ovisnih o ugljiku u suprotnosti sa zelenim planom EU-a te će u konačnici utjecati i na financiranje SEIP-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava činjenicu da bi, kako bi EU ispunio svoje obveze iz Pariškog sporazuma, njegov doprinos klimatskim ciljevima trebao biti potpomognut ambicioznim udjelom rashoda koji se odnose na klimu i bioraznolikost u proračunu EU-a; stoga nastoji što prije postići pravno obvezujući cilj potrošnje od 30 % za uključivanje klimatskih pitanja i 10 % za bioraznolikost; naglašava da bi se cilj potrošnje u području klime trebao primjenjivati na VFO u cjelini; naglašava činjenicu da bi se cilj u području klime od 37 % trebao primjenjivati i na rashode u okviru NGEU-a; potiče Komisiju da uspostavi smislen i transparentan okvir za praćenje i nadzor rashoda povezanih s klimom u proračunu EU-a; ističe ključnu ulogu novih vlastitih sredstava u omogućavanju da proračun EU-a u budućnosti dosegne višu razinu financiranja djelovanja u području klime; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja prijedlog za nadopunu Fonda za pravednu tranziciju (FPT) dodatnim sredstvima iz instrumenta NGEU, ali žali zbog prijedloga Vijeća da se ta dodatna sredstva smanje te naglašava da će biti potrebna dodatna potpora kako bi radnici koji su izravno i neizravno pogođeni tranzicijom primili adekvatnu pomoć; ponavlja da sredstva iz Fonda za pravednu tranziciju mogu biti nadopuna sredstvima dostupnima u okviru kohezijske politike, i ističe da novi prijedlog ne bi trebao biti na štetu kohezijske politike tako što bi podrazumijevao obvezne prijenose iz nacionalnih omotnica država članica i da ne bi smio dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da bi u cijelom zelenom planu trebalo biti uključeno načelo pravedne tranzicije i da bi se FPT posebno trebao usmjeriti na regije koje su najviše ovisne o fosilnim gorivima; naglašava da projekti koji primaju sredstva moraju biti okolišno, socijalno i gospodarski održivi i dugoročno izvedivi; stoga poziva na sveobuhvatnu strategiju EU-a za razvoj i modernizaciju regija koje dobivaju potporu iz FPT-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da bi u izradi planova za pravednu tranziciju trebali sudjelovati svi relevantni dionici; smatra da bi se u planovima za pravednu tranziciju trebale uzeti u obzir različite polazišne točke država članica i regija u tranziciji prema klimatskoj neutralnosti; napominje da bi trebalo pojasniti kriterije prihvatljivosti za financiranje; smatra da bi programe koji se financiraju iz FPT-a također trebalo ocjenjivati koristeći metodologiju nadzora klimatske politike, računovodstva prirodnog kapitala i životnog ciklusa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja dva dodatna stupa mehanizma za pravednu tranziciju, osobito posebni program u okviru programa InvestEU i instrument za kreditiranje u javnom sektoru, koji će zajedno s FPT-om stvoriti nove gospodarske prilike i doprinijeti ublažavanju socioekonomskih učinaka tranzicije na klimatsku neutralnost i provedbe kružnog gospodarstva u EU-u u najranjivijim regijama i gradovima s visokim emisijama ugljika, te će pomoći u rješavanju izazova u pogledu cjenovne pristupačnosti energije s kojima se građani suočavaju tijekom procesa tranzicije; smatra da je za uspjeh tih stupova nužno državama članicama, regijama i gradovima zajamčiti dostatnu tehničku pomoć; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da socijalno pravedna tranzicija neće biti moguća bez golemog doprinosa velegradskih područja; stoga smatra da bi resursi iz drugog i trećeg stupa mehanizma za pravednu tranziciju trebali biti lako dostupni gradovima, kako bi se razvio opsežan financijski mehanizam za pomoć pri klimatskim i socijalnim naporima koji se ulažu na razini gradova; ističe da to može uključivati izravno dostupna sredstva za, među ostalim, stambene politike, obnovu zgrada, programe opremanja i izolacije, projekte javnog prijevoza, poboljšanje zelene infrastrukture u gradovima, uvođenje instrumenata kružnog gospodarstva ili projekte održivog gospodarenja vodama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja ulogu programa InvestEU u provedbi i funkcioniranju SEIP-a i smatra da bi on trebao imati ključnu ulogu u zelenom, pravednom i otpornom oporavku Unije; žali zbog činjenice da je predloženo financiranje programa InvestEU, i iz VFO-a i iz instrumenta NGEU, znatno smanjeno u usporedbi s posljednjim prijedlogom Komisije; pozdravlja prijedlog da se uspostavi instrument za strateška ulaganja, posebno uspostavu pete sastavnice u okviru programa InvestEU – sastavnice za europska ulaganja – za promicanje održivih ulaganja u ključne tehnologije i lance vrijednosti; ističe da bi projekti koji se financiraju iz programa InvestEU trebali biti usklađeni s obvezama Unije u području klime i okoliša do 2030.; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava činjenicu da revidirani prijedlog Komisije već uključuje preliminarni dogovor o programu InvestEU koji su Parlament i Vijeće postigli u svibnju 2019.; podsjeća da se tim sporazumom, osim povlaštenog položaja Grupe EIB-a, također predviđa važna uloga drugih partnera u provedbi, kao što su nacionalne razvojne banke ili druge međunarodne financijske institucije; nadalje podsjeća da je program InvestEU instrument koji se temelji na potražnji i da bi zbog toga trebalo izbjegavati prekomjernu sektorsku ili geografsku koncentraciju; naglašava da je nužno osigurati dostupnost tehničke pomoći na terenu kako bi se projekti financirali ondje gdje su najpotrebniji i na način kojim se ostvaruje prava dodatnost; u tom pogledu ističe ključan doprinos Savjetodavnog centra, za koji je potrebno osigurati odgovarajuća financijska sredstva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponovno potvrđuje odgovornost EU-a, kao globalnog predvodnika u borbi protiv klimatskih promjena, za poticanje ostalih međunarodnih partnera da slijede sličan pristup; smatra da se sredstva koja se iz proračuna EU-a dodjeljuju trećim zemljama ne bi smjela trošiti na način koji je u suprotnosti s ciljevima zelenog plana, već bi se njima trebalo olakšati postizanje tih ciljeva, uzimajući u obzir različitu razinu razvoja svake zemlje, kao i njihove različite potrebe za ulaganjima; smatra da je pandemija pokazala da su mjere za zaštitu okoliša i bioraznolikosti izvan Unije nerazdvojivo povezane sa zdravljem unutar Unije i da su takve mjere troškovno učinkovite kada se usporede s učincima pandemije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | napominje da bi Inovacijski fond i Modernizacijski fond trebali značajno doprinijeti održivoj tranziciji prema nultoj neto stopi emisija stakleničkih plinova do 2020. i posebno pozdravlja činjenicu da je Modernizacijski fond osmišljen kako bi podržao ulaganja u poboljšanje energetske učinkovitosti u 10 država članica s nižim prihodima i stoga je važan alat u osiguravanju pravedne tranzicije; pri čemu naglašava potrebu za povećanim nadzorom Fonda jer ulaganja u aktivnosti koje bitno ugrožavaju postizanje socijalnih i ekoloških ciljeva ne bi smjela biti prihvatljiva za financiranje iz Modernizacijskog fonda; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da je nužno izbjegavati svako preklapanje s povezanim aktivnostima koje se financiraju iz proračuna Unije i vjeruje da bi postojanje tih fondova izvan proračuna Unije moglo biti štetno za proračunski nadzor; potiče Komisiju da proračunsko tijelo primjereno obavješćuje o provedbi tih fondova; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja Komisijinu namjeru da u okviru revizije sustava trgovanja emisijama preispita i Modernizacijski fond i Inovacijski fond; ponavlja svoj dugogodišnji zahtjev da se znatan dio prihoda od trgovanja emisijama definira kao vlastiti resursi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava ključnu ulogu koju će zajednička poljoprivredna politika (ZPP) i zajednička ribarstvena politika imati u postizanju ciljeva SEIP-a; napominje da bi se na putu poljoprivrednog i ribarskog sektora EU-a prema održivijem upravljanju prirodnim resursima i očuvanju biološke raznolikosti trebao zadržati cilj ZPP-a u pogledu podupiranja opskrbe visokokvalitetnom hranom, jamčenja prehrambene neovisnosti Europljana, doprinošenja stabilnim i prihvatljivim zaradama za poljoprivrednike i ribare te doprinosa održivom razvoju ruralnih područja; ističe da je potrebno zajamčiti da se ZPP-om pridonosi ciljevima EU-a u području klime i održivosti, kako je istaknuto u izvješću Europskog revizorskog suda od 7. studenoga 2018.; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe važnost olakšavanja pristupa javnom i privatnom financiranju kako bi se poduprli povećanje zelenih ulaganja, razvoj digitalizacijskih alata i pristup njima, modernizacija i inovacije kojima će se poljoprivrednom i ribarskom sektoru te ruralnim područjima omogućiti da se suoče s izazovima i mogućnostima ostvarenja ciljeva i ambicija zelenog plana; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da će kohezijska politika, kao glavna politika ulaganja EU-a, imati ključnu ulogu u podupiranju tranzicije prema klimatskoj neutralnosti; skreće pozornost na to da će nakon krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 kohezijska politika biti jedan od odlučujućih instrumenata za održiv gospodarski oporavak i da bi se trebala zadržati njezina dugogodišnja uloga doprinošenja promicanju socijalne, gospodarske i teritorijalne kohezije, kako je utvrđeno u Ugovorima o EU-u; ustraje u tome da bi se kohezijska politika trebala ojačati kako bi se omogućilo postizanje njenih glavnih ciljeva i kako bi pridonijela uspjehu europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podupire inovativni pristup Komisije koji se održava u njezinoj izjavi da će proračun EU-a doprinijeti postizanju klimatskih i okolišnih ciljeva i putem prihoda; podsjeća da Parlament podržava uvođenje novih vlastitih sredstava kojima se može stvoriti dodana vrijednost i značajno podržati europski zeleni plan; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ponovno potvrđuje svoje prethodno stajalište o popisu potencijalnih kandidata za nove vlastite resurse, što je i iznio u svom privremenom izvješću u VFO-u, koji bi trebali odgovarati ključnim ciljevima EU-a, uključujući borbu protiv klimatskih promjena i zaštitu okoliša; stoga traži uvođenje novih vlastitih sredstava, a da se ne stvara dodatno opterećenje za građane, koja bi mogla uključivati, primjerice, sredstva za koja je Komisija 2018. dala podatke na temelju:






  i. | prihoda od dražbi emisijskih jedinica, kojim bi se moglo prikupiti između 3 i 10 milijardi EUR godišnje, |
| --- | --- | --- |

42.

i.

prihoda od dražbi emisijskih jedinica, kojim bi se moglo prikupiti između 3 i 10 milijardi EUR godišnje,

| ii. | doprinosa za nereciklirani plastični ambalažni otpad, kojim bi se moglo prikupiti između 3 i 10 milijardi EUR godišnje, |
| --- | --- |

ii.

doprinosa za nereciklirani plastični ambalažni otpad, kojim bi se moglo prikupiti između 3 i 10 milijardi EUR godišnje,

| iii. | budućeg mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika, kojim bi se godišnje moglo prikupiti između 5 i 14 milijardi EUR, |
| --- | --- |

iii.

budućeg mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika, kojim bi se godišnje moglo prikupiti između 5 i 14 milijardi EUR,

| iv. | zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit, na temelju koje bi se moglo prikupiti više od 12 milijardi EUR godišnje, |
| --- | --- |

iv.

zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit, na temelju koje bi se moglo prikupiti više od 12 milijardi EUR godišnje,

| v. | poreza na velika digitalna poduzeća, kojim bi se moglo prikupiti između 750 milijuna EUR i 1,3 milijarde EUR godišnje, i |
| --- | --- |

v.

poreza na velika digitalna poduzeća, kojim bi se moglo prikupiti između 750 milijuna EUR i 1,3 milijarde EUR godišnje, i

| vi. | poreza na financijske transakcije, koji bi se, na temelju izvornog prijedloga Komisije iz 2012. i uzimajući u obzir Brexit i gospodarski rast, mogao povećati na 57 milijardi EUR godišnje, ovisno o području primjene poreza; |
| --- | --- |

vi.

poreza na financijske transakcije, koji bi se, na temelju izvornog prijedloga Komisije iz 2012. i uzimajući u obzir Brexit i gospodarski rast, mogao povećati na 57 milijardi EUR godišnje, ovisno o području primjene poreza;

u tom pogledu ponavlja svoj poziv svim državama članicama da se pridruže pojačanom okviru suradnje u vezi s porezom na financijske transakcije; poziva Komisiju da čim prije dostavi pojedinosti o vlastitim resursima koje je predstavila u svojoj Komunikaciji o planu oporavka od 27. svibnja 2020., uključujući o pristojbi koja se temelji na poslovanju velikih poduzeća i mogućem proširenju ETS-a na pomorski i zrakoplovni sektor;

| 43. | ustraje u tome da bi od 2021. u proračun EU-a trebalo uključiti košaricu novih vlastitih sredstava te bi se isto tako trebao uspostaviti pravno obvezujući kalendar za predlaganje i uvođenje novih vlastitih sredstava tijekom sljedećeg VFO-a; poziva na to da prihodi od novih vlastitih sredstava budu dostatni za pokrivanje barem obveza otplate u okviru Instrumenta za oporavak; očekuje da bi se svi prihodi iznad te razine trebali uplaćivati u proračun EU-a kako bi se, među ostalim, premostio manjak financijskih sredstava u zelenom planu, a da se pritom ne utječe na načelo univerzalnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava činjenicu da će obje vrste prihoda, oni koji se odnose na okoliš i oni koji se ne odnose specifično na okoliš, biti neophodne za uspostavu pouzdane košarice novih stvarnih vlastitih resursa jer će se iznos primitaka iz prihoda u području okoliša s vremenom razmjerno smanjivati kako EU bude napredovao u postizanju klimatske neutralnosti; |
| --- | --- |

44.

Financijske institucije – omogućavanje provedbe zelenog plana

| 45. | pozdravlja odluku EIB-a da revidira svoju politiku kreditiranja u području energije i klimatsku strategiju te da 50 % svojih operacija od 2025. posveti klimatskoj politici i održivosti okoliša kako bi se ispunile obveze EU-a u okviru Pariškog sporazuma; poziva EIB da revidira svoju politiku kreditiranja i u području prometa i da se obveže na održivu tranziciju prema klimatskoj neutralnosti i kružnom gospodarstvu, uzimajući u obzir različite kombinacije izvora energije država članica i posvećujući posebnu pozornost sektorima i regijama koji su najviše pogođeni tom tranzicijom; posebno poziva na provedbu novih politika u industrijskim sektorima s visokim emisijama ugljika u kojima EIB djeluje kako bi se podržala tranzicija tih sektora s ciljem usklađivanja svih novih sektorskih zajmova s ciljem postizanja klimatske neutralnosti najkasnije do 2050.; pohvaljuje EIB-ovu predanost ukidanju energetskih projekata koji uključuju fosilna goriva do 2021.; traži da se usvoje i objave provjerljivi planovi tranzicije za postizanje ciljeva klimatske neutralnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da bi EIB-ov odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 trebao biti u skladu s ciljevima SEIP-a; međutim, napominje da ne mogu svi financirani projekti pridonijeti postizanju klimatskih ciljeva EU-a te ustraje u tome da to ne bi trebala biti prepreka njihovom financiranju; međutim, mišljenja je da portfelj EIB-a mora biti usklađen s ciljevima održivosti EU-a i načelom „ne nanosi bitnu štetu”; poziva EIB da uspostavi konkretan plan za postizanje granularnog cilja od 50 % do 2025. i da svake godine objavi udio svoje imovine kojom se financiraju aktivnosti koje se smatraju okolišno održivima u skladu s taksonomijom EU-a; podsjeća da bi odgovor EIB-a na pandemiju bolesti COVID-19 trebao dovesti do ulaganja od 240 milijardi EUR i da je omogućen u nekoliko tjedana; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra da je participativni pristup odozdo prema gore ključan za uspješno sudjelovanje EIB-a u financiranju zelenog plana te da bi EIB trebao promicati poseban dijalog između javnog i privatnog sektora te bolje koordinirati s različitim dionicima kao što su lokalna i regionalna tijela te predstavnici civilnog društva; nadalje ističe neovisnost EIB-a, istodobno naglašavajući važnost da se zajamči demokratski nadzor nad ulaganjima; |
| --- | --- |

47.

| 48. | podsjeća da je EIB najveći svjetski izdavatelj zelenih obveznica i da je prikupio više od 23 milijarde EUR tijekom 11 godina; napominje da je velik izazov bilo postavljanje zajedničkih standarda kako bi se izbjegao manipulativni zeleni marketing; pozdravlja EIB-ove nove obveznice za podizanje svijesti o održivosti, uvedene 2018. i namijenjene podupiranju ulaganja povezanih s ciljevima održivog razvoja UN-a; naglašava važnost utvrđivanja zajedničkih standarda za te nove obveznice kako bi se osiguralo da su projekti transparentni, provjerljivi i mjerljivi; poziva EIB da nastavi s tom aktivnošću te da proširi izdavanje zelenih obveznica i obveznica za podizanje svijesti o održivosti, čime se može olakšati provedba SEIP-a i doprinijeti razvoju tržišta za obveznice socijalne i ekološke održivosti i nadovezati se na rad u okviru Akcijskog plana EU-a o financiranju održivog rasta i taksonomije EU-a; |
| --- | --- |

48.

| 49. | potiče EIB da preuzme aktivnu ulogu u podupiranju projekata koji pridonose pravednoj tranziciji, kao što su istraživanje, inovacije i digitalizacija, pristup MSP-ova financiranju te socijalna ulaganja i vještine; |
| --- | --- |

49.

| 50. | napominje da je predsjednik EIB-a Werner Hoyer naglasio potrebu za jačanjem kapitalne osnove EIB-a kako bi mu se omogućilo da nastavi s ambicioznim projektima na kojima se temelji tranzicija na održivo gospodarstvo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | prepoznaje važnu ulogu nacionalnih razvojnih banaka i institucija i međunarodnih financijskih institucija u financiranju održivih projekata i davanju doprinosa postizanju ciljeva Pariškog sporazuma, uključujući Europsku banku za obnovu i razvoj te Svjetsku banku; naglašava da nacionalne razvojne banke i institucije s obzirom na svoje iskustvo i kapacitete na nacionalnoj i regionalnoj razini mogu biti ključne u povećanju učinka javnih sredstava, uključujući kroz partnerstva s programom InvestEU, čime će pomoći u postizanju Unijinih klimatskih ciljeva; naglašava činjenicu da je financiranje MSP-ova ključno za uspješnu provedbu SEIP-a; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava i činjenicu da su nacionalne razvojne banke i institucije vrlo vične izradi relativno malih projekata, upravljanju njima i njihovu financiranju, zahvaljujući njihovu iskustvu u tom području; stoga pozdravlja njihovo uključivanje u različite aspekte SEIP-a kao najprimjerenijih tijela za usmjeravanje ulaganja na razini Europe prema realnom gospodarstvu i lokalnoj razini; naglašava važnost osiguravanja lokalne tehničke potpore promicateljima projekata i inovacijama te naglašava ulogu inkubatora koji pomažu projektima u sazrijevanju kako bi bili financirani; poziva na reformu državnih potpora kako bi nacionalne razvojne banke mogle pružati povlaštene zajmove u cilju promicanja održivosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | napominje da javna i privatna ulaganja mogu pridonijeti održivom oporavku i otpornosti ako je financiranje usmjereno na zelena ulaganja, kao što su projekti koji uključuju električne mreže, supermreže i pametne mreže, željezničke mreže i željezničke pruge, energetsku učinkovitost i kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava da okolišne i klimatske katastrofe predstavljaju sve veći rizik za financijsku stabilnost te da bi stoga bonitetna regulativa i nadzor trebali više uključiti te dugoročne rizike u svoje procjene; smatra da bi se borba protiv klimatskih promjena i promicanje održivosti trebali više uzimati u obzir u politikama ESB-a, uz puno poštovanje njegova mandata i neovisnosti te bez ugrožavanja njegove uloge čuvara financijske i monetarne stabilnosti; podsjeća na izjavu njegova predsjednika da ESB podržava razvoj taksonomije kao načina olakšavanja uključivanja okolišnih pitanja u portfelje središnje banke; prima na znanje ambicioznost pokazanu u nedavnom odgovoru Eurosustava na javna savjetovanja Komisije o obnovljenoj strategiji održivog financiranja i reviziji Direktive o nefinancijskom izvješćivanju, u kojem se navodi da tržišne sile mogu i trebaju biti ključni pokretač preusmjeravanja financijskih tokova prema održivim gospodarskim aktivnostima; pozdravlja pozive Europske središnje banke i Mreže središnjih banaka i regulatora za ekologizaciju financijskog sustava, zahvaljujući čemu bi financijski regulatori mogli bolje ocijeniti financijske rizike povezane s održivošću; |
| --- | --- |

54.

| 55. | potiče ESB da nastavi sa svojom strategijom monetarne politike uz puno poštovanje mandata ESB-a za održavanje stabilnosti cijena utvrđenog u UFEU-u; napominje da će u okviru revizije svoje strategije monetarne politike ESB u skladu s Pariškim sporazumom ocijeniti može li i na koji način u svojem kolateralnom okviru i godišnjem testiranju otpornosti na stres, djelujući u okviru svojeg mandata, uzeti u obzir aspekte održivosti, a posebno rizike povezane s ekološkom održivošću, zadržavajući pritom odvojenost uloga monetarne politike i bonitetnog nadzora; nadalje, potiče ESB da objavi razinu usklađenosti monetarne politike s Pariškim sporazumom, istodobno utvrđujući plan za buduće usklađivanje koristeći se na odgovarajući način taksonomijom EU-a za te mjere; poziva ESB da razmotri daljnje načine pružanja potpore EIB-u kako bi se povećao EIB-ov kapacitet financiranja bez stvaranja poremećaja na tržištu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | predlaže da ESB razmisli o rebalansu svojeg portfelja obveznica s visokim emisijama ugljika u kontekstu programa kupnje vrijednosnih papira korporativnog sektora s obzirom na obveze EIB-a u području klime; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva europska nadzorna tijela zajedno s nacionalnim nadležnim tijelima da razviju godišnja testiranja otpornosti financijskih institucija u vezi s klimom pod njihovim nadzorom, o čemu se trenutačno raspravlja u Mreži središnjih banaka i regulatora za ekologizaciju financijskog sustava kako bi se razumjelo gdje se u portfeljima relevantnih financijskih institucija EU-a nalaze financijski rizici povezani s klimom, kao i opseg tih rizika; |
| --- | --- |

57.

| 58. | smatra da javni prijevoz ima središnju ulogu u postizanju održive gradske mobilnosti; ističe potrebu za povećanjem potpore za mreže javnog prijevoza i vozne parkove na lokalnoj i regionalnoj razini kao djelotvornog instrumenta za tranziciju i postizanje mobilnosti s niskom razinom emisija uz istovremeno promicanje modalnog prijelaza, posebno u gradskim središtima, kao i povezanosti u ruralnim područjima radi promicanja teritorijalne kohezije; smatra da je u okviru planova održive gradske mobilnosti nužno snažnije artikulirati financiranje gradskog prijevoza jer je to ključno za poticanje transformacije gradske mobilnosti; poziva Komisiju na suradnju s državama članicama na razvoju planova i politika za održivu gradsku mobilnost, uključujući potporu za učinkovite sustave javnog prijevoza i rješenja za aktivnu mobilnost poput hodanja i vožnje biciklom, te promicanje pristupačnosti i multimodalnosti različitih vrsta prijevoza; |
| --- | --- |

58.

Mobiliziranje privatnih ulaganja za održivi oporavak

| 59. | podupire obnovljenu strategiju održivog financiranja; naglašava potrebu za znakom za okoliš EU-a za financijske proizvode koji evoluira, normom EU-a za zelene obveznice i pouzdanijim, usporedivijim i dostupnijim podacima o održivosti koji su dobiveni usklađivanjem pokazatelja održivosti; podsjeća na veliku važnost zelenog financiranja za međunarodnu ulogu EU-a eura u sljedećem desetljeću; ističe važnost pojednostavnjenih standarda izvješćivanja za MSP-ove koji im omogućuju da u potpunosti sudjeluju na tržištima kapitala; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ustraje u tome da su pouzdaniji, usporediviji i pristupačniji podaci o održivosti neophodni za praktično funkcioniranje sustava održivog financiranja u EU-u; pozdravlja ideju Foruma na visokoj razini o uniji tržišta kapitala da se uspostavi jedinstvena europska pristupna točka kako bi se objedinile informacije o poduzećima u EU-u povezivanjem postojećih nacionalnih registara i registara EU-a te baza podataka poduzeća da se pomogne poduzećima, posebno u manjim državama članicama, da privuku ulagače; naglašava da bi poduzeća trebala moći kontrolirati dostupnost svojih podataka u europskoj jedinstvenoj pristupnoj točki; poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o jedinstvenoj europskoj pristupnoj točki za financijske i nefinancijske informacije o uvrštenim i neuvrštenim poduzećima iz EU-a, poštujući pritom načelo proporcionalnosti gdje to bude potrebno; poziva Komisiju da pojednostavi zahtjeve u pogledu transparentnosti u skladu s Direktivom o objavljivanju nefinancijskih informacija i uskladi ih s onima iz Uredbe o taksonomiji i Uredbe o objavljivanju podataka o održivom financiranju; poziva na transparentne metodologije za prikupljanje i objavljivanje podataka; poziva Komisiju da uspostavi učinkovito praćenje podataka i izvješćivanje o provedbi SEIP-a tako da su dostupni javnosti kako bi se zajamčila potpuna transparentnost potrošnje EU-a na zelenu tranziciju; smatra da se znatan udio obveznica EU-a koje se izdaju u kontekstu plana oporavka izdaje na temelju standarda EU-a za zelene obveznice, kako je predložila Komisija; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pohvaljuje napredak ostvaren na temelju inicijativa uključenih u Akcijski plan za održivo financiranje 2018.; poziva na donošenje delegiranih akata predviđenih Uredbom o taksonomiji, uzimajući u obzir niz kriterija i pokazatelja održivosti; posebno poziva na brzu provedbu načela „ne nanosi bitnu štetu” kako je opisano u Uredbi o održivom financiranju i objavljivanju te Uredbi o taksonomiji; naglašava važnost ambicioznih zahtjeva za objave za sve financijske proizvode i subjekte; |
| --- | --- |

61.

| 62. | smatra da je buduća obnovljena strategija EU-a za održivo financiranje velika prilika da se ubrza tranzicija prema održivijim ulaganjima malih ulagača; poziva Komisiju da predloži mjere potrebne za poticanje održivih ulaganja malih ulagača; |
| --- | --- |

62.

| 63. | prima na znanje članak 26. stavak 2. Uredbe o taksonomiji, kojim se Komisiju ovlašćuje da do 31. prosinca 2021. objavi izvješće u kojem se opisuju odredbe koje bi bile potrebne za proširenje područja primjene te uredbe izvan ekološki održivih gospodarskih djelatnosti, uključujući druge ciljeve održivosti kao što su socijalni ciljevi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | podržava poziv Stručne skupine na visokoj razini za održivo financiranje za nove mjere kojima će se poticati dugoročnost u korist ljudi i planeta; poziva Komisiju da analizira i predloži kako se dugoročna perspektiva može bolje uključiti u sustav i pravila korporativnog upravljanja; pozdravlja pripremu inicijative za održivo korporativno upravljanje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisiju da razmotri reviziju Direktive o objavljivanju nefinancijskih informacija kojom bi se moglo obuhvatiti objavljivanje učinka korporativnih aktivnosti na ekološku, socijalnu i upravljačku održivost; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ustraje u tome da se pri mobilizaciji financijskih sredstava za zeleni plan javna i privatna ulaganja moraju međusobno nadopunjavati kad god je to moguće; naglašava da se ne bi smjelo istisnuti ulaganja privatnog sektora tako da se može povećati financiranje SEIP-a; |
| --- | --- |

66.

| 67. | podsjeća da ulaganja u neodržive gospodarske aktivnosti i njihovo kreditiranje mogu dovesti do bezvrijedne imovine ili nepovratnih ulaganja s učincima ovisnosti; ističe da je ovaj rizik potrebno dovoljno integrirati u kreditne rejtinge i bonitetne okvire, uključujući bazelski okvir; stoga poziva Komisiju da ispita načine za bolje uključivanje rizika za održivost i bonitetnog tretmana dugoročnih ulaganja i kreditiranja, uključujući pravila EU-a o bankarstvu kojima će se dodatno promicati opća stabilnost financijskog sustava, te da dodatno nastoji promicati pouzdanost, usporedivost i transparentnost čimbenika održivosti u kreditnim rejtinzima; smatra da bi se to pitanje moglo riješiti u predstojećim revizijama Uredbe o agencijama za kreditni rejting, Uredbe/Direktive o kapitalnim zahtjevima i okvira za solventnost; |
| --- | --- |

67.

| 68. | podsjeća da održiva ulaganja nemaju nužno niži profil rizičnosti od drugih vrsta ulaganja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | smatra da bi MSP-ovima u Uniji trebalo olakšati pristup javnom i privatnom financiranju u okviru SEIP-a; ističe da je potrebno dodatno raditi na informiranju MSP-ova o novim mogućnostima financiranja u okviru SEIP-a; |
| --- | --- |

69.

Promicanje javnih održivih ulaganja u vrijeme krize

| 70. | poziva na stvaranje instrumenta za održiva ulaganja kako bi se postigli ciljevi iz europskog zelenog plana, ali naglašava da bi veća javna ulaganja trebala doprinijeti održivosti javnih financija u EU-u neovisno o izabranom modelu financiranja; smatra da bi se pri mogućoj reviziji okvira gospodarskog upravljanja EU-a trebale uzeti u obzir preporuke neovisnog Europskog fiskalnog odbora te da bi se njome trebalo potaknuti države članice da svoja gospodarstva i svoju javnu potrošnju usklade s ciljevima europskog zelenog plana; podržava obećanje Komisije da će istražiti druge poticajne okvire, kao što su standardi zelenih obveznica, te potiče Komisiju da izradi popis najboljih praksi u pogledu izrade zelenog proračuna; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva da se javna potpora sektoru prometa, posebno avioprijevoznicima, sektoru turizma ili automobilskom sektoru, koristi na održiv i učinkovit način; poziva na to da prijelazne aktivnosti utvrđene u Uredbi o taksonomiji budu prihvatljive za financiranje u okviru SEIP-a te poziva na to da se posebna pozornost posveti pristupu financiranju i drugim oblicima potpore za mikropoduzeća te MSP-ove; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva na uključivanje održive javne nabave i javnih natječaja te na veću europsku koordinaciju u tom pogledu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja činjenicu da će se planovi oporavka i otpornosti temeljiti na zajedničkim prioritetima EU-a; u tom pogledu ističe europski zeleni plan i europski stup socijalnih prava, kao i Digitalnu agendu te strateški cilj postizanja europskog suvereniteta u strateškim sektorima s održivom industrijskom osnovom; podsjeća na potrebu za ulaganjem u zeleni oporavak i potrebu za većom konvergencijom među državama članicama u provedbi SEIP-a, što bi moglo pomoći u ubrzanju gospodarskog oporavka; traži uključivanje prioriteta na područjima kao što su zapošljavanje, vještine, obrazovanje, digitalno poduzetništvo, istraživanje i inovacije te zdravlje, ali i na područja koja se odnose na poslovni i neprofitni sektor, uključujući javnu upravu i financijski sektor; poziva Komisiju da pruži tehničku pomoć javnim tijelima u izradi nacrta prijelaznih planova kako bi se izbjeglo stvaranje neiskoristive imovine; poziva Komisiju da prati provedbu planova za oporavak i otpornost te da ozbiljno kršenje pravila za posljedicu ima povrat isplaćenih sredstava; naglašava da je važno da države članice koje izdaju planove poštuju vladavinu prava i naše demokratske vrijednosti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ustraje u tome da se načelo „ne nanosi bitnu štetu” u okviru europskog zelenog plana treba primjenjivati na sve planove oporavka; |
| --- | --- |

74.

| 75. | žali zbog odluke Europskog vijeća da se Instrument za potporu solventnosti ukloni iz programa NextGeneration EU; smatra ga važnim alatom za izjednačavanje uvjeta na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva na to da se poduzeća koja primaju javnu potporu obveže na izradu javnih izvješća za svaku zemlju, poštujući pritom mogućnost privremenih odstupanja radi zaštite komercijalno osjetljivih informacija; poziva na to da ta poduzeća isto tako osiguraju pošteno tržišno natjecanje, smanje razlike u plaćama između žena i muškaraca, poštuju svoje obveze izvješćivanja o nefinancijskim informacijama, jamče sigurnost radnih mjesta te objave svaki oblik povlaštenog tretmana koji su primila te da ne koriste strategije izbjegavanja plaćanja poreza koristeći se društvima kćerima bez znatne gospodarske aktivnosti u nekooperativnim jurisdikcijama u porezne svrhe; ustraje u tome da bi ta poduzeća trebala pošteno pridonositi oporavku plaćanjem svojih poreza; u tom kontekstu traži novi društveni ugovor za poduzeća, u kojem će se ciljevi ostvarivanja dobiti uskladiti s obazrivosti prema ljudima i planetu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisiju da prikladno revidira pravila o državnim potporama, uključujući privremeni okvir uveden kao odgovor na pandemiju uzrokovanu bolesti COVID-19, kako bi se dobila veća javna podrška za europski zeleni plan i osiguralo da su državne potpore u skladu s klimatskim i okolišnim ciljevima Unije; napominje da bi bilo kakva buduća revizija pravila o državnim potporama trebala biti pomno osmišljena kako bi se spriječilo narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i zajamčili jednaki uvjeti za sve države članice; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisiju da pri odobravanju zahtjeva države članice za državnu potporu, u skladu s člankom 108. UFEU-a, uključi u svoju odluku odredbe prema kojima korisnici u sektorima s visokim emisijama ugljika trebaju usvojiti klimatske ciljeve i planove za zelenu tranziciju te pokazati usklađenost svojih poslovnih modela i djelatnosti s ciljevima utvrđenim u članku 2. Uredbe (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pozdravlja planiranu reviziju Direktive o oporezivanju energije za 2021. i poziva Komisiju da predstavi zakonodavne prijedloge za usklađivanje stopa PDV-a s ekološkim aspektima, uvede porez na plastiku za jednokratnu upotrebu i poveća relevantne minimalne trošarine koje su izgubile svoj učinak zbog inflacije; želi te reforme povezati s nastojanjima da se održi kupovna moć za one s najnižim razinama dohotka u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

79.

| 80. | podsjeća na sve veću potrebu za ulaganjima povezanima sa zelenom tranzicijom te da utaja poreza na dobit i izbjegavanje plaćanja poreza uzrokuju mogući gubitak sredstava za nacionalne proračune i proračun EU-a, čija se vrijednost prema nekim procjenama kreće od 50 do 70 milijardi EUR, a prema drugim od 160 do 190 milijardi EUR, što bi se moglo iskoristiti za ulaganja u SEIP; poziva države članice da mobiliziraju resurse za financiranje održive i pravedne tranzicije provedbom potencijalnih sporazuma o OECD-ovu Uključivom okviru, uključujući 2. stup, poziva na pojačanu borbu protiv poreznih prijevara, utaje poreza i izbjegavanja poreza te agresivnog poreznog planiranja; poziva na koordinaciju na razini EU-a kako bi se otkrilo, istražilo i izbjeglo agresivno porezno planiranje pojedinaca i trgovačkih društava; poziva na ambicioznu strategiju za oporezivanje poslovanja za 21. stoljeće; poziva Vijeće da ažurira kriterije o definiciji štetnih poreznih režima u Kodeksu o postupanju pri oporezivanju poslovanja i ponavlja svoje stajalište od 26. ožujka 2019. o državama članicama koje olakšavaju agresivno porezno planiranje; potiče Komisiju da utvrdi kriterije za procjenu poreznih praksi država članica; podsjeća Komisiju na članak 116. UFEU-a u kontekstu poreznih dosjea i potiče Komisiju da iskoristi tu odredbu kako bi se izbjeglo remećenje natjecanja na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | želi da se osigura da svi daju jednak doprinos oporavku nakon pandemije bolesti COVID-19 i tranziciji prema održivom gospodarstvu, uzimajući pritom u obzir različite kapacitete država članica; smatra da su, kao što je 7. srpnja 2020. istaknula predsjednica ESB-a Christine Lagarde, osjetljive skupine često „najpogođenije” pandemijom bolesti COVID-19, dok su cijene imovine do sada rasle tijekom krize; potiče države članice i Komisiju da razmotre nove resurse za financiranje gospodarskog oporavka kojima se to uzima u obzir; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ističe da će povećano financiranje zelenog plana podrazumijevati značajan stupanj proračunske discipline i kontrole kako bi se spriječile prijevare i preusmjeravanje sredstava; napominje da Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) sam po sebi ne raspolaže kapacitetima za sprečavanje financijskih prijevara; stoga poziva sve države članice da se pridruže Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO); |
| --- | --- |

82.

| 83. | smatra da kombinacija prijedloga u ovom izvješću može povećati iznos od 660 milijardi EUR godišnje potreban za pobjedu u borbi za klimu i radna mjesta; |
| --- | --- |

83.

o

o o

| 84. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

84.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0449.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0032.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0124.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0220.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0102.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(8)  SL C 76, 9.3.2020., str. 23.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0206.

(10)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/assessment_of_economic_and_investment_needs.pdf

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/36

---

P9_TA(2020)0307

Utjecaj mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2020. o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (2020/2790(RSP))

(2021/C 415/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravim i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a, osobito Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravim i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a, osobito Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda (ECHR) i njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda (ECHR) i njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku povelju o pravima pacijenata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku povelju o pravima pacijenata,

| — | uzimajući u obzir izjave glavnog tajnika UN-a, visoke povjerenice UN-a za ljudska prava, posebnih izvjestitelja UN-a, Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) i drugih UN-ovih tijela o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave glavnog tajnika UN-a, visoke povjerenice UN-a za ljudska prava, posebnih izvjestitelja UN-a, Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) i drugih UN-ovih tijela o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir ciljeve UN-a za održivi razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve UN-a za održivi razvoj,

| — | uzimajući u obzir izjave i dokumente koje su sastavili predstavnici i tijela Vijeća Europe, posebice njegova glavna tajnica, predsjednik i izvjestitelji njegove Parlamentarne skupštine (PSVE), povjerenik za ljudska prava, Komisija za učinkovitost pravosuđa (CEPEJ), Odbor za sprečavanje mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja (CPT), Kongres lokalnih i regionalnih vlasti i Skupina država protiv korupcije (GRECO) o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave i dokumente koje su sastavili predstavnici i tijela Vijeća Europe, posebice njegova glavna tajnica, predsjednik i izvjestitelji njegove Parlamentarne skupštine (PSVE), povjerenik za ljudska prava, Komisija za učinkovitost pravosuđa (CEPEJ), Odbor za sprečavanje mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja (CPT), Kongres lokalnih i regionalnih vlasti i Skupina država protiv korupcije (GRECO) o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Vijeća Europe naslovljenu „Poštovanje demokracije, vladavine prava i ljudskih prava u okviru javnozdravstvene krize izazvane bolešću COVID-19 – Instrumentarij za države članice” od 7. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Vijeća Europe naslovljenu „Poštovanje demokracije, vladavine prava i ljudskih prava u okviru javnozdravstvene krize izazvane bolešću COVID-19 – Instrumentarij za države članice” od 7. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir relevantne dokumente Venecijanske komisije Vijeća Europe, uključujući i Zbirku mišljenja i izvješća Venecijanske komisije o izvanrednim stanjima (1) objavljenu 16. travnja 2020., izvješće od 26. svibnja 2020. naslovljeno „Poštovanje demokracije, ljudskih prava i vladavine prava tijekom izvanrednih stanja – razmatranja” (2), Promatračke skupine za izvanredna stanja u državama člancima Venecijanske komisije (3), odnosno njezino izvješće o vladavini prava iz 2011. (4) i njezin Kontrolni popis za vladavinu prava iz 2016. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantne dokumente Venecijanske komisije Vijeća Europe, uključujući i Zbirku mišljenja i izvješća Venecijanske komisije o izvanrednim stanjima (1) objavljenu 16. travnja 2020., izvješće od 26. svibnja 2020. naslovljeno „Poštovanje demokracije, ljudskih prava i vladavine prava tijekom izvanrednih stanja – razmatranja” (2), Promatračke skupine za izvanredna stanja u državama člancima Venecijanske komisije (3), odnosno njezino izvješće o vladavini prava iz 2011. (4) i njezin Kontrolni popis za vladavinu prava iz 2016. (5),

| — | uzimajući u obzir zahtjev svog predsjednika upućen Venecijanskoj komisiji 1. srpnja 2020. na temelju prijedloga Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE), i kasnije privremeno izvješće od 8. listopada 2020. o mjerama donesenim u državama članicama EU-a slijedom krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19 i njihovom utjecaju na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev svog predsjednika upućen Venecijanskoj komisiji 1. srpnja 2020. na temelju prijedloga Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE), i kasnije privremeno izvješće od 8. listopada 2020. o mjerama donesenim u državama članicama EU-a slijedom krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19 i njihovom utjecaju na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (6),

| — | uzimajući u obzir rezolucije PACE-a od 13. listopada 2020. o suočavanju demokracija s pandemijom bolesti COVID-19 (7) i utjecaju pandemije bolesti COVID-19 na ljudska prava i vladavinu prava (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije PACE-a od 13. listopada 2020. o suočavanju demokracija s pandemijom bolesti COVID-19 (7) i utjecaju pandemije bolesti COVID-19 na ljudska prava i vladavinu prava (8),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) od 27. travnja 2020. o nacrtu akta o posebnim pravilima za provođenje općih izbora predsjednika Republike Poljske naloženog 2020. (dokument Senata br. 99) i izjave predstavnika OESS-a o slobodi medija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) od 27. travnja 2020. o nacrtu akta o posebnim pravilima za provođenje općih izbora predsjednika Republike Poljske naloženog 2020. (dokument Senata br. 99) i izjave predstavnika OESS-a o slobodi medija,

| — | uzimajući u obzir izjavu o Mađarskoj, Ruperta Colvillea, glasnogovornika visoke povjerenice UN-a za ljudska prava, od 27. ožujka 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o Mađarskoj, Ruperta Colvillea, glasnogovornika visoke povjerenice UN-a za ljudska prava, od 27. ožujka 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu o Bugarskoj posebnih izvjestitelja UN-a za suvremene oblike rasizma i za prava manjina od 13. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu o Bugarskoj posebnih izvjestitelja UN-a za suvremene oblike rasizma i za prava manjina od 13. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir publikaciju Međunarodnog instituta za demokraciju i pomoć pri izborima (International IDEA) od 11. svibnja 2020. naslovljenu „Parlamenti u krizi: izazovi i inovacije” (9) i publikaciju od 26. ožujka 2020., naslovljenu „Izbori i COVID-19” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju Međunarodnog instituta za demokraciju i pomoć pri izborima (International IDEA) od 11. svibnja 2020. naslovljenu „Parlamenti u krizi: izazovi i inovacije” (9) i publikaciju od 26. ožujka 2020., naslovljenu „Izbori i COVID-19” (10),

| — | uzimajući u obzir postojanje široke rasprave o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava koja uključuje građane, akademsku zajednicu, civilno društvo i društvo općenito (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postojanje široke rasprave o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava koja uključuje građane, akademsku zajednicu, civilno društvo i društvo općenito (11),

| — | uzimajući u obzir postupanje Komisije u odnosu na pandemiju bolesti COVID-19 u svim područjima njezine nadležnosti i njezine napore za koordiniranje europskog odgovora na pandemiju u raznim područjima, od schengenskog prostora do dezinformacija o virusu, od zaštite podataka i aplikacija do postupaka azila, vraćanja i preseljenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupanje Komisije u odnosu na pandemiju bolesti COVID-19 u svim područjima njezine nadležnosti i njezine napore za koordiniranje europskog odgovora na pandemiju u raznim područjima, od schengenskog prostora do dezinformacija o virusu, od zaštite podataka i aplikacija do postupaka azila, vraćanja i preseljenja,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka, te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka, te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (12),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (13),

| — | uzimajući u obzir Smjernice 4/2020 Europskog odbora za zaštitu podataka (EDPB) o upotrebi podataka o lokaciji i alatima za praćenje kontakata u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i Smjernice 3/2020 o obradi podataka koji se odnose na zdravlje u svrhu znanstvenog istraživanja u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice 4/2020 Europskog odbora za zaštitu podataka (EDPB) o upotrebi podataka o lokaciji i alatima za praćenje kontakata u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i Smjernice 3/2020 o obradi podataka koji se odnose na zdravlje u svrhu znanstvenog istraživanja u kontekstu pandemije bolesti COVID-19,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. travnja 2020. naslovljenu „Smjernice za zaštitu podataka u aplikacijama kojima se podupire suzbijanje pandemije bolesti COVID-19” (C(2020)2523), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. travnja 2020. naslovljenu „Smjernice za zaštitu podataka u aplikacijama kojima se podupire suzbijanje pandemije bolesti COVID-19” (C(2020)2523),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580) i pripadajućih 27 poglavlja o vladavini prava u svakoj od država članica (SWD(2020)0300-0326), koja se odnose na utjecaj mjera donesenih u državama članicama uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580) i pripadajućih 27 poglavlja o vladavini prava u svakoj od država članica (SWD(2020)0300-0326), koja se odnose na utjecaj mjera donesenih u državama članicama uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir izjavu 19 država članica od 1. travnja 2020. kojom su izrazile duboku zabrinutost „u vezi s rizikom povrede načela vladavine prava, demokracije i temeljnih prava koji proizlazi iz usvajanja određenih izvanrednih mjera” (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu 19 država članica od 1. travnja 2020. kojom su izrazile duboku zabrinutost „u vezi s rizikom povrede načela vladavine prava, demokracije i temeljnih prava koji proizlazi iz usvajanja određenih izvanrednih mjera” (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o situaciji u schengenskom području nakon izbijanja bolesti COVID-19 (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o situaciji u schengenskom području nakon izbijanja bolesti COVID-19 (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o strategiji za javno zdravlje EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19 (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o strategiji za javno zdravlje EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19 (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. naslovljenu „Bolest COVID-19: koordinacija zdravstvenih procjena i klasifikacije rizika na razini EU-a te posljedice za Schengen i jedinstveno tržište” (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. naslovljenu „Bolest COVID-19: koordinacija zdravstvenih procjena i klasifikacije rizika na razini EU-a te posljedice za Schengen i jedinstveno tržište” (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o vladavini prava i temeljnim pravima u Bugarskoj (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o vladavini prava i temeljnim pravima u Bugarskoj (22),

| — | uzimajući u obzir brifing koji je 23. travnja 2020. objavio Resorni odjel Parlamenta za prava građana i ustavna pitanja, naslovljen „Utjecaj mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava” (23), koji sažima glavne zaključke praćenja koje je započelo tjednim pregledima mjera poduzetih uslijed pandemije bolesti COVID-19 u državama članicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brifing koji je 23. travnja 2020. objavio Resorni odjel Parlamenta za prava građana i ustavna pitanja, naslovljen „Utjecaj mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava” (23), koji sažima glavne zaključke praćenja koje je započelo tjednim pregledima mjera poduzetih uslijed pandemije bolesti COVID-19 u državama članicama,

| — | uzimajući u obzir brifinge Europskog centra za parlamentarna istraživanja i dokumentaciju o parlamentarnim aktivnostima tijekom izbijanja bolesti COVID-19 (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brifinge Europskog centra za parlamentarna istraživanja i dokumentaciju o parlamentarnim aktivnostima tijekom izbijanja bolesti COVID-19 (24),

| — | uzimajući u obzir brifinge Službe Europskog parlamenta za usluge parlamentarnih istraživanja (EPRS) u vezi s izvanrednim stanjem kao odgovorom na krizu uzrokovanu koronavirusom u nekoliko država članica i druge relevantne brifinge o toj temi (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brifinge Službe Europskog parlamenta za usluge parlamentarnih istraživanja (EPRS) u vezi s izvanrednim stanjem kao odgovorom na krizu uzrokovanu koronavirusom u nekoliko država članica i druge relevantne brifinge o toj temi (25),

| — | uzimajući u obzir pet glasila Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) o posljedicama pandemije koronavirusa u EU-u na temeljna prava (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pet glasila Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) o posljedicama pandemije koronavirusa u EU-u na temeljna prava (26),

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije/visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP/HR) Josepa Borrella od 18. lipnja 2020. o rješavanju dezinformacija o bolesti COVID-19 i utjecaju na slobodu izražavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije/visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP/HR) Josepa Borrella od 18. lipnja 2020. o rješavanju dezinformacija o bolesti COVID-19 i utjecaju na slobodu izražavanja,

| — | uzimajući u obzir Europolovu procjenu prijetnje organiziranog kriminala na internetu (IOCTA) od 5. listopada 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europolovu procjenu prijetnje organiziranog kriminala na internetu (IOCTA) od 5. listopada 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europola od 19. lipnja 2020. naslovljeno „Iskorištavanje izolacije: počinitelji i žrtve seksualnog zlostavljanja djece na internetu tijekom pandemije bolesti COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europola od 19. lipnja 2020. naslovljeno „Iskorištavanje izolacije: počinitelji i žrtve seksualnog zlostavljanja djece na internetu tijekom pandemije bolesti COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europola od 30. travnja 2020. naslovljeno „Više od pandemije – Kako će bolest COVID-19 oblikovati kontekst teškog i organiziranog kriminala u EU-u”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europola od 30. travnja 2020. naslovljeno „Više od pandemije – Kako će bolest COVID-19 oblikovati kontekst teškog i organiziranog kriminala u EU-u”,

| — | uzimajući u obzir pripremne akte koje je za potrebe ove rezolucije pripremila Skupina za praćenje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (DRFMG) Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE), uključujući njezino izvješće Odboru LIBE od 10. srpnja 2020. (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pripremne akte koje je za potrebe ove rezolucije pripremila Skupina za praćenje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (DRFMG) Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE), uključujući njezino izvješće Odboru LIBE od 10. srpnja 2020. (27),

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (O-000065/2020 – B9-0023/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (O-000065/2020 – B9-0023/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| A. | budući da je pandemija uzrokovana bolešću COVID-19 prouzročila probleme diljem EU-a i snažno utjecala na stanovništvo; budući da mnoga područja svijeta, uključujući i EU, upravo prolaze kroz drugi val slučajâ bolesti COVID-19 i vlade donose nove mjere ograničavanja kako bi se nosile s naglim porastom oboljelih, uključujući ponovno uvođenje zabrana kretanja i sanitarnih mjera, upotrebu maski i strože kazne za nepoštovanje tih mjera; |
| --- | --- |

A.

budući da je pandemija uzrokovana bolešću COVID-19 prouzročila probleme diljem EU-a i snažno utjecala na stanovništvo; budući da mnoga područja svijeta, uključujući i EU, upravo prolaze kroz drugi val slučajâ bolesti COVID-19 i vlade donose nove mjere ograničavanja kako bi se nosile s naglim porastom oboljelih, uključujući ponovno uvođenje zabrana kretanja i sanitarnih mjera, upotrebu maski i strože kazne za nepoštovanje tih mjera;

| B. | budući da su vladine hitne mjere kojima se poštuju vladavina prava, temeljna prava i demokratska odgovornost potrebne za suzbijanje pandemije i trebale bi biti temelj svih napora za kontrolu širenja bolesti COVID-19; budući da izvanredne ovlasti zahtijevaju dodatni nadzor kako bi se osiguralo da ih se ne koristi kao izgovor za trajniju promjenu ravnoteže ovlasti; budući da mjere koje poduzimaju vlade trebaju biti nužne, proporcionalne i privremene; budući da izvanredne ovlasti nose sa sobom rizik od zlouporabe ovlasti izvršne vlasti i rizik da ostanu u nacionalnom zakonodavnom okviru i nakon izvanrednog stanja, te je stoga, kako bi se taj rizik ograničio, potrebno osigurati odgovarajući, unutarnji i vanjski, parlamentarni i sudski nadzor i protutežu; |
| --- | --- |

B.

budući da su vladine hitne mjere kojima se poštuju vladavina prava, temeljna prava i demokratska odgovornost potrebne za suzbijanje pandemije i trebale bi biti temelj svih napora za kontrolu širenja bolesti COVID-19; budući da izvanredne ovlasti zahtijevaju dodatni nadzor kako bi se osiguralo da ih se ne koristi kao izgovor za trajniju promjenu ravnoteže ovlasti; budući da mjere koje poduzimaju vlade trebaju biti nužne, proporcionalne i privremene; budući da izvanredne ovlasti nose sa sobom rizik od zlouporabe ovlasti izvršne vlasti i rizik da ostanu u nacionalnom zakonodavnom okviru i nakon izvanrednog stanja, te je stoga, kako bi se taj rizik ograničio, potrebno osigurati odgovarajući, unutarnji i vanjski, parlamentarni i sudski nadzor i protutežu;

| C. | budući da bolest COVID-19 izazvala krizu bez presedana; budući da u budućnosti trebamo ponovno razmotriti svoje načine upravljanja krizom kako na razini država članica tako i na razini EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da bolest COVID-19 izazvala krizu bez presedana; budući da u budućnosti trebamo ponovno razmotriti svoje načine upravljanja krizom kako na razini država članica tako i na razini EU-a;

| D. | budući da je određen broj država članica EU-a proglasio izvanredno stanje (28) na temelju svojih ustava (29), što je u nekim slučajevima otvorilo pravna pitanja, dok su druge pribjegle izvanrednim ovlastima predviđenim općim pravnim pravilima (30) ili su iskoristile redovno zakonodavstvo (31) kako bi se hitno usvojile mjere ograničavanja radi suzbijanja epidemije bolesti COVID-19; budući da te mjere imaju utjecaj na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava jer utječu na ostvarivanje prava i sloboda pojedinaca, kao što su sloboda kretanja, sloboda okupljanja i udruživanja, sloboda izražavanja i informiranja, sloboda vjeroispovijesti, pravo na obiteljski život, pravo na azil, načelo jednakosti i nediskriminacije, pravo na privatnost i zaštitu podataka, pravo na obrazovanje i pravo na rad; budući da te mjere imaju učinak i na gospodarstvo država članica; |
| --- | --- |

D.

budući da je određen broj država članica EU-a proglasio izvanredno stanje (28) na temelju svojih ustava (29), što je u nekim slučajevima otvorilo pravna pitanja, dok su druge pribjegle izvanrednim ovlastima predviđenim općim pravnim pravilima (30) ili su iskoristile redovno zakonodavstvo (31) kako bi se hitno usvojile mjere ograničavanja radi suzbijanja epidemije bolesti COVID-19; budući da te mjere imaju utjecaj na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava jer utječu na ostvarivanje prava i sloboda pojedinaca, kao što su sloboda kretanja, sloboda okupljanja i udruživanja, sloboda izražavanja i informiranja, sloboda vjeroispovijesti, pravo na obiteljski život, pravo na azil, načelo jednakosti i nediskriminacije, pravo na privatnost i zaštitu podataka, pravo na obrazovanje i pravo na rad; budući da te mjere imaju učinak i na gospodarstvo država članica;

| E. | budući da na funkcioniranje demokracija i sustav provjere i ravnoteže, kojemu one podliježu, utječu situacije u kojima izvanredno zdravstveno stanje uzrokuje promjene u raspodjeli nadležnosti, kao što je omogućavanje izvršnoj vlasti da stekne nove ovlasti za ograničavanje prava pojedinaca i provedbu nadležnosti koje obično pripadaju zakonodavnoj vlasti i tijelima lokalne vlasti, uz nametanje ograničenja ulogama parlamenata, sudstva, civilnog društva i medija, kao i aktivnostima i uključenosti građana; budući da u većini država članica ne postoje posebna ograničenja za sudstvo, no mjere ograničenja kretanja gotovo da onemogućavaju uobičajeni rad sudova; |
| --- | --- |

E.

budući da na funkcioniranje demokracija i sustav provjere i ravnoteže, kojemu one podliježu, utječu situacije u kojima izvanredno zdravstveno stanje uzrokuje promjene u raspodjeli nadležnosti, kao što je omogućavanje izvršnoj vlasti da stekne nove ovlasti za ograničavanje prava pojedinaca i provedbu nadležnosti koje obično pripadaju zakonodavnoj vlasti i tijelima lokalne vlasti, uz nametanje ograničenja ulogama parlamenata, sudstva, civilnog društva i medija, kao i aktivnostima i uključenosti građana; budući da u većini država članica ne postoje posebna ograničenja za sudstvo, no mjere ograničenja kretanja gotovo da onemogućavaju uobičajeni rad sudova;

| F. | budući da je unutarnji sudski nadzor, uz vanjski nadzor, i dalje ključan jer se pravo na pošteno suđenje i pravo na djelotvorne pravne lijekove i dalje primjenjuju tijekom izvanrednog stanja kako bi pojedinci na koje se odnose izvanredne mjere imali djelotvornu pravnu zaštitu u slučaju da državne vlasti zadiru u njihova temeljna prava i kako bi se zajamčilo da izvršna vlast ne prekorači svoje ovlasti; |
| --- | --- |

F.

budući da je unutarnji sudski nadzor, uz vanjski nadzor, i dalje ključan jer se pravo na pošteno suđenje i pravo na djelotvorne pravne lijekove i dalje primjenjuju tijekom izvanrednog stanja kako bi pojedinci na koje se odnose izvanredne mjere imali djelotvornu pravnu zaštitu u slučaju da državne vlasti zadiru u njihova temeljna prava i kako bi se zajamčilo da izvršna vlast ne prekorači svoje ovlasti;

| G. | budući da Venecijanska komisija podržava de jure izvanredno stanje u skladu s ustavom, a ne de facto izvanredno stanje na temelju općih pravnih pravila, jer „sustav de jure izvanrednih ovlasti u skladu s ustavom može osigurati bolja jamstva temeljnih prava, demokracije i vladavine prava i bolje slijediti načelo pravne sigurnosti koje iz njih proizlazi” (32); |
| --- | --- |

G.

budući da Venecijanska komisija podržava de jure izvanredno stanje u skladu s ustavom, a ne de facto izvanredno stanje na temelju općih pravnih pravila, jer „sustav de jure izvanrednih ovlasti u skladu s ustavom može osigurati bolja jamstva temeljnih prava, demokracije i vladavine prava i bolje slijediti načelo pravne sigurnosti koje iz njih proizlazi” (32);

| H. | budući da je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 bila i dalje jest test otpornosti na stres za demokracije i otpornost nacionalnih mjera zaštite vladavine prava i temeljnih prava; |
| --- | --- |

H.

budući da je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 bila i dalje jest test otpornosti na stres za demokracije i otpornost nacionalnih mjera zaštite vladavine prava i temeljnih prava;

| I. | budući da je povjerenje u djelovanje vlada i država iznimno važno kako bi se osigurala potpora i provedba donesenih hitnih mjera; budući da su za postizanje navedenoga u demokraciji ključne transparentne, znanstveno utemeljene i demokratske odluke, kao i dijalog koji uključuje oporbu, civilno društvo i dionike; |
| --- | --- |

I.

budući da je povjerenje u djelovanje vlada i država iznimno važno kako bi se osigurala potpora i provedba donesenih hitnih mjera; budući da su za postizanje navedenoga u demokraciji ključne transparentne, znanstveno utemeljene i demokratske odluke, kao i dijalog koji uključuje oporbu, civilno društvo i dionike;

| J. | budući da Komisija prati hitne mjere koje su donijele vlade država članica za cijelo vrijeme trajanja krize; budući da je predsjednica Komisije Ursula von der Leyen 31. ožujka 2020. izjavila da „sve hitne mjere moraju biti ograničene samo na ono što je nužno i strogo proporcionalne. One ne smiju trajati neograničeno dugo. Također, vlade moraju osigurati da se te mjere podvrgavaju redovitoj kontroli. Europska će komisija, u duhu suradnje, pomno pratiti primjenu izvanrednih mjera u svim državama članicama” (33), i budući da je povjerenik Didier Reynders dao sličnu izjavu 26. ožujka 2020.; |
| --- | --- |

J.

budući da Komisija prati hitne mjere koje su donijele vlade država članica za cijelo vrijeme trajanja krize; budući da je predsjednica Komisije Ursula von der Leyen 31. ožujka 2020. izjavila da „sve hitne mjere moraju biti ograničene samo na ono što je nužno i strogo proporcionalne. One ne smiju trajati neograničeno dugo. Također, vlade moraju osigurati da se te mjere podvrgavaju redovitoj kontroli. Europska će komisija, u duhu suradnje, pomno pratiti primjenu izvanrednih mjera u svim državama članicama” (33), i budući da je povjerenik Didier Reynders dao sličnu izjavu 26. ožujka 2020.;

| K. | budući da su „gotovo sve države članice EU-a uvele privremene (odnosno vremenski ograničene) hitne mjere s ciljem nošenja s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 (34) [...] većinom na temelju općih pravnih pravila”; budući da „su prve hitne mjere većinom uvedene na razdoblje od 15 dana do otprilike jednog mjeseca u svim državama članicama EU-a” i zatim se njihovo trajanje produljilo barem jednom; budući da prema Venecijanskoj komisiji „samo nekoliko država članica EU-a nije odredilo vremensko ograničenje za primjenu hitnih mjera” (35); |
| --- | --- |

K.

budući da su „gotovo sve države članice EU-a uvele privremene (odnosno vremenski ograničene) hitne mjere s ciljem nošenja s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 (34) [...] većinom na temelju općih pravnih pravila”; budući da „su prve hitne mjere većinom uvedene na razdoblje od 15 dana do otprilike jednog mjeseca u svim državama članicama EU-a” i zatim se njihovo trajanje produljilo barem jednom; budući da prema Venecijanskoj komisiji „samo nekoliko država članica EU-a nije odredilo vremensko ograničenje za primjenu hitnih mjera” (35);

| L. | budući da Venecijanska komisija preporučuje da se „proglašenja ili mjere koje nemaju određeno vremensko ograničenje, uključujući one čije je ukidanje uvjetovano rješavanjem izvanredne situacije, ne bi trebali smatrati zakonitima ako nema redovitog preispitivanja situacije” (36); |
| --- | --- |

L.

budući da Venecijanska komisija preporučuje da se „proglašenja ili mjere koje nemaju određeno vremensko ograničenje, uključujući one čije je ukidanje uvjetovano rješavanjem izvanredne situacije, ne bi trebali smatrati zakonitima ako nema redovitog preispitivanja situacije” (36);

| M. | budući da hitne mjere moraju biti nediskriminirajuće i da vlade ne smiju koristiti izvanredno zakonodavstvo kako bi progurale ograničenja temeljnih prava; budući da vlade također moraju poduzeti niz dodatnih radnji kako bi smanjile potencijalni negativni učinak koji bi takve mjere mogle imati na živote ljudi; |
| --- | --- |

M.

budući da hitne mjere moraju biti nediskriminirajuće i da vlade ne smiju koristiti izvanredno zakonodavstvo kako bi progurale ograničenja temeljnih prava; budući da vlade također moraju poduzeti niz dodatnih radnji kako bi smanjile potencijalni negativni učinak koji bi takve mjere mogle imati na živote ljudi;

| N. | budući da je izvanredno stanje barem jednom bilo produženo u gotovo svim državama članicama koje su ga proglasile; budući da je Venecijanska komisija naglasila da je ključno preispitivanje proglašenja ili produljenja izvanrednog stanja, kao i pokretanja i provedbe izvanrednih ovlasti, te da je potrebno omogućiti parlamentarni i sudski nadzor (37); |
| --- | --- |

N.

budući da je izvanredno stanje barem jednom bilo produženo u gotovo svim državama članicama koje su ga proglasile; budući da je Venecijanska komisija naglasila da je ključno preispitivanje proglašenja ili produljenja izvanrednog stanja, kao i pokretanja i provedbe izvanrednih ovlasti, te da je potrebno omogućiti parlamentarni i sudski nadzor (37);

| O. | budući da je parlamentarni nadzor u većini država članica ograničen zbog upotrebe izvanrednih ovlasti izvršne vlasti, dok je parlamentima nekih država članica dodijeljena tek sekundarna uloga, čime se vladama omogućilo brzo uvođenje hitnih mjera bez dostatnog nadzora; |
| --- | --- |

O.

budući da je parlamentarni nadzor u većini država članica ograničen zbog upotrebe izvanrednih ovlasti izvršne vlasti, dok je parlamentima nekih država članica dodijeljena tek sekundarna uloga, čime se vladama omogućilo brzo uvođenje hitnih mjera bez dostatnog nadzora;

| P. | budući da Europski parlament, konkretno Odbor LIBE i njegova Skupina za praćenje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, od ožujka 2020. stalno prati situaciju unutar EU-a i redovito razmjenjuje informacije s dionicima, što je vidljivo iz radnog dokumenta Skupine za praćenje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava o utjecaju bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (38); |
| --- | --- |

P.

budući da Europski parlament, konkretno Odbor LIBE i njegova Skupina za praćenje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, od ožujka 2020. stalno prati situaciju unutar EU-a i redovito razmjenjuje informacije s dionicima, što je vidljivo iz radnog dokumenta Skupine za praćenje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava o utjecaju bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (38);

| Q. | budući da institucije pučkih pravobranitelja i nacionalne institucije za ljudska prava imaju važnu ulogu u prepoznavanju problema vezanih uz temeljna prava i osiguravanju kontrole, nadzora i pravne zaštite te time sudjeluju u zaštiti građana u odnosu na hitne mjere; |
| --- | --- |

Q.

budući da institucije pučkih pravobranitelja i nacionalne institucije za ljudska prava imaju važnu ulogu u prepoznavanju problema vezanih uz temeljna prava i osiguravanju kontrole, nadzora i pravne zaštite te time sudjeluju u zaštiti građana u odnosu na hitne mjere;

| R. | budući da je sloboda kretanja ograničena diljem država članica zbog obavezne ili preporučene samoizolacije i zabrana kretanja koje nije nužno; budući da je, kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, većina država članica schengenskog područja ponovno uvela kontrole na unutarnjim granicama ili ih je zatvorila, djelomično, potpuno ili za određene vrste putnika, uključujući građane EU-a i članove njihovih obitelji, ili za državljane trećih zemalja koji borave na njihovom državnom području ili na državnom području druge države članice; budući da je prilikom uvođenja tih mjera postojao očit nedostatak koordinacije među državama članicama i s institucijama Unije (39); budući da su neke države članice uvele nezakonita i diskriminirajuća ograničenja time što nisu dopustile državljanima druge države EU-a ulazak na njihovo državno područje; |
| --- | --- |

R.

budući da je sloboda kretanja ograničena diljem država članica zbog obavezne ili preporučene samoizolacije i zabrana kretanja koje nije nužno; budući da je, kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, većina država članica schengenskog područja ponovno uvela kontrole na unutarnjim granicama ili ih je zatvorila, djelomično, potpuno ili za određene vrste putnika, uključujući građane EU-a i članove njihovih obitelji, ili za državljane trećih zemalja koji borave na njihovom državnom području ili na državnom području druge države članice; budući da je prilikom uvođenja tih mjera postojao očit nedostatak koordinacije među državama članicama i s institucijama Unije (39); budući da su neke države članice uvele nezakonita i diskriminirajuća ograničenja time što nisu dopustile državljanima druge države EU-a ulazak na njihovo državno područje;

| S. | budući da je sloboda okupljanja i udruživanja važan temelj demokracije; budući da je mogućnost ostvarivanja tih prava ograničena zbog nužnih pravila o ograničavanju socijalnih kontakata i mjera opreza u području javnog zdravlja u većini država članica; budući da su neke države članice odlučile dopustiti okupljanja u skladu s pravilima o ograničavanju socijalnih kontakata dok su ih druge u potpunosti zabranile; budući da su u nekim državama članicama uvedeni kontroverzni zakoni i mjere nevezani za izvanredno stanje bez mogućnosti slobodnog prosvjeda građana; |
| --- | --- |

S.

budući da je sloboda okupljanja i udruživanja važan temelj demokracije; budući da je mogućnost ostvarivanja tih prava ograničena zbog nužnih pravila o ograničavanju socijalnih kontakata i mjera opreza u području javnog zdravlja u većini država članica; budući da su neke države članice odlučile dopustiti okupljanja u skladu s pravilima o ograničavanju socijalnih kontakata dok su ih druge u potpunosti zabranile; budući da su u nekim državama članicama uvedeni kontroverzni zakoni i mjere nevezani za izvanredno stanje bez mogućnosti slobodnog prosvjeda građana;

| T. | budući da je u nekim državama članicama ograničena sloboda izražavanja pod izgovorom suzbijanja dezinformacija; budući da je došlo do uhićenja zbog „izazivanja straha” ili „ugrožavanja javnosti” nakon objave kritičkih razmišljanja na društvenim mrežama; budući da je pandemija bolesti COVID-19 popraćena nizom lažnih i obmanjujućih informacija, prevarama, varanjem potrošača, kiberkriminalitetom i teorijama zavjere, kao i ciljanim kampanjama dezinformiranja koje vode strani akteri ili čak javna tijela država članica, što predstavlja potencijalnu prijetnju građanima EU-a, njihovom zdravlju i povjerenju u javne institucije; |
| --- | --- |

T.

budući da je u nekim državama članicama ograničena sloboda izražavanja pod izgovorom suzbijanja dezinformacija; budući da je došlo do uhićenja zbog „izazivanja straha” ili „ugrožavanja javnosti” nakon objave kritičkih razmišljanja na društvenim mrežama; budući da je pandemija bolesti COVID-19 popraćena nizom lažnih i obmanjujućih informacija, prevarama, varanjem potrošača, kiberkriminalitetom i teorijama zavjere, kao i ciljanim kampanjama dezinformiranja koje vode strani akteri ili čak javna tijela država članica, što predstavlja potencijalnu prijetnju građanima EU-a, njihovom zdravlju i povjerenju u javne institucije;

| U. | budući da su tijela kaznenopravnog progona posljednjih mjeseci zabilježila globalni porast količine materijala o seksualnom iskorištavanju djece dostupnih na internetu; |
| --- | --- |

U.

budući da su tijela kaznenopravnog progona posljednjih mjeseci zabilježila globalni porast količine materijala o seksualnom iskorištavanju djece dostupnih na internetu;

| V. | budući da teška kaznena djela i organizirani kriminal imaju koristi od promjenjivih okolnosti uzrokovanih pandemijom; budući da se mora prepoznati važna uloga Europola u praćenju utjecaja pandemije bolesti COVID-19 na teška kaznena djela i organizirani kriminal i terorizam u EU-u od početka pandemije; |
| --- | --- |

V.

budući da teška kaznena djela i organizirani kriminal imaju koristi od promjenjivih okolnosti uzrokovanih pandemijom; budući da se mora prepoznati važna uloga Europola u praćenju utjecaja pandemije bolesti COVID-19 na teška kaznena djela i organizirani kriminal i terorizam u EU-u od početka pandemije;

| W. | budući da mediji imaju ključnu ulogu u kontroli i nadzoru te su također glavni izvori informacija za građane; budući da se sloboda medija našla pod pritiskom zbog otkazivanja konferencija za novinare koje se odvijaju uživo bez pružanja odgovarajuće zamjene za njih, i budući da su neke države članice ograničile pristup informacijama o javnom zdravlju i slobodu objavljivanja o politici javnog zdravlja; budući da postoje brojni slučajevi u kojima su vlade zanemarile ili odbacile pitanja medijskih kuća; budući da novinarima i medijskim djelatnicima treba pružiti zaštitu prilikom izvješćivanja s demonstracija i prosvjeda; budući da su neke države članice ograničile pristup informacijama produljivanjem ili ukidanjem rokova unutar kojih vlasti trebaju odgovoriti na zahtjeve za pristup informacijama; |
| --- | --- |

W.

budući da mediji imaju ključnu ulogu u kontroli i nadzoru te su također glavni izvori informacija za građane; budući da se sloboda medija našla pod pritiskom zbog otkazivanja konferencija za novinare koje se odvijaju uživo bez pružanja odgovarajuće zamjene za njih, i budući da su neke države članice ograničile pristup informacijama o javnom zdravlju i slobodu objavljivanja o politici javnog zdravlja; budući da postoje brojni slučajevi u kojima su vlade zanemarile ili odbacile pitanja medijskih kuća; budući da novinarima i medijskim djelatnicima treba pružiti zaštitu prilikom izvješćivanja s demonstracija i prosvjeda; budući da su neke države članice ograničile pristup informacijama produljivanjem ili ukidanjem rokova unutar kojih vlasti trebaju odgovoriti na zahtjeve za pristup informacijama;

| X. | budući da bi države članice trebale osigurati zaštitu zviždača tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, i nakon nje, jer su se pokazali kao snažan alat za suzbijanje i sprečavanje djelovanja koje ugrožava javni interes (40); |
| --- | --- |

X.

budući da bi države članice trebale osigurati zaštitu zviždača tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, i nakon nje, jer su se pokazali kao snažan alat za suzbijanje i sprečavanje djelovanja koje ugrožava javni interes (40);

| Y. | budući da su neke države članice pribjegle nerazmjerno represivnim mjerama provođenja ograničenja, kao što je kriminalizacija kršenja pravila zabrane kretanja i karantene koja je dovela do visokih novčanih kazni i trajne kaznene evidencije (41); |
| --- | --- |

Y.

budući da su neke države članice pribjegle nerazmjerno represivnim mjerama provođenja ograničenja, kao što je kriminalizacija kršenja pravila zabrane kretanja i karantene koja je dovela do visokih novčanih kazni i trajne kaznene evidencije (41);

| Z. | budući da su opća ograničenja utjecala na pravosudne sustave, uz privremeno zatvaranje mnogih sudova ili smanjenje njihove aktivnosti, zbog čega ponekad dolazi do zaostataka u rješavanju predmeta i dužeg čekanja rasprave; budući da su postupovna prava osumnjičenikâ i pravo na pošteno suđenje ugrožena zbog otežanog pristupa odvjetnicima uslijed općih ograničenja i zbog toga što suci sve više rasprava održavaju putem interneta; |
| --- | --- |

Z.

budući da su opća ograničenja utjecala na pravosudne sustave, uz privremeno zatvaranje mnogih sudova ili smanjenje njihove aktivnosti, zbog čega ponekad dolazi do zaostataka u rješavanju predmeta i dužeg čekanja rasprave; budući da su postupovna prava osumnjičenikâ i pravo na pošteno suđenje ugrožena zbog otežanog pristupa odvjetnicima uslijed općih ograničenja i zbog toga što suci sve više rasprava održavaju putem interneta;

| AA. | budući da mjere za suzbijanje pandemije koje ograničavaju pravo na privatnost i zaštitu podataka trebaju uvijek biti nužne, proporcionalne i privremene prirode, uz čvrstu pravnu osnovu; budući da nove tehnologije imaju važnu ulogu u suzbijanju pandemije, ali istovremeno donose nove izazove i izazivaju zabrinutost; budući da su vlade nekih država članica pribjegle izvanrednom nadzoru svojih građana upotrebom bespilotnih letjelica ili policijskih nadzornih vozila s kamerama, praćenjem pomoću podataka o lokaciji dobivenih od pružatelja telekomunikacijskih usluga, policije i vojnih ophodnji, nadzorom obveznih karantena putem poziva policije na kućni telefonski broj ili obveznim izvješćivanjem preko aplikacije; budući da su neke države članice uvele aplikacije za praćenje kontakata, iako ne postoji konsenzus o njihovoj učinkovitosti i ne koristi se uvijek sustav koji je najviše decentraliziran i koji najviše poštuje privatnost; budući da je u nekim državama članicama ponovno otvaranje javnih prostora popraćeno prikupljanjem podataka obveznim provjerama tjelesne temperature i upitnicima te obvezom navođenja kontaktnih podataka, ponekad ne uzimajući u obzir obveze koje proizlaze iz Opće uredbe o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

AA.

budući da mjere za suzbijanje pandemije koje ograničavaju pravo na privatnost i zaštitu podataka trebaju uvijek biti nužne, proporcionalne i privremene prirode, uz čvrstu pravnu osnovu; budući da nove tehnologije imaju važnu ulogu u suzbijanju pandemije, ali istovremeno donose nove izazove i izazivaju zabrinutost; budući da su vlade nekih država članica pribjegle izvanrednom nadzoru svojih građana upotrebom bespilotnih letjelica ili policijskih nadzornih vozila s kamerama, praćenjem pomoću podataka o lokaciji dobivenih od pružatelja telekomunikacijskih usluga, policije i vojnih ophodnji, nadzorom obveznih karantena putem poziva policije na kućni telefonski broj ili obveznim izvješćivanjem preko aplikacije; budući da su neke države članice uvele aplikacije za praćenje kontakata, iako ne postoji konsenzus o njihovoj učinkovitosti i ne koristi se uvijek sustav koji je najviše decentraliziran i koji najviše poštuje privatnost; budući da je u nekim državama članicama ponovno otvaranje javnih prostora popraćeno prikupljanjem podataka obveznim provjerama tjelesne temperature i upitnicima te obvezom navođenja kontaktnih podataka, ponekad ne uzimajući u obzir obveze koje proizlaze iz Opće uredbe o zaštiti podataka;

| AB. | budući da su mjere ograničenja kretanja i zatvaranje granica značajno utjecali na pristup postupku azila; budući da su mnoge države članice privremeno ograničile ili čak privremeno obustavile obradu zahtjeva za azil, a većina ih je ukinula transfere, vraćanje i preseljenje u skladu s Dublinskom uredbom; budući da su neke države članice svoje luke proglasile nesigurnima ili nisu dopustile iskrcavanje migranata spašenih tijekom operacija traganja i spašavanja, čime su ih na neograničeno vrijeme stavile u neizvjesnu situaciju na moru i ugrozile im život; budući da je većina država članica sada ponovno započela s navedenim aktivnostima; budući da je u nekoliko prihvatnih centara za azilante prijavljeno izbijanje bolesti COVID-19, čime su ranjive skupine izravno izložene riziku, te budući da prenapučeni kampovi na vanjskim granicama EU-a i dalje predstavljaju poseban rizik od masovnog izbijanja jer se pravila o ograničavanju socijalnih kontakata ne mogu primjenjivati, dok su, i za one koji su se zarazili bolešću COVID-19, vrlo ograničeni zaklon i pristup hrani, vodi, sanitarnim čvorovima, i zaštiti mentalnog i fizičkog zdravlja; |
| --- | --- |

AB.

budući da su mjere ograničenja kretanja i zatvaranje granica značajno utjecali na pristup postupku azila; budući da su mnoge države članice privremeno ograničile ili čak privremeno obustavile obradu zahtjeva za azil, a većina ih je ukinula transfere, vraćanje i preseljenje u skladu s Dublinskom uredbom; budući da su neke države članice svoje luke proglasile nesigurnima ili nisu dopustile iskrcavanje migranata spašenih tijekom operacija traganja i spašavanja, čime su ih na neograničeno vrijeme stavile u neizvjesnu situaciju na moru i ugrozile im život; budući da je većina država članica sada ponovno započela s navedenim aktivnostima; budući da je u nekoliko prihvatnih centara za azilante prijavljeno izbijanje bolesti COVID-19, čime su ranjive skupine izravno izložene riziku, te budući da prenapučeni kampovi na vanjskim granicama EU-a i dalje predstavljaju poseban rizik od masovnog izbijanja jer se pravila o ograničavanju socijalnih kontakata ne mogu primjenjivati, dok su, i za one koji su se zarazili bolešću COVID-19, vrlo ograničeni zaklon i pristup hrani, vodi, sanitarnim čvorovima, i zaštiti mentalnog i fizičkog zdravlja;

| AC. | budući da su zatvori osobito izloženi visokom riziku izbijanja bolesti COVID-19 zato što je često nemoguće provoditi pravila o ograničavanju socijalnih kontakata i higijenska pravila, a sanitarne su mjere dovele do ograničenja vremena koje se provodi na otvorenom kao i do zabrane posjeta, što utječe na pravo zatvorenikâ na komunikaciju s njihovim obiteljima; budući da je tijekom pandemije zdravlje zatvorskog osoblja posebno izloženo riziku; budući da su u nekim državama članicama određene kategorije zatvorenika puštene na slobodu radi smanjenja zdravstvenih rizika tijekom pandemije; |
| --- | --- |

AC.

budući da su zatvori osobito izloženi visokom riziku izbijanja bolesti COVID-19 zato što je često nemoguće provoditi pravila o ograničavanju socijalnih kontakata i higijenska pravila, a sanitarne su mjere dovele do ograničenja vremena koje se provodi na otvorenom kao i do zabrane posjeta, što utječe na pravo zatvorenikâ na komunikaciju s njihovim obiteljima; budući da je tijekom pandemije zdravlje zatvorskog osoblja posebno izloženo riziku; budući da su u nekim državama članicama određene kategorije zatvorenika puštene na slobodu radi smanjenja zdravstvenih rizika tijekom pandemije;

| AD. | budući da bi provedba ograničenja povezanih s bolešću COVID-19 trebala biti proporcionalna i nediskriminirajuća kako bi se izbjeglo ciljanje pripadnika etničkih manjina i marginaliziranih skupina; budući da pandemija nerazmjerno zahvaća Rome, pri čemu su žene i djeca često najranjivije skupine, osobito oni koji žive u društveno izoliranom i marginaliziranom okruženju bez pristupa pitkoj vodi ili sanitarnim uslugama, u kojem je gotovo nemoguće poštovati pravila o ograničavanju socijalnih kontakata ili stroge higijenske mjere; budući da postoje izvješća o rasističkim i ksenofobnim incidentima u nekoliko država članica gdje je došlo do diskriminacije u odnosu na osobe određenog porijekla ili nacionalnosti; budući da su osobe azijskog podrijetla i Romi meta govora mržnje i napada; budući da su određeni političari u nekim državama članicama koristili medijska izvješća o masovnom povratku radnika migranata Roma iz zemalja s velikim brojem oboljelih od bolesti COVID-19 kako bi širili strah od virusa, jačajući tako negativna stajališta i stereotipe; |
| --- | --- |

AD.

budući da bi provedba ograničenja povezanih s bolešću COVID-19 trebala biti proporcionalna i nediskriminirajuća kako bi se izbjeglo ciljanje pripadnika etničkih manjina i marginaliziranih skupina; budući da pandemija nerazmjerno zahvaća Rome, pri čemu su žene i djeca često najranjivije skupine, osobito oni koji žive u društveno izoliranom i marginaliziranom okruženju bez pristupa pitkoj vodi ili sanitarnim uslugama, u kojem je gotovo nemoguće poštovati pravila o ograničavanju socijalnih kontakata ili stroge higijenske mjere; budući da postoje izvješća o rasističkim i ksenofobnim incidentima u nekoliko država članica gdje je došlo do diskriminacije u odnosu na osobe određenog porijekla ili nacionalnosti; budući da su osobe azijskog podrijetla i Romi meta govora mržnje i napada; budući da su određeni političari u nekim državama članicama koristili medijska izvješća o masovnom povratku radnika migranata Roma iz zemalja s velikim brojem oboljelih od bolesti COVID-19 kako bi širili strah od virusa, jačajući tako negativna stajališta i stereotipe;

| AE. | budući da su zbog mjera ograničenja kretanja djeca izložena neproporcionalnom riziku od socijalne i gospodarske isključenosti i suočavaju se s povećanim rizikom povrede njihovih temeljnih prava zbog zlouporabe, nasilja, izrabljivanja i siromaštva; budući da je u mnogim državama članicama došlo do povećanja obiteljskog nasilja zbog mjera ograničenja kretanja; budući da su žene i djevojke, (42) djeca i LBGTI+ osobe izloženi neproporcionalnom riziku tijekom zabrana kretanja zato što tijekom dugih razdoblja mogu biti izloženi zlostavljačima i lišeni socijalne i institucionalne podrške; budući da je podrška zajednice tim ranjivim skupinama drastično ograničena s obzirom na mjere donesene kao odgovor na pandemiju; |
| --- | --- |

AE.

budući da su zbog mjera ograničenja kretanja djeca izložena neproporcionalnom riziku od socijalne i gospodarske isključenosti i suočavaju se s povećanim rizikom povrede njihovih temeljnih prava zbog zlouporabe, nasilja, izrabljivanja i siromaštva; budući da je u mnogim državama članicama došlo do povećanja obiteljskog nasilja zbog mjera ograničenja kretanja; budući da su žene i djevojke, (42) djeca i LBGTI+ osobe izloženi neproporcionalnom riziku tijekom zabrana kretanja zato što tijekom dugih razdoblja mogu biti izloženi zlostavljačima i lišeni socijalne i institucionalne podrške; budući da je podrška zajednice tim ranjivim skupinama drastično ograničena s obzirom na mjere donesene kao odgovor na pandemiju;

| AF. | budući da je jednak pristup zdravstvenoj skrbi, pravo koje je utvrđeno u članku 35. Povelje o temeljnim pravima, potencijalno ugrožen zbog mjera poduzetih za zaustavljanje širenja bolesti COVID-19, posebno kada je riječ o skupinama osoba u ranjivom položaju kao što su starije ili kronično bolesne osobe, osobe s invaliditetom, pripadnici zajednice LGBTI+, djeca, roditelji, trudnice, beskućnici, svi migranti, uključujući one bez osobnih dokumenata, tražitelji azila, izbjeglice te etničke i druge manjine; budući da je ova zdravstvena kriza negativno utjecala na usluge vezane za spolno i reproduktivno zdravlje i prava; budući da je u nekim državama članicama znatno ograničen pristup reproduktivnom zdravlju i pravima, među ostalim i pravu na pobačaj, što je dovelo do de facto zabrane zbog koje su prosvjednici izašli na ulice usred pandemije; budući da nestašice lijekova, preusmjeravanje resursa s drugih zdravstvenih problema i naglo otkazivanje određenih tretmana, uključujući izvantjelesnu oplodnju i promjenu spola, mogu predstavljati rizike za pacijente koji boluju od drugih bolesti (43); budući da žalovanje, izolacija, dodatni napori vezani za održavanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života za roditelje i stručnjake na terenu, gubitak prihoda i strah potiču mentalna oboljenja ili pogoršavaju ona postojeća, što dovodi do rastuće potražnje za uslugama zaštite mentalnog zdravlja i do hitne potrebe za povećanjem financijskih sredstava za te usluge; |
| --- | --- |

AF.

budući da je jednak pristup zdravstvenoj skrbi, pravo koje je utvrđeno u članku 35. Povelje o temeljnim pravima, potencijalno ugrožen zbog mjera poduzetih za zaustavljanje širenja bolesti COVID-19, posebno kada je riječ o skupinama osoba u ranjivom položaju kao što su starije ili kronično bolesne osobe, osobe s invaliditetom, pripadnici zajednice LGBTI+, djeca, roditelji, trudnice, beskućnici, svi migranti, uključujući one bez osobnih dokumenata, tražitelji azila, izbjeglice te etničke i druge manjine; budući da je ova zdravstvena kriza negativno utjecala na usluge vezane za spolno i reproduktivno zdravlje i prava; budući da je u nekim državama članicama znatno ograničen pristup reproduktivnom zdravlju i pravima, među ostalim i pravu na pobačaj, što je dovelo do de facto zabrane zbog koje su prosvjednici izašli na ulice usred pandemije; budući da nestašice lijekova, preusmjeravanje resursa s drugih zdravstvenih problema i naglo otkazivanje određenih tretmana, uključujući izvantjelesnu oplodnju i promjenu spola, mogu predstavljati rizike za pacijente koji boluju od drugih bolesti (43); budući da žalovanje, izolacija, dodatni napori vezani za održavanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života za roditelje i stručnjake na terenu, gubitak prihoda i strah potiču mentalna oboljenja ili pogoršavaju ona postojeća, što dovodi do rastuće potražnje za uslugama zaštite mentalnog zdravlja i do hitne potrebe za povećanjem financijskih sredstava za te usluge;

| AG. | budući da su mnoge države članice odgodile izbore (44), a jedna i referendum (45), zbog zabrane kretanja koja je uvedena u prvoj fazi ove zdravstvene krize; budući da se izbori ponovno održavaju nakon što je pandemija ušla u svoju drugu fazu; budući da problem održavanja ili odgode izbora predstavlja osjetljivo pitanje ravnoteže, o kojem je Venecijanska komisija izradila razmatranja i smjernice (46); budući da je opće, slobodno, tajno i izravno glasovanje moguće jedino kada su zajamčene otvorena i poštena izborna kampanja, sloboda izražavanja, sloboda medija te sloboda okupljanja i udruživanja u političke svrhe; |
| --- | --- |

AG.

budući da su mnoge države članice odgodile izbore (44), a jedna i referendum (45), zbog zabrane kretanja koja je uvedena u prvoj fazi ove zdravstvene krize; budući da se izbori ponovno održavaju nakon što je pandemija ušla u svoju drugu fazu; budući da problem održavanja ili odgode izbora predstavlja osjetljivo pitanje ravnoteže, o kojem je Venecijanska komisija izradila razmatranja i smjernice (46); budući da je opće, slobodno, tajno i izravno glasovanje moguće jedino kada su zajamčene otvorena i poštena izborna kampanja, sloboda izražavanja, sloboda medija te sloboda okupljanja i udruživanja u političke svrhe;

| AH. | budući da odredbe Ugovorâ u području slobode, sigurnosti i pravde ne smiju utjecati na ispunjavanje obveza država članica u pogledu održavanja javnog reda i mira i zaštite unutarnje sigurnosti, u okviru granica Unijinih vrijednosti demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, kao što je određeno člankom 2. UEU-a; |
| --- | --- |

AH.

budući da odredbe Ugovorâ u području slobode, sigurnosti i pravde ne smiju utjecati na ispunjavanje obveza država članica u pogledu održavanja javnog reda i mira i zaštite unutarnje sigurnosti, u okviru granica Unijinih vrijednosti demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, kao što je određeno člankom 2. UEU-a;

| AI. | budući da su, u skladu s Ugovorima, granice nadležnosti Unije uređene načelom dodjeljivanja, a izvršavanje nadležnosti Unije uređeno je načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

AI.

budući da su, u skladu s Ugovorima, granice nadležnosti Unije uređene načelom dodjeljivanja, a izvršavanje nadležnosti Unije uređeno je načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 1. | podsjeća da, čak i u izvanrednom stanju, moraju prevladavati temeljna načela vladavine prava, demokracije i poštovanja temeljnih prava, te da sve hitne mjere, odstupanja i ograničenja podliježu trima općim uvjetima, odnosno uvjetu nužnosti, proporcionalnosti u užem smislu i privremenosti, koje su redovito primjenjivali i kroz sudsku praksu tumačili Europski sud za ljudska prava (ESLJP), Sud Europske unije (CJEU) i razni ustavni (i drugi) sudovi država članica (47); |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da su, sveukupno, reakcije na krizu pokazale snagu i otpornost nacionalnih demokratskih sustava; naglašava da bi izvanredne mjere trebala pratiti intenzivnija komunikacija među vladama i parlamentima; poziva na intenziviranje dijaloga s dionicima, uključujući građane, civilno društvo i političku opoziciju, kako bi se izgradila široka podrška izvanrednim mjerama i osigurala njihova što učinkovitija provedba, uz izbjegavanje represivnih mjera i osiguravanje nesmetanog pristupa informacijama za novinare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice da osiguraju da u slučajevima donošenja, ocjene i preispitivanja mjera koje bi mogle ograničiti funkcioniranje demokratskih institucija, vladavinu prava ili temeljna prava, te mjere budu u skladu s preporukama međunarodnih tijela kao što je UN i Vijeće Europe, uključujući Venecijansku komisiju, i s Komisijinim izvješćem o stanju vladavine prava u EU-u; ponovno poziva države članice da ne zloupotrebljavaju izvanredne ovlasti kako bi usvojile zakonodavstvo koje se ne odnosi na ciljeve u pogledu izvanredne zdravstvene situacije povezane s bolešću COVID-19 i tako zaobišle parlamentarni nadzor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice:






  — | da razmotre mogućnost ukidanja izvanrednog stanja ili da na drugi način ograniče svoj utjecaj na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, |
| --- | --- | --- |

4.

—

da razmotre mogućnost ukidanja izvanrednog stanja ili da na drugi način ograniče svoj utjecaj na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava,

| — | da u svojim nacionalnim pravnim porecima ocijene važeća ustavna i institucionalna pravila s obzirom na preporuke Venecijanske komisije, na primjer, prijelazom iz de facto izvanrednog stanja na temelju općih pravnih pravila na de jure izvanredno stanje u skladu s ustavom, čime se osigurava bolje jamstvo demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u slučaju izvanrednog stanja (48), da zakonodavnim aktom izričito utvrde, ako de facto izvanredno stanje potraje, ciljeve, sadržaj i područje primjene prijenosa ovlasti sa zakonodavne na izvršnu vlast, |
| --- | --- |

—

da u svojim nacionalnim pravnim porecima ocijene važeća ustavna i institucionalna pravila s obzirom na preporuke Venecijanske komisije, na primjer, prijelazom iz de facto izvanrednog stanja na temelju općih pravnih pravila na de jure izvanredno stanje u skladu s ustavom, čime se osigurava bolje jamstvo demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u slučaju izvanrednog stanja (48), da zakonodavnim aktom izričito utvrde, ako de facto izvanredno stanje potraje, ciljeve, sadržaj i područje primjene prijenosa ovlasti sa zakonodavne na izvršnu vlast,

| — | da osiguraju da, s jedne strane, i proglašenje i moguće produženje izvanrednog stanja, kao i, s druge strane, aktivacija i primjena izvanrednih ovlasti budu podložni učinkovitom, unutarnjem i vanjskom, parlamentarnom i sudskom nadzoru, te da osiguraju da parlamenti imaju ovlast prekida izvanrednog stanja (49), |
| --- | --- |

—

da osiguraju da, s jedne strane, i proglašenje i moguće produženje izvanrednog stanja, kao i, s druge strane, aktivacija i primjena izvanrednih ovlasti budu podložni učinkovitom, unutarnjem i vanjskom, parlamentarnom i sudskom nadzoru, te da osiguraju da parlamenti imaju ovlast prekida izvanrednog stanja (49),

| — | da osiguraju da, u slučaju prijenosa zakonodavnih ovlasti na izvršnu vlast, pravni akti koje donese izvršna vlast budu podložni naknadnom odobrenju parlamenta i da prestanu imati učinak ako u određenom roku ne dobiju to odobrenje (50), da riješe problem prekomjernog posezanja za ubrzanim i hitnim postupcima donošenja zakonodavstva, kao što je i Komisija naglasila u svojem Izvješću o vladavini prava za 2020. (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

da osiguraju da, u slučaju prijenosa zakonodavnih ovlasti na izvršnu vlast, pravni akti koje donese izvršna vlast budu podložni naknadnom odobrenju parlamenta i da prestanu imati učinak ako u određenom roku ne dobiju to odobrenje (50), da riješe problem prekomjernog posezanja za ubrzanim i hitnim postupcima donošenja zakonodavstva, kao što je i Komisija naglasila u svojem Izvješću o vladavini prava za 2020. (COM(2020)0580),

| — | da ispitaju kako bolje jamčiti središnju ulogu parlamenata u kriznim i izvanrednim situacijama, osobito njihovu ulogu u praćenju i nadzoru situacije na nacionalnoj razini, |
| --- | --- |

—

da ispitaju kako bolje jamčiti središnju ulogu parlamenata u kriznim i izvanrednim situacijama, osobito njihovu ulogu u praćenju i nadzoru situacije na nacionalnoj razini,

| — | da razmotre stajalište Venecijanske komisije da parlamenti trebaju održavati svoje plenarne sjednice i da ne trebaju dozvoliti privremenu zamjenu zastupnika ili smanjiti njihovu prisutnost (čak i ako je to proporcionalno) (51), |
| --- | --- |

—

da razmotre stajalište Venecijanske komisije da parlamenti trebaju održavati svoje plenarne sjednice i da ne trebaju dozvoliti privremenu zamjenu zastupnika ili smanjiti njihovu prisutnost (čak i ako je to proporcionalno) (51),

| — | da ispitaju razmatranja Venecijanske komisije o izborima i istraže mogućnost primjene metoda glasovanja na daljinu kao što su glasovanje putem pošte, glasovanje putem interneta, mobilne glasačke kutije i glasovanje preko opunomoćenika, kao i ranije izbore, osobito u slučaju pandemije, |
| --- | --- |

—

da ispitaju razmatranja Venecijanske komisije o izborima i istraže mogućnost primjene metoda glasovanja na daljinu kao što su glasovanje putem pošte, glasovanje putem interneta, mobilne glasačke kutije i glasovanje preko opunomoćenika, kao i ranije izbore, osobito u slučaju pandemije,

| 5. | poziva države članice da pri izvršavanju mjera koje se odnose na bolest COVID-19 vode računa o proporcionalnosti provedbenih mjera; potvrđuje da se pri izvršavanju mjera koje se odnose na COVID-19 trebaju poštivati temeljna prava Unije i vladavina prava te smatra da je u tom pogledu odlučujuće jednako postupanje prema svima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice da ocijene mjere koje su provele i kojima se ograničila sloboda kretanja te da pri razmatranju uvođenja novih ograničenja slobode kretanja djeluju što suzdržanije i osiguraju potpuno poštovanje prava Unije, osobito Zakonika o schengenskim granicama i Direktive o slobodi kretanja; podsjeća da, u skladu sa Zakonikom o schengenskim granicama, na razini Unije treba pratiti procjenu potrebe za kontrolom unutarnjih granica i njezinim produljenjem ako se ona uvede kao hitna mjera; poziva Komisiju da u vezi s tim provede odgovarajući nadzor nad primjenom schengenske pravne stečevine, a posebno da ocijeni mjere koje su države članice već donijele, kao i pravodobnost i kvalitetu obavijesti koje su dostavile države članice, da pomno prati razvoj događaja i, po potrebi, podsjeti države članice na njihove pravne obveze te da donese mišljenja; potiče Komisiju da iskoristi svoje ovlasti da od država članica zatraži dodatne informacije; poziva Komisiju da na bolji način izvješćuje Parlament o tome kako izvršava svoje ovlasti u skladu s Ugovorima; podsjeća na važnost daljnje integracije schengenskog područja na temelju ocjena i preporuka Komisije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice da poštuju pravo na obiteljski život, osobito obitelji koje žive i rade u različitim državama članicama i izvan njih, te da dopuštaju restrikcije samo kada su nužne i proporcionalne; poziva države članice da omoguće spajanje parova i obitelji koji su odvojeni zbog mjera koje se odnose na bolest COVID-19, bez obzira na njihovo bračno stanje, te da se suzdrže od nametanja nepotrebno visokih standarda za dokazivanje odnosa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice da ograniče slobodu okupljanja samo kada je to nužno i opravdano s obzirom na lokalnu epidemiološku situaciju i kada je to proporcionalno, te da ne koriste zabranu prosvjeda radi usvajanja kontroverznih mjera, čak i kada se ne odnose na COVID-19, koje bi zahtijevale propisnu javnu i demokratsku raspravu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | inzistira na tome da se države članice moraju suzdržati od donošenja mjera koje bi imale snažan učinak na temeljna prava, kao što su spolna i reproduktivna prava žena, posebno u situaciji u kojoj problemi javnog zdravlja ne dopuštaju odgovarajuću demokratsku raspravu i sigurne prosvjede, te su prosvjednici prisiljeni ugrožavati vlastito zdravlje i živote kako bi branili svoja prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče države članice da poduzme mjere za osiguravanje prava na obrazovanje tijekom ove pandemije; poziva države članice da, s obzirom na ponovne valove pandemije, osiguraju sredstva i siguran okvir koji jamči daljnju nastavu, te da svakom učeniku osiguraju učinkovit pristup; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice da poštuju pravo na privatnost i zaštitu podataka te da osiguraju da sve nove mjere nadzora ili praćenja, usvojene uz puno savjetovanje s tijelima za zaštitu podataka, budu nužne i proporcionalne, da imaju čvrstu pravnu osnovu, da budu ograničene na svoju svrhu i da budu privremene; poziva Komisiju da nadzire te mjere, osobito s obzirom na svoju Preporuku (EU) 2020/518 od 8. travnja 2020. o zajedničkom Unijinom paketu mjera za primjenu tehnologije i podataka radi suzbijanja i prevladavanja krize prouzročene bolešću COVID-19, posebno u vezi s mobilnim aplikacijama i upotrebom anonimiziranih podataka o mobilnosti (52); |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da je najbolji način borbe protiv dezinformacija zaštitom i osiguravanjem prava na informiranje i slobodu izražavanja, uz pružanje podrške pluralizmu medija i nezavisnom novinarstvu; poziva države članice da u tom kontekstu osiguraju transparentnost prilikom donošenja mjera i da svojim građanima pruže sveobuhvatne, ažurirane, točne i objektivne informacije i podatke o stanju javnog zdravlja i mjerama donesenim radi njegove kontrole, da se bore protiv dezinformacija čiji je cilj gubitak povjerenja u znanstvena saznanja o zdravstvenim rizicima ili njihovo izvrtanje i koje se odnose na opravdane vladine mjere u borbi protiv širenja bolesti COVID-19 na uravnotežen način i uz najveću moguću pažnju kako bi se izbjegao negativan učinak na slobodu izražavanja i novinare, zdravstvene radnike ili druge pribjegavanjem kriminalizaciji ili neproporcionalnom kažnjavanju; ističe da je pandemija pojačala stigmatizaciju migranata i dovela do porasta slučajeva diskriminacije, koja je pogoršana zbog krivih informacija i lažnih vijesti (53), uključujući rasističke i ksenofobne incidente čije su žrtve pripadnici etničkih manjima te govor mržnje usmjeren protiv osoba s invaliditetom i izbjeglica (54); ističe da je dezinformiranje rastući izazov s potencijalom da negativno utječe na demokratske procese i društvene rasprave koje se odnose na područja svih politika, da poljulja povjerenje građana u demokraciju i obeshrabri europsku suradnju i solidarnost; podsjeća da Parlament već radi na skupu mogućih mjera u okviru svog Posebnog odbora za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (INGE); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na daljnja znatna ulaganja u sposobnost strateške komunikacije EU-a, u skladu s Akcijskim planom za borbu protiv dezinformiranja, na poboljšanje suradnje i koordinacije s državama članicama i upotrebu svih postojećih mehanizama radi olakšanja konkretne suradnje u području strateške komunikacije s državama članicama i međunarodnim partnerima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da je slijedom mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 otežan rad novinara zbog, na primjer, ograničenog fizičkog pristupa konferencijama za novinare, zbog nedostatka ili neprimjerenosti odgovora tijela javne vlasti na pitanja, zbog otkazivanja ili produženja rokova za zahtjeve za pristup informacijama ili dokumentima; izražava žaljenje zbog toga što, unatoč potrebi za kvalitetnim novinarstvom koja je veća nego ikada prije, osobito s obzirom na njegovu ulogu u borbi protiv sve raširenijih dezinformacija, gospodarske posljedice ove krize pogađaju i financijsku održivost medijskih kuća, osobito nezavisnih medija i novinara, čime se još više poljuljava pluralizam medija u EU-u; zabrinut je zbog nedostatka transparentnosti u nekim državama članicama u pogledu objavljivanja oglasa i raspodjele subvencija medijima te zbog sve veće koncentracije vlasništva nad medijima u nekim državama članicama; naglašava da znatne promjene u medijskom sektoru ne bi trebalo uvesti tijekom de facto ili de jure izvanrednog stanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice da zajamče prava tuženikâ, uključujući njihov nesmetan pristup odvjetniku, kao i da procijene mogućnost održavanja rasprava putem interneta kao rješenja ili alternative za rasprave na sudu ili za transfer osumnjičenika u druge države članice na temelju europskog uhidbenog naloga; poziva države članice da osiguraju poštovanje svih načela kojima su uređeni sudski postupci, uključujući pravo na pošteno suđenje; poziva države članice da zaštite prava i zdravlje osoba u zatvorima, osobito njihova prava na medicinsku pomoć, posjete, vrijeme na otvorenom te obrazovne i profesionalne aktivnosti i razonodu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potvrđuje da je većina država članica ponovno pokrenula svoje postupke azila i da su neke iskoristile nedavno razdoblje manjeg broja novih zahtjeva kako bi smanjile zaostatke tekućih zahtjeva; poziva države članice da potpuno zajamče pristup postupku azila i da zaštite pravo pojedinaca na azil, kao što je utvrđeno u Povelji o temeljnim pravima, te da provedu preseljenje i dostojanstvene postupke vraćanja uz puno poštovanje međunarodnog prava; poziva, nadalje, na osiguravanje pristupa prevoditeljima ili ponovno omogućavanje njihove dostupnosti podnositeljima zahtjeva za azil, što je prije moguće; potiče države članice da osiguraju odgovarajuće usluge za fizičko i mentalno zdravlje u prihvatnim centrima s obzirom na loše sanitarne uvjete, visokorizično okruženje i ranjivost izbjegličkog stanovništva tijekom pandemije bolesti COVID-19; poziva Komisiju i države članice da izrade djelotvoran plan, s naglaskom na javnom zdravlju, za sveobuhvatno rješavanje njihove situacije, među ostalim na vanjskim granicama, jamčenjem prava na azil i pružanjem odgovarajućih prihvatnih uvjeta za izbjeglice i tražitelje azila; podsjeća da mjere povezane s COVID-om 19 nikada ne bi smjele dovesti do pritvaranja; poziva na hitno spajanje obitelji, trenutačnu evakuaciju kampova na grčkim otocima i premještanje tražitelja azila u druge države članice, pri čemu prioritet treba dati najranjivijima, maloljetnicima bez pratnje i obiteljima s djecom; poziva države članice da dozvole iskrcaj i da osiguraju da se iskrcaj odvija samo na sigurnom mjestu, u skladu s relevantnim međunarodnim pravom i pravom Unije, te što je brže moguće; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da je tijekom pandemije porasla diskriminacija i da su određene skupine bile metom govora mržnje i diskriminacijskih mjera; poziva države članice da se suprotstave takvom govoru mržnje te da prekinu i isprave takve diskriminacijske mjere; poziva nacionalne i posebice lokalne vlasti da udvostruče svoje napore u suzbijanju antiromizma, da razbiju negativne stereotipe i da u identificiranje i provedbu mjera namijenjenih rješavanju pandemije uključe upravo osobe romskog podrijetla; nadalje, poziva države članice da nastave ulagati napore u suzbijanje homofobije i transfobije, s obzirom na to da je pandemija pogoršala diskriminaciju i nejednakosti čije su žrtve osobe LGBTI+; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice da osiguraju siguran i pravodoban pristup spolnim i reproduktivnim pravima i zdravlju i povezanim zdravstvenim uslugama za sve žene i djevojčice tijekom pandemije bolesti COVID-19, a naročito pristup kontracepciji, uključujući hitnu kontracepciju, i skrbi u vezi s pobačajem; ističe važnost daljnje primjene najboljih praksi i pronalaženja inovativnih načina pružanja usluga spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava, uključujući telemedicinu, konzultacije preko interneta i pristup ranom medicinskom pobačaju od kuće; poziva Komisiju da organizira forume za razmjenu najboljih praksi među državama članicama i dionicima u tom pogledu te da podrži mjere kojima se osigurava pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima u državama članicama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice da kad god je to potrebno, u proces donošenja odluka uključe nezavisne stručnjake za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; poziva države članice da se pri donošenju novih mjera vode stručnošću i da se proaktivno savjetuju sa širokim nizom stručnjaka i dionika, uključujući nacionalne institucije za ljudska prava, institucije pučkih pravobranitelja i civilno društvo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice da podrže pravo na slobodne i poštene izbore; podsjeća na preporuku Venecijanske komisije da do usvajanja izmjena izbornih zakona tijekom ovog razdoblja treba doći samo na temelju široke rasprave s velikim konsenzusom kao zaštite od zloupotrebe i jamstva povjerenja u izborni proces i njegov legitimitet; naglašava da stranke koje se natječu za podršku birača moraju imati jednaka prava na kampanju i da se poštenje izbora održanih tijekom izvanrednog stanja može dovesti u pitanje (55); poziva države članice da razmotre institucionalne posljedice svake odluke o odgodi izbora; naglašava da, prema Venecijanskoj komisiji, posebna pravila o odgodi izbora ne treba donositi izvršna vlast niti se ona trebaju donositi jednostavnom parlamentarnom većinom, već da trebaju biti utvrđena ustavom ili organskim zakonom, te da odluku o odgodi izbora mora po mogućnosti donijeti parlament u razumnom roku prije izbora, ako je moguće prije službenog početka kampanje; (56) |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da hitno naruči nezavisnu i sveobuhvatnu ocjenu mjera donesenih tijekom „prvog vala” pandemije bolesti COVID-19 kako bi izvukla zaključke, podijelila najbolju praksu i poboljšala suradnju, te kako bi osigurala da su mjere donijete tijekom kasnijih valova pandemije učinkovite, ciljane i opravdane na temelju određene epidemiološke situacije, da su nužne i proporcionalne, te da ograniči njihov utjecaj na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; pozdravlja činjenicu da je prva takva ocjena mjera donesenih u državama članicama uslijed pandemije bolesti COVID-19 obuhvaćena Komisijinim prvim godišnjim Izvješćem o vladavini prava; poziva Komisiju i Vijeće da započnu pregovore o međuinstitucijskom sporazumu o učinkovitom mehanizmu nadzora nad vladavinom prava, demokracijom i temeljnim pravima, kao što je pozvao u svojoj rezoluciji od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, kojim bi se ocijenilo stanje u svim državama članicama na savjestan i pošten način, kao i doprinijelo boljoj zaštiti vladavine prava i vrijednosti Unije tijekom izvanrednih stanja poput aktualne pandemije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponavlja svoj poziv institucijama Unije i državama članicama da iz krize uzrokovane bolešću COVID-19 izvuku prave pouke i da započnu daleko snažniju suradnju u području zdravstva, uzimajući u obzir veliki teret s kojim su se suočili građani u pokušaju da tijekom ove pandemije ostanu fizički i psihički zdravi, uključujući stvaranje Europske zdravstvene unije, kao što je to iznio u svojoj rezoluciji od 10. srpnja 2020. o strategiji za javno zdravlje EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19 (57); |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da nastavi s praćenjem poduzetih mjera, da unaprijedi svoje aktivnosti koordinacije država članica, da proaktivno vodi tijela vlasti u njihovu upravljanju pandemijom u skladu s demokratskom vladavinom prava i temeljnim pravima, da poduzme pravne radnje i primijeni druge dostupne alate kad god je to potrebno te da razmotri dostupne opcije zaštite poštovanja temeljnih vrijednosti Unije, kao i da bude predvodnica u osiguravanju ukidanja restriktivnih mjera što je prije moguće; poziva Agenciju za temeljna prava da nastavi izvješćivati o učinku mjera povezanih s COVID-om 19 na temeljna prava; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju i Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Zbirka mišljenja i izvješća Venecijanske komisije o izvanrednim stanjima, 16. travnja 2020., CDL-PI(2020)003.

(2)  Poštovanje demokracije, ljudskih prava i vladavine prava tijekom izvanrednih stanja – razmatranja (CDL-PI(2020)005rev).

(3)  Promatračka skupina za izvanredna stanja u državama člancima Venecijanske komisije

(4)  Izvješće o vladavini prava (CDL-AD(2011)003rev).

(5)  Kontrolni popis za vladavinu prava (CDL-AD(2016)007).

(6)  Venecijanska komisija, Privremeno izvješće o mjerama donesenim u državama članicama EU-a slijedom krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19 i njihovom utjecaju na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, 8. listopada 2020. (CDL-AD(2020)018).

(7)  Rezolucija PACE-a 2337 (2020).

(8)  Rezolucija PACE-a 2338 (2020).

(9)  International IDEA, Parliamentary Primer br. 1, 11. svibnja 2020. https://www.idea.int/publications/catalogue/parliaments-and-crisis-challenges-and-innovations

(10)  International IDEA, Technical Paper br. 1/2020, 26. ožujka 2020. https://www.idea.int/publications/catalogue/elections-and-covid-19

(11)  Vidjeti na primjer akademske članke o pandemiji bolesti COVID-19 i izvanrednim stanjima na internetskoj stranici Verfassungsblog, Michael Meyer-Resende, Test otpornosti na stres za vladavinu prava: odgovori država članica na pandemiju bolesti COVID-19, s tablicom i kartom, Joelle Grogan, Izvanredna stanja; Fondation Robert Schuman, Le contrôle parlementaire dans la crise sanitaire. Utjecaj pandemije bolesti COVID-19 – Istraživanje o pristupu pravosuđu na globalnoj razini: https://verfassungsblog.de/impacts-of-covid-19-the-global-access-to-justice-survey/; Oxfordov alat za praćenje odgovora vlada na pandemiju bolesti COVID-19 (OxCGRT) koji mjeri strogost mjera ograničavanja; INCL-ov alat za praćenje građanskih sloboda uslijed pandemije bolesti COVID-19; Grogan, Joelle i Weinberg, Nyasha (kolovoz, 2020.), Načela podrške vladavini prava i dobrom upravljanju uslijed izvanrednih javnozdravstvenih stanja. Osnovne informacije o politikama RECONNECT; Međunarodni apel „Poziv na obranu demokracije”, otvoreno pismo;

(12)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(13)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

(14)  Belgija, Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Grčka, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugal, Španjolska, Švedska, Bugarska, Cipar, Estonija, Latvija, Litva i Rumunjska:

https://www.government.nl/documents/diplomatic-statements/2020/04/01/statement-by-belgium-denmark-finland-france-germany-greece-ireland-italy-luxembourg-the-netherlands-portugal-spain-sweden

(15)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(16)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0175.

(17)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0176.

(18)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0205.

(19)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0240.

(20)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0225.

(21)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0251.

(22)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0264.

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/651343/IPOL_BRI(2020)651343_EN.pdf

(24)  Brifing br. 27 – ožujak 2020., Prilagodba parlamentarnih aktivnosti izbijanju pandemije bolesti COVID-19 i mogućnost održavanja sjednica i glasovanja na daljinu; Brifing br. 28 – ožujak 2020., Preventivne i sanitarne mjere u parlamentima; Brifing br. 29. – srpanj 2020., Zakoni i mjere doneseni po hitnom postupku radi suzbijanja pandemije bolesti COVID-19.

(25)  EPRS, Izvanredna stanja kao odgovor na krizu uzrokovanu koronavirusom: stanje u određenim državama članicama (Belgija, Francuska, Njemačka, Mađarska, Italija, Poljska, Španjolska), 4. svibnja 2020.; EPRS, Izvanredna stanja kao odgovor na krizu uzrokovanu koronavirusom: stanje u određenim državama članicama II (Bugarska, Estonija, Latvija, Malta, Austrija, Rumunjska i Slovenija), 13. svibnja 2020.; EPRS, Praćenje mobilnih uređaja radi suzbijanja koronavirusa, 2. travnja 2020.; EPRS, Suočavanje s izbijanjem koronavirusa: utjecaj na tražitelje azila u EU-u, 22. travnja 2020.; EPRS, Utjecaj koronavirusa na schengenske granice, 27. travnja 2020.; EPRS, Utjecaj koronavirusa na slobodu medija, 8. svibnja 2020.; EPRS, Koronavirus i izbori u odabranim državama članicama, 17. lipnja 2020.; EPRS, Izvanredna stanja kao odgovor na krizu uzrokovanu koronavirusom: Stanje u određenim državama članicama IV, 7. srpnja 2020.; EPRS, Koronavirus i zatvori u EU-u: mjere koje su poduzele države članice radi ograničavanja širenja virusa, 22. lipnja 2020.; EPRS, Izvanredna stanja kao odgovor na krizu uzrokovanu koronavirusom: Stanje u određenim državama članicama IV, 7. srpnja 2020.

(26)  FRA, Pandemija koronavirusa u EU-u – Posljedice na temeljna prava – Glasilo br. 1 i Istraživanje po zemljama, 7. travnja 2020.; FRA, Pandemija koronavirusa u EU-u – Posljedice u odnosu na temeljna prava – Glasilo br. 2: Naglasak na aplikacije za praćenje kontakata i Istraživanje po zemljama, 28. svibnja 2020.; FRA, Pandemija koronavirusa u EU-u – Posljedice u odnosu na temeljna prava – Glasilo br. 3: Naglasak na starije osobe i Istraživanje po zemljama, 30. lipnja 2020.; FRA, Pandemija koronavirusa u EU-u – Posljedice u odnosu na temeljna prava – Glasilo br. 4, 30. srpnja 2020. Naglasak na rasizmu, azilu i migracijama, dezinformacijama, zaštiti privatnosti i podataka; FRA, Pandemija koronavirusa u EU-u – Posljedice u odnosu na Rome i Putnike – Glasilo br. 5, 29. rujna 2020.

(27)  Izvješće LIBE/9/02808 od 10. srpnja 2020.

(28)  Zbirka mišljenja i izvješća Venecijanske komisije o izvanrednim stanjima, CDL-PI(2020)003.

(29)  De jure izvanredno stanje u skladu s ustavom, proljeće 2020.: Bugarska, Češka Republika, Finska, Estonija, Mađarska, Latvija, Luksemburg, Rumunjska, Portugal i Španjolska.

(30)  Njemačka, Latvija, Francuska, Italija i Slovačka.

(31)  De facto izvanredno stanje na temelju općih pravnih pravila: 13 država članica nije proglasilo de jure izvanredno stanje tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, konkretno: Austrija, Belgija, Hrvatska, Cipar, Danska, Grčka, Irska, Litva, Malta, Nizozemska, Poljska, Slovenija i Švedska te Ujedinjena Kraljevina.

(32)  Venecijanska komisija, Privremeno izvješće o mjerama donesenim u državama članicama EU-a slijedom krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19 i njihovom utjecaju na demokraciju, vladavinu prava i ljudska prava , 8. listopada 2020. (CDL-AD(2020)018), točka 57.

(33)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hr/statement_20_567

(34)  Austrija, Belgija, Bugarska, Cipar, Češka Republika, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Njemačka, Grčka, Italija, Irska, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska i Švedska; Mišljenje Venecijanske komisije, Privremeno izvješće o mjerama poduzetim u državama članicama EU-a slijedom krize izazvane bolešću COVID-19 i njihovom utjecaju na demokraciju, vladavinu prava i ljudska prava, Mišljenje br. 995/2020 (CDL-AD(2020)018), točka 46.

(35)  Hrvatska, Mađarska; Venecijanska komisija, Privremeno izvješće, točka 47.

(36)  Venecijanska komisija, Privremeno izvješće, točka 48.

(37)  Venecijanska komisija, Privremeno izvješće, točka 49.

(38)  Izvješće LIBE/9/02808 od 10. srpnja 2020.

(39)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0175.

(40)  https://www.ecpmf.eu/coalition-to-make-whistleblowing-safe-during-covid-19/

(41)  Izvješće LIBE/9/02808 od 10. srpnja 2020.

(42)  https://www.ohchr.org/en/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx? NewsID=26083&LangID=E

(43)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-coronavirus-pandemic-eu-bulletin_en.pdf, Bilten br. 1, str 26.

(44)  Njemačka, Francuska, Španjolska, Austrija, Češka Republika, Poljska i Latvija (izvanredni izbori za gradsku skupštinu Rige).

(45)  Italija.

(46)  Zbirka mišljenja i izvješća Venecijanske komisije o izvanrednim stanjima, CDL-PI(2020)003.

(47)  Venecijanska komisija, Privremeno izvješće od 8. listopada 2020. (CDL-AD(2020)018), točke 19. i 21.

(48)  Venecijanska komisija, Privremeno izvješće od 8. listopada 2020. (CDL-AD(2020)018), točke 29.-31.

(49)  Venecijanska komisija, Privremeno izvješće od 8. listopada 2020. (CDL-AD(2020)018), točke 59.-62.

(50)  Venecijanska komisija, Privremeno izvješće od 8. listopada 2020. (CDL-AD(2020)018), točka 63.

(51)  Venecijanska komisija, Privremeno izvješće od 8. listopada 2020. (CDL-AD(2020)018), točka 75.

(52)  SL L 114, 14.4.2020., str. 7.

(53)  FRA, Pandemija koronavirusa u EU-u – Posljedice u odnosu na temeljna prava – Glasilo 1, 8. travnja 2020.

(54)  Međunarodna organizacija za migracije, COVID-19 Analitički prikaz #19: obmanjujuće informacije o migracijama i migrantima, 20. travnja 2020.

(55)  Venecijanska komisija, Izvješće o poštovanju demokracije, ljudskih prava i vladavine prava tijekom izvanrednih stanja: razmatranja, 19. lipnja 2020. (CDL-AD(2020)014), točka 96.

(56)  Venecijanska komisija, Privremeno izvješće od 8. listopada 2020. (CDL-AD(2020)018), točke 101., 114., 119., 122., 123.

(57)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0205.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

srijeda, 11. studenog 2020.

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/50

---

P9_TA(2020)0290

Uvođenje izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Prijedlogu uredbe europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1215/2009 o uvođenju izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani (COM(2020)0135 – C9-0099/2020 – 2020/0051(COD))

(Redovni zakonodavni postupak prvo čitanje)

(2021/C 415/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0135), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0135),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0099/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0099/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. listopada 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. listopada 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0175/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0175/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

P9_TC1-COD(2020)0051

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. studenoga 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1215/2009 o uvođenju izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2020/2172.)

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/51

---

P9_TA(2020)0294

Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između EU-a i Senegala: provedba Sporazuma. Protokol ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 415/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (13484/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (13484/2019),

| — | uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala (13483/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala (13483/2019),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0178/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0178/2019),

| — | uzimajući u obzir svoju Nezakonodavnu rezoluciju od 11. studenoga 2020. (1) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Nezakonodavnu rezoluciju od 11. studenoga 2020. (1) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračune i Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračune i Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0180/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0180/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Senegala. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0295.

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/52 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/52

---

P9_TA(2020)0295

Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Republike Senegala i Europske unije

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala (13484/2019 – C9-0178/2019 – 2019/0226M(NLE))

(2021/C 415/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (13484/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (13484/2019),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala, koji je stupio na snagu 20. studenoga 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala, koji je stupio na snagu 20. studenoga 2014.,

| — | uzimajući u obzir retrospektivnu i prospektivnu evaluaciju Protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Senegala, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir retrospektivnu i prospektivnu evaluaciju Protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Senegala,

| — | uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala (13483/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala (13483/2019),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (C9-0178/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (C9-0178/2019),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 11. studenoga 2020. (1) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 11. studenoga 2020. (1) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 31. stavak 4. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 31. stavak 4. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o zajedničkim pravilima u pogledu primjene vanjske dimenzije zajedničke ribarstvene politike, uključujući sporazume o ribarstvu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o zajedničkim pravilima u pogledu primjene vanjske dimenzije zajedničke ribarstvene politike, uključujući sporazume o ribarstvu (3),

| — | uzimajući u obzir Državni strateški plan Senegala (2019. – 2023.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Državni strateški plan Senegala (2019. – 2023.),

| — | uzimajući u obzir Nacionalnu strategiju Senegala za promicanje zelenih radnih mjesta (2015. – 2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacionalnu strategiju Senegala za promicanje zelenih radnih mjesta (2015. – 2020.),

| — | uzimajući u obzir povećanje azijske flote koja djeluje u senegalskim vodama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povećanje azijske flote koja djeluje u senegalskim vodama,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0182/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0182/2020),

| A. | budući da je Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala stupio na snagu 20. studenoga 2014.; budući da je dosadašnji Protokol o provedbi Sporazuma prestao važiti 19. studenoga 2019. i budući da je novi Protokol parafiran 19. srpnja 2019.; |
| --- | --- |

A.

budući da je Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala stupio na snagu 20. studenoga 2014.; budući da je dosadašnji Protokol o provedbi Sporazuma prestao važiti 19. studenoga 2019. i budući da je novi Protokol parafiran 19. srpnja 2019.;

| B. | budući da se u prospektivnoj evaluaciji u okviru posljednjeg važećeg Protokola (2014. – 2019.) zaključuje da je taj protokol općenito uspješno doprinosio održivom iskorištavanju resursa u senegalskoj ribolovnoj zoni te se preporučuje njegovo obnavljanje kako bi se zadovoljile potrebe obiju strana; |
| --- | --- |

B.

budući da se u prospektivnoj evaluaciji u okviru posljednjeg važećeg Protokola (2014. – 2019.) zaključuje da je taj protokol općenito uspješno doprinosio održivom iskorištavanju resursa u senegalskoj ribolovnoj zoni te se preporučuje njegovo obnavljanje kako bi se zadovoljile potrebe obiju strana;

| C. | budući da je učinkovitost posljednjeg Protokola zadovoljavajuća u odnosu na ribolov tune i budući da plovila Unije, međutim, nisu iskoristila dio ribolovnih mogućnosti za dubokomorske pridnene vrste; budući da ulov senegalskog oslića predstavlja manje od 10 % ulova Unije u toj podregiji; |
| --- | --- |

C.

budući da je učinkovitost posljednjeg Protokola zadovoljavajuća u odnosu na ribolov tune i budući da plovila Unije, međutim, nisu iskoristila dio ribolovnih mogućnosti za dubokomorske pridnene vrste; budući da ulov senegalskog oslića predstavlja manje od 10 % ulova Unije u toj podregiji;

| D. | budući da je razvoj ribolova dubokomorskih pridnenih vrsti u okviru kojeg se lovi senegalski oslić, kao i dodatni ulov senegalskog oslića u ribolovnoj zoni Senegala i u ribolovnim zonama susjednih zemalja, doprinio povećanju ribolovnog pritiska na te stokove; |
| --- | --- |

D.

budući da je razvoj ribolova dubokomorskih pridnenih vrsti u okviru kojeg se lovi senegalski oslić, kao i dodatni ulov senegalskog oslića u ribolovnoj zoni Senegala i u ribolovnim zonama susjednih zemalja, doprinio povećanju ribolovnog pritiska na te stokove;

| E. | budući da su ribarska plovila Unije ograničena na ribolovne zone na otvorenom moru, zbog čega je njihova interakcija sa senegalskim artizanalnim ribarima vrlo rijetka s minimalnim utjecajem na njihovu egzistenciju; |
| --- | --- |

E.

budući da su ribarska plovila Unije ograničena na ribolovne zone na otvorenom moru, zbog čega je njihova interakcija sa senegalskim artizanalnim ribarima vrlo rijetka s minimalnim utjecajem na njihovu egzistenciju;

| F. | budući da novi Protokol obuhvaća razdoblje od pet godina i da su u njemu za plovila Unije predviđene ribolovne mogućnosti (28 tunolovaca plivaričara s hladnjačom, 10 plovila s ribarskim štapovima, pet plovila s parangalima i dvije koćarice) koje odgovaraju referentnoj tonaži od 10 000 tona godišnje za tunu i količini od 1 750 tona godišnje dopuštenog ulova senegalskog oslića; |
| --- | --- |

F.

budući da novi Protokol obuhvaća razdoblje od pet godina i da su u njemu za plovila Unije predviđene ribolovne mogućnosti (28 tunolovaca plivaričara s hladnjačom, 10 plovila s ribarskim štapovima, pet plovila s parangalima i dvije koćarice) koje odgovaraju referentnoj tonaži od 10 000 tona godišnje za tunu i količini od 1 750 tona godišnje dopuštenog ulova senegalskog oslića;

| G. | budući da financijska naknada iznosi 3 050 750 EUR godišnje te da je podijeljena na sljedeći način: 800 000 EUR godišnje za pristup resursima, 900 000 EUR godišnje za provedbu sektorske politike i 1 350 750 EUR godišnje za procijenjeni iznos pristojbi koje moraju platiti vlasnici plovila; |
| --- | --- |

G.

budući da financijska naknada iznosi 3 050 750 EUR godišnje te da je podijeljena na sljedeći način: 800 000 EUR godišnje za pristup resursima, 900 000 EUR godišnje za provedbu sektorske politike i 1 350 750 EUR godišnje za procijenjeni iznos pristojbi koje moraju platiti vlasnici plovila;

| H. | budući da se novim Protokolom osiguravaju ribolovne mogućnosti za plovila Unije u vodama Senegala na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta i uz poštovanje preporuka Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT); |
| --- | --- |

H.

budući da se novim Protokolom osiguravaju ribolovne mogućnosti za plovila Unije u vodama Senegala na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta i uz poštovanje preporuka Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT);

| I. | budući da reforma zajedničke ribarstvene politike sadrži poglavlje o vanjskoj dimenziji s ciljem promicanja načela održivog ribarstva; budući da se bilateralnim sporazumima uspostavlja stabilan pravni, ekonomski i okolišni okvir za pristup flote EU-a vodama trećih zemalja te da se osigurava „sektorska potpora” za jačanje lokalnih administrativnih kapaciteta i poboljšanje standarda održivog upravljanja ribarstvom u partnerskoj zemlji; |
| --- | --- |

I.

budući da reforma zajedničke ribarstvene politike sadrži poglavlje o vanjskoj dimenziji s ciljem promicanja načela održivog ribarstva; budući da se bilateralnim sporazumima uspostavlja stabilan pravni, ekonomski i okolišni okvir za pristup flote EU-a vodama trećih zemalja te da se osigurava „sektorska potpora” za jačanje lokalnih administrativnih kapaciteta i poboljšanje standarda održivog upravljanja ribarstvom u partnerskoj zemlji;

| J. | budući da u okviru zajedničke ribarstvene politike europska flota smije loviti višak dopustivog ulova, u skladu s člankom 62. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora iz 1982.; |
| --- | --- |

J.

budući da u okviru zajedničke ribarstvene politike europska flota smije loviti višak dopustivog ulova, u skladu s člankom 62. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora iz 1982.;

| K. | budući da je Senegal ratificirao većinu međunarodnih instrumenata za međunarodno upravljanje ribarstvom te da je stranka koja surađuje u regionalnim tijelima za upravljanje ribarstvom koja su relevantna kada je riječ o ribolovnim aktivnostima senegalskih plovila; |
| --- | --- |

K.

budući da je Senegal ratificirao većinu međunarodnih instrumenata za međunarodno upravljanje ribarstvom te da je stranka koja surađuje u regionalnim tijelima za upravljanje ribarstvom koja su relevantna kada je riječ o ribolovnim aktivnostima senegalskih plovila;

| L. | budući da je novi Protokol uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu sa Senegalom dio okvira vanjskog djelovanja EU-a u vezi s afričkim, karipskim i pacifičkim državama (AKP) te da se u njemu konkretno uzimaju u obzir ciljevi Unije u vezi s poštovanjem demokratskih načela i ljudskih prava; |
| --- | --- |

L.

budući da je novi Protokol uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu sa Senegalom dio okvira vanjskog djelovanja EU-a u vezi s afričkim, karipskim i pacifičkim državama (AKP) te da se u njemu konkretno uzimaju u obzir ciljevi Unije u vezi s poštovanjem demokratskih načela i ljudskih prava;

| M. | budući da bi se i u okviru ovog Sporazuma trebali podupirati kompromisi koje je EU postigao u vezi s međunarodnim sporazumima, posebno ciljevi održivog razvoja Ujedinjenih naroda, a naročito cilj održivog razvoja br. 14, te da sve mjere EU-a, poput ovog Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu, moraju doprinositi ostvarivanju tih ciljeva; |
| --- | --- |

M.

budući da bi se i u okviru ovog Sporazuma trebali podupirati kompromisi koje je EU postigao u vezi s međunarodnim sporazumima, posebno ciljevi održivog razvoja Ujedinjenih naroda, a naročito cilj održivog razvoja br. 14, te da sve mjere EU-a, poput ovog Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu, moraju doprinositi ostvarivanju tih ciljeva;

| N. | budući da Europska unija i Senegal održavaju suradnju u općem okviru Sporazuma iz Cotonoua i budući da se mjere financijske potpore ribarstvu provode u sklopu programa PESCAO, čiji je cilj poboljšati upravljanje sektorom ribarstva kao i borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, s proračunom od 15 milijuna EUR za razdoblje 2018. – 2024.; |
| --- | --- |

N.

budući da Europska unija i Senegal održavaju suradnju u općem okviru Sporazuma iz Cotonoua i budući da se mjere financijske potpore ribarstvu provode u sklopu programa PESCAO, čiji je cilj poboljšati upravljanje sektorom ribarstva kao i borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, s proračunom od 15 milijuna EUR za razdoblje 2018. – 2024.;

| O. | budući da nezakoniti, neprijavljeni i neregulirani ribolov ne samo da osiromašuje prirodnu bazu resursa i smanjuje prirodnu produktivnost već i negativno utječe na privređivanje ribara i nacionalne prihode; |
| --- | --- |

O.

budući da nezakoniti, neprijavljeni i neregulirani ribolov ne samo da osiromašuje prirodnu bazu resursa i smanjuje prirodnu produktivnost već i negativno utječe na privređivanje ribara i nacionalne prihode;

| P. | budući da se Europski parlament treba odmah i u potpunosti obavještavati o svim fazama postupaka koji se odnose na Protokol i njegovo obnavljanje; |
| --- | --- |

P.

budući da se Europski parlament treba odmah i u potpunosti obavještavati o svim fazama postupaka koji se odnose na Protokol i njegovo obnavljanje;

| Q. | budući da male pelagijske stokove dijeli niz susjednih zemalja u sjeverozapadnoj Africi s kojima EU ima sklopljene sporazume o partnerstvu u ribarstvu kojima se omogućuje pristup tim stokovima; budući da bi Komisija trebala poticati senegalske vlasti da pokrenu savjetovanja sa susjednim zemljama o zajedničkim obvezujućim pravilima upravljanja koja se temelje na znanstvenim savjetima kako postići održiv ribolov, naročito ribolov malih pelagijskih stokova, premda se sporazumom između EU-a i Senegala ne omogućuje pristup njima; |
| --- | --- |

Q.

budući da male pelagijske stokove dijeli niz susjednih zemalja u sjeverozapadnoj Africi s kojima EU ima sklopljene sporazume o partnerstvu u ribarstvu kojima se omogućuje pristup tim stokovima; budući da bi Komisija trebala poticati senegalske vlasti da pokrenu savjetovanja sa susjednim zemljama o zajedničkim obvezujućim pravilima upravljanja koja se temelje na znanstvenim savjetima kako postići održiv ribolov, naročito ribolov malih pelagijskih stokova, premda se sporazumom između EU-a i Senegala ne omogućuje pristup njima;

| R. | budući da strateški ciljevi u okviru Državnog strateškog plana Senegala (2019. – 2023.) sadrže održivo upravljanje i poboljšanu produktivnost ribarstva te ukupno povećanje pristupa tržištu i konkurentnosti ribarske industrije; |
| --- | --- |

R.

budući da strateški ciljevi u okviru Državnog strateškog plana Senegala (2019. – 2023.) sadrže održivo upravljanje i poboljšanu produktivnost ribarstva te ukupno povećanje pristupa tržištu i konkurentnosti ribarske industrije;

| S. | budući da je u sektoru ribarstva zaposleno više od 600 000 Senegalaca, odnosno 17 % radno sposobnog stanovništva; |
| --- | --- |

S.

budući da je u sektoru ribarstva zaposleno više od 600 000 Senegalaca, odnosno 17 % radno sposobnog stanovništva;

| 1. | potvrđuje da će Protokol omogućiti nastavak tijesne suradnje između Europske unije i Senegala kako bi se osiguralo odgovorno iskorištavanje ribolovnih resursa u senegalskim vodama i poduprli napori te zemlje u razvoju održivog upravljanja resursima i zaštiti morske biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podržava strategiju EU-a za održavanje mreže sporazuma u toj regiji čiji je cilj nadopuniti mjere kojima se promiče održivost stokova u okviru regionalnih organizacija za ribarstvo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatira da se, u skladu sa zaključcima izvješća o evaluaciji, novim Protokolom predviđa smanjenje tonaže senegalskog oslića (s 2 000 na 1 750 tona godišnje) te povećanje financijskog doprinosa za sektorsku potporu (150 000 EUR) i procijenjenog iznosa pristojbi koje plaćaju vlasnici plovila; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prima na znanje da su u cilju smanjenja smrtnosti ribolovne mogućnosti dubokomorskih koćarica (senegalski oslić) smanjene u skladu sa znanstvenim mišljenjem Odbora za ribarstvo za istočni središnji Atlantik (CECAF); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da se Protokolom uzimaju u obzir osjetljive vrste koje se love kao usputni ulov; naglašava potrebu za daljnjim jačanjem mjera za zaštitu morskog ekosustava; naglašava da osposobljeni znanstveni promatrači imaju središnju ulogu u praćenju usputnog ulova; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da Sporazum sadrži poglavlje o znanstvenoj suradnji radi boljeg praćenja stanja morskih bioloških resursa u senegalskim vodama; prima na znanje postojeće poteškoće u znanstvenom praćenju iskorištavanja dubokomorskih pridnenih resursa i traži da se u evaluaciji uzme u obzir i ribolovni pritisak flota trećih zemalja u vodama drugih obalnih zemalja (Mauritanija, Maroko, Gvineja Bisau i Gambija), s obzirom na to da su u senegalskim vodama ribolovne mogućnosti za plovila Unije relativno ograničene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da je, kako bi se zajamčio pristup postojećim viškovima u senegalskim vodama, potrebno poznavati ukupni ribolovni napor, među ostalim i senegalske flote i flota trećih zemalja, te poziva Komisiju da zajamči da se članak o transparentnosti primjenjuje u okviru postojećeg Protokola, kao i u raspravama unutar nadležnih regionalnih organizacija za ribarstvo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje mogućnost preispitivanja ribolovnih mogućnosti i postizanja dogovora o izlascima u eksperimentalni ribolov u ribolovnim zonama Senegala; pozdravlja uvjete navedene u Protokolu u pogledu održivosti i poštovanja znanstvenih preporuka i poziva Komisiju da obavijesti Parlament ako Zajednički odbor odobri takve izmjene; pozdravlja činjenicu da je uvedeno praćenje ulova putem elektroničkog sustava izvješćivanja (ERS, Electronic Reporting System); poziva Komisiju da se pobrine da taj sustav čim prije postane operativan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja donošenje novih tehničkih mjera za smanjenje slučajnog ulova zaštićenih vrsta (morske ptice, morske kornjače, morski psi i morski sisavci) te potiče Komisiju da prati donošenje potrebnih mjera za poboljšanje selektivnosti ribolovnih alata u skladu sa znanstvenim preporukama i zakonodavstvom koje proizlazi iz regionalnih organizacija za ribarstvo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da se Sporazumom uspostavlja pravni okvir za suradnju u području nadzora i borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te pozdravlja činjenicu da je Senegal 2017. ratificirao Sporazum Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) o mjerama države luke, što je pozitivan korak s obzirom na važnost luke Dakar za iskrcaj proizvoda ribarstva koje u nekoliko područja podregije ulove plovila koja plove pod različitim zastavama trećih zemalja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozitivno gleda na zapošljavanje senegalskih pomoraca na plovilima Europske unije i naglašava dobre rezultate postignute u provedbi prethodnog Protokola; pozdravlja činjenicu da je Senegal ratificirao Konvenciju MOR-a C188 o radu u ribolovu i poziva senegalske vlasti da provedu njezine odredbe; poziva Komisiju da na sjednicama Zajedničkog odbora redovito ocjenjuje učinkovitost njezine provedbe, posebno u pogledu radnih uvjeta i plaća, na koje se također upućuje u Protokolu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da države članice mogu imati važnu ulogu i aktivno doprinijeti nastojanjima za izgradnju kapaciteta i osposobljavanja radi postizanja željenog cilja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kako bi se osigurala usklađenost s ciljevima sektorske potpore iz članka 5. i kako se pritom ne bi dovele u pitanje u pitanje druge aktivnosti, preporučuje sljedeće prioritetne i strateške mjere:






  — | poboljšanje praćenja, kontrole i nadzora brzom modernizacijom Centra za praćenje ribarstva, odnosno odgovaranjem na potrebu za ažuriranjem softvera za praćenje lokacija plovila u ribolovnoj zoni Senegala preko satelita (među ostalim preko sustava za praćenje plovila (VMS)) pod odgovarajućim tehničkim uvjetima i uz mogućnost zaprimanja elektroničkih očevidnika o ribolovu; |
| --- | --- | --- |

13.

—

poboljšanje praćenja, kontrole i nadzora brzom modernizacijom Centra za praćenje ribarstva, odnosno odgovaranjem na potrebu za ažuriranjem softvera za praćenje lokacija plovila u ribolovnoj zoni Senegala preko satelita (među ostalim preko sustava za praćenje plovila (VMS)) pod odgovarajućim tehničkim uvjetima i uz mogućnost zaprimanja elektroničkih očevidnika o ribolovu;

| — | podupiranje napora Senegala u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova s pomoću mehanizma za praćenje plovila koja pristaju u luku Dakar; |
| --- | --- |

—

podupiranje napora Senegala u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova s pomoću mehanizma za praćenje plovila koja pristaju u luku Dakar;

| — | razvoj znanstvenih kapaciteta i prikupljanje znanstvenih podataka da bi senegalske vlasti mogle donositi odluke na temelju najbolje raspoložive znanstvene procjene stokova, kao i hitno pokretanje planiranih oceanografskih istraživanja u cilju jačanja znanstvenog praćenja dubokomorskog pridnenog ribolova i znanja o morskim i obalnim ekosustavima; |
| --- | --- |

—

razvoj znanstvenih kapaciteta i prikupljanje znanstvenih podataka da bi senegalske vlasti mogle donositi odluke na temelju najbolje raspoložive znanstvene procjene stokova, kao i hitno pokretanje planiranih oceanografskih istraživanja u cilju jačanja znanstvenog praćenja dubokomorskog pridnenog ribolova i znanja o morskim i obalnim ekosustavima;

| — | pružanje potpore dostojanstvenim radnim uvjetima za sve ribare i sve aktivnosti povezane s ribarstvom, naročito za žene, prikupljanjem podataka kojima se utvrđuje rodno utemeljeni jaz te poticanjem osnaživanja i poboljšanja njihove uloge i vodstva u organizacijama za ribarstvo i akvakulturu; |
| --- | --- |

—

pružanje potpore dostojanstvenim radnim uvjetima za sve ribare i sve aktivnosti povezane s ribarstvom, naročito za žene, prikupljanjem podataka kojima se utvrđuje rodno utemeljeni jaz te poticanjem osnaživanja i poboljšanja njihove uloge i vodstva u organizacijama za ribarstvo i akvakulturu;

| — | mjere potpore za stvaranje dodane vrijednosti proizvoda ribarstva s pomoću horizontalnog programa jačanja kapaciteta sektorskih dionika; |
| --- | --- |

—

mjere potpore za stvaranje dodane vrijednosti proizvoda ribarstva s pomoću horizontalnog programa jačanja kapaciteta sektorskih dionika;

| — | pružanje potpore senegalskom malom obalnom ribolovu i zajednicama, uključujući stvaranje radnih mjesta i razvoj infrastrukture povezane s ribarstvom kojom se podupire artizanalni ribolov i olakšava razvoj sektora ribarstva; |
| --- | --- |

—

pružanje potpore senegalskom malom obalnom ribolovu i zajednicama, uključujući stvaranje radnih mjesta i razvoj infrastrukture povezane s ribarstvom kojom se podupire artizanalni ribolov i olakšava razvoj sektora ribarstva;

| — | uspostava programa osnovne i stručne izobrazbe za znanstvene promatrače i pomorce (osposobljavanje u području ribolovnih tehnika, ali i sigurnosti na plovilu itd.), s posebnim naglaskom na obuci mladih ribara i žena koje imaju važnu ulogu u stavljanju na tržište i preradi ribarskih proizvoda i koje rade u sektoru ribarstva i od njega žive; |
| --- | --- |

—

uspostava programa osnovne i stručne izobrazbe za znanstvene promatrače i pomorce (osposobljavanje u području ribolovnih tehnika, ali i sigurnosti na plovilu itd.), s posebnim naglaskom na obuci mladih ribara i žena koje imaju važnu ulogu u stavljanju na tržište i preradi ribarskih proizvoda i koje rade u sektoru ribarstva i od njega žive;

| — | u okviru Programa sektorske politike razvoja ribarstva i akvakulture za razdoblje 2016. – 2023., koju je usvojio Senegal, zajedničko godišnje preispitivanje u suradnji s partnerima, uključujući Uniju, kako bi se osigurala provedba planiranih reformi u politici tog sektora; |
| --- | --- |

—

u okviru Programa sektorske politike razvoja ribarstva i akvakulture za razdoblje 2016. – 2023., koju je usvojio Senegal, zajedničko godišnje preispitivanje u suradnji s partnerima, uključujući Uniju, kako bi se osigurala provedba planiranih reformi u politici tog sektora;

| — | jačanje napora kako bi se izbjegla odgoda provedbe sektorske potpore zbog poteškoća s kojima se suočava Senegal pri provedbi administrativnih mehanizama za raspolaganje sredstvima; |
| --- | --- |

—

jačanje napora kako bi se izbjegla odgoda provedbe sektorske potpore zbog poteškoća s kojima se suočava Senegal pri provedbi administrativnih mehanizama za raspolaganje sredstvima;

| — | postizanje veće vidljivosti djelovanja koja financira Unija i promicanje ispravnog razumijevanja konkretnog doprinosa Protokola razvoju tog sektora među ribarskim zajednicama i civilnim društvom; |
| --- | --- |

—

postizanje veće vidljivosti djelovanja koja financira Unija i promicanje ispravnog razumijevanja konkretnog doprinosa Protokola razvoju tog sektora među ribarskim zajednicama i civilnim društvom;

| — | jačanje mjera za poticanje sudjelovanja mladih u ribarstvu; |
| --- | --- |

—

jačanje mjera za poticanje sudjelovanja mladih u ribarstvu;

| 14. | poziva Komisiju da provede sveobuhvatnu studiju o učinku bilateralnih sporazuma Unije o ribarstvu, a posebno o koristima za lokalna gospodarstva koje proizlaze iz sektorske potpore i aktivnosti europske flote u vodama trećih zemalja (razvoj održivog ribolova, lokalno zapošljavanje, infrastruktura, socijalna poboljšanja itd.), zauzimanjem ujedinjenog i dosljednog pristupa prema svim zapadnoafričkim zemljama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava zabrinutost zbog toga što se na obali zapadne Afrike povećao broj postrojenja za proizvodnju ribljeg brašna i ulja, koja se opskrbljuju malim pelagijskim stokovima iz senegalskih voda i voda susjednih zemalja, a koje ulove strane flote (iz država izvan EU-a); u tom pogledu kritizira proturječje s održivosti kad je riječ o pružanju korisnih proteinskih resursa lokalnom stanovništvu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da se, kako bi se osigurala održivost resursa u slučaju mogućeg zatvaranja ribolova ili postavljanja ribolovnih ograničenja, prvo treba pobrinuti za lokalne ribolovne potrebe na temelju pouzdanih znanstvenih savjeta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | cijeni napore poduzete na razini EU-a u pogledu transparentnosti trenutačno dostupnih tekstova protokola i tekstova zajedničkih znanstvenih odbora; naglašava da je potrebno povećati transparentnost i sudjelovanje udruženja obalnih zajednica u upravljanju sektorskom potporom; poziva Komisiju da redovito objavljuje javna izvješća o korištenju sektorske potpore i da Parlamentu proslijedi zaključke sa sastanaka Zajedničkog odbora i rezultate njegovih godišnjih evaluacija; poziva Komisiju da omogući sudjelovanje predstavnika Parlamenta kao promatrača na sastancima Zajedničkog odbora i poboljša sudjelovanje senegalskih ribarskih udruženja i zajednica; ističe potrebu za transparentnošću senegalske vlade u pogledu partnerstava u ribarstvu s drugim zemljama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | preporučuje da dionici sudjeluju u pripremi, provedbi, praćenju i evaluaciji operativnih programa uključivanjem lokalnih ribarskih zajednica i savjetovanjem s njima u skladu sa senegalskim pravom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva na veću jasnoću i usklađenost u izvješćivanju o zaštićenim morskim područjima kao i na donošenje dogovorenog holističkog plana upravljanja kojim se dodjeljuju uloge i određuje tijelo odgovorno za cjelokupnu koordinaciju aktivnosti upravljanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primjećuje da zemlje bez izlaza na more, kao što je Mali, ovise o izvozu ribarskih proizvoda iz Senegala, koji čine više od 40 % njihova uvoza ribarstva; napominje da senegalski izvoz doprinosi prehrani zemalja bez izlaza na more; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da je više od jedne petine senegalskog izvoza namijenjeno zemljama bez izlaza na more, posebno Maliju, Burkini Faso i Nigeru, te da doprinosi ekonomskoj integraciji afričkog kontinenta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Senegala. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0294.

(2)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

(3)  SL C 58, 15.2.2018., str. 93.

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/57 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/57

---

P9_TA(2020)0296

Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Sejšela i njegova provedba. Protokol (za razdoblje 2020. – 2026.) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i Protokola o njegovoj provedbi (za razdoblje 2020.–2026.) između Europske unije i Republike Sejšela (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 415/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05243/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05243/2020),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela i Protokola o njegovoj provedbi (za razdoblje 2020. – 2026.) (05246/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela i Protokola o njegovoj provedbi (za razdoblje 2020. – 2026.) (05246/2020),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0073/2020),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 12. studenoga 2020. (1) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 12. studenoga 2020. (1) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0185/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0185/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma i protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Sejšela. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0303.

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/58 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/58

---

P9_TA(2020)0297

Sporazum između EU-a i Kine: suradnja u području oznaka zemljopisnog podrijetla i njihova zaštita ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o suradnji u području oznaka zemljopisnog podrijetla i njihovoj zaštiti (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 415/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08359/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08359/2020),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o suradnji u području oznaka zemljopisnog podrijetla i njihovoj zaštiti (08361/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o suradnji u području oznaka zemljopisnog podrijetla i njihovoj zaštiti (08361/2020),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0298/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0298/2020),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 11. studenoga 2020. (1) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 11. studenoga 2020. (1) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0199/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0199/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Narodne Republike Kine. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0298.

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/59

---

P9_TA(2020)0298

Sporazum EU/Kina: suradnja u području oznaka zemljopisnog podrijetla i njihovoj zaštiti (Rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o suradnji u području oznaka zemljopisnog podrijetla i njihovoj zaštiti (08359/2020 – C9-0298/2020 – 2020/0089M(NLE))

(2021/C 415/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08359/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08359/2020),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o suradnji u području oznaka zemljopisnog podrijetla i njihovoj zaštiti (08361/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine o suradnji u području oznaka zemljopisnog podrijetla i njihovoj zaštiti (08361/2020),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. stavkom 3. i člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, u kombinaciji s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) (v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. stavkom 3. i člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, u kombinaciji s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) (v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) Svjetske trgovinske organizacije (WTO); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) Svjetske trgovinske organizacije (WTO);

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2014. naslovljenu „Trgovina, rast i intelektualno vlasništvo – Strategija za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama” (COM(2014)0389); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2014. naslovljenu „Trgovina, rast i intelektualno vlasništvo – Strategija za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama” (COM(2014)0389);

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o zaštiti i provedbi prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama” (SWD(2019)0452), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o zaštiti i provedbi prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama” (SWD(2019)0452),

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave s 20. sastanka na vrhu između EU-a i Kine održanog 16. srpnja 2018. i s 21. sastanka na vrhu između EU-a i Kine održanog 9. travnja 2019.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave s 20. sastanka na vrhu između EU-a i Kine održanog 16. srpnja 2018. i s 21. sastanka na vrhu između EU-a i Kine održanog 9. travnja 2019.;

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju od 12. ožujka 2019. naslovljenu „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju od 12. ožujka 2019. naslovljenu „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. lipnja 2015. o Strategiji za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (2); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (2);

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 11. studenoga 2020. (3) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 11. studenoga 2020. (3) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegovu glavu V. o vanjskom djelovanju Unije; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegovu glavu V. o vanjskom djelovanju Unije;

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), posebno njegove članke 91., 100., 168. i 207. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a)(v) i člankom 218. stavkom 7.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), posebno njegove članke 91., 100., 168. i 207. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a)(v) i člankom 218. stavkom 7.;

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0202/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0202/2020),

| A. | budući da je zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla na međunarodnoj razini ključni element trgovinske politike EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla na međunarodnoj razini ključni element trgovinske politike EU-a;

| B. | budući da je EU najveći izvoznik poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u svijetu te da je 2019. ostvario dotad najveći trgovinski suficit u poljoprivredno-prehrambenom sektoru od 39 milijardi EUR; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU najveći izvoznik poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u svijetu te da je 2019. ostvario dotad najveći trgovinski suficit u poljoprivredno-prehrambenom sektoru od 39 milijardi EUR;

| C. | budući da je prosječna vrijednost proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla dvostruko veća od prosječne vrijednosti proizvoda bez takve oznake kvalitete; |
| --- | --- |

C.

budući da je prosječna vrijednost proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla dvostruko veća od prosječne vrijednosti proizvoda bez takve oznake kvalitete;

| D. | budući da je izvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iz EU-a u Kinu u posljednjem desetljeću znatno porastao, s godišnjom stopom rasta od više od 20 % u razdoblju od 2009. do 2019.; budući da je zbog toga deficit EU-a u trgovini poljoprivredno-prehrambenim proizvodima iz 2009. u iznosu od 1 milijarde EUR pretvoren 2019. u trgovinski suficit od više od 9 milijardi EUR, čime je Kina postala treće najveće odredište za izvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iz EU-a, nakon Ujedinjene Kraljevine i SAD-a; budući da se u desetljeću koje slijedi očekuje povećanje uvoza poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u Kinu; |
| --- | --- |

D.

budući da je izvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iz EU-a u Kinu u posljednjem desetljeću znatno porastao, s godišnjom stopom rasta od više od 20 % u razdoblju od 2009. do 2019.; budući da je zbog toga deficit EU-a u trgovini poljoprivredno-prehrambenim proizvodima iz 2009. u iznosu od 1 milijarde EUR pretvoren 2019. u trgovinski suficit od više od 9 milijardi EUR, čime je Kina postala treće najveće odredište za izvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iz EU-a, nakon Ujedinjene Kraljevine i SAD-a; budući da se u desetljeću koje slijedi očekuje povećanje uvoza poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u Kinu;

| E. | budući da vrijednost svjetske prodaje proizvoda iz EU-a zaštićenih oznakama zemljopisnog podrijetla, koja obuhvaća vina, poljoprivredno-prehrambene proizvode i jaka alkoholna pića, iznosi 74,76 milijardi EUR (4), što čini 6,8 % udjela u prodaji poljoprivredno-prehrambenog sektora EU-a i 15,4 % izvoza poljoprivredno-prehrambenih proizvoda EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da vrijednost svjetske prodaje proizvoda iz EU-a zaštićenih oznakama zemljopisnog podrijetla, koja obuhvaća vina, poljoprivredno-prehrambene proizvode i jaka alkoholna pića, iznosi 74,76 milijardi EUR (4), što čini 6,8 % udjela u prodaji poljoprivredno-prehrambenog sektora EU-a i 15,4 % izvoza poljoprivredno-prehrambenih proizvoda EU-a;

| F. | budući da je EU diljem svijeta poznat po svome znanju i iskustvu te proizvodnji poljoprivredno-prehrambenih proizvoda visoke vrijednosti i kvalitete; |
| --- | --- |

F.

budući da je EU diljem svijeta poznat po svome znanju i iskustvu te proizvodnji poljoprivredno-prehrambenih proizvoda visoke vrijednosti i kvalitete;

| G. | budući da se svi uvezeni poljoprivredno-prehrambeni proizvodi moraju provjeravati te da moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu zdravlja, sigurnosti i dobrobiti životinja koji se primjenjuju na proizvođače iz EU-a u cijelom lancu opskrbe poljoprivredno-prehrambenim proizvodima, čime se doprinosi njihovoj vrijednosti i kvaliteti; |
| --- | --- |

G.

budući da se svi uvezeni poljoprivredno-prehrambeni proizvodi moraju provjeravati te da moraju ispunjavati zahtjeve u pogledu zdravlja, sigurnosti i dobrobiti životinja koji se primjenjuju na proizvođače iz EU-a u cijelom lancu opskrbe poljoprivredno-prehrambenim proizvodima, čime se doprinosi njihovoj vrijednosti i kvaliteti;

| H. | budući da se brojne oznake zemljopisnog podrijetla EU-a u Kini suočavaju sa značajnim izazovima, što proizvođačima iz EU-a stvara znatne gospodarske gubitke; |
| --- | --- |

H.

budući da se brojne oznake zemljopisnog podrijetla EU-a u Kini suočavaju sa značajnim izazovima, što proizvođačima iz EU-a stvara znatne gospodarske gubitke;

| I. | budući da se sporazum temelji na iskustvu stečenom u okviru pilot-projekta EU-a i Kine o suradnji u području oznaka zemljopisnog podrijetla, koji je trajao od 2007. do 2012.; |
| --- | --- |

I.

budući da se sporazum temelji na iskustvu stečenom u okviru pilot-projekta EU-a i Kine o suradnji u području oznaka zemljopisnog podrijetla, koji je trajao od 2007. do 2012.;

| J. | budući da se očekuje da će se znatan udio svjetskog gospodarskog rasta ostvariti izvan Europe; |
| --- | --- |

J.

budući da se očekuje da će se znatan udio svjetskog gospodarskog rasta ostvariti izvan Europe;

| K. | budući da proizvođači i izvoznici poljoprivredno-prehrambenih proizvoda moraju poslovati u složenom okruženju međunarodne trgovine; |
| --- | --- |

K.

budući da proizvođači i izvoznici poljoprivredno-prehrambenih proizvoda moraju poslovati u složenom okruženju međunarodne trgovine;

| L. | budući da je taj sporazum važan radi priznavanja oznaka zemljopisnog podrijetla na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

L.

budući da je taj sporazum važan radi priznavanja oznaka zemljopisnog podrijetla na svjetskoj razini;

| M. | budući da taj sporazum predstavlja važan prvi korak i da bi ga trebalo što prije proširiti kako bi se zaštitile mnoge oznake zemljopisnog podrijetla EU-a koje su još uvijek isključene; |
| --- | --- |

M.

budući da taj sporazum predstavlja važan prvi korak i da bi ga trebalo što prije proširiti kako bi se zaštitile mnoge oznake zemljopisnog podrijetla EU-a koje su još uvijek isključene;

| N. | budući da sklapanje tog sporazuma pokazuje kako su EU i Kina sposobni postići bilateralne sporazume kada se uzimaju u obzir zajednički interesi; |
| --- | --- |

N.

budući da sklapanje tog sporazuma pokazuje kako su EU i Kina sposobni postići bilateralne sporazume kada se uzimaju u obzir zajednički interesi;

| 1. | pozdravlja sklapanje Sporazuma o suradnji u području oznaka zemljopisnog podrijetla i njihovoj zaštiti između Europske unije i Narodne Republike Kine; pozdravlja zaštitu europskih oznaka zemljopisnog podrijetla na kineskom tržištu; smatra da je učinkovita provedba sporazuma važna za izgradnju povjerenja između dviju strana te da šalje snažnu poruku da je Kina spremna surađivati s EU-om; očekuje da će se ostvariti napredak i u drugim područjima suradnje u pogledu pravedne trgovine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava važnost strateškog odnosa EU-a s Kinom te poziva države članice i institucije EU-a da na jedinstven i koordiniran način riješe pitanje Kine; naglašava da bi se trgovina i ulaganje trebali temeljiti na pravilima i vrijednostima te u svome središtu imati multilateralni sustav trgovine; poziva Kinu da preuzme aktivniju ulogu u WTO-u i drugim multilateralnim inicijativama te da u potpunosti poštuje svoje obveze u okviru WTO-a, usklađujući svoju stečenu gospodarsku moć sa svojim stupnjem razvoja; naglašava da je poštovanje ljudskih prava preduvjet za sudjelovanje u trgovinskim i ulagačkim odnosima s EU-om te apelira na Kinu da poštuje međunarodne obveze i obveže se na poštovanje ljudskih prava, posebno s obzirom na tekuće pregovore o bilateralnom sporazumu o ulaganju; duboko je zabrinut zbog navodnog iskorištavanja i pritvaranja ujgurskog stanovništva u tvornicama u Kini; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva na uvođenje novčanih kazni za poduzeća koja zanemaruju oznake zemljopisnog podrijetla i krivotvore proizvode s oznakom zemljopisnog podrijetla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da je sporazum pozitivan signal međunarodnoj zajednici, među ostalim i multilateralnim institucijama; pozdravlja visoku razinu zaštite za 100 europskih i 100 kineskih oznaka zemljopisnog podrijetla u okviru sporazuma, što nadilazi trenutačnu razinu zaštite zajamčenu Sporazumom o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva WTO-a, posebno za prehrambene proizvode, ali i za vina te jaka alkoholna pića; prima na znanje činjenicu da je u roku od četiri godine od stupanja na snagu Sporazuma predviđena zaštita još 175 oznaka zemljopisnog podrijetla iz EU-a i Kine; napominje da EU štiti više od 3 300 oznaka zemljopisnog podrijetla; poziva Komisiju da brzo nastavi s proširenjem tog sporazuma kako bi se u narednim godinama zaštitilo što više oznaka zemljopisnog podrijetla koje ispunjavaju kriterije, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla u ribarstvu i akvakulturi; nadalje, poziva Komisiju da na odgovarajući način obavještava Parlament o napretku pregovora o produljenju sporazuma; podsjeća da je sporazum zaključen prije nego što su se Ugovori EU-a prestali primjenjivati u Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske te da se na dogovorenim popisima nalazi osam proizvoda iz Ujedinjene Kraljevine; apelira na Komisiju da se savjetuje s državama članicama i da te proizvode zamijeni proizvodima iz država članica EU-a što je prije moguće nakon isteka prijelaznog razdoblja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja odredbu prema kojoj proizvođači zaštićenih proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla mogu izravno podnijeti zahtjev Zajedničkom odboru predviđenom tim sporazumom ako njihov proizvod nije uvršten na prvotno dogovorene popise te ako njihov proizvod naknadno dobije zaštitu nakon što sporazum stupi na snagu; poziva sadašnje i potencijalne dionike, uključujući sektore ribarstva i akvakulture EU-a, da istraže tu odredbu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da je trgovinski deficit EU-a s Kinom velik, no podsjeća da u području poljoprivredno-prehrambenih proizvoda EU ostvaruje trgovinski suficit; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na važnost toga da se model zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a promiče kao ključan alat za očuvanje autentičnosti i jedinstvenih značajki registriranih proizvoda EU-a te kao koristan marketinški instrument za poslovne prilike i simbol kulturne baštine; prepoznaje bogato europsko i kinesko nasljeđe kad je riječ o tradicionalnim kvalitetnim prehrambenim proizvodima te važnost zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla u tom smislu; poziva Komisiju, države članice i kinesku vladu da se obvežu na zaštitu te baštine i da zajamče njezino priznavanje u oba društva kako bi se olakšalo prepoznavanje i zaštita podrijetla dotičnih proizvoda te promicala kulturna razmjena i otvorenost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog činjenice da se, unatoč zaštiti na temelju sporazuma, neke oznake zemljopisnog podrijetla EU-a ne mogu izvoziti u Kinu zbog kineskih standarda za uvoz hrane; traži od Komisije da nastavi dijalog s Kinom u cilju prepoznavanja standarda EU-a za sigurnost hrane, koji su među najvišim standardima u svijetu; poziva Kinu da ukloni neopravdane prepreke za uvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iz EU-a, da zajamči uzajamnost u cjelokupnom trgovinskom odnosu te da poštuje, poboljša i strogo provodi i primjenjuje sanitarne i fitosanitarne standarde kako bi se izbjeglo nepošteno tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nadalje poziva Kinu da pruži potporu postojećem multilateralnom okviru kojim se pruža zaštita oznakama zemljopisnog podrijetla tako što će postati potpisnica Lisabonskog sporazuma WIPO-a i Ženevskog akta koji je na snazi od 26. veljače 2020.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava važnost oznaka zemljopisnog podrijetla u širem okviru prava intelektualnog vlasništva i napora u borbi protiv krivotvorenja proizvoda; naglašava da se sporazumom mora zajamčiti potpuna zaštita prava intelektualnog vlasništva proizvoda kako bi se zaštitila vrijednost i kvaliteta lokalnog okoliša, uključujući infrastrukturu, zapošljavanje i biološku raznolikost, te kako bi se poboljšao regionalni razvoj i sljedivost, transparentnost i informiranje potrošača; |
| --- | --- |

10.

| 11. | u tom pogledu pozdravlja odobravanje novog kineskog zakonodavstva o zaštiti prava intelektualnog vlasništva; poziva Komisiju da pomno prati provedbu tog sporazuma i traži brzu ratifikaciju; nadalje, poziva Komisiju da nastavi suradnju s Kinom kako bi se ostvario napredak prema provedbi ambicioznijeg sporazuma u području prava intelektualnog vlasništva u cilju proširenja popisa zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a; snažno potiče Komisiju da prati postupak registracije oznaka zemljopisnog podrijetla u Kini; traži od Komisije da nastavi pružati potporu poduzećima iz EU-a putem Europske službe za pomoć u području prava intelektualnog vlasništva; ističe dodanu vrijednost suradnje s tijelima kao što je Ured EU-a za intelektualno vlasništvo u pogledu ispravnog praćenja i provedbe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primjećuje da, prema najnovijem izvješću o zaštiti i provedbi prava intelektualnog vlasništva, više od 80 % krivotvorene i piratske robe zaplijenjene u EU-u 2018. i 2019. potječe iz Kine, što predstavlja gubitak od oko 60 milijardi EUR za države članice EU-a; naglašava stalnu važnost strogih kontrola i testiranja svih uvezenih proizvoda kako bi se otkrili krivotvoreni i lažni prehrambeni proizvodi; stoga podsjeća na potrebu za dubokom i učinkovitom carinskom suradnjom između EU-a i Kine kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje s obzirom na povećanje trgovinskih tokova te kao sredstvo u borbi protiv krivotvorene robe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe važnost učinkovite provedbe i propisne primjene odredaba sporazuma na tržištu; ponovno ističe svoju odlučnost da prati i nadzire ispravnu primjenu sporazuma; u tom pogledu poziva Komisiju da jednom godišnje obavještava Parlament o provedbi sporazuma, počevši godinu dana nakon njegova stupanja na snagu; pozdravlja imenovanje novog glavnog službenika za provedbu trgovinskih pravila (CTEO) i ističe ključnu ulogu koju će imati u praćenju i poboljšanju usklađenosti s tim sporazumom; poziva CTEO-a da odmah reagira u slučaju nepravilne provedbe sporazuma; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izražava zabrinutost zbog učinka koji bi Gospodarski i trgovinski sporazum između Sjedinjenih Američkih Država i Kine (takozvani Dogovor o prvoj fazi SAD-a i Kine), koji je stupio na snagu 14. veljače 2020., mogao imati na Sporazum EU-a i Kine o oznakama zemljopisnog podrijetla te naglašava da se on mora provesti na nediskriminirajući način, potpuno u skladu s pravilima WTO-a i bez negativnog učinka na provedbu obveza preuzetih u Sporazumu EU-a i Kine o oznakama zemljopisnog podrijetla; naglašava da EU također mora pomno pratiti provedbu drugog popisa od 175 oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a s obzirom na moguća preklapanja s Dogovorom o prvoj fazi SAD-a i Kine; očekuje od izvoznika iz EU-a da odmah iskoriste mjere za olakšavanje trgovine u poljoprivredno-prehrambenom sektoru; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava duboku zabrinutost zbog brojnih prepreka s kojima se, zbog kineskog državnog sustava, poduzeća i poljoprivrednici u EU-u suočavaju u pristupu kineskom tržištu i poslovanju na njemu; smatra da bi pošteno tržišno natjecanje između poduzeća iz EU-a i Kine dovelo do više mogućnosti i veće inovativnosti te potiče Komisiju da nastavi surađivati s kineskim vlastima kako bi se uklonile te prepreke; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava dugotrajnu potrebu za jednakim uvjetima između EU-a i Kine u pogledu trgovine i ulaganja, s posebnim naglaskom na reciprocitetu u pristupu tržištu, javnoj nabavi i financijskim uslugama; potiče obje strane da konstruktivno surađuju u tom pogledu kako bi provele reforme utemeljene na tržištu i ostvarile značajan napredak, posebno u pogledu tekućih pregovora o bilateralnom sporazumu o ulaganju, ali i u pogledu društveno odgovornog poslovanja, postizanja ciljeva održivog razvoja i borbe protiv klimatskih promjena u skladu s Pariškim sporazumom; ponavlja svoj poziv Kini da nastavi s ambicioznom reformom WTO-a, uključujući sveobuhvatna pravila o industrijskim subvencijama; ponavlja svoju zabrinutost zbog praksi kineskih poduzeća u državnom vlasništvu kojima se narušava tržište, prisilnih prijenosa tehnologija i lokalizacije podataka, industrijske prekapacitiranosti i povezanog dampinga izvoza te drugih nepoštenih trgovačkih praksi; ponavlja da je potrebno poboljšati bilateralnu i multilateralnu suradnju za održivi razvoj i pravedan trgovinski sustav, uz istodobno promicanje socijalnih i ekoloških standarda koji se temelje na poštovanju i provedbi međunarodnih konvencija i sporazuma; zabrinut je zbog loših rezultata Kine u pogledu nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; ističe nedostatak transparentnosti u registraciji plovila i ribarskih flota na svjetskoj razini i naglašava da kineske subvencije u tom području stvaraju nepošteno tržišno natjecanje za sektor ribarstva EU-a; poziva Kinu da učini sve što je u njezinoj moći kako bi ojačala svoj pravni okvir za borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te da ga strože provodi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče potrebu za znatnim i ambicioznim napretkom u pregovorima o Sveobuhvatnom sporazumu o ulaganjima između EU-a i Kine kako bi se riješile trenutačne neravnoteže na tržištu; naglašava važnost uključivanja ambicioznog poglavlja o trgovini i održivom razvoju radi zaštite ljudskih prava, uključujući temeljne standarde rada, promicanja održivog razvoja i borbe protiv klimatskih promjena u skladu s Pariškim sporazumom; ističe da je ključno osigurati ravnopravne uvjete, uzajamnost i nediskriminirajuće postupanje predmetnih strana te njihovih poslovnih zajednica, građana i civilnog društva; snažno potiče strane da poboljšaju transparentnost i uspostave parlamentarnu dimenziju u pogledu provedbe sporazuma; ističe da je tržište javne nabave EU-a otvoreno kineskim poduzećima, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu, dok se europska poduzeća često suočavaju s poteškoćama u pristupu mogućnostima javne nabave na kineskim tržištima; poziva Komisiju i Kinu da pojačaju suradnju između EU-a i Kine kako bi se ostvarili ekološki ciljevi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da trgovinski odnosi EU-a iziskuju skladne regionalne odnose između Kine i susjednih zemalja te njezin suživot sa svim područjima koja su imala poseban odnos s Europom; naglašava da će potpuno poštovanje prethodnih međunarodnih obveza Kine u toj regiji utrti put pravilnoj provedbi tog sporazuma; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi Narodne Republike Kine i Nacionalnom narodnom kongresu. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  SL C 407, 4.11.2016., str. 18.

(2)  SL C 433, 23.12.2019., str. 103.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0297.

(4)  Studija Komisije objavljena u travnju 2020. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hr/IP_20_683

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/64

---

P9_TA(2020)0299

Zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost u pogledu identifikacije poreznih obveznika u Sjevernoj Irskoj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu identifikacije poreznih obveznika u Sjevernoj Irskoj (COM(2020)0360 – C9-0279/2020 – 2020/0165(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2021/C 415/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2020)0360), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2020)0360),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0279/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0279/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0200/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0200/2020),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/65 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/65

---

P9_TA(2020)0300

Uvođenje ograničenja kapaciteta za bakalar u istočnom Baltiku, prikupljanja podataka i kontrolnih mjera u Baltičkom moru te trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti za flote koje love bakalar u istočnom Baltiku ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 u pogledu uvođenja ograničenja kapaciteta za bakalar u istočnom Baltiku, prikupljanja podataka i kontrolnih mjera u Baltičkom moru te Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti za flote koje love bakalar u istočnom Baltiku (COM(2019)0564 – C9-0161/2019 – 2019/0246(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 415/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0564), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0564),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0161/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0161/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. siječnja 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 23. siječnja 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 30. rujna 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 30. rujna 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0093/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0093/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 106, 31.3.2020., str. 10.

---

P9_TC1-COD(2019)0246

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. studenoga 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 u pogledu smanjenja ribolovnog kapaciteta u Baltičkome moru i Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti flota za ulov bakalara u istočnom Baltiku, bakalara u zapadnom Baltiku i haringe u zapadnom Baltiku

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2020/1781.)

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/66 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/66

---

P9_TA(2020)0301

Pojačana suradnja između javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. studenoga 2020. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke 573/2014/EU o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje (COM(2019)0620 – C9-0117/2019 – 2019/0188(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 415/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0620), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2019)0620),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 149. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0117/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 149. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0117/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 30. listopada 2019. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 30. listopada 2019. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. listopada 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 7. listopada 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0128/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0128/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2019)0188

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. studenoga 2020. radi donošenja Odluke (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 573/2014/EU o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2020/1782.)

---

četvrtak, 12. studenog 2020.

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/67 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/67

---

P9_TA(2020)0302

Opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2021. – svi dijelovi

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. studenoga 2020. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2021. (11072/1/2020 – C9-0314/2020 – 2020/1998(BUD))

(2021/C 415/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir Komisijin izmijenjeni prijedlog uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. od 28. svibnja 2020. (COM(2020)0443); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin izmijenjeni prijedlog uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. od 28. svibnja 2020. (COM(2020)0443);

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir svoje privremeno izvješće od 14. studenog 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. – Stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora (5) i svoju Rezoluciju od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje privremeno izvješće od 14. studenog 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. – Stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora (5) i svoju Rezoluciju od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020.;

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2021., dio III. – Komisija (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. lipnja 2020. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2021., dio III. – Komisija (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. svibnja 2020. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2021. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. svibnja 2020. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2021. (7),

| — | uzimajući u obzir Nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2021., koji je Komisija usvojila 27. srpnja 2020. (COM(2020)0300), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2021., koji je Komisija usvojila 27. srpnja 2020. (COM(2020)0300),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2021. koje je Vijeće usvojilo 28. rujna 2020. i proslijedilo Europskom parlamentu 1. listopada 2020. (11072/1/2020 – C9-0314/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2021. koje je Vijeće usvojilo 28. rujna 2020. i proslijedilo Europskom parlamentu 1. listopada 2020. (11072/1/2020 – C9-0314/2020),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu Rezoluciju od 16. rujna 2020. o nacrtu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu Rezoluciju od 16. rujna 2020. o nacrtu odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (8),

| — | uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 94. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja drugih odbora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja drugih odbora,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0206/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0206/2020),

Dio III.

Opći pregled

| 1. | podsjeća da bi 2021. trebala biti prva godina novog višegodišnjeg financijskog okvira; žali što se proračunski postupak za 2021. nije dosada mogao temeljiti na čvrstom i ambicioznom dogovoru o VFO-u zbog kašnjenja u pregovorima o VFO-u/vlastitim sredstvima, za koje je Parlament bio spreman od studenog 2018. i koji nisu mogli započeti prije zaključaka Europskog vijeća od 21. srpnja 2020., kao i zbog pandemije koronavirusa (COVID-19); |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je Komisija predstavila nacrt proračuna za 2021. na temelju vlastitih prijedloga VFO-a ažuriranih u svibnju 2020., a Vijeće je svoje čitanje, osim naslova 7., ograničilo na aritmetički prijevod zaključaka Europskog vijeća, čekajući pismo izmjene koje će Komisija upotrijebiti za ažuriranje svog prijedloga nakon postizanja političkog sporazuma o VFO-u/vlastitim sredstvima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje stajalište Vijeća o nacrtu proračuna, uključujući važnost koju pridaje pismu izmjene; slaže se s Vijećem u vezi s pismom izmjene, istovremeno nastojeći predstaviti čitanje koje koordinirano slijedi prioritete Parlamenta o VFO-u/vlastitim sredstvima i proračunu za 2021.; napominje da je taj pristup motiviran i ograničenim vremenom koje će preostati nakon predstavljanja pisma izmjene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da je u svojoj prethodno spomenutoj Rezoluciji od 19. lipnja 2020. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2021. Parlament istaknuo da bi glavni naglasak u proračunu za 2021. trebao biti na ublažavanju učinaka epidemije bolesti COVID-19 i podupiranju oporavka, na temelju europskog zelenog plana i digitalne transformacije, radi promicanja pravednog, uključivog i održivog rasta, otvaranja visokokvalitetnih radnih mjesta i dugoročnog cilja socioekonomske konvergencije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja europski plan oporavka; međutim, inzistira na potrebi da se jasno utvrdi uloga proračunskog tijela u odobravanju vanjskih namjenskih prihoda, posebno u pogledu instrumenta oporavka „Next Generation EU” (NGEU), u okviru godišnjeg proračunskog postupka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na svoje stajalište da uključivanje ciljeva povezanih s biološkom raznolikošću i klimom u VFO za razdoblje 2021. – 2027. treba biti iznad razina ciljanih udjela potrošnje utvrđenih u privremenom izvješću; stoga za 2021. nastoji postići razinu potrošnje za biološku raznolikost od najmanje 10 % i razinu potrošnje za uključivanje klimatskih pitanja od najmanje 30 %; ponavlja svoj zahtjev za konceptom rodno osviještene politike koji uključuje rodno specifične informacije o ciljevima, doprinosima, ostvarenjima i rezultatima, uključujući obveze financiranja rodne ravnopravnosti i metodologiju za praćenje rashoda za rodnu ravnopravnost i izvješćivanje o njima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja svoj poziv Komisiji da utvrdi jasne kriterije prihvatljivosti za novu strogu i sveobuhvatnu metodologiju koja se odnosi na rashode povezane s klimom i bioraznolikošću, u obliku okvirnih uredbi kojima se osigurava da se samo projekti koji ispunjavaju relevantne kriterije tehničke provjere razvijene u skladu s Uredbom (EU) 2020/852 uzimaju u obzir pri doprinosu tim ciljevima potrošnje, zajedno s odgovarajućim korektivnim mjerama, ako budu potrebne, i potpunom provedbom načela „ne nanosi znatnu štetu” iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 (9), kako bi se osiguralo da Unija u cijelosti može ostvariti svoje obveze iz Pariškog sporazuma o zabrani fosilnih goriva i njegov poziv za postupnim ukidanjem neizravnih subvencija za fosilna goriva te za zabranom izravnih subvencija u cjelokupnom proračunu Unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odlučuje povećati razine, utvrđene u privremenom izvješću o VFO-u od 14. studenoga 2018., za petnaest vodećih programa utvrđenih u rezoluciji Parlamenta od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (10) (Obzor Europa, InvestEU, Erasmus+, Jamstvo za djecu, Fond za pravednu tranziciju, Digitalna Europa, Instrument za povezivanje Europe, LIFE, EU za zdravlje, Fond za integrirano upravljanje granicama, Kreativna Europa, Prava i vrijednosti, Europski fond za obranu, Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju te humanitarna pomoć, kao i za relevantne agencije EU-a i Ured europskog javnog tužitelja); nadalje odlučuje temeljiti svoje čitanje na gornjim granicama VFO-a koje je Komisija predložila u nacrtu proračuna; smatra da svako povećanje za vodeće programe mora biti popraćeno odgovarajućim podizanjem gornje granice odgovarajućeg naslova VFO-a; odlučuje povećati financiranje prioriteta Parlamenta, među ostalim u području klimatskih promjena, energije, digitalne i prometne povezanosti, svemira, malih i srednjih poduzeća, turizma, sigurnosti, migracija, temeljnih prava i vanjskog djelovanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prihvaća povećanja Vijeća u naslovima 1., 2.a i 3., osim za linije u kojima odlučuje o većem iznosu odobrenih sredstava; nadalje prihvaća premještanje klastera „Otpornost” iz naslova 5. u naslov 2.b; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potvrđuje svoje prethodne obveze da će u potpunosti iskoristiti mogućnost ponovne upotrebe sredstava koja odgovaraju opozivima za istraživanja kako je utvrđeno u članku 15. stavku 3. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | inzistira na potrebi za detaljnijom proračunskom nomenklaturom koja proračunskom tijelu omogućuje da u potpunosti izvršava svoju ulogu donositelja odluka u godišnjem proračunskom postupku i nadzor nad izvršenjem proračuna iz naslova 2.b, 4. i 6.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kao opće pravilo, odlučuje zadržati iznose iz nacrta proračuna u svim linijama koje je Vijeće smanjilo i koji nisu povećani u njegovom čitanju, s izuzetkom naslova 7.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe važnost dodjele dostatnih financijskih sredstava i adekvatnih kapaciteta ljudskih resursa agencijama Unije, kojima će im se omogućiti da ispune svoj mandat, izvrše svoje zadatke i na najbolji način odgovore na posljedice izbijanja bolesti COVID-19; ističe činjenicu da je potrebna odgovarajuća koordinacija i sinergija između agencija kako bi se povećala učinkovitost njihova rada, posebno tamo gdje postoji konvergencija prema određenim ciljevima politike, s ciljem omogućavanja pravedne i učinkovite upotrebe javnoga novca; ustraje u tome da Komisija osigura optimalnu raspodjelu osoblja među svojim glavnim upravama u skladu s hitnim potrebama i dugoročnim prioritetima povezanima s odgovorom na krizu uzrokovanom bolešću COVID-19, a posebno s europskim zelenim planom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primjećuje da ažurirani pragmatični raspored proračunskog postupka ne omogućuje pravodobni dogovor o mogućem drugom prijedlogu nacrta proračuna; stoga smatra presudnim u potpunosti iskoristiti cijelo razdoblje proračunskog mirenja kako bi se postigao ambiciozan sporazum; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utvrđuje ukupnu razinu odobrenih sredstava za proračun za 2021. (svi dijelovi) na 181 762 377 716 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza, što predstavlja povećanje od 15 016 195 740 EUR u odnosu na nacrt proračuna; odlučuje, osim toga, staviti na raspolaganje iznos od 1 631 420 001 EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza koja odgovaraju iznosu opoziva iz članka 15. stavka 3. Financijske uredbe; podsjeća, međutim, da bi tu razinu trebalo prilagoditi nakon objave pisma izmjene te kako pregovori i postupak mirenja budu napredovali; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kako bi se financirao ovaj proračun, podsjeća da bi, kako je navedeno u njegovoj prethodno navedenoj zakonodavnoj Rezoluciji od 16. rujna 2020., nove kategorije vlastitih sredstava trebale biti uvedene od 2021. te da bi svi iznosi ostvareni novim vlastitim sredstvima viši od onoga što je potrebno za pokriće obveza za otplatu NGEU-a u određenoj godini trebali ostati u proračunu Unije kao opći prihodi, posebno za dodatna sredstva za 15 vodećih programa EU-a od 2021., popraćena odgovarajućim porastom gornjih granica VFO-a; |
| --- | --- |

16.

Naslov 1.

| 17. | naglašava da program Obzor Europa donosi vrlo veliku europsku dodanu vrijednost i ističe važnost tog programa za značajna područja europskog istraživanja koja su ključna za postizanje uspjeha europskog zelenog plana i za doprinos prijelazu na klimatski neutralno gospodarstvo i društvo do 2050., kao i u podržavanju digitalne transformacije koja je ključna za budući prosperitet Unije; također naglašava da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala potrebu za ulaganjem u zdravstvena istraživanja; stoga predlaže znatno povećanje za Obzor Europa, u skladu sa svojim dugogodišnjim stajalištem o ukupnom proračunu od 120 milijardi EUR tijekom razdoblja VFO-a 2021. – 2027.; nadalje, smatra da bi u skladu s člankom 15. stavkom 3. Financijske uredbe trebao biti dostupan cjelokupni iznos opoziva iz cijelog trenutnog VFO-a za potporu klimatskim i digitalnim tranzicijama i zdravstvenim istraživanjima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uvjeren je da bi borba protiv raka trebala biti prioritet Unije te da u tom smislu treba uložiti znatno više napora; ističe činjenicu da je istraživanje raka važan stup u toj borbi; naglašava da se istraživanja u tom području bez odgode moraju pojačati; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva na to da se proračunom Unije za 2021. osigura dostatno financiranje programa InvestEU i da taj program može ostvariti svoje dugoročne ciljeve i da sudjeluje u obnovi europske dugoročne konkurentnosti pružanjem većeg ulagačkog kapaciteta usmjerenog na podupiranje održive infrastrukture, istraživanja, inovacija, digitalizacije, malih i srednjih poduzeća i socijalnog ulaganja te da može ostvariti svoju novu kratkoročnu misiju pružanja potpore gospodarskom oporavku pomoću strateških održivih ulaganja; s dubokim žaljenjem napominje da je Europsko vijeće odbilo prijedlog Komisije o Instrumentu za potporu solventnosti (SSI); podržava liniju predviđenu u pripremnim radovima Parlamenta na Instrumentu za potporu solventnosti (SSI) kako bi se odobrena sredstava predviđena za SSI prenijela u program InvestEU u korist poduzeća s poslovnim nastanom u državama članicama koja posluju u Uniji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava ključnu ulogu Instrumenta za povezivanje Europe u poticanju razvoja transeuropske mreže visokih performansi i međusobne povezanosti diljem država članica, posebno onih država članica koje podupiru održivu i prekograničnu mobilnost te promjenu načina prijevoza, s ciljem smanjenja emisija stakleničkih plinova za 60 % do 2030., podupiranjem energetskih i prometnih projekata u prijelazu na klimatski neutralno gospodarstvo sa sigurnošću opskrbe, uzimajući u obzir posebnu situaciju u europskim otočnim i perifernim regijama, te naglašavajući potrebu za digitalnom tranzicijom, uključujući usavršavanje i prekvalifikaciju radnika u Uniji; stoga predlaže znatna povećanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala sve veću važnost digitalizacije za svakodnevno funkcioniranje gospodarstva; prepoznaje važnost programa Digitalna Europa u oblikovanju i podupiranju digitalne tranzicije; predlaže povećanja koja premašuju njegovo privremeno stajalište o VFO-u, uzimajući u obzir potrebe otkrivene pandemijom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća na temeljnu vrijednost europskog svemirskog programa, posebno doprinos programa Copernicus i Galileo europskom zelenom planu te stoga zahtijeva ciljana povećanja kako bi se osiguralo da se programima mogu poduprijeti okolišni ciljevi Unije; naglašava važnost neovisnosti europske svemirske industrije u globalnom tržišnom natjecanju i naglašava dodanu vrijednost tih programa za povećanje radnih mjesta, konkurentnost i razvoj malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da je također potrebno dodatno osnažiti važne prioritete u ovom naslovu; poziva, među ostalim, na znatno povećanje iznosa namijenjenog ciljevima MSP-ova koji su temelj gospodarstva Unije i imaju ključnu ulogu u osiguravanju izvrsnih kvalitetnih ulaganja i otvaranju radnih mjesta u svim državama članicama, također s ciljem podupiranja i povećanja sudjelovanja žena u malim i srednjim poduzećima i njihova pristupa tržištima, nadalje, osnažuje ključne programe klastera „Svemir”; podsjeća na važnu ulogu koju agencije Unije imaju u postizanju ciljeva politike Unije; stoga poziva na osiguravanje dostatnih financijskih sredstava i osoblja za Agenciju EU-a za kibersigurnost (ENISA), Agenciju Europske unije za željeznice (ERA), Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA), Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), Europsku uniju za svemirski program i Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC) u skladu s njihovim zadaćama i odgovornostima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponavlja svoju potražnju za potporom MSP-ovima, posebno u sektoru turizma, kreativnoj industriji i prometnom sektoru, kako bi se ojačala njihova sposobnost za oporavak od posljedica pandemije bolesti COVID-19; nadalje, ponavlja zahtjev Parlamenta, koji proizlazi iz privremenog izvješća za 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. (11), za stvaranjem nove, posebne proračunske linije za turistički sektor, koji je iznimno važan za cjelokupno gospodarstvo Unije, konkurentnost, zapošljavanje (taj sektor osigurava 23 milijuna izravnih i neizravnih radnih mjesta u Uniji, posebno za mlade) i socijalni razvoj i koji je posebno teško pogođen krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 te je suočen s brzim i naglim padom potražnje i porastom gubitka radnih mjesta, što dovodi u opasnost mnoge MSP-ove u Europi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izražava žaljenje zbog činjenice da Komisija zbog trenutačne situacije nije predložila uspostavu posebne linije za turizam; poziva na brzu izravnu i neizravnu potporu tom sektoru, posebno malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | stoga povećava iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 1. za 6 313 980 774 EUR u odnosu na nacrt proračuna (isključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), od čega je 5 996 664 225 EUR namijenjeno vodećim programima; osim toga, za taj naslov stavlja na raspolaganje iznos od 1 631 420 001 EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, u skladu s odredbom o opozivima iz članka 15. stavka 3. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

26.

Naslov 2.a

| 27. | odlučuje preuzeti čitanje Vijeća u pogledu naslova 2.a; |
| --- | --- |

27.

Naslov 2.b

| 28. | naglašava hitnu potrebu za dodjelom dodatnih sredstava za program „EU za zdravlje”, posebno pridonoseći zadovoljavanju značajnih strukturnih potreba utvrđenih tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, utvrđujući ključna područja djelovanja kao što su poboljšanje nacionalnih zdravstvenih sustava i smanjenje zdravstvenih nejednakosti, osiguravanje dostupnosti i cjenovna pristupačnosti lijekova i drugih proizvoda važnih u krizi kako bi se osiguralo kontinuirano i pravodobno pružanje dostupnih i sigurnih usluga u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava i, među ostalim, osnažila borba Unije protiv raka; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava važnost programa Erasmus+ kao vodećeg i jednog od najuspješnijih programa Unije sa strateškim ulaganjem u budućnost Unije i njezinih građana; podsjeća da bi nedovoljno financiranje programa Erasmus+ ugrozilo daljnje stvaranje novih prilika i povećanu zapošljivost mladih, kao i sposobnost programa da postigne nove ciljeve i ostvari svoje ambicije da postane uključiviji i ekološki prihvatljiviji; stoga odlučuje znatno povećati sredstva za Erasmus+ u skladu sa svojim stajalištem da se utrostruči njegov proračun; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća da je kulturni i kreativni sektor jedan od onih koji su najviše pogođeni pandemijom bolesti COVID-19 i traži odgovarajuća rješenja i financiranje kako bi se ublažili znatni gubici tog sektora uzrokovani nepredvidivim zatvaranjima lokacija tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19; stoga predlaže da se znatno povećaju pripadajuće proračunske linije za program Kreativna Europa i za podršku sektorima koji su pogođeni krizom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | inzistira na potrebi za povećavanjem transparentnosti u dodjeli sredstava u okviru različitih komponenti programa i potprograma programa Erasmus+, vraćanjem njegove prethodne nomenklature, te programa Građanstvo, ravnopravnost, prava i vrijednosti stvaranjem nove proračunske linije za potprogram Vrijednosti Unije; ponavlja svoj zahtjev Komisiji da poveća transparentnost u korištenju proračunskih sredstava dodijeljenih za multimedijske aktivnosti, posebno stvaranjem niza novih proračunskih linija povezanih s mjerama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | odlučuje da će uspostaviti novu proračunsku liniju 07 06 04 „Zaštita i promicanje vrijednosti Unije” kako bi financiranje više usmjerilo na zaštitu i promicanje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, uključujući potporne aktivnosti organizacija civilnog društva u tom području; |
| --- | --- |

32.

| 33. | slaže se s prognozama Komisije kako će, u kontekstu oporavka od posljedica pandemije bolesti COVID-19, borba protiv ekstremnog siromaštva, a posebno borba protiv dječjeg siromaštva, postati još važnijom u narednim godinama; slijedom toga, inzistira na tome da se za Europsko jamstvo za djecu treba stvoriti zasebna proračunska linija u okviru Europskog socijalnog fonda plus s izdvajanjem od 1 milijarde EUR za 2021.; podsjeća na važnost odgovarajućeg financiranja za Fond europske pomoći za najpotrebitije (FEAD), posebno u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podsjeća da kriza uzrokovana bolešću COVID-19 nerazmjerno utječe na žene, skupine osoba koje su izložene sustavnoj rodnoj diskriminaciji i druge ranjive skupine te poziva na jačanje potprograma za zapošljavanje i socijalne inovacije kako bi se podržali programi i osposobljavanja usmjereni na povećanje njihovog sudjelovanja i rješavanje njihovog nesigurnog položaja na tržištu rada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da program Građanstvo, ravnopravnost, prava i vrijednosti ima ključnu ulogu u zaštiti i promicanju prava i vrijednosti sadržanih u ugovorima EU-a i Povelji EU-a o temeljnim pravima te inzistira na tome da su potrebna dodatna sredstva za svaki potprogram, posebno za potprogram Daphne koji se bori protiv nasilja nad ženama te za potprogram kojim se promiče angažman građana i njihovo sudjelovanje u životu Unije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da program Pravosuđe znatno doprinosi daljnjem razvoju europskog područja pravde koje se temelji na vladavini prava, uzajamnom priznavanju i uzajamnom povjerenju te odlučuje povećati sredstva za taj program; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na povećanje odobrenih sredstava za klaster „Kultura, kreativnost i uključivo društvo” u cilju boljeg uključivanja rodne perspektive u svaki program te kako bi se poduprle i promicale rodne studije i istraživanja u Uniji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da je potrebno povećati sredstva u proračunskoj liniji za tursko-ciparsku zajednicu kako bi se jasno doprinijelo nastavku i jačanju misije Odbora za nestale osobe na Cipru te pružila potpora Tehničkom odboru za kulturnu baštinu dviju zajednica, čime se promiče povjerenje i pomirenje između tih dviju zajednica; |
| --- | --- |

38.

| 39. | duboko žali zbog toga što Komisija još nije odgovorila na poziv Parlamenta na sveobuhvatnu reviziju proračunske linije za multimedijske mjere, posebno u pogledu okvirnog ugovora s Euronewsom; odlučuje staviti svoj dodijeljeni proračun u pričuvu dok Komisija ne odgovori na pitanja koja je postavio Revizorski sud; napominje, međutim, da Revizorski sud nije otkrio nedostatke u pogledu ugovornih obveza kanala Euronews u pogledu izvješćivanja u postojećem okviru; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća na važnu ulogu decentraliziranih agencija aktivnih pod ovim naslovom; zahtijeva da se Agenciji EU-a za temeljna prava (FRA) osiguraju dostatni financijski i ljudski resursi za izvršavanje njezinih zadaća, uzimajući u obzir dodatne projekte koji su utvrđeni u postupku savjetovanja Agencije s dionicima; traži da se Europskom institutu za ravnopravnost spolova (EIGE) i Europskom nadzornom tijelu za rad (ELA) dodijele odgovarajuća proračunska sredstva, uzimajući u obzir važnost njihovih zadaća, kao i očekivanu ulogu Europskog nadzornog tijela za rad u jamčenju pravedne mobilnosti radne snage u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19; osim toga, poziva da se Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust), Europskom centru za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) i Europskoj agenciji za lijekove (EMA) dodijele dostatna financijska sredstva i osoblje za dodatne važne prioritete; |
| --- | --- |

40.

| 41. | odlučuje ciljno povećati sredstva Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO) kako bi to tijelo bez odgode moglo preuzeti svoje dužnosti i, u skladu sa zahtjevima, ispuniti svoj mandat; vjeruje da priroda EPPO-a zahtijeva snažnije jamstvo neovisnosti te da bi njegov proračun stoga trebalo predstaviti u okviru naslova 7., kao neovisni organ, a ne zajedno s nekom agencijom; ističe da osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja ne smije dovesti do pogoršanja sposobnosti pravilnog funkcioniranja Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF); |
| --- | --- |

41.

| 42. | odbija prijedlog Komisije za spajanje različitih proračunskih linija povezanih s ciljevima socijalne politike; vjeruje da bi zasebne proračunske linije, kao što je to bio slučaj u prošlosti, jamčile potrebnu transparentnost i resurse za svako od tih ključnih područja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | odlučuje prenijeti proračunsku liniju 06 04 01 (Instrument Europske unije za oporavak – periodične isplate kupona i isplata po dospijeću) u poglavlje 17. budući da bi se svi troškovi financiranja potrošnje povezane s NGEU-om trebali računati iznad gornjih granica VFO-a; |
| --- | --- |

43.

| 44. | povećava ukupni iznos naslova 2.b za +5 894 270 074 EUR iznad nacrta proračuna u pogledu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza (isključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), od čega je 6 041 509 293 EUR namijenjeno vodećim programima; |
| --- | --- |

44.

Naslov 3.

| 45. | podsjeća da Europsko vijeće u svom stajalištu o Europskom instrumentu za oporavak nije zadržalo iznos potpore Fondu za pravednu tranziciju predviđen u prijedlogu Komisije; izražava zabrinutost da će ti rezovi ozbiljno ugroziti napore za oporavak; ponavlja da je Fond za pravednu tranziciju vitalan i neizostavan temelj u arhitekturi europskog zelenog plana; stoga za taj vodeći program predlaže povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u iznosu od 500 milijuna EUR u 2021.; |
| --- | --- |

45.

| 46. | u skladu s općim prioritetom borbe protiv klimatskih promjena i sprečavanja gubitka bioraznolikosti, znatno povećanje u iznosu od 237 milijuna EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza usmjerava na proračunske linije koje se odnose na program LIFE; napominje da se ovim povećanjem želi pridonijeti glavnim ciljevima kao što su očuvanje prirode i biološke raznolikosti, kružno gospodarstvo i kvaliteta života, ublažavanje i prilagodba klimatskim promjenama, kao i energetska tranzicija; očekuje od Komisije da se pobrine za potreban apsorpcijski kapacitet kako bi se ta dodatna sredstva upotrijebila na učinkovit način; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podsjeća da je niz poljoprivrednih sektora teško pogođen pandemijom bolesti COVID-19 te stoga podržava ciljana povećanja proračunskih linija za mjere potpore tržištu u okviru Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) kojima je cilj ublažiti učinke krize izazvane tom pandemijom, posebno za ekološka poljoprivredna gospodarstva i male poljoprivrednike; očekuje da će pismo izmjene dodatno prilagoditi razinu odobrenih sredstava EFJP-a uzimajući u obzir namjenski prihod za koji se očekuje da će biti dostupan u 2021., kao i druge parametre kao što je utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na poljoprivredne sektore; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da se odobrena sredstva, posebno iz zajedničke poljoprivredne politike, ne smiju koristiti za potporu namijenjenu rasplodu ili uzgoju bikova koji se koriste za smrtonosne borbe bikova. |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe posebno teške socioekonomske prilike u najudaljenijim regijama Unije, koje je pogoršao utjecaj krize uzrokovane bolešću COVID-19; u tom kontekstu predlaže povećanje za proračunsku liniju programa POSEI za održavanje poljoprivredne aktivnosti te opskrbe hranom i poljoprivrednim proizvodima u najudaljenijim regijama, za koje treba osigurati odgovarajuća sredstva; nadalje, ističe da je pri pripremi programa i fondova Unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. i NGEU-a važno povesti računa o posebnim obilježjima i ograničenjima najudaljenijih regija. |
| --- | --- |

49.

| 50. | povećava Europski fond za pomorstvo i ribarstvo za 19,6 milijuna EUR; prepoznaje da će 2021. biti ključna godina za sektor ribarstva, koji će se istodobno morati suočiti s izazovima prilagodbe na ciljeve europskog zelenog plana, rizicima povezanima s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 i Brexitom; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava važnost izdvajanja dostatnih financijskih sredstva za prikupljanje, upravljanje, korištenje i razmjenu podataka u sektoru ribarstva; |
| --- | --- |

51.

| 52. | namjerava poduprijeti Europsku agenciju za okoliš dodatnim financijskim i ljudskim resursima jer se očekuje da će agencija imati ključnu ulogu u pružanju potpore mjerama povezanima s europskim zelenim planom, praćenjem i izvješćivanjem o strategiji Unije za biološku raznolikost, kružnom gospodarstvu, prilagodbi klimatskim promjenama i inicijativama za nultu stopu onečišćenja. |
| --- | --- |

52.

| 53. | sveukupno, povećava odobrena sredstva za preuzimanje obveza u naslovu 3. za 867 937 490 EUR iznad razine iz nacrta proračuna (isključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), od čega je 739 100 000 EUR namijenjeno vodećim programima; |
| --- | --- |

53.

Naslov 4.

| 54. | povećava sredstva za prioritete Parlamenta u području migracija i upravljanja granicama, ponajprije za Fond za integrirano upravljanje granicama i Fond za azil i migracije; istodobno, ima za cilj poboljšati proračunsku transparentnost odražavanjem specifičnih ciljeva obaju Fondova u strukturi proračuna, tako da proračunsko tijelo može bolje pratiti rashode; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava da je od iznimne važnosti uložiti u odgovarajuće razine financiranja i osoblja za sve agencije koje djeluju u području migracija, azila i upravljanja granicama; traži dodatne ljudske resurse za Europski potporni ured za azil (EASO), koji će biti potrebni kako bi Agencija mogla pravilno provesti svoje operacije na terenu, razvoj osposobljavanja, analitičke aktivnosti i okvir upravljanja, kao i za Agenciju Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA); traži dodatne financijske i ljudske resurse za Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex); |
| --- | --- |

55.

| 56. | ozbiljno je zabrinut zbog toga što ljudi i dalje ginu u Sredozemnome moru; smatra da je potreban dugoročniji pristup operacijama traganja i spašavanja jer se traganje i spašavanje ne može prepustiti isključivo nedržavnim akterima; smatra da bi Komisija trebala predstaviti zakonodavni prijedlog za uspostavu Fonda za traganje i spašavanje radi pružanja potpore misijama traganja i spašavanja u Sredozemnome moru; stoga predlaže stvaranje nove proračunske linije za taj fond kako bi se potaknulo spašavanje života i pokazala solidarnost među državama članicama u provedbi operacija traganja i spašavanja u skladu s međunarodnim pravom i temeljnim pravima, uključujući pravo na život i načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zaključno, povećava odobrena sredstva za preuzimanje obveza u naslovu 4. za 710 251 000 EUR iznad razine iz nacrta proračuna, od čega je 500 251 000 EUR namijenjeno vodećim programima; |
| --- | --- |

57.

Naslov 5.

| 58. | ističe važnost postupnog oblikovanja zajedničke sigurnosne i obrambene politike Unije; ističe važnost jačanja europske suradnje u obrambenim pitanjima jer ona ne samo da Europu i njezine građane čini sigurnijima, već dovodi i do smanjenja troškova; poziva na povećanje sredstava za Europski fond za obranu kako bi se u potpunosti potaknula inovativna i konkurentna obrambena industrijska baza koja će doprinijeti prijeko potrebnoj strateškoj autonomiji Unije; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva na povećanje sredstava za vojnu mobilnost kako bi se državama članicama pomoglo da djeluju brže i učinkovitije; napominje da su potrebna dostatna financijska sredstva za potporu misijama i operacijama u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike, među ostalim pomoću mjera kao što su financiranje prometne infrastrukture s dvojnom namjenom i pojednostavnjenje diplomatskih odobrenja i carinskih propisa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | podsjeća na važnu ulogu koju imaju decentralizirane agencije koje djeluju u području sigurnosti i izvršavanja zakonodavstva, s posebnim naglaskom na Europskom centru za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) i Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (EUROPOL), te predlaže, kako bi se zajamčilo njihovo važno djelovanje u području borbe protiv terorizma i organiziranog kriminala, ciljana povećanja kojima će im se omogućiti pravilno izvršavanje njihovih zadaća; |
| --- | --- |

60.

| 61. | povećava odobrena sredstva za preuzimanje obveza u naslovu 5. za 372 320 760 EUR iznad razine iz nacrta proračuna (isključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), od čega je 312 829 132 EUR namijenjeno vodećim programima; |
| --- | --- |

61.

Naslov 6.

| 62. | ističe da, u vrijeme kada vanjski izazovi i pitanja međunarodnih odnosa dobivaju na važnosti i dominiraju međunarodnom politikom, vanjska dimenzija proračuna Unije mora biti financirana na odgovarajući način te spremna odmah odgovoriti na aktualne, nove i buduće izazove; napominje da je većina rashoda za vanjsko djelovanje koncentrirana u NDICI-u, koji je još uvijek predmet međuinstitucijskih zakonodavnih pregovora; |
| --- | --- |

62.

| 63. | izražava žaljenje zbog toga što je nova nomenklatura koju je Komisija predložila za vanjsko djelovanje znatno manje detaljna od prethodne, čime se smanjuje transparentnost, predvidljivost, odgovornost i mogućnost nadzora te ograničava kapacitet proračunskog tijela za donošenje odluka kojima se odražavaju politički prioriteti; stoga snažno ističe da je potrebna diferenciranija proračunska struktura s namjenskim proračunskim linijama za najvažnije korisnike, područja politike i podregije kako bi se povećala jasnoća i čitkost proračuna; stoga predlaže revidiranu nomenklaturu za NDICI, prilagođenu novim instrumentima, istodobno uvodeći višu razinu detalja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva na to da se poveća razina financiranja za sve geografske i tematske programe u okviru instrumenta NDICI, u skladu sa svojim stajalištem u prvom čitanju o tom instrumentu; ponovno ističe svoje stajalište prema kojemu bi trebalo ojačati tematske programe u okviru instrumenta NDICI, kako bi Unija mogla zadržati istaknutu ulogu u tim prioritetnim područjima; ističe da je njegovo stajalište o dodjeli sredstava za instrument NDICI u potpunosti usklađeno s iznosima utvrđenima u stajalištu Parlamenta u prvom čitanju o NDICI-ju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | predlaže stvaranje namjenske proračunske linije za „potporu političkom procesu u Libiji” s ciljem doprinosa mirnom rješavanju sukoba u Libiji; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ukazuje na trajne izazove u istočnom i južnom susjedstvu Unije, za koje bi stoga trebalo povećati namjenski proračun, kao i na važnost dodjele veće financijske potpore Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku za ispunjenje njezina mandata, s obzirom na sve veće potrebe palestinskih izbjeglica i kao ulaganje u stabilnost i razvoj u toj regiji; podsjeća na važnost razvoja stabilnih odnosa i snažne suradnje između Unije i Afrike te smatra prikladnim dodijeliti dostatna financijska sredstva za razvoj tog kontinenta, što bi pridonijelo, među ostalim, ublažavanju temeljnih uzroka prisilnih migracija; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ističe hitnu potrebu za jačanjem razvojne suradnje u području zdravlja, visokokvalitetnih programa za učenje na daljinu i inkluzivno učenje te prilagodbe klimatskim promjenama i njihova ublažavanja, kao i u području bioraznolikosti, prehrane, održive poljoprivrede i sigurnosti opskrbe hranom, s obzirom na to da se zbog krize izazvane COVID-om 19 pojačava trend rasta gladi u svijetu; ističe da je u tom pogledu iznimno važna potpora izgradnji i jačanju institucija te obrazovanju kako bi se povećala kvalificirana radna snaga; potvrđuje da je za linije za ljude, planet, napredak i partnerstvo ključno pružiti veće sredstva od onih navedenih za liniju „Globalni izazovi” u nacrtu proračuna; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe potrebu za smislenim financiranjem zapadnog Balkana, s obzirom na proces pristupanja, kao i na brojne izazove s kojima se Unija i zemlje kandidatkinje moraju suočiti; smatra ključnim da nova nomenklatura za instrument IPA III sadrži zasebne proračunske linije za zapadni Balkan i Tursku, s obzirom na vrlo osjetljivu prirodu sredstava Unije namijenjenih Turskoj; |
| --- | --- |

68.

| 69. | osuđuje tursko kontinuirano kršenje međunarodnog prava i prava Unije te načela i vrijednosti Unije; traži da se financiranje političkih reformi u Turskoj usmjeri isključivo na poticanje dijaloga i pružanje potpore civilnom društvu, nedržavnim akterima i međuljudskim kontaktima, sve dok ta zemlja ne ostvari napredak u pogledu demokracije, vladavine prava i ljudskih prava; snažno osuđuje opetovane provokacije i kršenja grčkog i ciparskog suvereniteta od strane Turske; |
| --- | --- |

69.

| 70. | inzistira, pogotovo s obzirom na trenutnu situaciju povezanu s bolešću COVID-19 i nakon što je Europsko vijeće nažalost donijelo odluku o odbacivanju vanjskog stupa NGEU-a, na povećanju sredstava za poglavlje o humanitarnoj pomoći i na zaštitnim mjerama protiv istiskivanja unutarnje ili vanjske upotrebe pričuve za solidarnost i pomoć u nuždi; naglašava potrebu da se osigura kontinuirano financiranje inicijative Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a, u slučaju mogućeg zastoja u tekućim pregovorima o programu Europskih snaga solidarnosti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | S obzirom na zabrinjavajući razvoj događaja u Bjelarusu, poziva na pružanje potpore Unije preko Europske službe za vanjsko djelovanje i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te uspostavom novog položaja posebnog predstavnika za Bjelarus, kako bi se podržao proces mirnog prijenosa vlasti u skladu s dijalogom pod vodstvom UN-a ili, alternativno, OESS-a koji bi se temeljio na zaštiti ljudskih prava i volji bjelaruskog naroda; |
| --- | --- |

71.

| 72. | u svjetlu prijetnji povezanih s kibersigurnošću, kao i širenjem lažnih vijesti, naglašava potrebu da ih proračun Unije bolje rješava i odgovara na njih na horizontalnoj razini, kako u sjedištu tako i u delegacijama Unije širom svijeta; stoga smatra nužnim pojačati proračunske linije namijenjene strateškoj komunikaciji za vanjsko djelovanje; |
| --- | --- |

72.

| 73. | povećava odobrena sredstva za preuzimanje obveza u naslovu 5. za 698 781 256 EUR iznad razine iz nacrta proračuna (isključujući pilot-projekte i pripremna djelovanja), od čega je 583 041 792 EUR namijenjeno vodećim programima; |
| --- | --- |

73.

Naslov 7.

| 74. | odlučuje da u ovoj fazi neće zadržati rezove Vijeća u naslovu 2.; |
| --- | --- |

74.

| 75. | izražava duboko žaljenje zbog toga što Komisija još nije odgovorila na poziv Parlamenta da dobije potpuni uvid u ugovore i informacije u vezi s ugovorom o cjepivima protiv bolesti COVID-19 koji su obuhvaćen nacrtom izmjene proračuna br. 8/2020; traži od Komisije da proračunskom tijelu prije kraja 2020. odobri pristup ugovoru o cjepivima protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

75.

Pilot-projekti i pripremna djelovanja

| 76. | ponavlja da su pilot-projekti i pripremna djelovanja važni kao sredstva za formuliranje političkih prioriteta i uvođenje novih inicijativa koje bi se mogle pretvoriti u trajne aktivnosti i programe Unije; nakon što je proveo pažljivu analizu svih podnesenih prijedloga, donosi uravnotežen paket pilot-projekata i pripremnih djelovanja koji odražava političke prioritete Parlamenta; poziva Komisiju da brzo provede pilot-projekte i priprema djelovanja, u bliskoj suradnji sa zastupnicima, i pruži povratne informacije o njihovom učinku i rezultatima postignutim na terenu; |
| --- | --- |

76.

Plaćanja

| 77. | ističe potrebu za osiguravanjem dostatne razine odobrenih sredstava za plaćanje u proračunu za 2021. kojom će se uzeti u obzir opseg nepodmirenih obveza na kraju 2020. kako bi se izbjeglo gomilanje neplaćenih zahtjeva iz VFO-a za razdoblje 2014.–2020. i financirali rashodi pretfinanciranja u kontekstu krize izazvane bolešću COVID-19; napominje da će se zbog kašnjenja u provedbi programskog razdoblja 2014. – 2020. većina relevantnih plaćanja podmiriti u 2021. i 2022.; ističe veću točnost projekcija država članica koje treba u potpunosti uzeti u obzir u proračunu za 2021. godinu; ističe da je stoga potreban vjerodostojan plan plaćanja za cijeli VFO za razdoblje 2021.–2027. kojim će se osigurati dostatna sredstva u prvim godinama s mogućnošću prijenosa neiskorištenih sredstava u sljedeće godine iznad gornjih granica za plaćanja u okviru VFO-a, uz pomoć posebnih instrumenata; |
| --- | --- |

77.

| 78. | podsjeća da je tijekom 2020. doneseno nekoliko zakonodavnih mjera usmjerenih na olakšavanje apsorpcije, smanjenje birokracije i ubrzanje stvarne isplate sredstava u okviru nekoliko programa kako bi se osigurao novčani tok i likvidnost u kontekstu ozbiljne gospodarske depresije; smatra da bi taj pristup bio ozbiljno i neopravdano ugrožen ako ne bude poduprt dostatnom razinom odobrenih sredstava za plaćanje u 2021.; stoga poziva da se odgovarajuća sredstva stave na raspolaganje odmah po usvajanju proračuna za 2021.; obvezuje se poduzeti sve potrebne korake za prilagodbu odobrenih sredstava za plaćanje tijekom izvršenja u 2021.; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ponovno ističe stajalište Parlamenta od 4. travnja 2019. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća za zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama (12); naglašava važnost uspostave mehanizma za zaštitu proračuna Unije u slučaju postojanja sustavne prijetnje vrijednostima navedenima u članku 2. Ugovora o Europskoj Uniji i kada se dovode u pitanje financijski interesi Unije; ističe da Parlament neće prihvatiti dogovor o mehanizmu kojim se proračun Unije ne štiti od općih nedostataka u pogledu vladavine prava; |
| --- | --- |

79.

Ostali dijelovi

Dio I. – Europski parlament

| 80. | izražava iznenađenost i duboku zabrinutost zbog rezova koje je Komisija predložila za proračun Parlamenta, čime se ponovno narušava tradicija dobre suradnje između tih dviju institucija; iznose odobrenih sredstava vraća na one navedene u projekcijama izrađenima na temelju pomne i odgovorne analize potreba Parlamenta za 2021. iz prethodno spomenute Rezolucije od 14. svibnja 2020. usvojene na plenarnoj sjednici s velikom većinom glasova; i izvršava prilagodbu kako bi se prilikom vraćanja na prethodnu razinu odobrenih sredstava uzelo u obzir uspostavljanje pet novih parlamentarnih odbora; ističe da bi tijekom 2021. moglo biti potrebno prilagoditi proračun za 2021. kako bi se u obzir uzeo razvoj krize uzrokovane bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

80.

| 81. | prima na znanje pregovore koji su u tijeku o novom višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. i nesigurnost u pogledu razine financiranja novog naslova 7. „Europska javna uprava”; ističe da je Parlament ispunio cilj smanjenja broja osoblja od 5 % te da je čak ostvario ukupno smanjenje od 6 %; naglašava činjenicu da se od usvajanja Ugovora iz Lisabona Parlament morao nositi s povećanim brojem zadataka; napominje da su u posljednjem parlamentarnom sazivu ostvarene sinergije i ponovno određivanje prioriteta; naglašava da funkcioniranje Europskog parlamenta ovisi o ispunjenju njegovih političkih, zakonodavnih i administrativnih zadaća, koje zahtijevaju odgovarajući broj osoblja; duboko je zabrinut zbog ozbiljnog i strukturnog nedostatka osoblja u tajništvima mnogih odbora koje je u suprotnosti sa značajnim povećanjem njihovog radnog opterećenja i poziva Predsjedništvo i glavnog tajnika da hitno ponude rješenja za adekvatno popunjavanje tajništava odbora; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ponavlja prioritete Parlamenta za predstojeću financijsku godinu, osobito usmjeravanje proračuna Parlamenta na njegove ključne funkcije donošenja zakona, djelovanje kao jedna od grana proračunskog tijela, zastupanje građana i nadgledanje rada drugih institucija, kao i osiguravanje resursa za prioritetne projekte za interakciju s građanima, zeleni Parlament koji promiče uštedu resursa i pristupačni Parlament, u potpunosti poštujući rodna pitanja, izgradnju sigurnosti, kibersigurnost i razvoj IT-a te višegodišnje projekte u vezi s nekretninama; |
| --- | --- |

82.

| 83. | u skladu s projekcijama koje je usvojio Parlament:






  a) | pozdravlja mjere koje je Parlament poduzeo u vezi s izbijanjem bolesti COVID-19, uključujući nove privremene metode rada i uspostavu centra za testiranje na bolest COVID-19 za zastupnike i osoblje; ponavlja svoj zahtjev glavnom tajniku da procijeni financijske posljedice tih mjera na proračune Parlamenta za 2020. i 2021. te da ih u studenom 2020. predstavi Odboru za proračune; poziva glavnog tajnika da razradi detaljne smjernice radi bolje spremnosti za sve buduće slučajeve više sile kako bi se zajamčilo trajno ispunjavanje zakonodavnih zadaća Parlamenta u slučaju nemogućnosti urednog funkcioniranja; |
| --- | --- | --- |

83.

a)

pozdravlja mjere koje je Parlament poduzeo u vezi s izbijanjem bolesti COVID-19, uključujući nove privremene metode rada i uspostavu centra za testiranje na bolest COVID-19 za zastupnike i osoblje; ponavlja svoj zahtjev glavnom tajniku da procijeni financijske posljedice tih mjera na proračune Parlamenta za 2020. i 2021. te da ih u studenom 2020. predstavi Odboru za proračune; poziva glavnog tajnika da razradi detaljne smjernice radi bolje spremnosti za sve buduće slučajeve više sile kako bi se zajamčilo trajno ispunjavanje zakonodavnih zadaća Parlamenta u slučaju nemogućnosti urednog funkcioniranja;

| b) | ponavlja svoj poziv Predsjedništvu da se Odboru za proračune predstavi detaljan plan za postizanje ambicioznih ciljeva u pogledu okoliša i smanjenje ugljičnog otiska kao što je navedeno u odluci Predsjedništva od 16. prosinca 2019. te godišnji pregled rezultata; |
| --- | --- |

b)

ponavlja svoj poziv Predsjedništvu da se Odboru za proračune predstavi detaljan plan za postizanje ambicioznih ciljeva u pogledu okoliša i smanjenje ugljičnog otiska kao što je navedeno u odluci Predsjedništva od 16. prosinca 2019. te godišnji pregled rezultata;

| c) | podsjeća na svoj zahtjev za usklađivanjem naknada za službena putovanja akreditiranih parlamentarnih asistenata u tri mjesta rada Parlamenta na razinu naknada za javne službenike i ostalo osoblje; ponovno poziva na reviziju provedbenih odredbi kojima se uređuje djelovanje izaslanstava i službenih putovanja izvan Unije kako bi se razmotrila mogućnost da akreditirani parlamentarni asistenti pod određenim uvjetima prate zastupnike na službenim putovanjima izaslanstava Parlamenta i drugim službenim putovanjima; |
| --- | --- |

c)

podsjeća na svoj zahtjev za usklađivanjem naknada za službena putovanja akreditiranih parlamentarnih asistenata u tri mjesta rada Parlamenta na razinu naknada za javne službenike i ostalo osoblje; ponovno poziva na reviziju provedbenih odredbi kojima se uređuje djelovanje izaslanstava i službenih putovanja izvan Unije kako bi se razmotrila mogućnost da akreditirani parlamentarni asistenti pod određenim uvjetima prate zastupnike na službenim putovanjima izaslanstava Parlamenta i drugim službenim putovanjima;

| d) | ponavlja svoj zahtjev Predsjedništvu da uvede potpunu fleksibilnost u pogledu nazočnosti zastupnika tijekom zelenih tjedana; |
| --- | --- |

d)

ponavlja svoj zahtjev Predsjedništvu da uvede potpunu fleksibilnost u pogledu nazočnosti zastupnika tijekom zelenih tjedana;

| e) | naglašava da Odbor Parlamenta za proračune treba pravovremeno i u razumljivom obliku primati sve relevantne informacije u vezi s proračunom Parlamenta kako bi mogao donositi informirane odluke; odlučno ponavlja svoje zahtjeve u kojima se traže:






  — | detaljna analiza i obrazloženje troškova i ušteda u pogledu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije te da se Odboru za proračune Parlamenta prikažu točni iznosi tijekom studenoga 2020.; |
| --- | --- | --- |

e)

naglašava da Odbor Parlamenta za proračune treba pravovremeno i u razumljivom obliku primati sve relevantne informacije u vezi s proračunom Parlamenta kako bi mogao donositi informirane odluke; odlučno ponavlja svoje zahtjeve u kojima se traže:

—

detaljna analiza i obrazloženje troškova i ušteda u pogledu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije te da se Odboru za proračune Parlamenta prikažu točni iznosi tijekom studenoga 2020.;

| — | detaljan prikaz rashoda za uspostavu novih centara „Europa Experience” za 2021., uzimajući u obzir moguće posljedice pandemije bolesti COVID-19 na situaciju na lokalnim tržištima i otvaranje tih centara; |
| --- | --- |

—

detaljan prikaz rashoda za uspostavu novih centara „Europa Experience” za 2021., uzimajući u obzir moguće posljedice pandemije bolesti COVID-19 na situaciju na lokalnim tržištima i otvaranje tih centara;

| — | detaljan prikaz rashoda za novu strategiju za posjetitelje i četverogodišnju informativnu kampanju te sveobuhvatnu evaluaciju komunikacijske kampanje prije i tijekom europskih izbora 2019.; smatra da bi se sve nove komunikacijske mjere trebale temeljiti na objektivnoj činjeničnoj analizi te evaluacije; |
| --- | --- |

—

detaljan prikaz rashoda za novu strategiju za posjetitelje i četverogodišnju informativnu kampanju te sveobuhvatnu evaluaciju komunikacijske kampanje prije i tijekom europskih izbora 2019.; smatra da bi se sve nove komunikacijske mjere trebale temeljiti na objektivnoj činjeničnoj analizi te evaluacije;

| — | detaljna i temeljita analiza troškova reprezentacije u pogledu diplomatske prisutnosti izvan granica Unije u Indoneziji (Jakarta), Etiopiji (Adis Abeba) i Sjedinjenim Američkim Državama (New York); |
| --- | --- |

—

detaljna i temeljita analiza troškova reprezentacije u pogledu diplomatske prisutnosti izvan granica Unije u Indoneziji (Jakarta), Etiopiji (Adis Abeba) i Sjedinjenim Američkim Državama (New York);

| — | dodatni podaci o rashodima za upravljanje projektom izgradnje zapadnog krila zgrade Konrad Adenauer; |
| --- | --- |

—

dodatni podaci o rashodima za upravljanje projektom izgradnje zapadnog krila zgrade Konrad Adenauer;

| — | pregled svih ostalih trenutačno unajmljenih zgrada Parlamenta u trima mjestima rada koje će se nastaviti koristiti 2021. godine i detaljna projekcija energetskih troškova; u tom pogledu poziva na „zelene” uštede energije; |
| --- | --- |

—

pregled svih ostalih trenutačno unajmljenih zgrada Parlamenta u trima mjestima rada koje će se nastaviti koristiti 2021. godine i detaljna projekcija energetskih troškova; u tom pogledu poziva na „zelene” uštede energije;

| — | analiza učinka na ljudske resurse, posebno na pismene i usmene prevoditelje, projekta Glavne uprave za pismeno prevođenje za razvijanje alata kojim se mogu automatski transkribirati i prevoditi višejezične parlamentarne rasprave u stvarnom vremenu; |
| --- | --- |

—

analiza učinka na ljudske resurse, posebno na pismene i usmene prevoditelje, projekta Glavne uprave za pismeno prevođenje za razvijanje alata kojim se mogu automatski transkribirati i prevoditi višejezične parlamentarne rasprave u stvarnom vremenu;

| — | transparentan proces donošenja odluka u području upravljanja nekretninama; |
| --- | --- |

—

transparentan proces donošenja odluka u području upravljanja nekretninama;

| f) | poziva Predsjedništvo da objavi svoju odluku o budućnosti zgrade Spaak u Bruxellesu i detaljnu raščlambu troškova na kraju arhitektonskog natječaja za obnovu i/ili zamjenu te zgrade koji je Parlament objavio u svibnju 2020.; podsjeća da proračun za 2021. uključuje proračunske stavke za pripremu radova u zgradi Spaak; |
| --- | --- |

f)

poziva Predsjedništvo da objavi svoju odluku o budućnosti zgrade Spaak u Bruxellesu i detaljnu raščlambu troškova na kraju arhitektonskog natječaja za obnovu i/ili zamjenu te zgrade koji je Parlament objavio u svibnju 2020.; podsjeća da proračun za 2021. uključuje proračunske stavke za pripremu radova u zgradi Spaak;

| g) | podsjeća na preporuke sadržane u rezolucijama Parlamenta od 26. listopada 2017. (13), 11. rujna 2018. (14) i 15. siječnja 2019. (15) o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u te o mjerama za sprečavanje i borbu protiv zlostavljanja i spolnog uznemiravanja; prima na znanje mjere koje je poduzeo glavni tajnik radi sprečavanja takvih slučajeva i borbe protiv njih; zahtijeva od glavnog tajnika da dostavi sve informacije o kratkoročnim planovima u tom pogledu; traži od glavnog tajnika da dostavi ocjenu novih postupaka u pogledu uznemiravanja prije nego što Predsjedništvu predstavi procjene za 2022.; mišljenja je da bi osoblje i zastupnike trebalo poticati na sudjelovanje na tečajevima kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri smanjio broj takvih incidenata u Parlamentu; |
| --- | --- |

g)

podsjeća na preporuke sadržane u rezolucijama Parlamenta od 26. listopada 2017. (13), 11. rujna 2018. (14) i 15. siječnja 2019. (15) o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u te o mjerama za sprečavanje i borbu protiv zlostavljanja i spolnog uznemiravanja; prima na znanje mjere koje je poduzeo glavni tajnik radi sprečavanja takvih slučajeva i borbe protiv njih; zahtijeva od glavnog tajnika da dostavi sve informacije o kratkoročnim planovima u tom pogledu; traži od glavnog tajnika da dostavi ocjenu novih postupaka u pogledu uznemiravanja prije nego što Predsjedništvu predstavi procjene za 2022.; mišljenja je da bi osoblje i zastupnike trebalo poticati na sudjelovanje na tečajevima kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri smanjio broj takvih incidenata u Parlamentu;

| h) | podsjeća na zahtjev Predsjedništva upućen glavnom tajniku da istraži, što je prije moguće pravno gledano, načine da se osigura održivo financiranje dobrovoljnog mirovinskog fonda; |
| --- | --- |

h)

podsjeća na zahtjev Predsjedništva upućen glavnom tajniku da istraži, što je prije moguće pravno gledano, načine da se osigura održivo financiranje dobrovoljnog mirovinskog fonda;

| i) | podsjeća na svoj zahtjev glavnom tajniku da provjeri poštuju li vanjski ugovaratelji najviše standarde radnog prava u pogledu radnika koji čiste u Parlamentu, kao i radnika u kantinama, osobito kada je riječ o psihološkom pritisku i uvjetima rada povezanima s krizom izazvanom bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

i)

podsjeća na svoj zahtjev glavnom tajniku da provjeri poštuju li vanjski ugovaratelji najviše standarde radnog prava u pogledu radnika koji čiste u Parlamentu, kao i radnika u kantinama, osobito kada je riječ o psihološkom pritisku i uvjetima rada povezanima s krizom izazvanom bolešću COVID-19;

Drugi dijelovi (IV.–X.)

| 84. | napominje da nacrt proračuna uglavnom odražava projekcije različitih institucija koje potpadaju pod druge dijelove proračuna te stoga odgovara, uz neke iznimke, njihovim financijskim potrebama; smatra da bi horizontalni i sustavni rezovi koje predlaže Vijeće stoga imali štetan učinak na rad dotičnih institucija, a time i na ključan doprinos tih institucija funkcioniranju Unije; u tom pogledu predlaže da se u gotovo svim slučajevima iznosi vrate na razine iz nacrta proračuna, uključujući planove radnih mjesta Suda, Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, Odbora regija, Ureda Ombudsmana i Europske službe za vanjsko djelovanje; u skladu s džentlmenskim dogovorom, ne mijenja čitanje Vijeća koje se odnosi na Vijeće i Europsko vijeće; |
| --- | --- |

84.

| 85. | smatra da je, u ograničenom broju slučajeva te uzimajući u obzir projekcije institucija, potrebno povećati iznose u linijama u odnosu na nacrt proračuna; stoga predlaže:






  a) | kad je riječ o Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, povećanje iznosa odobrenih sredstava u odnosu na nacrt proračuna u nekoliko linija kako bi se zadržala razina odobrenih sredstava u skladu s njihovim procjenama; |
| --- | --- | --- |

85.

a)

kad je riječ o Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, povećanje iznosa odobrenih sredstava u odnosu na nacrt proračuna u nekoliko linija kako bi se zadržala razina odobrenih sredstava u skladu s njihovim procjenama;

| b) | kad je riječ o Europskoj službi za vanjsko djelovanje, povećanje iznosa odobrenih sredstava u odnosu na nacrt proračuna za liniju 2214 „Sposobnost strateške komunikacije” i liniju 3001 „Vanjsko osoblje i vanjske usluge”. |
| --- | --- |

b)

kad je riječ o Europskoj službi za vanjsko djelovanje, povećanje iznosa odobrenih sredstava u odnosu na nacrt proračuna za liniju 2214 „Sposobnost strateške komunikacije” i liniju 3001 „Vanjsko osoblje i vanjske usluge”.

o

o o

| 86. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s amandmanima na nacrt općeg proračuna, proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

(2)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0449.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0166.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0123.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0220.

(9)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0206.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0449.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0349.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0417.

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0331.

(15)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0010.

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/80 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/80

---

P9_TA(2020)0303

Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Sejšela i njegova provedba. Protokol (za razdoblje 2020. – 2026.) (Rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. studenoga 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela i njegova Protokola o provedbi (2020. – 2026.) (05243/2020 – C9-0073/2020 – 2020/0002M(NLE))

(2021/C 415/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05243/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05243/2020),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela (05246/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela (05246/2020),

| — | uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela (2020. – 2026.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela (2020. – 2026.),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (C9-0073/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (C9-0073/2020),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 11. studenoga 2020. (1) o Nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 11. studenoga 2020. (1) o Nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir članak 208. UFEU-a o načelu usklađenosti politika radi razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. UFEU-a o načelu usklađenosti politika radi razvoja,

| — | uzimajući u obzir članak 31. stavak 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 31. stavak 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o zajedničkim pravilima u pogledu primjene vanjske dimenzije zajedničke ribarstvene politike, uključujući sporazume o ribarstvu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o zajedničkim pravilima u pogledu primjene vanjske dimenzije zajedničke ribarstvene politike, uključujući sporazume o ribarstvu (3),

| — | uzimajući u obzir izvješće od 29. travnja 2019. naslovljeno „Ex ante i ex post evaluacijska studija o Sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela i njegovom Protokolu o provedbi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 29. travnja 2019. naslovljeno „Ex ante i ex post evaluacijska studija o Sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Sejšela i njegovom Protokolu o provedbi”,

| — | uzimajući u obzir strateški okvir politike i plan za plavo gospodarstvo Sejšela: planiranje budućnosti (2018. – 2030.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir politike i plan za plavo gospodarstvo Sejšela: planiranje budućnosti (2018. – 2030.),

| — | uzimajući u obzir izvješće s 18. sjednice znanstvenog odbora Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) iz studenoga 2015., posebno njegovu preporuku o žutoperajnoj tuni, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće s 18. sjednice znanstvenog odbora Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) iz studenoga 2015., posebno njegovu preporuku o žutoperajnoj tuni,

| — | uzimajući u obzir izvješće s 21. sjednice znanstvenog odbora IOTC-a iz prosinca 2018., posebno njegovu procjenu stokova u Indijskom oceanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće s 21. sjednice znanstvenog odbora IOTC-a iz prosinca 2018., posebno njegovu procjenu stokova u Indijskom oceanu,

| — | uzimajući u obzir izvješće s 21. sjednice radne skupine IOTC-a za tropske tune koja se održala u gradu Donostia-San Sebastian, u Španjolskoj, od 21. do 26. listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće s 21. sjednice radne skupine IOTC-a za tropske tune koja se održala u gradu Donostia-San Sebastian, u Španjolskoj, od 21. do 26. listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0184/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0184/2020),

| A. | budući da je Komisija u pregovorima s vladom Sejšela postigla novi Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Sejšela, zajedno s njegovim Protokolom o provedbi, za razdoblje od šest godina; budući da je Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu sa Sejšelima najvažniji sporazum Unije o ribolovu tune u pogledu količine ulova s obzirom na to da se njime omogućuje pristup sejšelskim vodama za 40 plivaričara, osam plovila s plutajućim parangalima te pomoćnim plovilima, u skladu s relevantnim rezolucijama Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC); |
| --- | --- |

A.

budući da je Komisija u pregovorima s vladom Sejšela postigla novi Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Sejšela, zajedno s njegovim Protokolom o provedbi, za razdoblje od šest godina; budući da je Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu sa Sejšelima najvažniji sporazum Unije o ribolovu tune u pogledu količine ulova s obzirom na to da se njime omogućuje pristup sejšelskim vodama za 40 plivaričara, osam plovila s plutajućim parangalima te pomoćnim plovilima, u skladu s relevantnim rezolucijama Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC);

| B. | budući da je opći cilj Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Sejšela promicanje održivog ribolova i definiranje pravila kojima se uređuje pristup ribarskih plovila EU-a ribolovnoj zoni Sejšela; |
| --- | --- |

B.

budući da je opći cilj Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Sejšela promicanje održivog ribolova i definiranje pravila kojima se uređuje pristup ribarskih plovila EU-a ribolovnoj zoni Sejšela;

| C. | budući da se novim Protokolom u granicama raspoloživog viška plovilima EU-a dodjeljuju ribolovne mogućnosti u sejšelskoj ribolovnoj zoni, čime im se omogućuje pristup odgovarajućem udjelu viška živih morskih resursa, u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima te rezolucijama i preporukama IOTC-a; |
| --- | --- |

C.

budući da se novim Protokolom u granicama raspoloživog viška plovilima EU-a dodjeljuju ribolovne mogućnosti u sejšelskoj ribolovnoj zoni, čime im se omogućuje pristup odgovarajućem udjelu viška živih morskih resursa, u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima te rezolucijama i preporukama IOTC-a;

| D. | budući da su se u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu podupirale obveze EU-a iz međunarodnih sporazuma, odnosno UN-ovi ciljevi održivog razvoja, a naročito ciljevi održivog razvoja br. 14 i br. 10, a to bi se trebalo i nastaviti; budući da sve mjere EU-a, uključujući sklapanje sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu, moraju doprinijeti tim ciljevima; |
| --- | --- |

D.

budući da su se u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu podupirale obveze EU-a iz međunarodnih sporazuma, odnosno UN-ovi ciljevi održivog razvoja, a naročito ciljevi održivog razvoja br. 14 i br. 10, a to bi se trebalo i nastaviti; budući da sve mjere EU-a, uključujući sklapanje sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu, moraju doprinijeti tim ciljevima;

| E. | budući da su sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu među najtransparentnijim i najodrživijim sporazumima o ribarstvu na svijetu i da se njima utvrđuje sofisticiran i čvrst pravni okvir te promiču visoki socijalni i okolišni standardi kao i standardi usklađenosti; |
| --- | --- |

E.

budući da su sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu među najtransparentnijim i najodrživijim sporazumima o ribarstvu na svijetu i da se njima utvrđuje sofisticiran i čvrst pravni okvir te promiču visoki socijalni i okolišni standardi kao i standardi usklađenosti;

| F. | budući da se sporazumom promiče jačanje gospodarske, financijske i znanstvene suradnje između EU-a i Sejšela s ciljem postizanja održivog ribarstva; |
| --- | --- |

F.

budući da se sporazumom promiče jačanje gospodarske, financijske i znanstvene suradnje između EU-a i Sejšela s ciljem postizanja održivog ribarstva;

| G. | budući da kada EU nije prisutan u isključivom gospodarskom pojasu treće zemlje višak stokova iskorištavaju druge flote, koje često imaju niže socijalne ili ekološke standarde održivosti i čiji jeftini i neodrživi proizvodi završavaju na tržištu EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da kada EU nije prisutan u isključivom gospodarskom pojasu treće zemlje višak stokova iskorištavaju druge flote, koje često imaju niže socijalne ili ekološke standarde održivosti i čiji jeftini i neodrživi proizvodi završavaju na tržištu EU-a;

| H. | budući da je načelo nediskriminacije među različitim flotama koje obavljaju ribolov u vodama trećih zemalja s kojima je EU sklopio sporazum temeljno načelo koje doprinosi održivom ribolovu; |
| --- | --- |

H.

budući da je načelo nediskriminacije među različitim flotama koje obavljaju ribolov u vodama trećih zemalja s kojima je EU sklopio sporazum temeljno načelo koje doprinosi održivom ribolovu;

| I. | budući da se sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu osigurava i dosljednost između načela zajedničke ribarstvene politike i obveza iz ostalih politika Unije (održivo iskorištavanje resursa trećih zemalja, suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, integracija partnerskih zemalja u globalno gospodarstvo, doprinos održivom razvoju u svim njegovim dimenzijama te bolje upravljanje ribarstvom na političkoj i financijskoj razini); |
| --- | --- |

I.

budući da se sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu osigurava i dosljednost između načela zajedničke ribarstvene politike i obveza iz ostalih politika Unije (održivo iskorištavanje resursa trećih zemalja, suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, integracija partnerskih zemalja u globalno gospodarstvo, doprinos održivom razvoju u svim njegovim dimenzijama te bolje upravljanje ribarstvom na političkoj i financijskoj razini);

| J. | budući da je cilj isto tako poboljšati suradnju između Europske unije i Republike Sejšela radi promicanja održive ribarstvene politike i odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa u sejšelskoj ribolovnoj zoni i u Indijskom oceanu, u interesu obiju stranaka; budući da će, osim toga, ta suradnja doprinijeti i promicanju dostojnih radnih uvjeta u aktivnostima ribarstva; |
| --- | --- |

J.

budući da je cilj isto tako poboljšati suradnju između Europske unije i Republike Sejšela radi promicanja održive ribarstvene politike i odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa u sejšelskoj ribolovnoj zoni i u Indijskom oceanu, u interesu obiju stranaka; budući da će, osim toga, ta suradnja doprinijeti i promicanju dostojnih radnih uvjeta u aktivnostima ribarstva;

| K. | budući da bi se obnavljanjem Protokola doprinijelo jačanju praćenja, kontrole i nadzora te boljem upravljanju ribarstvom u regiji; |
| --- | --- |

K.

budući da bi se obnavljanjem Protokola doprinijelo jačanju praćenja, kontrole i nadzora te boljem upravljanju ribarstvom u regiji;

| L. | budući da su Sejšeli operativni i logistički centar za ribolov tune u Indijskom oceanu te budući da je za EU važno imati instrument koji omogućuje blisku sektorsku suradnju s jednim od glavnih aktera u upravljanju oceanima na podregionalnoj razini zbog opsega ribolovnog područja pod njegovom jurisdikcijom; budući da je jačanje odnosa sa Sejšelima korisno i za sklapanje savezništava u okviru IOTC-a; |
| --- | --- |

L.

budući da su Sejšeli operativni i logistički centar za ribolov tune u Indijskom oceanu te budući da je za EU važno imati instrument koji omogućuje blisku sektorsku suradnju s jednim od glavnih aktera u upravljanju oceanima na podregionalnoj razini zbog opsega ribolovnog područja pod njegovom jurisdikcijom; budući da je jačanje odnosa sa Sejšelima korisno i za sklapanje savezništava u okviru IOTC-a;

| M. | budući da Sejšeli imaju koristi od namjenske sektorske potpore kojom se pružaju mogućnosti za višegodišnje financiranje; |
| --- | --- |

M.

budući da Sejšeli imaju koristi od namjenske sektorske potpore kojom se pružaju mogućnosti za višegodišnje financiranje;

| N. | budući da je sektor ribarstva, uključujući ribolov tune i plovila EU-a u sklopu ovog Sporazuma, od velike važnosti za gospodarstvo Sejšela, s obzirom na to da je nužan za gospodarski razvoj te zemlje, otvaranje radnih mjesta i sigurnost opskrbe hranom, te budući da su održivi riblji stokovi ključ za dugoročnu stabilnost zemlje; |
| --- | --- |

N.

budući da je sektor ribarstva, uključujući ribolov tune i plovila EU-a u sklopu ovog Sporazuma, od velike važnosti za gospodarstvo Sejšela, s obzirom na to da je nužan za gospodarski razvoj te zemlje, otvaranje radnih mjesta i sigurnost opskrbe hranom, te budući da su održivi riblji stokovi ključ za dugoročnu stabilnost zemlje;

| O. | budući da je Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu općenito doprinio održivom razvoju sejšelskog sektora ribarstva te bi trebao nastaviti u tom smjeru, naročito kada je riječ o artizanalnom ribolovu, u cilju jamčenja dugoročne sigurnosti opskrbe hranom i prehrambene neovisnosti stanovništva te zemlje; |
| --- | --- |

O.

budući da je Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu općenito doprinio održivom razvoju sejšelskog sektora ribarstva te bi trebao nastaviti u tom smjeru, naročito kada je riječ o artizanalnom ribolovu, u cilju jamčenja dugoročne sigurnosti opskrbe hranom i prehrambene neovisnosti stanovništva te zemlje;

| P. | budući da je važno da se Sporazumom o partnerstvu doprinosi poboljšanju radnih uvjeta u sektoru ribarstva; |
| --- | --- |

P.

budući da je važno da se Sporazumom o partnerstvu doprinosi poboljšanju radnih uvjeta u sektoru ribarstva;

| Q. | budući da je prema prethodnom sporazumu ukupna stopa iskorištenosti bila 7 % za plovila za ribolov s plutajućim parangalom i 69 % za tunolovce plivaričare, što znači da je u prosjeku 27 plivaričara u EU-u dobilo odobrenje, a moglo ih je dobiti njih 40; |
| --- | --- |

Q.

budući da je prema prethodnom sporazumu ukupna stopa iskorištenosti bila 7 % za plovila za ribolov s plutajućim parangalom i 69 % za tunolovce plivaričare, što znači da je u prosjeku 27 plivaričara u EU-u dobilo odobrenje, a moglo ih je dobiti njih 40;

| R. | budući da su plovila EU-a za ribolov tune koja su obavljala ribolov u okviru Sporazuma u razdoblju 2014. – 2017. iskrcala oko 22 % svojeg regionalnog ulova tune za namjene poduzeća za konzerviranje tune IOT (Indian Ocean Tuna) (po međunarodnoj tržišnoj cijeni); |
| --- | --- |

R.

budući da su plovila EU-a za ribolov tune koja su obavljala ribolov u okviru Sporazuma u razdoblju 2014. – 2017. iskrcala oko 22 % svojeg regionalnog ulova tune za namjene poduzeća za konzerviranje tune IOT (Indian Ocean Tuna) (po međunarodnoj tržišnoj cijeni);

| S. | budući da je jedan od osnovnih preduvjeta postizanja održivog ribarstva raspolaganje točnim i pouzdanim podacima; |
| --- | --- |

S.

budući da je jedan od osnovnih preduvjeta postizanja održivog ribarstva raspolaganje točnim i pouzdanim podacima;

| T. | budući da procjene stokova IOTC-a pokazuju da je razina iskorištavanja tunja prugavca i velikooke tune održiva, ali da se stokovi žutoperajne tune prekomjerno love i predmet su prekomjernog ribolovnog napora u regiji; |
| --- | --- |

T.

budući da procjene stokova IOTC-a pokazuju da je razina iskorištavanja tunja prugavca i velikooke tune održiva, ali da se stokovi žutoperajne tune prekomjerno love i predmet su prekomjernog ribolovnog napora u regiji;

| U. | budući da se očekuje da će klimatske promjene negativno utjecati na različite populacije tune u Indijskom oceanu, |
| --- | --- |

U.

budući da se očekuje da će klimatske promjene negativno utjecati na različite populacije tune u Indijskom oceanu,

| V. | budući da je znanstveni odbor IOTC-a 2015. preporučio smanjenje ulova žutoperajne tune za 20 %, ali da ta preporuka nije adekvatno provedena; budući da je znanstveni odbor 2018. ponovio svoju preporuku za smanjenje ulova žutoperajne tune kako bi se omogućio oporavak biomase na održivu razinu; |
| --- | --- |

V.

budući da je znanstveni odbor IOTC-a 2015. preporučio smanjenje ulova žutoperajne tune za 20 %, ali da ta preporuka nije adekvatno provedena; budući da je znanstveni odbor 2018. ponovio svoju preporuku za smanjenje ulova žutoperajne tune kako bi se omogućio oporavak biomase na održivu razinu;

| W. | budući da se u strateškom okviru politike za plavo gospodarstvo Sejšela za razdoblje 2018. – 2030. ističu prioriteti te zemlje u pogledu sigurnosti opskrbe hranom, stručnog osposobljavanja, zaštićenih morskih područja i jačanja regionalnih partnerstava; |
| --- | --- |

W.

budući da se u strateškom okviru politike za plavo gospodarstvo Sejšela za razdoblje 2018. – 2030. ističu prioriteti te zemlje u pogledu sigurnosti opskrbe hranom, stručnog osposobljavanja, zaštićenih morskih područja i jačanja regionalnih partnerstava;

| X. | budući da je suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova jedan od osnovnih preduvjeta postizanja održivog ribarstva; |
| --- | --- |

X.

budući da je suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova jedan od osnovnih preduvjeta postizanja održivog ribarstva;

| Y. | budući da financijski doprinos Unije Sejšelima u okviru Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu iznosi 5,3 milijuna EUR godišnje, uključujući 2,8 milijuna EUR za sektorsku potporu; budući da ukupni doprinos iz proračuna EU-a iznosi 31,8 milijuna EUR tijekom šest godina; budući da se prema prethodnom protokolu pristojba koju plaćaju vlasnici plovila po toni ulovljene tune povećala s 55 EUR na 75 EUR i budući da je novim protokolom predviđeno povećanje s 80 EUR po toni 2020. godine na 85 EUR po toni u razdoblju od šest godina; budući da se ukupni doprinos vlasnika plovila procjenjuje na 26,4 milijuna EUR tijekom cijelog trajanja Protokola; budući da to predstavlja ukupni financijski doprinos Europske unije tijekom cijelog trajanja Protokola u iznosu od 58,2 milijuna EUR, odnosno 9,7 milijuna EUR godišnje; |
| --- | --- |

Y.

budući da financijski doprinos Unije Sejšelima u okviru Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu iznosi 5,3 milijuna EUR godišnje, uključujući 2,8 milijuna EUR za sektorsku potporu; budući da ukupni doprinos iz proračuna EU-a iznosi 31,8 milijuna EUR tijekom šest godina; budući da se prema prethodnom protokolu pristojba koju plaćaju vlasnici plovila po toni ulovljene tune povećala s 55 EUR na 75 EUR i budući da je novim protokolom predviđeno povećanje s 80 EUR po toni 2020. godine na 85 EUR po toni u razdoblju od šest godina; budući da se ukupni doprinos vlasnika plovila procjenjuje na 26,4 milijuna EUR tijekom cijelog trajanja Protokola; budući da to predstavlja ukupni financijski doprinos Europske unije tijekom cijelog trajanja Protokola u iznosu od 58,2 milijuna EUR, odnosno 9,7 milijuna EUR godišnje;

| Z. | budući da je od 2018. EU preko Europske investicijske banke osigurao 17,5 milijuna EUR u zajmovima i bespovratnim sredstvima za prilagodbu i proširenje luke Port Victoria, najveće komercijalne luke na Sejšelima; budući da su ta ulaganja pogodovala gospodarskoj konkurentnosti Sejšela, otvaranju radnih mjesta i održivom rastu svih sektora lokalnoga gospodarstva; |
| --- | --- |

Z.

budući da je od 2018. EU preko Europske investicijske banke osigurao 17,5 milijuna EUR u zajmovima i bespovratnim sredstvima za prilagodbu i proširenje luke Port Victoria, najveće komercijalne luke na Sejšelima; budući da su ta ulaganja pogodovala gospodarskoj konkurentnosti Sejšela, otvaranju radnih mjesta i održivom rastu svih sektora lokalnoga gospodarstva;

| AA. | budući da je više plovila koja plove pod zastavom Sejšela u vlasništvu građana ili poduzeća EU-a; |
| --- | --- |

AA.

budući da je više plovila koja plove pod zastavom Sejšela u vlasništvu građana ili poduzeća EU-a;

| AB. | budući da Europski parlament mora odmah i u svim fazama u potpunosti biti obaviješten o postupcima koji se odnose na Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu, njegov Protokol i, ako je primjenjivo, njihovo obnavljanje; |
| --- | --- |

AB.

budući da Europski parlament mora odmah i u svim fazama u potpunosti biti obaviješten o postupcima koji se odnose na Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu, njegov Protokol i, ako je primjenjivo, njihovo obnavljanje;

| 1. | naglašava da se Sporazumom o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Sejšela, uz istodobno pružanje ribolovnih mogućnosti za plovila EU-a i promicanje znanstvene suradnje, općenito osiguralo i trebalo bi se i dalje osiguravati da flota EU-a u provođenju svoje ribolovne aktivnosti poštuje ciljeve održivosti i zaštite okoliša, te da se pritom ne nanosi šteta morskoj biološkoj raznolikosti, što znači da bi plovila EU-a trebala loviti samo odgovarajući udio viška živih morskih resursa izračunat na temelju najboljih dostupnih znanstvenih spoznaja i savjeta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe potrebu za poticanjem znanstvene suradnje i razmjene statističkih podataka o biološkom očuvanju i okolišu koji su potrebni za upravljanje živim morskim resursima i njihovo očuvanje kako bi plovila Unije i ostala ribarska plovila koja obavljaju ribolov u sejšelskim vodama mogla djelovati u skladu s kriterijima održivosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da sektor ribarstva predstavlja značajan dio gospodarstva Sejšela i ključan je za daljnji gospodarski razvoj, zapošljavanje i sigurnost opskrbe hranom te zemlje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je važno da Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu bude u skladu s mjerama očuvanja i upravljanja koje se uvode na temelju rezolucija i preporuka regionalnih organizacija u kojima sudjeluje Republika Sejšeli, posebno IOTC, te bi im trebao doprinijeti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da Sejšeli i EU namjeravaju osnažiti svoju suradnju u okviru IOTC-a te doprinijeti njegovim rezolucijama i preporukama; potiče Komisiju da iznese zajedničke prijedloge o jačanju praćenja i kontrola, kao i o utjecaju klimatskih promjena na populacije tune u Indijskom oceanu, među ostalim promicanjem znanstvene suradnje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da bi Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Sejšela trebao i dalje promicati gospodarsku, financijsku, tehničku i znanstvenu suradnju između EU-a i Sejšela u području održivog ribarstva i odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa u ribolovnoj zoni Sejšela, uključujući i podršku namijenjenu kontroli, nadzoru i inspekcijama ribolovnih aktivnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prima na znanje činjenicu da sejšelski sektor ribarstva, uključujući njegov artizanalni dio, nije dostatno sudjelovao u pregovorima; poziva na to da se sudjelovanje lokalnih zajednica i dionika u ribarstvu i dijalog s njima što je više moguće poboljšaju njihovim informiranjem i sustavnim uključivanjem u provedbu Sporazuma, njegova Protokola i njihova obnavljanja u budućnosti kako bi se osiguralo da se Sporazumom o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Sejšela ne ugrožavaju interesi i razvoj sejšelskog sektora ribarstva te kako bi se izbjeglo narušavanje aktivnosti artizanalnog lokalnog ribolova; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje da bi Protokol uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Sejšela mogao potencijalno dovesti do povećanja ribolovnog kapaciteta, uz stabilan broj plivaričara kojima je izdano odobrenje i povećan broj plovila s parangalima, s obzirom na to da nisu sve mogućnosti iskorištene u okviru prethodnog sporazuma, te usprkos znanstvenim preporukama za smanjenje ulova žutoperajne tune i apelima sindikata sejšelskih ribara da se smanji ribolovni napor u regiji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na provedbu mjera koje je preporučio IOTC, posebno onih koje se odnose na obnovu stokova žutoperajne tune; apelira na Komisiju da u skladu s IOTC-om i zajedno sa sejšelskim tijelima poduzme sve potrebne mjere kako bi se zaustavio prekomjerni izlov žutoperajne tune od strane flote EU-a, uključujući uvođenje ograničenja ulova za žutoperajnu tunu i jačanje borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; traži od Komisije i sejšelskih vlasti da među ostalim ugovornim stranama promiču da sve flote koje djeluju u sejšelskim vodama primjenjuju takve mjere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava potrebu za poboljšanjem selektivnosti kako bi se znatno smanjio usputni i neželjeni ulov svih vrsta, osobito osjetljivih vrsta i nedoraslih morskih organizama u cilju jamčenja dugoročne održivost stokova; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja činjenicu da se ispunio zahtjev iz Protokola u skladu s kojim se tunolovce plivaričare iz EU-a obvezuje da svojim ulovom opskrbljuju tvornice konzervi tune i/ili lokalnu prerađivačku industriju na Sejšelima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja uvođenje mjera za ograničavanje broja pomoćnih plovila i uporabe uređaja za privlačenje ribe, kako bi se smanjio njihov negativni utjecaj na nedorasle morske organizme i morski otpad; pozdravlja obvezu upotrebe biorazgradivih uređaja za privlačenje ribe, koji se moraju izvući iz sejšelskih voda kada više ne budu operativni; ističe da bi se te mjere trebalo pomno pratiti i ocjenjivati; međutim, smatra da te mjere nisu dovoljne za ograničavanje negativnog utjecaja tih uređaja za privlačenje ribe na biološku raznolikost i morski otpad te se njihova upotreba mora hitno i drastično smanjiti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja činjenicu da za potrebe upravljanja okolišem i promatranja morskih ekosustava u sejšelskim vodama sejšelska tijela predviđaju osnivanje namjenskog fonda u koji će sredstva uplaćivati vlasnici plivaričara iz Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava važnost jačanja mjera sprječavanja nastanka i sakupljanja plastičnog otpada u cilju smanjenja morskog otpada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja činjenicu da su Sejšeli posljednjih godina uspostavili zaštićena morska područja; izražava zabrinutost zbog nedostatka učinkovitog upravljanja; podsjeća da se tim područjima mora upravljati u skladu s ciljevima zaštite okoliša te upozorava na negativne učinke koje bi na ta zaštićena područja mogle imati druge gospodarske aktivnosti kao što su istraživanje i eksploatacija nafte ili pomorski promet; ističe važnost nadzora i praćenja tih područja kako bi se stekla najkvalitetnija znanstvena saznanja kojima bi se poduprlo upravljanje tim područjima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da su prikupljanje točnih i pouzdanih podataka, te njihova razmjena i obrada, kao i učinkovit nadzor, praćenje i kontrola ribarstva, ključni za dugoročno osiguravanje održivih ribljih stokova te da se Sporazumom o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Sejšela mora ojačati suradnja u tim područjima; pozdravlja mogućnost provedbe zajedničkih inspekcijskih programa na plovilima EU-a, programa praćenja, kontrole i nadzora te prijelaza na elektronički sustav izvješćivanja (ERS) što je prije moguće, nakon što se o tome složi Zajednički odbor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da je potrebno ojačati suradnju između EU-a i Sejšela u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, među ostalim, osposobljavanjem sejšelskih službenika u području praćenja i provođenja inspekcija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja činjenicu da se sejšelska vlada obvezala da će objaviti i razmijeniti informacije o svim sporazumima kojima se stranim plovilima odobrava ribolov u sejšelskoj ribolovnoj zoni i ribolovnom naporu koji iz njega proizlazi, a posebno podatke o broju izdanih odobrenja za ribolov i prijavljenim ulovima, s obzirom na to da u tamošnjim vodama trenutačno obavljaju ribolov strane flote u okviru još neobjavljenih sporazuma; ističe još jednom da je važno da sejšelske vlasti potpisuju sporazume o ribarstvu jedino sa zemljama koje su predane borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova i čije se flote pridržavaju strogih pravila o održivom upravljaju u ribarstvu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toplo pozdravlja obvezu sejšelskih tijela prema kojoj drugim stranim flotama koje obavljaju ribolov u sejšelskoj ribolovnoj zoni, a koje imaju iste značajke i love iste vrste kao one obuhvaćene ovim Sporazumom i njegovim Protokolom o provedbi, neće odobravati povoljnije uvjete od onih utvrđenih u okviru ovog Sporazuma; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da osigura da je zamjenjivanje zastave na plovilima EU-a u skladu s Uredbom (EU) 2017/2403 o održivom upravljanju vanjskim ribarskim flotama, među ostalim, promicanjem uvođenja obveznog broja Međunarodne pomorske organizacije (IMO br.) koji bi bio pričvršćen na plovilu tijekom cijelog njegovog životnog vijeka; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da bi sektorska potpora trebala biti preciznije usmjerena kako bi se njome financirale mjere koje zaista doprinose održivom razvoju lokalnog sektora ribarstva, a naročito artizanalnog ribolova, i koje doprinose učinkovitom upravljanju ribarstvom, uz poseban naglasak na obuci o sigurnosti posade, poboljšanje praćenja, kontrole i nadzora te osposobljavanje žena i mladih, nadovezujući se na pozitivne aspekte sektorske potpore iz prethodnog sporazuma; poziva na objavljivanje detaljnog popisa projekata koji se financiraju sektorskom potporom u okviru ovog Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i na bolje priopćavanje ishoda programa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja činjenicu da se strane Sporazuma obvezuju promicati gospodarsku, trgovinsku, znanstvenu i tehničku suradnju u sektoru ribarstva i s njim povezanih aktivnosti kao i raditi na izgradnji ljudskih i institucionalnih kapaciteta u sektoru ribarstva da bi se potaknuo razvoj vještina i poboljšali kapaciteti za osposobljavanje radi doprinošenja održivosti ribolovnih aktivnosti na Sejšelima i razvoju plavoga gospodarstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da osigura potreban nadzor doprinosa vlasnika plovila iz Unije fondu koji sejšelska tijela namjeravaju osnovati u svrhu upravljanja okolišem i promatranja morskih ekosustava u sejšelskim vodama, među ostalim u okviru Zajedničkog odbora; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na detaljnu procjenu učinaka koje Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu ima za lokalna gospodarstva u pogledu zapošljavanja, razvoja infrastrukture te socijalnih uvjeta i uvjeta rada; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da Parlamentu proslijedi i objavi zapisnike i zaključke sa sastanaka Zajedničkog odbora iz članka 12. Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i rezultate godišnjih evaluacija; poziva Komisiju da predstavnicima Parlamenta omogući da prisustvuju sjednicama Zajedničkog odbora, među ostalim, putem telekonferencija, te da potiče sustavno sudjelovanje ribarskih zajednica i povezanih dionika iz Sejšela; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju i Vijeće da, u skladu sa svojim nadležnostima i u skladu s člankom 13. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 218. stavkom 10. UFEU-a u potpunosti i bez odgode Parlament obavještavaju u svim fazama postupaka koji se odnose na Sporazum i njegov Protokol i, po potrebi, na njegovo obnavljanje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | skreće pozornost Komisije i Vijeća na činjenicu da uporno nastavljanje s privremenom primjenom međunarodnih sporazuma prije nego što je Parlament dao svoju suglasnost nije u skladu s vodećim načelima Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva te da se tom praksom nanosi šteta demokratskom kredibilitetu EU-a u cjelini; u tom ih smislu poziva da poboljšaju spomenuti postupak; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Sejšela. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0296.

(2)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

(3)  SL C 58, 15.2.2018., str. 93.

---

petak, 13. studenog 2020.

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/86 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/86

---

P9_TA(2020)0304

Program djelovanja Unije u području zdravlja za razdoblje 2021. – 2027. (program „EU za zdravlje”) ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. studenoga 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa djelovanja Unije u području zdravlja za razdoblje 2021. – 2027. i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (program „EU za zdravlje”) (COM(2020)0405 – C9-0152/2020 – 2020/0102(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 415/17)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1 a) | U skladu s člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u svim svojim aktivnostima Unija mora težiti uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena uspostavljajući načelo rodno osviještene politike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1 a)

U skladu s člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u svim svojim aktivnostima Unija mora težiti uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena uspostavljajući načelo rodno osviještene politike.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | U skladu s člancima 9.
  i
  168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i člankom 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja) pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigurava se visok stupanj zaštite zdravlja ljudi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

U skladu s člancima 9.
  i
  168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i člankom 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja) pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigurava se visok stupanj zaštite zdravlja ljudi.

| (2) | U skladu s člancima 9.
  , 114.,
  168
  . i 191
  . Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i člankom 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja) pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigurava se visok stupanj zaštite zdravlja ljudi. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člancima 9.
  , 114.,
  168
  . i 191
  . Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i člankom 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja) pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigurava se visok stupanj zaštite zdravlja ljudi.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Člankom 168. UFEU-a utvrđeno je da Unija treba nadopunjavati i podržavati nacionalne zdravstvene politike, poticati suradnju među državama članicama i promicati koordinaciju među njihovim programima, uz puno poštovanje odgovornosti
  država članica za utvrđivanje njihovih zdravstvenih politika te organiziranje
  i 
  pružanje zdravstvenih usluga
  i 
  zdravstvene zaštite
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Člankom 168. UFEU-a utvrđeno je da Unija treba nadopunjavati i podržavati nacionalne zdravstvene politike, poticati suradnju među državama članicama i promicati koordinaciju među njihovim programima, uz puno poštovanje odgovornosti
  država članica za utvrđivanje njihovih zdravstvenih politika te organiziranje
  i 
  pružanje zdravstvenih usluga
  i 
  zdravstvene zaštite
  .

| (3) | Člankom 168. UFEU-a utvrđeno je da Unija treba nadopunjavati i podržavati nacionalne zdravstvene politike, poticati suradnju među državama članicama
  , posebice u pograničnim regijama,
  i promicati koordinaciju među njihovim programima, uz puno poštovanje odgovornosti
  svake države članice u utvrđivanju vlastite zdravstvene politike te organiziranju, pružanju
  i 
  upravljanju zdravstvenim uslugama
  i 
  zdravstvenom zaštitom
  . |
| --- | --- |

(3)

Člankom 168. UFEU-a utvrđeno je da Unija treba nadopunjavati i podržavati nacionalne zdravstvene politike, poticati suradnju među državama članicama
  , posebice u pograničnim regijama,
  i promicati koordinaciju među njihovim programima, uz puno poštovanje odgovornosti
  svake države članice u utvrđivanju vlastite zdravstvene politike te organiziranju, pružanju
  i 
  upravljanju zdravstvenim uslugama
  i 
  zdravstvenom zaštitom
  .

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Svjetska
  zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti
  novog koronavirusa (
  COVID-19
  ). Ta je pandemija prouzročila
  dosad nezabilježenu svjetsku zdravstvenu krizu s teškim socioekonomskim posljedicama i 
  ljudsku patnju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Svjetska
  zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti
  novog koronavirusa (
  COVID-19
  ). Ta je pandemija prouzročila
  dosad nezabilježenu svjetsku zdravstvenu krizu s teškim socioekonomskim posljedicama i 
  ljudsku patnju
  .

| (5) | Zbog eksponencijalnog porasta slučajeva Svjetska
  zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti
  COVID-19 (bolest uzrokovana novim koronavirusom SARS-CoV2) i povezanih respiratornih bolesti. Pandemija bolesti
  COVID-19
  , preciznije umjereni do teški slučajevi bolesti koji zahtijevaju umjerenu i intenzivnu medicinsku skrb, doveli su neke zdravstvene sustave u Uniji i izvan nje do samih granica njihovih kapaciteta te prouzročili
  dosad nezabilježenu svjetsku zdravstvenu krizu s teškim socioekonomskim posljedicama i 
  ljudskom patnjom, posebno pogodivši osobe s kroničnim bolestima, uzrokujući i preranu smrt i kronične bolesti, te najteže pogodivši najranjivije, pacijente, žene, djecu, njegovatelje i starije osobe. Ozbiljnost krize također pokazuje važnost djelovanja Unije i primjerenog odgovora na prijetnje koje proizlaze iz zaraznih bolesti te općenito jačanja djelovanja Unije radi dopune nacionalnih politika u području javnog zdravlja. |
| --- | --- |

(5)

Zbog eksponencijalnog porasta slučajeva Svjetska
  zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti
  COVID-19 (bolest uzrokovana novim koronavirusom SARS-CoV2) i povezanih respiratornih bolesti. Pandemija bolesti
  COVID-19
  , preciznije umjereni do teški slučajevi bolesti koji zahtijevaju umjerenu i intenzivnu medicinsku skrb, doveli su neke zdravstvene sustave u Uniji i izvan nje do samih granica njihovih kapaciteta te prouzročili
  dosad nezabilježenu svjetsku zdravstvenu krizu s teškim socioekonomskim posljedicama i 
  ljudskom patnjom, posebno pogodivši osobe s kroničnim bolestima, uzrokujući i preranu smrt i kronične bolesti, te najteže pogodivši najranjivije, pacijente, žene, djecu, njegovatelje i starije osobe. Ozbiljnost krize također pokazuje važnost djelovanja Unije i primjerenog odgovora na prijetnje koje proizlaze iz zaraznih bolesti te općenito jačanja djelovanja Unije radi dopune nacionalnih politika u području javnog zdravlja.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5 a) | Zdravstveni radnici, čija je uloga tijekom krize prouzročene bolešću COVID-19 bila ključna, uglavnom su žene i one su tijekom krize bile izložene većim zdravstvenim rizicima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5 a)

Zdravstveni radnici, čija je uloga tijekom krize prouzročene bolešću COVID-19 bila ključna, uglavnom su žene i one su tijekom krize bile izložene većim zdravstvenim rizicima.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5 b) | Uzimajući u obzir to da bolesti mogu različito djelovati na muškarce i žene, kao što se čini da je slučaj s bolesti COVID-19, gdje je zabilježena viša stopa smrtnosti muškaraca, Programom bi trebalo proučiti uzroke ponašanja bolesti kako bi se ostvario napredak u pogledu patologije, liječenja i izlječenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5 b)

Uzimajući u obzir to da bolesti mogu različito djelovati na muškarce i žene, kao što se čini da je slučaj s bolesti COVID-19, gdje je zabilježena viša stopa smrtnosti muškaraca, Programom bi trebalo proučiti uzroke ponašanja bolesti kako bi se ostvario napredak u pogledu patologije, liječenja i izlječenja.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Iako su države članice odgovorne za svoje zdravstvene politike, od njih se očekuje da štite javno zdravlje u duhu europske solidarnosti (8). Iskustvo iz sadašnje krize uzrokovane bolešću COVID-19 pokazalo je da postoji potreba za daljnjim odlučnim djelovanjem na razini Unije kako bi se poduprla suradnja i koordinacija među državama članicama
  radi poboljšanja sprečavanja
  i 
  kontrole
  širenja ozbiljnih bolesti ljudi preko granica, borbe protiv drugih ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju te zaštite zdravlja i dobrobiti ljudi u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Iako su države članice odgovorne za svoje zdravstvene politike, od njih se očekuje da štite javno zdravlje u duhu europske solidarnosti (8). Iskustvo iz sadašnje krize uzrokovane bolešću COVID-19 pokazalo je da postoji potreba za daljnjim odlučnim djelovanjem na razini Unije kako bi se poduprla suradnja i koordinacija među državama članicama
  radi poboljšanja sprečavanja
  i 
  kontrole
  širenja ozbiljnih bolesti ljudi preko granica, borbe protiv drugih ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju te zaštite zdravlja i dobrobiti ljudi u Uniji.

| (6) | Iako su države članice odgovorne za svoje zdravstvene politike, od njih se očekuje da štite javno zdravlje u duhu europske solidarnosti (8). Iskustvo iz sadašnje krize uzrokovane bolešću COVID-19 pokazalo je da postoji potreba za daljnjim odlučnim djelovanjem na razini Unije kako bi se poduprla suradnja i koordinacija među državama članicama
  , posebice između susjednih pograničnih regija te između nadležnih tijela
  i 
  relevantnih dionika. Ta bi suradnja trebala poboljšati pripravnost, sprečavanje i kontrolu
  širenja ozbiljnih
  zaraza i
  bolesti ljudi preko granica,
  radi razvoja i dostupnosti proizvoda za prevenciju i liječenje bolesti,
  borbe protiv drugih ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju te zaštite
  i poboljšanja
  zdravlja i dobrobiti
  svih
  ljudi u Uniji.
  Pripravnost je neophodna za bolju otpornost na buduće prijetnje, a države članice, s obzirom na to da su odgovorne za pružanje zdravstvene skrbi, trebale bi provesti ispitivanja otpornosti na stres svojih sustava zdravstvene skrbi kako bi utvrdile slabosti i provjerile jesu li spremne za moguću buduću zdravstvenu krizu. |
| --- | --- |

(6)

Iako su države članice odgovorne za svoje zdravstvene politike, od njih se očekuje da štite javno zdravlje u duhu europske solidarnosti (8). Iskustvo iz sadašnje krize uzrokovane bolešću COVID-19 pokazalo je da postoji potreba za daljnjim odlučnim djelovanjem na razini Unije kako bi se poduprla suradnja i koordinacija među državama članicama
  , posebice između susjednih pograničnih regija te između nadležnih tijela
  i 
  relevantnih dionika. Ta bi suradnja trebala poboljšati pripravnost, sprečavanje i kontrolu
  širenja ozbiljnih
  zaraza i
  bolesti ljudi preko granica,
  radi razvoja i dostupnosti proizvoda za prevenciju i liječenje bolesti,
  borbe protiv drugih ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju te zaštite
  i poboljšanja
  zdravlja i dobrobiti
  svih
  ljudi u Uniji.
  Pripravnost je neophodna za bolju otpornost na buduće prijetnje, a države članice, s obzirom na to da su odgovorne za pružanje zdravstvene skrbi, trebale bi provesti ispitivanja otpornosti na stres svojih sustava zdravstvene skrbi kako bi utvrdile slabosti i provjerile jesu li spremne za moguću buduću zdravstvenu krizu.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6 a) | Unatoč tome što ima ograničeno djelovanje u području zdravstva, Unija bi trebala voditi usklađenu strategiju javnog zdravlja kako bi odgovorila na izazove postojećih epidemija uzimajući u obzir regionalne i nacionalne posebnosti te kako bi raspolagala kapacitetima da se u budućnosti suoči sa zabrinjavajućim situacijama i prijetnjama zdravlju, kao što su pandemije i prekogranične prijetnje, uključujući antimikrobnu otpornost, zdravlje okoliša te utjecaj klimatskih promjena na zdravlje. Unija bi trebala podupirati države članice u smanjenju nejednakosti u zdravstvu i postizanju univerzalnog zdravstvenog osiguranja, uključujući pružanje usluga u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, rješavanje problema bolničkih infekcija, suočavanje s izazovima ranjivih skupina kao što su djeca te u području skrbi za dojenčad i majke, starenja stanovništva, kroničnih bolesti i prevencije bolesti, i to promicanjem zdravog načina života i usluga prevencije te pripremom zdravstvenih sustava za tehnologije u nastajanju kako bi se u potpunosti iskoristile prednosti digitalne revolucije uz istodobno postizanje sinergija s drugim relevantnim programima Unije kao što su Obzor Europa, Digitalna Europa, Instrument za povezivanje Europe ili Svemirski program Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6 a)

Unatoč tome što ima ograničeno djelovanje u području zdravstva, Unija bi trebala voditi usklađenu strategiju javnog zdravlja kako bi odgovorila na izazove postojećih epidemija uzimajući u obzir regionalne i nacionalne posebnosti te kako bi raspolagala kapacitetima da se u budućnosti suoči sa zabrinjavajućim situacijama i prijetnjama zdravlju, kao što su pandemije i prekogranične prijetnje, uključujući antimikrobnu otpornost, zdravlje okoliša te utjecaj klimatskih promjena na zdravlje. Unija bi trebala podupirati države članice u smanjenju nejednakosti u zdravstvu i postizanju univerzalnog zdravstvenog osiguranja, uključujući pružanje usluga u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, rješavanje problema bolničkih infekcija, suočavanje s izazovima ranjivih skupina kao što su djeca te u području skrbi za dojenčad i majke, starenja stanovništva, kroničnih bolesti i prevencije bolesti, i to promicanjem zdravog načina života i usluga prevencije te pripremom zdravstvenih sustava za tehnologije u nastajanju kako bi se u potpunosti iskoristile prednosti digitalne revolucije uz istodobno postizanje sinergija s drugim relevantnim programima Unije kao što su Obzor Europa, Digitalna Europa, Instrument za povezivanje Europe ili Svemirski program Unije.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Stoga je primjereno uspostaviti novi program djelovanja Unije u području zdravlja pod nazivom program „EU za zdravlje” („Program”) za razdoblje 2021. – 2027. U skladu s ciljevima djelovanja Unije i njezinim nadležnostima u području javnog zdravlja, u Programu bi se naglasak trebao staviti na mjere kojima se suradnjom na razini Unije
  ostvaruju značajne
  prednosti i povećanje učinkovitosti te na mjere s učinkom na unutarnje tržište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Stoga je primjereno uspostaviti novi program djelovanja Unije u području zdravlja pod nazivom program „EU za zdravlje” („Program”) za razdoblje 2021. – 2027. U skladu s ciljevima djelovanja Unije i njezinim nadležnostima u području javnog zdravlja, u Programu bi se naglasak trebao staviti na mjere kojima se suradnjom na razini Unije
  ostvaruju značajne
  prednosti i povećanje učinkovitosti te na mjere s učinkom na unutarnje tržište.

| (7) | Stoga je primjereno uspostaviti novi program djelovanja Unije u području
  javnog
  zdravlja pod nazivom program „EU za zdravlje” („Program”) za razdoblje 2021. – 2027. U skladu s ciljevima djelovanja Unije i njezinim nadležnostima u području javnog zdravlja, u Programu bi se naglasak trebao staviti na mjere kojima se suradnjom na razini Unije
  te prekograničnom suradnjom na regionalnoj razini ostvaruju
  prednosti i povećanje učinkovitosti te na mjere s učinkom na unutarnje tržište.
  Za poboljšanje zdravstvenih rezultata potreban je holistički pristup, a tvorci politika u Uniji trebali bi se pobrinuti da se u oblikovanju svih politika primjenjuje načelo „zdravlje u svim politikama”. |
| --- | --- |

(7)

Stoga je primjereno uspostaviti novi program djelovanja Unije u području
  javnog
  zdravlja pod nazivom program „EU za zdravlje” („Program”) za razdoblje 2021. – 2027. U skladu s ciljevima djelovanja Unije i njezinim nadležnostima u području javnog zdravlja, u Programu bi se naglasak trebao staviti na mjere kojima se suradnjom na razini Unije
  te prekograničnom suradnjom na regionalnoj razini ostvaruju
  prednosti i povećanje učinkovitosti te na mjere s učinkom na unutarnje tržište.
  Za poboljšanje zdravstvenih rezultata potreban je holistički pristup, a tvorci politika u Uniji trebali bi se pobrinuti da se u oblikovanju svih politika primjenjuje načelo „zdravlje u svim politikama”.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | S obzirom na ozbiljnost prekograničnih prijetnji zdravlju, Programom bi se trebale podupirati koordinirane javnozdravstvene mjere na razini Unije za nošenje s različitim aspektima takvih prijetnji. U cilju jačanja sposobnosti Unije za pripremu i odgovor na zdravstvene krize te upravljanje njima, Programom bi se trebale podupirati mjere poduzete u okviru mehanizama i struktura uspostavljenih Odlukom br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10) te drugih relevantnih mehanizama i struktura uspostavljenih na razini Unije. To bi moglo uključivati
  strateško stvaranje zaliha osnovnih medicinskih proizvoda ili
  izgradnju kapaciteta za odgovor na krizu, preventivne mjere povezane s cijepljenjem i imunizacijom
  te
  programe pojačanog nadzora. U tom kontekstu Programom bi se trebali poticati europski i međusektorski kapaciteti za pripravnost, praćenje, upravljanje i odgovor dionika u slučaju krize, i to na razini Unije te nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uključujući planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama i vježbe pripravnosti, u skladu s 
  pristupom
  „Jedno zdravlje”. Njime bi se trebala olakšati uspostava okvira za integrirano i međusektorsko obavješćivanje o rizicima koji bi funkcionirao u svim fazama zdravstvene krize, odnosno u fazama prevencije, pripravnosti i odgovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

S obzirom na ozbiljnost prekograničnih prijetnji zdravlju, Programom bi se trebale podupirati koordinirane javnozdravstvene mjere na razini Unije za nošenje s različitim aspektima takvih prijetnji. U cilju jačanja sposobnosti Unije za pripremu i odgovor na zdravstvene krize te upravljanje njima, Programom bi se trebale podupirati mjere poduzete u okviru mehanizama i struktura uspostavljenih Odlukom br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10) te drugih relevantnih mehanizama i struktura uspostavljenih na razini Unije. To bi moglo uključivati
  strateško stvaranje zaliha osnovnih medicinskih proizvoda ili
  izgradnju kapaciteta za odgovor na krizu, preventivne mjere povezane s cijepljenjem i imunizacijom
  te
  programe pojačanog nadzora. U tom kontekstu Programom bi se trebali poticati europski i međusektorski kapaciteti za pripravnost, praćenje, upravljanje i odgovor dionika u slučaju krize, i to na razini Unije te nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uključujući planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama i vježbe pripravnosti, u skladu s 
  pristupom
  „Jedno zdravlje”. Njime bi se trebala olakšati uspostava okvira za integrirano i međusektorsko obavješćivanje o rizicima koji bi funkcionirao u svim fazama zdravstvene krize, odnosno u fazama prevencije, pripravnosti i odgovora.

| (10) | S obzirom na ozbiljnost prekograničnih prijetnji zdravlju, Programom bi se trebale podupirati koordinirane javnozdravstvene mjere na razini Unije
  te između susjednih regija
  za nošenje s različitim aspektima takvih prijetnji. U cilju jačanja sposobnosti Unije za pripremu i odgovor na
  moguće buduće
  zdravstvene krize te upravljanje njima, Programom bi se trebale podupirati mjere poduzete u okviru mehanizama i struktura uspostavljenih Odlukom br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10) te drugih relevantnih mehanizama i struktura uspostavljenih na razini Unije. To bi moglo uključivati izgradnju kapaciteta za odgovor na krizu, preventivne mjere povezane s cijepljenjem i imunizacijom, programe pojačanog nadzora
  , zdravstvene informacije i platforme za razmjenu najboljih praksi
  . U tom kontekstu Programom bi se trebali poticati europski i međusektorski kapaciteti za pripravnost, praćenje, upravljanje i odgovor dionika u slučaju krize, i to na razini Unije te nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uključujući planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama i vježbe pripravnosti, u skladu s 
  pristupima
  „jedno zdravlje”
  i „zdravlje u svim politikama”
  . Njime bi se trebala olakšati uspostava okvira za integrirano i međusektorsko obavješćivanje o rizicima koji bi funkcionirao u svim fazama zdravstvene krize, odnosno u fazama prevencije, pripravnosti i odgovora. |
| --- | --- |

(10)

S obzirom na ozbiljnost prekograničnih prijetnji zdravlju, Programom bi se trebale podupirati koordinirane javnozdravstvene mjere na razini Unije
  te između susjednih regija
  za nošenje s različitim aspektima takvih prijetnji. U cilju jačanja sposobnosti Unije za pripremu i odgovor na
  moguće buduće
  zdravstvene krize te upravljanje njima, Programom bi se trebale podupirati mjere poduzete u okviru mehanizama i struktura uspostavljenih Odlukom br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10) te drugih relevantnih mehanizama i struktura uspostavljenih na razini Unije. To bi moglo uključivati izgradnju kapaciteta za odgovor na krizu, preventivne mjere povezane s cijepljenjem i imunizacijom, programe pojačanog nadzora
  , zdravstvene informacije i platforme za razmjenu najboljih praksi
  . U tom kontekstu Programom bi se trebali poticati europski i međusektorski kapaciteti za pripravnost, praćenje, upravljanje i odgovor dionika u slučaju krize, i to na razini Unije te nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uključujući planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama i vježbe pripravnosti, u skladu s 
  pristupima
  „jedno zdravlje”
  i „zdravlje u svim politikama”
  . Njime bi se trebala olakšati uspostava okvira za integrirano i međusektorsko obavješćivanje o rizicima koji bi funkcionirao u svim fazama zdravstvene krize, odnosno u fazama prevencije, pripravnosti i odgovora.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Budući da u zdravstvenoj krizi hitna
  procjena zdravstvenih tehnologija i klinička ispitivanja mogu doprinijeti brzom razvoju
  medicinskih protumjera
  ,
  Programom bi se trebala pružiti potpora za olakšavanje provedbe takvih mjera
  . Komisija je donijela Prijedlog (11) o procjeni zdravstvenih tehnologija kako bi poduprla suradnju u procjeni zdravstvenih tehnologija na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Budući da u zdravstvenoj krizi hitna
  procjena zdravstvenih tehnologija i klinička ispitivanja mogu doprinijeti brzom razvoju
  medicinskih protumjera
  ,
  Programom bi se trebala pružiti potpora za olakšavanje provedbe takvih mjera
  . Komisija je donijela Prijedlog (11) o procjeni zdravstvenih tehnologija kako bi poduprla suradnju u procjeni zdravstvenih tehnologija na razini Unije.

| (11) | U kontekstu javnozdravstvenih kriza
  procjena zdravstvenih tehnologija i klinička ispitivanja mogu doprinijeti brzom razvoju,
  identifikaciji i dostupnosti medicinskih protumjera
  . Komisija je donijela Prijedlog (11) o procjeni zdravstvenih tehnologija kako bi poduprla suradnju u procjeni zdravstvenih tehnologija na razini Unije.
  Programom bi se trebala pružati potpora za lakšu provedbu takvih mjera. |
| --- | --- |

(11)

U kontekstu javnozdravstvenih kriza
  procjena zdravstvenih tehnologija i klinička ispitivanja mogu doprinijeti brzom razvoju,
  identifikaciji i dostupnosti medicinskih protumjera
  . Komisija je donijela Prijedlog (11) o procjeni zdravstvenih tehnologija kako bi poduprla suradnju u procjeni zdravstvenih tehnologija na razini Unije.
  Programom bi se trebala pružati potpora za lakšu provedbu takvih mjera.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Kako bi se zaštitile osobe u osjetljivim situacijama, uključujući osobe koje pate od mentalnih i 
  kroničnih
  bolesti, Programom bi se trebale promicati i mjere usmjerene na kolateralne učinke zdravstvene krize na osobe koje pripadaju takvim ranjivim skupinama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Kako bi se zaštitile osobe u osjetljivim situacijama, uključujući osobe koje pate od mentalnih i 
  kroničnih
  bolesti, Programom bi se trebale promicati i mjere usmjerene na kolateralne učinke zdravstvene krize na osobe koje pripadaju takvim ranjivim skupinama.

| (12) | Kako bi se zaštitile osobe u osjetljivim situacijama, uključujući osobe koje pate od mentalnih
  bolesti, osobe koje žive sa zaraznim ili nezaraznim
  i 
  kroničnim bolestima ili su njima najviše pogođene, poput pretilosti, raka, dijabetesa, kardiovaskularnih
  bolesti
  i neuroloških poremećaja
  , Programom bi se trebale promicati i mjere usmjerene na kolateralne učinke zdravstvene krize na osobe koje pripadaju takvim ranjivim skupinama.
  Kako bi se zajamčili trajno visoki standardi neophodnih usluga zdravstvene skrbi, uključujući prevenciju, Programom bi se, posebice u razdobljima kriza i pandemija, trebao poticati prijelaz na dostupnu i pristupačnu telemedicinu, kućnu primjenu lijekova i provedbu preventivnih planova i planova samostalne skrbi, kada je to moguće i prikladno, uz istodobno osiguravanje pristupa uslugama zdravstvene skrbi i prevencije rizičnim pacijentima i pacijentima s kroničnim oboljenjima. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se zaštitile osobe u osjetljivim situacijama, uključujući osobe koje pate od mentalnih
  bolesti, osobe koje žive sa zaraznim ili nezaraznim
  i 
  kroničnim bolestima ili su njima najviše pogođene, poput pretilosti, raka, dijabetesa, kardiovaskularnih
  bolesti
  i neuroloških poremećaja
  , Programom bi se trebale promicati i mjere usmjerene na kolateralne učinke zdravstvene krize na osobe koje pripadaju takvim ranjivim skupinama.
  Kako bi se zajamčili trajno visoki standardi neophodnih usluga zdravstvene skrbi, uključujući prevenciju, Programom bi se, posebice u razdobljima kriza i pandemija, trebao poticati prijelaz na dostupnu i pristupačnu telemedicinu, kućnu primjenu lijekova i provedbu preventivnih planova i planova samostalne skrbi, kada je to moguće i prikladno, uz istodobno osiguravanje pristupa uslugama zdravstvene skrbi i prevencije rizičnim pacijentima i pacijentima s kroničnim oboljenjima.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | U krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 na vidjelo su izašli brojni izazovi u osiguravanju opskrbe lijekovima, medicinskim proizvodima i osobnom zaštitnom opremom koji su u Uniji potrebni tijekom pandemija. Programom bi se stoga trebala pružiti potpora mjerama
  kojima se potiče proizvodnja
  ,
  nabava
  i 
  upravljanje
  proizvodima potrebnima tijekom krize i osigurati komplementarnost s drugim instrumentima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

U krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 na vidjelo su izašli brojni izazovi u osiguravanju opskrbe lijekovima, medicinskim proizvodima i osobnom zaštitnom opremom koji su u Uniji potrebni tijekom pandemija. Programom bi se stoga trebala pružiti potpora mjerama
  kojima se potiče proizvodnja
  ,
  nabava
  i 
  upravljanje
  proizvodima potrebnima tijekom krize i osigurati komplementarnost s drugim instrumentima Unije.

| (13) | U krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 na vidjelo su izašli brojni izazovi
  , uključujući ovisnost Unije o trećim zemljama,
  u osiguravanju opskrbe
  kemijskim sirovinama i polaznim materijalima, aktivnim farmaceutskim sastojcima,
  lijekovima, medicinskim proizvodima i osobnom zaštitnom opremom koji su u Uniji potrebni tijekom pandemija. Programom bi se stoga trebala pružiti potpora mjerama
  kojima će se povećati sigurnost proizvodnje, nabave, upravljanja i distribucije lijekova i medicinskih proizvoda u Uniji i smanjiti ovisnost o trećim zemljama poticanjem diversifikacije lanaca opskrbe
  ,
  promicanjem proizvodnje u Uniji, zajedničke nabave
  i 
  upravljanja
  proizvodima potrebnima tijekom krize, i osigurati komplementarnost s drugim instrumentima Unije
  kako bi se smanjio rizik od nestašica, posebno za vrijeme zdravstvenih kriza
  . |
| --- | --- |

(13)

U krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 na vidjelo su izašli brojni izazovi
  , uključujući ovisnost Unije o trećim zemljama,
  u osiguravanju opskrbe
  kemijskim sirovinama i polaznim materijalima, aktivnim farmaceutskim sastojcima,
  lijekovima, medicinskim proizvodima i osobnom zaštitnom opremom koji su u Uniji potrebni tijekom pandemija. Programom bi se stoga trebala pružiti potpora mjerama
  kojima će se povećati sigurnost proizvodnje, nabave, upravljanja i distribucije lijekova i medicinskih proizvoda u Uniji i smanjiti ovisnost o trećim zemljama poticanjem diversifikacije lanaca opskrbe
  ,
  promicanjem proizvodnje u Uniji, zajedničke nabave
  i 
  upravljanja
  proizvodima potrebnima tijekom krize, i osigurati komplementarnost s drugim instrumentima Unije
  kako bi se smanjio rizik od nestašica, posebno za vrijeme zdravstvenih kriza
  .

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Kako bi posljedice ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju bile što manje, trebalo bi omogućiti da se u okviru Programa podupiru mjere koje obuhvaćaju koordinaciju aktivnosti koje jačaju interoperabilnost i usklađenost zdravstvenih sustava država članica provedbom komparativnih analiza, suradnjom i razmjenom najboljih praksi te kojima se osigurava njihova sposobnost odgovora na hitne zdravstvene situacije, što uključuje planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama, vježbe pripravnosti i usavršavanje zdravstvenog osoblja i osoblja u području javnog zdravstva te uspostavu mehanizama za učinkovito praćenje i raspodjelu ili dodjelu robe i usluga potrebnih u kriznim situacijama utemeljenu na potrebama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Kako bi posljedice ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju bile što manje, trebalo bi omogućiti da se u okviru Programa podupiru mjere koje obuhvaćaju koordinaciju aktivnosti koje jačaju interoperabilnost i usklađenost zdravstvenih sustava država članica provedbom komparativnih analiza, suradnjom i razmjenom najboljih praksi te kojima se osigurava njihova sposobnost odgovora na hitne zdravstvene situacije, što uključuje planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama, vježbe pripravnosti i usavršavanje zdravstvenog osoblja i osoblja u području javnog zdravstva te uspostavu mehanizama za učinkovito praćenje i raspodjelu ili dodjelu robe i usluga potrebnih u kriznim situacijama utemeljenu na potrebama.

| (14) | Kako bi posljedice ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju bile što manje, trebalo bi omogućiti da se u okviru Programa podupiru mjere koje obuhvaćaju koordinaciju aktivnosti koje jačaju interoperabilnost i usklađenost zdravstvenih sustava država članica provedbom komparativnih analiza, suradnjom i razmjenom najboljih praksi
  , među ostalim većim brojem zajedničkih djelovanja,
  te kojima se osigurava njihova sposobnost odgovora na hitne zdravstvene situacije, što uključuje planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama, vježbe pripravnosti i usavršavanje zdravstvenog osoblja i osoblja u području javnog zdravstva te uspostavu mehanizama za učinkovito praćenje i raspodjelu ili dodjelu robe i usluga potrebnih u kriznim situacijama utemeljenu na potrebama
  , što bi bilo posebno korisno u prekograničnom kontekstu
  . |
| --- | --- |

(14)

Kako bi posljedice ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju bile što manje, trebalo bi omogućiti da se u okviru Programa podupiru mjere koje obuhvaćaju koordinaciju aktivnosti koje jačaju interoperabilnost i usklađenost zdravstvenih sustava država članica provedbom komparativnih analiza, suradnjom i razmjenom najboljih praksi
  , među ostalim većim brojem zajedničkih djelovanja,
  te kojima se osigurava njihova sposobnost odgovora na hitne zdravstvene situacije, što uključuje planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama, vježbe pripravnosti i usavršavanje zdravstvenog osoblja i osoblja u području javnog zdravstva te uspostavu mehanizama za učinkovito praćenje i raspodjelu ili dodjelu robe i usluga potrebnih u kriznim situacijama utemeljenu na potrebama
  , što bi bilo posebno korisno u prekograničnom kontekstu
  .

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | Uspostava komunikacijskog portala za javnost omogućila bi Uniji razmjenu potvrđenih informacija, slanje upozorenja europskim građanima i borbu protiv dezinformacija. Portal bi mogao obuhvaćati širok raspon informacija, preventivne kampanje i obrazovne programe za mlade. Takav bi se portal, u suradnji s Europskim centrom za kontrolu bolesti (ECDC), također mogao koristiti za promicanje dobre imunizacijske pokrivenosti na europskoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

Uspostava komunikacijskog portala za javnost omogućila bi Uniji razmjenu potvrđenih informacija, slanje upozorenja europskim građanima i borbu protiv dezinformacija. Portal bi mogao obuhvaćati širok raspon informacija, preventivne kampanje i obrazovne programe za mlade. Takav bi se portal, u suradnji s Europskim centrom za kontrolu bolesti (ECDC), također mogao koristiti za promicanje dobre imunizacijske pokrivenosti na europskoj razini.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Iskustvo iz krize uzrokovane bolešću COVID-19 pokazalo je da postoji opća potreba za potporom strukturnim transformacijama i sustavnim reformama zdravstvenih sustava u cijeloj Uniji kako bi se poboljšala njihova učinkovitost, dostupnost i otpornost. U kontekstu takve transformacije i reformi, Program bi u sinergiji s programom Digitalna Europa trebao promicati mjere kojima se unapređuje digitalna transformacija zdravstvenih usluga i povećava njihova interoperabilnost, doprinosi većem kapacitetu zdravstvenih sustava za poticanje
  sprečavanja
  bolesti i promicanja zdravlja te za pružanje novih modela skrbi i integriranih usluga, utemeljenih na potrebama ljudi, od lokalne i primarne zdravstvene skrbi do visokospecijaliziranih usluga, te osigurava učinkovita radna snaga u javnom zdravstvu koja raspolaže odgovarajućim vještinama, uključujući digitalne vještine. Razvoj europskog prostora za zdravstvene podatke pružio bi zdravstvenim sustavima, istraživačima i javnim tijelima sredstva za poboljšanje dostupnosti i kvalitete zdravstvene skrbi. S obzirom na temeljno pravo na pristup preventivnoj zdravstvenoj zaštiti i pravo na liječenje sadržane u članku 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima te s obzirom na zajedničke vrijednosti i načela zdravstvenih sustava Europske unije, kako su utvrđeni u zaključcima Vijeća od 2. lipnja 2006. (12) Programom bi se trebale podupirati mjere kojima se osigurava univerzalnost i uključivost zdravstvene skrbi, što znači da nikome ne bude onemogućen pristup zdravstvenoj skrbi, te mjere kojima se osigurava da se prava pacijenata, među ostalim i privatnost njihovih podataka, propisno poštuju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Iskustvo iz krize uzrokovane bolešću COVID-19 pokazalo je da postoji opća potreba za potporom strukturnim transformacijama i sustavnim reformama zdravstvenih sustava u cijeloj Uniji kako bi se poboljšala njihova učinkovitost, dostupnost i otpornost. U kontekstu takve transformacije i reformi, Program bi u sinergiji s programom Digitalna Europa trebao promicati mjere kojima se unapređuje digitalna transformacija zdravstvenih usluga i povećava njihova interoperabilnost, doprinosi većem kapacitetu zdravstvenih sustava za poticanje
  sprečavanja
  bolesti i promicanja zdravlja te za pružanje novih modela skrbi i integriranih usluga, utemeljenih na potrebama ljudi, od lokalne i primarne zdravstvene skrbi do visokospecijaliziranih usluga, te osigurava učinkovita radna snaga u javnom zdravstvu koja raspolaže odgovarajućim vještinama, uključujući digitalne vještine. Razvoj europskog prostora za zdravstvene podatke pružio bi zdravstvenim sustavima, istraživačima i javnim tijelima sredstva za poboljšanje dostupnosti i kvalitete zdravstvene skrbi. S obzirom na temeljno pravo na pristup preventivnoj zdravstvenoj zaštiti i pravo na liječenje sadržane u članku 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima te s obzirom na zajedničke vrijednosti i načela zdravstvenih sustava Europske unije, kako su utvrđeni u zaključcima Vijeća od 2. lipnja 2006. (12) Programom bi se trebale podupirati mjere kojima se osigurava univerzalnost i uključivost zdravstvene skrbi, što znači da nikome ne bude onemogućen pristup zdravstvenoj skrbi, te mjere kojima se osigurava da se prava pacijenata, među ostalim i privatnost njihovih podataka, propisno poštuju.

| (15) | Iskustvo iz krize uzrokovane bolešću COVID-19 pokazalo je da postoji opća potreba za potporom strukturnim transformacijama i sustavnim reformama zdravstvenih sustava u cijeloj Uniji kako bi se poboljšala njihova učinkovitost, dostupnost
  , održivost
  i otpornost. U kontekstu takve transformacije i reformi, Program bi u sinergiji s programom Digitalna Europa trebao promicati mjere kojima se unapređuje digitalna transformacija zdravstvenih usluga i povećava njihova interoperabilnost, doprinosi većem kapacitetu zdravstvenih sustava za poticanje
  primordijalne, primarne, sekundarne, tercijarne i kvartarne prevencije
  bolesti i promicanja zdravlja te za pružanje novih modela skrbi i integriranih usluga, utemeljenih na potrebama ljudi
  povećanjem razine zdravstvene pismenosti i digitalne zdravstvene pismenosti građana
  , od lokalne i primarne zdravstvene skrbi do visokospecijaliziranih usluga, te osigurava učinkovita radna snaga u javnom zdravstvu koja raspolaže odgovarajućim vještinama, uključujući digitalne vještine
  , koje se redovito ažuriraju u skladu sa znanstvenim i tehnološkim napretkom, kako je propisano Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (11a)

  . Sinergija između Europskog zdravstvenog programa i programa Digitalna Europa trebala bi doprinijeti provedbi i proširenju e-zdravlja, i to smanjenjem nepotrebnih putovanja i neispunjenih zdravstvenih potreba
  . Razvoj europskog prostora za zdravstvene podatke
  i europske elektroničke zdravstvene


  evidencije
  pružio bi zdravstvenim sustavima, istraživačima i javnim tijelima sredstva za poboljšanje
  raspoloživosti, cjenovne pristupačnosti,
  dostupnosti i kvalitete zdravstvene skrbi
  , povećavajući količinu podataka koji su dostupni pacijentima i zdravstvenim djelatnicima te time unapređujući kvalitetu zdravstvene skrbi i slobodu kretanja pacijenata unutar Unije
  . S obzirom na temeljno pravo na pristup preventivnoj zdravstvenoj zaštiti i pravo na liječenje sadržane u članku 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima te s obzirom na zajedničke vrijednosti i načela zdravstvenih sustava Europske unije, kako su utvrđeni u zaključcima Vijeća od 2. lipnja 2006. (12) Programom bi se trebale podupirati mjere kojima se osigurava univerzalnost i uključivost zdravstvene skrbi, što znači da nikome ne bude onemogućen pristup zdravstvenoj skrbi, te mjere kojima se osigurava da se prava pacijenata, među ostalim i privatnost njihovih podataka, propisno poštuju.
  Programom bi trebalo podržavati pristup osobnim zdravstvenim podacima i njihovo dijeljenje, ne dovodeći u pitanje primjenu Opće uredbe o zaštiti podataka i poboljšanje digitalnih vještina pacijenata. |
| --- | --- |

(15)

Iskustvo iz krize uzrokovane bolešću COVID-19 pokazalo je da postoji opća potreba za potporom strukturnim transformacijama i sustavnim reformama zdravstvenih sustava u cijeloj Uniji kako bi se poboljšala njihova učinkovitost, dostupnost
  , održivost
  i otpornost. U kontekstu takve transformacije i reformi, Program bi u sinergiji s programom Digitalna Europa trebao promicati mjere kojima se unapređuje digitalna transformacija zdravstvenih usluga i povećava njihova interoperabilnost, doprinosi većem kapacitetu zdravstvenih sustava za poticanje
  primordijalne, primarne, sekundarne, tercijarne i kvartarne prevencije
  bolesti i promicanja zdravlja te za pružanje novih modela skrbi i integriranih usluga, utemeljenih na potrebama ljudi
  povećanjem razine zdravstvene pismenosti i digitalne zdravstvene pismenosti građana
  , od lokalne i primarne zdravstvene skrbi do visokospecijaliziranih usluga, te osigurava učinkovita radna snaga u javnom zdravstvu koja raspolaže odgovarajućim vještinama, uključujući digitalne vještine
  , koje se redovito ažuriraju u skladu sa znanstvenim i tehnološkim napretkom, kako je propisano Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (11a)

  . Sinergija između Europskog zdravstvenog programa i programa Digitalna Europa trebala bi doprinijeti provedbi i proširenju e-zdravlja, i to smanjenjem nepotrebnih putovanja i neispunjenih zdravstvenih potreba
  . Razvoj europskog prostora za zdravstvene podatke
  i europske elektroničke zdravstvene


  evidencije
  pružio bi zdravstvenim sustavima, istraživačima i javnim tijelima sredstva za poboljšanje
  raspoloživosti, cjenovne pristupačnosti,
  dostupnosti i kvalitete zdravstvene skrbi
  , povećavajući količinu podataka koji su dostupni pacijentima i zdravstvenim djelatnicima te time unapređujući kvalitetu zdravstvene skrbi i slobodu kretanja pacijenata unutar Unije
  . S obzirom na temeljno pravo na pristup preventivnoj zdravstvenoj zaštiti i pravo na liječenje sadržane u članku 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima te s obzirom na zajedničke vrijednosti i načela zdravstvenih sustava Europske unije, kako su utvrđeni u zaključcima Vijeća od 2. lipnja 2006. (12) Programom bi se trebale podupirati mjere kojima se osigurava univerzalnost i uključivost zdravstvene skrbi, što znači da nikome ne bude onemogućen pristup zdravstvenoj skrbi, te mjere kojima se osigurava da se prava pacijenata, među ostalim i privatnost njihovih podataka, propisno poštuju.
  Programom bi trebalo podržavati pristup osobnim zdravstvenim podacima i njihovo dijeljenje, ne dovodeći u pitanje primjenu Opće uredbe o zaštiti podataka i poboljšanje digitalnih vještina pacijenata.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15 a) | Kako bi se bolje razumjelo i liječilo oba spola, u području obrazovanja zdravstvenih djelatnika, istraživanja, dijagnostike, liječenja i utjecaja lijekova i terapija treba povećati osjetljivost na pitanja roda i spola te znanje o tim temama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15 a)

Kako bi se bolje razumjelo i liječilo oba spola, u području obrazovanja zdravstvenih djelatnika, istraživanja, dijagnostike, liječenja i utjecaja lijekova i terapija treba povećati osjetljivost na pitanja roda i spola te znanje o tim temama.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15 b) | U skladu s člankom 153. UFEU-a, Unija treba podupirati i dopunjavati aktivnosti država članica u području poboljšanja radne okoline, zaštite zdravlja i sigurnosti radnika i radnih uvjeta. Važno je uzimati u obzir veliku količinu vremena koju radnici provode na svojim radnim mjestima i moguće zdravstvene rizike kojima bi mogli biti izloženi, poput izloženosti tvarima koje predstavljaju opasnost za zdravlje ili karcinogenim tvarima te ponavljajućim kretnjama, što dovodi do velikog opterećenja u kontekstu nesposobnosti za rad i smanjenja broja radnih dana, a to pak ima posljedice za pojedinca, obitelj i društvo. Program bi također trebao odražavati važnost zaštite zdravlja na radu i njezin utjecaj na zdravstvene djelatnike i društva. Komisija bi trebala zajedno s državama članicama raditi na izradi novog zakonodavstva za poboljšanje zdravstvenog stanja radnika, njihovih uvjeta rada, ravnoteže između poslovnog i privatnog života, za promicanje blagostanja i boljeg mentalnog zdravlja te sprečavanje prijevremenog umirovljenja zbog bolesti i lošeg upravljanja zdravljem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15 b)

U skladu s člankom 153. UFEU-a, Unija treba podupirati i dopunjavati aktivnosti država članica u području poboljšanja radne okoline, zaštite zdravlja i sigurnosti radnika i radnih uvjeta. Važno je uzimati u obzir veliku količinu vremena koju radnici provode na svojim radnim mjestima i moguće zdravstvene rizike kojima bi mogli biti izloženi, poput izloženosti tvarima koje predstavljaju opasnost za zdravlje ili karcinogenim tvarima te ponavljajućim kretnjama, što dovodi do velikog opterećenja u kontekstu nesposobnosti za rad i smanjenja broja radnih dana, a to pak ima posljedice za pojedinca, obitelj i društvo. Program bi također trebao odražavati važnost zaštite zdravlja na radu i njezin utjecaj na zdravstvene djelatnike i društva. Komisija bi trebala zajedno s državama članicama raditi na izradi novog zakonodavstva za poboljšanje zdravstvenog stanja radnika, njihovih uvjeta rada, ravnoteže između poslovnog i privatnog života, za promicanje blagostanja i boljeg mentalnog zdravlja te sprečavanje prijevremenog umirovljenja zbog bolesti i lošeg upravljanja zdravljem.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15 c) | Programom bi se trebala olakšati revizija mandata EU-OSHA-e, čiji je cilj promicanje zdravlja i sigurnosti na radnome mjestu diljem Unije, te pružiti podrška aktivnostima te agencije i analizi sigurnosti i zdravlja na radu. Komisija bi trebala podržati novi strateški okvir Unije o sigurnosti i zdravlju na radu za razdoblje 2021. – 2027. te nastaviti ažurirati Direktivu 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (12a)

  . Programom bi se također trebale podržati mjere za olakšanje povratka osoba na radno mjesto nakon dugotrajnog bolovanja te mjere za bolje uključivanje u rad kronično bolesnih osoba ili osoba s invaliditetom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15 c)

Programom bi se trebala olakšati revizija mandata EU-OSHA-e, čiji je cilj promicanje zdravlja i sigurnosti na radnome mjestu diljem Unije, te pružiti podrška aktivnostima te agencije i analizi sigurnosti i zdravlja na radu. Komisija bi trebala podržati novi strateški okvir Unije o sigurnosti i zdravlju na radu za razdoblje 2021. – 2027. te nastaviti ažurirati Direktivu 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (12a)

  . Programom bi se također trebale podržati mjere za olakšanje povratka osoba na radno mjesto nakon dugotrajnog bolovanja te mjere za bolje uključivanje u rad kronično bolesnih osoba ili osoba s invaliditetom.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Održavanje zdravlja ljudi, poticanje njihove dulje aktivnosti i ohrabrenje da preuzmu aktivnu ulogu u upravljanju svojim zdravljem imat će pozitivne učinke u pogledu zdravlja, zdravstvenih nejednakosti, kvalitete života, produktivnosti, konkurentnosti i uključivosti te smanjiti pritisak na nacionalne proračune. Komisija se obvezala pomoći državama članicama u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030., posebno cilja održivog razvoja br. 3, „Osigurati zdravlje svima i promicati dobrobit u svakoj životnoj dobi” (13). Program bi stoga trebao doprinijeti mjerama poduzetima za postizanje
  tih ciljeva
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Održavanje zdravlja ljudi, poticanje njihove dulje aktivnosti i ohrabrenje da preuzmu aktivnu ulogu u upravljanju svojim zdravljem imat će pozitivne učinke u pogledu zdravlja, zdravstvenih nejednakosti, kvalitete života, produktivnosti, konkurentnosti i uključivosti te smanjiti pritisak na nacionalne proračune. Komisija se obvezala pomoći državama članicama u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030., posebno cilja održivog razvoja br. 3, „Osigurati zdravlje svima i promicati dobrobit u svakoj životnoj dobi” (13). Program bi stoga trebao doprinijeti mjerama poduzetima za postizanje
  tih ciljeva
  .

| (16) | Zdravlje je investicija i taj bi koncept trebao biti u središtu Programa.
  Održavanje zdravlja ljudi, poticanje njihove dulje aktivnosti i ohrabrenje da preuzmu aktivnu ulogu u upravljanju svojim zdravljem
  poboljšanjem svoje zdravstvene pismenosti
  imat će pozitivne učinke u pogledu zdravlja, zdravstvenih nejednakosti
  , zdravstvenih nepravednosti
  , kvalitete života, produktivnosti, konkurentnosti i uključivosti te smanjiti pritisak na nacionalne
  zdravstvene sustave i
  proračune.
  Program bi također trebao podupirati mjere za smanjenje nejednakosti u pružanju zdravstvene skrbi u ruralnim i zabačenim područjima, uključujući najudaljenije regije, radi postizanja uključivog rasta.
  Komisija se obvezala pomoći državama članicama u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030., posebno cilja održivog razvoja br. 3, „Osigurati zdravlje svima i promicati dobrobit u svakoj životnoj dobi” (13). Program bi stoga trebao doprinijeti mjerama poduzetima za postizanje
  ciljeva održivog razvoja te time unaprijediti socijalne odrednice zdravlja i poboljšati zdravlje građana Unije
  . |
| --- | --- |

(16)

Zdravlje je investicija i taj bi koncept trebao biti u središtu Programa.
  Održavanje zdravlja ljudi, poticanje njihove dulje aktivnosti i ohrabrenje da preuzmu aktivnu ulogu u upravljanju svojim zdravljem
  poboljšanjem svoje zdravstvene pismenosti
  imat će pozitivne učinke u pogledu zdravlja, zdravstvenih nejednakosti
  , zdravstvenih nepravednosti
  , kvalitete života, produktivnosti, konkurentnosti i uključivosti te smanjiti pritisak na nacionalne
  zdravstvene sustave i
  proračune.
  Program bi također trebao podupirati mjere za smanjenje nejednakosti u pružanju zdravstvene skrbi u ruralnim i zabačenim područjima, uključujući najudaljenije regije, radi postizanja uključivog rasta.
  Komisija se obvezala pomoći državama članicama u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030., posebno cilja održivog razvoja br. 3, „Osigurati zdravlje svima i promicati dobrobit u svakoj životnoj dobi” (13). Program bi stoga trebao doprinijeti mjerama poduzetima za postizanje
  ciljeva održivog razvoja te time unaprijediti socijalne odrednice zdravlja i poboljšati zdravlje građana Unije
  .

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Nezarazne bolesti
  su
  rezultat kombinacije genetskih, fizioloških,
  okolišnih
  i 
  bihevioralnih čimbenika
  . Nezarazne bolesti kao što su kardiovaskularne bolesti, rak, kronične bolesti dišnog sustava i 
  dijabetes
  glavni su uzroci invaliditeta, lošeg zdravlja i ranijeg umirovljenja iz zdravstvenih razloga te prerane smrti u Uniji i 
  uzrokuju
  znatne socijalne i gospodarske posljedice. Kako bi se smanjio utjecaj nezaraznih bolesti na pojedince i društvo u Uniji i ostvario cilj održivog razvoja br. 3.
  4
  ., odnosno do 2030. smanjila smrtnost u preranoj životnoj dobi od nezaraznih bolesti za jednu trećinu, ključno je u svim sektorima i područjima politike osigurati integrirani odgovor usmjeren na
  prevenciju
  i 
  istovremeno
  se posvetiti jačanju zdravstvenih sustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Nezarazne bolesti
  su
  rezultat kombinacije genetskih, fizioloških,
  okolišnih
  i 
  bihevioralnih čimbenika
  . Nezarazne bolesti kao što su kardiovaskularne bolesti, rak, kronične bolesti dišnog sustava i 
  dijabetes
  glavni su uzroci invaliditeta, lošeg zdravlja i ranijeg umirovljenja iz zdravstvenih razloga te prerane smrti u Uniji i 
  uzrokuju
  znatne socijalne i gospodarske posljedice. Kako bi se smanjio utjecaj nezaraznih bolesti na pojedince i društvo u Uniji i ostvario cilj održivog razvoja br. 3.
  4
  ., odnosno do 2030. smanjila smrtnost u preranoj životnoj dobi od nezaraznih bolesti za jednu trećinu, ključno je u svim sektorima i područjima politike osigurati integrirani odgovor usmjeren na
  prevenciju
  i 
  istovremeno
  se posvetiti jačanju zdravstvenih sustava.

| (17) | Nezarazne bolesti rezultat
  su
  kombinacije genetskih
  i zdravstvenih odrednica (
  fizioloških,
  bihevioralnih
  i 
  okolišnih)
  . Nezarazne bolesti kao što su kardiovaskularne bolesti, rak,
  pretilost,
  kronične bolesti dišnog sustava
  , dijabetes, mentalne bolesti
  i 
  neurološki poremećaji
  glavni su uzroci invaliditeta, lošeg zdravlja i ranijeg umirovljenja iz zdravstvenih razloga te prerane smrti u Uniji
  , pri čemu su 2017. u Uniji nezarazne bolesti bile uzrok 87 % izgubljenih godina života zbog lošeg zdravlja, invaliditeta ili prerane smrti (DALY),
  i 
  uzrokovale
  znatne
  afektivne,
  socijalne i gospodarske posljedice. Kako bi se smanjio utjecaj nezaraznih bolesti na pojedince i društvo u Uniji i ostvario cilj održivog razvoja br. 3
  , konkretno, ali ne isključivo cilj br
  .
  3
  .
  4
  , odnosno do 2030. smanjila smrtnost u preranoj životnoj dobi od nezaraznih bolesti za jednu trećinu, ključno je u svim sektorima
  , specijaliziranim područjima
  i područjima politike
  , uzimajući u obzir međusobnu povezanost većine nezaraznih bolesti,
  osigurati integrirani odgovor usmjeren na
  promicanje zdravlja
  i 
  prevenciju te
  se
  istovremeno
  posvetiti jačanju zdravstvenih sustava
  i opskrbi prikladnim lijekovima, pojačanoj provedbi SZO-ove Okvirne konvencije o nadzoru nad duhanom, što je ključno za postizanje učinkovitog, održivog smanjenja nezaraznih bolesti koje se mogu spriječiti. Programom bi se trebale podupirati mjere za integraciju mentalnog zdravlja u sva područja, uključujući radne prostore i škole, te provoditi integrirana skrb za mentalno zdravlje. |
| --- | --- |

(17)

Nezarazne bolesti rezultat
  su
  kombinacije genetskih
  i zdravstvenih odrednica (
  fizioloških,
  bihevioralnih
  i 
  okolišnih)
  . Nezarazne bolesti kao što su kardiovaskularne bolesti, rak,
  pretilost,
  kronične bolesti dišnog sustava
  , dijabetes, mentalne bolesti
  i 
  neurološki poremećaji
  glavni su uzroci invaliditeta, lošeg zdravlja i ranijeg umirovljenja iz zdravstvenih razloga te prerane smrti u Uniji
  , pri čemu su 2017. u Uniji nezarazne bolesti bile uzrok 87 % izgubljenih godina života zbog lošeg zdravlja, invaliditeta ili prerane smrti (DALY),
  i 
  uzrokovale
  znatne
  afektivne,
  socijalne i gospodarske posljedice. Kako bi se smanjio utjecaj nezaraznih bolesti na pojedince i društvo u Uniji i ostvario cilj održivog razvoja br. 3
  , konkretno, ali ne isključivo cilj br
  .
  3
  .
  4
  , odnosno do 2030. smanjila smrtnost u preranoj životnoj dobi od nezaraznih bolesti za jednu trećinu, ključno je u svim sektorima
  , specijaliziranim područjima
  i područjima politike
  , uzimajući u obzir međusobnu povezanost većine nezaraznih bolesti,
  osigurati integrirani odgovor usmjeren na
  promicanje zdravlja
  i 
  prevenciju te
  se
  istovremeno
  posvetiti jačanju zdravstvenih sustava
  i opskrbi prikladnim lijekovima, pojačanoj provedbi SZO-ove Okvirne konvencije o nadzoru nad duhanom, što je ključno za postizanje učinkovitog, održivog smanjenja nezaraznih bolesti koje se mogu spriječiti. Programom bi se trebale podupirati mjere za integraciju mentalnog zdravlja u sva područja, uključujući radne prostore i škole, te provoditi integrirana skrb za mentalno zdravlje.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Programom bi se
  stoga
  trebalo doprinijeti sprečavanju bolesti tijekom životnog vijeka pojedinca i promicanju zdravlja rješavanjem faktora rizika za zdravlje, kao što su konzumacija duhana i povezanih proizvoda i izloženost njihovim emisijama, štetno uživanje alkohola i konzumacija nedopuštenih droga. Programom bi se trebalo pridonijeti i smanjenju zdravstvenih posljedica konzumacije droge, nezdravih prehrambenih navika, fizičke neaktivnosti i izloženosti onečišćenju okoliša te poticati okruženjâ koja omogućuju zdrav način života kako bi se dopunile mjere država članica u tim područjima. Stoga bi se Programom trebalo pridonijeti i europskom zelenom planu, strategiji „od polja do stola” i strategiji za
  bioraznolikost
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Programom bi se
  stoga
  trebalo doprinijeti sprečavanju bolesti tijekom životnog vijeka pojedinca i promicanju zdravlja rješavanjem faktora rizika za zdravlje, kao što su konzumacija duhana i povezanih proizvoda i izloženost njihovim emisijama, štetno uživanje alkohola i konzumacija nedopuštenih droga. Programom bi se trebalo pridonijeti i smanjenju zdravstvenih posljedica konzumacije droge, nezdravih prehrambenih navika, fizičke neaktivnosti i izloženosti onečišćenju okoliša te poticati okruženjâ koja omogućuju zdrav način života kako bi se dopunile mjere država članica u tim područjima. Stoga bi se Programom trebalo pridonijeti i europskom zelenom planu, strategiji „od polja do stola” i strategiji za
  bioraznolikost
  .

| (18) | Budući da je promicanje zdravlja i sprečavanje bolesti troškovno puno učinkovitije od liječenja, kako u novčanom smislu tako i u smislu trajanja kvalitetnog života,
  Programom bi se trebalo doprinijeti sprečavanju bolesti tijekom životnog vijeka pojedinca i promicanju zdravlja rješavanjem
  zdravstvenih odrednica, kao što su konzumacija duhana i povezanih proizvoda i izloženost njihovim emisijama, štetno uživanje alkohola, nezdrava prehrana te
  konzumacija nedopuštenih droga i 
  psihoaktivnih tvari. Kako bi se postiglo najbolje moguće zdravstveno stanje, Program bi trebao pristupiti rješavanju svih zdravstvenih odrednica. Promicanje zdravlja, zaštita zdravlja i sprečavanje bolesti tijekom životnog vijeka pojedinca trebali bi biti u središtu Programa i to rješavanjem
  faktora
  mentalnih rizika i
  rizika za zdravlje, kao što su konzumacija duhana i povezanih proizvoda i izloženost njihovim emisijama, štetno uživanje alkohola i konzumacija
  droga te druga ponašanja koja izazivaju ovisnost
  . Programom bi se trebalo pridonijeti i smanjenju zdravstvenih posljedica konzumacije droge,
  pretilosti i
  nezdravih prehrambenih navika, fizičke neaktivnosti i izloženosti onečišćenju okoliša te poticati okruženjâ koja omogućuju zdrav način života kako bi se dopunile mjere država članica u tim područjima. Stoga bi se Programom trebalo pridonijeti
  visokoj razini zaštite zdravlja ljudi i sprečavanja bolesti tijekom cijeloga životnog vijeka pojedinca, među ostalim i promicanjem tjelesne aktivnosti, nutricionističke skrbi i zdravstvenog obrazovanja. Programom bi se također trebala ojačati te podržati provedba zakonodavstva Unije povezanog sa zdravljem, među ostalim u području zdravlja okoliša, te promicanje pristupa „zdravlje u svim politikama”. Programom bi trebalo doprinijeti
  i europskom zelenom planu, strategiji „od polja do stola”
  , strategiji za bioraznolikost
  i strategiji
  održivosti
  za
  kemikalije
  . |
| --- | --- |

(18)

Budući da je promicanje zdravlja i sprečavanje bolesti troškovno puno učinkovitije od liječenja, kako u novčanom smislu tako i u smislu trajanja kvalitetnog života,
  Programom bi se trebalo doprinijeti sprečavanju bolesti tijekom životnog vijeka pojedinca i promicanju zdravlja rješavanjem
  zdravstvenih odrednica, kao što su konzumacija duhana i povezanih proizvoda i izloženost njihovim emisijama, štetno uživanje alkohola, nezdrava prehrana te
  konzumacija nedopuštenih droga i 
  psihoaktivnih tvari. Kako bi se postiglo najbolje moguće zdravstveno stanje, Program bi trebao pristupiti rješavanju svih zdravstvenih odrednica. Promicanje zdravlja, zaštita zdravlja i sprečavanje bolesti tijekom životnog vijeka pojedinca trebali bi biti u središtu Programa i to rješavanjem
  faktora
  mentalnih rizika i
  rizika za zdravlje, kao što su konzumacija duhana i povezanih proizvoda i izloženost njihovim emisijama, štetno uživanje alkohola i konzumacija
  droga te druga ponašanja koja izazivaju ovisnost
  . Programom bi se trebalo pridonijeti i smanjenju zdravstvenih posljedica konzumacije droge,
  pretilosti i
  nezdravih prehrambenih navika, fizičke neaktivnosti i izloženosti onečišćenju okoliša te poticati okruženjâ koja omogućuju zdrav način života kako bi se dopunile mjere država članica u tim područjima. Stoga bi se Programom trebalo pridonijeti
  visokoj razini zaštite zdravlja ljudi i sprečavanja bolesti tijekom cijeloga životnog vijeka pojedinca, među ostalim i promicanjem tjelesne aktivnosti, nutricionističke skrbi i zdravstvenog obrazovanja. Programom bi se također trebala ojačati te podržati provedba zakonodavstva Unije povezanog sa zdravljem, među ostalim u području zdravlja okoliša, te promicanje pristupa „zdravlje u svim politikama”. Programom bi trebalo doprinijeti
  i europskom zelenom planu, strategiji „od polja do stola”
  , strategiji za bioraznolikost
  i strategiji
  održivosti
  za
  kemikalije
  .

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18a) | Programom bi se trebala nastaviti pružati potpora mjerama u području smanjenja i sprečavanja štetnih posljedica uživanja alkohola u okviru revidirane strategije EU-a protiv zlouporabe alkohola. Jedan od prioriteta Programa trebala bi biti zaštita djece od alkohola. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18a)

Programom bi se trebala nastaviti pružati potpora mjerama u području smanjenja i sprečavanja štetnih posljedica uživanja alkohola u okviru revidirane strategije EU-a protiv zlouporabe alkohola. Jedan od prioriteta Programa trebala bi biti zaštita djece od alkohola.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18 b) | Teret kroničnih bolesti u Uniji i dalje je značajan. Kronične bolesti razvijaju se polako, dugotrajne su i često neizlječive. U mnogim slučajevima povezane su s više od jednim pridruženim oboljenjem, zbog čega ih je još teže liječiti i njima upravljati. Ujedno uzrokuju veliku patnju za oboljele i stvaraju golemo opterećenje za zdravstvene sustave. Međutim, mnoge kronične bolesti, kao što su kardiovaskularne bolesti i dijabetes tipa 2, mogle bi se spriječiti odabirima kojima se podržava zdrav način života, dok se drugim, primjerice neurološkim bolestima, može upravljati ako se ih se rano otkrije kako bi se usporio njihov tijek u početnim stadijima, ili bi se pacijentima moglo pomoći da se osjećaju što bolje i ostanu aktivni tijekom duljeg razdoblja. Stoga Unija i države članice mogu uvelike smanjiti opterećenost država članica udruže li snage kako bi postigle bolje i djelotvornije upravljanje bolestima te bi se Programom trebale poduprijeti mjere u tom području. Programom bi se trebao poduprijeti razvoj posebnih europskih smjernica za prevenciju i upravljanje bolestima u području zaraznih i nezaraznih bolesti, kao što su kardiovaskularne i neurodegenerativne bolesti te bolesti dišnog sustava i dijabetes. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18 b)

Teret kroničnih bolesti u Uniji i dalje je značajan. Kronične bolesti razvijaju se polako, dugotrajne su i često neizlječive. U mnogim slučajevima povezane su s više od jednim pridruženim oboljenjem, zbog čega ih je još teže liječiti i njima upravljati. Ujedno uzrokuju veliku patnju za oboljele i stvaraju golemo opterećenje za zdravstvene sustave. Međutim, mnoge kronične bolesti, kao što su kardiovaskularne bolesti i dijabetes tipa 2, mogle bi se spriječiti odabirima kojima se podržava zdrav način života, dok se drugim, primjerice neurološkim bolestima, može upravljati ako se ih se rano otkrije kako bi se usporio njihov tijek u početnim stadijima, ili bi se pacijentima moglo pomoći da se osjećaju što bolje i ostanu aktivni tijekom duljeg razdoblja. Stoga Unija i države članice mogu uvelike smanjiti opterećenost država članica udruže li snage kako bi postigle bolje i djelotvornije upravljanje bolestima te bi se Programom trebale poduprijeti mjere u tom području. Programom bi se trebao poduprijeti razvoj posebnih europskih smjernica za prevenciju i upravljanje bolestima u području zaraznih i nezaraznih bolesti, kao što su kardiovaskularne i neurodegenerativne bolesti te bolesti dišnog sustava i dijabetes.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Rak je nakon kardiovaskularnih bolesti drugi po učestalosti uzrok smrtnosti u državama članicama. Uz to, rak je jedna od više nezaraznih bolesti sa istim čimbenicima rizika, pa bi njihova prevencija i kontrola bili korisni za većinu građana. Komisija je 2020. najavila „Europski plan za borbu protiv raka” kojim će se obuhvatiti
  cijeli ciklus
  bolesti,
  od prevencije
  i 
  rane dijagnoze do liječenja
  i 
  kvalitete
  života pacijenata
  i preživjelih
  . Program i „misija borbe protiv raka” u okviru programa Obzor Europa trebali bi pridonijeti tim mjerama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Rak je nakon kardiovaskularnih bolesti drugi po učestalosti uzrok smrtnosti u državama članicama. Uz to, rak je jedna od više nezaraznih bolesti sa istim čimbenicima rizika, pa bi njihova prevencija i kontrola bili korisni za većinu građana. Komisija je 2020. najavila „Europski plan za borbu protiv raka” kojim će se obuhvatiti
  cijeli ciklus
  bolesti,
  od prevencije
  i 
  rane dijagnoze do liječenja
  i 
  kvalitete
  života pacijenata
  i preživjelih
  . Program i „misija borbe protiv raka” u okviru programa Obzor Europa trebali bi pridonijeti tim mjerama.

| (19) | Rak je nakon kardiovaskularnih bolesti drugi po učestalosti uzrok smrtnosti u državama članicama.
  Rak uzrokuju mnogi čimbenici te je stoga potrebna nova paradigma njegova sprečavanja kojom se pristupa rješavanju individualnih odrednica zdravlja (genetske, način života) i širih odrednica (stanovništvo) povezanih s faktorima profesionalne, okolišne i društvene izloženosti.
  Uz to, rak je jedna od više nezaraznih bolesti sa istim čimbenicima rizika
  kao i druge bolesti
  , pa bi njihova prevencija i kontrola bili korisni za većinu građana.
  S obzirom na to da su loša prehrana, fizička neaktivnost, pretilost, duhanski proizvodi i alkohol česti faktori rizika za druge kronične bolesti, poput kardiovaskularnih bolesti, programi sprečavanja raka trebali bi se provoditi u sklopu integriranog programa sprečavanja kroničnih bolesti.
  Komisija je 2020. najavila „Europski plan za borbu protiv raka” kojim će se obuhvatiti
  sve ključne faze
  bolesti
  : prevencija
  ,
  dijagnoza, liječenje, život osobe koja je preboljela rak, ponovno uključivanje u društvo te palijativna skrb
  i 
  terapija boli. Programom bi se trebale promicati mjere kojima bi se dopunio europski plan za borbu protiv raka
  i 
  na taj način poboljšala kvaliteta
  života pacijenata
  oboljelih od raka
  . Program i „misija borbe protiv raka” u okviru programa Obzor Europa trebali bi pridonijeti tim mjerama
  , posebno putem inicijativa za podršku srednjoročnim i dugoročnim ciljevima tog plana, a one bi se trebale baviti zajedničkim faktorima rizika i sinergijama s drugim glavnim nezaraznim bolestima
  . |
| --- | --- |

(19)

Rak je nakon kardiovaskularnih bolesti drugi po učestalosti uzrok smrtnosti u državama članicama.
  Rak uzrokuju mnogi čimbenici te je stoga potrebna nova paradigma njegova sprečavanja kojom se pristupa rješavanju individualnih odrednica zdravlja (genetske, način života) i širih odrednica (stanovništvo) povezanih s faktorima profesionalne, okolišne i društvene izloženosti.
  Uz to, rak je jedna od više nezaraznih bolesti sa istim čimbenicima rizika
  kao i druge bolesti
  , pa bi njihova prevencija i kontrola bili korisni za većinu građana.
  S obzirom na to da su loša prehrana, fizička neaktivnost, pretilost, duhanski proizvodi i alkohol česti faktori rizika za druge kronične bolesti, poput kardiovaskularnih bolesti, programi sprečavanja raka trebali bi se provoditi u sklopu integriranog programa sprečavanja kroničnih bolesti.
  Komisija je 2020. najavila „Europski plan za borbu protiv raka” kojim će se obuhvatiti
  sve ključne faze
  bolesti
  : prevencija
  ,
  dijagnoza, liječenje, život osobe koja je preboljela rak, ponovno uključivanje u društvo te palijativna skrb
  i 
  terapija boli. Programom bi se trebale promicati mjere kojima bi se dopunio europski plan za borbu protiv raka
  i 
  na taj način poboljšala kvaliteta
  života pacijenata
  oboljelih od raka
  . Program i „misija borbe protiv raka” u okviru programa Obzor Europa trebali bi pridonijeti tim mjerama
  , posebno putem inicijativa za podršku srednjoročnim i dugoročnim ciljevima tog plana, a one bi se trebale baviti zajedničkim faktorima rizika i sinergijama s drugim glavnim nezaraznim bolestima
  .

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Program
  „EU za zdravlje” bit će
  u sinergiji i komplementarnosti s drugim politikama i fondovima EU-a, kao što su mjere koje se provode u okviru programa Digitalna Europa, programa Obzor Europa, pričuve sustava rescEU u sklopu Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, Instrumenta za hitnu potporu, Europskog socijalnog fonda plus (ESF+, među ostalim i u pogledu sinergija za jačanje zaštite zdravlja i sigurnosti milijuna radnika u EU-u), uključujući tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI), fonda InvestEU, Programa jedinstvenog tržišta, Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Instrumenta za oporavak i otpornost, uključujući Instrument za provedbu reformi, programa Erasmus, Europskih snaga solidarnosti, Instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) i instrumenata vanjskog djelovanja EU-a, kao što su Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju i Instrument pretpristupne pomoći III. Prema potrebi će se utvrditi zajednička pravila kako bi se postigla usklađenost i komplementarnost fondova i pritom poštovale specifičnosti navedenih politika te u cilju usklađivanja sa strateškim zahtjevima tih politika, programa i fondova, kao što su uvjeti koji omogućuju provedbu u okviru fondova EFRR i ESF+. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Program
  „EU za zdravlje” bit će
  u sinergiji i komplementarnosti s drugim politikama i fondovima EU-a, kao što su mjere koje se provode u okviru programa Digitalna Europa, programa Obzor Europa, pričuve sustava rescEU u sklopu Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, Instrumenta za hitnu potporu, Europskog socijalnog fonda plus (ESF+, među ostalim i u pogledu sinergija za jačanje zaštite zdravlja i sigurnosti milijuna radnika u EU-u), uključujući tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI), fonda InvestEU, Programa jedinstvenog tržišta, Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Instrumenta za oporavak i otpornost, uključujući Instrument za provedbu reformi, programa Erasmus, Europskih snaga solidarnosti, Instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) i instrumenata vanjskog djelovanja EU-a, kao što su Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju i Instrument pretpristupne pomoći III. Prema potrebi će se utvrditi zajednička pravila kako bi se postigla usklađenost i komplementarnost fondova i pritom poštovale specifičnosti navedenih politika te u cilju usklađivanja sa strateškim zahtjevima tih politika, programa i fondova, kao što su uvjeti koji omogućuju provedbu u okviru fondova EFRR i ESF+.

| (20) | Program
  će biti
  u sinergiji i komplementarnosti s drugim politikama i fondovima EU-a, kao što su mjere koje se provode u okviru programa Digitalna Europa, programa Obzor Europa, pričuve sustava rescEU u sklopu Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, Instrumenta za hitnu potporu, Europskog socijalnog fonda plus (ESF+, među ostalim i u pogledu sinergija za jačanje zaštite zdravlja i sigurnosti milijuna radnika u EU-u), uključujući tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI), fonda InvestEU, Programa jedinstvenog tržišta, Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR)
  , uključujući Interreg
  , Instrumenta za oporavak i otpornost, uključujući Instrument za provedbu reformi, programa Erasmus, Europskih snaga solidarnosti, Instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) i instrumenata vanjskog djelovanja EU-a, kao što su Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju i Instrument pretpristupne pomoći III. Prema potrebi će se utvrditi zajednička pravila kako bi se postigla usklađenost i komplementarnost fondova
  , uz izbjegavanje preklapanja i dvostrukog financiranja,
  i pritom poštovale specifičnosti navedenih politika te u cilju usklađivanja sa strateškim zahtjevima tih politika, programa i fondova, kao što su uvjeti koji omogućuju provedbu u okviru fondova EFRR i ESF+. |
| --- | --- |

(20)

Program
  će biti
  u sinergiji i komplementarnosti s drugim politikama i fondovima EU-a, kao što su mjere koje se provode u okviru programa Digitalna Europa, programa Obzor Europa, pričuve sustava rescEU u sklopu Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, Instrumenta za hitnu potporu, Europskog socijalnog fonda plus (ESF+, među ostalim i u pogledu sinergija za jačanje zaštite zdravlja i sigurnosti milijuna radnika u EU-u), uključujući tematsko područje Zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI), fonda InvestEU, Programa jedinstvenog tržišta, Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR)
  , uključujući Interreg
  , Instrumenta za oporavak i otpornost, uključujući Instrument za provedbu reformi, programa Erasmus, Europskih snaga solidarnosti, Instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) i instrumenata vanjskog djelovanja EU-a, kao što su Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju i Instrument pretpristupne pomoći III. Prema potrebi će se utvrditi zajednička pravila kako bi se postigla usklađenost i komplementarnost fondova
  , uz izbjegavanje preklapanja i dvostrukog financiranja,
  i pritom poštovale specifičnosti navedenih politika te u cilju usklađivanja sa strateškim zahtjevima tih politika, programa i fondova, kao što su uvjeti koji omogućuju provedbu u okviru fondova EFRR i ESF+.

Amandman 249

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Programom bi trebalo doprinijeti uspostavi rezerve proizvoda potrebnih tijekom zdravstvene krize, kao što su osnovni lijekovi, cjepiva i medicinski proizvodi, u sinergiji i komplementarnosti s rescEU-om, Instrumentom za hitnu potporu, Instrumentom za otpornost i drugim politikama, programima i fondovima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Programom bi trebalo doprinijeti uspostavi rezerve proizvoda potrebnih tijekom zdravstvene krize, kao što su osnovni lijekovi, cjepiva i medicinski proizvodi, u sinergiji i komplementarnosti s rescEU-om, Instrumentom za hitnu potporu, Instrumentom za otpornost i drugim politikama, programima i fondovima Unije.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | U skladu s člankom 114. UFEU-a, u zakonodavstvu koje Unija donosi radi uspostave i funkcioniranja unutarnjeg tržišta trebalo bi osigurati visoki stupanj zdravstvene zaštite. Na temelju članka 114. UFEU-a i članka 168. stavka 4. točke (c) UFEU-a razvijena je znatna pravna stečevina Unije kojom se jamče visoki standardi kvalitete i sigurnosti lijekova i medicinskih proizvoda. Zbog sve veće potražnje za zdravstvenom skrbi, zdravstveni sustavi država članica suočavaju se s izazovima u pogledu dostupnosti i cjenovne pristupačnosti lijekova i medicinskih proizvoda. Kako bi se osigurala bolja zaštita javnog zdravlja te sigurnost i osnaživanje pacijenata u Uniji, ključno je da pacijenti i zdravstveni sustavi imaju pristup visokokvalitetnim zdravstvenim proizvodima te da ih mogu u potpunosti koristiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

U skladu s člankom 114. UFEU-a, u zakonodavstvu koje Unija donosi radi uspostave i funkcioniranja unutarnjeg tržišta trebalo bi osigurati visoki stupanj zdravstvene zaštite. Na temelju članka 114. UFEU-a i članka 168. stavka 4. točke (c) UFEU-a razvijena je znatna pravna stečevina Unije kojom se jamče visoki standardi kvalitete i sigurnosti lijekova i medicinskih proizvoda. Zbog sve veće potražnje za zdravstvenom skrbi, zdravstveni sustavi država članica suočavaju se s izazovima u pogledu dostupnosti i cjenovne pristupačnosti lijekova i medicinskih proizvoda. Kako bi se osigurala bolja zaštita javnog zdravlja te sigurnost i osnaživanje pacijenata u Uniji, ključno je da pacijenti i zdravstveni sustavi imaju pristup visokokvalitetnim zdravstvenim proizvodima te da ih mogu u potpunosti koristiti.

| (21) | U skladu s člankom 114. UFEU-a, u zakonodavstvu koje Unija donosi radi uspostave i funkcioniranja unutarnjeg tržišta trebalo bi osigurati visoki stupanj zdravstvene zaštite. Na temelju članka 114. UFEU-a i članka 168. stavka 4. točke (c) UFEU-a razvijena je znatna pravna stečevina Unije kojom se jamče visoki standardi kvalitete i sigurnosti lijekova i medicinskih proizvoda. Zbog sve veće potražnje za zdravstvenom skrbi, zdravstveni sustavi država članica suočavaju se s izazovima u pogledu dostupnosti i cjenovne pristupačnosti lijekova i medicinskih proizvoda. Kako bi se osigurala bolja zaštita javnog zdravlja te sigurnost i osnaživanje pacijenata u Uniji, ključno je da pacijenti i zdravstveni sustavi imaju pristup
  održivim, djelotvornim, pravednim, cjenovno pristupačnim i
  visokokvalitetnim zdravstvenim proizvodima
  , uključujući u prekograničnom kontekstu,
  te da ih mogu u potpunosti koristiti
  na temelju transparentnih i dosljednih medicinskih informacija usmjerenih na pacijenta
  . |
| --- | --- |

(21)

U skladu s člankom 114. UFEU-a, u zakonodavstvu koje Unija donosi radi uspostave i funkcioniranja unutarnjeg tržišta trebalo bi osigurati visoki stupanj zdravstvene zaštite. Na temelju članka 114. UFEU-a i članka 168. stavka 4. točke (c) UFEU-a razvijena je znatna pravna stečevina Unije kojom se jamče visoki standardi kvalitete i sigurnosti lijekova i medicinskih proizvoda. Zbog sve veće potražnje za zdravstvenom skrbi, zdravstveni sustavi država članica suočavaju se s izazovima u pogledu dostupnosti i cjenovne pristupačnosti lijekova i medicinskih proizvoda. Kako bi se osigurala bolja zaštita javnog zdravlja te sigurnost i osnaživanje pacijenata u Uniji, ključno je da pacijenti i zdravstveni sustavi imaju pristup
  održivim, djelotvornim, pravednim, cjenovno pristupačnim i
  visokokvalitetnim zdravstvenim proizvodima
  , uključujući u prekograničnom kontekstu,
  te da ih mogu u potpunosti koristiti
  na temelju transparentnih i dosljednih medicinskih informacija usmjerenih na pacijenta
  .

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Programom bi se stoga
  trebale
  podupirati
  mjere za praćenje
  nestašice lijekova, medicinskih proizvoda i drugih zdravstvenih proizvoda te
  za postizanje
  veće dostupnosti i cjenovne pristupačnosti tih proizvoda uz istovremeno ograničavanje ovisnosti njihovih lanaca opskrbe o trećim zemljama. Konkretno, kako bi se riješio problem nezadovoljenih medicinskih potreba, Programom bi se trebala pružiti potpora
  kliničkim ispitivanjima
  za
  ubrzanje
  razvoja, odobravanja i dostupnosti
  inovativnih
  i 
  učinkovitih lijekova
  , promicati
  poticaji za
  razvoj
  lijekova kao što su
  antimikrobna sredstva te poticati digitalna transformacija zdravstvenih proizvoda i platformi za praćenje i prikupljanje informacija o lijekovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Programom bi se stoga
  trebale
  podupirati
  mjere za praćenje
  nestašice lijekova, medicinskih proizvoda i drugih zdravstvenih proizvoda te
  za postizanje
  veće dostupnosti i cjenovne pristupačnosti tih proizvoda uz istovremeno ograničavanje ovisnosti njihovih lanaca opskrbe o trećim zemljama. Konkretno, kako bi se riješio problem nezadovoljenih medicinskih potreba, Programom bi se trebala pružiti potpora
  kliničkim ispitivanjima
  za
  ubrzanje
  razvoja, odobravanja i dostupnosti
  inovativnih
  i 
  učinkovitih lijekova
  , promicati
  poticaji za
  razvoj
  lijekova kao što su
  antimikrobna sredstva te poticati digitalna transformacija zdravstvenih proizvoda i platformi za praćenje i prikupljanje informacija o lijekovima.

| (22) | Programom bi se stoga
  trebao
  podupirati
  razvoj europskog sustava praćenja, izvještavanja i prijave
  nestašice lijekova, medicinskih proizvoda
  , cjepiva, dijagnostičkih alata
  i drugih zdravstvenih proizvoda
  radi izbjegavanja fragmentacije jedinstvenog tržišta
  te
  radi postizanja
  veće dostupnosti i cjenovne pristupačnosti tih proizvoda uz istovremeno ograničavanje ovisnosti njihovih lanaca opskrbe o trećim zemljama.
  Programom bi se stoga trebala poticati proizvodnja lijekova i medicinskih proizvoda u Uniji.
  Konkretno, kako bi se riješio problem nezadovoljenih medicinskih potreba, Programom bi se trebala pružiti potpora
  generiranju kliničkih dokaza i stvarnih dokaza iz prakse
  za
  omogućavanje
  razvoja, odobravanja
  , evaluacije
  i dostupnosti
  djelotvornih lijekova, uključujući generičke
  i 
  bioslične lijekove, te medicinskih proizvoda i liječenja
  , promicati
  istraživanje i
  razvoj
  novih lijekova, posebno antimikrobnih sredstava i cjepiva za borbu protiv antimikrobne otpornosti i bolesti koje se mogu spriječiti cjepivima, te promicati poticaji za povećanje proizvodnih kapaciteta za
  antimikrobna sredstva
  , personalizirano liječenje i cijepljenje
  te poticati digitalna transformacija zdravstvenih proizvoda i platformi za praćenje i prikupljanje informacija o lijekovima.
  Programom bi se također trebalo osnažiti donošenje odluka o lijekovima tako što bi se regulatornim tijelima i tijelima za procjenu zdravstvenih tehnologija omogućio pristup stvarnim zdravstvenim podacima iz prakse i analiza tih podataka. Programom bi se također trebalo pomoći da se zajamči najbolja upotreba rezultata istraživanja i olakša prihvaćanje, širenje i uvođenje inovacija u području zdravlja u sustavima zdravstvene skrbi i kliničkoj praksi. |
| --- | --- |

(22)

Programom bi se stoga
  trebao
  podupirati
  razvoj europskog sustava praćenja, izvještavanja i prijave
  nestašice lijekova, medicinskih proizvoda
  , cjepiva, dijagnostičkih alata
  i drugih zdravstvenih proizvoda
  radi izbjegavanja fragmentacije jedinstvenog tržišta
  te
  radi postizanja
  veće dostupnosti i cjenovne pristupačnosti tih proizvoda uz istovremeno ograničavanje ovisnosti njihovih lanaca opskrbe o trećim zemljama.
  Programom bi se stoga trebala poticati proizvodnja lijekova i medicinskih proizvoda u Uniji.
  Konkretno, kako bi se riješio problem nezadovoljenih medicinskih potreba, Programom bi se trebala pružiti potpora
  generiranju kliničkih dokaza i stvarnih dokaza iz prakse
  za
  omogućavanje
  razvoja, odobravanja
  , evaluacije
  i dostupnosti
  djelotvornih lijekova, uključujući generičke
  i 
  bioslične lijekove, te medicinskih proizvoda i liječenja
  , promicati
  istraživanje i
  razvoj
  novih lijekova, posebno antimikrobnih sredstava i cjepiva za borbu protiv antimikrobne otpornosti i bolesti koje se mogu spriječiti cjepivima, te promicati poticaji za povećanje proizvodnih kapaciteta za
  antimikrobna sredstva
  , personalizirano liječenje i cijepljenje
  te poticati digitalna transformacija zdravstvenih proizvoda i platformi za praćenje i prikupljanje informacija o lijekovima.
  Programom bi se također trebalo osnažiti donošenje odluka o lijekovima tako što bi se regulatornim tijelima i tijelima za procjenu zdravstvenih tehnologija omogućio pristup stvarnim zdravstvenim podacima iz prakse i analiza tih podataka. Programom bi se također trebalo pomoći da se zajamči najbolja upotreba rezultata istraživanja i olakša prihvaćanje, širenje i uvođenje inovacija u području zdravlja u sustavima zdravstvene skrbi i kliničkoj praksi.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22 a) | Trebalo bi na razini Unije utvrditi usklađenu definiciju pojmova „nestašica”, „napetost”, „poremećaji u opskrbi”, „nestašica zaliha” i „prekomjerno skladištenje”. Komisija bi u bliskoj suradnji s državama članicama i svim mjerodavnim dionicima, uključujući organizacije pacijenata, trebala raditi na formuliranju tih usklađenih definicija. Nadalje, Komisija bi posebno trebala pojasniti definiciju pojma „nestašica” koju je 2019. predložila zajednička radna skupina Europske agencije za lijekove (EMA) i direktora agencija za lijekove (HMA). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22 a)

Trebalo bi na razini Unije utvrditi usklađenu definiciju pojmova „nestašica”, „napetost”, „poremećaji u opskrbi”, „nestašica zaliha” i „prekomjerno skladištenje”. Komisija bi u bliskoj suradnji s državama članicama i svim mjerodavnim dionicima, uključujući organizacije pacijenata, trebala raditi na formuliranju tih usklađenih definicija. Nadalje, Komisija bi posebno trebala pojasniti definiciju pojma „nestašica” koju je 2019. predložila zajednička radna skupina Europske agencije za lijekove (EMA) i direktora agencija za lijekove (HMA).

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Budući da optimalna upotreba lijekova, a posebno antimikrobnih sredstava, donosi koristi pojedincima i zdravstvenim sustavima, Programom bi se trebala promicati njihova razborita i učinkovita upotreba. U skladu s europskim akcijskim planom „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (14), donesenim u lipnju 2017. na zahtjev država članica, i s obzirom na
  iskustvo sa sekundarnim bakterijskim infekcijama povezanima s bolešću COVID-19
  , ključno je da se Programom podupiru mjere usmjerene na razboritu upotrebu antimikrobnih sredstava kod ljudi, životinja i usjeva, u okviru integrirane politike sigurnosti pacijenata i sprečavanja medicinskih pogrešaka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Budući da optimalna upotreba lijekova, a posebno antimikrobnih sredstava, donosi koristi pojedincima i zdravstvenim sustavima, Programom bi se trebala promicati njihova razborita i učinkovita upotreba. U skladu s europskim akcijskim planom „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (14), donesenim u lipnju 2017. na zahtjev država članica, i s obzirom na
  iskustvo sa sekundarnim bakterijskim infekcijama povezanima s bolešću COVID-19
  , ključno je da se Programom podupiru mjere usmjerene na razboritu upotrebu antimikrobnih sredstava kod ljudi, životinja i usjeva, u okviru integrirane politike sigurnosti pacijenata i sprečavanja medicinskih pogrešaka.

| (23) | Budući da optimalna upotreba lijekova, a posebno antimikrobnih sredstava, donosi koristi pojedincima i zdravstvenim sustavima, Programom bi se trebala promicati njihova razborita i učinkovita upotreba. U skladu s europskim akcijskim planom „Jedno zdravlje” (14) za borbu protiv antimikrobne otpornosti, donesenim u lipnju 2017. na zahtjev država članica, i s obzirom na
  to da su infekcije i sepse izazvane bakterijama otpornima na antibiotike odgovorne za velik broj smrtnih slučajeva u Uniji
  , ključno je da se Programom podupiru mjere usmjerene na razboritu upotrebu antimikrobnih sredstava kod ljudi, životinja i usjeva
  i mjere koje uključuju upotrebu neantibiotskih integrativnih liječenja
  , u okviru integrirane politike sigurnosti pacijenata i sprečavanja medicinskih pogrešaka.
  Programom bi trebalo poduprijeti programe praćenja i nadzora o upotrebi antimikrobnih sredstava i antimikrobne otpornosti te podržati provedbu planova borbe protiv antimikrobne otpornosti na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, uz pomoć strategija temeljenih na dokazima i dijeljenja dobrih praksi unutar Unije. |
| --- | --- |

(23)

Budući da optimalna upotreba lijekova, a posebno antimikrobnih sredstava, donosi koristi pojedincima i zdravstvenim sustavima, Programom bi se trebala promicati njihova razborita i učinkovita upotreba. U skladu s europskim akcijskim planom „Jedno zdravlje” (14) za borbu protiv antimikrobne otpornosti, donesenim u lipnju 2017. na zahtjev država članica, i s obzirom na
  to da su infekcije i sepse izazvane bakterijama otpornima na antibiotike odgovorne za velik broj smrtnih slučajeva u Uniji
  , ključno je da se Programom podupiru mjere usmjerene na razboritu upotrebu antimikrobnih sredstava kod ljudi, životinja i usjeva
  i mjere koje uključuju upotrebu neantibiotskih integrativnih liječenja
  , u okviru integrirane politike sigurnosti pacijenata i sprečavanja medicinskih pogrešaka.
  Programom bi trebalo poduprijeti programe praćenja i nadzora o upotrebi antimikrobnih sredstava i antimikrobne otpornosti te podržati provedbu planova borbe protiv antimikrobne otpornosti na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, uz pomoć strategija temeljenih na dokazima i dijeljenja dobrih praksi unutar Unije.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Budući da je onečišćenje
  okoliša
  uzrokovano farmaceutskim tvarima za upotrebu u humanoj i veterinarskoj medicini sve veći ekološki problem koji može utjecati na javno zdravlje, Programom bi se trebale poticati mjere za jačanje procjene rizika za okoliš povezanih s proizvodnjom, upotrebom i odlaganjem lijekova te odgovarajućeg upravljanja tim rizicima u skladu sa Strateškim pristupom Europske unije lijekovima u okolišu (15). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Budući da je onečišćenje
  okoliša
  uzrokovano farmaceutskim tvarima za upotrebu u humanoj i veterinarskoj medicini sve veći ekološki problem koji može utjecati na javno zdravlje, Programom bi se trebale poticati mjere za jačanje procjene rizika za okoliš povezanih s proizvodnjom, upotrebom i odlaganjem lijekova te odgovarajućeg upravljanja tim rizicima u skladu sa Strateškim pristupom Europske unije lijekovima u okolišu (15).

| (24) | Budući da je onečišćenje uzrokovano farmaceutskim tvarima za upotrebu u humanoj i veterinarskoj medicini sve veći ekološki problem koji može utjecati na javno zdravlje, Programom bi se trebale poticati mjere za jačanje procjene rizika za okoliš povezanih s proizvodnjom, upotrebom i odlaganjem lijekova te odgovarajućeg upravljanja tim rizicima u skladu sa Strateškim pristupom Europske unije lijekovima u okolišu (15). |
| --- | --- |

(24)

Budući da je onečišćenje uzrokovano farmaceutskim tvarima za upotrebu u humanoj i veterinarskoj medicini sve veći ekološki problem koji može utjecati na javno zdravlje, Programom bi se trebale poticati mjere za jačanje procjene rizika za okoliš povezanih s proizvodnjom, upotrebom i odlaganjem lijekova te odgovarajućeg upravljanja tim rizicima u skladu sa Strateškim pristupom Europske unije lijekovima u okolišu (15).

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Zakonodavstvo Unije u području zdravlja ima izravan utjecaj na javno zdravlje, živote građana, učinkovitost i otpornost zdravstvenih sustava te dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Regulatorni okvir za medicinske proizvode i tehnologije (lijekovi, medicinski proizvodi i tvari ljudskog podrijetla), zakonodavstvo o duhanskim proizvodima, pravima pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, ključan je za zaštitu zdravlja u Uniji. Programom bi se stoga trebali podupirati razvoj, provedba i primjena zakonodavstva Unije u području zdravlja te pružati visokokvalitetni, usporedivi i pouzdani podaci na kojima će se temeljiti donošenje politika i praćenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Zakonodavstvo Unije u području zdravlja ima izravan utjecaj na javno zdravlje, živote građana, učinkovitost i otpornost zdravstvenih sustava te dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Regulatorni okvir za medicinske proizvode i tehnologije (lijekovi, medicinski proizvodi i tvari ljudskog podrijetla), zakonodavstvo o duhanskim proizvodima, pravima pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, ključan je za zaštitu zdravlja u Uniji. Programom bi se stoga trebali podupirati razvoj, provedba i primjena zakonodavstva Unije u području zdravlja te pružati visokokvalitetni, usporedivi i pouzdani podaci na kojima će se temeljiti donošenje politika i praćenje.

| (25) | Zakonodavstvo Unije u području zdravlja ima izravan utjecaj na javno zdravlje
  i sigurnost
  , živote građana, učinkovitost i otpornost zdravstvenih sustava te dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Regulatorni okvir za medicinske proizvode i tehnologije (lijekovi, medicinski proizvodi i tvari ljudskog podrijetla), zakonodavstvo o duhanskim proizvodima, pravima pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, ključan je za zaštitu zdravlja u Uniji. Programom bi se stoga trebali podupirati razvoj, provedba i primjena zakonodavstva Unije u području zdravlja te
  , u suradnji s ključnim partnerima poput EMA-e i ECDC-a,
  pružati visokokvalitetni
  , nepristrani
  , usporedivi i pouzdani podaci
  , uključujući stvarne zdravstvene podatke iz prakse prikupljene lokalno diljem Europe primjenom dobro definirane homogene metodologije,
  na kojima će se temeljiti donošenje politika i praćenje
  , postavljanje ciljeva i razrada alata za mjerenje napretka
  . |
| --- | --- |

(25)

Zakonodavstvo Unije u području zdravlja ima izravan utjecaj na javno zdravlje
  i sigurnost
  , živote građana, učinkovitost i otpornost zdravstvenih sustava te dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Regulatorni okvir za medicinske proizvode i tehnologije (lijekovi, medicinski proizvodi i tvari ljudskog podrijetla), zakonodavstvo o duhanskim proizvodima, pravima pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, ključan je za zaštitu zdravlja u Uniji. Programom bi se stoga trebali podupirati razvoj, provedba i primjena zakonodavstva Unije u području zdravlja te
  , u suradnji s ključnim partnerima poput EMA-e i ECDC-a,
  pružati visokokvalitetni
  , nepristrani
  , usporedivi i pouzdani podaci
  , uključujući stvarne zdravstvene podatke iz prakse prikupljene lokalno diljem Europe primjenom dobro definirane homogene metodologije,
  na kojima će se temeljiti donošenje politika i praćenje
  , postavljanje ciljeva i razrada alata za mjerenje napretka
  .

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Prekogranična suradnja u pružanju zdravstvene skrbi pacijentima koji se kreću među državama članicama, suradnja u procjeni zdravstvenih tehnologija (HTA) i europske referentne mreže primjeri su područjâ u kojima se pokazalo da suradnja među državama članicama ima znatnu dodanu vrijednost i velik potencijal za povećanje učinkovitosti zdravstvenih sustava a time i zdravlja općenito. Zato bi u okviru Programa trebalo
  podupirati mjere kojima
  se
  omogućuje
  takav integrirani i koordinirani rad
  , koji služi
  i za poticanje
  provedbe
  praksi znatnog učinka usmjerenih na
  najefektivnije moguće raspoređivanje
  raspoloživih
  resursa
  na
  predmetnu populaciju
  i područja kako bi se postigao njihov najveći mogući učinak. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Prekogranična suradnja u pružanju zdravstvene skrbi pacijentima koji se kreću među državama članicama, suradnja u procjeni zdravstvenih tehnologija (HTA) i europske referentne mreže primjeri su područjâ u kojima se pokazalo da suradnja među državama članicama ima znatnu dodanu vrijednost i velik potencijal za povećanje učinkovitosti zdravstvenih sustava a time i zdravlja općenito. Zato bi u okviru Programa trebalo
  podupirati mjere kojima
  se
  omogućuje
  takav integrirani i koordinirani rad
  , koji služi
  i za poticanje
  provedbe
  praksi znatnog učinka usmjerenih na
  najefektivnije moguće raspoređivanje
  raspoloživih
  resursa
  na
  predmetnu populaciju
  i područja kako bi se postigao njihov najveći mogući učinak.

| (26) | Prekogranična suradnja u pružanju zdravstvene skrbi pacijentima koji se kreću među državama članicama
  ili žive u graničnim regijama
  , suradnja u procjeni zdravstvenih tehnologija (HTA) i europske referentne mreže primjeri su područjâ u kojima se pokazalo da suradnja među državama članicama ima znatnu dodanu vrijednost i velik potencijal za povećanje učinkovitosti zdravstvenih sustava a time i zdravlja općenito. Zato bi
  se
  u okviru Programa trebalo
  nastojati zajamčiti da
  se takav integrirani i koordinirani rad
  razvija i provodi u svom punom potencijalu u područjima kao što su procjena zdravstvenih tehnologija (HTA)
  i 
  europske referentne mreže (ERN). Ta bi suradnja služila
  za poticanje
  primjene
  praksi znatnog učinka usmjerenih na
  najdjelotvorniju moguću raspodjelu
  raspoloživih
  sredstava
  na
  relevantne skupine stanovništva
  i 
  relevantna
  područja kako bi se postigao njihov najveći mogući učinak. |
| --- | --- |

(26)

Prekogranična suradnja u pružanju zdravstvene skrbi pacijentima koji se kreću među državama članicama
  ili žive u graničnim regijama
  , suradnja u procjeni zdravstvenih tehnologija (HTA) i europske referentne mreže primjeri su područjâ u kojima se pokazalo da suradnja među državama članicama ima znatnu dodanu vrijednost i velik potencijal za povećanje učinkovitosti zdravstvenih sustava a time i zdravlja općenito. Zato bi
  se
  u okviru Programa trebalo
  nastojati zajamčiti da
  se takav integrirani i koordinirani rad
  razvija i provodi u svom punom potencijalu u područjima kao što su procjena zdravstvenih tehnologija (HTA)
  i 
  europske referentne mreže (ERN). Ta bi suradnja služila
  za poticanje
  primjene
  praksi znatnog učinka usmjerenih na
  najdjelotvorniju moguću raspodjelu
  raspoloživih
  sredstava
  na
  relevantne skupine stanovništva
  i 
  relevantna
  područja kako bi se postigao njihov najveći mogući učinak.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26 a) | Solidarnost i jedinstvo su načela Unije, a Programom bi se trebala osigurati usklađenost pristupa koji Unija primjenjuje na rješavanje prekograničnih zdravstvenih prijetnji. U cilju reagiranja na javnozdravstvene prijetnje, Programom bi, u skladu s člankom 168. UFEU-a, trebalo poduprijeti uspostavu europskog mehanizma za odgovor u području zdravlja, kojim upravlja ECDC i koji vode povjerenik za zdravlje i sigurnost hrane i povjerenik za upravljanje kriznim situacijama, potpuno povezanog s drugim agencijama EU-a za zdravlje. Taj bi se mehanizam, s vlastitim medicinskim resursima unutar ojačanog Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, trebao pripremiti zajedno s planom za slučaj pandemije kako bi se omogućio usklađeni odgovor i sposobnost brzog jačanja odgovora na buduće zdravstvene krize na temelju standardiziranih podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26 a)

Solidarnost i jedinstvo su načela Unije, a Programom bi se trebala osigurati usklađenost pristupa koji Unija primjenjuje na rješavanje prekograničnih zdravstvenih prijetnji. U cilju reagiranja na javnozdravstvene prijetnje, Programom bi, u skladu s člankom 168. UFEU-a, trebalo poduprijeti uspostavu europskog mehanizma za odgovor u području zdravlja, kojim upravlja ECDC i koji vode povjerenik za zdravlje i sigurnost hrane i povjerenik za upravljanje kriznim situacijama, potpuno povezanog s drugim agencijama EU-a za zdravlje. Taj bi se mehanizam, s vlastitim medicinskim resursima unutar ojačanog Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, trebao pripremiti zajedno s planom za slučaj pandemije kako bi se omogućio usklađeni odgovor i sposobnost brzog jačanja odgovora na buduće zdravstvene krize na temelju standardiziranih podataka.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Europske referentne mreže, uspostavljene u skladu s Direktivom 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (16) virtualne su mreže u koje su uključeni pružatelji zdravstvene skrbi iz cijele Europe. Svrha im je olakšati raspravu o kompleksnim i rijetkim bolestima i stanjima za koje je potrebno visokospecijalizirano liječenje te udruživanje znanja i resursa. Budući da te mreže mogu poboljšati dostupnost dijagnostike i visokokvalitetne zdravstvene skrbi za pacijente oboljele od rijetkih bolesti i da mogu biti žarišne točke medicinskog usavršavanja, istraživanja i širenja informacija, Program bi trebao pridonijeti razvoju umrežavanja putem europskih referentnih mreža i drugih transnacionalnih mreža. Trebalo bi razmotriti
  proširenje namjene
  europskih referentnih mreža
  tako da ne obuhvaćaju samo
  rijetke bolesti,
  nego
  i 
  zarazne
  i 
  nezarazne
  bolesti
  kao što je
  rak. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Europske referentne mreže, uspostavljene u skladu s Direktivom 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (16) virtualne su mreže u koje su uključeni pružatelji zdravstvene skrbi iz cijele Europe. Svrha im je olakšati raspravu o kompleksnim i rijetkim bolestima i stanjima za koje je potrebno visokospecijalizirano liječenje te udruživanje znanja i resursa. Budući da te mreže mogu poboljšati dostupnost dijagnostike i visokokvalitetne zdravstvene skrbi za pacijente oboljele od rijetkih bolesti i da mogu biti žarišne točke medicinskog usavršavanja, istraživanja i širenja informacija, Program bi trebao pridonijeti razvoju umrežavanja putem europskih referentnih mreža i drugih transnacionalnih mreža. Trebalo bi razmotriti
  proširenje namjene
  europskih referentnih mreža
  tako da ne obuhvaćaju samo
  rijetke bolesti,
  nego
  i 
  zarazne
  i 
  nezarazne
  bolesti
  kao što je
  rak.

| (27) | Europske referentne mreže, uspostavljene u skladu s Direktivom 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (16) virtualne su mreže u koje su uključeni pružatelji zdravstvene skrbi iz cijele Europe. Svrha im je olakšati raspravu o kompleksnim i rijetkim bolestima i stanjima za koje je potrebno visokospecijalizirano liječenje te udruživanje znanja i resursa.
  Europske referentne mreže revolucionarna su platforma koja predstavlja jedinstvenu mogućnost i kojom se na temelju inovativne prekogranične primjene i razmjene znanja i zdravstvenih podataka nastoje poboljšati dijagnosticiranje i skrb za osobe s rijetkim ili složenim bolestima. Stoga bi se Programom trebala osigurati odgovarajuća financijska sredstva kako bi se poduprle koordinacijske aktivnosti i aktivnosti suradnje postojećih i budućih europskih referentnih mreža dodjelom bespovratnih sredstava ili drugim odgovarajućim instrumentima. Programom bi trebalo povećati postojeće financiranje kako bi se zajamčilo da se europskim referentnim mrežama ispune ciljevi utvrđeni u njihovim misijama.
  Budući da te mreže mogu poboljšati dostupnost dijagnostike i visokokvalitetne zdravstvene skrbi za pacijente oboljele od rijetkih bolesti i da mogu biti žarišne točke medicinskog usavršavanja, istraživanja i širenja informacija, Program bi trebao pridonijeti
  i
  razvoju umrežavanja putem europskih referentnih mreža i drugih transnacionalnih mreža. Trebalo bi razmotriti
  mogućnost osnaživanja
  europskih referentnih mreža
  i podrške uspostavljanju novih mreža kojima bi se obuhvatile zarazne bolesti, komplicirane trudnoće te
  rijetke
  i složene bolesti mentalnog zdravlja. Osnaživanje europskih referentnih mreža može imati važnu ulogu u potpori donošenju zajedničkog novorazvijenog okvira na razini Unije za preglede za rano otkrivanje bolesti, počevši od kriterija i mehanizama za odabir bolesti, čiji bi cilj bio prevladati postojeće nejednakosti u pogledu pokrivenosti pregledima za rano otkrivanje diljem država članica. U okviru Programa trebalo bi razmotriti
  i 
  mogućnost razvijanja mreža izvrsnosti u području zaraznih
  i 
  nezaraznih
  bolesti
  , uključujući rak i
  rak
  od kojeg obolijevaju djeca, kardiovaskularne bolesti, kronične bolesti dišnog sustava, dijabetes, mentalne bolesti, neurodegenerativne bolesti i druge teške kronične bolesti, te u području upravljanja zdravstvenim krizama
  . |
| --- | --- |

(27)

Europske referentne mreže, uspostavljene u skladu s Direktivom 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (16) virtualne su mreže u koje su uključeni pružatelji zdravstvene skrbi iz cijele Europe. Svrha im je olakšati raspravu o kompleksnim i rijetkim bolestima i stanjima za koje je potrebno visokospecijalizirano liječenje te udruživanje znanja i resursa.
  Europske referentne mreže revolucionarna su platforma koja predstavlja jedinstvenu mogućnost i kojom se na temelju inovativne prekogranične primjene i razmjene znanja i zdravstvenih podataka nastoje poboljšati dijagnosticiranje i skrb za osobe s rijetkim ili složenim bolestima. Stoga bi se Programom trebala osigurati odgovarajuća financijska sredstva kako bi se poduprle koordinacijske aktivnosti i aktivnosti suradnje postojećih i budućih europskih referentnih mreža dodjelom bespovratnih sredstava ili drugim odgovarajućim instrumentima. Programom bi trebalo povećati postojeće financiranje kako bi se zajamčilo da se europskim referentnim mrežama ispune ciljevi utvrđeni u njihovim misijama.
  Budući da te mreže mogu poboljšati dostupnost dijagnostike i visokokvalitetne zdravstvene skrbi za pacijente oboljele od rijetkih bolesti i da mogu biti žarišne točke medicinskog usavršavanja, istraživanja i širenja informacija, Program bi trebao pridonijeti
  i
  razvoju umrežavanja putem europskih referentnih mreža i drugih transnacionalnih mreža. Trebalo bi razmotriti
  mogućnost osnaživanja
  europskih referentnih mreža
  i podrške uspostavljanju novih mreža kojima bi se obuhvatile zarazne bolesti, komplicirane trudnoće te
  rijetke
  i složene bolesti mentalnog zdravlja. Osnaživanje europskih referentnih mreža može imati važnu ulogu u potpori donošenju zajedničkog novorazvijenog okvira na razini Unije za preglede za rano otkrivanje bolesti, počevši od kriterija i mehanizama za odabir bolesti, čiji bi cilj bio prevladati postojeće nejednakosti u pogledu pokrivenosti pregledima za rano otkrivanje diljem država članica. U okviru Programa trebalo bi razmotriti
  i 
  mogućnost razvijanja mreža izvrsnosti u području zaraznih
  i 
  nezaraznih
  bolesti
  , uključujući rak i
  rak
  od kojeg obolijevaju djeca, kardiovaskularne bolesti, kronične bolesti dišnog sustava, dijabetes, mentalne bolesti, neurodegenerativne bolesti i druge teške kronične bolesti, te u području upravljanja zdravstvenim krizama
  .

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (27 a) | Europske referentne mreže suočene su sa znatnim izazovima u pogledu osiguravanja svoje financijske održivosti i sposobnosti djelotvornog funkcioniranja unutar nacionalnih sustava zdravstvene zaštite i među njima, kao što je to naglašeno u „Tematskom izvješću br. 07/2019: Mjere EU-a za prekograničnu zdravstvenu zaštitu” Europskog revizorskog suda

   (16a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27 a)

Europske referentne mreže suočene su sa znatnim izazovima u pogledu osiguravanja svoje financijske održivosti i sposobnosti djelotvornog funkcioniranja unutar nacionalnih sustava zdravstvene zaštite i među njima, kao što je to naglašeno u „Tematskom izvješću br. 07/2019: Mjere EU-a za prekograničnu zdravstvenu zaštitu” Europskog revizorskog suda

   (16a)

  .

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Kako bi se optimizirala dodana vrijednost i učinak investicija financiranih u potpunosti ili djelomično iz proračuna Unije, trebalo bi raditi na postizanju sinergija, osobito između Programa za djelovanje Unije u području zdravlja i drugih programâ Unije, među ostalim onih na koje se primjenjuju mehanizmi podijeljenog upravljanja. Kako bi se maksimalno povećale te sinergije, trebalo bi svakako primijeniti ključne mehanizme za olakšavanje, uključujući kumulativno financiranje za mjere iz Programa za djelovanje Unije u području zdravlja i drugih programa Unije, uz uvjet da takvo kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja. U tu svrhu ovom bi Uredbom trebalo utvrditi odgovarajuća pravila, osobito o mogućnosti da se jedan te isti trošak ili rashod prijavi na proporcionalnoj osnovi i u okviru Programa za djelovanje Unije u području zdravlja i u okviru nekog drugog programa Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Kako bi se optimizirala dodana vrijednost i učinak investicija financiranih u potpunosti ili djelomično iz proračuna Unije, trebalo bi raditi na postizanju sinergija, osobito između Programa za djelovanje Unije u području zdravlja i drugih programâ Unije, među ostalim onih na koje se primjenjuju mehanizmi podijeljenog upravljanja. Kako bi se maksimalno povećale te sinergije, trebalo bi svakako primijeniti ključne mehanizme za olakšavanje, uključujući kumulativno financiranje za mjere iz Programa za djelovanje Unije u području zdravlja i drugih programa Unije, uz uvjet da takvo kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja. U tu svrhu ovom bi Uredbom trebalo utvrditi odgovarajuća pravila, osobito o mogućnosti da se jedan te isti trošak ili rashod prijavi na proporcionalnoj osnovi i u okviru Programa za djelovanje Unije u području zdravlja i u okviru nekog drugog programa Unije.

| (30) | Kako bi se optimizirala dodana vrijednost i učinak investicija financiranih u potpunosti ili djelomično iz proračuna Unije, trebalo bi raditi na postizanju sinergija, osobito između Programa za djelovanje Unije u području zdravlja i drugih programâ Unije, među ostalim onih na koje se primjenjuju mehanizmi podijeljenog upravljanja
  , posebice programa Interreg, koji već obuhvaća prekograničnu suradnju u području zdravlja i pomaže u olakšavanju prekogranične mobilnosti pacijenata i zdravstvenih djelatnika te u razvoju visokokvalitetne zdravstvene skrbi upotrebom jednake opreme, zajedničkih usluga i prostora u prekograničnim područjima
  . Kako bi se maksimalno povećale te sinergije
  i izbjeglo dupliciranje
  , trebalo bi svakako primijeniti ključne mehanizme za olakšavanje, uključujući kumulativno financiranje za mjere iz Programa za djelovanje Unije u području zdravlja i drugih programa Unije, uz uvjet da takvo kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja. U tu svrhu ovom bi Uredbom trebalo utvrditi odgovarajuća pravila, osobito o mogućnosti da se jedan te isti trošak ili rashod prijavi na proporcionalnoj osnovi i u okviru Programa za djelovanje Unije u području zdravlja i u okviru nekog drugog programa Unije
  , čime bi se zajamčilo detaljno i transparentno izvješćivanje
  . |
| --- | --- |

(30)

Kako bi se optimizirala dodana vrijednost i učinak investicija financiranih u potpunosti ili djelomično iz proračuna Unije, trebalo bi raditi na postizanju sinergija, osobito između Programa za djelovanje Unije u području zdravlja i drugih programâ Unije, među ostalim onih na koje se primjenjuju mehanizmi podijeljenog upravljanja
  , posebice programa Interreg, koji već obuhvaća prekograničnu suradnju u području zdravlja i pomaže u olakšavanju prekogranične mobilnosti pacijenata i zdravstvenih djelatnika te u razvoju visokokvalitetne zdravstvene skrbi upotrebom jednake opreme, zajedničkih usluga i prostora u prekograničnim područjima
  . Kako bi se maksimalno povećale te sinergije
  i izbjeglo dupliciranje
  , trebalo bi svakako primijeniti ključne mehanizme za olakšavanje, uključujući kumulativno financiranje za mjere iz Programa za djelovanje Unije u području zdravlja i drugih programa Unije, uz uvjet da takvo kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja. U tu svrhu ovom bi Uredbom trebalo utvrditi odgovarajuća pravila, osobito o mogućnosti da se jedan te isti trošak ili rashod prijavi na proporcionalnoj osnovi i u okviru Programa za djelovanje Unije u području zdravlja i u okviru nekog drugog programa Unije
  , čime bi se zajamčilo detaljno i transparentno izvješćivanje
  .

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | S obzirom na specifičnu prirodu ciljeva i mjera obuhvaćenih Programom, nadležna tijela država članica u nekim su slučajevima u najboljem položaju za provedbu povezanih aktivnosti. Ta tijela, koja imenuju same države članice, trebala bi se stoga smatrati utvrđenim korisnicima za potrebe članka 195. Financijske uredbe i trebala bi im se dodijeliti bespovratna sredstva bez prethodne objave poziva na podnošenje prijedloga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

S obzirom na specifičnu prirodu ciljeva i mjera obuhvaćenih Programom, nadležna tijela država članica u nekim su slučajevima u najboljem položaju za provedbu povezanih aktivnosti. Ta tijela, koja imenuju same države članice, trebala bi se stoga smatrati utvrđenim korisnicima za potrebe članka 195. Financijske uredbe i trebala bi im se dodijeliti bespovratna sredstva bez prethodne objave poziva na podnošenje prijedloga.

| (31) | S obzirom na specifičnu prirodu ciljeva i mjera obuhvaćenih Programom, nadležna tijela država članica u nekim su slučajevima u najboljem položaju za provedbu povezanih aktivnosti. Ta tijela, koja imenuju same države članice, trebala bi se stoga smatrati utvrđenim korisnicima za potrebe članka 195. Financijske uredbe i trebala bi im se dodijeliti bespovratna sredstva bez prethodne objave poziva na podnošenje prijedloga.
  Ulaganja iz Programa trebala bi se provoditi u uskoj suradnji s državama članicama, posebno u područjima nacionalne nadležnosti. |
| --- | --- |

(31)

S obzirom na specifičnu prirodu ciljeva i mjera obuhvaćenih Programom, nadležna tijela država članica u nekim su slučajevima u najboljem položaju za provedbu povezanih aktivnosti. Ta tijela, koja imenuju same države članice, trebala bi se stoga smatrati utvrđenim korisnicima za potrebe članka 195. Financijske uredbe i trebala bi im se dodijeliti bespovratna sredstva bez prethodne objave poziva na podnošenje prijedloga.
  Ulaganja iz Programa trebala bi se provoditi u uskoj suradnji s državama članicama, posebno u područjima nacionalne nadležnosti.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (31 a) | Kako bi se zajamčilo da se svaki od tih ciljeva provodi na razini Unije, Komisija bi trebala povećati proračun i podnijeti prijedlog za jačanje mandata Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti i Europske agencije za lijekove, koji na svojoj razini već rade na nekim od ciljeva programa „EU za zdravlje” te bi trebali imati veću ulogu u provedbi tog programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31 a)

Kako bi se zajamčilo da se svaki od tih ciljeva provodi na razini Unije, Komisija bi trebala povećati proračun i podnijeti prijedlog za jačanje mandata Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti i Europske agencije za lijekove, koji na svojoj razini već rade na nekim od ciljeva programa „EU za zdravlje” te bi trebali imati veću ulogu u provedbi tog programa.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | S obzirom na zajedničke dogovorene vrijednosti solidarnosti u cilju pravednog i univerzalnog zdravstvenog osiguranja s kvalitetnim zdravstvenim uslugama kao osnovu politika Unije u tom području i s obzirom na središnju ulogu Unije u ubrzavanju napretka u pogledu globalnih zdravstvenih izazova (19), Program bi trebao poduprijeti doprinos Unije međunarodnim i globalnim zdravstvenim inicijativama kako bi se poboljšalo zdravlje, pristupilo rješavanju problema nejednakosti i povećala zaštita od globalnih prijetnji zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

S obzirom na zajedničke dogovorene vrijednosti solidarnosti u cilju pravednog i univerzalnog zdravstvenog osiguranja s kvalitetnim zdravstvenim uslugama kao osnovu politika Unije u tom području i s obzirom na središnju ulogu Unije u ubrzavanju napretka u pogledu globalnih zdravstvenih izazova (19), Program bi trebao poduprijeti doprinos Unije međunarodnim i globalnim zdravstvenim inicijativama kako bi se poboljšalo zdravlje, pristupilo rješavanju problema nejednakosti i povećala zaštita od globalnih prijetnji zdravlju.

| (33) | S obzirom na zajedničke dogovorene vrijednosti solidarnosti u cilju
  dostupnog,
  pravednog i univerzalnog zdravstvenog osiguranja s kvalitetnim zdravstvenim uslugama
  , među ostalim i u prekograničnom kontekstu,
  kao osnovu politika Unije u tom području i s obzirom na središnju ulogu Unije u ubrzavanju napretka u pogledu globalnih zdravstvenih izazova (19), Program bi trebao poduprijeti doprinos Unije međunarodnim i globalnim zdravstvenim inicijativama kako bi se poboljšalo zdravlje, pristupilo rješavanju problema nejednakosti i povećala zaštita od globalnih prijetnji zdravlju. |
| --- | --- |

(33)

S obzirom na zajedničke dogovorene vrijednosti solidarnosti u cilju
  dostupnog,
  pravednog i univerzalnog zdravstvenog osiguranja s kvalitetnim zdravstvenim uslugama
  , među ostalim i u prekograničnom kontekstu,
  kao osnovu politika Unije u tom području i s obzirom na središnju ulogu Unije u ubrzavanju napretka u pogledu globalnih zdravstvenih izazova (19), Program bi trebao poduprijeti doprinos Unije međunarodnim i globalnim zdravstvenim inicijativama kako bi se poboljšalo zdravlje, pristupilo rješavanju problema nejednakosti i povećala zaštita od globalnih prijetnji zdravlju.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (34) | Kako bi se povećale djelotvornost i učinkovitost djelovanja na razini Unije i međunarodnoj razini te u cilju provedbe Programa, treba razviti suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama kao što su Ujedinjeni narodi i njihove specijalizirane agencije (posebice Svjetska zdravstvena organizacija,
  WHO
  ), Svjetska banka, Vijeće Europe i Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD). U skladu s člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (20) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34)

Kako bi se povećale djelotvornost i učinkovitost djelovanja na razini Unije i međunarodnoj razini te u cilju provedbe Programa, treba razviti suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama kao što su Ujedinjeni narodi i njihove specijalizirane agencije (posebice Svjetska zdravstvena organizacija,
  WHO
  ), Svjetska banka, Vijeće Europe i Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD). U skladu s člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (20) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (34) | Kako bi se povećale djelotvornost i učinkovitost djelovanja na razini Unije i međunarodnoj razini te u cilju provedbe Programa, treba razviti suradnju s 
  državama članicama i
  relevantnim međunarodnim organizacijama kao što su Ujedinjeni narodi i njihove specijalizirane agencije (posebice Svjetska zdravstvena organizacija,
  SZO
  ), Svjetska banka, Vijeće Europe i Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD). U skladu s člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (20) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |
| --- | --- |

(34)

Kako bi se povećale djelotvornost i učinkovitost djelovanja na razini Unije i međunarodnoj razini te u cilju provedbe Programa, treba razviti suradnju s 
  državama članicama i
  relevantnim međunarodnim organizacijama kao što su Ujedinjeni narodi i njihove specijalizirane agencije (posebice Svjetska zdravstvena organizacija,
  SZO
  ), Svjetska banka, Vijeće Europe i Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD). U skladu s člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (20) osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (34 a) | Programom bi trebalo zajamčiti da postoji snažna uključenost civilnog društva, posebno udruga pacijenata, i znanstvenika, posebno strukovnih udruga zdravstvenih djelatnika, radi osiguranja uravnotežene zastupljenosti i sudjelovanja u postizanju ciljeva javnog zdravlja. Europske zdravstvene organizacije trebale bi doprinijeti provedbi i evaluaciji Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34 a)

Programom bi trebalo zajamčiti da postoji snažna uključenost civilnog društva, posebno udruga pacijenata, i znanstvenika, posebno strukovnih udruga zdravstvenih djelatnika, radi osiguranja uravnotežene zastupljenosti i sudjelovanja u postizanju ciljeva javnog zdravlja. Europske zdravstvene organizacije trebale bi doprinijeti provedbi i evaluaciji Programa.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (34 b) | Kako bi se ostvarila usklađena provedba mjera obuhvaćenih Programom, potrebno je uspostaviti upravljačku skupinu programa „EU za zdravlje”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34 b)

Kako bi se ostvarila usklađena provedba mjera obuhvaćenih Programom, potrebno je uspostaviti upravljačku skupinu programa „EU za zdravlje”.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 39.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (39a) | Prema podacima SZO-a, klimatske promjene utječu na socijalne i okolišne odrednice zdravlja, uključujući čist zrak, sigurnu pitku vodu, dovoljnu količinu hrane i sigurno sklonište, te se očekuje da će u razdoblju između 2030. i 2050. godišnje biti dodatnih 250 000 smrtnih slučajeva uzrokovanih manjkavom prehranom, malarijom, dijarejom i prekomjernom vrućinom, kao i to da će ekstremno visoke temperature izravno doprinositi smrtnosti, posebno kod starijih i najosjetljivijih pojedinaca. Klimatske promjene u vidu poplava, toplinskih valova, suša i požara znatno utječu na ljudsko zdravlje, među ostalim na pojave kao što su pothranjenost, kardiovaskularne bolesti i bolesti dišnog sustava te infekcije prenosive vektorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39a)

Prema podacima SZO-a, klimatske promjene utječu na socijalne i okolišne odrednice zdravlja, uključujući čist zrak, sigurnu pitku vodu, dovoljnu količinu hrane i sigurno sklonište, te se očekuje da će u razdoblju između 2030. i 2050. godišnje biti dodatnih 250 000 smrtnih slučajeva uzrokovanih manjkavom prehranom, malarijom, dijarejom i prekomjernom vrućinom, kao i to da će ekstremno visoke temperature izravno doprinositi smrtnosti, posebno kod starijih i najosjetljivijih pojedinaca. Klimatske promjene u vidu poplava, toplinskih valova, suša i požara znatno utječu na ljudsko zdravlje, među ostalim na pojave kao što su pothranjenost, kardiovaskularne bolesti i bolesti dišnog sustava te infekcije prenosive vektorima.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovih ciljeva održivog razvoja, Programom će se pridonijeti uključivanju klimatske politike u politike Unije i postizanju općeg cilja da se
  25
   % rashoda proračuna EU-a namijeni klimatskim ciljevima. Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovih ciljeva održivog razvoja, Programom će se pridonijeti uključivanju klimatske politike u politike Unije i postizanju općeg cilja da se
  25
   % rashoda proračuna EU-a namijeni klimatskim ciljevima. Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja.

| (40) | Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovih ciljeva održivog razvoja, Programom će se pridonijeti uključivanju klimatske politike u politike Unije i postizanju općeg cilja da se
  30
   % rashoda proračuna EU-a namijeni klimatskim ciljevima. Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja. |
| --- | --- |

(40)

Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovih ciljeva održivog razvoja, Programom će se pridonijeti uključivanju klimatske politike u politike Unije i postizanju općeg cilja da se
  30
   % rashoda proračuna EU-a namijeni klimatskim ciljevima. Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja.

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (40 a) | Programom bi trebalo naglasiti važnost postizanja rodne ravnopravnosti i time doprinijeti uključivanju rodne ravnopravnosti u politike Unije. Trebao bi se koristiti politikama i proračunom u kojima se vodi računa o rodu kako bi se osigurao rodno osjetljiv i transformativan odgovor na zdravstvene krize kao i zajamčilo da se posebne zdravstvene potrebe žena i djevojčica uzimaju u obzir tijekom i nakon zdravstvene krize. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40 a)

Programom bi trebalo naglasiti važnost postizanja rodne ravnopravnosti i time doprinijeti uključivanju rodne ravnopravnosti u politike Unije. Trebao bi se koristiti politikama i proračunom u kojima se vodi računa o rodu kako bi se osigurao rodno osjetljiv i transformativan odgovor na zdravstvene krize kao i zajamčilo da se posebne zdravstvene potrebe žena i djevojčica uzimaju u obzir tijekom i nakon zdravstvene krize.

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 43.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (43) | S obzirom na prirodu i moguće razmjere prekograničnih prijetnji ljudskom zdravlju, države članice ne mogu same ostvariti ciljeve zaštite ljudi u Uniji od takvih prijetnji i jačanja prevencije protiv takvih kriza i pripravnosti za njih. U skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji mjere na razini Unije
  mogu
  se poduzimati i da bi se poduprli napori država članica u cilju visoke razine zaštite javnog zdravlja, da bi se u Uniji poboljšala dostupnost i cjenovna pristupačnost lijekova, medicinskih proizvoda i drugih proizvoda potrebnih tijekom krize, poduprle inovacije te integriran i koordiniran rad i provedba najboljih praksi među državama članicama te pristupilo rješavanju problema nejednakosti pristupa zdravstvenoj skrbi u cijelom EU-u tako da se postigne veća efikasnost i učinci s dodanom vrijednošću koji se ne bi mogli postići mjerama na nacionalnoj razini uz istovremeno poštovanje nadležnosti i odgovornosti država članica u područjima obuhvaćenima Programom. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(43)

S obzirom na prirodu i moguće razmjere prekograničnih prijetnji ljudskom zdravlju, države članice ne mogu same ostvariti ciljeve zaštite ljudi u Uniji od takvih prijetnji i jačanja prevencije protiv takvih kriza i pripravnosti za njih. U skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji mjere na razini Unije
  mogu
  se poduzimati i da bi se poduprli napori država članica u cilju visoke razine zaštite javnog zdravlja, da bi se u Uniji poboljšala dostupnost i cjenovna pristupačnost lijekova, medicinskih proizvoda i drugih proizvoda potrebnih tijekom krize, poduprle inovacije te integriran i koordiniran rad i provedba najboljih praksi među državama članicama te pristupilo rješavanju problema nejednakosti pristupa zdravstvenoj skrbi u cijelom EU-u tako da se postigne veća efikasnost i učinci s dodanom vrijednošću koji se ne bi mogli postići mjerama na nacionalnoj razini uz istovremeno poštovanje nadležnosti i odgovornosti država članica u područjima obuhvaćenima Programom. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (43) | S obzirom na prirodu i moguće razmjere prekograničnih prijetnji ljudskom zdravlju, države članice ne mogu same ostvariti ciljeve zaštite ljudi u Uniji od takvih prijetnji i jačanja prevencije protiv takvih kriza i pripravnosti za njih. U skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji mjere na razini Unije
  trebale bi
  se poduzimati i da bi se poduprli napori država članica u cilju visoke razine zaštite javnog zdravlja, da bi se u Uniji poboljšala dostupnost
  , održivost, prihvatljivost, raspoloživost, sigurnost
  i cjenovna pristupačnost lijekova, medicinskih proizvoda i drugih proizvoda
  i usluga
  potrebnih tijekom
  zdravstvene
  krize, poduprle inovacije te integriran i koordiniran rad i provedba najboljih praksi među državama članicama
  i njihovim regijama
  te pristupilo rješavanju problema nejednakosti
  i nepravednosti
  pristupa zdravstvenoj skrbi u cijelom EU-u tako da se postigne veća efikasnost i učinci s dodanom vrijednošću koji se ne bi mogli postići mjerama na nacionalnoj razini uz istovremeno poštovanje nadležnosti i odgovornosti država članica u područjima obuhvaćenima Programom. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(43)

S obzirom na prirodu i moguće razmjere prekograničnih prijetnji ljudskom zdravlju, države članice ne mogu same ostvariti ciljeve zaštite ljudi u Uniji od takvih prijetnji i jačanja prevencije protiv takvih kriza i pripravnosti za njih. U skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji mjere na razini Unije
  trebale bi
  se poduzimati i da bi se poduprli napori država članica u cilju visoke razine zaštite javnog zdravlja, da bi se u Uniji poboljšala dostupnost
  , održivost, prihvatljivost, raspoloživost, sigurnost
  i cjenovna pristupačnost lijekova, medicinskih proizvoda i drugih proizvoda
  i usluga
  potrebnih tijekom
  zdravstvene
  krize, poduprle inovacije te integriran i koordiniran rad i provedba najboljih praksi među državama članicama
  i njihovim regijama
  te pristupilo rješavanju problema nejednakosti
  i nepravednosti
  pristupa zdravstvenoj skrbi u cijelom EU-u tako da se postigne veća efikasnost i učinci s dodanom vrijednošću koji se ne bi mogli postići mjerama na nacionalnoj razini uz istovremeno poštovanje nadležnosti i odgovornosti država članica u područjima obuhvaćenima Programom. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1.– točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3) | „zdravstvena kriza” znači bilo koja kriza (ili ozbiljan incident) koja je proizašla iz prijetnje koja potječe od ljudi, životinja, biljaka, hrane ili
  okoliša
  a ima zdravstvenu dimenziju i zahtijeva hitno djelovanje nadležnih tijela; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3)

„zdravstvena kriza” znači bilo koja kriza (ili ozbiljan incident) koja je proizašla iz prijetnje koja potječe od ljudi, životinja, biljaka, hrane ili
  okoliša
  a ima zdravstvenu dimenziju i zahtijeva hitno djelovanje nadležnih tijela;

| (3) | „zdravstvena kriza” znači bilo koja kriza (ili ozbiljan incident) koja je proizašla iz prijetnje koja potječe od ljudi, životinja, biljaka, hrane
  , kemijskog, biološkog, radiološkog, nuklearnog, okolišnog
  ili
  nepoznatog porijekla,
  a ima zdravstvenu dimenziju i zahtijeva hitno djelovanje nadležnih tijela; |
| --- | --- |

(3)

„zdravstvena kriza” znači bilo koja kriza (ili ozbiljan incident) koja je proizašla iz prijetnje koja potječe od ljudi, životinja, biljaka, hrane
  , kemijskog, biološkog, radiološkog, nuklearnog, okolišnog
  ili
  nepoznatog porijekla,
  a ima zdravstvenu dimenziju i zahtijeva hitno djelovanje nadležnih tijela;

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1.– točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | „proizvodi potrebni tijekom krize” znači proizvodi i tvari koji su, u kontekstu zdravstvene krize, neophodni za sprečavanje, dijagnosticiranje ili liječenje bolesti i njezinih posljedica, što uključuje ali nije ograničeno na: lijekove (uključujući cjepiva) njihove međuproizvode, aktivne farmaceutske sastojke i sirovine; medicinske proizvode; bolničku i medicinsku opremu (kao što su respiratori, zaštitna odjeća i oprema, dijagnostički materijali i alati);
  osobna zaštitna oprema
  ; dezinfekcijska sredstva, njihove međuproizvode i sirovine potrebne za njihovu proizvodnju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

„proizvodi potrebni tijekom krize” znači proizvodi i tvari koji su, u kontekstu zdravstvene krize, neophodni za sprečavanje, dijagnosticiranje ili liječenje bolesti i njezinih posljedica, što uključuje ali nije ograničeno na: lijekove (uključujući cjepiva) njihove međuproizvode, aktivne farmaceutske sastojke i sirovine; medicinske proizvode; bolničku i medicinsku opremu (kao što su respiratori, zaštitna odjeća i oprema, dijagnostički materijali i alati);
  osobna zaštitna oprema
  ; dezinfekcijska sredstva, njihove međuproizvode i sirovine potrebne za njihovu proizvodnju;

| (4) | „proizvodi potrebni tijekom krize” znači proizvodi
  , instrumenti
  i tvari koji su, u kontekstu zdravstvene krize, neophodni za sprečavanje, dijagnosticiranje ili liječenje bolesti i njezinih posljedica
  te za praćenje i epidemiološki nadzor bolesti i infekcija
  , što uključuje ali nije ograničeno na: lijekove (uključujući cjepiva) njihove međuproizvode, aktivne farmaceutske sastojke i sirovine; medicinske proizvode; bolničku i medicinsku opremu (kao što su respiratori, zaštitna odjeća i oprema, dijagnostički materijali i alati);
  osobnu zaštitnu opremu
  ; dezinfekcijska sredstva, njihove međuproizvode i sirovine potrebne za njihovu proizvodnju; |
| --- | --- |

(4)

„proizvodi potrebni tijekom krize” znači proizvodi
  , instrumenti
  i tvari koji su, u kontekstu zdravstvene krize, neophodni za sprečavanje, dijagnosticiranje ili liječenje bolesti i njezinih posljedica
  te za praćenje i epidemiološki nadzor bolesti i infekcija
  , što uključuje ali nije ograničeno na: lijekove (uključujući cjepiva) njihove međuproizvode, aktivne farmaceutske sastojke i sirovine; medicinske proizvode; bolničku i medicinsku opremu (kao što su respiratori, zaštitna odjeća i oprema, dijagnostički materijali i alati);
  osobnu zaštitnu opremu
  ; dezinfekcijska sredstva, njihove međuproizvode i sirovine potrebne za njihovu proizvodnju;

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | „pristup Jedno zdravlje” znači pristup kojim se priznaje
  da su zdravlje ljudi
  i 
  životinja međusobno povezani
  , da se bolesti mogu prenositi s 
  ljudi
  na
  životinje i obratno
  i da se stoga moraju suzbijati
  i kod jednih i kod drugih te da okoliš povezuje ljude i životinje
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

„pristup Jedno zdravlje” znači pristup kojim se priznaje
  da su zdravlje ljudi
  i 
  životinja međusobno povezani
  , da se bolesti mogu prenositi s 
  ljudi
  na
  životinje i obratno
  i da se stoga moraju suzbijati
  i kod jednih i kod drugih te da okoliš povezuje ljude i životinje
  ;

| (5) | „pristup jedno zdravlje” znači pristup kojim se priznaje
  međusobna povezanost ljudske, životinjske
  i 
  okolišne sfere
  , da se bolesti mogu prenositi s 
  jednog
  na
  drugi stup
  i da se stoga moraju suzbijati
  holističkim pristupom
  ; |
| --- | --- |

(5)

„pristup jedno zdravlje” znači pristup kojim se priznaje
  međusobna povezanost ljudske, životinjske
  i 
  okolišne sfere
  , da se bolesti mogu prenositi s 
  jednog
  na
  drugi stup
  i da se stoga moraju suzbijati
  holističkim pristupom
  ;

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1.– točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | „ozbiljna prekogranična prijetnja zdravlju” znači po život opasna ili na drugi način ozbiljna opasnost za zdravlje biološkog, kemijskog, okolišnog ili nepoznatog podrijetla koja se širi ili podrazumijeva znatan rizik od širenja preko nacionalnih granica država članica i koja može zahtijevati koordinaciju na razini Unije kako bi se osigurala visoka razina zaštite ljudskog zdravlja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

„ozbiljna prekogranična prijetnja zdravlju” znači po život opasna ili na drugi način ozbiljna opasnost za zdravlje biološkog, kemijskog, okolišnog ili nepoznatog podrijetla koja se širi ili podrazumijeva znatan rizik od širenja preko nacionalnih granica država članica i koja može zahtijevati koordinaciju na razini Unije kako bi se osigurala visoka razina zaštite ljudskog zdravlja;

| (9) | „ozbiljna prekogranična prijetnja zdravlju” znači po život opasna ili na drugi način ozbiljna opasnost za zdravlje biološkog, kemijskog,
  radiološkog, nuklearnog,
  okolišnog ili nepoznatog podrijetla koja se širi ili podrazumijeva znatan rizik od širenja preko nacionalnih granica država članica i koja može zahtijevati koordinaciju na razini Unije kako bi se osigurala visoka razina zaštite ljudskog zdravlja; |
| --- | --- |

(9)

„ozbiljna prekogranična prijetnja zdravlju” znači po život opasna ili na drugi način ozbiljna opasnost za zdravlje biološkog, kemijskog,
  radiološkog, nuklearnog,
  okolišnog ili nepoznatog podrijetla koja se širi ili podrazumijeva znatan rizik od širenja preko nacionalnih granica država članica i koja može zahtijevati koordinaciju na razini Unije kako bi se osigurala visoka razina zaštite ljudskog zdravlja;

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | „zdravlje u svim politikama” znači pristup razvoju, provedbi i preispitivanju javnih politika, bez obzira na sektor, pri čemu se uzimaju u obzir zdravstvene posljedice odluka te kojim se nastoje postići sinergije i izbjeći štetni učinci tih politika na zdravlje kako bi se poboljšalo zdravlje stanovništva i zdravstvena jednakost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.a)

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 9.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.b) | „zdravstvene odrednice” znači niz čimbenika, kao što su bihevioralni, biološki, društveno-gospodarski i okolišni čimbenici, koji utječu na zdravstveno stanje osobe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.b)

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program ima sljedeće opće ciljeve, u skladu s pristupom „Jedno zdravlje”
  , gdje je relevantan: | Program ima sljedeće opće ciljeve, u skladu
  , po potrebi,
  s pristupom
  „zdravlje u svim politikama” i pristupom
  „jedno zdravlje”: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Program ima sljedeće opće ciljeve, u skladu s pristupom „Jedno zdravlje”
  , gdje je relevantan:

Program ima sljedeće opće ciljeve, u skladu
  , po potrebi,
  s pristupom
  „zdravlje u svim politikama” i pristupom
  „jedno zdravlje”:

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1) | zaštita ljudi od ozbiljnih prekograničnih prijetnji
  zdravlju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1)

zaštita ljudi od ozbiljnih prekograničnih prijetnji
  zdravlju;

| (1) | poboljšanje i poticanje zdravlja u Uniji podupiranjem promicanja zdravlja i prevencije bolesti, smanjenjem zdravstvenih nejednakosti i osiguravanjem jednakog i potpunog pristupa
  zdravlju; |
| --- | --- |

(1)

poboljšanje i poticanje zdravlja u Uniji podupiranjem promicanja zdravlja i prevencije bolesti, smanjenjem zdravstvenih nejednakosti i osiguravanjem jednakog i potpunog pristupa
  zdravlju;

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | zaštita ljudi u Uniji od svih ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju; podupiranje razvoja i provedbe bolje pripravnosti i koordinacije među državama članicama po pitanju zdravstvenih kriza; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | povećanje dostupnosti (
  u
  Uniji)
  lijekova,
  medicinskih proizvoda
  i 
  drugih proizvoda potrebnih tijekom krize, doprinos njihovoj cjenovnoj pristupačnosti
  i 
  podupiranje inovacija
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

povećanje dostupnosti (
  u
  Uniji)
  lijekova,
  medicinskih proizvoda
  i 
  drugih proizvoda potrebnih tijekom krize, doprinos njihovoj cjenovnoj pristupačnosti
  i 
  podupiranje inovacija
  ;

| (2) | podupiranje postojećeg i budućeg zakonodavstva i politika Unije kako bi se, među ostalim, ponovno uspostavila neovisnost
  u 
  području lijekova i riješili nedostaci
  lijekova,
  povećala dostupnost, raspoloživost i cjenovna pristupačnost zdravstvene skrbi
  i 
  usluga u Uniji te podupirali istraživanje, inovacije i razvoj u području zdravstva
  i 
  zdravstvene skrbi bez dupliciranja napora u okviru drugih programa, uključujući Obzor Europa
  ; |
| --- | --- |

(2)

podupiranje postojećeg i budućeg zakonodavstva i politika Unije kako bi se, među ostalim, ponovno uspostavila neovisnost
  u 
  području lijekova i riješili nedostaci
  lijekova,
  povećala dostupnost, raspoloživost i cjenovna pristupačnost zdravstvene skrbi
  i 
  usluga u Uniji te podupirali istraživanje, inovacije i razvoj u području zdravstva
  i 
  zdravstvene skrbi bez dupliciranja napora u okviru drugih programa, uključujući Obzor Europa
  ;

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | jačanje zdravstvenih sustava i radne snage u zdravstvu, među ostalim putem digitalne transformacije i pojačanim integriranim i koordiniranim radom među državama članicama, kontinuiranom provedbom najboljih praksi i 
  razmjene
  podataka u cilju povećanja opće razine javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

jačanje zdravstvenih sustava i radne snage u zdravstvu, među ostalim putem digitalne transformacije i pojačanim integriranim i koordiniranim radom među državama članicama, kontinuiranom provedbom najboljih praksi i 
  razmjene
  podataka u cilju povećanja opće razine javnog zdravlja.

| (3) | jačanje zdravstvenih sustava i 
  njihove održivosti te
  radne snage u zdravstvu, među ostalim putem digitalne transformacije i pojačanim integriranim i koordiniranim radom među državama članicama,
  među ostalim na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini,
  kontinuiranom provedbom najboljih praksi i 
  razmjenom usporedivih i interoperabilnih
  podataka u cilju povećanja opće razine javnog zdravlja
  , zdravstvene pismenosti te otpornosti i sposobnosti odgovora zdravstvenih sustava
  . |
| --- | --- |

(3)

jačanje zdravstvenih sustava i 
  njihove održivosti te
  radne snage u zdravstvu, među ostalim putem digitalne transformacije i pojačanim integriranim i koordiniranim radom među državama članicama,
  među ostalim na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini,
  kontinuiranom provedbom najboljih praksi i 
  razmjenom usporedivih i interoperabilnih
  podataka u cilju povećanja opće razine javnog zdravlja
  , zdravstvene pismenosti te otpornosti i sposobnosti odgovora zdravstvenih sustava
  .

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi se ostvarili opći ciljevi iz članka 3., u skladu s pristupom „Jedno zdravlje”
  , gdje je relevantan,
  radi se na ostvarenju sljedećih posebnih ciljeva: | Kako bi se ostvarili opći ciljevi iz članka 3., u skladu
  , po potrebi,
  s pristupom
  „zdravlje u svim politikama” i pristupom
  „jedno zdravlje” radi se na ostvarenju sljedećih posebnih ciljeva: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Kako bi se ostvarili opći ciljevi iz članka 3., u skladu s pristupom „Jedno zdravlje”
  , gdje je relevantan,
  radi se na ostvarenju sljedećih posebnih ciljeva:

Kako bi se ostvarili opći ciljevi iz članka 3., u skladu
  , po potrebi,
  s pristupom
  „zdravlje u svim politikama” i pristupom
  „jedno zdravlje” radi se na ostvarenju sljedećih posebnih ciljeva:

Amandman 226

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | jačanje sposobnosti Unije za prevenciju, pripravnost i odgovor na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju te upravljanje zdravstvenim krizama, među ostalim koordinacijom, pružanjem i uvođenjem kapaciteta za hitnu zdravstvenu skrb, prikupljanjem podataka i praćenjem; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

jačanje sposobnosti Unije za prevenciju, pripravnost i odgovor na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju te upravljanje zdravstvenim krizama, među ostalim koordinacijom, pružanjem i uvođenjem kapaciteta za hitnu zdravstvenu skrb, prikupljanjem podataka i praćenjem;

| (1) | jačanje sposobnosti Unije za prevenciju, pripravnost i 
  brzi
  odgovor na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju te upravljanje zdravstvenim krizama, među ostalim koordinacijom, pružanjem i uvođenjem kapaciteta za hitnu zdravstvenu skrb, prikupljanjem podataka i praćenjem
  , koordinacijom testiranja otpornosti na stres nacionalnih zdravstvenih sustava te razvojem standarda kvalitetne zdravstvene skrbi
  ; |
| --- | --- |

(1)

jačanje sposobnosti Unije za prevenciju, pripravnost i 
  brzi
  odgovor na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju te upravljanje zdravstvenim krizama, među ostalim koordinacijom, pružanjem i uvođenjem kapaciteta za hitnu zdravstvenu skrb, prikupljanjem podataka i praćenjem
  , koordinacijom testiranja otpornosti na stres nacionalnih zdravstvenih sustava te razvojem standarda kvalitetne zdravstvene skrbi
  ;

Amandman 250

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | osiguravanje dostupnosti u Uniji rezervi ili zaliha proizvoda potrebnih tijekom krize i rezervnog
  medicinskog,
  zdravstvenog
  i 
  pomoćnog osoblja koje će
  se
  mobilizirati
  u 
  slučaju
  krize; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

osiguravanje dostupnosti u Uniji rezervi ili zaliha proizvoda potrebnih tijekom krize i rezervnog
  medicinskog,
  zdravstvenog
  i 
  pomoćnog osoblja koje će
  se
  mobilizirati
  u 
  slučaju
  krize;

| (2) | u sinergiji s drugim instrumentima, programima i fondovima Unije, podupiranje mjera koje omogućuju mobilizaciju
  medicinskog
  osoblja u slučaju krize
  ,
  kao što je osoblje Europske zdravstvene jedinice, među ostalim poboljšanjem osposobljavanja zdravstvenih djelatnika
  i 
  unapređivanjem njihova znanja, te podupiranje mjera kojima
  se
  doprinosi dostupnosti
  u 
  Uniji proizvoda potrebnih tijekom zdravstvene
  krize
  , kao što su osnovni lijekovi, cjepiva i medicinski proizvodi
  ; |
| --- | --- |

(2)

u sinergiji s drugim instrumentima, programima i fondovima Unije, podupiranje mjera koje omogućuju mobilizaciju
  medicinskog
  osoblja u slučaju krize
  ,
  kao što je osoblje Europske zdravstvene jedinice, među ostalim poboljšanjem osposobljavanja zdravstvenih djelatnika
  i 
  unapređivanjem njihova znanja, te podupiranje mjera kojima
  se
  doprinosi dostupnosti
  u 
  Uniji proizvoda potrebnih tijekom zdravstvene
  krize
  , kao što su osnovni lijekovi, cjepiva i medicinski proizvodi
  ;

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | podupiranje mjera za osiguravanje odgovarajuće raspoloživosti
  ,
  dostupnosti
  i 
  cjenovne pristupačnosti proizvoda potrebnih tijekom krize
  i ostalih neophodnih zdravstvenih potrepština; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

podupiranje mjera za osiguravanje odgovarajuće raspoloživosti
  ,
  dostupnosti
  i 
  cjenovne pristupačnosti proizvoda potrebnih tijekom krize
  i ostalih neophodnih zdravstvenih potrepština;

| (3) | jačanje europskog tržišta lijekova kako bi se na održiv način osigurala dostupnost, raspoloživost
  i 
  cjenovna pristupačnost lijekova, rješenja za e-zdravstvo, medicinskih proizvoda
  i ostalih neophodnih zdravstvenih potrepština
  i lijekova potrebnih tijekom krize
  ; |
| --- | --- |

(3)

jačanje europskog tržišta lijekova kako bi se na održiv način osigurala dostupnost, raspoloživost
  i 
  cjenovna pristupačnost lijekova, rješenja za e-zdravstvo, medicinskih proizvoda
  i ostalih neophodnih zdravstvenih potrepština
  i lijekova potrebnih tijekom krize
  ;

Amandman 222

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | povećanje učinkovitosti, dostupnosti, održivosti i otpornosti zdravstvenih sustava, među ostalim podupiranjem digitalne transformacije,
  uvođenja digitalnih alata i usluga
  ,
  sustavnih reformi
  ,
  provedbe
  novih modela skrbi i univerzalnog zdravstvenog osiguranja,
  te pristupanje rješavanju problema
  nejednakosti u području zdravstvene zaštite; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

povećanje učinkovitosti, dostupnosti, održivosti i otpornosti zdravstvenih sustava, među ostalim podupiranjem digitalne transformacije,
  uvođenja digitalnih alata i usluga
  ,
  sustavnih reformi
  ,
  provedbe
  novih modela skrbi i univerzalnog zdravstvenog osiguranja,
  te pristupanje rješavanju problema
  nejednakosti u području zdravstvene zaštite;

| (4) | povećanje učinkovitosti, dostupnosti, održivosti i otpornosti zdravstvenih sustava, među ostalim podupiranjem digitalne transformacije,
  uključujući uspostavljanje i uvođenje europskog prostora za zdravstvene podatke
  ,
  sustavne reforme
  ,
  provedbu
  novih modela skrbi
  , kako bi se poboljšao jednak
  i 
  pravodoban pristup kvalitetnim, održivim i cjenovno pristupačnim zdravstvenim i povezanim uslugama skrbi usmjerenima na osobu i temeljenima na rezultatima, postizanje
  univerzalnog zdravstvenog osiguranja,
  kojim se obuhvaća pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, te smanjenje
  nejednakosti
  i nepravednosti
  u području zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

(4)

povećanje učinkovitosti, dostupnosti, održivosti i otpornosti zdravstvenih sustava, među ostalim podupiranjem digitalne transformacije,
  uključujući uspostavljanje i uvođenje europskog prostora za zdravstvene podatke
  ,
  sustavne reforme
  ,
  provedbu
  novih modela skrbi
  , kako bi se poboljšao jednak
  i 
  pravodoban pristup kvalitetnim, održivim i cjenovno pristupačnim zdravstvenim i povezanim uslugama skrbi usmjerenima na osobu i temeljenima na rezultatima, postizanje
  univerzalnog zdravstvenog osiguranja,
  kojim se obuhvaća pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, te smanjenje
  nejednakosti
  i nepravednosti
  u području zdravstvene zaštite;

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | jačanje inovacija Unije kako bi se osigurali razvoj i uvođenje sljedeće generacije lijekova, cjepiva i medicinskih proizvoda u cilju savladavanja sve većih zdravstvenih izazova i ispunjenja novih očekivanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | podupiranje mjera usmjerenih na jačanje sposobnosti zdravstvenih sustava za prevenciju bolesti i promicanje zdravlja,
  ostvarivanje pravâ pacijenata i prekogranične
  zdravstvene
  skrbi te promicanje izvrsnosti medicinskih
  i 
  zdravstvenih djelatnika
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

podupiranje mjera usmjerenih na jačanje sposobnosti zdravstvenih sustava za prevenciju bolesti i promicanje zdravlja,
  ostvarivanje pravâ pacijenata i prekogranične
  zdravstvene
  skrbi te promicanje izvrsnosti medicinskih
  i 
  zdravstvenih djelatnika
  ;

| (5) | podupiranje mjera usmjerenih na jačanje sposobnosti zdravstvenih sustava za prevenciju bolesti
  , preglede
  i 
  rano dijagnosticiranje te
  promicanje zdravlja,
  rješavanje zdravstvenih odrednica, poboljšanje
  zdravstvene
  pismenosti, pravâ
  i 
  sigurnosti pacijenata te prekogranične zdravstvene skrbi
  ; |
| --- | --- |

(5)

podupiranje mjera usmjerenih na jačanje sposobnosti zdravstvenih sustava za prevenciju bolesti
  , preglede
  i 
  rano dijagnosticiranje te
  promicanje zdravlja,
  rješavanje zdravstvenih odrednica, poboljšanje
  zdravstvene
  pismenosti, pravâ
  i 
  sigurnosti pacijenata te prekogranične zdravstvene skrbi
  ;

Amandman 245

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | podupiranje mjera u svrhu praćenja, sprečavanja i dijagnosticiranja nezaraznih bolesti te liječenja i skrbi za oboljele od tih bolesti, posebno od raka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

podupiranje mjera u svrhu praćenja, sprečavanja i dijagnosticiranja nezaraznih bolesti te liječenja i skrbi za oboljele od tih bolesti, posebno od raka;

| (6) | podupiranje mjera u svrhu praćenja, sprečavanja i dijagnosticiranja nezaraznih bolesti
  , ranog dijagnosticiranja neurodegenerativnih poremećaja i drugih bolesti mozga,
  te liječenja i skrbi za oboljele od tih bolesti, posebno od raka; |
| --- | --- |

(6)

podupiranje mjera u svrhu praćenja, sprečavanja i dijagnosticiranja nezaraznih bolesti
  , ranog dijagnosticiranja neurodegenerativnih poremećaja i drugih bolesti mozga,
  te liječenja i skrbi za oboljele od tih bolesti, posebno od raka;

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | jačanje Unijine borbe protiv raka u sinergiji s europskim planom za borbu protiv raka, među ostalim podupiranjem mjera za nadzor, prevenciju, ranu dijagnozu i liječenje raka te skrb za oboljele od raka, uključujući rak od kojeg obolijevaju djeca, te podupiranjem osnivanja Europskog instituta za borbu protiv raka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6b) | jačanje borbe protiv zaraznih bolesti i prijetnji zdravlju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6b)

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 6.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6c) | rješavanje oklijevanja s cijepljenjem i podupiranje mjera za iskorjenjivanje bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, uključujući rak; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6c)

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | poticanje i podupiranje razborite i učinkovite upotrebe lijekova, a posebno antimikrobnih sredstava,
  te
  proizvodnje i odlaganja lijekova i medicinskih proizvoda na ekološki prihvatljiv način; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

poticanje i podupiranje razborite i učinkovite upotrebe lijekova, a posebno antimikrobnih sredstava,
  te
  proizvodnje i odlaganja lijekova i medicinskih proizvoda na ekološki prihvatljiv način;

| (7) | poticanje i podupiranje
  educirane,
  razborite i učinkovite upotrebe lijekova, a posebno antimikrobnih sredstava,
  razvoja lijekova koji su u suštini manje štetni za okoliš,
  proizvodnje
  lijekova
  i odlaganja lijekova i medicinskih proizvoda na ekološki prihvatljiv način; |
| --- | --- |

(7)

poticanje i podupiranje
  educirane,
  razborite i učinkovite upotrebe lijekova, a posebno antimikrobnih sredstava,
  razvoja lijekova koji su u suštini manje štetni za okoliš,
  proizvodnje
  lijekova
  i odlaganja lijekova i medicinskih proizvoda na ekološki prihvatljiv način;

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | podupiranje razvoja, provedbe i primjene zakonodavstva Unije u području zdravlja te pružanje visokokvalitetnih, usporedivih i pouzdanih podataka u svrhu oblikovanja i praćenja politika te promicanje upotrebe procjena utjecaja relevantnih politika na zdravlje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

podupiranje razvoja, provedbe i primjene zakonodavstva Unije u području zdravlja te pružanje visokokvalitetnih, usporedivih i pouzdanih podataka u svrhu oblikovanja i praćenja politika te promicanje upotrebe procjena utjecaja relevantnih politika na zdravlje;

| (8) | podupiranje razvoja, provedbe i primjene
  te, prema potrebi, revizije
  zakonodavstva Unije u području zdravlja te pružanje visokokvalitetnih, usporedivih i pouzdanih podataka u svrhu oblikovanja i praćenja politika
  , podupiranje pružanja skrbi, odgovaranje na nezadovoljene medicinske potrebe
  te promicanje upotrebe procjena utjecaja
  drugih
  relevantnih politika
  Unije
  na zdravlje; |
| --- | --- |

(8)

podupiranje razvoja, provedbe i primjene
  te, prema potrebi, revizije
  zakonodavstva Unije u području zdravlja te pružanje visokokvalitetnih, usporedivih i pouzdanih podataka u svrhu oblikovanja i praćenja politika
  , podupiranje pružanja skrbi, odgovaranje na nezadovoljene medicinske potrebe
  te promicanje upotrebe procjena utjecaja
  drugih
  relevantnih politika
  Unije
  na zdravlje;

Amandmani 246 i 71

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | podupiranje integriranog rada među državama članicama, a posebno među njihovim zdravstvenim sustavima (uključujući primjenu visokoučinkovitih preventivnih praksi) i jačanje umrežavanja putem europskih referentnih mreža i drugih transnacionalnih mreža; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

podupiranje integriranog rada među državama članicama, a posebno među njihovim zdravstvenim sustavima (uključujući primjenu visokoučinkovitih preventivnih praksi) i jačanje umrežavanja putem europskih referentnih mreža i drugih transnacionalnih mreža;

| (9) | podupiranje integriranog rada među državama članicama, a posebno među njihovim zdravstvenim sustavima, uključujući primjenu visokoučinkovitih preventivnih praksi
  , podupiranje utvrđivanja zdravstvenih tehnologija koje bi trebale proći procjenu koja se provodi na razini Unije te unaprjeđenje
  i jačanje umrežavanja putem europskih referentnih mreža
  , razvoj i provedba mreža izvrsnosti za široko rasprostranjene zarazne i nezarazne bolesti
  i drugih transnacionalnih mreža
  , uključujući mrežu Orphanet, u potpunoj sinergiji s Obzorom Europa i njegovim misijama i partnerstvima s ciljem veće pokrivenosti pacijenata i pružanja odgovora na više bolesti i zdravstvenih problema
  ; |
| --- | --- |

(9)

podupiranje integriranog rada među državama članicama, a posebno među njihovim zdravstvenim sustavima, uključujući primjenu visokoučinkovitih preventivnih praksi
  , podupiranje utvrđivanja zdravstvenih tehnologija koje bi trebale proći procjenu koja se provodi na razini Unije te unaprjeđenje
  i jačanje umrežavanja putem europskih referentnih mreža
  , razvoj i provedba mreža izvrsnosti za široko rasprostranjene zarazne i nezarazne bolesti
  i drugih transnacionalnih mreža
  , uključujući mrežu Orphanet, u potpunoj sinergiji s Obzorom Europa i njegovim misijama i partnerstvima s ciljem veće pokrivenosti pacijenata i pružanja odgovora na više bolesti i zdravstvenih problema
  ;

Amandman 223

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | podupiranje doprinosa Unije međunarodnim i globalnim zdravstvenim inicijativama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

podupiranje doprinosa Unije međunarodnim i globalnim zdravstvenim inicijativama.

| (10) | podupiranje doprinosa Unije međunarodnim i globalnim zdravstvenim
  obvezama i
  inicijativama
  , uključujući pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima. |
| --- | --- |

(10)

podupiranje doprinosa Unije međunarodnim i globalnim zdravstvenim
  obvezama i
  inicijativama
  , uključujući pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima.

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi 1 946 614 000  EUR u tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi 10 398 000 000  EUR u tekućim cijenama
  (9 370 000 000 EUR u stalnim cijenama)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi 1 946 614 000  EUR u tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi 10 398 000 000  EUR u tekućim cijenama
  (9 370 000 000 EUR u stalnim cijenama)
  .

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Iznos naveden u stavku 1. može se upotrijebiti za tehničku i administrativnu pomoć za provedbu Programa, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje uključuju korporativne informacijske sustave. | 2.   Iznos naveden u stavku 1. može se upotrijebiti
  i
  za tehničku i administrativnu pomoć za provedbu Programa, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje uključuju korporativne informacijske sustave.
  Administrativni troškovi povezani s neizravnim djelovanjima ne prelaze 5 % ukupnog iznosa sredstava u okviru Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Iznos naveden u stavku 1. može se upotrijebiti za tehničku i administrativnu pomoć za provedbu Programa, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje uključuju korporativne informacijske sustave.

2.   Iznos naveden u stavku 1. može se upotrijebiti
  i
  za tehničku i administrativnu pomoć za provedbu Programa, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje uključuju korporativne informacijske sustave.
  Administrativni troškovi povezani s neizravnim djelovanjima ne prelaze 5 % ukupnog iznosa sredstava u okviru Programa.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6.

Članak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 6. | Briše se. |
| Sredstva iz Instrumenta Europske unije za oporavak | |
| Mjere iz članka 2. Uredbe [Instrument Europske unije za oporavak] provode se u okviru Programa u iznosu do 8 451 000 000  EUR u tekućim cijenama kako je utvrđeno u članku 3. stavku 2. točki (a) podtočki iii. te Uredbe i u skladu s člankom 5. stavcima 4. i 8 te Uredbe. | |
| Ti iznosi smatraju se vanjskim namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom 2018/1046). | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.

Članak 6.

Briše se.

Briše se.

Sredstva iz Instrumenta Europske unije za oporavak

Sredstva iz Instrumenta Europske unije za oporavak

Mjere iz članka 2. Uredbe [Instrument Europske unije za oporavak] provode se u okviru Programa u iznosu do 8 451 000 000  EUR u tekućim cijenama kako je utvrđeno u članku 3. stavku 2. točki (a) podtočki iii. te Uredbe i u skladu s člankom 5. stavcima 4. i 8 te Uredbe.

Mjere iz članka 2. Uredbe [Instrument Europske unije za oporavak] provode se u okviru Programa u iznosu do 8 451 000 000  EUR u tekućim cijenama kako je utvrđeno u članku 3. stavku 2. točki (a) podtočki iii. te Uredbe i u skladu s člankom 5. stavcima 4. i 8 te Uredbe.

Ti iznosi smatraju se vanjskim namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom 2018/1046).

Ti iznosi smatraju se vanjskim namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom 2018/1046).

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 7. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1 a) | Doprinosi svih pridruženih zemalja uvrštavaju se u odgovarajuće dijelove Programa. Komisija tijekom godišnjeg proračunskog postupka izvješćuje Vijeće i Parlament o ukupnom proračunu svakog dijela Programa navodeći sve pridružene zemlje, pojedinačne doprinose i njihove financijske bilance. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1 a)

(1 a)

Doprinosi svih pridruženih zemalja uvrštavaju se u odgovarajuće dijelove Programa. Komisija tijekom godišnjeg proračunskog postupka izvješćuje Vijeće i Parlament o ukupnom proračunu svakog dijela Programa navodeći sve pridružene zemlje, pojedinačne doprinose i njihove financijske bilance.

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 ili neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku 62. stavku 1. točki (c) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. | 1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 ili neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku 62. stavku 1. točki (c) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046
  kako bi se osiguralo da nema preklapanja ili dupliciranja s obzirom na druge programe financiranja na razini Unije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 ili neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku 62. stavku 1. točki (c) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 ili neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku 62. stavku 1. točki (c) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046
  kako bi se osiguralo da nema preklapanja ili dupliciranja s obzirom na druge programe financiranja na razini Unije
  .

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046, posebno u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i javne nabave. | 2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046, posebno u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i javne nabave.
  Komisija teži učinkovitoj i uravnoteženoj geografskoj pokrivenosti u cijeloj Uniji, među ostalim pružanjem potpore državama članicama pri povećanju kvalitete projekata izgradnjom kapaciteta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046, posebno u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i javne nabave.

2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046, posebno u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i javne nabave.
  Komisija teži učinkovitoj i uravnoteženoj geografskoj pokrivenosti u cijeloj Uniji, među ostalim pružanjem potpore državama članicama pri povećanju kvalitete projekata izgradnjom kapaciteta.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 4.a (novi)

Članak 8. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Komisija olakšava dosljednu provedbu Programa, pri čemu teži maksimalnom administrativnom pojednostavljenju. Komisija i države članice, u skladu sa svojim nadležnostima, potiču sinergije i osiguravaju učinkovitu koordinaciju Programa s drugim programima i fondovima Unije. |
| | U tu svrhu: |
| | (a) | osiguravaju komplementarnost, sinergiju, usklađenost i dosljednost različitih instrumenata na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini, osobito u pogledu mjera koje se financiraju iz fondova Unije, i u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4 a.
     
  Komisija olakšava dosljednu provedbu Programa, pri čemu teži maksimalnom administrativnom pojednostavljenju. Komisija i države članice, u skladu sa svojim nadležnostima, potiču sinergije i osiguravaju učinkovitu koordinaciju Programa s drugim programima i fondovima Unije.

U tu svrhu:

U tu svrhu:

(a)

(a)

osiguravaju komplementarnost, sinergiju, usklađenost i dosljednost različitih instrumenata na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini, osobito u pogledu mjera koje se financiraju iz fondova Unije, i u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe;

osiguravaju komplementarnost, sinergiju, usklađenost i dosljednost različitih instrumenata na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini, osobito u pogledu mjera koje se financiraju iz fondova Unije, i u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe;

| (b) | optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo dupliciranje napora; |
| --- | --- |

(b)

(b)

optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo dupliciranje napora;

optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo dupliciranje napora;

| (c) | osiguravaju da postoji bliska suradnja među onima koji su nadležni za provedbu na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini kako bi se pružila usklađena i usmjerena potpora u okviru instrumenta. |
| --- | --- |

(c)

(c)

osiguravaju da postoji bliska suradnja među onima koji su nadležni za provedbu na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini kako bi se pružila usklađena i usmjerena potpora u okviru instrumenta.

osiguravaju da postoji bliska suradnja među onima koji su nadležni za provedbu na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini kako bi se pružila usklađena i usmjerena potpora u okviru instrumenta.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 4.b (novi)

Članak 8. – stavak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Kako bi se povećale djelotvornost i učinkovitost djelovanja na razini Unije i međunarodnoj razini, Komisija pri provedbi Programa razvija suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama kao što su Ujedinjeni narodi i njihove specijalizirane agencije, posebno Svjetska zdravstvena organizacija (SZO), Vijeće Europe i Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4b.
     
  Kako bi se povećale djelotvornost i učinkovitost djelovanja na razini Unije i međunarodnoj razini, Komisija pri provedbi Programa razvija suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama kao što su Ujedinjeni narodi i njihove specijalizirane agencije, posebno Svjetska zdravstvena organizacija (SZO), Vijeće Europe i Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD).

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 4.c (novi)

Članak 8. – stavak 4.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Komisija se u svim fazama provedbe Programa savjetuje sa zdravstvenim tijelima država članica u okviru Upravljačke skupine za promicanje zdravlja, prevenciju bolesti i upravljanje nezaraznim bolestima ili u okviru drugih relevantnih stručnih skupina Komisije, kao i s dionicima, posebno stručnim tijelima u zdravstvenom sektoru i nevladinim organizacijama aktivnima u tom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4c.
     
  Komisija se u svim fazama provedbe Programa savjetuje sa zdravstvenim tijelima država članica u okviru Upravljačke skupine za promicanje zdravlja, prevenciju bolesti i upravljanje nezaraznim bolestima ili u okviru drugih relevantnih stručnih skupina Komisije, kao i s dionicima, posebno stručnim tijelima u zdravstvenom sektoru i nevladinim organizacijama aktivnima u tom području.

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9.a (novi)

Članak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 9.a |
| | Kriteriji za dodjelu |
| | Kriteriji za dodjelu utvrđuju se u programima rada iz članka 18. te u pozivima na podnošenje prijedloga uzimajući u obzir, u mjeri u kojoj je to moguće: |
| | (a) | dosljednost s posebnim ciljevima iz članka 4.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.a

Članak 9.a

Kriteriji za dodjelu

Kriteriji za dodjelu

Kriteriji za dodjelu utvrđuju se u programima rada iz članka 18. te u pozivima na podnošenje prijedloga uzimajući u obzir, u mjeri u kojoj je to moguće:

Kriteriji za dodjelu utvrđuju se u programima rada iz članka 18. te u pozivima na podnošenje prijedloga uzimajući u obzir, u mjeri u kojoj je to moguće:

(a)

(a)

dosljednost s posebnim ciljevima iz članka 4.;

dosljednost s posebnim ciljevima iz članka 4.;

| (b) | doprinos raspoloživosti i cjenovnoj pristupačnosti zdravstvenog sustava; |
| --- | --- |

(b)

(b)

doprinos raspoloživosti i cjenovnoj pristupačnosti zdravstvenog sustava;

doprinos raspoloživosti i cjenovnoj pristupačnosti zdravstvenog sustava;

| (c) | prekograničnu dimenziju; |
| --- | --- |

(c)

(c)

prekograničnu dimenziju;

prekograničnu dimenziju;

| (d) | doprinos digitalnoj transformaciji; |
| --- | --- |

(d)

(d)

doprinos digitalnoj transformaciji;

doprinos digitalnoj transformaciji;

| (e) | društveni učinak (koristi i troškove); |
| --- | --- |

(e)

(e)

društveni učinak (koristi i troškove);

društveni učinak (koristi i troškove);

| (f) | dosljednost s odredbama Priloga 1.; |
| --- | --- |

(f)

(f)

dosljednost s odredbama Priloga 1.;

dosljednost s odredbama Priloga 1.;

| (g) | doprinos sprečavanju bolesti, a posebno raka; |
| --- | --- |

(g)

(g)

doprinos sprečavanju bolesti, a posebno raka;

doprinos sprečavanju bolesti, a posebno raka;

| (h) | doprinos pristupu lijekovima; |
| --- | --- |

(h)

(h)

doprinos pristupu lijekovima;

doprinos pristupu lijekovima;

| (i) | zrelost mjera u razvoju projekta; |
| --- | --- |

(i)

(i)

zrelost mjera u razvoju projekta;

zrelost mjera u razvoju projekta;

| (j) | pouzdanost predloženog plana provedbe. |
| --- | --- |

(j)

(j)

pouzdanost predloženog plana provedbe.

pouzdanost predloženog plana provedbe.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 3.a (novi)

Članak 12. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Uspostavlja se pouzdan i učinkovit mehanizam kako bi se izbjeglo dupliciranje financiranja i osigurala sinergija između različitih programa i politika Unije kojima se nastoje postići zdravstveni ciljevi. Svi podaci o operacijama financiranja i djelovanjima koja se financiraju u okviru različitih programa i fondova Unije centralizirani su u okviru tog mehanizma. Taj mehanizam poštuje načela transparentnosti i odgovornosti te omogućava bolje praćenje i evaluaciju mjera kojima se nastoje postići zdravstveni ciljevi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uspostavlja se pouzdan i učinkovit mehanizam kako bi se izbjeglo dupliciranje financiranja i osigurala sinergija između različitih programa i politika Unije kojima se nastoje postići zdravstveni ciljevi. Svi podaci o operacijama financiranja i djelovanjima koja se financiraju u okviru različitih programa i fondova Unije centralizirani su u okviru tog mehanizma. Taj mehanizam poštuje načela transparentnosti i odgovornosti te omogućava bolje praćenje i evaluaciju mjera kojima se nastoje postići zdravstveni ciljevi.

Uspostavlja se pouzdan i učinkovit mehanizam kako bi se izbjeglo dupliciranje financiranja i osigurala sinergija između različitih programa i politika Unije kojima se nastoje postići zdravstveni ciljevi. Svi podaci o operacijama financiranja i djelovanjima koja se financiraju u okviru različitih programa i fondova Unije centralizirani su u okviru tog mehanizma. Taj mehanizam poštuje načela transparentnosti i odgovornosti te omogućava bolje praćenje i evaluaciju mjera kojima se nastoje postići zdravstveni ciljevi.

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka b

Članak 14. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka međunarodna organizacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka međunarodna organizacija.

| (b) | svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka
  relevantna
  međunarodna organizacija
  , kao što su javna tijela, tijela javnog sektora, zdravstvene ustanove, istraživački instituti, sveučilišta i visokoškolske ustanove, udruge pacijenata
  . |
| --- | --- |

(b)

svaki pravni subjekt osnovan u skladu s pravom Unije ili svaka
  relevantna
  međunarodna organizacija
  , kao što su javna tijela, tijela javnog sektora, zdravstvene ustanove, istraživački instituti, sveučilišta i visokoškolske ustanove, udruge pacijenata
  .

relevantna

, kao što su javna tijela, tijela javnog sektora, zdravstvene ustanove, istraživački instituti, sveučilišta i visokoškolske ustanove, udruge pacijenata

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 3.

Članak 14. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu trebali bi
  u načelu
  snositi troškove svojega sudjelovanja. | 3.   Pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu trebali bi snositi troškove svojega sudjelovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu trebali bi
  u načelu
  snositi troškove svojega sudjelovanja.

3.   Pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu trebali bi snositi troškove svojega sudjelovanja.

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 5.

Članak 14. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   U okviru Programa izravna bespovratna sredstva mogu se dodjeljivati bez poziva na podnošenje prijedloga za financiranje djelovanja
  koja
  imaju jasnu dodanu vrijednost Unije
  , a koja
  sufinanciraju nadležna tijela odgovorna za zdravlje u državama članicama ili trećim zemljama pridruženima Programu, relevantne međunarodne zdravstvene organizacije ili tijela javnog sektora i nevladina tijela, zasebno ili u mreži, kojima su ovlast dodijelila ta nadležna tijela. | 5.   U okviru Programa izravna bespovratna sredstva mogu se dodjeljivati bez poziva na podnošenje prijedloga za financiranje djelovanja
  ako su takva bespovratna sredstva propisno opravdana, ako
  imaju jasnu dodanu vrijednost Unije
  te ako ih
  sufinanciraju
  lokalna, regionalna ili nacionalna
  nadležna tijela odgovorna za zdravlje u državama članicama ili trećim zemljama pridruženima Programu, relevantne međunarodne zdravstvene organizacije ili
  programi Interreg,
  tijela javnog sektora i nevladina tijela, zasebno ili u mreži, kojima su ovlast dodijelila ta nadležna tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   U okviru Programa izravna bespovratna sredstva mogu se dodjeljivati bez poziva na podnošenje prijedloga za financiranje djelovanja
  koja
  imaju jasnu dodanu vrijednost Unije
  , a koja
  sufinanciraju nadležna tijela odgovorna za zdravlje u državama članicama ili trećim zemljama pridruženima Programu, relevantne međunarodne zdravstvene organizacije ili tijela javnog sektora i nevladina tijela, zasebno ili u mreži, kojima su ovlast dodijelila ta nadležna tijela.

5.   U okviru Programa izravna bespovratna sredstva mogu se dodjeljivati bez poziva na podnošenje prijedloga za financiranje djelovanja
  ako su takva bespovratna sredstva propisno opravdana, ako
  imaju jasnu dodanu vrijednost Unije
  te ako ih
  sufinanciraju
  lokalna, regionalna ili nacionalna
  nadležna tijela odgovorna za zdravlje u državama članicama ili trećim zemljama pridruženima Programu, relevantne međunarodne zdravstvene organizacije ili
  programi Interreg,
  tijela javnog sektora i nevladina tijela, zasebno ili u mreži, kojima su ovlast dodijelila ta nadležna tijela.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 6.

Članak 14. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   U okviru Programa, izravna bespovratna sredstva
  mogu
  se
  dodijeliti
  europskim referentnim mrežama bez poziva na podnošenje prijedloga. Izravna bespovratna sredstva mogu se dodijeliti i drugim transnacionalnim mrežama uspostavljenima u skladu s 
  pravilima EU-a
  . | 6.   U okviru Programa, izravna bespovratna sredstva
  dodjeljuju
  se europskim referentnim mrežama bez poziva na podnošenje prijedloga
  i pojednostavljenim financijskim i tehničkim sustavom za izvješćivanje
  . Izravna bespovratna sredstva mogu se dodijeliti i drugim transnacionalnim mrežama
  , među ostalim programima Interreg,
  uspostavljenima u skladu s 
  pravom Unije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   U okviru Programa, izravna bespovratna sredstva
  mogu
  se
  dodijeliti
  europskim referentnim mrežama bez poziva na podnošenje prijedloga. Izravna bespovratna sredstva mogu se dodijeliti i drugim transnacionalnim mrežama uspostavljenima u skladu s 
  pravilima EU-a
  .

6.   U okviru Programa, izravna bespovratna sredstva
  dodjeljuju
  se europskim referentnim mrežama bez poziva na podnošenje prijedloga
  i pojednostavljenim financijskim i tehničkim sustavom za izvješćivanje
  . Izravna bespovratna sredstva mogu se dodijeliti i drugim transnacionalnim mrežama
  , među ostalim programima Interreg,
  uspostavljenima u skladu s 
  pravom Unije
  .

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 6.a (novi)

Članak 14. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Osigurava se odgovarajuće financiranje za konsolidaciju i proširenje modela prekogranične zdravstvene zaštite u okviru europske referentne mreže osiguravanjem pružanja niza kliničkih usluga kroz različite kanale, uključujući druga mišljenja putem interneta i specijalističke savjete za pacijente o liječenju i upravljanju te ambulante kliničkih bolnica za vanjske pacijente na internetu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6a.
     
  Osigurava se odgovarajuće financiranje za konsolidaciju i proširenje modela prekogranične zdravstvene zaštite u okviru europske referentne mreže osiguravanjem pružanja niza kliničkih usluga kroz različite kanale, uključujući druga mišljenja putem interneta i specijalističke savjete za pacijente o liječenju i upravljanju te ambulante kliničkih bolnica za vanjske pacijente na internetu.

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija će se savjetovati sa zdravstvenim tijelima država članica u Upravljačkoj skupini za promicanje zdravlja, prevenciju bolesti i upravljanje nezaraznim bolestima o planovima rada utvrđenima za Program i njegovim prioritetima
  te
  strateškoj orijentaciji i provedbi. | Komisija će se savjetovati sa zdravstvenim tijelima država članica u Upravljačkoj skupini za promicanje zdravlja, prevenciju bolesti i upravljanje nezaraznim bolestima o 
  godišnjim
  planovima rada utvrđenima za Program i njegovim prioritetima
  i
  strateškoj orijentaciji i provedbi
  te o mogućim sinergijama s vlastitim sredstvima država članica kako bi se osigurale dugoročna djelotvornost i održivost mjera
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija će se savjetovati sa zdravstvenim tijelima država članica u Upravljačkoj skupini za promicanje zdravlja, prevenciju bolesti i upravljanje nezaraznim bolestima o planovima rada utvrđenima za Program i njegovim prioritetima
  te
  strateškoj orijentaciji i provedbi.

te

Komisija će se savjetovati sa zdravstvenim tijelima država članica u Upravljačkoj skupini za promicanje zdravlja, prevenciju bolesti i upravljanje nezaraznim bolestima o 
  godišnjim
  planovima rada utvrđenima za Program i njegovim prioritetima
  i
  strateškoj orijentaciji i provedbi
  te o mogućim sinergijama s vlastitim sredstvima država članica kako bi se osigurale dugoročna djelotvornost i održivost mjera
  .

godišnjim

i

te o mogućim sinergijama s vlastitim sredstvima država članica kako bi se osigurale dugoročna djelotvornost i održivost mjera

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.a (novi)

Članak 16. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija će se s Upravljačkom skupinom programa „EU za zdravlje” savjetovati o godišnjim planovima rada utvrđenima za Program i njegovim prioritetima, strateškoj orijentaciji i provedbi te o mogućim sinergijama s europskim sredstvima kako bi se osigurale dugoročna djelotvornost i održivost mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija će se s Upravljačkom skupinom programa „EU za zdravlje” savjetovati o godišnjim planovima rada utvrđenima za Program i njegovim prioritetima, strateškoj orijentaciji i provedbi te o mogućim sinergijama s europskim sredstvima kako bi se osigurale dugoročna djelotvornost i održivost mjera.

Komisija će se s Upravljačkom skupinom programa „EU za zdravlje” savjetovati o godišnjim planovima rada utvrđenima za Program i njegovim prioritetima, strateškoj orijentaciji i provedbi te o mogućim sinergijama s europskim sredstvima kako bi se osigurale dugoročna djelotvornost i održivost mjera.

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.b (novi)

Članak 16. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija će se o godišnjim planovima rada utvrđenima za Program i njegovim prioritetima te strateškoj orijentaciji i provedbi savjetovati i s relevantnim decentraliziranim agencijama i dionicima Unije, kao što su predstavnici organizacija civilnog društva, a posebno udruge pacijenata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija će se o godišnjim planovima rada utvrđenima za Program i njegovim prioritetima te strateškoj orijentaciji i provedbi savjetovati i s relevantnim decentraliziranim agencijama i dionicima Unije, kao što su predstavnici organizacija civilnog društva, a posebno udruge pacijenata.

Komisija će se o godišnjim planovima rada utvrđenima za Program i njegovim prioritetima te strateškoj orijentaciji i provedbi savjetovati i s relevantnim decentraliziranim agencijama i dionicima Unije, kao što su predstavnici organizacija civilnog društva, a posebno udruge pacijenata.

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.c (novi)

Članak 16. – stavak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija donosi godišnje planove rada s pomoću delegiranih akata. Ti se delegirani akti donose u skladu s člankom 24. ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija donosi godišnje planove rada s pomoću delegiranih akata. Ti se delegirani akti donose u skladu s člankom 24. ove Uredbe.

Komisija donosi godišnje planove rada s pomoću delegiranih akata. Ti se delegirani akti donose u skladu s člankom 24. ove Uredbe.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16.a (novi)

Članak 16.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 16.a |
| | Osnivanje Upravljačke skupine programa „EU za zdravlje” |
| | 1.
     
  Komisija osniva Upravljačku skupinu programa „EU za zdravlje” („Upravljačka skupina”). |
| | 2.
     
  Upravljačka skupina: |
| | i. | daje svoj doprinos u vidu sveobuhvatne strategije i upravljanja te doprinosi godišnjim planovima rada za Program; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 16.a

Članak 16.a

Osnivanje Upravljačke skupine programa „EU za zdravlje”

Osnivanje Upravljačke skupine programa „EU za zdravlje”

1.
     
  Komisija osniva Upravljačku skupinu programa „EU za zdravlje” („Upravljačka skupina”).

2.
     
  Upravljačka skupina:

i.

i.

daje svoj doprinos u vidu sveobuhvatne strategije i upravljanja te doprinosi godišnjim planovima rada za Program;

daje svoj doprinos u vidu sveobuhvatne strategije i upravljanja te doprinosi godišnjim planovima rada za Program;

| ii. | izrađuje nacrt plana usmjeravanja koordinacije, suradnje i sinergije između Programa i drugih programa koji obuhvaćaju dimenziju zdravlja; |
| --- | --- |

ii.

ii.

izrađuje nacrt plana usmjeravanja koordinacije, suradnje i sinergije između Programa i drugih programa koji obuhvaćaju dimenziju zdravlja;

izrađuje nacrt plana usmjeravanja koordinacije, suradnje i sinergije između Programa i drugih programa koji obuhvaćaju dimenziju zdravlja;

| iii. | pruža održivost, bolja zdravstvena rješenja, zdravstvene mjere usmjerene na vrijednost, potiče pristup zdravlju i smanjuje nejednakosti u području zdravlja, promiče sudjelovanje pacijenata i društva. |
| --- | --- |

iii.

iii.

pruža održivost, bolja zdravstvena rješenja, zdravstvene mjere usmjerene na vrijednost, potiče pristup zdravlju i smanjuje nejednakosti u području zdravlja, promiče sudjelovanje pacijenata i društva.

pruža održivost, bolja zdravstvena rješenja, zdravstvene mjere usmjerene na vrijednost, potiče pristup zdravlju i smanjuje nejednakosti u području zdravlja, promiče sudjelovanje pacijenata i društva.

3.
     
  Upravljačka skupina neovisna je skupina dionika, sastavljena od aktera iz područja javnog zdravlja, kao što su predstavnici Europskog parlamenta, neovisni zdravstveni stručnjaci i predstavnici pacijenata.

4.
     
  Upravljačku skupinu čini 20 osoba na visokoj razini koje poštuju načelo geografske i rodne ravnoteže iz različitih disciplina i aktivnosti iz stavka 3.

5.
     
  Članove upravljačkog odbora imenuje Komisija uz savjetovanje s Parlamentom na temelju otvorenog poziva na podnošenje kandidatura ili poziva na iskaz interesa.

Članovi se imenuju na razdoblje predviđeno člankom 1. stavkom 2. Komisija također imenuje predsjednika iz redova članova odbora.

6.
     
  Upravljačka skupina sastaje se najmanje tri puta godišnje, čime se omogućuju redovite i transparentne razmjene gledišta.

Nacrt plana za usmjeravanje koordinacije, suradnje i sinergije olakšava da se zajamči vidljivost i koordinacija svih postojećih financijskih mehanizama relevantnih za područje zdravlja te se njime pomaže pri usmjeravanju koordinacije i suradnje.

Nacrt plana za usmjeravanje koordinacije, suradnje i sinergije olakšava da se zajamči vidljivost i koordinacija svih postojećih financijskih mehanizama relevantnih za područje zdravlja te se njime pomaže pri usmjeravanju koordinacije i suradnje.

Komisija se može savjetovati s Upravljačkom skupinom i o pitanjima koja nisu navedena u stavku 2.

Komisija se može savjetovati s Upravljačkom skupinom i o pitanjima koja nisu navedena u stavku 2.

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1.

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program se provodi prema programima rada iz članka 110. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. U programima rada utvrđuje se, prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja. | Program se provodi prema
  godišnjim
  programima rada iz članka 110. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. U programima rada utvrđuje se, prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Program se provodi prema programima rada iz članka 110. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. U programima rada utvrđuje se, prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja.

Program se provodi prema
  godišnjim
  programima rada iz članka 110. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. U programima rada utvrđuje se, prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja.

godišnjim

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1.a (novi)

Članak 18. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Programi rada moraju se temeljiti na procjenama rodnog učinka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Programi rada moraju se temeljiti na procjenama rodnog učinka.

Programi rada moraju se temeljiti na procjenama rodnog učinka.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1.

Članak 19. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju općih i posebnih ciljeva iz članaka 3. i 4. navedeni su Prilogu II. | 1.   Pokazatelji
  , uključujući pokazatelje specifične za određeni program i određenu mjeru,
  za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju općih i posebnih ciljeva iz članaka 3. i 4. navedeni su Prilogu II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju općih i posebnih ciljeva iz članaka 3. i 4. navedeni su Prilogu II.

1.   Pokazatelji
  , uključujući pokazatelje specifične za određeni program i određenu mjeru,
  za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju općih i posebnih ciljeva iz članaka 3. i 4. navedeni su Prilogu II.

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1.a (novi)

Članak 19. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija kontinuirano prati upravljanje Programom i njegovu provedbu. Kako bi se povećala transparentnost, podaci o upravljanju i provedbi stalno se ažuriraju te su javno dostupni na internetskoj stranici Komisije. |
| | U tu istu bazu podataka uvršteni su prije svega podaci o financiranim projektima. Ti podaci sadrže: |
| | (a) | informacije o vrstama financiranja i vrstama korisnika, čime se omogućuje transparentno praćenje dodijeljenih financijskih sredstava; detaljan pregled sinergija s drugim programima Unije, uključujući aktivnosti koje provode agencije Unije, čime se omogućuje pravilna analiza komplementarnosti različitih aktivnosti koje treba provesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Komisija kontinuirano prati upravljanje Programom i njegovu provedbu. Kako bi se povećala transparentnost, podaci o upravljanju i provedbi stalno se ažuriraju te su javno dostupni na internetskoj stranici Komisije.

U tu istu bazu podataka uvršteni su prije svega podaci o financiranim projektima. Ti podaci sadrže:

U tu istu bazu podataka uvršteni su prije svega podaci o financiranim projektima. Ti podaci sadrže:

(a)

(a)

informacije o vrstama financiranja i vrstama korisnika, čime se omogućuje transparentno praćenje dodijeljenih financijskih sredstava; detaljan pregled sinergija s drugim programima Unije, uključujući aktivnosti koje provode agencije Unije, čime se omogućuje pravilna analiza komplementarnosti različitih aktivnosti koje treba provesti;

informacije o vrstama financiranja i vrstama korisnika, čime se omogućuje transparentno praćenje dodijeljenih financijskih sredstava; detaljan pregled sinergija s drugim programima Unije, uključujući aktivnosti koje provode agencije Unije, čime se omogućuje pravilna analiza komplementarnosti različitih aktivnosti koje treba provesti;

| (b) | razine izdataka raščlanjene po projektima kako bi se omogućila posebna analiza, među ostalim u odnosu na područje intervencije kako je definirano u članku 13. i Prilogu I. |
| --- | --- |

(b)

(b)

razine izdataka raščlanjene po projektima kako bi se omogućila posebna analiza, među ostalim u odnosu na područje intervencije kako je definirano u članku 13. i Prilogu I.

razine izdataka raščlanjene po projektima kako bi se omogućila posebna analiza, među ostalim u odnosu na područje intervencije kako je definirano u članku 13. i Prilogu I.

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2.

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 24. o izmjenama Priloga II. kako bi prema potrebi preispitala i/ili dopunila te pokazatelje. | 2.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 24. o izmjenama Priloga II. kako bi prema potrebi preispitala i/ili dopunila te pokazatelje
  , uključujući pokazatelje specifične za određeni program i određenu mjeru
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 24. o izmjenama Priloga II. kako bi prema potrebi preispitala i/ili dopunila te pokazatelje.

2.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 24. o izmjenama Priloga II. kako bi prema potrebi preispitala i/ili dopunila te pokazatelje
  , uključujući pokazatelje specifične za određeni program i određenu mjeru
  .

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2.a (novi)

Članak 19. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Pokazatelji se prikupljaju i po potrebi su rodno razvrstani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Pokazatelji se prikupljaju i po potrebi su rodno razvrstani.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 3.

Članak 19. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravovremeno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i, ako je potrebno, države članice. | 3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravovremeno
  , bez povećanja administrativnog opterećenja za korisnike
  . U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i, ako je potrebno, države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravovremeno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i, ako je potrebno, države članice.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravovremeno
  , bez povećanja administrativnog opterećenja za korisnike
  . U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i, ako je potrebno, države članice.

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 4.

Članak 20. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija
  i
  svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija. | 4.   Komisija
  objavljuje,
  dostavlja
  i predstavlja
  zaključke
  i privremenih i konačnih
  evaluacija
  te
  svoje primjedbe
  i dostavlja ih
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija
  i
  svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

4.   Komisija
  objavljuje,
  dostavlja
  i predstavlja
  zaključke
  i privremenih i konačnih
  evaluacija
  te
  svoje primjedbe
  i dostavlja ih
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1.a (novi)

Članak 21. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Sustav revizije Programa osigurava odgovarajuću ravnotežu povjerenja i kontrole uzimajući u obzir administrativne i druge troškove kontrole na svim razinama, posebno za korisnike. Pravila revizije su jasna, dosljedna i usklađena u cijelom Programu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sustav revizije Programa osigurava odgovarajuću ravnotežu povjerenja i kontrole uzimajući u obzir administrativne i druge troškove kontrole na svim razinama, posebno za korisnike. Pravila revizije su jasna, dosljedna i usklađena u cijelom Programu.

Sustav revizije Programa osigurava odgovarajuću ravnotežu povjerenja i kontrole uzimajući u obzir administrativne i druge troškove kontrole na svim razinama, posebno za korisnike. Pravila revizije su jasna, dosljedna i usklađena u cijelom Programu.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1.b (novi)

Članak 21. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Strategija revizije za Program temelji se na financijskoj reviziji reprezentativnog uzorka rashoda u cjelokupnom Programu. Reprezentativni uzorak dopunjuje se odabirom koji se temelji na procjeni rizika povezanih s rashodima. Revizija djelovanja koja se zajednički financiraju iz različitih programa Unije provodi se samo jednom i obuhvaća sve uključene programe i njihova primjenjiva pravila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Strategija revizije za Program temelji se na financijskoj reviziji reprezentativnog uzorka rashoda u cjelokupnom Programu. Reprezentativni uzorak dopunjuje se odabirom koji se temelji na procjeni rizika povezanih s rashodima. Revizija djelovanja koja se zajednički financiraju iz različitih programa Unije provodi se samo jednom i obuhvaća sve uključene programe i njihova primjenjiva pravila.

Strategija revizije za Program temelji se na financijskoj reviziji reprezentativnog uzorka rashoda u cjelokupnom Programu. Reprezentativni uzorak dopunjuje se odabirom koji se temelji na procjeni rizika povezanih s rashodima. Revizija djelovanja koja se zajednički financiraju iz različitih programa Unije provodi se samo jednom i obuhvaća sve uključene programe i njihova primjenjiva pravila.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1.c (novi)

Članak 21. – stavak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija ili tijelo za financiranje može se osloniti na kombinirana preispitivanja sustava na razini korisnika. Takva kombinirana preispitivanja neobvezna su za određene vrste korisnika i sastoje se od revizije sustava i procesa te revizije transakcija, koje provodi nadležni neovisni revizor kvalificiran za provedbu zakonske revizije računovodstvenih dokumenata u skladu s Direktivom 2006/43/EZ

   (1a)

  . Komisija ili tijelo za financiranje može ih upotrebljavati za određivanje ukupnog jamstva dobrog financijskog upravljanja rashodima te za preispitivanje razine ex post revizija i potvrda o financijskim izvještajima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija ili tijelo za financiranje može se osloniti na kombinirana preispitivanja sustava na razini korisnika. Takva kombinirana preispitivanja neobvezna su za određene vrste korisnika i sastoje se od revizije sustava i procesa te revizije transakcija, koje provodi nadležni neovisni revizor kvalificiran za provedbu zakonske revizije računovodstvenih dokumenata u skladu s Direktivom 2006/43/EZ

   (1a)

  . Komisija ili tijelo za financiranje može ih upotrebljavati za određivanje ukupnog jamstva dobrog financijskog upravljanja rashodima te za preispitivanje razine ex post revizija i potvrda o financijskim izvještajima.

Komisija ili tijelo za financiranje može se osloniti na kombinirana preispitivanja sustava na razini korisnika. Takva kombinirana preispitivanja neobvezna su za određene vrste korisnika i sastoje se od revizije sustava i procesa te revizije transakcija, koje provodi nadležni neovisni revizor kvalificiran za provedbu zakonske revizije računovodstvenih dokumenata u skladu s Direktivom 2006/43/EZ

1a

. Komisija ili tijelo za financiranje može ih upotrebljavati za određivanje ukupnog jamstva dobrog financijskog upravljanja rashodima te za preispitivanje razine ex post revizija i potvrda o financijskim izvještajima.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1.d (novi)

Članak 21. – stavak 1.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Revizije se mogu provoditi do dvije godine nakon plaćanja preostalog iznosa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Revizije se mogu provoditi do dvije godine nakon plaćanja preostalog iznosa.

Revizije se mogu provoditi do dvije godine nakon plaćanja preostalog iznosa.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1.e (novi)

Članak 21. – stavak 1.e (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija objavljuje smjernice za reviziju s ciljem osiguravanja pouzdane i ujednačene primjene i tumačenja revizijskih postupaka i pravila tijekom cijelog trajanja Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija objavljuje smjernice za reviziju s ciljem osiguravanja pouzdane i ujednačene primjene i tumačenja revizijskih postupaka i pravila tijekom cijelog trajanja Programa.

Komisija objavljuje smjernice za reviziju s ciljem osiguravanja pouzdane i ujednačene primjene i tumačenja revizijskih postupaka i pravila tijekom cijelog trajanja Programa.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 2.

Članak 24. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 19. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji
  s trajanjem do 31. prosinca 2028
  . | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 19. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji
  na razdoblje od tri godine od [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja trogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 19. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji
  s trajanjem do 31. prosinca 2028
  .

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 19. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji
  na razdoblje od tri godine od [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja trogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka a – podtočka ii.

Prilog I. – točka a – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ii) | kritičnu zdravstvenu infrastrukturu relevantnu
  u kontekstu zdravstvenih kriza, instrumente, strukture, procese, proizvodne i laboratorijske kapacitete, uključujući instrumente za praćenje, izradu modela, predviđanje i sprečavanje izbijanja bolesti i postupanje u slučaju da do njega dođe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ii)

kritičnu zdravstvenu infrastrukturu relevantnu
  u kontekstu zdravstvenih kriza, instrumente, strukture, procese, proizvodne i laboratorijske kapacitete, uključujući instrumente za praćenje, izradu modela, predviđanje i sprečavanje izbijanja bolesti i postupanje u slučaju da do njega dođe.

kritičnu zdravstvenu infrastrukturu relevantnu

| ii. | koordinirano djelovanje relevantno
  u kontekstu zdravstvenih kriza, instrumente
  , mehanizme
  , strukture, procese, proizvodne i laboratorijske kapacitete, uključujući instrumente za praćenje, izradu modela, predviđanje i sprečavanje izbijanja bolesti i postupanje u slučaju da do njega dođe. |
| --- | --- |

ii.

koordinirano djelovanje relevantno
  u kontekstu zdravstvenih kriza, instrumente
  , mehanizme
  , strukture, procese, proizvodne i laboratorijske kapacitete, uključujući instrumente za praćenje, izradu modela, predviđanje i sprečavanje izbijanja bolesti i postupanje u slučaju da do njega dođe.

koordinirano djelovanje relevantno

, mehanizme

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka b

Prilog I. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | Prijenos, prilagodba i uvođenje najboljih praksi i inovativnih rješenja s utvrđenom dodanom vrijednošću na razini Unije među državama članicama te potpora prilagođena pojedinim zemljama ili skupinama zemalja s najvećim potrebama putem financiranja posebnih projekata, uključujući povezivanje („twinning”), stručno savjetovanje i uzajamnu potporu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

Prijenos, prilagodba i uvođenje najboljih praksi i inovativnih rješenja s utvrđenom dodanom vrijednošću na razini Unije među državama članicama te potpora prilagođena pojedinim zemljama ili skupinama zemalja s najvećim potrebama putem financiranja posebnih projekata, uključujući povezivanje („twinning”), stručno savjetovanje i uzajamnu potporu.

| (b) | Prijenos, prilagodba i uvođenje najboljih praksi i inovativnih rješenja s utvrđenom dodanom vrijednošću na razini Unije među državama članicama
  ili regijama
  te potpora prilagođena pojedinim
  regijama,
  zemljama ili skupinama
  regija ili
  zemalja s najvećim potrebama putem financiranja posebnih projekata, uključujući povezivanje („twinning”), stručno savjetovanje i uzajamnu potporu. |
| --- | --- |

(b)

Prijenos, prilagodba i uvođenje najboljih praksi i inovativnih rješenja s utvrđenom dodanom vrijednošću na razini Unije među državama članicama
  ili regijama
  te potpora prilagođena pojedinim
  regijama,
  zemljama ili skupinama
  regija ili
  zemalja s najvećim potrebama putem financiranja posebnih projekata, uključujući povezivanje („twinning”), stručno savjetovanje i uzajamnu potporu.

ili regijama

regijama,

regija ili

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka c – podtočka i.

Prilog I. – točka c – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | anketa, studija, prikupljanja podataka i statistike, metodologija, klasifikacija, mikrosimulacija, pokazatelja, prikupljanja znanja i provedbe komparativnih analiza; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

anketa, studija, prikupljanja podataka i statistike, metodologija, klasifikacija, mikrosimulacija, pokazatelja, prikupljanja znanja i provedbe komparativnih analiza;

| i. | anketa, studija, prikupljanja
  usporedivih
  podataka i statistike,
  prema potrebi uključujući podatke razvrstane po spolu i dobi,
  metodologija, klasifikacija, mikrosimulacija
  , pilot-studija
  , pokazatelja, prikupljanja znanja i provedbe komparativnih analiza; |
| --- | --- |

i.

anketa, studija, prikupljanja
  usporedivih
  podataka i statistike,
  prema potrebi uključujući podatke razvrstane po spolu i dobi,
  metodologija, klasifikacija, mikrosimulacija
  , pilot-studija
  , pokazatelja, prikupljanja znanja i provedbe komparativnih analiza;

usporedivih

prema potrebi uključujući podatke razvrstane po spolu i dobi,

, pilot-studija

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka c – podtočka iii.

Prilog I. – točka c – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii) | stručnih skupina i panela koji pružaju savjete, podatke i informacije za podupiranje razvoja i provedbe zdravstvene politike; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii)

stručnih skupina i panela koji pružaju savjete, podatke i informacije za podupiranje razvoja i provedbe zdravstvene politike;

| iii. | stručnih skupina i panela
  , uključujući po potrebi predstavnike relevantnih dionika,
  koji pružaju savjete,
  evaluaciju,
  podatke i informacije za podupiranje razvoja i provedbe zdravstvene politike
  , uključujući naknadne evaluacije provedbe zdravstvenih politika
  ; |
| --- | --- |

iii.

stručnih skupina i panela
  , uključujući po potrebi predstavnike relevantnih dionika,
  koji pružaju savjete,
  evaluaciju,
  podatke i informacije za podupiranje razvoja i provedbe zdravstvene politike
  , uključujući naknadne evaluacije provedbe zdravstvenih politika
  ;

, uključujući po potrebi predstavnike relevantnih dionika,

evaluaciju,

, uključujući naknadne evaluacije provedbe zdravstvenih politika

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka c – podtočka iv.

Prilog I. – točka c – podtočka iv.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iv) | studija i analiza
  te
  znanstvenog savjetovanja za potporu oblikovanju politika te podupiranje znanstvenih odbora za sigurnost potrošača i za rizike za zdravlje, okoliš i novonastale rizike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iv)

studija i analiza
  te
  znanstvenog savjetovanja za potporu oblikovanju politika te podupiranje znanstvenih odbora za sigurnost potrošača i za rizike za zdravlje, okoliš i novonastale rizike.

te

| iv. | studija i analiza
  , sustavne procjene učinka drugih mjera politike Unije na zdravlje i
  znanstvenog savjetovanja za potporu oblikovanju politika
  na temelju dokaza
  te podupiranje znanstvenih odbora za sigurnost potrošača i za rizike za zdravlje, okoliš i novonastale rizike
  , kao i stručne skupine za ocjenu učinkovitosti zdravstvenih sustava
  . |
| --- | --- |

iv.

studija i analiza
  , sustavne procjene učinka drugih mjera politike Unije na zdravlje i
  znanstvenog savjetovanja za potporu oblikovanju politika
  na temelju dokaza
  te podupiranje znanstvenih odbora za sigurnost potrošača i za rizike za zdravlje, okoliš i novonastale rizike
  , kao i stručne skupine za ocjenu učinkovitosti zdravstvenih sustava
  .

, sustavne procjene učinka drugih mjera politike Unije na zdravlje i

na temelju dokaza

, kao i stručne skupine za ocjenu učinkovitosti zdravstvenih sustava

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka d – uvodni dio

Prilog I. – točka d – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | Razvoj i 
  provedba
  zakonodavstva i djelovanja Unije u području zdravlja, konkretno podupiranjem: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

Razvoj i 
  provedba
  zakonodavstva i djelovanja Unije u području zdravlja, konkretno podupiranjem:

provedba

| (d) | Razvoj
  , provedba
  i 
  evaluacija
  zakonodavstva i djelovanja Unije u području zdravlja, konkretno podupiranjem: |
| --- | --- |

(d)

Razvoj
  , provedba
  i 
  evaluacija
  zakonodavstva i djelovanja Unije u području zdravlja, konkretno podupiranjem:

, provedba

evaluacija

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka d – podtočka i.

Prilog I. – točka d – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | provedbe, primjene i praćenja zakonodavstva i djelovanja Unije u području zdravlja i tehničke potpore
  za provedbu
  pravnih zahtjeva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

provedbe, primjene i praćenja zakonodavstva i djelovanja Unije u području zdravlja i tehničke potpore
  za provedbu
  pravnih zahtjeva;

za provedbu

| i. | provedbe, primjene i praćenja zakonodavstva i djelovanja Unije u području zdravlja
  , uključujući promicanje zdravlja,
  i tehničke potpore
  potpunoj provedbi
  pravnih
  i operativnih
  zahtjeva
  diljem država članica
  ; |
| --- | --- |

i.

provedbe, primjene i praćenja zakonodavstva i djelovanja Unije u području zdravlja
  , uključujući promicanje zdravlja,
  i tehničke potpore
  potpunoj provedbi
  pravnih
  i operativnih
  zahtjeva
  diljem država članica
  ;

, uključujući promicanje zdravlja,

potpunoj provedbi

i operativnih

diljem država članica

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka d – podtočka iv.

Prilog I. – točka d – podtočka iv.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iv) | razvoja i 
  funkcioniranja
  baza podataka i digitalnih alata te njihove interoperabilnosti, uključujući, prema potrebi, druge tehnologije za daljinsko istraživanje, kao što su svemirske; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iv)

razvoja i 
  funkcioniranja
  baza podataka i digitalnih alata te njihove interoperabilnosti, uključujući, prema potrebi, druge tehnologije za daljinsko istraživanje, kao što su svemirske;

funkcioniranja

| iv. | razvoja
  , funkcioniranja
  i 
  održavanja
  baza podataka i digitalnih alata te njihove interoperabilnosti, uključujući
  već uspostavljene projekte
  , prema potrebi, druge tehnologije za daljinsko istraživanje, kao što su svemirske
  tehnologijei umjetna inteligencija
  ; |
| --- | --- |

iv.

razvoja
  , funkcioniranja
  i 
  održavanja
  baza podataka i digitalnih alata te njihove interoperabilnosti, uključujući
  već uspostavljene projekte
  , prema potrebi, druge tehnologije za daljinsko istraživanje, kao što su svemirske
  tehnologijei umjetna inteligencija
  ;

, funkcioniranja

održavanja

već uspostavljene projekte

tehnologijei umjetna inteligencija

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka d – podtočka v.

Prilog I. – točka d – podtočka v.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (v) | rada na revizijama i 
  procjenama
  koji se provodi u skladu sa zakonodavstvom Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(v)

rada na revizijama i 
  procjenama
  koji se provodi u skladu sa zakonodavstvom Unije;

procjenama

| v. | rada na revizijama
  , procjenama
  i 
  inspekcijama
  koji se provodi u skladu sa zakonodavstvom Unije; |
| --- | --- |

v.

rada na revizijama
  , procjenama
  i 
  inspekcijama
  koji se provodi u skladu sa zakonodavstvom Unije;

, procjenama

inspekcijama

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka d – podtočka x.

Prilog I. – točka d – podtočka x.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (x) | nacionalnih kontaktnih točaka koje pružaju smjernice, informacije i pomoć povezane s provedbom zakonodavstva Unije u području zdravlja i Programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(x)

nacionalnih kontaktnih točaka koje pružaju smjernice, informacije i pomoć povezane s provedbom zakonodavstva Unije u području zdravlja i Programa;

| x. | nacionalnih kontaktnih točaka koje pružaju smjernice, informacije i pomoć povezane s 
  promicanjem i
  provedbom zakonodavstva Unije u području zdravlja i Programa; |
| --- | --- |

x.

nacionalnih kontaktnih točaka koje pružaju smjernice, informacije i pomoć povezane s 
  promicanjem i
  provedbom zakonodavstva Unije u području zdravlja i Programa;

promicanjem i

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka d – podtočka xi.

Prilog I. – točka d – podtočka xi.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (xi) | dionika radi transnacionalne suradnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(xi)

dionika radi transnacionalne suradnje.

| (xi) | dionika radi transnacionalne
  i regionalne
  suradnje. |
| --- | --- |

(xi)

dionika radi transnacionalne
  i regionalne
  suradnje.

i regionalne

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka e

Prilog I. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | Uspostava strukturnih zaliha i priprema za krizne situacije: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

(e)

Uspostava strukturnih zaliha i priprema za krizne situacije:

Uspostava strukturnih zaliha i priprema za krizne situacije:

Briše se.

Briše se.

| | (i) | uspostava i podupiranje mehanizma za razvoj, nabavu i upravljanje proizvodima potrebnima tijekom krize; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

uspostava i podupiranje mehanizma za razvoj, nabavu i upravljanje proizvodima potrebnima tijekom krize;

uspostava i podupiranje mehanizma za razvoj, nabavu i upravljanje proizvodima potrebnima tijekom krize;

| (ii) | uspostava i upravljanje rezervama EU-a i zalihama proizvoda potrebnih tijekom krize u komplementarnosti s drugim instrumentima Unije; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

uspostava i upravljanje rezervama EU-a i zalihama proizvoda potrebnih tijekom krize u komplementarnosti s drugim instrumentima Unije;

uspostava i upravljanje rezervama EU-a i zalihama proizvoda potrebnih tijekom krize u komplementarnosti s drugim instrumentima Unije;

| (iii) | uspostava i podupiranje mehanizama za učinkovito praćenje i raspodjelu raspoloživih resursa za skrb (kao što su bolnički kreveti i mjesta u odjelima za intenzivnu njegu), za distribuciju ili raspodjelu robe i usluga potrebnih u slučaju zdravstvene krize te za osiguravanje opskrbe i sigurne upotrebe lijekova, lijekova koji se ispituju i medicinskih proizvoda; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

uspostava i podupiranje mehanizama za učinkovito praćenje i raspodjelu raspoloživih resursa za skrb (kao što su bolnički kreveti i mjesta u odjelima za intenzivnu njegu), za distribuciju ili raspodjelu robe i usluga potrebnih u slučaju zdravstvene krize te za osiguravanje opskrbe i sigurne upotrebe lijekova, lijekova koji se ispituju i medicinskih proizvoda;

uspostava i podupiranje mehanizama za učinkovito praćenje i raspodjelu raspoloživih resursa za skrb (kao što su bolnički kreveti i mjesta u odjelima za intenzivnu njegu), za distribuciju ili raspodjelu robe i usluga potrebnih u slučaju zdravstvene krize te za osiguravanje opskrbe i sigurne upotrebe lijekova, lijekova koji se ispituju i medicinskih proizvoda;

| (iv) | nabava robe i usluga potrebnih za sprečavanje zdravstvenih kriza i upravljanje njima te mjere za osiguravanje dostupnosti tih osnovnih dobara i usluga; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

nabava robe i usluga potrebnih za sprečavanje zdravstvenih kriza i upravljanje njima te mjere za osiguravanje dostupnosti tih osnovnih dobara i usluga;

nabava robe i usluga potrebnih za sprečavanje zdravstvenih kriza i upravljanje njima te mjere za osiguravanje dostupnosti tih osnovnih dobara i usluga;

| (v) | uspostava i korištenje Unijinog rezervnog medicinskog i zdravstvenog osoblja i stručnjaka te mehanizma za raspoređivanje takvog osoblja i stručnjaka koji su potrebni za sprečavanje zdravstvene krize ili pružanje odgovora na nju u cijeloj Uniji; osnivanje i rad Unijina tima za hitne zdravstvene situacije koji će na zahtjev Komisije pružati stručne savjete i tehničku pomoć u slučaju zdravstvene krize. |
| --- | --- |

(v)

(v)

uspostava i korištenje Unijinog rezervnog medicinskog i zdravstvenog osoblja i stručnjaka te mehanizma za raspoređivanje takvog osoblja i stručnjaka koji su potrebni za sprečavanje zdravstvene krize ili pružanje odgovora na nju u cijeloj Uniji; osnivanje i rad Unijina tima za hitne zdravstvene situacije koji će na zahtjev Komisije pružati stručne savjete i tehničku pomoć u slučaju zdravstvene krize.

uspostava i korištenje Unijinog rezervnog medicinskog i zdravstvenog osoblja i stručnjaka te mehanizma za raspoređivanje takvog osoblja i stručnjaka koji su potrebni za sprečavanje zdravstvene krize ili pružanje odgovora na nju u cijeloj Uniji; osnivanje i rad Unijina tima za hitne zdravstvene situacije koji će na zahtjev Komisije pružati stručne savjete i tehničku pomoć u slučaju zdravstvene krize.

Amandman 227

Amandman 227

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka f – podtočka i.

Prilog I. – točka f – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | mjere za poticanje europskih i međusektorskih kapaciteta za sprečavanje, pripravnost, upravljanje i odgovor dionika na razini Unije te nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u slučaju krize, uključujući planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama i vježbe pripravnosti te usavršavanje za medicinsko i zdravstveno osoblje te osoblje u području javnog zdravstva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

mjere za poticanje europskih i međusektorskih kapaciteta za sprečavanje, pripravnost, upravljanje i odgovor dionika na razini Unije te nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u slučaju krize, uključujući planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama i vježbe pripravnosti te usavršavanje za medicinsko i zdravstveno osoblje te osoblje u području javnog zdravstva;

| i. | mjere za poticanje europskih i međusektorskih kapaciteta za sprečavanje, pripravnost, upravljanje i odgovor dionika na razini Unije te nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u slučaju krize, uključujući
  testiranje otpornosti na stres,
  planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama i vježbe pripravnosti
  , razvoj standarda kvalitetne zdravstvene skrbi
  te usavršavanje za medicinsko i zdravstveno osoblje te osoblje u području javnog zdravstva; |
| --- | --- |

i.

mjere za poticanje europskih i međusektorskih kapaciteta za sprečavanje, pripravnost, upravljanje i odgovor dionika na razini Unije te nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u slučaju krize, uključujući
  testiranje otpornosti na stres,
  planiranje djelovanja u nepredvidivim situacijama i vježbe pripravnosti
  , razvoj standarda kvalitetne zdravstvene skrbi
  te usavršavanje za medicinsko i zdravstveno osoblje te osoblje u području javnog zdravstva;

testiranje otpornosti na stres,

, razvoj standarda kvalitetne zdravstvene skrbi

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka f – podtočka i.a (nova)

Prilog I. – točka f – podtočka i.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | i.a | uspostava europskog mehanizma za odgovor u području zdravlja (EHRM) kako bi se odgovorilo na sve vrste zdravstvenih prijetnji i kriza te ojačala operativna koordinacija na europskoj razini, uz koordinaciju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti i pomoć relevantnih agencija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.a

i.a

uspostava europskog mehanizma za odgovor u području zdravlja (EHRM) kako bi se odgovorilo na sve vrste zdravstvenih prijetnji i kriza te ojačala operativna koordinacija na europskoj razini, uz koordinaciju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti i pomoć relevantnih agencija;

uspostava europskog mehanizma za odgovor u području zdravlja (EHRM) kako bi se odgovorilo na sve vrste zdravstvenih prijetnji i kriza te ojačala operativna koordinacija na europskoj razini, uz koordinaciju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti i pomoć relevantnih agencija;

Amandman 251

Amandman 251

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka f – podtočka i.b (nova)

Prilog I. – točka f – podtočka i.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (i.b) | doprinos uspostavi rezerve proizvoda potrebnih tijekom zdravstvene krize u komplementarnosti s rescEU-om, Instrumentom za hitnu potporu, Instrumentom za otpornost i drugim instrumentima, programima i fondovima Unije te osiguravanje dostupnosti takvih proizvoda u kriznim vremenima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i.b)

(i.b)

doprinos uspostavi rezerve proizvoda potrebnih tijekom zdravstvene krize u komplementarnosti s rescEU-om, Instrumentom za hitnu potporu, Instrumentom za otpornost i drugim instrumentima, programima i fondovima Unije te osiguravanje dostupnosti takvih proizvoda u kriznim vremenima;

doprinos uspostavi rezerve proizvoda potrebnih tijekom zdravstvene krize u komplementarnosti s rescEU-om, Instrumentom za hitnu potporu, Instrumentom za otpornost i drugim instrumentima, programima i fondovima Unije te osiguravanje dostupnosti takvih proizvoda u kriznim vremenima;

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka f – podtočka iii.

Prilog I. – točka f – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii) | podupiranje hitne proizvodnje sredstava za provedbu medicinskih protumjera, među ostalim osnovnih kemikalija i aktivnih tvari, i/ili provedba postupka nabave za tu hitnu proizvodnju te financiranje suradnje u hitnim procjenama zdravstvenih tehnologija i kliničkim ispitivanjima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii)

(iii)

podupiranje hitne proizvodnje sredstava za provedbu medicinskih protumjera, među ostalim osnovnih kemikalija i aktivnih tvari, i/ili provedba postupka nabave za tu hitnu proizvodnju te financiranje suradnje u hitnim procjenama zdravstvenih tehnologija i kliničkim ispitivanjima;

podupiranje hitne proizvodnje sredstava za provedbu medicinskih protumjera, među ostalim osnovnih kemikalija i aktivnih tvari, i/ili provedba postupka nabave za tu hitnu proizvodnju te financiranje suradnje u hitnim procjenama zdravstvenih tehnologija i kliničkim ispitivanjima;

Briše se.

Briše se.

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka f – podtočka iv.

Prilog I. – točka f – podtočka iv.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iv) | preventivne mjere za zaštitu ranjivih skupina od prijetnji zdravlju i mjere za prilagodbu odgovora na krizu i upravljanje krizom u skladu s potrebama tih ranjivih skupina; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iv)

preventivne mjere za zaštitu ranjivih skupina od prijetnji zdravlju i mjere za prilagodbu odgovora na krizu i upravljanje krizom u skladu s potrebama tih ranjivih skupina;

| iv. | preventivne mjere za zaštitu
  svih građana, posebno
  ranjivih skupina od prijetnji zdravlju i mjere za prilagodbu odgovora na krizu i upravljanje krizom u skladu s potrebama tih ranjivih skupina
  , kao što su osiguravanje osnovne skrbi pacijentima s kroničnim bolestima kojima su potrebni palijativna skrb i terapija boli
  ; |
| --- | --- |

iv.

preventivne mjere za zaštitu
  svih građana, posebno
  ranjivih skupina od prijetnji zdravlju i mjere za prilagodbu odgovora na krizu i upravljanje krizom u skladu s potrebama tih ranjivih skupina
  , kao što su osiguravanje osnovne skrbi pacijentima s kroničnim bolestima kojima su potrebni palijativna skrb i terapija boli
  ;

svih građana, posebno

, kao što su osiguravanje osnovne skrbi pacijentima s kroničnim bolestima kojima su potrebni palijativna skrb i terapija boli

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka f – podtočka iv.a (nova)

Prilog I. – točka f – podtočka iv.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iv. | a mjere za podupiranje e-zdravlja, kao što je prijelaz na telemedicinu, kućna primjena lijekova i provedba preventivnih planova / planova za samostalnu skrb u slučajevima u kojima je to moguće i primjereno; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.

iv.

a mjere za podupiranje e-zdravlja, kao što je prijelaz na telemedicinu, kućna primjena lijekova i provedba preventivnih planova / planova za samostalnu skrb u slučajevima u kojima je to moguće i primjereno;

a mjere za podupiranje e-zdravlja, kao što je prijelaz na telemedicinu, kućna primjena lijekova i provedba preventivnih planova / planova za samostalnu skrb u slučajevima u kojima je to moguće i primjereno;

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka f – podtočka iv.b (nova)

Prilog I. – točka f – podtočka iv.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iv. | b mjere za podupiranje prekogranične suradnje kako bi se zajamčio pristup brzom liječenju svim pacijentima diljem Unije, posebno onima koji boluju od rijetkih bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.

iv.

b mjere za podupiranje prekogranične suradnje kako bi se zajamčio pristup brzom liječenju svim pacijentima diljem Unije, posebno onima koji boluju od rijetkih bolesti;

b mjere za podupiranje prekogranične suradnje kako bi se zajamčio pristup brzom liječenju svim pacijentima diljem Unije, posebno onima koji boluju od rijetkih bolesti;

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka f – podtočka v.

Prilog I. – točka f – podtočka v.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (v) | mjere za rješavanje kolateralnih posljedica zdravstvene krize za zdravlje, posebno posljedica za mentalno zdravlje, za pacijente koji boluju od kroničnih bolesti i za druge ranjive skupine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(v)

mjere za rješavanje kolateralnih posljedica zdravstvene krize za zdravlje, posebno posljedica za mentalno zdravlje, za pacijente koji boluju od kroničnih bolesti i za druge ranjive skupine;

| v. | mjere za
  upravljanje i
  rješavanje kolateralnih posljedica zdravstvene krize za zdravlje, posebno posljedica za mentalno zdravlje, za pacijente koji boluju od kroničnih bolesti i za druge ranjive skupine
  , uključujući ljude koji žive s ovisnošću, HIV-om/AIDS-om ili tuberkulozom
  ; |
| --- | --- |

v.

mjere za
  upravljanje i
  rješavanje kolateralnih posljedica zdravstvene krize za zdravlje, posebno posljedica za mentalno zdravlje, za pacijente koji boluju od kroničnih bolesti i za druge ranjive skupine
  , uključujući ljude koji žive s ovisnošću, HIV-om/AIDS-om ili tuberkulozom
  ;

upravljanje i

, uključujući ljude koji žive s ovisnošću, HIV-om/AIDS-om ili tuberkulozom

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka f – podtočka viii.a (nova)

Prilog I. – točka f – podtočka viii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | viii. | a podupiranje mjera u pogledu epidemiološkog praćenja, s naglaskom na nacionalne zdravstvene subjekte, čime se doprinosi procjeni faktora koji utječu na zdravlje građana ili ga određuju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

viii.

viii.

a podupiranje mjera u pogledu epidemiološkog praćenja, s naglaskom na nacionalne zdravstvene subjekte, čime se doprinosi procjeni faktora koji utječu na zdravlje građana ili ga određuju;

a podupiranje mjera u pogledu epidemiološkog praćenja, s naglaskom na nacionalne zdravstvene subjekte, čime se doprinosi procjeni faktora koji utječu na zdravlje građana ili ga određuju;

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka f – podtočka viii.b (nova)

Prilog I. – točka f – podtočka viii.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | viii.b | mjere kojima se osigurava neprekinuti pristup lijekovima te kontinuitet skrbi i liječenja, posebno za pacijente koji boluju od kroničnih bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

viii.b

viii.b

mjere kojima se osigurava neprekinuti pristup lijekovima te kontinuitet skrbi i liječenja, posebno za pacijente koji boluju od kroničnih bolesti;

mjere kojima se osigurava neprekinuti pristup lijekovima te kontinuitet skrbi i liječenja, posebno za pacijente koji boluju od kroničnih bolesti;

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – uvodni dio

Prilog I. – točka g – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | Jačanje nacionalnih zdravstvenih sustava: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

Jačanje nacionalnih zdravstvenih sustava:

| (g) | Jačanje nacionalnih zdravstvenih sustava
  , promicanje i zaštita zdravlja te prevencija bolesti
  : |
| --- | --- |

(g)

Jačanje nacionalnih zdravstvenih sustava
  , promicanje i zaštita zdravlja te prevencija bolesti
  :

, promicanje i zaštita zdravlja te prevencija bolesti

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka i.

Prilog I. – točka g – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | podupiranje aktivnosti prijenosa znanja i suradnje na razini Unije kako bi se poduprli nacionalni procesi reformi u cilju poboljšanja učinkovitosti, dostupnosti, održivosti i otpornosti, posebno u cilju suočavanja s izazovima utvrđenima u okviru europskog semestra, jačanja primarne skrbi i integracije skrbi
  te
  uspostave univerzalnog zdravstvenog osiguranja i jednakosti u pogledu dostupnosti zdravstvene zaštite; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

podupiranje aktivnosti prijenosa znanja i suradnje na razini Unije kako bi se poduprli nacionalni procesi reformi u cilju poboljšanja učinkovitosti, dostupnosti, održivosti i otpornosti, posebno u cilju suočavanja s izazovima utvrđenima u okviru europskog semestra, jačanja primarne skrbi i integracije skrbi
  te
  uspostave univerzalnog zdravstvenog osiguranja i jednakosti u pogledu dostupnosti zdravstvene zaštite;

te

| i. | podupiranje aktivnosti prijenosa znanja i suradnje na razini Unije kako bi se poduprli nacionalni procesi reformi u cilju poboljšanja učinkovitosti, dostupnosti, održivosti i otpornosti,
  povezujući dostupna financijska sredstva Unije,
  posebno u cilju suočavanja s izazovima utvrđenima u okviru europskog semestra
  i preporuka o zdravlju za pojedinu zemlju
  , jačanja primarne skrbi i integracije skrbi, uspostave univerzalnog zdravstvenog osiguranja i 
  postizanja
  jednakosti u pogledu dostupnosti
  kvalitetne
  zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

i.

podupiranje aktivnosti prijenosa znanja i suradnje na razini Unije kako bi se poduprli nacionalni procesi reformi u cilju poboljšanja učinkovitosti, dostupnosti, održivosti i otpornosti,
  povezujući dostupna financijska sredstva Unije,
  posebno u cilju suočavanja s izazovima utvrđenima u okviru europskog semestra
  i preporuka o zdravlju za pojedinu zemlju
  , jačanja primarne skrbi i integracije skrbi, uspostave univerzalnog zdravstvenog osiguranja i 
  postizanja
  jednakosti u pogledu dostupnosti
  kvalitetne
  zdravstvene zaštite;

povezujući dostupna financijska sredstva Unije,

i preporuka o zdravlju za pojedinu zemlju

postizanja

kvalitetne

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka i.a (nova)

Prilog I. – točka g – podtočka i.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | i.a | podupiranje provedbe politika i mjera za smanjenje nejednakosti u području zdravstvene skrbi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.a

i.a

podupiranje provedbe politika i mjera za smanjenje nejednakosti u području zdravstvene skrbi;

podupiranje provedbe politika i mjera za smanjenje nejednakosti u području zdravstvene skrbi;

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka ii.

Prilog I. – točka g – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ii) | programi
  osposobljavanja
  medicinskog
  i 
  zdravstvenog osoblja
  te
  programi
  privremene razmjene osoblja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ii)

programi
  osposobljavanja
  medicinskog
  i 
  zdravstvenog osoblja
  te
  programi
  privremene razmjene osoblja;

programi

medicinskog

zdravstvenog osoblja

programi

| ii. | podupiranje u sinergiji s drugim programima
  osposobljavanja
  , obrazovnim programima
  i 
  programima mobilnosti za medicinsko i zdravstveno osoblje, uključujući programe na internetu,
  te
  programima
  privremene razmjene
  osoblja, osobito u cilju unapređenja nastavnih programa i digitalnih vještina
  osoblja; |
| --- | --- |

ii.

podupiranje u sinergiji s drugim programima
  osposobljavanja
  , obrazovnim programima
  i 
  programima mobilnosti za medicinsko i zdravstveno osoblje, uključujući programe na internetu,
  te
  programima
  privremene razmjene
  osoblja, osobito u cilju unapređenja nastavnih programa i digitalnih vještina
  osoblja;

podupiranje u sinergiji s drugim programima

, obrazovnim programima

programima mobilnosti za medicinsko i zdravstveno osoblje, uključujući programe na internetu,

programima

osoblja, osobito u cilju unapređenja nastavnih programa i digitalnih vještina

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka iii.

Prilog I. – točka g – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii) | podupiranje bolje zemljopisne raspodjele radne snage u zdravstvu i izbjegavanje „zdravstvenih pustinja”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii)

podupiranje bolje zemljopisne raspodjele radne snage u zdravstvu i izbjegavanje „zdravstvenih pustinja”;

| iii. | podupiranje
  u sinergiji s drugim programima
  bolje zemljopisne raspodjele radne snage u zdravstvu
  , jamčenje da je takva raspodjela radne snage razmjerna stanovništvu predmetnog područja ili predmetne regije
  i 
  time
  izbjegavanje „zdravstvenih pustinja”
  te promicanje i provedba politika zadržavanja
  ; |
| --- | --- |

iii.

podupiranje
  u sinergiji s drugim programima
  bolje zemljopisne raspodjele radne snage u zdravstvu
  , jamčenje da je takva raspodjela radne snage razmjerna stanovništvu predmetnog područja ili predmetne regije
  i 
  time
  izbjegavanje „zdravstvenih pustinja”
  te promicanje i provedba politika zadržavanja
  ;

u sinergiji s drugim programima

, jamčenje da je takva raspodjela radne snage razmjerna stanovništvu predmetnog područja ili predmetne regije

time

te promicanje i provedba politika zadržavanja

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka iv.

Prilog I. – točka g – podtočka iv.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iv) | podupiranje uspostave i 
  koordinacije
  referentnih laboratorija i centara Unije
  te
  centara izvrsnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iv)

podupiranje uspostave i 
  koordinacije
  referentnih laboratorija i centara Unije
  te
  centara izvrsnosti;

koordinacije

te

| iv. | podupiranje uspostave
  , koordinacije
  i 
  pokretanja
  referentnih laboratorija i centara Unije, centara izvrsnosti
  i posebnih platformi EU-a za pojedine bolesti u cilju razmjene, usporedbe i komparativne analize najboljih praksi među državama članicama
  ; |
| --- | --- |

iv.

podupiranje uspostave
  , koordinacije
  i 
  pokretanja
  referentnih laboratorija i centara Unije, centara izvrsnosti
  i posebnih platformi EU-a za pojedine bolesti u cilju razmjene, usporedbe i komparativne analize najboljih praksi među državama članicama
  ;

, koordinacije

pokretanja

i posebnih platformi EU-a za pojedine bolesti u cilju razmjene, usporedbe i komparativne analize najboljih praksi među državama članicama

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka v.

Prilog I. – točka g – podtočka v.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (v) | revizija mehanizama pripravnosti i odgovora država članica (kao što su upravljanje krizom, antimikrobna otpornost i cijepljenje); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(v)

revizija mehanizama pripravnosti i odgovora država članica (kao što su upravljanje krizom, antimikrobna otpornost i cijepljenje);

| v. | revizija mehanizama pripravnosti i odgovora država članica (kao što su upravljanje krizom, antimikrobna otpornost i cijepljenje)
  te provedba njihovih nacionalnih strategija ili programa za promicanje zdravlja i prevenciju bolesti
  ; |
| --- | --- |

v.

revizija mehanizama pripravnosti i odgovora država članica (kao što su upravljanje krizom, antimikrobna otpornost i cijepljenje)
  te provedba njihovih nacionalnih strategija ili programa za promicanje zdravlja i prevenciju bolesti
  ;

te provedba njihovih nacionalnih strategija ili programa za promicanje zdravlja i prevenciju bolesti

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka viii.a (nova)

Prilog I. – točka g – podtočka viii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | viii.a | podupiranje Unijina okvira i povezanih interoperabilnih digitalnih alata za jačanje suradnje u procjeni zdravstvenih tehnologija među državama članicama i u okviru mreža, uključujući mreže koje su potrebne kako bi države članice mogle provoditi i razmjenjivati pravovremene, pouzdane i visokokvalitetne zajedničke kliničke procjene, zajednička znanstvena savjetovanja i druge relevantne aktivnosti kako bi se donositelje odluka potaknulo na razmjenu rezultata suradnje u području procjene zdravstvenih tehnologija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

viii.a

viii.a

podupiranje Unijina okvira i povezanih interoperabilnih digitalnih alata za jačanje suradnje u procjeni zdravstvenih tehnologija među državama članicama i u okviru mreža, uključujući mreže koje su potrebne kako bi države članice mogle provoditi i razmjenjivati pravovremene, pouzdane i visokokvalitetne zajedničke kliničke procjene, zajednička znanstvena savjetovanja i druge relevantne aktivnosti kako bi se donositelje odluka potaknulo na razmjenu rezultata suradnje u području procjene zdravstvenih tehnologija;

podupiranje Unijina okvira i povezanih interoperabilnih digitalnih alata za jačanje suradnje u procjeni zdravstvenih tehnologija među državama članicama i u okviru mreža, uključujući mreže koje su potrebne kako bi države članice mogle provoditi i razmjenjivati pravovremene, pouzdane i visokokvalitetne zajedničke kliničke procjene, zajednička znanstvena savjetovanja i druge relevantne aktivnosti kako bi se donositelje odluka potaknulo na razmjenu rezultata suradnje u području procjene zdravstvenih tehnologija;

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka ix.

Prilog I. – točka g – podtočka ix.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ix) | podupiranje uspostave i provedbe programâ kojima se podupiru države članice i njihovo djelovanje u cilju poboljšavanja promicanja zdravlja i sprečavanja bolesti (zaraznih i nezaraznih); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ix)

podupiranje uspostave i provedbe programâ kojima se podupiru države članice i njihovo djelovanje u cilju poboljšavanja promicanja zdravlja i sprečavanja bolesti (zaraznih i nezaraznih);

| ix. | podupiranje uspostave i provedbe
  nacionalnih i europskih
  programâ
  , uključujući digitalne programe i programe utemeljene na dokazima,
  kojima se podupiru države članice i njihovo djelovanje u cilju poboljšavanja promicanja zdravlja
  , zdravstvene pismenosti
  i sprečavanja bolesti (zaraznih i nezaraznih)
  u zdravstvenim ustanovama i zajednicama te ublažavanja glavnih čimbenika rizika od kroničnih bolesti
  ; |
| --- | --- |

ix.

podupiranje uspostave i provedbe
  nacionalnih i europskih
  programâ
  , uključujući digitalne programe i programe utemeljene na dokazima,
  kojima se podupiru države članice i njihovo djelovanje u cilju poboljšavanja promicanja zdravlja
  , zdravstvene pismenosti
  i sprečavanja bolesti (zaraznih i nezaraznih)
  u zdravstvenim ustanovama i zajednicama te ublažavanja glavnih čimbenika rizika od kroničnih bolesti
  ;

nacionalnih i europskih

, uključujući digitalne programe i programe utemeljene na dokazima,

, zdravstvene pismenosti

u zdravstvenim ustanovama i zajednicama te ublažavanja glavnih čimbenika rizika od kroničnih bolesti

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka ix.a (nova)

Prilog I. – točka g – podtočka ix.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ix.a | podupiranje uspostave i rada posebnih platformi Unije za pojedine bolesti u cilju razmjene, usporedbe i komparativne analize najboljih praksi među državama članicama u obliku mreža izvrsnosti u području zaraznih i nezaraznih bolesti, posebno u području kroničnih bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ix.a

ix.a

podupiranje uspostave i rada posebnih platformi Unije za pojedine bolesti u cilju razmjene, usporedbe i komparativne analize najboljih praksi među državama članicama u obliku mreža izvrsnosti u području zaraznih i nezaraznih bolesti, posebno u području kroničnih bolesti;

podupiranje uspostave i rada posebnih platformi Unije za pojedine bolesti u cilju razmjene, usporedbe i komparativne analize najboljih praksi među državama članicama u obliku mreža izvrsnosti u području zaraznih i nezaraznih bolesti, posebno u području kroničnih bolesti;

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka ix.b (nova)

Prilog I. – točka g – podtočka ix.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ix.b | podupiranje razvoja smjernica za sprečavanje i upravljanje bolestima i u području zaraznih i nezaraznih bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ix.b

ix.b

podupiranje razvoja smjernica za sprečavanje i upravljanje bolestima i u području zaraznih i nezaraznih bolesti;

podupiranje razvoja smjernica za sprečavanje i upravljanje bolestima i u području zaraznih i nezaraznih bolesti;

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka x.

Prilog I. – točka g – podtočka x.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (x) | podupiranje mjera država članica za uspostavu zdravog i sigurnog gradskog, radnog i školskog okruženja kako bi se omogućilo donošenje zdravih životnih odluka i promicala zdrava prehrana, uzimajući u obzir potrebe
  ranjivih skupina
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(x)

podupiranje mjera država članica za uspostavu zdravog i sigurnog gradskog, radnog i školskog okruženja kako bi se omogućilo donošenje zdravih životnih odluka i promicala zdrava prehrana, uzimajući u obzir potrebe
  ranjivih skupina
  ;

ranjivih skupina

| x. | podupiranje mjera država članica za uspostavu zdravog i sigurnog gradskog, radnog i školskog okruženja kako bi se
  promicalo mentalno zdravlje i zdravstveno obrazovanje,
  omogućilo donošenje zdravih životnih odluka i promicala
  redovita fizička aktivnost i
  zdrava prehrana, uzimajući u obzir potrebe
  ljudi u svakoj fazi njihova života s ciljem promicanja cjeloživotnog zdravlja
  ; |
| --- | --- |

x.

podupiranje mjera država članica za uspostavu zdravog i sigurnog gradskog, radnog i školskog okruženja kako bi se
  promicalo mentalno zdravlje i zdravstveno obrazovanje,
  omogućilo donošenje zdravih životnih odluka i promicala
  redovita fizička aktivnost i
  zdrava prehrana, uzimajući u obzir potrebe
  ljudi u svakoj fazi njihova života s ciljem promicanja cjeloživotnog zdravlja
  ;

promicalo mentalno zdravlje i zdravstveno obrazovanje,

redovita fizička aktivnost i

ljudi u svakoj fazi njihova života s ciljem promicanja cjeloživotnog zdravlja

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka x.a (nova)

Prilog I. – točka g – podtočka x.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | x.a | podupiranje mjera država članica za rješavanje zdravstvenih odrednica, uključujući smanjenje štetnih posljedica uživanja alkohola i duhana; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

x.a

x.a

podupiranje mjera država članica za rješavanje zdravstvenih odrednica, uključujući smanjenje štetnih posljedica uživanja alkohola i duhana;

podupiranje mjera država članica za rješavanje zdravstvenih odrednica, uključujući smanjenje štetnih posljedica uživanja alkohola i duhana;

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka x.b (nova)

Prilog I. – točka g – podtočka x.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | x.b | podupiranje mjera država članica za osiguravanje pristupa uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i povezanim lijekovima te podupiranje integriranih i intersekcijskih pristupa prevenciji, dijagnozi, liječenju i skrbi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

x.b

x.b

podupiranje mjera država članica za osiguravanje pristupa uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i povezanim lijekovima te podupiranje integriranih i intersekcijskih pristupa prevenciji, dijagnozi, liječenju i skrbi;

podupiranje mjera država članica za osiguravanje pristupa uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i povezanim lijekovima te podupiranje integriranih i intersekcijskih pristupa prevenciji, dijagnozi, liječenju i skrbi;

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka x.c (nova)

Prilog I. – točka g – podtočka x.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | x.c | mjere kojima se promiče skrb i potpora pacijentima koji su žrtve rodno uvjetovanog nasilja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

x.c

x.c

mjere kojima se promiče skrb i potpora pacijentima koji su žrtve rodno uvjetovanog nasilja;

mjere kojima se promiče skrb i potpora pacijentima koji su žrtve rodno uvjetovanog nasilja;

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka x.d (nova)

Prilog I. – točka g – podtočka x.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | x.d | mjere kojima se promiče jednak pristup zdravstvenim uslugama i povezanim ustanovama te skrbi za osobe s invaliditetom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

x.d

x.d

mjere kojima se promiče jednak pristup zdravstvenim uslugama i povezanim ustanovama te skrbi za osobe s invaliditetom;

mjere kojima se promiče jednak pristup zdravstvenim uslugama i povezanim ustanovama te skrbi za osobe s invaliditetom;

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka xi.a (nova)

Prilog I. – točka g – podtočka xi.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | xi. | a podupiranje država članica u reviziji nacionalnih planova za rijetke bolesti radi uspostave potrebnih financijskih i organizacijskih mehanizama za učinkovitu integraciju sustava europskih referentnih mreža u nacionalne zdravstvene sustave podupiranjem razvoja i provedbe niza politika, pravila i postupaka potrebnih za učvršćivanje sustava europskih referentnih mreža na nacionalnoj razini; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

xi.

xi.

a podupiranje država članica u reviziji nacionalnih planova za rijetke bolesti radi uspostave potrebnih financijskih i organizacijskih mehanizama za učinkovitu integraciju sustava europskih referentnih mreža u nacionalne zdravstvene sustave podupiranjem razvoja i provedbe niza politika, pravila i postupaka potrebnih za učvršćivanje sustava europskih referentnih mreža na nacionalnoj razini;

a podupiranje država članica u reviziji nacionalnih planova za rijetke bolesti radi uspostave potrebnih financijskih i organizacijskih mehanizama za učinkovitu integraciju sustava europskih referentnih mreža u nacionalne zdravstvene sustave podupiranjem razvoja i provedbe niza politika, pravila i postupaka potrebnih za učvršćivanje sustava europskih referentnih mreža na nacionalnoj razini;

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka xi.b (nova)

Prilog I. – točka g – podtočka xi.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | xi.b | podupiranje provedbe sustava europskih referentnih mreža radi trajne procjene i evaluacije te trajnog praćenja i poboljšanja kvalitete; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

xi.b

xi.b

podupiranje provedbe sustava europskih referentnih mreža radi trajne procjene i evaluacije te trajnog praćenja i poboljšanja kvalitete;

podupiranje provedbe sustava europskih referentnih mreža radi trajne procjene i evaluacije te trajnog praćenja i poboljšanja kvalitete;

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka xi.c (nova)

Prilog I. – točka g – podtočka xi.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | xi.c | namjenska sredstva za stvaranje učinkovitih i trajnih mehanizama za suradnju europskih referentnih mreža kako bi se odgovorilo na višesustavne potrebe koje proizlaze iz bolesti s niskim stupnjem rasprostranjenosti i rijetkih bolesti te olakšalo dijagonalno umrežavanje između različitih specijalizacija i disciplina; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

xi.c

xi.c

namjenska sredstva za stvaranje učinkovitih i trajnih mehanizama za suradnju europskih referentnih mreža kako bi se odgovorilo na višesustavne potrebe koje proizlaze iz bolesti s niskim stupnjem rasprostranjenosti i rijetkih bolesti te olakšalo dijagonalno umrežavanje između različitih specijalizacija i disciplina;

namjenska sredstva za stvaranje učinkovitih i trajnih mehanizama za suradnju europskih referentnih mreža kako bi se odgovorilo na višesustavne potrebe koje proizlaze iz bolesti s niskim stupnjem rasprostranjenosti i rijetkih bolesti te olakšalo dijagonalno umrežavanje između različitih specijalizacija i disciplina;

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka xi.d (nova)

Prilog I. – točka g – podtočka xi.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | xi.d | podupiranje država članica u jačanju njihovih stručnih centara za rijetke bolesti kako bi se povećali kapaciteti nacionalnih zdravstvenih sustava u području dijagnoze i liječenja takvih bolesti te upravljanja njima, transnacionalna suradnja u kodifikaciji, informacijama i znanju u području rijetkih bolesti, posebno baze podataka Orphanet; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

xi.d

xi.d

podupiranje država članica u jačanju njihovih stručnih centara za rijetke bolesti kako bi se povećali kapaciteti nacionalnih zdravstvenih sustava u području dijagnoze i liječenja takvih bolesti te upravljanja njima, transnacionalna suradnja u kodifikaciji, informacijama i znanju u području rijetkih bolesti, posebno baze podataka Orphanet;

podupiranje država članica u jačanju njihovih stručnih centara za rijetke bolesti kako bi se povećali kapaciteti nacionalnih zdravstvenih sustava u području dijagnoze i liječenja takvih bolesti te upravljanja njima, transnacionalna suradnja u kodifikaciji, informacijama i znanju u području rijetkih bolesti, posebno baze podataka Orphanet;

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka g – podtočka xii.a (nova)

Prilog I. – točka g – podtočka xii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | xii. | a podupiranje suradnje i koordinacije između država članica s ciljem stvaranja europske mreže za izvrsnost bolnica, poboljšavajući prekogranično liječenje rijetkih bolesti i povećavajući pristup liječenju za sve građane Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

xii.

xii.

a podupiranje suradnje i koordinacije između država članica s ciljem stvaranja europske mreže za izvrsnost bolnica, poboljšavajući prekogranično liječenje rijetkih bolesti i povećavajući pristup liječenju za sve građane Unije;

a podupiranje suradnje i koordinacije između država članica s ciljem stvaranja europske mreže za izvrsnost bolnica, poboljšavajući prekogranično liječenje rijetkih bolesti i povećavajući pristup liječenju za sve građane Unije;

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka h – uvodni dio

Prilog I. – točka h – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | Mjere borbe protiv raka: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

Mjere borbe protiv raka:

| (h) | Mjere borbe protiv raka
  , uključujući rak od kojeg obolijevaju djeca
  : |
| --- | --- |

(h)

Mjere borbe protiv raka
  , uključujući rak od kojeg obolijevaju djeca
  :

, uključujući rak od kojeg obolijevaju djeca

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka h – podtočka i.

Prilog I. – točka h – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | podupiranje država članica i nevladinih organizacija u promicanju i provedbi preporuka iz Europskog kodeksa protiv raka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

podupiranje država članica i nevladinih organizacija u promicanju i provedbi preporuka iz Europskog kodeksa protiv raka;

| i. | podupiranje država članica
  , Međunarodne agencije za istraživanje raka (IARC)
  i nevladinih organizacija u promicanju i provedbi preporuka iz Europskog kodeksa protiv raka;
  podupiranje revizije i kontinuiranog ažuriranja postojećeg izdanja Europskog kodeksa protiv raka; |
| --- | --- |

i.

podupiranje država članica
  , Međunarodne agencije za istraživanje raka (IARC)
  i nevladinih organizacija u promicanju i provedbi preporuka iz Europskog kodeksa protiv raka;
  podupiranje revizije i kontinuiranog ažuriranja postojećeg izdanja Europskog kodeksa protiv raka;

, Međunarodne agencije za istraživanje raka (IARC)

podupiranje revizije i kontinuiranog ažuriranja postojećeg izdanja Europskog kodeksa protiv raka;

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka h – podtočka i.a (nova)

Prilog I. – točka h – podtočka i.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | i.a | podupiranje uspostave Europskog instituta za borbu protiv raka (ECI) kao platforme za provedbu europskih referentnih mreža za rak, prikupljanje kliničkih podataka među centrima iz svih zemalja koje sudjeluju iz cijele Unije, kao i postavljanje akademskih i kliničkih istraživačkih programa izvrsnosti u području raka, uključujući rak od kojeg obolijevaju djeca, kao prioriteta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.a

i.a

podupiranje uspostave Europskog instituta za borbu protiv raka (ECI) kao platforme za provedbu europskih referentnih mreža za rak, prikupljanje kliničkih podataka među centrima iz svih zemalja koje sudjeluju iz cijele Unije, kao i postavljanje akademskih i kliničkih istraživačkih programa izvrsnosti u području raka, uključujući rak od kojeg obolijevaju djeca, kao prioriteta;

podupiranje uspostave Europskog instituta za borbu protiv raka (ECI) kao platforme za provedbu europskih referentnih mreža za rak, prikupljanje kliničkih podataka među centrima iz svih zemalja koje sudjeluju iz cijele Unije, kao i postavljanje akademskih i kliničkih istraživačkih programa izvrsnosti u području raka, uključujući rak od kojeg obolijevaju djeca, kao prioriteta;

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka h – podtočka iii.

Prilog I. – točka h – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii) | podupiranje programa prevencije osnovnih čimbenika rizika od raka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii)

podupiranje programa prevencije osnovnih čimbenika rizika od raka;

| iii. | podupiranje programa prevencije osnovnih čimbenika rizika od raka
  , koji su dokazano učinkoviti i poduprti utvrđenim dokazima
  ; |
| --- | --- |

iii.

podupiranje programa prevencije osnovnih čimbenika rizika od raka
  , koji su dokazano učinkoviti i poduprti utvrđenim dokazima
  ;

, koji su dokazano učinkoviti i poduprti utvrđenim dokazima

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka h – podtočka iv.a (nova)

Prilog I. – točka h – podtočka iv.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iv.a | mjere za podupiranje provedbe registara raka u svim državama članicama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.a

iv.a

mjere za podupiranje provedbe registara raka u svim državama članicama;

mjere za podupiranje provedbe registara raka u svim državama članicama;

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka h – podtočka v.

Prilog I. – točka h – podtočka v.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (v) | mjere kojima se podupire
  dostupnost onkoloških usluga
  i 
  inovativnih lijekova
  protiv raka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(v)

mjere kojima se podupire
  dostupnost onkoloških usluga
  i 
  inovativnih lijekova
  protiv raka;

dostupnost onkoloških usluga

inovativnih lijekova

| v. | mjere kojima se podupire
  provedba politika, nacionalnih programa i smjernica, u skladu s europskim planom za borbu protiv raka, za smanjenje nejednakosti i odobravanje pristupa onkološkim uslugama, potpornoj i palijativnoj skrbi te inovativnim, raspoloživim
  i 
  učinkovitim pregledima, liječenju i lijekovima
  protiv raka
  u svim državama članicama, u potpunoj sinergiji s programom Obzor Europa i njegovim misijama i partnerstvima
  ; |
| --- | --- |

v.

mjere kojima se podupire
  provedba politika, nacionalnih programa i smjernica, u skladu s europskim planom za borbu protiv raka, za smanjenje nejednakosti i odobravanje pristupa onkološkim uslugama, potpornoj i palijativnoj skrbi te inovativnim, raspoloživim
  i 
  učinkovitim pregledima, liječenju i lijekovima
  protiv raka
  u svim državama članicama, u potpunoj sinergiji s programom Obzor Europa i njegovim misijama i partnerstvima
  ;

provedba politika, nacionalnih programa i smjernica, u skladu s europskim planom za borbu protiv raka, za smanjenje nejednakosti i odobravanje pristupa onkološkim uslugama, potpornoj i palijativnoj skrbi te inovativnim, raspoloživim

učinkovitim pregledima, liječenju i lijekovima

u svim državama članicama, u potpunoj sinergiji s programom Obzor Europa i njegovim misijama i partnerstvima

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka h – podtočka v.a (nova)

Prilog I. – točka h – podtočka v.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | v.a | mjere kojima se podupire jednak i pravodoban pristup novim i inovativnim lijekovima i terapijama, uključujući potpornu i palijativnu skrb djeci oboljeloj od zloćudnih bolesti u cijeloj Europi, te potiče dostupnost i cjenovna pristupačnost tih lijekova i liječenja u dozama i oblicima prilagođenima djeci; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

v.a

v.a

mjere kojima se podupire jednak i pravodoban pristup novim i inovativnim lijekovima i terapijama, uključujući potpornu i palijativnu skrb djeci oboljeloj od zloćudnih bolesti u cijeloj Europi, te potiče dostupnost i cjenovna pristupačnost tih lijekova i liječenja u dozama i oblicima prilagođenima djeci;

mjere kojima se podupire jednak i pravodoban pristup novim i inovativnim lijekovima i terapijama, uključujući potpornu i palijativnu skrb djeci oboljeloj od zloćudnih bolesti u cijeloj Europi, te potiče dostupnost i cjenovna pristupačnost tih lijekova i liječenja u dozama i oblicima prilagođenima djeci;

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka h – podtočka v.b (nova)

Prilog I. – točka h – podtočka v.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | v.b | mjere za rad na zadovoljavanju nezadovoljenih potreba djece i adolescenata koji boluju od raka te djece i adolescenata koji su preboljeli rak, i to u vidu namjenskih programa i planova kojima će se omogućiti europska referentna mreža, uključujući one koji se odnose na rak od kojeg obolijevaju djeca; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

v.b

v.b

mjere za rad na zadovoljavanju nezadovoljenih potreba djece i adolescenata koji boluju od raka te djece i adolescenata koji su preboljeli rak, i to u vidu namjenskih programa i planova kojima će se omogućiti europska referentna mreža, uključujući one koji se odnose na rak od kojeg obolijevaju djeca;

mjere za rad na zadovoljavanju nezadovoljenih potreba djece i adolescenata koji boluju od raka te djece i adolescenata koji su preboljeli rak, i to u vidu namjenskih programa i planova kojima će se omogućiti europska referentna mreža, uključujući one koji se odnose na rak od kojeg obolijevaju djeca;

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka h – podtočka vii.

Prilog I. – točka h – podtočka vii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (vii) | mjere kojima se podupire kvaliteta u prevenciji raka i skrbi za oboljele od raka, uključujući dijagnosticiranje i liječenje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(vii)

mjere kojima se podupire kvaliteta u prevenciji raka i skrbi za oboljele od raka, uključujući dijagnosticiranje i liječenje;

| vii. | mjere kojima se podupire kvaliteta u prevenciji raka i skrbi za oboljele od raka, uključujući dijagnosticiranje i liječenje
  , praćenje te potpornu i palijativnu skrb
  ; |
| --- | --- |

vii.

mjere kojima se podupire kvaliteta u prevenciji raka i skrbi za oboljele od raka, uključujući dijagnosticiranje i liječenje
  , praćenje te potpornu i palijativnu skrb
  ;

, praćenje te potpornu i palijativnu skrb

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka h – podtočka viii.

Prilog I. – točka h – podtočka viii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (viii) | mjere kojima se podupire kvaliteta života osoba koje su preboljele rak i pružateljima skrbi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(viii)

mjere kojima se podupire kvaliteta života osoba koje su preboljele rak i pružateljima skrbi;

| viii. | mjere kojima se podupire kvaliteta života osoba koje su preboljele rak i pružateljima skrbi
  , uključujući pružanje psihološke potpore, terapije boli i povratak na tržište rada
  ; |
| --- | --- |

viii.

mjere kojima se podupire kvaliteta života osoba koje su preboljele rak i pružateljima skrbi
  , uključujući pružanje psihološke potpore, terapije boli i povratak na tržište rada
  ;

, uključujući pružanje psihološke potpore, terapije boli i povratak na tržište rada

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka h – podtočka ix.

Prilog I. – točka h – podtočka ix.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ix) | podupiranje provedbe Unijine politike kontrole duhana i zakonodavstva o duhanskim proizvodima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ix)

podupiranje provedbe Unijine politike kontrole duhana i zakonodavstva o duhanskim proizvodima;

| ix. | podupiranje provedbe Unijine politike kontrole duhana i zakonodavstva o duhanskim proizvodima
  te drugog povezanog zakonodavstva u području prevencije bolesti i promicanja zdravlja, uključujući ono kojim se nastoje smanjiti štetne posljedice uživanja alkohola
  ; |
| --- | --- |

ix.

podupiranje provedbe Unijine politike kontrole duhana i zakonodavstva o duhanskim proizvodima
  te drugog povezanog zakonodavstva u području prevencije bolesti i promicanja zdravlja, uključujući ono kojim se nastoje smanjiti štetne posljedice uživanja alkohola
  ;

te drugog povezanog zakonodavstva u području prevencije bolesti i promicanja zdravlja, uključujući ono kojim se nastoje smanjiti štetne posljedice uživanja alkohola

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka h – podtočka x.

Prilog I. – točka h – podtočka x.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (x) | uspostava i podupiranje mehanizama za izgradnju međusektorskih kapaciteta i kontinuirano obrazovanje u području skrbi za oboljele od raka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(x)

uspostava i podupiranje mehanizama za izgradnju međusektorskih kapaciteta i kontinuirano obrazovanje u području skrbi za oboljele od raka.

| x. | uspostava i podupiranje mehanizama za izgradnju međusektorskih kapaciteta i kontinuirano obrazovanje
  zdravstvenih djelatnika i neformalnih pružatelja skrbi
  u području skrbi za oboljele od raka
  , pregleda i ranog dijagnosticiranja, posebno u području raka od kojeg obolijevaju djeca, s ciljem poboljšanja kvalitete skrbi; |
| --- | --- |

x.

uspostava i podupiranje mehanizama za izgradnju međusektorskih kapaciteta i kontinuirano obrazovanje
  zdravstvenih djelatnika i neformalnih pružatelja skrbi
  u području skrbi za oboljele od raka
  , pregleda i ranog dijagnosticiranja, posebno u području raka od kojeg obolijevaju djeca, s ciljem poboljšanja kvalitete skrbi;

zdravstvenih djelatnika i neformalnih pružatelja skrbi

, pregleda i ranog dijagnosticiranja, posebno u području raka od kojeg obolijevaju djeca, s ciljem poboljšanja kvalitete skrbi;

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka h – podtočka x.a (nova)

Prilog I. – točka h – podtočka x.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | x.a | mjere za podupiranje integrativnog, koordiniranog i multidisciplinarnog pristupa usmjerenog na pacijenta za oboljele od raka i osobe koje su preboljele rak; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

x.a

x.a

mjere za podupiranje integrativnog, koordiniranog i multidisciplinarnog pristupa usmjerenog na pacijenta za oboljele od raka i osobe koje su preboljele rak;

mjere za podupiranje integrativnog, koordiniranog i multidisciplinarnog pristupa usmjerenog na pacijenta za oboljele od raka i osobe koje su preboljele rak;

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka ii.

Prilog I. – točka i – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ii) | podupiranje aktivnosti za suzbijanje oklijevanja s cijepljenjem; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ii)

podupiranje aktivnosti za suzbijanje oklijevanja s cijepljenjem;

| ii. | podupiranje aktivnosti za suzbijanje oklijevanja s cijepljenjem
  i dezinformacija te promicanje imunizacije tijekom svih faza životnog vijeka osobe
  ; |
| --- | --- |

ii.

podupiranje aktivnosti za suzbijanje oklijevanja s cijepljenjem
  i dezinformacija te promicanje imunizacije tijekom svih faza životnog vijeka osobe
  ;

i dezinformacija te promicanje imunizacije tijekom svih faza životnog vijeka osobe

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka ii.a (nova)

Prilog I. – točka i – podtočka ii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ii.a | podupiranje alata i platformi za prikupljanje stvarnih dokaza iz prakse u području sigurnosti, učinkovitosti i utjecaja cjepiva nakon njihove upotrebe, ne dovodeći u pitanje prikupljanje čvrstih dokaza u fazi prije odobrenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.a

ii.a

podupiranje alata i platformi za prikupljanje stvarnih dokaza iz prakse u području sigurnosti, učinkovitosti i utjecaja cjepiva nakon njihove upotrebe, ne dovodeći u pitanje prikupljanje čvrstih dokaza u fazi prije odobrenja;

podupiranje alata i platformi za prikupljanje stvarnih dokaza iz prakse u području sigurnosti, učinkovitosti i utjecaja cjepiva nakon njihove upotrebe, ne dovodeći u pitanje prikupljanje čvrstih dokaza u fazi prije odobrenja;

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka ii.b (nova)

Prilog I. – točka i – podtočka ii.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ii.b | podupiranje mjera za iskorjenjivanje bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.b

ii.b

podupiranje mjera za iskorjenjivanje bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem;

podupiranje mjera za iskorjenjivanje bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem;

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka iii.

Prilog I. – točka i – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii) | podupiranje kliničkih ispitivanja kako bi se ubrzao razvoj, odobravanje i dostupnost inovativnih, sigurnih i učinkovitih lijekova i cjepiva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii)

podupiranje kliničkih ispitivanja kako bi se ubrzao razvoj, odobravanje i dostupnost inovativnih, sigurnih i učinkovitih lijekova i cjepiva;

| iii. | podupiranje kliničkih ispitivanja
  i upotrebe stvarnih podataka iz prakse, među ostalim i onih koji uključuju veću koordinaciju na razini Unije i s agencijom EMA,
  kako bi se ubrzao razvoj, odobravanje i dostupnost inovativnih, sigurnih i učinkovitih lijekova i cjepiva; |
| --- | --- |

iii.

podupiranje kliničkih ispitivanja
  i upotrebe stvarnih podataka iz prakse, među ostalim i onih koji uključuju veću koordinaciju na razini Unije i s agencijom EMA,
  kako bi se ubrzao razvoj, odobravanje i dostupnost inovativnih, sigurnih i učinkovitih lijekova i cjepiva;

i upotrebe stvarnih podataka iz prakse, među ostalim i onih koji uključuju veću koordinaciju na razini Unije i s agencijom EMA,

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka iii.a (nova)

Prilog I. – točka i – podtočka iii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii.a | podupiranje mjera usmjerenih na stvaranje i razvoj europskog digitalnog mehanizma za bolje izvješćivanje, obavješćivanje i praćenje mogućih nestašica, u obliku platforme Unije za nestašice lijekova, cjepiva i medicinskih proizvoda, koja se temelji na interoperabilnosti jednog usklađenog modela prikupljanja podataka i nacionalnih sustava za izvješćivanje o nestašicama, uključujući punu provedbu učinkovite telematske infrastrukture u Uniji kojom će se povezati podatci o lijekovima i lancima opskrbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.a

iii.a

podupiranje mjera usmjerenih na stvaranje i razvoj europskog digitalnog mehanizma za bolje izvješćivanje, obavješćivanje i praćenje mogućih nestašica, u obliku platforme Unije za nestašice lijekova, cjepiva i medicinskih proizvoda, koja se temelji na interoperabilnosti jednog usklađenog modela prikupljanja podataka i nacionalnih sustava za izvješćivanje o nestašicama, uključujući punu provedbu učinkovite telematske infrastrukture u Uniji kojom će se povezati podatci o lijekovima i lancima opskrbe;

podupiranje mjera usmjerenih na stvaranje i razvoj europskog digitalnog mehanizma za bolje izvješćivanje, obavješćivanje i praćenje mogućih nestašica, u obliku platforme Unije za nestašice lijekova, cjepiva i medicinskih proizvoda, koja se temelji na interoperabilnosti jednog usklađenog modela prikupljanja podataka i nacionalnih sustava za izvješćivanje o nestašicama, uključujući punu provedbu učinkovite telematske infrastrukture u Uniji kojom će se povezati podatci o lijekovima i lancima opskrbe;

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka iii.b (nova)

Prilog I. – točka i – podtočka iii.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii.b | mjere za podupiranje usmjerene na poticanje povećanja proizvodnje ključnih aktivnih farmaceutskih sastojaka i lijekova u Uniji, među ostalim diversifikacijom proizvodnje aktivnih sastojaka i generičkih lijekova u lancu opskrbe unutar Unije kako bi se smanjila ovisnost država članica o određenim trećim zemljama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.b

iii.b

mjere za podupiranje usmjerene na poticanje povećanja proizvodnje ključnih aktivnih farmaceutskih sastojaka i lijekova u Uniji, među ostalim diversifikacijom proizvodnje aktivnih sastojaka i generičkih lijekova u lancu opskrbe unutar Unije kako bi se smanjila ovisnost država članica o određenim trećim zemljama;

mjere za podupiranje usmjerene na poticanje povećanja proizvodnje ključnih aktivnih farmaceutskih sastojaka i lijekova u Uniji, među ostalim diversifikacijom proizvodnje aktivnih sastojaka i generičkih lijekova u lancu opskrbe unutar Unije kako bi se smanjila ovisnost država članica o određenim trećim zemljama;

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka iv.

Prilog I. – točka i – podtočka iv.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iv) | podupiranje mjera za osiguravanje veće dostupnosti lijekova i medicinskih proizvoda u Uniji i pridonošenje njihovoj cjenovnoj pristupačnosti za pacijente i zdravstvene sustave; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iv)

podupiranje mjera za osiguravanje veće dostupnosti lijekova i medicinskih proizvoda u Uniji i pridonošenje njihovoj cjenovnoj pristupačnosti za pacijente i zdravstvene sustave;

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka v.

Prilog I. – točka i – podtočka v.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (v) | podupiranje mjera za poticanje razvoja inovativnih
  proizvoda
  i 
  tržišno manje zanimljivih proizvoda, kao što su antimikrobna sredstva
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(v)

podupiranje mjera za poticanje razvoja inovativnih
  proizvoda
  i 
  tržišno manje zanimljivih proizvoda, kao što su antimikrobna sredstva
  ;

proizvoda

tržišno manje zanimljivih proizvoda, kao što su antimikrobna sredstva

| v. | podupiranje mjera za poticanje
  otkrivanja i
  razvoja inovativnih
  lijekova
  i 
  cjepiva kako bi se savladavali sve veći zdravstveni izazovi i potrebe pacijenata
  ; |
| --- | --- |

v.

podupiranje mjera za poticanje
  otkrivanja i
  razvoja inovativnih
  lijekova
  i 
  cjepiva kako bi se savladavali sve veći zdravstveni izazovi i potrebe pacijenata
  ;

otkrivanja i

lijekova

cjepiva kako bi se savladavali sve veći zdravstveni izazovi i potrebe pacijenata

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka v.a (nova)

Prilog I. – točka i – podtočka v.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | v.a | podupiranje mjera za poticanje inovacija u prenamjeni, preoblikovanju i kombiniranju lijekova nezaštićenih patentom koji mogu ponuditi važna poboljšanja pacijentima, zdravstvenim djelatnicima i zdravstvenim sustavima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

v.a

v.a

podupiranje mjera za poticanje inovacija u prenamjeni, preoblikovanju i kombiniranju lijekova nezaštićenih patentom koji mogu ponuditi važna poboljšanja pacijentima, zdravstvenim djelatnicima i zdravstvenim sustavima;

podupiranje mjera za poticanje inovacija u prenamjeni, preoblikovanju i kombiniranju lijekova nezaštićenih patentom koji mogu ponuditi važna poboljšanja pacijentima, zdravstvenim djelatnicima i zdravstvenim sustavima;

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka v.b (nova)

Prilog I. – točka i – podtočka v.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | v.b | mjere za rješavanje tržišnih nedostataka u pogledu antibiotika te poticanje održivih ulaganja u otkrivanje i razvoj novih antimikrobnih sredstava, lijekova za rijetke bolesti i lijekova za borbu protiv zaraznih bolesti, istodobno osiguravajući ravnopravan pristup; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

v.b

v.b

mjere za rješavanje tržišnih nedostataka u pogledu antibiotika te poticanje održivih ulaganja u otkrivanje i razvoj novih antimikrobnih sredstava, lijekova za rijetke bolesti i lijekova za borbu protiv zaraznih bolesti, istodobno osiguravajući ravnopravan pristup;

mjere za rješavanje tržišnih nedostataka u pogledu antibiotika te poticanje održivih ulaganja u otkrivanje i razvoj novih antimikrobnih sredstava, lijekova za rijetke bolesti i lijekova za borbu protiv zaraznih bolesti, istodobno osiguravajući ravnopravan pristup;

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka vi.

Prilog I. – točka i – podtočka vi.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (vi) | podupiranje mjera za praćenje nestašice lijekova i medicinskih proizvoda u bolnicama i ljekarnama, za rješavanje problema takvih nestašica i za povećanje sigurnosti opskrbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(vi)

podupiranje mjera za praćenje nestašice lijekova i medicinskih proizvoda u bolnicama i ljekarnama, za rješavanje problema takvih nestašica i za povećanje sigurnosti opskrbe;

| vi. | podupiranje mjera za praćenje
  , sprečavanje
  nestašice lijekova i medicinskih proizvoda u bolnicama i ljekarnama,
  za upravljanje njima te izvješćivanje i obavještavanje o njima, kao i za prikupljanje prijavljenih nestašica u centraliziranu bazu podataka, koja je interoperabilna s bazama podataka koje sadržavaju regulatorne podatke o lijekovima, te
  za rješavanje problema takvih nestašica i za povećanje sigurnosti opskrbe; |
| --- | --- |

vi.

podupiranje mjera za praćenje
  , sprečavanje
  nestašice lijekova i medicinskih proizvoda u bolnicama i ljekarnama,
  za upravljanje njima te izvješćivanje i obavještavanje o njima, kao i za prikupljanje prijavljenih nestašica u centraliziranu bazu podataka, koja je interoperabilna s bazama podataka koje sadržavaju regulatorne podatke o lijekovima, te
  za rješavanje problema takvih nestašica i za povećanje sigurnosti opskrbe;

, sprečavanje

za upravljanje njima te izvješćivanje i obavještavanje o njima, kao i za prikupljanje prijavljenih nestašica u centraliziranu bazu podataka, koja je interoperabilna s bazama podataka koje sadržavaju regulatorne podatke o lijekovima, te

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka viii.

Prilog I. – točka i – podtočka viii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (viii) | mjere za jačanje procjene rizika koje lijekovi predstavljaju za okoliš; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(viii)

mjere za jačanje procjene rizika koje lijekovi predstavljaju za okoliš;

| viii. | mjere za jačanje procjene rizika koje lijekovi
  i medicinski proizvodi
  predstavljaju za okoliš; |
| --- | --- |

viii.

mjere za jačanje procjene rizika koje lijekovi
  i medicinski proizvodi
  predstavljaju za okoliš;

i medicinski proizvodi

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka ix.

Prilog I. – točka i – podtočka ix.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ix) | mjere za promicanje razborite upotrebe i razboritog odlaganja antimikrobnih sredstava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ix)

mjere za promicanje razborite upotrebe i razboritog odlaganja antimikrobnih sredstava;

| ix. | mjere za promicanje razborite upotrebe i razboritog odlaganja
  lijekova, posebno
  antimikrobnih sredstava
  te za smanjenje ukupne upotrebe lijekova, mjere za potporu nadzoru upotrebe antimikrobnih sredstava i potporu borbi protiv antimikrobne otpornosti
  ; |
| --- | --- |

ix.

mjere za promicanje razborite upotrebe i razboritog odlaganja
  lijekova, posebno
  antimikrobnih sredstava
  te za smanjenje ukupne upotrebe lijekova, mjere za potporu nadzoru upotrebe antimikrobnih sredstava i potporu borbi protiv antimikrobne otpornosti
  ;

lijekova, posebno

te za smanjenje ukupne upotrebe lijekova, mjere za potporu nadzoru upotrebe antimikrobnih sredstava i potporu borbi protiv antimikrobne otpornosti

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka i – podtočka x.

Prilog I. – točka i – podtočka x.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (x) | podupiranje mjera za poticanje međunarodnog regulatornog usklađivanja u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(x)

podupiranje mjera za poticanje međunarodnog regulatornog usklađivanja u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda.

| x. | podupiranje mjera za poticanje međunarodnog regulatornog usklađivanja
  i oslanjanja
  u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda
  , kao i poboljšanje regulatornog nadzora Unije; |
| --- | --- |

x.

podupiranje mjera za poticanje međunarodnog regulatornog usklađivanja
  i oslanjanja
  u pogledu lijekova i medicinskih proizvoda
  , kao i poboljšanje regulatornog nadzora Unije;

i oslanjanja

, kao i poboljšanje regulatornog nadzora Unije;

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka j – podtočka i.

Prilog I. – točka j – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | podupiranje uvođenja, rada i održavanja zrelih interoperabilnih infrastruktura za digitalne usluge i postupaka osiguranja kvalitete za pristup podacima i njihovu razmjenu, upotrebu i ponovnu upotrebu; podupiranje prekograničnog umrežavanja, među ostalim s pomoću elektroničkih zdravstvenih zapisa, registara i drugih baza podataka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

podupiranje uvođenja, rada i održavanja zrelih interoperabilnih infrastruktura za digitalne usluge i postupaka osiguranja kvalitete za pristup podacima i njihovu razmjenu, upotrebu i ponovnu upotrebu; podupiranje prekograničnog umrežavanja, među ostalim s pomoću elektroničkih zdravstvenih zapisa, registara i drugih baza podataka;

| i. | podupiranje uvođenja, rada i održavanja zrelih interoperabilnih infrastruktura za digitalne usluge i postupaka osiguranja
  sigurnosti podataka i
  kvalitete za pristup podacima i njihovu razmjenu, upotrebu i ponovnu upotrebu; podupiranje prekograničnog umrežavanja, među ostalim s pomoću
  poboljšanja i bolje uporabe
  elektroničkih zdravstvenih zapisa, registara i drugih baza podataka; |
| --- | --- |

i.

podupiranje uvođenja, rada i održavanja zrelih interoperabilnih infrastruktura za digitalne usluge i postupaka osiguranja
  sigurnosti podataka i
  kvalitete za pristup podacima i njihovu razmjenu, upotrebu i ponovnu upotrebu; podupiranje prekograničnog umrežavanja, među ostalim s pomoću
  poboljšanja i bolje uporabe
  elektroničkih zdravstvenih zapisa, registara i drugih baza podataka;

sigurnosti podataka i

poboljšanja i bolje uporabe

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka j – podtočka i.a (nova)

Prilog I. – točka j – podtočka i.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | i.a | uspostavljanje europske elektroničke zdravstvene evidencije i podupiranje njezine provedbe kako bi se povećala uporaba e-zdravlja te poboljšale održivost i otpornost zdravstvenih sustava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.a

i.a

uspostavljanje europske elektroničke zdravstvene evidencije i podupiranje njezine provedbe kako bi se povećala uporaba e-zdravlja te poboljšale održivost i otpornost zdravstvenih sustava;

uspostavljanje europske elektroničke zdravstvene evidencije i podupiranje njezine provedbe kako bi se povećala uporaba e-zdravlja te poboljšale održivost i otpornost zdravstvenih sustava;

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka j – podtočka i.b (nova)

Prilog I. – točka j – podtočka i.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | i.b | podupiranje država članica u cilju poboljšanja i daljnjeg razvijanja te vođenja registara za europske referentne mreže; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.b

i.b

podupiranje država članica u cilju poboljšanja i daljnjeg razvijanja te vođenja registara za europske referentne mreže;

podupiranje država članica u cilju poboljšanja i daljnjeg razvijanja te vođenja registara za europske referentne mreže;

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka j – podtočka ii.

Prilog I. – točka j – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ii) | podupiranje digitalne transformacije zdravstvene zaštite i zdravstvenih sustava, među ostalim provedbom komparativnih analiza i izgradnjom kapaciteta za uvođenje inovativnih alata i tehnologija; usavršavanje digitalnih vještina zdravstvenog osoblja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ii)

podupiranje digitalne transformacije zdravstvene zaštite i zdravstvenih sustava, među ostalim provedbom komparativnih analiza i izgradnjom kapaciteta za uvođenje inovativnih alata i tehnologija; usavršavanje digitalnih vještina zdravstvenog osoblja;

| ii. | podupiranje digitalne transformacije zdravstvene zaštite i zdravstvenih sustava, među ostalim provedbom komparativnih analiza i izgradnjom kapaciteta za uvođenje inovativnih alata i tehnologija
  te jačanjem sigurne uporabe i ponovne uporabe zdravstvenih podataka u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka; podupiranje i provedba
  usavršavanja digitalnih vještina zdravstvenog osoblja
  i građana jačanjem mjera za obrazovanje, osposobljavanje i (digitalnu) zdravstvenu pismenost
  ; |
| --- | --- |

ii.

podupiranje digitalne transformacije zdravstvene zaštite i zdravstvenih sustava, među ostalim provedbom komparativnih analiza i izgradnjom kapaciteta za uvođenje inovativnih alata i tehnologija
  te jačanjem sigurne uporabe i ponovne uporabe zdravstvenih podataka u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka; podupiranje i provedba
  usavršavanja digitalnih vještina zdravstvenog osoblja
  i građana jačanjem mjera za obrazovanje, osposobljavanje i (digitalnu) zdravstvenu pismenost
  ;

te jačanjem sigurne uporabe i ponovne uporabe zdravstvenih podataka u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka; podupiranje i provedba

i građana jačanjem mjera za obrazovanje, osposobljavanje i (digitalnu) zdravstvenu pismenost

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka j – podtočka iii.

Prilog I. – točka j – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii) | podupiranje uvođenja i interoperabilnosti digitalnih alata i infrastruktura unutar država članica i među njima te s institucijama i tijelima Unije; razvoj odgovarajuće strukture upravljanja i održivih interoperabilnih zdravstvenih informacijskih sustava Unije kao dijela europskog podatkovnog prostora za zdravstvene podatke i 
  jačanja pristupa
  građana vlastitim zdravstvenim podacima i 
  njihove kontrole
  nad njima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii)

podupiranje uvođenja i interoperabilnosti digitalnih alata i infrastruktura unutar država članica i među njima te s institucijama i tijelima Unije; razvoj odgovarajuće strukture upravljanja i održivih interoperabilnih zdravstvenih informacijskih sustava Unije kao dijela europskog podatkovnog prostora za zdravstvene podatke i 
  jačanja pristupa
  građana vlastitim zdravstvenim podacima i 
  njihove kontrole
  nad njima;

jačanja pristupa

njihove kontrole

| iii. | podupiranje uvođenja i interoperabilnosti digitalnih alata i infrastruktura unutar država članica i među njima te s institucijama
  , agencijama
  i tijelima Unije; razvoj odgovarajuće strukture upravljanja i održivih interoperabilnih zdravstvenih informacijskih sustava Unije kao dijela europskog podatkovnog prostora za zdravstvene podatke i 
  s ciljem sigurnog i učinkovitog uvođenja umjetne inteligencije u područje zdravstvene zaštite kojim se jača i olakšava pristup
  građana vlastitim zdravstvenim podacima i 
  njihova kontrola
  nad njima;
  podupiranje uvođenja i šire provedbe postojećih uspješnih inicijativa i projekata u vezi s digitalnim zdravljem i podacima o zdravlju usmjerenima na osobu; |
| --- | --- |

iii.

podupiranje uvođenja i interoperabilnosti digitalnih alata i infrastruktura unutar država članica i među njima te s institucijama
  , agencijama
  i tijelima Unije; razvoj odgovarajuće strukture upravljanja i održivih interoperabilnih zdravstvenih informacijskih sustava Unije kao dijela europskog podatkovnog prostora za zdravstvene podatke i 
  s ciljem sigurnog i učinkovitog uvođenja umjetne inteligencije u područje zdravstvene zaštite kojim se jača i olakšava pristup
  građana vlastitim zdravstvenim podacima i 
  njihova kontrola
  nad njima;
  podupiranje uvođenja i šire provedbe postojećih uspješnih inicijativa i projekata u vezi s digitalnim zdravljem i podacima o zdravlju usmjerenima na osobu;

, agencijama

s ciljem sigurnog i učinkovitog uvođenja umjetne inteligencije u područje zdravstvene zaštite kojim se jača i olakšava pristup

njihova kontrola

podupiranje uvođenja i šire provedbe postojećih uspješnih inicijativa i projekata u vezi s digitalnim zdravljem i podacima o zdravlju usmjerenima na osobu;

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka j – podtočka iv.

Prilog I. – točka j – podtočka iv.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iv) | podupiranje optimalne upotrebe telemedicine/telezdravstva, među ostalim putem satelitske komunikacije za udaljena područja, poticanje digitalnih organizacijskih inovacija u zdravstvenim ustanovama i promicanje digitalnih alata kojima se podupire osnaživanje građana i skrb usmjerena na osobu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iv)

podupiranje optimalne upotrebe telemedicine/telezdravstva, među ostalim putem satelitske komunikacije za udaljena područja, poticanje digitalnih organizacijskih inovacija u zdravstvenim ustanovama i promicanje digitalnih alata kojima se podupire osnaživanje građana i skrb usmjerena na osobu.

| iv. | podupiranje
  raspoloživosti i
  optimalne upotrebe telemedicine/telezdravstva, među ostalim putem satelitske komunikacije za udaljena područja, poticanje digitalnih organizacijskih inovacija u zdravstvenim ustanovama i promicanje digitalnih alata kojima se podupire osnaživanje građana i skrb usmjerena na osobu
  ; promicanje sudjelovanja pacijenata i zdravstvenog osoblja u zajedničkom osmišljavanju i razvoju korisniku prilagođenih, pristupačnih, sigurnih i učinkovitih rješenja u području telemedicine/telezdravstva te drugih digitalnih rješenja
  . |
| --- | --- |

iv.

podupiranje
  raspoloživosti i
  optimalne upotrebe telemedicine/telezdravstva, među ostalim putem satelitske komunikacije za udaljena područja, poticanje digitalnih organizacijskih inovacija u zdravstvenim ustanovama i promicanje digitalnih alata kojima se podupire osnaživanje građana i skrb usmjerena na osobu
  ; promicanje sudjelovanja pacijenata i zdravstvenog osoblja u zajedničkom osmišljavanju i razvoju korisniku prilagođenih, pristupačnih, sigurnih i učinkovitih rješenja u području telemedicine/telezdravstva te drugih digitalnih rješenja
  .

raspoloživosti i

; promicanje sudjelovanja pacijenata i zdravstvenog osoblja u zajedničkom osmišljavanju i razvoju korisniku prilagođenih, pristupačnih, sigurnih i učinkovitih rješenja u području telemedicine/telezdravstva te drugih digitalnih rješenja

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka k – podtočka iii.

Prilog I. – točka k – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii) | komunikacija za promicanje
  sprečavanja bolesti i
  zdravog načina života, u suradnji sa svim dionicima na međunarodnoj razini, razini Unije i 
  nacionalnoj
  razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii)

komunikacija za promicanje
  sprečavanja bolesti i
  zdravog načina života, u suradnji sa svim dionicima na međunarodnoj razini, razini Unije i 
  nacionalnoj
  razini.

sprečavanja bolesti i

nacionalnoj

| iii. | komunikacija za promicanje
  zdravlja,
  zdravog načina života
  i sprečavanja bolesti
  , u suradnji sa svim dionicima na međunarodnoj razini, razini Unije
  , nacionalnoj
  i 
  regionalnoj
  razini; |
| --- | --- |

iii.

komunikacija za promicanje
  zdravlja,
  zdravog načina života
  i sprečavanja bolesti
  , u suradnji sa svim dionicima na međunarodnoj razini, razini Unije
  , nacionalnoj
  i 
  regionalnoj
  razini;

zdravlja,

i sprečavanja bolesti

, nacionalnoj

regionalnoj

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka k – podtočka iii.a (nova)

Prilog I. – točka k – podtočka iii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii.a | kampanje za podizanje osviještenosti za opće stanovništvo, kao i za ciljane skupine i projekte pod vodstvom dionika, uključujući sprečavanje i suzbijanje dezinformacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.a

iii.a

kampanje za podizanje osviještenosti za opće stanovništvo, kao i za ciljane skupine i projekte pod vodstvom dionika, uključujući sprečavanje i suzbijanje dezinformacija;

kampanje za podizanje osviještenosti za opće stanovništvo, kao i za ciljane skupine i projekte pod vodstvom dionika, uključujući sprečavanje i suzbijanje dezinformacija;

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka k – podtočka iii.b (nova)

Prilog I. – točka k – podtočka iii.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii.b | komunikacijske aktivnosti usmjerene na borbu protiv pogrešnih informacija i dezinformacija, kao što su lažne vijesti, u vezi s lijekovima, cjepivima, zdravstvenim proizvodima, uzrocima i liječenju bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.b

iii.b

komunikacijske aktivnosti usmjerene na borbu protiv pogrešnih informacija i dezinformacija, kao što su lažne vijesti, u vezi s lijekovima, cjepivima, zdravstvenim proizvodima, uzrocima i liječenju bolesti;

komunikacijske aktivnosti usmjerene na borbu protiv pogrešnih informacija i dezinformacija, kao što su lažne vijesti, u vezi s lijekovima, cjepivima, zdravstvenim proizvodima, uzrocima i liječenju bolesti;

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka k – podtočka iii.c (nova)

Prilog I. – točka k – podtočka iii.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii.c | informiranje građana o zdravstvenim rizicima i zdravstvenim odrednicama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.c

iii.c

informiranje građana o zdravstvenim rizicima i zdravstvenim odrednicama;

informiranje građana o zdravstvenim rizicima i zdravstvenim odrednicama;

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka k – podtočka iii.d (nova)

Prilog I. – točka k – podtočka iii.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii.d | komunikacijske i informacijske kampanje te kampanje za podizanje osviještenosti o doniranju krvnih komponenti, organa, tkiva i stanica, koje javnosti ukazuju na važnost tih donacija u pogledu solidarnosti, zdravstvene politike i terapijskih koristi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.d

iii.d

komunikacijske i informacijske kampanje te kampanje za podizanje osviještenosti o doniranju krvnih komponenti, organa, tkiva i stanica, koje javnosti ukazuju na važnost tih donacija u pogledu solidarnosti, zdravstvene politike i terapijskih koristi.

komunikacijske i informacijske kampanje te kampanje za podizanje osviještenosti o doniranju krvnih komponenti, organa, tkiva i stanica, koje javnosti ukazuju na važnost tih donacija u pogledu solidarnosti, zdravstvene politike i terapijskih koristi.

Amandman 188

Amandman 188

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio A – točka I.

Prilog II. – dio A – točka I.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| I. | Kvaliteta i potpunost pripravnosti (na razini EU-a i na razini država članica) i izrade planova za situacije ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

I.

Kvaliteta i potpunost pripravnosti (na razini EU-a i na razini država članica) i izrade planova za situacije ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.

| I. | Kvaliteta i potpunost pripravnosti (na razini EU-a i na razini država članica) i izrade planova za situacije ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju
  , uključujući pokazatelje procjene otpornosti diljem Unije
  . |
| --- | --- |

I.

Kvaliteta i potpunost pripravnosti (na razini EU-a i na razini država članica) i izrade planova za situacije ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju
  , uključujući pokazatelje procjene otpornosti diljem Unije
  .

, uključujući pokazatelje procjene otpornosti diljem Unije

Amandman 189

Amandman 189

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio A – točka II.

Prilog II. – dio A – točka II.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| II. | Dostupnost centralno odobrenih lijekova, npr. broj odobrenjâ lijekova za rijetke bolesti, lijekova za naprednu terapiju, lijekova za pedijatrijsku upotrebu ili cjepiva, za nezadovoljene potrebe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

II.

Dostupnost centralno odobrenih lijekova, npr. broj odobrenjâ lijekova za rijetke bolesti, lijekova za naprednu terapiju, lijekova za pedijatrijsku upotrebu ili cjepiva, za nezadovoljene potrebe.

| II. | Dostupnost centralno odobrenih lijekova
  i medicinskih proizvoda
  , npr. broj
  postojećih i novih
  odobrenjâ lijekova za rijetke bolesti, lijekova za naprednu terapiju, lijekova za pedijatrijsku upotrebu ili cjepiva, za nezadovoljene potrebe. |
| --- | --- |

II.

Dostupnost centralno odobrenih lijekova
  i medicinskih proizvoda
  , npr. broj
  postojećih i novih
  odobrenjâ lijekova za rijetke bolesti, lijekova za naprednu terapiju, lijekova za pedijatrijsku upotrebu ili cjepiva, za nezadovoljene potrebe.

i medicinskih proizvoda

postojećih i novih

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio A – točka III.

Prilog II. – dio A – točka III.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| III. | Broj mjera i najboljih praksi koje izravno pridonose ostvarivanju
  ciljeva globalnog razvoja br. 3 i 4
  po državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

III.

Broj mjera i najboljih praksi koje izravno pridonose ostvarivanju
  ciljeva globalnog razvoja br. 3 i 4
  po državi članici.

ciljeva globalnog razvoja br. 3 i 4

| III. | Broj mjera i najboljih praksi koje izravno pridonose ostvarivanju
  univerzalnog zdravstvenog osiguranja
  po državi članici. |
| --- | --- |

III.

Broj mjera i najboljih praksi koje izravno pridonose ostvarivanju
  univerzalnog zdravstvenog osiguranja
  po državi članici.

univerzalnog zdravstvenog osiguranja

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio A – točka IV.

Prilog II. – dio A – točka IV.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| IV. | Primjena
  najboljih praksi
  u državama članicama EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

IV.

Primjena
  najboljih praksi
  u državama članicama EU-a.

najboljih praksi

| IV. | Primjena
  zdravstvenih programa koji promiču zdravlje, sprečavaju bolesti i smanjuju nejednakosti u zdravstvu
  u državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

IV.

Primjena
  zdravstvenih programa koji promiču zdravlje, sprečavaju bolesti i smanjuju nejednakosti u zdravstvu
  u državama članicama EU-a.

zdravstvenih programa koji promiču zdravlje, sprečavaju bolesti i smanjuju nejednakosti u zdravstvu

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio A – točka IV.a (nova)

Prilog II. – dio A – točka IV.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | IV a. | Provedba europskog podatkovnog prostora za zdravstvene podatke (EHDS). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

IV a.

IV a.

Provedba europskog podatkovnog prostora za zdravstvene podatke (EHDS).

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 1.a (nova)

Prilog II. – dio B – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1 a. | broj novih postupaka za brži razvoj i bržu procjenu lijekova za najveće potrebe u području javnog zdravlja, pri čemu bi se u obzir uzele nove tehnologije ako to bude relevantno; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1 a.

1 a.

broj novih postupaka za brži razvoj i bržu procjenu lijekova za najveće potrebe u području javnog zdravlja, pri čemu bi se u obzir uzele nove tehnologije ako to bude relevantno;

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 1.b (nova)

Prilog II. – dio B – točka 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1 b. | broj država članica s adekvatnom razinom digitalne zdravstvene infrastrukture; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1 b.

1 b.

broj država članica s adekvatnom razinom digitalne zdravstvene infrastrukture;

Amandman 195

Amandman 195

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 1.c (nova)

Prilog II. – dio B – točka 1.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1 c. | broj država članica u kojima se vodi europska elektronička zdravstvena evidencija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1 c.

1 c.

broj država članica u kojima se vodi europska elektronička zdravstvena evidencija;

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 1.d (nova)

Prilog II. – dio B – točka 1.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1 d. | udio građana država članica koji imaju pristup svojim podacima u europskom podatkovnom prostoru za zdravstvene podatke, po državama članicama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1 d.

1 d.

udio građana država članica koji imaju pristup svojim podacima u europskom podatkovnom prostoru za zdravstvene podatke, po državama članicama;

Amandman 197

Amandman 197

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 3.

Prilog II. – dio B – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | broj
  distribuiranih
  doza cjepiva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

broj
  distribuiranih
  doza cjepiva;

distribuiranih

| 3. | broj doza cjepiva
  koje su stavljene na raspolaganje prema vrsti i po državi članici
  ; |
| --- | --- |

3.

broj doza cjepiva
  koje su stavljene na raspolaganje prema vrsti i po državi članici
  ;

koje su stavljene na raspolaganje prema vrsti i po državi članici

Amandman 198

Amandman 198

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 3.a (nova)

Prilog II. – dio B – točka 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3 a. | procijepljenost, prema dobi i bolestima koje se mogu spriječiti cijepljenjem; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3 a.

3 a.

procijepljenost, prema dobi i bolestima koje se mogu spriječiti cijepljenjem;

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 6.

Prilog II. – dio B – točka 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6. | dobno standardizirana petogodišnja neto stopa preživljavanja raka
  grlića maternice
  ,
  dojke
  i 
  debelog crijeva
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.

dobno standardizirana petogodišnja neto stopa preživljavanja raka
  grlića maternice
  ,
  dojke
  i 
  debelog crijeva
  ;

grlića maternice

dojke

debelog crijeva

| 6. | dobno standardizirana petogodišnja neto stopa preživljavanja raka
  , po vrsti raka
  ,
  dobi, spolu
  i 
  državi članici
  ; |
| --- | --- |

6.

dobno standardizirana petogodišnja neto stopa preživljavanja raka
  , po vrsti raka
  ,
  dobi, spolu
  i 
  državi članici
  ;

, po vrsti raka

dobi, spolu

državi članici

Amandman 200

Amandman 200

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 6.a (nova)

Prilog II. – dio B – točka 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6 a. | dobno standardizirana petogodišnja neto stopa preživljavanja raka od kojeg obolijevaju djeca, po vrsti raka, dobi, spolu i državi članici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6 a.

6 a.

dobno standardizirana petogodišnja neto stopa preživljavanja raka od kojeg obolijevaju djeca, po vrsti raka, dobi, spolu i državi članici;

Amandman 201

Amandman 201

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 6.b (nova)

Prilog II. – dio B – točka 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6 b. | pokrivenost programima za rano otkrivanje raka dojke, grlića maternice i debelog crijeva, po vrsti raka, dobi, spolu i državi članici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6 b.

6 b.

pokrivenost programima za rano otkrivanje raka dojke, grlića maternice i debelog crijeva, po vrsti raka, dobi, spolu i državi članici;

Amandman 202

Amandman 202

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 7.

Prilog II. – dio B – točka 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7. | omjer registara za rak i broja država članica koje dostavljaju informacije o stadiju raka
  grlića maternice, dojke i debelog crijeva
  u trenutku dijagnoze; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.

omjer registara za rak i broja država članica koje dostavljaju informacije o stadiju raka
  grlića maternice, dojke i debelog crijeva
  u trenutku dijagnoze;

grlića maternice, dojke i debelog crijeva

| 7. | omjer registara za rak i broja država članica koje dostavljaju informacije o stadiju raka u trenutku dijagnoze; |
| --- | --- |

7.

omjer registara za rak i broja država članica koje dostavljaju informacije o stadiju raka u trenutku dijagnoze;

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 7.a (nova)

Prilog II. – dio B – točka 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7a. | omjer provedenih terapija palijativne skrbi i njihovih konačnih rezultata u slučajevima oboljelih od raka i djece oboljele od raka, po vrsti raka, dobi, spolu i državi članici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7a.

7a.

omjer provedenih terapija palijativne skrbi i njihovih konačnih rezultata u slučajevima oboljelih od raka i djece oboljele od raka, po vrsti raka, dobi, spolu i državi članici;

Amandman 204

Amandman 204

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 7.b (nova)

Prilog II. – dio B – točka 7.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7b. | omjer registara za rak od kojeg obolijevaju djeca po državama članicama i broja država članica koje dostavljaju informacije o stadiju raka od kojeg obolijevaju djeca u trenutku dijagnoze; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7b.

7b.

omjer registara za rak od kojeg obolijevaju djeca po državama članicama i broja država članica koje dostavljaju informacije o stadiju raka od kojeg obolijevaju djeca u trenutku dijagnoze;

Amandman 205

Amandman 205

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 7.c (nova)

Prilog II. – dio B – točka 7.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7c. | raširenost teških kroničnih bolesti po državama članicama, prema bolesti, spolu i dobi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7c.

7c.

raširenost teških kroničnih bolesti po državama članicama, prema bolesti, spolu i dobi;

Amandman 206

Amandman 206

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 7.d (nova)

Prilog II. – dio B – točka 7.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7d. | dobno standardizirana stopa smrtnosti od nezaraznih bolesti (na 100 000 ljudi), po bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7d.

7d.

dobno standardizirana stopa smrtnosti od nezaraznih bolesti (na 100 000 ljudi), po bolesti;

Amandman 207

Amandman 207

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 7.e (nova)

Prilog II. – dio B – točka 7.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7e. | udio pacijenata s HIV-om/AIDS-om koji imaju pristup odgovarajućem liječenju, po državi članici, spolu i dobi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7e.

7e.

udio pacijenata s HIV-om/AIDS-om koji imaju pristup odgovarajućem liječenju, po državi članici, spolu i dobi;

Amandman 208

Amandman 208

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 7.f (nova)

Prilog II. – dio B – točka 7.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7f. | udio pacijenata s tuberkulozom koji imaju pristup odgovarajućem liječenju, po državi članici, spolu i dobi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7f.

7f.

udio pacijenata s tuberkulozom koji imaju pristup odgovarajućem liječenju, po državi članici, spolu i dobi;

Amandman 209

Amandman 209

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 8.

Prilog II. – dio B – točka 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8. | Raširenost pušenja
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.

Raširenost pušenja
  ;

Raširenost pušenja

| 8. | dobno standardizirana raširenost upotrebe duhanskih proizvoda, po spolu
  ; |
| --- | --- |

8.

dobno standardizirana raširenost upotrebe duhanskih proizvoda, po spolu
  ;

dobno standardizirana raširenost upotrebe duhanskih proizvoda, po spolu

Amandman 228

Amandman 228

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 8.a (nova)

Prilog II. – dio B – točka 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.a | dobno standardizirana raširenost štetnog uživanja alkohola, po spolu i dobi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.a

8.a

dobno standardizirana raširenost štetnog uživanja alkohola, po spolu i dobi

Amandman 210

Amandman 210

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 9.

Prilog II. – dio B – točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9. | broj slučajeva nestašice lijekova u 
  okviru mreže jedinstvenih kontaktnih točaka |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.

broj slučajeva nestašice lijekova u 
  okviru mreže jedinstvenih kontaktnih točaka

okviru mreže jedinstvenih kontaktnih točaka

| 9. | broj slučajeva nestašice lijekova u 
  državama članicama |
| --- | --- |

9.

broj slučajeva nestašice lijekova u 
  državama članicama

državama članicama

Amandman 211

Amandman 211

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 9.a (nova)

Prilog II. – dio B – točka 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9a. | mjere za podupiranje usmjerene na poticanje proizvodnje ključnih aktivnih farmaceutskih sastojaka i lijekova u EU-u; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9a.

9a.

mjere za podupiranje usmjerene na poticanje proizvodnje ključnih aktivnih farmaceutskih sastojaka i lijekova u EU-u;

Amandman 212

Amandman 212

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 12.a (nova)

Prilog II. – dio B – točka 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 12a. | upotreba antimikrobnih sredstava po vrsti anatomsko-terapijsko-kemijske klasifikacije lijekova i po državama članicama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

12a.

12a.

upotreba antimikrobnih sredstava po vrsti anatomsko-terapijsko-kemijske klasifikacije lijekova i po državama članicama;

Amandman 213

Amandman 213

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 12.b (nova)

Prilog II. – dio B – točka 12.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 12b. | smrtnost pripisiva infekcijama povezanima sa zdravstvenom skrbi, po dobi, spolu i državi članici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

12b.

12b.

smrtnost pripisiva infekcijama povezanima sa zdravstvenom skrbi, po dobi, spolu i državi članici;

Amandman 214

Amandman 214

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 12.c (nova)

Prilog II. – dio B – točka 12.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 12c. | smrti koje su se mogle spriječiti, a pripisive su kardiovaskularnim bolestima, raku i dijabetesu, izgubljene godine života zbog lošeg zdravlja, invaliditeta ili prerane smrti (DALY) koje su pripisive nezaraznim bolestima i godine zdravog kvalitetnog života, kronične bolesti dišnog sustava za osobe mlađe od 75 godina, po spolu i državi članici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

12c.

12c.

smrti koje su se mogle spriječiti, a pripisive su kardiovaskularnim bolestima, raku i dijabetesu, izgubljene godine života zbog lošeg zdravlja, invaliditeta ili prerane smrti (DALY) koje su pripisive nezaraznim bolestima i godine zdravog kvalitetnog života, kronične bolesti dišnog sustava za osobe mlađe od 75 godina, po spolu i državi članici;

Amandman 215

Amandman 215

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 13.

Prilog II. – dio B – točka 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 13. | broj
  bolničkih
  jedinica uključenih u europske referentne mreže i pacijenata koje dijagnosticiraju i liječe članovi mreža europskih referentnih mreža; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

13.

broj
  bolničkih
  jedinica uključenih u europske referentne mreže i pacijenata koje dijagnosticiraju i liječe članovi mreža europskih referentnih mreža;

bolničkih

| 13. | broj
  zdravstvenih
  jedinica uključenih u europske referentne mreže i pacijenata koje dijagnosticiraju i liječe članovi mreža europskih referentnih mreža; |
| --- | --- |

13.

broj
  zdravstvenih
  jedinica uključenih u europske referentne mreže i pacijenata koje dijagnosticiraju i liječe članovi mreža europskih referentnih mreža;

zdravstvenih

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 14.a (nova)

Prilog II. – dio B – točka 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 14a. | broj procjena učinka politika Unije na zdravlje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

14a.

14a.

broj procjena učinka politika Unije na zdravlje;

Amandman 217

Amandman 217

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 14.b (nova)

Prilog II. – dio B – točka 14.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 14b. | dobno standardizirana raširenost pretilosti, po spolu, dobi i državi članici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

14b.

14b.

dobno standardizirana raširenost pretilosti, po spolu, dobi i državi članici;

Amandman 218

Amandman 218

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 14.c (nova)

Prilog II. – dio B – točka 14.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 14c. | omjer smrtnosti rodilja, po dobi i državi članici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

14c.

14c.

omjer smrtnosti rodilja, po dobi i državi članici;

Amandman 219

Amandman 219

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 14.d (nova)

Prilog II. – dio B – točka 14.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 14d. | stopa dojenačke smrtnosti po državi članici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

14d.

14d.

stopa dojenačke smrtnosti po državi članici;

Amandman 229

Amandman 229

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio B – točka 14.e (nova)

Prilog II. – dio B – točka 14.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 14e. | dobno standardizirane smrti koje se mogu pripisati onečišćenju okoliša (na 100 000 ljudi), po spolu i dobi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

14e.

14e.

dobno standardizirane smrti koje se mogu pripisati onečišćenju okoliša (na 100 000 ljudi), po spolu i dobi;

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0196/2020).

1

(8)  Komunikacija Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskoj investicijskoj banci i Euroskupini – Koordinirani gospodarski odgovor na pandemiju covida-19, COM(2020)0112 od 13.3.2020.

8

(8)  Komunikacija Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskoj investicijskoj banci i Euroskupini – Koordinirani gospodarski odgovor na pandemiju covida-19, COM(2020)0112 od 13.3.2020.

8

(10)  Odluka br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (SL L 293, 5.11.2013., str. 1.).

10

(10)  Odluka br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (SL L 293, 5.11.2013., str. 1.).

10

(11)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o procjeni zdravstvenih tehnologija i izmjeni Direktive 2011/24/EU, COM(2018)0051 od 31.1.2018.

11

(11)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o procjeni zdravstvenih tehnologija i izmjeni Direktive 2011/24/EU, COM(2018)0051 od 31.1.2018.

11

(12)  Zaključci Vijeća o zajedničkim vrijednostima i načelima u zdravstvenim sustavima Europske unije (SL C 146, 22.6.2006., str. 1.).

12

(11a)  
  Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

11a

Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

(12)  Zaključci Vijeća o zajedničkim vrijednostima i načelima u zdravstvenim sustavima Europske unije (SL C 146, 22.6.2006., str. 1.).

12

(12a)  
  Direktiva 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (šesta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive Vijeća 89/391/EEZ) (SL L 158, 30.4.2004., str. 50.).

12a

Direktiva 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (šesta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive Vijeća 89/391/EEZ) (SL L 158, 30.4.2004., str. 50.).

(13)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Budući koraci za održivu europsku budućnost”. Europske mjere za održivost COM (2016)0739 od 22.11.2016.

13

(13)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Budući koraci za održivu europsku budućnost”. Europske mjere za održivost COM (2016)0739 od 22.11.2016.

13

(14)  Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu „Europski akcijski plan ‚Jedno zdravlje’ za borbu protiv antimikrobne otpornosti”, COM(2017)0339 od 29.6.2017.

14

(14)  Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu „Europski akcijski plan ‚Jedno zdravlje’ za borbu protiv antimikrobne otpornosti”, COM(2017)0339 od 29.6.2017.

14

(15)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Strateški pristup Europske unije lijekovima u okolišu”, COM(2019)0128 od 11.3.2019.

15

(15)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Strateški pristup Europske unije lijekovima u okolišu”, COM(2019)0128 od 11.3.2019.

15

(16)  Direktiva 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (SL L 88, 4.4.2011., str. 45.).

16

(16)  Direktiva 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (SL L 88, 4.4.2011., str. 45.).

16

(16a)  

  SL C 192, 7.6.2019., str. 5.

16a

SL C 192, 7.6.2019., str. 5.

(19)  Zaključci Vijeća o ulozi EU-a u globalnom zdravlju, 3011. sastanak Vijeća za vanjske poslove, Bruxelles, 10. svibnja 2010.

19

(19)  Zaključci Vijeća o ulozi EU-a u globalnom zdravlju, 3011. sastanak Vijeća za vanjske poslove, Bruxelles, 10. svibnja 2010.

19

(20)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

20

(20)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

20

(1a)  
  Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87.).

1a

Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87.).

---

| 13.10.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/165 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 415/165

---

P9_TA(2020)0306

Program InvestEU ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 13. studenoga 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

Amandman 1

(2021/C 415/18)

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*1)

na Prijedlog Komisije

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o uspostavi programa InvestEU

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 173. i članak 175. stavak treći,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (3),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Pandemija bolesti COVID-19 snažan je
  simetrični
  udar na gospodarstvo Unije i svjetsko gospodarstvo
  s vrlo izraženim asimetričnim socijalnim i ekonomskim posljedicama u državama članicama i regijama
  . Zbog potrebnih mjera ograničavanja, gospodarska aktivnost u EU-u znatno se smanjila.
  Prema Komisijinoj Europskoj gospodarskoj prognozi iz ljeta 2020.
  očekuje se da će smanjenje BDP-a EU-a u 2020. iznositi oko
  8,3 %, što je više i od Komisijine Europske gospodarske prognoze iz proljeća 2020. i
  znatno više nego tijekom financijske krize 2009.
  , uz još veći pad u određenim sektorima
  . Izbijanje pandemije pokazalo je međusobnu povezanost globalnih lanaca opskrbe i otkrilo neke slabosti kao što je prekomjerno oslanjanje strateških industrija na nediversificirane vanjske izvore opskrbe
  i nedostatak kritične infrastrukture
  . Te slabosti treba otkloniti
  , osobito za mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća,
  kako bi se poboljšao odgovor Unije na izvanredne situacije te otpornost cijelog gospodarstva, a istodobno zadržala njegova otvorenost tržišnom natjecanju i trgovini u skladu s njegovim pravilima. Očekuje se znatan pad ulaganja. Iako su se prije pandemije udjeli ulaganja u BDP-u u Uniji oporavili, ostali su ispod razine koja se može očekivati u razdoblju snažnog oporavka i nije dovoljna da nadoknadi godine nedovoljnih ulaganja nakon krize 2009. Što je još važnije, postojećim razinama i predviđanjima ulaganja ne mogu se zadovoljiti potrebe Unije za strukturnim ulaganjima s ciljem ponovnog pokretanja i održavanja dugoročnog rasta u kontekstu tehnoloških promjena i globalne konkurentnosti, među ostalim u području inovacija, vještina, infrastrukture, malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi), niti se može omogućiti suočavanje s ključnim društvenim izazovima, kao što su održivost ili starenje stanovništva. Slijedom toga, kako bi se ostvarili ciljevi politike Unije
  , uključujući komunikacije Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu, od 14. siječnja 2020. o planu ulaganja za održivu Europu, od 10. ožujka 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu i od 10. ožujka 2020. o strategiji za MSP-ove za održivu i digitalnu Europu,
  i podržao brz
  , održiv,
  uključiv
  , trajan
  i zdrav gospodarski oporavak, potrebna je potpora za uklanjanje nedostataka na tržištu i investicijskih okolnosti koje nisu optimalne te za smanjenje nedostatka ulaganja u ciljanim sektorima. |
| --- | --- |

(1)

Pandemija bolesti COVID-19 snažan je
  simetrični
  udar na gospodarstvo Unije i svjetsko gospodarstvo
  s vrlo izraženim asimetričnim socijalnim i ekonomskim posljedicama u državama članicama i regijama
  . Zbog potrebnih mjera ograničavanja, gospodarska aktivnost u EU-u znatno se smanjila.
  Prema Komisijinoj Europskoj gospodarskoj prognozi iz ljeta 2020.
  očekuje se da će smanjenje BDP-a EU-a u 2020. iznositi oko
  8,3 %, što je više i od Komisijine Europske gospodarske prognoze iz proljeća 2020. i
  znatno više nego tijekom financijske krize 2009.
  , uz još veći pad u određenim sektorima
  . Izbijanje pandemije pokazalo je međusobnu povezanost globalnih lanaca opskrbe i otkrilo neke slabosti kao što je prekomjerno oslanjanje strateških industrija na nediversificirane vanjske izvore opskrbe
  i nedostatak kritične infrastrukture
  . Te slabosti treba otkloniti
  , osobito za mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća,
  kako bi se poboljšao odgovor Unije na izvanredne situacije te otpornost cijelog gospodarstva, a istodobno zadržala njegova otvorenost tržišnom natjecanju i trgovini u skladu s njegovim pravilima. Očekuje se znatan pad ulaganja. Iako su se prije pandemije udjeli ulaganja u BDP-u u Uniji oporavili, ostali su ispod razine koja se može očekivati u razdoblju snažnog oporavka i nije dovoljna da nadoknadi godine nedovoljnih ulaganja nakon krize 2009. Što je još važnije, postojećim razinama i predviđanjima ulaganja ne mogu se zadovoljiti potrebe Unije za strukturnim ulaganjima s ciljem ponovnog pokretanja i održavanja dugoročnog rasta u kontekstu tehnoloških promjena i globalne konkurentnosti, među ostalim u području inovacija, vještina, infrastrukture, malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi), niti se može omogućiti suočavanje s ključnim društvenim izazovima, kao što su održivost ili starenje stanovništva. Slijedom toga, kako bi se ostvarili ciljevi politike Unije
  , uključujući komunikacije Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu, od 14. siječnja 2020. o planu ulaganja za održivu Europu, od 10. ožujka 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu i od 10. ožujka 2020. o strategiji za MSP-ove za održivu i digitalnu Europu,
  i podržao brz
  , održiv,
  uključiv
  , trajan
  i zdrav gospodarski oporavak, potrebna je potpora za uklanjanje nedostataka na tržištu i investicijskih okolnosti koje nisu optimalne te za smanjenje nedostatka ulaganja u ciljanim sektorima.

| (2) | U evaluacijama je istaknuto da je zbog raznolikosti financijskih instrumenata provedenih na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. došlo do određenih preklapanja njihova područja primjene. Ta je raznolikost uzrokovala složenost posrednicima i krajnjim primateljima koji su se suočavali s različitim pravilima o prihvatljivosti i izvješćivanju. Nepostojanje usklađenih pravila otežalo je kombiniranje sredstava iz nekoliko fondova Unije, iako bi takvo kombiniranje koristilo projektima kojima su potrebne razne vrste financiranja. Stoga bi, nadovezujući se i na iskustva s Europskim fondom za strateška ulaganja (EFSI) uspostavljenim u okviru Plana ulaganja za Europu, trebalo osnovati jedinstveni fond InvestEU kako bi se krajnjim primateljima pružila učinkovitija potpora integriranjem i pojednostavnjivanjem financiranja koje se nudi u okviru jedinstvenog sustava proračunskog jamstva, čime bi se poboljšao učinak intervencija Unije i istodobno smanjio trošak za proračun Unije. |
| --- | --- |

(2)

U evaluacijama je istaknuto da je zbog raznolikosti financijskih instrumenata provedenih na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. došlo do određenih preklapanja njihova područja primjene. Ta je raznolikost uzrokovala složenost posrednicima i krajnjim primateljima koji su se suočavali s različitim pravilima o prihvatljivosti i izvješćivanju. Nepostojanje usklađenih pravila otežalo je kombiniranje sredstava iz nekoliko fondova Unije, iako bi takvo kombiniranje koristilo projektima kojima su potrebne razne vrste financiranja. Stoga bi, nadovezujući se i na iskustva s Europskim fondom za strateška ulaganja (EFSI) uspostavljenim u okviru Plana ulaganja za Europu, trebalo osnovati jedinstveni fond InvestEU kako bi se krajnjim primateljima pružila učinkovitija potpora integriranjem i pojednostavnjivanjem financiranja koje se nudi u okviru jedinstvenog sustava proračunskog jamstva, čime bi se poboljšao učinak intervencija Unije i istodobno smanjio trošak za proračun Unije.

| (3) | Posljednjih je godina Unija donijela ambiciozne strategije
  i tekstove
  za dovršetak jedinstvenog tržišta i poticanje održivog i uključivog rasta i zapošljavanja, kao što su „Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” od 3. ožujka 2010., „Akcijski plan o izgradnji unije tržišta kapitala” od 30. rujna 2015., „Nova europska agenda za kulturu” od 22. svibnja 2018.,
  „Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. – 2027.”,
  „Čista energija za sve Europljane” od 30. studenoga 2016., „Zatvaranje kruga — akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” od 2. prosinca 2015., „Europska strategija za mobilnost s niskom razinom emisije” od 20. srpnja 2016., „europski akcijski plan obrane” od 30. studenoga 2016., „Pokretanje Europskog fonda za obranu” od 7. lipnja 2017., „Svemirska strategija za Europu” od 26. listopada 2016., „Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava” od 13. prosinca 2017.,
  dugoročna strategija za razdoblje do 2050. pod nazivom „Čist planet za sve” od 28. studenoga 2018.,
  „europski zeleni plan” od 11. prosinca 2019., „Plan ulaganja za europski zeleni plan” od 14. siječnja 2020., „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” od 14. siječnja 2020., „Strategija o oblikovanju digitalne budućnosti Europe”, „Podatkovna strategija” i „Komunikacija o umjetnoj inteligenciji” od 19. veljače 2020.,
  [Uredba o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi)],
  „Nova industrijska strategija za Europu” od 10. ožujka 2020., „Strategija za MSP-ove za održivu i digitalnu Europu” od 10. ožujka 2020.,
  Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. od 20. svibnja 2020., Uredba (EU) 2020/852 od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088, Strategija za integraciju energetskog sustava i Strategija za vodik od 8. srpnja 2020
  . U okviru fonda InvestEU trebalo bi iskoristiti i ojačati sinergije međusobno poticajnih strategija pružanjem potpore ulaganjima i pristupu financiranju. |
| --- | --- |

(3)

Posljednjih je godina Unija donijela ambiciozne strategije
  i tekstove
  za dovršetak jedinstvenog tržišta i poticanje održivog i uključivog rasta i zapošljavanja, kao što su „Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” od 3. ožujka 2010., „Akcijski plan o izgradnji unije tržišta kapitala” od 30. rujna 2015., „Nova europska agenda za kulturu” od 22. svibnja 2018.,
  „Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. – 2027.”,
  „Čista energija za sve Europljane” od 30. studenoga 2016., „Zatvaranje kruga — akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” od 2. prosinca 2015., „Europska strategija za mobilnost s niskom razinom emisije” od 20. srpnja 2016., „europski akcijski plan obrane” od 30. studenoga 2016., „Pokretanje Europskog fonda za obranu” od 7. lipnja 2017., „Svemirska strategija za Europu” od 26. listopada 2016., „Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava” od 13. prosinca 2017.,
  dugoročna strategija za razdoblje do 2050. pod nazivom „Čist planet za sve” od 28. studenoga 2018.,
  „europski zeleni plan” od 11. prosinca 2019., „Plan ulaganja za europski zeleni plan” od 14. siječnja 2020., „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” od 14. siječnja 2020., „Strategija o oblikovanju digitalne budućnosti Europe”, „Podatkovna strategija” i „Komunikacija o umjetnoj inteligenciji” od 19. veljače 2020.,
  [Uredba o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi)],
  „Nova industrijska strategija za Europu” od 10. ožujka 2020., „Strategija za MSP-ove za održivu i digitalnu Europu” od 10. ožujka 2020.,
  Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. od 20. svibnja 2020., Uredba (EU) 2020/852 od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088, Strategija za integraciju energetskog sustava i Strategija za vodik od 8. srpnja 2020
  . U okviru fonda InvestEU trebalo bi iskoristiti i ojačati sinergije međusobno poticajnih strategija pružanjem potpore ulaganjima i pristupu financiranju.

| (4) | Na razini Unije, europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika predstavlja okvir za određivanje prioriteta nacionalnih reformi i praćenje njihove provedbe. Države članice, prema potrebi u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima, izrađuju vlastite nacionalne višegodišnje strategije ulaganja kojima se podupiru ti prioriteti reformi. Te bi strategije trebale biti predstavljene zajedno s godišnjim nacionalnim programima reformi kako bi se okvirno definirali i koordinirali prioritetni projekti ulaganja kojima će se pružiti potpora u obliku nacionalnog financiranja ili financiranja Unije, ili oboje. Trebale bi poslužiti i za dosljedno korištenje sredstava EU-a i kako bi se povećala dodana vrijednost financijske potpore, posebno iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, europske funkcije stabilizacije ulaganja i fonda InvestEU, ovisno o slučaju. |
| --- | --- |

(4)

Na razini Unije, europski semestar za koordinaciju ekonomskih politika predstavlja okvir za određivanje prioriteta nacionalnih reformi i praćenje njihove provedbe. Države članice, prema potrebi u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima, izrađuju vlastite nacionalne višegodišnje strategije ulaganja kojima se podupiru ti prioriteti reformi. Te bi strategije trebale biti predstavljene zajedno s godišnjim nacionalnim programima reformi kako bi se okvirno definirali i koordinirali prioritetni projekti ulaganja kojima će se pružiti potpora u obliku nacionalnog financiranja ili financiranja Unije, ili oboje. Trebale bi poslužiti i za dosljedno korištenje sredstava EU-a i kako bi se povećala dodana vrijednost financijske potpore, posebno iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, europske funkcije stabilizacije ulaganja i fonda InvestEU, ovisno o slučaju.

| (5) | Fond InvestEU trebao bi doprinijeti poboljšanju konkurentnosti i socioekonomske konvergencije i kohezije Unije, među ostalim u područjima inovacija i digitalizacije, učinkovite uporabe resursa u skladu s kružnim gospodarstvom, održivosti i uključivosti gospodarskog rasta Unije te socijalne otpornosti i integracije Unijinih tržišta kapitala, uključujući putem rješenja za njihovu rascjepkanost i diversifikaciju izvora financiranja za poduzeća Unije. U tu bi svrhu fond InvestEU trebao podupirati tehnički i ekonomski isplative projekte uspostavom okvira za uporabu dužničkih, vlasničkih,
  kvazivlasničkih
  instrumenata te instrumenata podjele rizika
  , kao što su hibridni dug, podređeni dug ili konvertibilni vlasnički kapital,
  osiguranih jamstvom iz proračuna Unije i, prema potrebi, financijskim doprinosima partnerâ u provedbi. Fond InvestEU trebao bi se temeljiti na potražnji i trebao bi istodobno biti usmjeren na ostvarivanje strateških, dugoročnih koristi u ključnim područjima politike Unije koja se inače ne bi financirala ili bi se nedovoljno financirala, čime bi se doprinijelo ostvarivanju ciljeva politika Unije. Potpora u okviru fonda InvestEU trebala bi obuhvaćati širok raspon sektora i regija, ali bi se njome trebala izbjegavati prekomjerna sektorska ili geografska koncentracija te bi se trebali olakšati ▌projekti koji se sastoje od partnerskih subjekata
  i projekti kojima se promiče razvoj mreža, klastera i digitalnoinovacijskih centara
  u ▌regijama diljem EU-a. |
| --- | --- |

(5)

Fond InvestEU trebao bi doprinijeti poboljšanju konkurentnosti i socioekonomske konvergencije i kohezije Unije, među ostalim u područjima inovacija i digitalizacije, učinkovite uporabe resursa u skladu s kružnim gospodarstvom, održivosti i uključivosti gospodarskog rasta Unije te socijalne otpornosti i integracije Unijinih tržišta kapitala, uključujući putem rješenja za njihovu rascjepkanost i diversifikaciju izvora financiranja za poduzeća Unije. U tu bi svrhu fond InvestEU trebao podupirati tehnički i ekonomski isplative projekte uspostavom okvira za uporabu dužničkih, vlasničkih,
  kvazivlasničkih
  instrumenata te instrumenata podjele rizika
  , kao što su hibridni dug, podređeni dug ili konvertibilni vlasnički kapital,
  osiguranih jamstvom iz proračuna Unije i, prema potrebi, financijskim doprinosima partnerâ u provedbi. Fond InvestEU trebao bi se temeljiti na potražnji i trebao bi istodobno biti usmjeren na ostvarivanje strateških, dugoročnih koristi u ključnim područjima politike Unije koja se inače ne bi financirala ili bi se nedovoljno financirala, čime bi se doprinijelo ostvarivanju ciljeva politika Unije. Potpora u okviru fonda InvestEU trebala bi obuhvaćati širok raspon sektora i regija, ali bi se njome trebala izbjegavati prekomjerna sektorska ili geografska koncentracija te bi se trebali olakšati ▌projekti koji se sastoje od partnerskih subjekata
  i projekti kojima se promiče razvoj mreža, klastera i digitalnoinovacijskih centara
  u ▌regijama diljem EU-a.

| (6) | Kulturni i kreativni sektori ključni su i brzorastući sektori Unije
  koji mogu imati važnu ulogu u omogućavanju održivog oporavka, jer se u okviru njih
  intelektualno vlasništvo i kreativnost pojedinca pretvaraju u gospodarsku i kulturnu vrijednost. Međutim, ograničavanje društvenih kontakata
  i organiziranih događanja
  uvedeno
  od početka
  krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19
  i dalje traje i ima
  znatan negativan gospodarski učinak na te sektore
  i one koji u njima rade, uz moguću dugoročnu strukturnu štetu u pogledu pristupa Instrumentu jamstva za kulturne i kreativne sektore uspostavljenom Uredbom (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
   (4)

  ili složenim financijskim instrumentima
  . Osim toga, nematerijalna priroda imovine u tim sektorima ograničila je pristup privatnom financiranju MSP-ovima i organizacija iz tih sektora koje je ključno za ulaganja, rast i konkurentnost na međunarodnoj razini. U okviru programa InvestEU trebalo bi MSP-ovima iz kulturnih i kreativnih sektora nastaviti olakšavati pristup financiranju. Kulturni, kreativni, audiovizualni i medijski sektori ključni su za našu kulturnu raznolikost
  i izgradnju demokratskih i kohezivnih društava
  u digitalnom dobu te su sastavni dio naše suverenosti i autonomije, a strateška ulaganja u audiovizualni i medijski sadržaj i tehnologiju definirat će
  konkurentnost tih sektora i njihov
  dugoročni kapacitet za proizvodnju i distribuciju
  visokokvalitetnog
  sadržaja širokoj publici preko nacionalnih granica
  , uz poštovanje pluralizma i slobode govora
  . |
| --- | --- |

(6)

Kulturni i kreativni sektori ključni su i brzorastući sektori Unije
  koji mogu imati važnu ulogu u omogućavanju održivog oporavka, jer se u okviru njih
  intelektualno vlasništvo i kreativnost pojedinca pretvaraju u gospodarsku i kulturnu vrijednost. Međutim, ograničavanje društvenih kontakata
  i organiziranih događanja
  uvedeno
  od početka
  krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19
  i dalje traje i ima
  znatan negativan gospodarski učinak na te sektore
  i one koji u njima rade, uz moguću dugoročnu strukturnu štetu u pogledu pristupa Instrumentu jamstva za kulturne i kreativne sektore uspostavljenom Uredbom (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
   (4)

  ili složenim financijskim instrumentima
  . Osim toga, nematerijalna priroda imovine u tim sektorima ograničila je pristup privatnom financiranju MSP-ovima i organizacija iz tih sektora koje je ključno za ulaganja, rast i konkurentnost na međunarodnoj razini. U okviru programa InvestEU trebalo bi MSP-ovima iz kulturnih i kreativnih sektora nastaviti olakšavati pristup financiranju. Kulturni, kreativni, audiovizualni i medijski sektori ključni su za našu kulturnu raznolikost
  i izgradnju demokratskih i kohezivnih društava
  u digitalnom dobu te su sastavni dio naše suverenosti i autonomije, a strateška ulaganja u audiovizualni i medijski sadržaj i tehnologiju definirat će
  konkurentnost tih sektora i njihov
  dugoročni kapacitet za proizvodnju i distribuciju
  visokokvalitetnog
  sadržaja širokoj publici preko nacionalnih granica
  , uz poštovanje pluralizma i slobode govora
  .

| (7) | U cilju poticanja održivog i uključivog rasta, ulaganja i zapošljavanja, čime se pridonosi poboljšanju blagostanja, pravednijoj raspodjeli dohotka te većoj ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u Uniji, fondom InvestEU trebalo bi podupirati ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu, uključujući kulturnu baštinu. Projekti financirani u okviru fonda InvestEU trebaju zadovoljiti okolišne i socijalne standarde Unije, uključujući prava radnika. Intervencije u okviru fonda InvestEU trebale bi nadopunjavati potporu Unije koja se pruža u obliku bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

(7)

U cilju poticanja održivog i uključivog rasta, ulaganja i zapošljavanja, čime se pridonosi poboljšanju blagostanja, pravednijoj raspodjeli dohotka te većoj ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u Uniji, fondom InvestEU trebalo bi podupirati ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu, uključujući kulturnu baštinu. Projekti financirani u okviru fonda InvestEU trebaju zadovoljiti okolišne i socijalne standarde Unije, uključujući prava radnika. Intervencije u okviru fonda InvestEU trebale bi nadopunjavati potporu Unije koja se pruža u obliku bespovratnih sredstava.

| (8) | Unija je podržala ciljeve utvrđene u Programu Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. („Program 2030.”), njegove ciljeve održivog razvoja te Pariški sporazum donesen u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (5) („Pariški sporazum o klimatskim promjenama”), kao i Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015.–2030. Kako bi se ostvarili ti ciljevi, uključujući one koji su dio politika okoliša Unije, djelovanje u cilju održivog razvoja treba znatno povećati. Stoga bi načela održivog razvoja trebala imati istaknutu ulogu u uspostavi fonda InvestEU. |
| --- | --- |

(8)

Unija je podržala ciljeve utvrđene u Programu Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. („Program 2030.”), njegove ciljeve održivog razvoja te Pariški sporazum donesen u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (5) („Pariški sporazum o klimatskim promjenama”), kao i Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015.–2030. Kako bi se ostvarili ti ciljevi, uključujući one koji su dio politika okoliša Unije, djelovanje u cilju održivog razvoja treba znatno povećati. Stoga bi načela održivog razvoja trebala imati istaknutu ulogu u uspostavi fonda InvestEU.

| (9) | Program InvestEU trebao bi pridonijeti izgradnji održivog sustava financiranja u Uniji kojim se podupire preusmjeravanje privatnog kapitala u održiva ulaganja u skladu s ciljevima navedenima u 
  komunikacijama
  Komisije od 8. ožujka 2018.„Akcijski plan: Financiranje održivog rasta”
  , od 10. ožujka 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu, od 10. ožujka 2020. o strategiji za MSP-ove za održivu i digitalnu Europu
  i ▌od 14. siječnja 2020. o Planu ulaganja za europski zeleni plan. |
| --- | --- |

(9)

Program InvestEU trebao bi pridonijeti izgradnji održivog sustava financiranja u Uniji kojim se podupire preusmjeravanje privatnog kapitala u održiva ulaganja u skladu s ciljevima navedenima u 
  komunikacijama
  Komisije od 8. ožujka 2018.„Akcijski plan: Financiranje održivog rasta”
  , od 10. ožujka 2020. o novoj industrijskoj strategiji za Europu, od 10. ožujka 2020. o strategiji za MSP-ove za održivu i digitalnu Europu
  i ▌od 14. siječnja 2020. o Planu ulaganja za europski zeleni plan.

| (10) | Kako bi se uzela u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama i ciljeva održivog razvoja, program InvestEU pridonijet će uključivanju mjera u području klime i ostvarivanju ukupne ciljne vrijednosti od
  najmanje 30 %
  za rashode iz proračuna Unije namijenjene klimatskim ciljevima. Djelovanjima u okviru programa InvestEU kojima se pridonosi ostvarivanju klimatskih ciljeva trebalo bi biti namijenjeno
  najmanje
  30 % cjelokupne financijske omotnice programa InvestEU. Relevantno djelovanje utvrdit će se tijekom izrade i provedbe programa InvestEU te ponovno ocijeniti u kontekstu odgovarajućih evaluacija i postupaka preispitivanja. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se uzela u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama i ciljeva održivog razvoja, program InvestEU pridonijet će uključivanju mjera u području klime i ostvarivanju ukupne ciljne vrijednosti od
  najmanje 30 %
  za rashode iz proračuna Unije namijenjene klimatskim ciljevima. Djelovanjima u okviru programa InvestEU kojima se pridonosi ostvarivanju klimatskih ciljeva trebalo bi biti namijenjeno
  najmanje
  30 % cjelokupne financijske omotnice programa InvestEU. Relevantno djelovanje utvrdit će se tijekom izrade i provedbe programa InvestEU te ponovno ocijeniti u kontekstu odgovarajućih evaluacija i postupaka preispitivanja.

| (11) | Doprinos fonda InvestEU ostvarenju ciljne vrijednosti u području klime pratit će se s pomoću sustava Unije za nadzor klimatske politike koji je Komisija izradila u suradnji s potencijalnim partnerima u provedbi te odgovarajućom primjenom kriterija utvrđenih [Uredbom o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (6)] kako bi se odredilo je li gospodarska aktivnost okolišno održiva. Programom InvestEU ujedno bi se trebalo doprinijeti provedbi ostalih dimenzija ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

(11)

Doprinos fonda InvestEU ostvarenju ciljne vrijednosti u području klime pratit će se s pomoću sustava Unije za nadzor klimatske politike koji je Komisija izradila u suradnji s potencijalnim partnerima u provedbi te odgovarajućom primjenom kriterija utvrđenih [Uredbom o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (6)] kako bi se odredilo je li gospodarska aktivnost okolišno održiva. Programom InvestEU ujedno bi se trebalo doprinijeti provedbi ostalih dimenzija ciljeva održivog razvoja.

| (12) | Prema Izvješću o globalnim rizicima 2018. Svjetskog ekonomskog foruma, pola od deset najkritičnijih rizika koji prijete globalnom gospodarstvu tiču se okoliša. Ti rizici obuhvaćaju zagađenje zraka, tla, unutarnjih voda i oceana, ekstremne vremenske uvjete, gubitke u bioraznolikosti i neuspjehe u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima. Načela zaštite okoliša sastavni su dio Ugovora i mnogih politika Unije. Stoga bi se uključivanje okolišnih ciljeva trebalo poticati u operacijama povezanima s fondom InvestEU. U pripremu i provedbu ulaganja trebalo bi integrirati zaštitu okoliša te sprečavanje povezanih rizika i upravljanje njime. Osim toga, EU bi trebao pratiti svoje rashode koji se odnose na bioraznolikost i kontrolu onečišćenja zraka kako bi ispunio obveze izvješćivanja na temelju Konvencije o biološkoj raznolikosti (7) i Direktive (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Ulaganja namijenjena ostvarivanju ciljeva u pogledu okolišne održivosti trebala bi se stoga pratiti primjenom zajedničkih metodologija usklađenih s metodologijama izrađenima u okviru drugih programa Unije koji se odnose na upravljanje klimom, bioraznolikošću i onečišćenjem zraka kako bi se omogućila procjena pojedinačnog i kombiniranog učinka ulaganja na ključne sastavnice prirodnog kapitala, uključujući zrak, vodu, tlo i bioraznolikost. |
| --- | --- |

(12)

Prema Izvješću o globalnim rizicima 2018. Svjetskog ekonomskog foruma, pola od deset najkritičnijih rizika koji prijete globalnom gospodarstvu tiču se okoliša. Ti rizici obuhvaćaju zagađenje zraka, tla, unutarnjih voda i oceana, ekstremne vremenske uvjete, gubitke u bioraznolikosti i neuspjehe u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima. Načela zaštite okoliša sastavni su dio Ugovora i mnogih politika Unije. Stoga bi se uključivanje okolišnih ciljeva trebalo poticati u operacijama povezanima s fondom InvestEU. U pripremu i provedbu ulaganja trebalo bi integrirati zaštitu okoliša te sprečavanje povezanih rizika i upravljanje njime. Osim toga, EU bi trebao pratiti svoje rashode koji se odnose na bioraznolikost i kontrolu onečišćenja zraka kako bi ispunio obveze izvješćivanja na temelju Konvencije o biološkoj raznolikosti (7) i Direktive (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Ulaganja namijenjena ostvarivanju ciljeva u pogledu okolišne održivosti trebala bi se stoga pratiti primjenom zajedničkih metodologija usklađenih s metodologijama izrađenima u okviru drugih programa Unije koji se odnose na upravljanje klimom, bioraznolikošću i onečišćenjem zraka kako bi se omogućila procjena pojedinačnog i kombiniranog učinka ulaganja na ključne sastavnice prirodnog kapitala, uključujući zrak, vodu, tlo i bioraznolikost.

| (13) | Projekti ulaganja koji primaju znatnu potporu Unije, posebno u području infrastrukture trebali bi biti pod nadzorom partnera u provedbi kako bi se utvrdilo imaju li okolišni, klimatski ili socijalni učinak. Projekti ulaganja koji imaju takav učinak trebali bi podlijegati provjeri održivosti u skladu sa smjernicama koje bi Komisija trebala izraditi u bliskoj suradnji s potencijalnim partnerima u provedbi u okviru programa InvestEU. Smjernice bi trebale odgovarajuće primjenjivati kriterije utvrđene [Uredbom o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja] kako bi se odredilo je li gospodarska aktivnost okolišno održiva i usklađena sa smjernicama izrađenima za druge programe Unije. U skladu s načelom proporcionalnosti, te bi smjernice trebale sadržavati odgovarajuće odredbe kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje, a projekti ispod određene veličine utvrđene u smjernicama trebali bi biti isključeni iz provjere održivosti. Ako partner u provedbi zaključi da nije potrebno provesti provjeru održivosti, trebao bi dostaviti obrazloženje Odboru za ulaganja koji je osnovan za potrebe fonda InvestEU. Operacije koje nisu u skladu s postizanjem klimatskih ciljeva ne bi trebale biti prihvatljive za potporu na temelju ove Uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Projekti ulaganja koji primaju znatnu potporu Unije, posebno u području infrastrukture trebali bi biti pod nadzorom partnera u provedbi kako bi se utvrdilo imaju li okolišni, klimatski ili socijalni učinak. Projekti ulaganja koji imaju takav učinak trebali bi podlijegati provjeri održivosti u skladu sa smjernicama koje bi Komisija trebala izraditi u bliskoj suradnji s potencijalnim partnerima u provedbi u okviru programa InvestEU. Smjernice bi trebale odgovarajuće primjenjivati kriterije utvrđene [Uredbom o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja] kako bi se odredilo je li gospodarska aktivnost okolišno održiva i usklađena sa smjernicama izrađenima za druge programe Unije. U skladu s načelom proporcionalnosti, te bi smjernice trebale sadržavati odgovarajuće odredbe kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje, a projekti ispod određene veličine utvrđene u smjernicama trebali bi biti isključeni iz provjere održivosti. Ako partner u provedbi zaključi da nije potrebno provesti provjeru održivosti, trebao bi dostaviti obrazloženje Odboru za ulaganja koji je osnovan za potrebe fonda InvestEU. Operacije koje nisu u skladu s postizanjem klimatskih ciljeva ne bi trebale biti prihvatljive za potporu na temelju ove Uredbe.

| (14) | Niske stope ulaganja u infrastrukturu u Uniji tijekom financijske krize i krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19
  ugrožavaju
  kapacitete Unije za poticanje održivog rasta,
  napora u cilju ostvarenja klimatske neutralnosti,
  konkurentnosti
  , pozitivne
  konvergencije
  životnih uvjeta u Uniji i otvaranje radnih mjesta
  . Stvaraju i rizik od
  povećanja razlika i nejednakosti u državama članicama i među njima
  i utječu na dugoročni razvoj regija
  te na konvergenciju i koheziju u Uniji, što je posebno vidljivo kad je riječ o digitalnoj infrastrukturi
  .
  Od ključne je važnosti poduprijeti brzu i ultrabrzu širokopojasnu povezivost u svim ruralnim i urbanim regijama Unije, pružiti potporu digitalnim novoosnovanim poduzećima i inovativnim MSP-ovima kako bi im se omogućilo bolje tržišno natjecanje i rast te ubrzati digitalnu transformaciju cijelog gospodarstva radi povećanja dugoročne konkurentnosti i otpornosti gospodarstva Unije.
  Znatna ulaganja u infrastrukturu Unije, osobito u pogledu međusobne povezanosti i energetske učinkovitosti te uspostave jedinstvenog europskog prometnog prostora, ključna su za postizanje Unijinih ciljeva održivosti, među ostalim obveza Unije u pogledu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja te energetskih i klimatskih ciljeva do 2030. Stoga bi potpora iz fonda InvestEU trebala biti usmjerena na ulaganja u promet, energetiku, uključujući energetsku učinkovitost te obnovljive izvore energije i druge sigurne i održive izvore energije s niskom razinom emisija, infrastrukturu u području okoliša, infrastrukturu u području klime te pomorsku i digitalnu infrastrukturu. U okviru programa InvestEU prednost bi trebalo dati područjima s manjkom ulaganja u kojima su potrebna dodatna ulaganja. Kako bi se maksimalno povećao učinak i dodana vrijednost financijske potpore Unije, primjereno je promicati pojednostavnjeni proces ulaganja kojim se omogućuje vidljivost portfelja projekata i u najvećoj mogućoj mjeri povećavaju sinergije među relevantnim programima Unije u područjima kao što su promet, energetika i digitalizacija. Imajući u vidu prijetnje sigurnosti i zaštiti, u projekte ulaganja koji primaju potporu Unije trebalo bi uključiti mjere otpornosti infrastrukture, uključujući njezino održavanje i sigurnost, te u obzir uzeti načela zaštite građana u javnim prostorima. To bi trebala biti nadopuna nastojanjima u okviru drugih fondova Unije kojim se pruža potpora sigurnosnim aspektima ulaganja u javne prostore, promet, energetiku i drugu kritičnu infrastrukturu, kao što je Europski fond za regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(14)

Niske stope ulaganja u infrastrukturu u Uniji tijekom financijske krize i krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19
  ugrožavaju
  kapacitete Unije za poticanje održivog rasta,
  napora u cilju ostvarenja klimatske neutralnosti,
  konkurentnosti
  , pozitivne
  konvergencije
  životnih uvjeta u Uniji i otvaranje radnih mjesta
  . Stvaraju i rizik od
  povećanja razlika i nejednakosti u državama članicama i među njima
  i utječu na dugoročni razvoj regija
  te na konvergenciju i koheziju u Uniji, što je posebno vidljivo kad je riječ o digitalnoj infrastrukturi
  .
  Od ključne je važnosti poduprijeti brzu i ultrabrzu širokopojasnu povezivost u svim ruralnim i urbanim regijama Unije, pružiti potporu digitalnim novoosnovanim poduzećima i inovativnim MSP-ovima kako bi im se omogućilo bolje tržišno natjecanje i rast te ubrzati digitalnu transformaciju cijelog gospodarstva radi povećanja dugoročne konkurentnosti i otpornosti gospodarstva Unije.
  Znatna ulaganja u infrastrukturu Unije, osobito u pogledu međusobne povezanosti i energetske učinkovitosti te uspostave jedinstvenog europskog prometnog prostora, ključna su za postizanje Unijinih ciljeva održivosti, među ostalim obveza Unije u pogledu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja te energetskih i klimatskih ciljeva do 2030. Stoga bi potpora iz fonda InvestEU trebala biti usmjerena na ulaganja u promet, energetiku, uključujući energetsku učinkovitost te obnovljive izvore energije i druge sigurne i održive izvore energije s niskom razinom emisija, infrastrukturu u području okoliša, infrastrukturu u području klime te pomorsku i digitalnu infrastrukturu. U okviru programa InvestEU prednost bi trebalo dati područjima s manjkom ulaganja u kojima su potrebna dodatna ulaganja. Kako bi se maksimalno povećao učinak i dodana vrijednost financijske potpore Unije, primjereno je promicati pojednostavnjeni proces ulaganja kojim se omogućuje vidljivost portfelja projekata i u najvećoj mogućoj mjeri povećavaju sinergije među relevantnim programima Unije u područjima kao što su promet, energetika i digitalizacija. Imajući u vidu prijetnje sigurnosti i zaštiti, u projekte ulaganja koji primaju potporu Unije trebalo bi uključiti mjere otpornosti infrastrukture, uključujući njezino održavanje i sigurnost, te u obzir uzeti načela zaštite građana u javnim prostorima. To bi trebala biti nadopuna nastojanjima u okviru drugih fondova Unije kojim se pruža potpora sigurnosnim aspektima ulaganja u javne prostore, promet, energetiku i drugu kritičnu infrastrukturu, kao što je Europski fond za regionalni razvoj.

| (15) | Program InvestEU trebao bi, prema potrebi, doprinijeti ciljevima Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Uredbe o upravljanju (10) te promicati energetsku učinkovitost odluka o ulaganjima. |
| --- | --- |

(15)

Program InvestEU trebao bi, prema potrebi, doprinijeti ciljevima Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Uredbe o upravljanju (10) te promicati energetsku učinkovitost odluka o ulaganjima.

| (16) | Istinska multimodalnost prilika je za stvaranje učinkovite prometne mreže pogodne za okoliš kojom se u najvećoj mogućoj mjeri iskorištava potencijal svih prijevoznih sredstava i ostvaruje sinergija među njima. Programom InvestEU trebala bi se podupirati ulaganja u multimodalna prometna čvorišta, koja unatoč svojem znatnom gospodarskom potencijalu i poslovnom modelu predstavljaju znatan rizik za privatne ulagatelje. Programom InvestEU bi se ujedno moglo doprinijeti razvoju i uvođenju inteligentnih prometnih sustava. Programom InvestEU trebalo bi se doprinijeti jačanju napora za osmišljavanje i primjenu tehnologija kojima se poboljšava sigurnost vozila i prometne infrastrukture. |
| --- | --- |

(16)

Istinska multimodalnost prilika je za stvaranje učinkovite prometne mreže pogodne za okoliš kojom se u najvećoj mogućoj mjeri iskorištava potencijal svih prijevoznih sredstava i ostvaruje sinergija među njima. Programom InvestEU trebala bi se podupirati ulaganja u multimodalna prometna čvorišta, koja unatoč svojem znatnom gospodarskom potencijalu i poslovnom modelu predstavljaju znatan rizik za privatne ulagatelje. Programom InvestEU bi se ujedno moglo doprinijeti razvoju i uvođenju inteligentnih prometnih sustava. Programom InvestEU trebalo bi se doprinijeti jačanju napora za osmišljavanje i primjenu tehnologija kojima se poboljšava sigurnost vozila i prometne infrastrukture.

| (17) | Razvojem projekata i poduzeća u području plavog gospodarstva i načela financiranja održivog plavog gospodarstva, program InvestEU trebao bi doprinijeti politikama Unije koje se odnose na mora i oceane. To može uključivati intervencije u području pomorskog poduzetništva i pomorske industrije, inovativnu i konkurentnu pomorsku industriju, obnovljivu energiju mora i kružno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(17)

Razvojem projekata i poduzeća u području plavog gospodarstva i načela financiranja održivog plavog gospodarstva, program InvestEU trebao bi doprinijeti politikama Unije koje se odnose na mora i oceane. To može uključivati intervencije u području pomorskog poduzetništva i pomorske industrije, inovativnu i konkurentnu pomorsku industriju, obnovljivu energiju mora i kružno gospodarstvo.

| (18) | Iako je razina ukupnih ulaganja u Uniji rasla prije krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19, ulaganja u visokorizične aktivnosti kao što su istraživanje i inovacije i dalje su bila nedovoljna te se pretpostavlja da ih je kriza znatno pogodila.
  Istraživanja i inovacije imat će ključnu ulogu u prevladavanju krize, izgradnji otpornosti Unije na buduće izazove te u razvoju potrebnih tehnologijâ za ostvarivanje politika i ciljeva Unije. Iz tog je razloga potrebno ostvariti cilj ulaganja najmanje 3 % BDP-a Unije u istraživanje i inovacije, kako su se države članice dogovorile u okviru strategije Europa 2020. Fond InvestEU trebao bi pomoći rješavanju problema neadekvatnih razina ulaganja tako što će se njime znatno doprinijeti povećanju javnih i privatnih ulaganja u istraživanje i inovacije u državama članicama, čime će se doprinijeti postizanju općeg cilja od najmanje 3 % BDP-a Unije. Ostvarenje tog cilja zahtijevalo bi od država članica i privatnog sektora da fond InvestEU nadopune vlastitim i pojačanim djelovanjima u pogledu ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije kako bi se izbjegla
  nedovoljna ulaganja u istraživanje i inovacije
  , što
  šteti industrijskoj i gospodarskoj konkurentnosti Unije te kvaliteti života njezinih građana. Fond InvestEU trebao bi pružiti odgovarajuće financijske proizvode za različite faze inovacijskog ciklusa i širok raspon dionika, posebno kako bi se omogućili razvoj i primjena rješenja na komercijalnoj razini u Uniji, kako bi ta rješenja bila konkurentna na svjetskim tržištima te kako bi se promicala izvrsnost Unije u održivim tehnologijama na globalnoj razini, u sinergiji s programom Obzor Europa, uključujući Europsko vijeće za inovacije. U tom bi pogledu iskustvo stečeno zahvaljujući financijskim instrumentima uvedenima u okviru programa Obzor 2020. kao što je InnovFin – Financiranje EU-a za inovatore, kojim se inovativnim poduzećima olakšava i ubrzava pristup financiranju, trebalo poslužiti kao čvrsta osnova za pružanje ove ciljane potpore. |
| --- | --- |

(18)

Iako je razina ukupnih ulaganja u Uniji rasla prije krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19, ulaganja u visokorizične aktivnosti kao što su istraživanje i inovacije i dalje su bila nedovoljna te se pretpostavlja da ih je kriza znatno pogodila.
  Istraživanja i inovacije imat će ključnu ulogu u prevladavanju krize, izgradnji otpornosti Unije na buduće izazove te u razvoju potrebnih tehnologijâ za ostvarivanje politika i ciljeva Unije. Iz tog je razloga potrebno ostvariti cilj ulaganja najmanje 3 % BDP-a Unije u istraživanje i inovacije, kako su se države članice dogovorile u okviru strategije Europa 2020. Fond InvestEU trebao bi pomoći rješavanju problema neadekvatnih razina ulaganja tako što će se njime znatno doprinijeti povećanju javnih i privatnih ulaganja u istraživanje i inovacije u državama članicama, čime će se doprinijeti postizanju općeg cilja od najmanje 3 % BDP-a Unije. Ostvarenje tog cilja zahtijevalo bi od država članica i privatnog sektora da fond InvestEU nadopune vlastitim i pojačanim djelovanjima u pogledu ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije kako bi se izbjegla
  nedovoljna ulaganja u istraživanje i inovacije
  , što
  šteti industrijskoj i gospodarskoj konkurentnosti Unije te kvaliteti života njezinih građana. Fond InvestEU trebao bi pružiti odgovarajuće financijske proizvode za različite faze inovacijskog ciklusa i širok raspon dionika, posebno kako bi se omogućili razvoj i primjena rješenja na komercijalnoj razini u Uniji, kako bi ta rješenja bila konkurentna na svjetskim tržištima te kako bi se promicala izvrsnost Unije u održivim tehnologijama na globalnoj razini, u sinergiji s programom Obzor Europa, uključujući Europsko vijeće za inovacije. U tom bi pogledu iskustvo stečeno zahvaljujući financijskim instrumentima uvedenima u okviru programa Obzor 2020. kao što je InnovFin – Financiranje EU-a za inovatore, kojim se inovativnim poduzećima olakšava i ubrzava pristup financiranju, trebalo poslužiti kao čvrsta osnova za pružanje ove ciljane potpore.

| (19) | Turizam je
  , zajedno s ugostiteljstvom,
  ▌područje
  od strateške važnosti
  za gospodarstvo Unije i sektor koji zbog pandemije bolesti COVID-19
  i uvedenih ograničenja društvenih kontakata i zatvaranja granica bilježi
  posebno snažan pad.
  Taj pad osobito je štetan za MSP-ove i obiteljska poduzeća te je prouzročio masovnu nezaposlenost koja osobito pogađa žene, mlade, sezonske radnike i osobe u ranjivom položaju, kao i velike gubitke prihoda u mnogim poduzećima.
  Program InvestEU trebao bi doprinijeti jačanju
  oporavka,
  dugoročne konkurentnosti
  i održivosti tog sektora i njegovih lanaca vrijednosti
  podupiranjem operacija kojima se promiče održiv, inovativan i digitalni turizam
  , uključujući inovativne mjere za smanjenje utjecaja tog sektora na klimu i okoliš u njegovu odgovoru na krizu izazvanu pandemijom bolesti COVID-19
  .
  Održivi oporavak turizma trebao bi doprinijeti stvaranju brojnih trajnih, lokalnih i kvalitetnih radnih mjesta zahvaljujući kojima će regije koje u velikoj mjeri ovise o turizmu i suočavaju se s posebnim izazovima povezanima sa svojim gospodarskim razvojem moći privući ulaganja koja ne bi bila moguća bez kapaciteta programa InvestEU i njegove sposobnosti da privuče privatne ulagače zahvaljujući jamstvu EU-a i učinku privlačenja koji stvara. |
| --- | --- |

(19)

Turizam je
  , zajedno s ugostiteljstvom,
  ▌područje
  od strateške važnosti
  za gospodarstvo Unije i sektor koji zbog pandemije bolesti COVID-19
  i uvedenih ograničenja društvenih kontakata i zatvaranja granica bilježi
  posebno snažan pad.
  Taj pad osobito je štetan za MSP-ove i obiteljska poduzeća te je prouzročio masovnu nezaposlenost koja osobito pogađa žene, mlade, sezonske radnike i osobe u ranjivom položaju, kao i velike gubitke prihoda u mnogim poduzećima.
  Program InvestEU trebao bi doprinijeti jačanju
  oporavka,
  dugoročne konkurentnosti
  i održivosti tog sektora i njegovih lanaca vrijednosti
  podupiranjem operacija kojima se promiče održiv, inovativan i digitalni turizam
  , uključujući inovativne mjere za smanjenje utjecaja tog sektora na klimu i okoliš u njegovu odgovoru na krizu izazvanu pandemijom bolesti COVID-19
  .
  Održivi oporavak turizma trebao bi doprinijeti stvaranju brojnih trajnih, lokalnih i kvalitetnih radnih mjesta zahvaljujući kojima će regije koje u velikoj mjeri ovise o turizmu i suočavaju se s posebnim izazovima povezanima sa svojim gospodarskim razvojem moći privući ulaganja koja ne bi bila moguća bez kapaciteta programa InvestEU i njegove sposobnosti da privuče privatne ulagače zahvaljujući jamstvu EU-a i učinku privlačenja koji stvara.

| (20) | Hitno je potrebno uložiti znatan napor u ulaganja u digitalnu transformaciju i njezino poticanje i omogućiti koristi od te transformacije svim građanima i poduzećima u Uniji . Čvrsti okvir politike strategije jedinstvenog digitalnog tržišta sada bi trebao biti popraćen ulaganjima sličnih ambicija, među ostalim u umjetnu inteligenciju, u skladu s programom Digitalna Europa. |
| --- | --- |

(20)

Hitno je potrebno uložiti znatan napor u ulaganja u digitalnu transformaciju i njezino poticanje i omogućiti koristi od te transformacije svim građanima i poduzećima u Uniji . Čvrsti okvir politike strategije jedinstvenog digitalnog tržišta sada bi trebao biti popraćen ulaganjima sličnih ambicija, među ostalim u umjetnu inteligenciju, u skladu s programom Digitalna Europa.

| (21) | Mala i srednja poduzeća čine više od 99 % poduzeća u Uniji te imaju znatnu i ključnu gospodarsku vrijednost. Ona se, međutim, suočavaju s poteškoćama u pristupu financiranju zbog toga što ih se smatra visokorizičnima ili zbog nedovoljnog kolaterala. Dodatni izazovi proizlaze iz potrebe MSP-ova i poduzeća socijalne ekonomije da ostanu konkurentni zahvaljujući sudjelovanju u aktivnostima digitalizacije, internacionalizacije, transformacije u skladu s logikom kružnog gospodarstva, inovacijskim aktivnostima te osiguravanjem da njihova radna snaga stječe nove vještine.
  Kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 posebno je snažno pogodila mala i srednja poduzeća, osobito ona u uslužnom, proizvodnom, građevinskom, turističkom, kulturnom i kreativnom sektoru.
  Nadalje, u odnosu na veća poduzeća, oni imaju ograničeniji pristup izvorima financiranja: obično ne izdaju obveznice, imaju tek ograničen pristup burzama ili velikim institucionalnim ulagateljima. Inovativna rješenja, kojima primjerice zaposlenici stječu poduzeće ili udio u njemu, također su sve uobičajenija za MSP-ove i poduzeća socijalne ekonomije. Poteškoća u vezi s pristupom financiranju još je veća za MSP-ove čije su djelatnosti usmjerene na nematerijalnu imovinu. MSP-ovi u Uniji u velikoj mjeri ovise o bankama i financiranju zaduživanjem u obliku bankovnih prekoračenja, zajmova ili leasinga. Podrška MSP-ovima koji se susreću s tim izazovima pojednostavnjivanjem njihova pristupa financiranju i pružanjem raznolikijih izvora financiranja potrebna je za povećanje sposobnosti MSP-ova za financiranje vlastitog osnivanja, rasta, inovacija i održivog razvoja, osiguravanje vlastite konkurentnosti, suočavanje s gospodarskim padovima te za jačanje otpornosti gospodarstva i financijskog sustava tijekom gospodarskih padova ili šokova, kao i sposobnosti MSP-ova za otvaranje radnih mjesta i stvaranje socijalne dobrobiti. Tom se uredbom ujedno nadopunjuju inicijative koje su već uvedene u kontekstu unije tržišta kapitala. Fond InvestEU trebao bi se stoga nadovezivati na uspješne programe Unije kao što je Program za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) i njime bi se trebali osigurati obrtni kapital i ulaganja tijekom cijelog životnog ciklusa poduzeća, financiranje za transakcije leasinga i prilika za stavljanje naglaska na specifične, usmjerenije financijske proizvode. Trebalo bi povećati i kapacitete mehanizama za financiranje javnih/privatnih fondova, kao što je Fond za inicijalnu javnu ponudu MSP-ova, kojim se nastoji pružiti potpora MSP-ovima usmjeravanjem većeg broja privatnog i javnog vlasničkog kapitala, posebno u strateška poduzeća. |
| --- | --- |

(21)

Mala i srednja poduzeća čine više od 99 % poduzeća u Uniji te imaju znatnu i ključnu gospodarsku vrijednost. Ona se, međutim, suočavaju s poteškoćama u pristupu financiranju zbog toga što ih se smatra visokorizičnima ili zbog nedovoljnog kolaterala. Dodatni izazovi proizlaze iz potrebe MSP-ova i poduzeća socijalne ekonomije da ostanu konkurentni zahvaljujući sudjelovanju u aktivnostima digitalizacije, internacionalizacije, transformacije u skladu s logikom kružnog gospodarstva, inovacijskim aktivnostima te osiguravanjem da njihova radna snaga stječe nove vještine.
  Kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 posebno je snažno pogodila mala i srednja poduzeća, osobito ona u uslužnom, proizvodnom, građevinskom, turističkom, kulturnom i kreativnom sektoru.
  Nadalje, u odnosu na veća poduzeća, oni imaju ograničeniji pristup izvorima financiranja: obično ne izdaju obveznice, imaju tek ograničen pristup burzama ili velikim institucionalnim ulagateljima. Inovativna rješenja, kojima primjerice zaposlenici stječu poduzeće ili udio u njemu, također su sve uobičajenija za MSP-ove i poduzeća socijalne ekonomije. Poteškoća u vezi s pristupom financiranju još je veća za MSP-ove čije su djelatnosti usmjerene na nematerijalnu imovinu. MSP-ovi u Uniji u velikoj mjeri ovise o bankama i financiranju zaduživanjem u obliku bankovnih prekoračenja, zajmova ili leasinga. Podrška MSP-ovima koji se susreću s tim izazovima pojednostavnjivanjem njihova pristupa financiranju i pružanjem raznolikijih izvora financiranja potrebna je za povećanje sposobnosti MSP-ova za financiranje vlastitog osnivanja, rasta, inovacija i održivog razvoja, osiguravanje vlastite konkurentnosti, suočavanje s gospodarskim padovima te za jačanje otpornosti gospodarstva i financijskog sustava tijekom gospodarskih padova ili šokova, kao i sposobnosti MSP-ova za otvaranje radnih mjesta i stvaranje socijalne dobrobiti. Tom se uredbom ujedno nadopunjuju inicijative koje su već uvedene u kontekstu unije tržišta kapitala. Fond InvestEU trebao bi se stoga nadovezivati na uspješne programe Unije kao što je Program za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) i njime bi se trebali osigurati obrtni kapital i ulaganja tijekom cijelog životnog ciklusa poduzeća, financiranje za transakcije leasinga i prilika za stavljanje naglaska na specifične, usmjerenije financijske proizvode. Trebalo bi povećati i kapacitete mehanizama za financiranje javnih/privatnih fondova, kao što je Fond za inicijalnu javnu ponudu MSP-ova, kojim se nastoji pružiti potpora MSP-ovima usmjeravanjem većeg broja privatnog i javnog vlasničkog kapitala, posebno u strateška poduzeća.

| (22) | Kako je navedeno u dokumentu za razmatranje o socijalnoj dimenziji Europe od 26. travnja 2017. i u Komunikaciji o europskom stupu socijalnih prava te okviru Unije za Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i Komunikaciji „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” od 14. siječnja 2020., izgradnja uključivije i pravedne Unije ključni je prioritet Unije u borbi protiv nejednakosti i poticanju politika socijalne uključenosti u Europi. Nejednakost mogućnosti posebno utječe na pristup obrazovanju, osposobljavanju, kulturi, zapošljavanju, zdravstvenim i socijalnim uslugama. Ulaganje u socijalnu dimenziju gospodarstva, ljudske vještine i kapital te integracija ugroženih društvenih skupina može unaprijediti gospodarske mogućnosti, posebno ako se koordiniraju na razini Unije.
  Kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 pokazala je da takva ulaganja doprinose izgradnji otpornosti društva na krize te je otkrila veliku potrebu za ulaganjima u socijalnu infrastrukturu i projekte u području socijalnih usluga, zdravstvenih usluga, obrazovanja, skrbi i socijalnog stanovanja.
  Fond InvestEU trebao bi se upotrebljavati za potporu ulaganjima u obrazovanje i osposobljavanje, uključujući prekvalifikaciju radnika i stjecanje dodatnih vještina, među ostalim u regijama koje ovise o gospodarstvu s visokim razinama ugljika i koje su zahvaćene strukturnim prijelazom na niskougljično gospodarstvo. Trebao bi se upotrebljavati za potporu projektima koji stvaraju pozitivne socijalne učinke i povećavaju socijalnu uključenost povećanjem zaposlenosti u svim regijama, posebno za nekvalificirane radnike i dugoročno nezaposlene osobe, te poboljšanjem stanja u pogledu rodne ravnopravnosti, jednakih mogućnosti, nediskriminacije, pristupačnosti, međugeneracijske solidarnosti, zdravstvenog sektora i sektora socijalnih usluga, socijalnog stanovanja, beskućništva, digitalne uključivosti, razvoja zajednice, uloge i pripadnosti mladih u društvu te ugroženih skupina, uključujući državljane trećih zemalja. Program InvestEU ujedno bi trebao doprinijeti potpori europskih kulturnih i kreativnih aktivnosti sa socijalnim ciljem. |
| --- | --- |

(22)

Kako je navedeno u dokumentu za razmatranje o socijalnoj dimenziji Europe od 26. travnja 2017. i u Komunikaciji o europskom stupu socijalnih prava te okviru Unije za Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i Komunikaciji „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” od 14. siječnja 2020., izgradnja uključivije i pravedne Unije ključni je prioritet Unije u borbi protiv nejednakosti i poticanju politika socijalne uključenosti u Europi. Nejednakost mogućnosti posebno utječe na pristup obrazovanju, osposobljavanju, kulturi, zapošljavanju, zdravstvenim i socijalnim uslugama. Ulaganje u socijalnu dimenziju gospodarstva, ljudske vještine i kapital te integracija ugroženih društvenih skupina može unaprijediti gospodarske mogućnosti, posebno ako se koordiniraju na razini Unije.
  Kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 pokazala je da takva ulaganja doprinose izgradnji otpornosti društva na krize te je otkrila veliku potrebu za ulaganjima u socijalnu infrastrukturu i projekte u području socijalnih usluga, zdravstvenih usluga, obrazovanja, skrbi i socijalnog stanovanja.
  Fond InvestEU trebao bi se upotrebljavati za potporu ulaganjima u obrazovanje i osposobljavanje, uključujući prekvalifikaciju radnika i stjecanje dodatnih vještina, među ostalim u regijama koje ovise o gospodarstvu s visokim razinama ugljika i koje su zahvaćene strukturnim prijelazom na niskougljično gospodarstvo. Trebao bi se upotrebljavati za potporu projektima koji stvaraju pozitivne socijalne učinke i povećavaju socijalnu uključenost povećanjem zaposlenosti u svim regijama, posebno za nekvalificirane radnike i dugoročno nezaposlene osobe, te poboljšanjem stanja u pogledu rodne ravnopravnosti, jednakih mogućnosti, nediskriminacije, pristupačnosti, međugeneracijske solidarnosti, zdravstvenog sektora i sektora socijalnih usluga, socijalnog stanovanja, beskućništva, digitalne uključivosti, razvoja zajednice, uloge i pripadnosti mladih u društvu te ugroženih skupina, uključujući državljane trećih zemalja. Program InvestEU ujedno bi trebao doprinijeti potpori europskih kulturnih i kreativnih aktivnosti sa socijalnim ciljem.

| (22a) | Kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 ima nerazmjeran učinak na žene, i iz socijalne i iz gospodarske perspektive, među ostalim zbog gubitka radnih mjesta i neplaćenog tereta skrbi o drugima te porasta nasilja u obitelji. Imajući to na umu i u potpunosti uzimajući u obzir članak 8. Ugovora, program InvestEU trebao bi pridonijeti ostvarenju politika Unije u pogledu rodne ravnopravnosti i promicanja i osnaživanja žena, među ostalim rješavanjem problema rodnog digitalnog jaza, doprinosom poticanju ženske kreativnosti i ženskog poduzetničkog potencijala te podupiranjem razvoja infrastrukture za pružanje skrbi i infrastrukture za pomoć žrtvama nasilja. |
| --- | --- |

(22a)

Kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 ima nerazmjeran učinak na žene, i iz socijalne i iz gospodarske perspektive, među ostalim zbog gubitka radnih mjesta i neplaćenog tereta skrbi o drugima te porasta nasilja u obitelji. Imajući to na umu i u potpunosti uzimajući u obzir članak 8. Ugovora, program InvestEU trebao bi pridonijeti ostvarenju politika Unije u pogledu rodne ravnopravnosti i promicanja i osnaživanja žena, među ostalim rješavanjem problema rodnog digitalnog jaza, doprinosom poticanju ženske kreativnosti i ženskog poduzetničkog potencijala te podupiranjem razvoja infrastrukture za pružanje skrbi i infrastrukture za pomoć žrtvama nasilja.

| (23) | Radi stvaranja protuteže negativnim učincima dubokih društvenih transformacija koje će se dogoditi u Uniji i na tržištu rada u sljedećem desetljeću, potrebno je ulagati u ljudski kapital, socijalnu infrastrukturu, mikrofinanciranje, etično financiranje i financiranje socijalnih poduzeća te nove poslovne modele socijalne ekonomije, uključujući ulaganja s društvenim učinkom i javno ugovaranje s društvenim ishodima. Program InvestEU trebao bi ojačati ekosustav socijalnog tržišta u nastajanju povećanjem financiranja i pristupa financiranju za mikropoduzeća i socijalna poduzeća te institucije socijalne solidarnosti kako bi se zadovoljila potražnja onih kojima je to najpotrebnije. U izvješću radne skupine na visokoj razini o ulaganju u socijalnu infrastrukturu u Europi iz siječnja 2018. „Poticanje ulaganja u socijalnu infrastrukturu u Europi”, utvrđen je ukupni nedostatak ulaganja u okviru socijalne infrastrukture i usluga od najmanje 1,5 bilijuna EUR za razdoblje između 2018. i 2030., među ostalim u području obrazovanja, osposobljavanja, zdravstva i stanovanja. Tome je potrebna potpora i na razini Unije. Stoga bi se za podupiranje razvoja vrijednosnog lanca socijalnog tržišta i otpornije Unije trebala iskoristiti zajednička snaga javnog, poslovnog i filantropskog kapitala te potpora zaklada i alternativnih pružatelja financiranja, kao što su etični, socijalni i održivi akteri. |
| --- | --- |

(23)

Radi stvaranja protuteže negativnim učincima dubokih društvenih transformacija koje će se dogoditi u Uniji i na tržištu rada u sljedećem desetljeću, potrebno je ulagati u ljudski kapital, socijalnu infrastrukturu, mikrofinanciranje, etično financiranje i financiranje socijalnih poduzeća te nove poslovne modele socijalne ekonomije, uključujući ulaganja s društvenim učinkom i javno ugovaranje s društvenim ishodima. Program InvestEU trebao bi ojačati ekosustav socijalnog tržišta u nastajanju povećanjem financiranja i pristupa financiranju za mikropoduzeća i socijalna poduzeća te institucije socijalne solidarnosti kako bi se zadovoljila potražnja onih kojima je to najpotrebnije. U izvješću radne skupine na visokoj razini o ulaganju u socijalnu infrastrukturu u Europi iz siječnja 2018. „Poticanje ulaganja u socijalnu infrastrukturu u Europi”, utvrđen je ukupni nedostatak ulaganja u okviru socijalne infrastrukture i usluga od najmanje 1,5 bilijuna EUR za razdoblje između 2018. i 2030., među ostalim u području obrazovanja, osposobljavanja, zdravstva i stanovanja. Tome je potrebna potpora i na razini Unije. Stoga bi se za podupiranje razvoja vrijednosnog lanca socijalnog tržišta i otpornije Unije trebala iskoristiti zajednička snaga javnog, poslovnog i filantropskog kapitala te potpora zaklada i alternativnih pružatelja financiranja, kao što su etični, socijalni i održivi akteri.

| (24) | U gospodarskoj krizi izazvanoj pandemijom bolesti COVID-19 raspodjela sredstava na tržištu nije u potpunosti učinkovita a percipirani rizik znatno umanjuje tijek privatnih ulaganja. U takvim je okolnostima ključna značajka fonda InvestEU, tj. smanjenje rizika od ekonomski isplativih projekata za privlačenje privatnog financiranja, posebno vrijedna i trebalo bi je ojačati, među ostalim kako bi se smanjili rizik asimetričnog oporavka
  i razlike među državama članicama
  . Programom InvestEU trebala bi se moći pružiti ključna potpora poduzećima
  , posebno MSP-ovima,
  u fazi oporavka te istodobno usmjeriti pozornost ulagatelja na srednjoročne i dugoročne političke
  i zakonodavne
  prioritete Unije kao što su europski zeleni plan, Plan ulaganja za europski zeleni plan,
  [Europski propis o klimi],
  strategija o izgradnji digitalne budućnosti Europe
  , nova industrijska strategija za Europu, ciljevi programa Obzor Europa, strategija za val obnove, europski stup socijalnih prava
  i Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju
  , vodeći računa o načelu nenanošenja bitne štete
  . Time će se znatno povećati kapacitet za preuzimanje rizika Grupe EIB-a i nacionalnih razvojnih banaka i institucija i drugih partnera u provedbi radi potpore
  projektima koji bi u suprotnom postali neiskorištene prilike,
  tako doprinoseći gospodarskom oporavku. |
| --- | --- |

(24)

U gospodarskoj krizi izazvanoj pandemijom bolesti COVID-19 raspodjela sredstava na tržištu nije u potpunosti učinkovita a percipirani rizik znatno umanjuje tijek privatnih ulaganja. U takvim je okolnostima ključna značajka fonda InvestEU, tj. smanjenje rizika od ekonomski isplativih projekata za privlačenje privatnog financiranja, posebno vrijedna i trebalo bi je ojačati, među ostalim kako bi se smanjili rizik asimetričnog oporavka
  i razlike među državama članicama
  . Programom InvestEU trebala bi se moći pružiti ključna potpora poduzećima
  , posebno MSP-ovima,
  u fazi oporavka te istodobno usmjeriti pozornost ulagatelja na srednjoročne i dugoročne političke
  i zakonodavne
  prioritete Unije kao što su europski zeleni plan, Plan ulaganja za europski zeleni plan,
  [Europski propis o klimi],
  strategija o izgradnji digitalne budućnosti Europe
  , nova industrijska strategija za Europu, ciljevi programa Obzor Europa, strategija za val obnove, europski stup socijalnih prava
  i Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju
  , vodeći računa o načelu nenanošenja bitne štete
  . Time će se znatno povećati kapacitet za preuzimanje rizika Grupe EIB-a i nacionalnih razvojnih banaka i institucija i drugih partnera u provedbi radi potpore
  projektima koji bi u suprotnom postali neiskorištene prilike,
  tako doprinoseći gospodarskom oporavku.

| (25) | Pandemija bolesti COVID-19 snažan je udar na gospodarstvo Unije i svjetsko gospodarstvo. Očekuje se da će pad BDP-a EU-a biti mnogo veći nego tijekom financijske krize u 2009., a negativni socijalni učinci bit će neizbježni. Izbijanje pandemije ukazalo je na potrebu za
  hitnim i učinkovitim
  rješavanjem strateških slabosti kako bi se poboljšao odgovor Unije na hitne situacije, kao i otpornost
  i održivost
  cijelog gospodarstva. Samo otporno,
  održivo,
  uključivo i integrirano europsko gospodarstvo može očuvati
  integritet
  jedinstvenog tržišta i jednake uvjete u korist i najpogođenijih država članica
  i regija
  . |
| --- | --- |

(25)

Pandemija bolesti COVID-19 snažan je udar na gospodarstvo Unije i svjetsko gospodarstvo. Očekuje se da će pad BDP-a EU-a biti mnogo veći nego tijekom financijske krize u 2009., a negativni socijalni učinci bit će neizbježni. Izbijanje pandemije ukazalo je na potrebu za
  hitnim i učinkovitim
  rješavanjem strateških slabosti kako bi se poboljšao odgovor Unije na hitne situacije, kao i otpornost
  i održivost
  cijelog gospodarstva. Samo otporno,
  održivo,
  uključivo i integrirano europsko gospodarstvo može očuvati
  integritet
  jedinstvenog tržišta i jednake uvjete u korist i najpogođenijih država članica
  i regija
  .

| (26) | Fond InvestEU trebao bi se provoditi u okviru
  šest
  sastavnica politika koje odražavaju ključne prioritete politike Unije, i to su: održiva infrastruktura; istraživanja, inovacije i digitalizacija; MSP-ovi; socijalna ulaganja i vještine; strateška europska ulaganja
  ; i potpora za solventnost
  . |
| --- | --- |

(26)

Fond InvestEU trebao bi se provoditi u okviru
  šest
  sastavnica politika koje odražavaju ključne prioritete politike Unije, i to su: održiva infrastruktura; istraživanja, inovacije i digitalizacija; MSP-ovi; socijalna ulaganja i vještine; strateška europska ulaganja
  ; i potpora za solventnost
  .

| (27) | Iako bi sastavnica politike koja se odnosi na MSP-ove prvenstveno trebala biti usmjerena na korist MSP-ova, mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije također bi trebala biti prihvatljiva u okviru te sastavnice politike. I poduzeća srednje tržišne kapitalizacije trebala bi biti prihvatljiva za potporu u okviru preostalih
  pet
  sastavnica politike. |
| --- | --- |

(27)

Iako bi sastavnica politike koja se odnosi na MSP-ove prvenstveno trebala biti usmjerena na korist MSP-ova, mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije također bi trebala biti prihvatljiva u okviru te sastavnice politike. I poduzeća srednje tržišne kapitalizacije trebala bi biti prihvatljiva za potporu u okviru preostalih
  pet
  sastavnica politike.

| (28) | Glavni bi fokus sastavnice za europska strateška ulaganja trebala biti potpora krajnjim primateljima s poslovnim nastanom u državi članici koji djeluju u Uniji, a čije su aktivnosti od strateške važnosti za Uniju
  , u skladu s prioritetima opisanima u novoj industrijskoj strategiji za Europu, čiji je cilj globalno konkurentna, zelena i digitalna Europa s razvojnim modelom utemeljenim na industrijskim ekosustavima
  .
  Tom bi se sastavnicom trebala poboljšati i konkurentnost gospodarstva Unije, što uključuje potrebu za ponovnom izgradnjom proizvodnih kapaciteta država članica i stvaranjem ulaganja koja su usmjerena na budućnost i kojima se promiču poduzetništvo i otvaranje radnih mjesta, kao i potrebu za jačanjem otpornosti, među ostalim smanjenjem ovisnosti o osjetljivim opskrbnim lancima. Projekti bi trebali imati dodanu vrijednost Unije i trebali bi ili biti prekogranični ili na temelju učinaka prelijevanja stvarati istinsku dodanu vrijednost u više država članica ili regija. Potpora se ne bi smjela slijevati izravno u nacionalne proračune ni zamijeniti nacionalne proračunske rashode, kao što su socijalne naknade.
  Područja
  od strateške važnosti su:
  i. pružanje kritične zdravstvene skrbi, proizvodnja i stvaranje zaliha
  lijekova, uključujući cjepiva, i njihovih međuproizvoda, aktivnih farmaceutskih sastojaka i sirovina;
  medicinski proizvodi
  , bolnička
  i medicinska
  oprema, kao što su respiratori, zaštitna odjeća i oprema, dijagnostički materijali i alati; osobna zaštitna oprema, dezinfekcijska sredstva, njihovi međuproizvodi i sirovine potrebne za njihovu proizvodnju;
  jačanje
  otpornosti zdravstvene zaštite i zdravstvenih sustava u pripremi za kapacitete
  za odgovor na
  buduće
  krize
  , uključujući testiranje otpornosti nacionalnih i regionalnih zdravstvenih sustava na stres, kao
  i sustava civilne zaštite
  na osnovi načela široke dostupnosti i cjenovne pristupačnosti proizvoda koji su od životne važnosti u zdravstvenim krizama
  ; ii. kritična infrastruktura, bilo da je fizička
  , analogna ili digitalna, uključujući infrastrukturne elemente i mobilnu imovinu koji su utvrđeni kao ključni u području energetike, prometa, uključujući javni prijevoz i aktivnu mobilnost, logistike, okoliša, vode, zdravlja, sigurnih digitalnih komunikacija i mreža, 5G mreža i elektroničkih komunikacijskih mreža vrlo velike brzine, interneta stvari, internetskih uslužnih platformi, sigurnog rubnog računalstva i računalstva u oblaku, obrade ili pohrane podataka, plaćanja i financijske infrastrukture, aeronautike, sigurnosti i obrane, komunikacija, medija, audiovizualnog sektora, kulture i kreativnosti, obrazovanja i osposobljavanja, izborne infrastrukture i osjetljivih objekata, javne uprave, sigurnosti, stanovanja te zemljišta i nekretnina ključnih za korištenje takve kritične infrastrukture;
  iii. osiguravanje
  znanja,
  robe
  , tehnologija
  i usluga ključnih za rad i održavanje takve infrastrukture
  i mobilne imovine
  ; iv. ključne razvojne, transformacijske, zelene i digitalne tehnologije te revolucionarne inovacije ako je ulaganje strateški važno za
  gospodarstvo Unije, održivu i inovativnu
  industrijsku budućnost Unije, uključujući umjetnu inteligenciju,
  tehnologiju lanaca blokova i decentraliziranog vođenja evidencije transakcija
  , softver, robotiku, poluvodiče, mikroprocesore, tehnologije rubnog računalstva
  i
  računalstva u oblaku, računalstvo visokih performansi, kibersigurnost, kvantne tehnologije, fotoniku, industrijsku biotehnologiju,
  tehnologije za sigurnu, održivu, pametnu i automatiziranu mobilnost i logistiku u svim načinima prijevoza,
  tehnologije obnovljivih izvora energije
  i druge energetske tehnologije koje doprinose postizanju klimatske neutralnosti do 2050.,
  tehnologije skladištenja energije uključujući
  održive
  akumulatore, održive prometne tehnologije, čisti vodik i gorivne članke, dekarbonizacijske tehnologije za industriju,
  primjerice proizvodnju čelika bez CO2, infrastrukturu za
  hvatanje i skladištenje ugljika
  u industrijskim procesima, bioenergetska postrojenja i proizvodna postrojenja prema energetskoj tranziciji
  , tehnologije
  i opskrbne lance
  kružnog gospodarstva, biomedicinu, nanotehnologije, lijekove i napredne
  , obnovljive i kružne
  materijale,
  svemirske sustave i tehnologije, uključujući ključne svemirske komponente, kao i primjene i usluge temeljene na svemiru te turizam;
  v. proizvodna postrojenja
  i postrojenja za recikliranje
  za masovnu proizvodnju komponenti i uređaja za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju u 
  Uniji, uključujući energiju ili sirovine, osim ako su već obuhvaćeni zakonodavnim odredbama, ili sigurnost opskrbe hranom, uzimajući u obzir resursnu učinkovitost i kružnost u strateškim lancima vrijednosti i strateškim ekosustavima
  ; vi. opskrba i stvaranje zaliha kritičnih inputa za javne aktere, poduzeća ili potrošače u Uniji; vii. kritične tehnologije, inputi
  i primjene
  za sigurnost Unije i njezinih država članica, kao što su
  sigurnosni,
  obrambeni i svemirski sektor te kibersigurnost
  , uključujući sigurnost 5G mreža,
  te roba s dvojnom namjenom kako je definirana u članku 2. točki 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009;
  vii.a ulaganje i tehnička pomoć poduzećima, osobito MSP-ovima, novoosnovanim poduzećima i obiteljskim poduzećima, kako bi se povećala otpornost njihovih vrijednosnih lanaca i poslovnih modela, poticale poduzetničke vještine i poduprli uvjeti za poticanje poduzetništva, među ostalim razvojem mreža klastera i digitalnoinovacijskih centara te tehnološkim i održivim sektorskim razvojem; vii.b kritični kapaciteti za rano otkrivanje i koordinirani institucionalni i ekonomski odgovor na rizik od krize te unapređenje rješenja za kontinuitet poslovanja i usluga za ključne javne i privatne ustanove i sektore; vii.c ulaganje u aktivnosti u području „Novog svemira” na početku i na kraju proizvodnog lanca kako bi se najperspektivnije tehnologije i primjene stavile na tržište te kako bi se na taj način osigurala konkurentnost svemirske industrije Unije; vii.d strateška ulaganja u projekte obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti, uključujući obnovu zgrada, s potencijalom da znatno doprinesu ostvarenju ciljeva utvrđenih u direktivama (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 i (EU) 2018/844 te klimatski neutralnog i energetski učinkovitog građevinskog sektora u okviru europskog zelenog plana kako je utvrđeno u [strategiji za val obnove] ili mjerama u okviru mehanizma Unije za financiranje obnovljivih izvora energije.
  Krajnji primatelji trebali bi imati registrirano sjedište u državi članici i biti aktivni u Uniji u smislu obavljanja znatnih aktivnosti u pogledu osoblja, proizvodnje, istraživanja i razvoja ili drugih poslovnih aktivnosti u Uniji.
  Nijedan krajnji primatelj ne bi smio imati društvo kćer koje obavlja aktivnosti bez stvarnog ekonomskog sadržaja u zemlji koja se nalazi na Unijinu popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe.
  Projekti koji pridonose diversifikaciji strateških lanaca opskrbe na jedinstvenom tržištu putem operacija na više lokacija u cijeloj
  Uniji
  trebali bi moći ostvariti korist. |
| --- | --- |

(28)

Glavni bi fokus sastavnice za europska strateška ulaganja trebala biti potpora krajnjim primateljima s poslovnim nastanom u državi članici koji djeluju u Uniji, a čije su aktivnosti od strateške važnosti za Uniju
  , u skladu s prioritetima opisanima u novoj industrijskoj strategiji za Europu, čiji je cilj globalno konkurentna, zelena i digitalna Europa s razvojnim modelom utemeljenim na industrijskim ekosustavima
  .
  Tom bi se sastavnicom trebala poboljšati i konkurentnost gospodarstva Unije, što uključuje potrebu za ponovnom izgradnjom proizvodnih kapaciteta država članica i stvaranjem ulaganja koja su usmjerena na budućnost i kojima se promiču poduzetništvo i otvaranje radnih mjesta, kao i potrebu za jačanjem otpornosti, među ostalim smanjenjem ovisnosti o osjetljivim opskrbnim lancima. Projekti bi trebali imati dodanu vrijednost Unije i trebali bi ili biti prekogranični ili na temelju učinaka prelijevanja stvarati istinsku dodanu vrijednost u više država članica ili regija. Potpora se ne bi smjela slijevati izravno u nacionalne proračune ni zamijeniti nacionalne proračunske rashode, kao što su socijalne naknade.
  Područja
  od strateške važnosti su:
  i. pružanje kritične zdravstvene skrbi, proizvodnja i stvaranje zaliha
  lijekova, uključujući cjepiva, i njihovih međuproizvoda, aktivnih farmaceutskih sastojaka i sirovina;
  medicinski proizvodi
  , bolnička
  i medicinska
  oprema, kao što su respiratori, zaštitna odjeća i oprema, dijagnostički materijali i alati; osobna zaštitna oprema, dezinfekcijska sredstva, njihovi međuproizvodi i sirovine potrebne za njihovu proizvodnju;
  jačanje
  otpornosti zdravstvene zaštite i zdravstvenih sustava u pripremi za kapacitete
  za odgovor na
  buduće
  krize
  , uključujući testiranje otpornosti nacionalnih i regionalnih zdravstvenih sustava na stres, kao
  i sustava civilne zaštite
  na osnovi načela široke dostupnosti i cjenovne pristupačnosti proizvoda koji su od životne važnosti u zdravstvenim krizama
  ; ii. kritična infrastruktura, bilo da je fizička
  , analogna ili digitalna, uključujući infrastrukturne elemente i mobilnu imovinu koji su utvrđeni kao ključni u području energetike, prometa, uključujući javni prijevoz i aktivnu mobilnost, logistike, okoliša, vode, zdravlja, sigurnih digitalnih komunikacija i mreža, 5G mreža i elektroničkih komunikacijskih mreža vrlo velike brzine, interneta stvari, internetskih uslužnih platformi, sigurnog rubnog računalstva i računalstva u oblaku, obrade ili pohrane podataka, plaćanja i financijske infrastrukture, aeronautike, sigurnosti i obrane, komunikacija, medija, audiovizualnog sektora, kulture i kreativnosti, obrazovanja i osposobljavanja, izborne infrastrukture i osjetljivih objekata, javne uprave, sigurnosti, stanovanja te zemljišta i nekretnina ključnih za korištenje takve kritične infrastrukture;
  iii. osiguravanje
  znanja,
  robe
  , tehnologija
  i usluga ključnih za rad i održavanje takve infrastrukture
  i mobilne imovine
  ; iv. ključne razvojne, transformacijske, zelene i digitalne tehnologije te revolucionarne inovacije ako je ulaganje strateški važno za
  gospodarstvo Unije, održivu i inovativnu
  industrijsku budućnost Unije, uključujući umjetnu inteligenciju,
  tehnologiju lanaca blokova i decentraliziranog vođenja evidencije transakcija
  , softver, robotiku, poluvodiče, mikroprocesore, tehnologije rubnog računalstva
  i
  računalstva u oblaku, računalstvo visokih performansi, kibersigurnost, kvantne tehnologije, fotoniku, industrijsku biotehnologiju,
  tehnologije za sigurnu, održivu, pametnu i automatiziranu mobilnost i logistiku u svim načinima prijevoza,
  tehnologije obnovljivih izvora energije
  i druge energetske tehnologije koje doprinose postizanju klimatske neutralnosti do 2050.,
  tehnologije skladištenja energije uključujući
  održive
  akumulatore, održive prometne tehnologije, čisti vodik i gorivne članke, dekarbonizacijske tehnologije za industriju,
  primjerice proizvodnju čelika bez CO2, infrastrukturu za
  hvatanje i skladištenje ugljika
  u industrijskim procesima, bioenergetska postrojenja i proizvodna postrojenja prema energetskoj tranziciji
  , tehnologije
  i opskrbne lance
  kružnog gospodarstva, biomedicinu, nanotehnologije, lijekove i napredne
  , obnovljive i kružne
  materijale,
  svemirske sustave i tehnologije, uključujući ključne svemirske komponente, kao i primjene i usluge temeljene na svemiru te turizam;
  v. proizvodna postrojenja
  i postrojenja za recikliranje
  za masovnu proizvodnju komponenti i uređaja za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju u 
  Uniji, uključujući energiju ili sirovine, osim ako su već obuhvaćeni zakonodavnim odredbama, ili sigurnost opskrbe hranom, uzimajući u obzir resursnu učinkovitost i kružnost u strateškim lancima vrijednosti i strateškim ekosustavima
  ; vi. opskrba i stvaranje zaliha kritičnih inputa za javne aktere, poduzeća ili potrošače u Uniji; vii. kritične tehnologije, inputi
  i primjene
  za sigurnost Unije i njezinih država članica, kao što su
  sigurnosni,
  obrambeni i svemirski sektor te kibersigurnost
  , uključujući sigurnost 5G mreža,
  te roba s dvojnom namjenom kako je definirana u članku 2. točki 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009;
  vii.a ulaganje i tehnička pomoć poduzećima, osobito MSP-ovima, novoosnovanim poduzećima i obiteljskim poduzećima, kako bi se povećala otpornost njihovih vrijednosnih lanaca i poslovnih modela, poticale poduzetničke vještine i poduprli uvjeti za poticanje poduzetništva, među ostalim razvojem mreža klastera i digitalnoinovacijskih centara te tehnološkim i održivim sektorskim razvojem; vii.b kritični kapaciteti za rano otkrivanje i koordinirani institucionalni i ekonomski odgovor na rizik od krize te unapređenje rješenja za kontinuitet poslovanja i usluga za ključne javne i privatne ustanove i sektore; vii.c ulaganje u aktivnosti u području „Novog svemira” na početku i na kraju proizvodnog lanca kako bi se najperspektivnije tehnologije i primjene stavile na tržište te kako bi se na taj način osigurala konkurentnost svemirske industrije Unije; vii.d strateška ulaganja u projekte obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti, uključujući obnovu zgrada, s potencijalom da znatno doprinesu ostvarenju ciljeva utvrđenih u direktivama (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 i (EU) 2018/844 te klimatski neutralnog i energetski učinkovitog građevinskog sektora u okviru europskog zelenog plana kako je utvrđeno u [strategiji za val obnove] ili mjerama u okviru mehanizma Unije za financiranje obnovljivih izvora energije.
  Krajnji primatelji trebali bi imati registrirano sjedište u državi članici i biti aktivni u Uniji u smislu obavljanja znatnih aktivnosti u pogledu osoblja, proizvodnje, istraživanja i razvoja ili drugih poslovnih aktivnosti u Uniji.
  Nijedan krajnji primatelj ne bi smio imati društvo kćer koje obavlja aktivnosti bez stvarnog ekonomskog sadržaja u zemlji koja se nalazi na Unijinu popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe.
  Projekti koji pridonose diversifikaciji strateških lanaca opskrbe na jedinstvenom tržištu putem operacija na više lokacija u cijeloj
  Uniji
  trebali bi moći ostvariti korist.

| (29) | Sastavnica za europska strateška ulaganja trebala bi biti usmjerena i na dobavljače koji imaju poslovni nastan i posluju u Uniji i čije su aktivnosti od strateške važnosti za Uniju te kojima bi bila potrebna dugoročna ulaganja ili koji su obuhvaćeni mehanizmom za provjeru izravnih stranih ulaganja. Osim toga, važni projekti od zajedničkog europskog interesa posebno bi trebali imati koristi od sastavnice za europska strateška ulaganja.
  Tom bi se sastavnicom trebala podupirati i strateška suradnja između industrijskih partnera i aktera u istraživanju, čime bi se ojačale sinergije između programa InvestEU i Obzor Europa. |
| --- | --- |

(29)

Sastavnica za europska strateška ulaganja trebala bi biti usmjerena i na dobavljače koji imaju poslovni nastan i posluju u Uniji i čije su aktivnosti od strateške važnosti za Uniju te kojima bi bila potrebna dugoročna ulaganja ili koji su obuhvaćeni mehanizmom za provjeru izravnih stranih ulaganja. Osim toga, važni projekti od zajedničkog europskog interesa posebno bi trebali imati koristi od sastavnice za europska strateška ulaganja.
  Tom bi se sastavnicom trebala podupirati i strateška suradnja između industrijskih partnera i aktera u istraživanju, čime bi se ojačale sinergije između programa InvestEU i Obzor Europa.

| (29a) | Svrha


  dijela za potporu solventnosti pomoći je poduzećima da prežive ovo teško razdoblje kako bi mogla biti nositelji oporavka, zaštititi razine zaposlenosti i uravnotežiti očekivane poremećaje na jedinstvenom tržištu, s obzirom na to da u pravilu sva poduzeća nemaju isti pristup tržišnom financiranju, a neke države članice možda nemaju dovoljno proračunskih sredstava za pružanje odgovarajuće potpore poduzećima kojima je ona potrebna. Mogućnost nacionalnih mjera potpore solventnosti za poduzeća stoga se može znatno razlikovati među državama članicama i dovesti do nejednakih uvjeta. Osim toga, zbog znatnog rizika da će posljedice bolesti COVID-19 biti dugotrajne, takva nemogućnost da se pomogne održivim poduzećima može dovesti do sustavnih poremećaja te tako stvoriti nove ili učvrstiti postojeće razlike. S obzirom na snažnu međusobnu povezanost gospodarstva Unije, gospodarski pad u jednom njezinu dijelu imao bi negativne učinke prelijevanja na prekogranične lance opskrbe i cjelokupno gospodarstvo Unije. S druge strane, iz istog bi razloga potpora u jednom dijelu Unije jednako tako imala pozitivne učinke prelijevanja na prekogranične lance opskrbe i cjelokupno gospodarstvo Unije. |
| --- | --- |

(29a)

Svrha


  dijela za potporu solventnosti pomoći je poduzećima da prežive ovo teško razdoblje kako bi mogla biti nositelji oporavka, zaštititi razine zaposlenosti i uravnotežiti očekivane poremećaje na jedinstvenom tržištu, s obzirom na to da u pravilu sva poduzeća nemaju isti pristup tržišnom financiranju, a neke države članice možda nemaju dovoljno proračunskih sredstava za pružanje odgovarajuće potpore poduzećima kojima je ona potrebna. Mogućnost nacionalnih mjera potpore solventnosti za poduzeća stoga se može znatno razlikovati među državama članicama i dovesti do nejednakih uvjeta. Osim toga, zbog znatnog rizika da će posljedice bolesti COVID-19 biti dugotrajne, takva nemogućnost da se pomogne održivim poduzećima može dovesti do sustavnih poremećaja te tako stvoriti nove ili učvrstiti postojeće razlike. S obzirom na snažnu međusobnu povezanost gospodarstva Unije, gospodarski pad u jednom njezinu dijelu imao bi negativne učinke prelijevanja na prekogranične lance opskrbe i cjelokupno gospodarstvo Unije. S druge strane, iz istog bi razloga potpora u jednom dijelu Unije jednako tako imala pozitivne učinke prelijevanja na prekogranične lance opskrbe i cjelokupno gospodarstvo Unije.

| (29b) | Kako bi se izbjegla zlouporaba i maksimalno povećao učinak na realno gospodarstvo i zapošljavanje, poduzeća koja se u okviru dijela za potporu solventnosti koriste sredstvima u iznosu od 30 milijuna EUR ili više trebala bi tijekom razdoblja jamstva podlijegati privremenim ograničenjima isplate, kao što su ograničenja u pogledu isplate dividende, plaća višeg rukovodećeg osoblja i otkupa dionica. |
| --- | --- |

(29b)

Kako bi se izbjegla zlouporaba i maksimalno povećao učinak na realno gospodarstvo i zapošljavanje, poduzeća koja se u okviru dijela za potporu solventnosti koriste sredstvima u iznosu od 30 milijuna EUR ili više trebala bi tijekom razdoblja jamstva podlijegati privremenim ograničenjima isplate, kao što su ograničenja u pogledu isplate dividende, plaća višeg rukovodećeg osoblja i otkupa dionica.

| (30) | Kako je predloženo u europskom zelenom planu i Planu ulaganja za europski zeleni plan, trebalo bi uspostaviti mehanizam za pravednu tranziciju kako bi se riješile društvene, gospodarske i ekološke posljedice ostvarenja klimatskog cilja Unije za 2030. i cilja klimatske neutralnosti Unije do 2050. Taj mehanizam, koji se sastoji od tri stupa: Fonda za pravednu tranziciju (1. stup), posebnog programa za pravednu tranziciju u okviru programa InvestEU (2. stup) i instrumenta za kreditiranje u javnom sektoru (3. stup), trebao bi biti usmjeren na regije koje su najviše pogođene zelenom tranzicijom i imaju manje kapaciteta za financiranje potrebnih ulaganja. Kao takvim,
  programom InvestEU također bi se trebala pružati potpora financiranju za mobilizaciju ulaganja u korist regija u kojima je potrebno osigurati pravednu tranziciju
  , kao i mogućnost iskorištavanja ciljane tehničke pomoći za odgovarajuće regije putem savjetodavnog centra InvestEU. |
| --- | --- |

(30)

Kako je predloženo u europskom zelenom planu i Planu ulaganja za europski zeleni plan, trebalo bi uspostaviti mehanizam za pravednu tranziciju kako bi se riješile društvene, gospodarske i ekološke posljedice ostvarenja klimatskog cilja Unije za 2030. i cilja klimatske neutralnosti Unije do 2050. Taj mehanizam, koji se sastoji od tri stupa: Fonda za pravednu tranziciju (1. stup), posebnog programa za pravednu tranziciju u okviru programa InvestEU (2. stup) i instrumenta za kreditiranje u javnom sektoru (3. stup), trebao bi biti usmjeren na regije koje su najviše pogođene zelenom tranzicijom i imaju manje kapaciteta za financiranje potrebnih ulaganja. Kao takvim,
  programom InvestEU također bi se trebala pružati potpora financiranju za mobilizaciju ulaganja u korist regija u kojima je potrebno osigurati pravednu tranziciju
  , kao i mogućnost iskorištavanja ciljane tehničke pomoći za odgovarajuće regije putem savjetodavnog centra InvestEU.

| (30a) | Za provedbu drugog stupa u okviru mehanizma za pravednu tranziciju trebalo bi horizontalno u svim sastavnicama politike uspostaviti poseban program za pravednu tranziciju u okviru programa InvestEU. Tim bi se programom osigurala financijska sredstva za dodatne potrebe za ulaganjima kako bi se pružila potpora regijama utvrđenima u teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju koje pripreme države članice, a Komisija odobri u skladu s Uredbom [Uredba o FPT-u]. |
| --- | --- |

(30a)

Za provedbu drugog stupa u okviru mehanizma za pravednu tranziciju trebalo bi horizontalno u svim sastavnicama politike uspostaviti poseban program za pravednu tranziciju u okviru programa InvestEU. Tim bi se programom osigurala financijska sredstva za dodatne potrebe za ulaganjima kako bi se pružila potpora regijama utvrđenima u teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju koje pripreme države članice, a Komisija odobri u skladu s Uredbom [Uredba o FPT-u].

| (31) | Svaka od tih sastavnica politike trebala bi se sastojati od dva odjeljka: odjeljka „EU” i odjeljka „države članice”. Odjeljak „EU” trebao bi biti namijenjen uklanjanju nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne na razini Unije ili pojedine države članice na proporcionalan način, pri čemu bi podržane operacije trebale imati jasnu dodanu vrijednost za Uniju. Odjeljak „države članice” trebao bi državama članicama i regionalnim vlastima preko njihove države članice omogućiti da određenim dijelom svojih sredstava iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja
  ili doprinosa iz planova za oporavak i otpornost u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost
  pridonesu rezervacijama za jamstvo EU-a kako bi se ono upotrijebilo za operacije financiranja ili operacije ulaganja u cilju uklanjanja specifičnih nedostataka na tržištu ili rješavanju investicijskih okolnosti koje nisu optimalne na njihovim državnim područjima, uključujući u ugroženim i udaljenim područjima, kao što su najudaljenije regije Unije, kako će biti utvrđeno u sporazumu o doprinosu u svrhu ostvarivanja ciljeva fondova u okviru podijeljenog upravljanja
  ili nacionalnih planova za oporavak i otpornost
  .
  Osim toga, planovi za oporavak i otpornost u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost mogli bi uključivati doprinose odjeljku „države članice” . Time bi se, među ostalim, mogla pružiti potpora za solventnost poduzeća s poslovnim nastanom u predmetnim državama članicama.
  Operacije koje se podupire iz fonda InvestEU preko odjeljka „EU” ili odjeljka „države članice” ne bi trebalo duplicirati ili istiskivati privatno financiranje niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(31)

Svaka od tih sastavnica politike trebala bi se sastojati od dva odjeljka: odjeljka „EU” i odjeljka „države članice”. Odjeljak „EU” trebao bi biti namijenjen uklanjanju nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne na razini Unije ili pojedine države članice na proporcionalan način, pri čemu bi podržane operacije trebale imati jasnu dodanu vrijednost za Uniju. Odjeljak „države članice” trebao bi državama članicama i regionalnim vlastima preko njihove države članice omogućiti da određenim dijelom svojih sredstava iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja
  ili doprinosa iz planova za oporavak i otpornost u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost
  pridonesu rezervacijama za jamstvo EU-a kako bi se ono upotrijebilo za operacije financiranja ili operacije ulaganja u cilju uklanjanja specifičnih nedostataka na tržištu ili rješavanju investicijskih okolnosti koje nisu optimalne na njihovim državnim područjima, uključujući u ugroženim i udaljenim područjima, kao što su najudaljenije regije Unije, kako će biti utvrđeno u sporazumu o doprinosu u svrhu ostvarivanja ciljeva fondova u okviru podijeljenog upravljanja
  ili nacionalnih planova za oporavak i otpornost
  .
  Osim toga, planovi za oporavak i otpornost u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost mogli bi uključivati doprinose odjeljku „države članice” . Time bi se, među ostalim, mogla pružiti potpora za solventnost poduzeća s poslovnim nastanom u predmetnim državama članicama.
  Operacije koje se podupire iz fonda InvestEU preko odjeljka „EU” ili odjeljka „države članice” ne bi trebalo duplicirati ili istiskivati privatno financiranje niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

| (32) | Odjeljak „države članice” trebao bi biti posebno osmišljen tako da omogući upotrebu sredstava iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja
  ili doprinosa iz planova za oporavak i otpornost u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost
  za rezervacije za jamstvo koje izdaje Unija. Tom bi se mogućnošću povećala dodana vrijednost proračunskog jamstva EU-a tako da se pruži potporu širem rasponu financijskih korisnika i projekata te diversifikacijom sredstava za postizanje ciljeva fondova u okviru podijeljenog upravljanja
  ili nacionalnih planova za oporavak i otpornost
  , uz istodobno osiguravanje dosljednog upravljanja rizikom od nepredviđenih obveza uporabom jamstva EU-a u okviru neizravnog upravljanja. Unija bi trebala jamčiti za operacije financiranja i operacije ulaganja predviđene sporazumima o jamstvu sklopljenima između Komisije i partnerâ u provedbi u okviru odjeljka „države članice”. Fondovima u okviru podijeljenog upravljanja
  ili doprinosa iz planova za oporavak i otpornost u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost
  trebale bi se osigurati rezervacije za jamstvo prema stopi rezervacija koje odredi Komisija i kako je navedeno u sporazumu o doprinosu koji je potpisan s državom članicom na temelju vrste operacija i očekivanih gubitaka koji iz nje proizlaze. Država članica preuzela bi odgovornost za gubitke koji premašuju očekivane gubitke izdavanjem uzajamnog jamstva u korist Unije. Takvi bi se aranžmani trebali sklapati u obliku jedinstvenog sporazuma o doprinosu sa svakom državom članicom koja dobrovoljno odabere tu opciju. Sporazum o doprinosu trebao bi obuhvaćati jedan ili više posebnih sporazuma o doprinosu koji se primjenjuje u predmetnoj državi članici, kao i sve namjensko izdvajanje za regije na temelju pravila fonda InvestEU. Na određivanje stope rezervacija na pojedinačnoj osnovi potrebno je primijeniti odstupanje od članka 211. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (11) (Financijska uredba). Takvim se aranžmanom osigurava i jedinstven skup pravila za proračunska jamstva koja se financiraju iz fondova kojima se centralizirano upravlja
  ili doprinosa iz planova za oporavak i otpornost u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost
  , što olakšava njihovo kombiniranje. |
| --- | --- |

(32)

Odjeljak „države članice” trebao bi biti posebno osmišljen tako da omogući upotrebu sredstava iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja
  ili doprinosa iz planova za oporavak i otpornost u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost
  za rezervacije za jamstvo koje izdaje Unija. Tom bi se mogućnošću povećala dodana vrijednost proračunskog jamstva EU-a tako da se pruži potporu širem rasponu financijskih korisnika i projekata te diversifikacijom sredstava za postizanje ciljeva fondova u okviru podijeljenog upravljanja
  ili nacionalnih planova za oporavak i otpornost
  , uz istodobno osiguravanje dosljednog upravljanja rizikom od nepredviđenih obveza uporabom jamstva EU-a u okviru neizravnog upravljanja. Unija bi trebala jamčiti za operacije financiranja i operacije ulaganja predviđene sporazumima o jamstvu sklopljenima između Komisije i partnerâ u provedbi u okviru odjeljka „države članice”. Fondovima u okviru podijeljenog upravljanja
  ili doprinosa iz planova za oporavak i otpornost u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost
  trebale bi se osigurati rezervacije za jamstvo prema stopi rezervacija koje odredi Komisija i kako je navedeno u sporazumu o doprinosu koji je potpisan s državom članicom na temelju vrste operacija i očekivanih gubitaka koji iz nje proizlaze. Država članica preuzela bi odgovornost za gubitke koji premašuju očekivane gubitke izdavanjem uzajamnog jamstva u korist Unije. Takvi bi se aranžmani trebali sklapati u obliku jedinstvenog sporazuma o doprinosu sa svakom državom članicom koja dobrovoljno odabere tu opciju. Sporazum o doprinosu trebao bi obuhvaćati jedan ili više posebnih sporazuma o doprinosu koji se primjenjuje u predmetnoj državi članici, kao i sve namjensko izdvajanje za regije na temelju pravila fonda InvestEU. Na određivanje stope rezervacija na pojedinačnoj osnovi potrebno je primijeniti odstupanje od članka 211. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (11) (Financijska uredba). Takvim se aranžmanom osigurava i jedinstven skup pravila za proračunska jamstva koja se financiraju iz fondova kojima se centralizirano upravlja
  ili doprinosa iz planova za oporavak i otpornost u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost
  , što olakšava njihovo kombiniranje.

| (33) | Trebalo bi uspostaviti partnerstvo između Komisije i Grupe EIB-a oslanjajući se na relativne prednosti svakog partnera u cilju osiguravanja najvećeg mogućeg učinka politika, učinkovite uporabe i odgovarajućeg proračunskog nadzora i nadzora nad upravljanjem rizikom čime bi se trebao podupirati učinkovit i uključiv izravan pristup jamstvu EU-a. |
| --- | --- |

(33)

Trebalo bi uspostaviti partnerstvo između Komisije i Grupe EIB-a oslanjajući se na relativne prednosti svakog partnera u cilju osiguravanja najvećeg mogućeg učinka politika, učinkovite uporabe i odgovarajućeg proračunskog nadzora i nadzora nad upravljanjem rizikom čime bi se trebao podupirati učinkovit i uključiv izravan pristup jamstvu EU-a.

| (34) | Kako bi se potpora mogla usmjeriti na europsko gospodarstvo putem Europskog investicijskog fonda (EIF), Komisija bi trebala moći sudjelovati u jednom potencijalnom povećanju kapitala EIF-a, ili u više njih, kako bi mu se omogućilo da nastavi podupirati europsko gospodarstvo i njegov oporavak. Unija bi trebala moći zadržati svoj ukupni udio u kapitalu EIF-a, imajući u vidu moguće financijske posljedice. U tu bi svrhu u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2027.– 2021. trebalo predvidjeti dovoljnu financijsku omotnicu. |
| --- | --- |

(34)

Kako bi se potpora mogla usmjeriti na europsko gospodarstvo putem Europskog investicijskog fonda (EIF), Komisija bi trebala moći sudjelovati u jednom potencijalnom povećanju kapitala EIF-a, ili u više njih, kako bi mu se omogućilo da nastavi podupirati europsko gospodarstvo i njegov oporavak. Unija bi trebala moći zadržati svoj ukupni udio u kapitalu EIF-a, imajući u vidu moguće financijske posljedice. U tu bi svrhu u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2027.– 2021. trebalo predvidjeti dovoljnu financijsku omotnicu.

| (35) | Komisija bi, uz stajalište Grupe EIB-a, prema potrebi trebala zatražiti stajališta drugih potencijalnih partnera u provedbi u vezi sa smjernicama o ulaganjima, sustavom za nadzor klimatske politike, dokumentima sa smjernicama o provjeri održivosti te zajedničkim metodologijama u cilju osiguravanja uključivosti i operativnosti, sve do uspostave upravljačkih tijela, nakon čega bi partneri u provedbi trebali sudjelovati u okviru Savjetodavnog i Upravljačkog odbora programa InvestEU. |
| --- | --- |

(35)

Komisija bi, uz stajalište Grupe EIB-a, prema potrebi trebala zatražiti stajališta drugih potencijalnih partnera u provedbi u vezi sa smjernicama o ulaganjima, sustavom za nadzor klimatske politike, dokumentima sa smjernicama o provjeri održivosti te zajedničkim metodologijama u cilju osiguravanja uključivosti i operativnosti, sve do uspostave upravljačkih tijela, nakon čega bi partneri u provedbi trebali sudjelovati u okviru Savjetodavnog i Upravljačkog odbora programa InvestEU.

| (36) | Fond InvestEU trebao bi biti otvoren za doprinose trećih zemalja koje su članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu, zemalja pristupnica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata, zemalja obuhvaćenih politikom susjedstva i drugih zemalja, u skladu s uvjetima utvrđenima između Unije i tih zemalja. To bi trebalo omogućiti nastavak suradnje s relevantnim zemljama, ako je moguće, posebno u području istraživanja i inovacija te MSP-ova. |
| --- | --- |

(36)

Fond InvestEU trebao bi biti otvoren za doprinose trećih zemalja koje su članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu, zemalja pristupnica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata, zemalja obuhvaćenih politikom susjedstva i drugih zemalja, u skladu s uvjetima utvrđenima između Unije i tih zemalja. To bi trebalo omogućiti nastavak suradnje s relevantnim zemljama, ako je moguće, posebno u području istraživanja i inovacija te MSP-ova.

| (37) | Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za druge mjere programa InvestEU osim rezervacija za jamstvo EU-a koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu [upućivanje treba na odgovarajući način ažurirati u skladu s novim međuinstitucijskim sporazumom: točke 16. Prijedloga Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju, kojeg su donijele navedene institucije (12)], za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(37)

Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za druge mjere programa InvestEU osim rezervacija za jamstvo EU-a koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu [upućivanje treba na odgovarajući način ažurirati u skladu s novim međuinstitucijskim sporazumom: točke 16. Prijedloga Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju, kojeg su donijele navedene institucije (12)], za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (38) | Očekuje se da će jamstvo EU-a u iznosu od
  91 773 320 000
   EUR (u tekućim cijenama) na razini Unije mobilizirati dodatna ulaganja u vrijednosti većoj od
  1 200 000 000 000
   EUR u cijeloj Uniji i trebalo bi se indikativno rasporediti među sastavnicama politike. Međutim, sastavnica za europska strateška ulaganja trebala bi imati poseban dio jamstva EU-a. |
| --- | --- |

(38)

Očekuje se da će jamstvo EU-a u iznosu od
  91 773 320 000
   EUR (u tekućim cijenama) na razini Unije mobilizirati dodatna ulaganja u vrijednosti većoj od
  1 200 000 000 000
   EUR u cijeloj Uniji i trebalo bi se indikativno rasporediti među sastavnicama politike. Međutim, sastavnica za europska strateška ulaganja trebala bi imati poseban dio jamstva EU-a.

| (39) | Komisija je 18. travnja 2019. izjavila da „[n]e dovodeći u pitanje ovlasti Vijeća u provedbi Pakta o stabilnosti i rastu, jednokratne doprinose država članica, bilo da je riječ o doprinosima država članica ili nacionalnih razvojnih banaka iz sektora opće države ili koje djeluju u ime države članice, u tematske ili višedržavne platforme za ulaganja trebalo bi u načelu smatrati jednokratnim mjerama u smislu članka 5. stavka 1. i članka 9. stavka 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 (13) i članka 3. stavka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (14). Osim toga, ne dovodeći u pitanje ovlasti Vijeća u provedbi Pakta o stabilnosti i rastu, Komisija će razmotriti u kojoj se mjeri isti tretman kao za EFSU, u kontekstu komunikacije Komisije o fleksibilnosti, može primijeniti na program InvestEU kao instrument koji će naslijediti EFSU u vezi s jednokratnim doprinosima država članica u gotovini kako bi se financirao dodatni iznos jamstva EU-a za potrebe odjeljka ‚države članice’.” |
| --- | --- |

(39)

Komisija je 18. travnja 2019. izjavila da „[n]e dovodeći u pitanje ovlasti Vijeća u provedbi Pakta o stabilnosti i rastu, jednokratne doprinose država članica, bilo da je riječ o doprinosima država članica ili nacionalnih razvojnih banaka iz sektora opće države ili koje djeluju u ime države članice, u tematske ili višedržavne platforme za ulaganja trebalo bi u načelu smatrati jednokratnim mjerama u smislu članka 5. stavka 1. i članka 9. stavka 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 (13) i članka 3. stavka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (14). Osim toga, ne dovodeći u pitanje ovlasti Vijeća u provedbi Pakta o stabilnosti i rastu, Komisija će razmotriti u kojoj se mjeri isti tretman kao za EFSU, u kontekstu komunikacije Komisije o fleksibilnosti, može primijeniti na program InvestEU kao instrument koji će naslijediti EFSU u vezi s jednokratnim doprinosima država članica u gotovini kako bi se financirao dodatni iznos jamstva EU-a za potrebe odjeljka ‚države članice’.”

| (40) | Jamstvo EU-a na kojem se temelji fond InvestEU trebala bi neizravno provoditi Komisija uz pomoć partnerâ u provedbi tako da mu mogu pristupiti financijski posrednici, ako je to primjenjivo, i krajnji primatelji. Odabir partnerâ u provedbi trebao bi biti transparentan i bez sukoba interesa. Komisija bi trebala sa svakim partnerom u provedbi sklopiti sporazum o jamstvu kojim se raspodjeljuje jamstveni kapacitet fonda InvestEU radi pružanja potpore operacijama financiranja i operacijama ulaganja koje ispunjavaju ciljeve i kriterije prihvatljivosti fonda InvestEU. Upravljanjem rizikom jamstva povezanim s jamstvom EU-a ne bi se trebao ugroziti izravan pristup partnerâ jamstvu EU-a. Nakon što se partnerima u provedbi odobri jamstvo EU-a u okviru odjeljka „EU”, oni bi trebali biti u potpunosti odgovorni za cijeli proces ulaganja i dubinsku analizu operacija financiranja ili operacija ulaganja. Fondom InvestEU trebali bi se podržati projekti koji obično imaju viši profil rizičnosti u odnosu na projekte koji primaju potporu u okviru uobičajenih operacija partnerâ u provedbi i koji se, bez potpore fonda InvestEU, ne bi mogli provesti, ili se ne bi mogli provesti u istoj mjeri, tijekom razdoblja u kojem se može upotrijebiti jamstvo EU-a iz drugih javnih ili privatnih izvora. Međutim, posebni uvjeti mogu se primjenjivati na kriterij dodatnosti u odnosu na operacije financiranja i operacije ulaganja u okviru sastavnice za europska strateška ulaganja koji proizlaze iz njihova cilja. |
| --- | --- |

(40)

Jamstvo EU-a na kojem se temelji fond InvestEU trebala bi neizravno provoditi Komisija uz pomoć partnerâ u provedbi tako da mu mogu pristupiti financijski posrednici, ako je to primjenjivo, i krajnji primatelji. Odabir partnerâ u provedbi trebao bi biti transparentan i bez sukoba interesa. Komisija bi trebala sa svakim partnerom u provedbi sklopiti sporazum o jamstvu kojim se raspodjeljuje jamstveni kapacitet fonda InvestEU radi pružanja potpore operacijama financiranja i operacijama ulaganja koje ispunjavaju ciljeve i kriterije prihvatljivosti fonda InvestEU. Upravljanjem rizikom jamstva povezanim s jamstvom EU-a ne bi se trebao ugroziti izravan pristup partnerâ jamstvu EU-a. Nakon što se partnerima u provedbi odobri jamstvo EU-a u okviru odjeljka „EU”, oni bi trebali biti u potpunosti odgovorni za cijeli proces ulaganja i dubinsku analizu operacija financiranja ili operacija ulaganja. Fondom InvestEU trebali bi se podržati projekti koji obično imaju viši profil rizičnosti u odnosu na projekte koji primaju potporu u okviru uobičajenih operacija partnerâ u provedbi i koji se, bez potpore fonda InvestEU, ne bi mogli provesti, ili se ne bi mogli provesti u istoj mjeri, tijekom razdoblja u kojem se može upotrijebiti jamstvo EU-a iz drugih javnih ili privatnih izvora. Međutim, posebni uvjeti mogu se primjenjivati na kriterij dodatnosti u odnosu na operacije financiranja i operacije ulaganja u okviru sastavnice za europska strateška ulaganja koji proizlaze iz njihova cilja.

| (41) | Fond InvestEU trebao bi imati upravljačku strukturu čija bi funkcija trebala biti razmjerna njegovoj isključivoj svrsi osiguravanja odgovarajuće uporabe jamstva EU-a, u skladu s osiguravanjem političke neovisnosti odluka o ulaganjima. Tu upravljačku strukturu trebali bi činiti Savjetodavni odbor, Upravljački odbor i potpuno neovisan Odbor za ulaganja. Ukupnim sastavom upravljačke strukture trebalo bi težiti postizanju rodne ravnoteže. Upravljačka struktura ne bi smjela zadirati niti se miješati u odlučivanje Grupe EIB-a ili drugih partnera u provedbi niti biti zamjena njihovim upravljačkim tijelima. |
| --- | --- |

(41)

Fond InvestEU trebao bi imati upravljačku strukturu čija bi funkcija trebala biti razmjerna njegovoj isključivoj svrsi osiguravanja odgovarajuće uporabe jamstva EU-a, u skladu s osiguravanjem političke neovisnosti odluka o ulaganjima. Tu upravljačku strukturu trebali bi činiti Savjetodavni odbor, Upravljački odbor i potpuno neovisan Odbor za ulaganja. Ukupnim sastavom upravljačke strukture trebalo bi težiti postizanju rodne ravnoteže. Upravljačka struktura ne bi smjela zadirati niti se miješati u odlučivanje Grupe EIB-a ili drugih partnera u provedbi niti biti zamjena njihovim upravljačkim tijelima.

| (42) | Trebalo bi uspostaviti Savjetodavni odbor koji se sastoji od predstavnikâ partnerâ u provedbi, predstavnikâ država članica, jednog stručnjaka kojeg imenuje Europski gospodarski i socijalni odbor te jednog stručnjaka kojeg imenuje Odbor regija radi razmjene stajališta i razmjena u pogledu uporabe financijskih proizvoda dostupnih u okviru fonda InvestEU te kako bi se raspravilo o razvoju potreba i novim proizvodima, među ostalim o nedostacima na tržištu na određenim područjima. |
| --- | --- |

(42)

Trebalo bi uspostaviti Savjetodavni odbor koji se sastoji od predstavnikâ partnerâ u provedbi, predstavnikâ država članica, jednog stručnjaka kojeg imenuje Europski gospodarski i socijalni odbor te jednog stručnjaka kojeg imenuje Odbor regija radi razmjene stajališta i razmjena u pogledu uporabe financijskih proizvoda dostupnih u okviru fonda InvestEU te kako bi se raspravilo o razvoju potreba i novim proizvodima, među ostalim o nedostacima na tržištu na određenim područjima.

| (43) | Kako bi od početka mogla osnovati Savjetodavni odbor, Komisija bi trebala imenovati predstavnike potencijalnih partnera u provedbi na privremeno razdoblje od jedne godine, nakon čega bi partneri u provedbi koji su potpisali sporazume o jamstvu preuzeli tu odgovornost. |
| --- | --- |

(43)

Kako bi od početka mogla osnovati Savjetodavni odbor, Komisija bi trebala imenovati predstavnike potencijalnih partnera u provedbi na privremeno razdoblje od jedne godine, nakon čega bi partneri u provedbi koji su potpisali sporazume o jamstvu preuzeli tu odgovornost.

| (44) | Upravljački odbor sastavljen od predstavnikâ Komisije, partnerâ u provedbi i jednog stručnjaka bez prava glasa kojeg imenuje Europski parlament trebao bi odrediti strateške i operativne smjernice za fond InvestEU. |
| --- | --- |

(44)

Upravljački odbor sastavljen od predstavnikâ Komisije, partnerâ u provedbi i jednog stručnjaka bez prava glasa kojeg imenuje Europski parlament trebao bi odrediti strateške i operativne smjernice za fond InvestEU.

| (45) | Komisija bi trebala procijeniti jesu li operacije financiranja i operacije ulaganja koje su predložili partneri u provedbi usklađene s ukupnim pravom i politikama Unije. Odluke o operacijama financiranja i operacijama ulaganja trebao bi u konačnici donijeti partner u provedbi. |
| --- | --- |

(45)

Komisija bi trebala procijeniti jesu li operacije financiranja i operacije ulaganja koje su predložili partneri u provedbi usklađene s ukupnim pravom i politikama Unije. Odluke o operacijama financiranja i operacijama ulaganja trebao bi u konačnici donijeti partner u provedbi.

| (46) | Odbor za ulaganja sastavljen od neovisnih stručnjaka trebao bi donijeti odluku o odobrenju potpore iz jamstva EU-a za operacije financiranja i operacije ulaganja koje ispunjavaju kriterije prihvatljivosti, pri čemu se osigurava pružanje vanjskog stručnog znanja u ocjenjivanju projekata s obzirom na ulaganja. Odbor za ulaganja trebao bi imati različite sastave kako bi se što bolje obuhvatila različita područja politike i sektori. |
| --- | --- |

(46)

Odbor za ulaganja sastavljen od neovisnih stručnjaka trebao bi donijeti odluku o odobrenju potpore iz jamstva EU-a za operacije financiranja i operacije ulaganja koje ispunjavaju kriterije prihvatljivosti, pri čemu se osigurava pružanje vanjskog stručnog znanja u ocjenjivanju projekata s obzirom na ulaganja. Odbor za ulaganja trebao bi imati različite sastave kako bi se što bolje obuhvatila različita područja politike i sektori.

| (47) | Odbor za ulaganja trebao bi od svojeg osnivanja postati odgovoran i za odobravanje jamstva EU-a za operacije financiranja i operacije ulaganja u skladu s Uredbom (EU) 2015/1017 kako bi se izbjegle usporedne slične strukture za procjenu prijedloga za upotrebu jamstva EU-a. |
| --- | --- |

(47)

Odbor za ulaganja trebao bi od svojeg osnivanja postati odgovoran i za odobravanje jamstva EU-a za operacije financiranja i operacije ulaganja u skladu s Uredbom (EU) 2015/1017 kako bi se izbjegle usporedne slične strukture za procjenu prijedloga za upotrebu jamstva EU-a.

| (48) | Odboru za ulaganja trebalo bi pomagati neovisno tajništvo koje djeluje u okviru Komisije i koje odgovara predsjedniku Odbora za ulaganja. |
| --- | --- |

(48)

Odboru za ulaganja trebalo bi pomagati neovisno tajništvo koje djeluje u okviru Komisije i koje odgovara predsjedniku Odbora za ulaganja.

| (49) | Pri odabiru partnerâ u provedbi za pokretanje fonda InvestEU Komisija bi trebala razmotriti njihovu sposobnost ispunjavanja ciljeva fonda InvestEU i davanja doprinosa iz vlastitih sredstava kako bi se zajamčila odgovarajuća geografska pokrivenost i diversifikacija, privukli privatni ulagatelji te osigurala dovoljna diversifikacija rizika i pružila rješenja za uklanjanje nedostataka na tržištu i investicijskih okolnosti koje nisu optimalne. S obzirom na svoju ulogu na temelju Ugovora, sposobnost da djeluje u svim državama članicama i postojeće iskustvo u okviru sadašnjih financijskih instrumenata i EFSU-a, Grupa EIB-a trebala bi i dalje biti privilegirani partner u provedbi za odjeljak „EU” u okviru fonda InvestEU. Osim Grupe EIB-a, nacionalne razvojne banke ili institucije trebale bi moći ponuditi niz dodatnih financijskih proizvoda, s obzirom na to da bi se njihovim iskustvom i mogućnostima na nacionalnoj i regionalnoj razini moglo doprinijeti maksimalnom učinku javnih sredstava na cijelom području Unije, i osigurati pravednu geografsku ravnotežu projekata. Program InvestEU trebao bi se provoditi tako da se pritom promiču jednaki uvjeti za manje i novije razvojne banke ili institucije. Nadalje, druge međunarodne financijske institucije trebale bi moći postati partneri u provedbi, posebno ako imaju komparativnu prednost u pogledu specifičnog stručnog znanja i iskustva u određenim državama članicama te ako većinski udio u njima imaju dioničari iz Unije. Trebalo bi također omogućiti da drugi subjekti koji ispunjavaju kriterije utvrđene Financijskom uredbom postanu partneri u provedbi. |
| --- | --- |

(49)

Pri odabiru partnerâ u provedbi za pokretanje fonda InvestEU Komisija bi trebala razmotriti njihovu sposobnost ispunjavanja ciljeva fonda InvestEU i davanja doprinosa iz vlastitih sredstava kako bi se zajamčila odgovarajuća geografska pokrivenost i diversifikacija, privukli privatni ulagatelji te osigurala dovoljna diversifikacija rizika i pružila rješenja za uklanjanje nedostataka na tržištu i investicijskih okolnosti koje nisu optimalne. S obzirom na svoju ulogu na temelju Ugovora, sposobnost da djeluje u svim državama članicama i postojeće iskustvo u okviru sadašnjih financijskih instrumenata i EFSU-a, Grupa EIB-a trebala bi i dalje biti privilegirani partner u provedbi za odjeljak „EU” u okviru fonda InvestEU. Osim Grupe EIB-a, nacionalne razvojne banke ili institucije trebale bi moći ponuditi niz dodatnih financijskih proizvoda, s obzirom na to da bi se njihovim iskustvom i mogućnostima na nacionalnoj i regionalnoj razini moglo doprinijeti maksimalnom učinku javnih sredstava na cijelom području Unije, i osigurati pravednu geografsku ravnotežu projekata. Program InvestEU trebao bi se provoditi tako da se pritom promiču jednaki uvjeti za manje i novije razvojne banke ili institucije. Nadalje, druge međunarodne financijske institucije trebale bi moći postati partneri u provedbi, posebno ako imaju komparativnu prednost u pogledu specifičnog stručnog znanja i iskustva u određenim državama članicama te ako većinski udio u njima imaju dioničari iz Unije. Trebalo bi također omogućiti da drugi subjekti koji ispunjavaju kriterije utvrđene Financijskom uredbom postanu partneri u provedbi.

| (50) | U svrhu poticanja poboljšane geografske diversifikacije mogu se uspostaviti platforme za ulaganja, u okviru kojih se kombiniraju napori i stručnost partnerâ u provedbi s drugim nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama koje imaju ograničeno iskustvo u uporabi financijskih instrumenata. Takve strukture treba poticati, među ostalim potporom dostupnom u okviru savjetodavnog centra InvestEU. Kako bi se promicala upotreba platformi za ulaganja u relevantnim sektorima, primjereno je udruživati suulagatelje, javna tijela, stručnjake, obrazovne i istraživačke institucije te institucije za osposobljavanje, relevantne socijalne partnere i predstavnike civilnog društva, kao i druge relevantne aktere na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

(50)

U svrhu poticanja poboljšane geografske diversifikacije mogu se uspostaviti platforme za ulaganja, u okviru kojih se kombiniraju napori i stručnost partnerâ u provedbi s drugim nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama koje imaju ograničeno iskustvo u uporabi financijskih instrumenata. Takve strukture treba poticati, među ostalim potporom dostupnom u okviru savjetodavnog centra InvestEU. Kako bi se promicala upotreba platformi za ulaganja u relevantnim sektorima, primjereno je udruživati suulagatelje, javna tijela, stručnjake, obrazovne i istraživačke institucije te institucije za osposobljavanje, relevantne socijalne partnere i predstavnike civilnog društva, kao i druge relevantne aktere na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini.

| (51) | Jamstvo EU-a u okviru odjeljka „države članice” trebalo bi se dodjeljivati svim partnerima u provedbi koji su prihvatljivi u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) Financijske uredbe, uključujući nacionalne ili regionalne razvojne banke ili institucije, EIB, Europski investicijski fond i druge međunarodne financijske institucije. Pri odabiru partnerâ u provedbi u okviru odjeljka „države članice”, Komisija bi trebala u obzir uzeti prijedloge svake države članice, kako su navedeni u sporazumu o doprinosu. U skladu s člankom 154. Financijske uredbe, Komisija treba ocijeniti pravila i postupke partnera u provedbi kako bi utvrdila da jamče stupanj zaštite financijskih interesa Unije istovrijedan onome koji pruža Komisija. |
| --- | --- |

(51)

Jamstvo EU-a u okviru odjeljka „države članice” trebalo bi se dodjeljivati svim partnerima u provedbi koji su prihvatljivi u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) Financijske uredbe, uključujući nacionalne ili regionalne razvojne banke ili institucije, EIB, Europski investicijski fond i druge međunarodne financijske institucije. Pri odabiru partnerâ u provedbi u okviru odjeljka „države članice”, Komisija bi trebala u obzir uzeti prijedloge svake države članice, kako su navedeni u sporazumu o doprinosu. U skladu s člankom 154. Financijske uredbe, Komisija treba ocijeniti pravila i postupke partnera u provedbi kako bi utvrdila da jamče stupanj zaštite financijskih interesa Unije istovrijedan onome koji pruža Komisija.

| (52) | O operacijama financiranja i operacijama ulaganja u konačnici bi u vlastito ime trebao odlučiti partner u provedbi te bi ih trebao provoditi u skladu sa svojim internim pravilima, politikama i postupcima i prikazati u svojim financijskim izvještajima ili, ako je to primjenjivo, objaviti u bilješkama uz financijske izvještaje. Komisija bi stoga trebala isključivo uzeti u obzir financijske obveze koje proizlaze iz jamstva EU-a i objaviti najveći iznos jamstva, uključujući sve relevantne informacije o pruženom jamstvu. |
| --- | --- |

(52)

O operacijama financiranja i operacijama ulaganja u konačnici bi u vlastito ime trebao odlučiti partner u provedbi te bi ih trebao provoditi u skladu sa svojim internim pravilima, politikama i postupcima i prikazati u svojim financijskim izvještajima ili, ako je to primjenjivo, objaviti u bilješkama uz financijske izvještaje. Komisija bi stoga trebala isključivo uzeti u obzir financijske obveze koje proizlaze iz jamstva EU-a i objaviti najveći iznos jamstva, uključujući sve relevantne informacije o pruženom jamstvu.

| (53) | Fond InvestEU trebao bi, prema potrebi, omogućiti neometano i učinkovito kombiniranje bespovratnih sredstava ili financijskih instrumenata, ili oboje, koji se financiraju iz proračuna Unije ili iz drugih fondova, kao što je inovacijski fond za sustav EU-a za trgovanje emisijama, s jamstvom EU-a u situacijama u kojima je to potrebno radi pružanja što bolje potpore ulaganjima za uklanjanje određenih nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne. |
| --- | --- |

(53)

Fond InvestEU trebao bi, prema potrebi, omogućiti neometano i učinkovito kombiniranje bespovratnih sredstava ili financijskih instrumenata, ili oboje, koji se financiraju iz proračuna Unije ili iz drugih fondova, kao što je inovacijski fond za sustav EU-a za trgovanje emisijama, s jamstvom EU-a u situacijama u kojima je to potrebno radi pružanja što bolje potpore ulaganjima za uklanjanje određenih nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne.

| (54) | Projekti koje dostavljaju partneri u provedbi radi dobivanja potpore u okviru programa InvestEU i koji obuhvaćaju kombiniranje potpore programa InvestEU i potpore drugih programa Unije trebali bi u cjelini biti usklađeni s ciljevima i kriterijima prihvatljivosti drugih iz relevantnih programa Unije. O uporabi jamstva EU-a trebalo bi odlučivati u skladu s programom InvestEU. |
| --- | --- |

(54)

Projekti koje dostavljaju partneri u provedbi radi dobivanja potpore u okviru programa InvestEU i koji obuhvaćaju kombiniranje potpore programa InvestEU i potpore drugih programa Unije trebali bi u cjelini biti usklađeni s ciljevima i kriterijima prihvatljivosti drugih iz relevantnih programa Unije. O uporabi jamstva EU-a trebalo bi odlučivati u skladu s programom InvestEU.

| (55) | Savjetodavni centar InvestEU trebao bi podupirati razvoj stabilnog portfelja projekata ulaganja u svakoj sastavnici politike kroz savjetodavne inicijative koje će provoditi Grupa EIB-a ili drugi savjetodavni partneri ili izravno Komisija. Savjetodavni centar InvestEU trebao bi promicati geografsku diversifikaciju kako bi se doprinijelo ciljevima Unije u pogledu gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te smanjenja regionalnih razlika. Savjetodavni centar InvestEU trebao bi obratiti posebnu pozornost na objedinjavanje malih projekata u veće portfelje. Komisija, Grupa EIB-a i drugi savjetodavni partneri trebali bi blisko surađivati radi osiguravanja učinkovitosti, sinergija i djelotvorne geografske pokrivenosti potpore diljem Unije, uzimajući pritom u obzir stručno znanje i lokalne kapacitete lokalnih partnera u provedbi, kao i Europski savjetodavni centar za ulaganja u okviru Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća (15). Osim toga, savjetodavni centar InvestEU trebao bi osiguravati središnju pristupnu točku za pomoć u razvoju projekata koja se u okviru savjetodavnog centra InvestEU pruža tijelima vlasti i promotorima projekata. |
| --- | --- |

(55)

Savjetodavni centar InvestEU trebao bi podupirati razvoj stabilnog portfelja projekata ulaganja u svakoj sastavnici politike kroz savjetodavne inicijative koje će provoditi Grupa EIB-a ili drugi savjetodavni partneri ili izravno Komisija. Savjetodavni centar InvestEU trebao bi promicati geografsku diversifikaciju kako bi se doprinijelo ciljevima Unije u pogledu gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te smanjenja regionalnih razlika. Savjetodavni centar InvestEU trebao bi obratiti posebnu pozornost na objedinjavanje malih projekata u veće portfelje. Komisija, Grupa EIB-a i drugi savjetodavni partneri trebali bi blisko surađivati radi osiguravanja učinkovitosti, sinergija i djelotvorne geografske pokrivenosti potpore diljem Unije, uzimajući pritom u obzir stručno znanje i lokalne kapacitete lokalnih partnera u provedbi, kao i Europski savjetodavni centar za ulaganja u okviru Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća (15). Osim toga, savjetodavni centar InvestEU trebao bi osiguravati središnju pristupnu točku za pomoć u razvoju projekata koja se u okviru savjetodavnog centra InvestEU pruža tijelima vlasti i promotorima projekata.

| (56) | Komisija bi zajedno s Grupom EIB-a kao glavnim partnerom trebala uspostaviti savjetodavni centar InvestEU, na temelju iskustva stečenog u okviru Europskog savjetodavnog centra za ulaganja. Komisija bi trebala biti odgovorna za usmjeravanje politika u okviru savjetodavnog centra InvestEU i upravljanje središnjom pristupnom točkom. Grupa EIB-a trebala bi osiguravati savjetodavne inicijative u okviru sastavnica politika. Osim toga, Grupa EIB-a trebala bi pružati operativne usluge Komisiji, među ostalim, doprinosom strateškim i političkim smjernicama u pogledu savjetodavnih inicijativa, evidentiranjem postojećih i novih savjetodavnih inicijativa, procjenom potreba za savjetovanjem te pružanjem savjeta Komisiji o najboljim načinima za zadovoljavanje tih potreba putem postojećih ili novih savjetodavnih inicijativa. |
| --- | --- |

(56)

Komisija bi zajedno s Grupom EIB-a kao glavnim partnerom trebala uspostaviti savjetodavni centar InvestEU, na temelju iskustva stečenog u okviru Europskog savjetodavnog centra za ulaganja. Komisija bi trebala biti odgovorna za usmjeravanje politika u okviru savjetodavnog centra InvestEU i upravljanje središnjom pristupnom točkom. Grupa EIB-a trebala bi osiguravati savjetodavne inicijative u okviru sastavnica politika. Osim toga, Grupa EIB-a trebala bi pružati operativne usluge Komisiji, među ostalim, doprinosom strateškim i političkim smjernicama u pogledu savjetodavnih inicijativa, evidentiranjem postojećih i novih savjetodavnih inicijativa, procjenom potreba za savjetovanjem te pružanjem savjeta Komisiji o najboljim načinima za zadovoljavanje tih potreba putem postojećih ili novih savjetodavnih inicijativa.

| (57) | Kako bi se osigurao širok geografski doseg savjetodavnih usluga diljem Unije i uspješno iskoristilo lokalno znanje o fondu InvestEU, trebalo bi, prema potrebi te uzimajući u obzir postojeće programe potpore i prisutnost lokalnih partnera, osigurati prisutnost savjetodavnog centra InvestEU na lokalnoj razini u cilju pružanja konkretne, proaktivne i prilagođene pomoći na terenu. Kako bi se olakšalo pružanje savjetodavne potpore na lokalnoj razini i osigurale učinkovitost, sinergije i djelotvorna geografska pokrivenost potpore diljem Unije, savjetodavni centar InvestEU trebao bi surađivati s nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama te imati koristi od njihovog stručnog znanja i iskorištavati ga. |
| --- | --- |

(57)

Kako bi se osigurao širok geografski doseg savjetodavnih usluga diljem Unije i uspješno iskoristilo lokalno znanje o fondu InvestEU, trebalo bi, prema potrebi te uzimajući u obzir postojeće programe potpore i prisutnost lokalnih partnera, osigurati prisutnost savjetodavnog centra InvestEU na lokalnoj razini u cilju pružanja konkretne, proaktivne i prilagođene pomoći na terenu. Kako bi se olakšalo pružanje savjetodavne potpore na lokalnoj razini i osigurale učinkovitost, sinergije i djelotvorna geografska pokrivenost potpore diljem Unije, savjetodavni centar InvestEU trebao bi surađivati s nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama te imati koristi od njihovog stručnog znanja i iskorištavati ga.

| (58) | Savjetodavni centar InvestEU trebao bi pružati savjetodavnu potporu malim projektima i projektima za novoosnovana poduzeća, osobito kada novoosnovana poduzeća žele zaštititi svoja ulaganja u istraživanja i inovacije stjecanjem prava intelektualnog vlasništva, kao što su patenti, uzimajući u obzir činjenicu da postoje druge službe koje mogu obuhvatiti takva djelovanja i pronaći sinergije s njima. |
| --- | --- |

(58)

Savjetodavni centar InvestEU trebao bi pružati savjetodavnu potporu malim projektima i projektima za novoosnovana poduzeća, osobito kada novoosnovana poduzeća žele zaštititi svoja ulaganja u istraživanja i inovacije stjecanjem prava intelektualnog vlasništva, kao što su patenti, uzimajući u obzir činjenicu da postoje druge službe koje mogu obuhvatiti takva djelovanja i pronaći sinergije s njima.

| (59) | U kontekstu fonda InvestEU, trebalo bi pružiti potporu razvoju projekata i izgradnji kapaciteta kako bi se razvili organizacijski kapaciteti i aktivnosti razvoja tržišta koji su potrebni za osmišljavanje kvalitetnih projekata. Takva bi potpora trebala biti usmjerena i na financijske posrednike koji su ključni kako bi se
  malim i srednjim poduzećima te drugim akterima
  olakšao pristup financiranju i pomoglo ostvariti njihov puni potencijal
  , a trebala bi obuhvatiti i tehničku pomoć.
  Nadalje, cilj je savjetodavne potpore stvoriti uvjete za povećanje potencijalnog broja prihvatljivih primatelja u segmentima tržišta u nastajanju, posebno ako se zbog male veličine pojedinačnih projekata znatno povećava transakcijski trošak na razini projekta, na primjer u slučaju ekosustava socijalnog financiranja, uključujući filantropske organizacije ili kulturnih i kreativnih sektora. Potpora izgradnji kapaciteta trebala bi biti komplementarna i dodatna u odnosu na djelovanje u okviru drugih programa Unije kojima je obuhvaćeno određeno područje politike. Također bi trebalo uložiti napore kako bi se poduprla izgradnja kapaciteta potencijalnih promotora projekata, osobito lokalnih organizacija i tijela vlasti. |
| --- | --- |

(59)

U kontekstu fonda InvestEU, trebalo bi pružiti potporu razvoju projekata i izgradnji kapaciteta kako bi se razvili organizacijski kapaciteti i aktivnosti razvoja tržišta koji su potrebni za osmišljavanje kvalitetnih projekata. Takva bi potpora trebala biti usmjerena i na financijske posrednike koji su ključni kako bi se
  malim i srednjim poduzećima te drugim akterima
  olakšao pristup financiranju i pomoglo ostvariti njihov puni potencijal
  , a trebala bi obuhvatiti i tehničku pomoć.
  Nadalje, cilj je savjetodavne potpore stvoriti uvjete za povećanje potencijalnog broja prihvatljivih primatelja u segmentima tržišta u nastajanju, posebno ako se zbog male veličine pojedinačnih projekata znatno povećava transakcijski trošak na razini projekta, na primjer u slučaju ekosustava socijalnog financiranja, uključujući filantropske organizacije ili kulturnih i kreativnih sektora. Potpora izgradnji kapaciteta trebala bi biti komplementarna i dodatna u odnosu na djelovanje u okviru drugih programa Unije kojima je obuhvaćeno određeno područje politike. Također bi trebalo uložiti napore kako bi se poduprla izgradnja kapaciteta potencijalnih promotora projekata, osobito lokalnih organizacija i tijela vlasti.

| (60) | Trebalo bi uspostaviti portal InvestEU kako bi se osigurala lako dostupna baza podataka o projektima prilagođena korisnicima kojom će se povećati vidljivost projekata ulaganja za koje se traže financijska sredstva, pri čemu bi dodatni naglasak trebalo staviti na pružanje mogućeg portfelja projekata ulaganja partnerima u provedbi, usklađenih s pravom i politikama Unije. |
| --- | --- |

(60)

Trebalo bi uspostaviti portal InvestEU kako bi se osigurala lako dostupna baza podataka o projektima prilagođena korisnicima kojom će se povećati vidljivost projekata ulaganja za koje se traže financijska sredstva, pri čemu bi dodatni naglasak trebalo staviti na pružanje mogućeg portfelja projekata ulaganja partnerima u provedbi, usklađenih s pravom i politikama Unije.

| (61) | U skladu s Uredbom [Instrument Europske unije za oporavak] i u okviru sredstava koja su njime dodijeljena, trebalo bi provesti mjere oporavka i otpornosti u okviru fonda InvestEU kako bi se riješio dosad nezabilježen učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19
  i dugoročno ojačalo gospodarstvo Unije.
  Takva dodatna sredstva trebala bi se upotrebljavati tako da se osigura poštovanje rokova predviđenih Uredbom [EURI].
  Taj bi se zahtjev ispunio sklapanjem relevantnih sporazuma o jamstvu s partnerima u provedbi do 31. prosinca 2023. |
| --- | --- |

(61)

U skladu s Uredbom [Instrument Europske unije za oporavak] i u okviru sredstava koja su njime dodijeljena, trebalo bi provesti mjere oporavka i otpornosti u okviru fonda InvestEU kako bi se riješio dosad nezabilježen učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19
  i dugoročno ojačalo gospodarstvo Unije.
  Takva dodatna sredstva trebala bi se upotrebljavati tako da se osigura poštovanje rokova predviđenih Uredbom [EURI].
  Taj bi se zahtjev ispunio sklapanjem relevantnih sporazuma o jamstvu s partnerima u provedbi do 31. prosinca 2023.

| (62) | U skladu s točkama 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (16), program InvestEU treba evaluirati na temelju informacija prikupljenih u okviru posebnih zahtjeva za praćenje i pritom izbjegavati prekomjerno reguliranje i administrativno opterećenje, posebno za države članice. Ti zahtjevi mogu prema potrebi obuhvaćati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka programa InvestEU na terenu. |
| --- | --- |

(62)

U skladu s točkama 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (16), program InvestEU treba evaluirati na temelju informacija prikupljenih u okviru posebnih zahtjeva za praćenje i pritom izbjegavati prekomjerno reguliranje i administrativno opterećenje, posebno za države članice. Ti zahtjevi mogu prema potrebi obuhvaćati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka programa InvestEU na terenu.

| (63) | Trebalo bi primjenjivati čvrst okvir za praćenje utemeljen na pokazateljima ostvarenja, ishoda i učinka kako bi se pratio napredak prema ostvarenju ciljeva Unije. Kako bi se jamčila odgovornost prema građanima Unije, Komisija bi trebala Europskom parlamentu i Vijeću podnositi godišnja izvješća o napretku, učinku i operacijama programa InvestEU. |
| --- | --- |

(63)

Trebalo bi primjenjivati čvrst okvir za praćenje utemeljen na pokazateljima ostvarenja, ishoda i učinka kako bi se pratio napredak prema ostvarenju ciljeva Unije. Kako bi se jamčila odgovornost prema građanima Unije, Komisija bi trebala Europskom parlamentu i Vijeću podnositi godišnja izvješća o napretku, učinku i operacijama programa InvestEU.

| (64) | Horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjuju se na ovu Uredbu. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se prije svega određuje postupak za utvrđivanje i izvršenje proračuna putem bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada, neizravne provedbe te predviđaju provjere odgovornosti financijskih aktera. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a također se odnose na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, s obzirom na to da je poštovanje vladavine prava temeljni preduvjet dobrog financijskog upravljanja i djelotvornog financiranja EU-a. |
| --- | --- |

(64)

Horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjuju se na ovu Uredbu. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se prije svega određuje postupak za utvrđivanje i izvršenje proračuna putem bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada, neizravne provedbe te predviđaju provjere odgovornosti financijskih aktera. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a također se odnose na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, s obzirom na to da je poštovanje vladavine prava temeljni preduvjet dobrog financijskog upravljanja i djelotvornog financiranja EU-a.

| (65) | Financijska uredba primjenjuje se na program InvestEU. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, uključujući pravila o proračunskim jamstvima. |
| --- | --- |

(65)

Financijska uredba primjenjuje se na program InvestEU. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, uključujući pravila o proračunskim jamstvima.

| (66) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (17), Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (18), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (19) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (20), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti, uključujući prijevare, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava, te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i progon kaznenih djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (21). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u potrebna prava i potrebni pristup u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, kao i Europskom revizorskom sudu, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(66)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (17), Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (18), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (19) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (20), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti, uključujući prijevare, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava, te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i progon kaznenih djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (21). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u potrebna prava i potrebni pristup u pogledu onih država članica koje sudjeluju u pojačanoj suradnji na temelju Uredbe (EU) 2017/1939, kao i Europskom revizorskom sudu, te osigurati da svaka treća strana koja je uključena u izvršenje sredstava Unije dodijeli jednakovrijedna prava.

| (67) | Treće zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene na temelju Sporazuma o EGP-u, kojim se predviđa provedba programâ na temelju odluke donesene u skladu s tim Sporazumom. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U Uredbu bi trebalo uvrstiti posebnu odredbu kojom bi se jamčila potrebna prava i pristup odgovornom ovlaštenom službeniku, OLAF-u kao i Europskom revizorskom sudu da na sveobuhvatan način izvršavaju svoje nadležnosti. |
| --- | --- |

(67)

Treće zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene na temelju Sporazuma o EGP-u, kojim se predviđa provedba programâ na temelju odluke donesene u skladu s tim Sporazumom. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U Uredbu bi trebalo uvrstiti posebnu odredbu kojom bi se jamčila potrebna prava i pristup odgovornom ovlaštenom službeniku, OLAF-u kao i Europskom revizorskom sudu da na sveobuhvatan način izvršavaju svoje nadležnosti.

| (68) | U skladu s člankom 83. [Prijedloga Odluke Vijeća o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji, uključujući odnose između Europske unije s jedne strane te Grenlanda i Kraljevine Danske s druge strane („Odluka o prekomorskom pridruživanju”)] (22), osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima programa InvestEU i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |
| --- | --- |

(68)

U skladu s člankom 83. [Prijedloga Odluke Vijeća o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji, uključujući odnose između Europske unije s jedne strane te Grenlanda i Kraljevine Danske s druge strane („Odluka o prekomorskom pridruživanju”)] (22), osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima programa InvestEU i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (69) | Kako bi se elementi ove Uredbe koji nisu ključni dopunili smjernicama o ulaganjima i tablicom pokazatelja, olakšala brza i fleksibilna prilagodba pokazatelja uspješnosti i prilagodila stopa rezervacija, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s 
  uspostavom pokazatelja koje će Upravljački odbor koristiti za utvrđivanje država članica i sektora koji su gospodarski najviše pogođeni pandemijom bolesti COVID 19 i država članica u kojima je mogućnost državne potpore za solventnost ograničenija, zajedno s metodologijom za primjenu tih pokazatelja i
  izradom smjernica o ulaganjima za operacije financiranja i operacije ulaganja u okviru različitih sastavnica politike, tablicom pokazatelja i izmjenom Priloga III. ovoj Uredbi radi revizije ili dopune pokazatelja i prilagodbe stope rezervacija. U skladu s načelom proporcionalnosti te smjernice o ulaganjima trebale bi uključivati odgovarajuće odredbe za izbjegavanje nepotrebnog administrativnog opterećenja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(69)

Kako bi se elementi ove Uredbe koji nisu ključni dopunili smjernicama o ulaganjima i tablicom pokazatelja, olakšala brza i fleksibilna prilagodba pokazatelja uspješnosti i prilagodila stopa rezervacija, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s 
  uspostavom pokazatelja koje će Upravljački odbor koristiti za utvrđivanje država članica i sektora koji su gospodarski najviše pogođeni pandemijom bolesti COVID 19 i država članica u kojima je mogućnost državne potpore za solventnost ograničenija, zajedno s metodologijom za primjenu tih pokazatelja i
  izradom smjernica o ulaganjima za operacije financiranja i operacije ulaganja u okviru različitih sastavnica politike, tablicom pokazatelja i izmjenom Priloga III. ovoj Uredbi radi revizije ili dopune pokazatelja i prilagodbe stope rezervacija. U skladu s načelom proporcionalnosti te smjernice o ulaganjima trebale bi uključivati odgovarajuće odredbe za izbjegavanje nepotrebnog administrativnog opterećenja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (69a) | Potrebno je zajamčiti da se fond InvestEU provede što je prije moguće nakon što stupi na snagu. Stoga bi partnerima u provedbi trebalo omogućiti da Komisiji predlože operacije financiranja i ulaganja prije osnivanja i početka rada Odbora za ulaganja ili prije sklapanja odgovarajućeg sporazuma o jamstvu. U takvim slučajevima Komisija bi trebala biti odgovorna za odobravanje operacija. Također bi trebalo biti moguće spojiti financijske instrumente uspostavljene programima iz Priloga IV. ovoj Uredbi i jamstvo EU-a uspostavljeno Uredbom (EU) 2015/1017 s financijskim instrumentima iz ove Uredbe, ako je to primjenjivo i pod uvjetom da se provede prethodna evaluacija. |
| --- | --- |

(69a)

Potrebno je zajamčiti da se fond InvestEU provede što je prije moguće nakon što stupi na snagu. Stoga bi partnerima u provedbi trebalo omogućiti da Komisiji predlože operacije financiranja i ulaganja prije osnivanja i početka rada Odbora za ulaganja ili prije sklapanja odgovarajućeg sporazuma o jamstvu. U takvim slučajevima Komisija bi trebala biti odgovorna za odobravanje operacija. Također bi trebalo biti moguće spojiti financijske instrumente uspostavljene programima iz Priloga IV. ovoj Uredbi i jamstvo EU-a uspostavljeno Uredbom (EU) 2015/1017 s financijskim instrumentima iz ove Uredbe, ako je to primjenjivo i pod uvjetom da se provede prethodna evaluacija.

| (70) | Programom InvestEU trebalo bi uklanjati nedostatke na tržištu i investicijske okolnosti koje nisu optimalne u cijeloj Uniji i pojedinoj državi članici te, za nove ili složene nedostatke na tržištu, omogućiti testiranje inovativnih financijskih proizvoda i sustava za njihovo širenje na cijelom tržištu Unije. Stoga je opravdano djelovanje na razini Unije, |
| --- | --- |

(70)

Programom InvestEU trebalo bi uklanjati nedostatke na tržištu i investicijske okolnosti koje nisu optimalne u cijeloj Uniji i pojedinoj državi članici te, za nove ili složene nedostatke na tržištu, omogućiti testiranje inovativnih financijskih proizvoda i sustava za njihovo širenje na cijelom tržištu Unije. Stoga je opravdano djelovanje na razini Unije,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom Uredbom osniva se fond InvestEU koji pruža jamstvo EU-a za potporu operacijama financiranja i operacijama ulaganja koje provode partneri u provedbi koji pridonose ciljevima unutarnjih politika Unije.

2.   Ovom se Uredbom uspostavlja i mehanizam za savjetodavnu potporu kako bi se pružila potpora razvoju projekata za ulaganja i pristupu financiranju te, u vezi s tim, pomoć u izgradnji kapaciteta („savjetodavni centar InvestEU”). Njome se uspostavlja i baza podataka koja omogućuje vidljivost projekata za koje promotori projekata prikupljaju financijska sredstva i koja ulagateljima pruža informacije o mogućnostima ulaganja („portal InvestEU)”.

3.   Ovom se Uredbom utvrđuju ciljevi programa InvestEU, njegov proračun i iznos jamstva EU-a za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „program InvestEU” znači fond InvestEU, savjetodavni centar InvestEU, portal InvestEU i operacije mješovitog financiranja zajedno; |
| --- | --- |

1.

„program InvestEU” znači fond InvestEU, savjetodavni centar InvestEU, portal InvestEU i operacije mješovitog financiranja zajedno;

| 2. | „jamstvo EU-a” znači opće, neopozivo i bezuvjetno proračunsko jamstvo proračuna Unije koje se daje na zahtjev, u okviru kojeg proračunska jamstva u skladu s člankom 219. stavkom 1. Financijske uredbe proizvode učinke stupanjem na snagu pojedinačnih sporazuma o jamstvu s partnerima u provedbi; |
| --- | --- |

2.

„jamstvo EU-a” znači opće, neopozivo i bezuvjetno proračunsko jamstvo proračuna Unije koje se daje na zahtjev, u okviru kojeg proračunska jamstva u skladu s člankom 219. stavkom 1. Financijske uredbe proizvode učinke stupanjem na snagu pojedinačnih sporazuma o jamstvu s partnerima u provedbi;

| 3. | „sastavnica politika” znači ciljano područje za potporu jamstvom EU-a kako je utvrđeno u članku 7. stavku 1.; |
| --- | --- |

3.

„sastavnica politika” znači ciljano područje za potporu jamstvom EU-a kako je utvrđeno u članku 7. stavku 1.;

| 4. | „odjeljak” znači dio jamstva EU-a definiran u smislu podrijetla sredstava kojima je poduprto; |
| --- | --- |

4.

„odjeljak” znači dio jamstva EU-a definiran u smislu podrijetla sredstava kojima je poduprto;

| 5. | „operacija mješovitog financiranja” znači operacija financirana iz proračuna Unije u kojoj se kombiniraju bespovratni oblici potpore ili povratni oblici potpore iz proračuna Unije ili i jedni i drugi s povratnim oblicima potpore razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija ili komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja; za potrebe ove definicije programi Unije koji se financiraju iz izvora različitih od proračuna Unije, kao što je Fond za inovacije sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS), mogu se izjednačiti s programima Unije koji se financiraju iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

5.

„operacija mješovitog financiranja” znači operacija financirana iz proračuna Unije u kojoj se kombiniraju bespovratni oblici potpore ili povratni oblici potpore iz proračuna Unije ili i jedni i drugi s povratnim oblicima potpore razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija ili komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja; za potrebe ove definicije programi Unije koji se financiraju iz izvora različitih od proračuna Unije, kao što je Fond za inovacije sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS), mogu se izjednačiti s programima Unije koji se financiraju iz proračuna Unije;

| 6. | „EIB” znači Europska investicijska banka; |
| --- | --- |

6.

„EIB” znači Europska investicijska banka;

| 7. | „Grupa EIB-a” znači EIB i njegova društva kćeri i drugi subjekti osnovani u skladu s člankom 28. stavkom 1. Protokola br. 5 o Statutu Europske investicijske banke priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u (Statut EIB-a); |
| --- | --- |

7.

„Grupa EIB-a” znači EIB i njegova društva kćeri i drugi subjekti osnovani u skladu s člankom 28. stavkom 1. Protokola br. 5 o Statutu Europske investicijske banke priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u (Statut EIB-a);

| 8. | „financijski doprinos” znači doprinos partnera u provedbi u obliku vlastitog kapaciteta za preuzimanje rizika koji se pruža prema načelu pari passu s jamstvom EU-a ili u drugom obliku koji omogućuje učinkovitu provedbu programa InvestEU uz istodobno osiguravanje odgovarajuće usklađenosti interesa; |
| --- | --- |

8.

„financijski doprinos” znači doprinos partnera u provedbi u obliku vlastitog kapaciteta za preuzimanje rizika koji se pruža prema načelu pari passu s jamstvom EU-a ili u drugom obliku koji omogućuje učinkovitu provedbu programa InvestEU uz istodobno osiguravanje odgovarajuće usklađenosti interesa;

| 9. | „sporazum o doprinosu” znači pravni instrument kojim Komisija i jedna ili više država članica utvrđuju uvjete jamstva EU-a u okviru odjeljka „države članice” kako je utvrđeno u članku 9.; |
| --- | --- |

9.

„sporazum o doprinosu” znači pravni instrument kojim Komisija i jedna ili više država članica utvrđuju uvjete jamstva EU-a u okviru odjeljka „države članice” kako je utvrđeno u članku 9.;

| 10. | „financijski proizvod” znači financijski mehanizam ili aranžman prema čijim uvjetima partner u provedbi osigurava izravno ili posredno financiranje krajnjim primateljima koristeći se bilo kojom vrstom financiranja iz članka 15.; |
| --- | --- |

10.

„financijski proizvod” znači financijski mehanizam ili aranžman prema čijim uvjetima partner u provedbi osigurava izravno ili posredno financiranje krajnjim primateljima koristeći se bilo kojom vrstom financiranja iz članka 15.;

| 11. | „operacije financiranja i/ili operacije ulaganja” znači operacije kojima se krajnjim primateljima financijska sredstva osiguravaju izravno ili neizravno putem financijskih proizvoda, koje partner u provedbi provodi u vlastito ime i osigurava u skladu sa svojim internim pravilima, politikama i postupcima te koje su prikazane u financijskim izvještajima partnera u provedbi, ili, ako je to primjenjivo, objavljene u bilješkama uz financijske izvještaje; |
| --- | --- |

11.

„operacije financiranja i/ili operacije ulaganja” znači operacije kojima se krajnjim primateljima financijska sredstva osiguravaju izravno ili neizravno putem financijskih proizvoda, koje partner u provedbi provodi u vlastito ime i osigurava u skladu sa svojim internim pravilima, politikama i postupcima te koje su prikazane u financijskim izvještajima partnera u provedbi, ili, ako je to primjenjivo, objavljene u bilješkama uz financijske izvještaje;

| 12. | „fondovi u okviru podijeljenog upravljanja” znači fondovi u okviru kojih je predviđena mogućnost dodjele dijela sredstava na ime rezervacija za proračunsko jamstvo u odjeljku fonda InvestEU koji se odnosi na države članice, to jest Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond+ (ESF+), Kohezijski fond, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i [Fond za pravednu tranziciju] (23); |
| --- | --- |

12.

„fondovi u okviru podijeljenog upravljanja” znači fondovi u okviru kojih je predviđena mogućnost dodjele dijela sredstava na ime rezervacija za proračunsko jamstvo u odjeljku fonda InvestEU koji se odnosi na države članice, to jest Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond+ (ESF+), Kohezijski fond, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i [Fond za pravednu tranziciju] (23);

| 13. | „sporazum o jamstvu” znači pravni instrument u okviru kojega Komisija i partner u provedbi utvrđuju uvjete za predlaganje operacija financiranja ili operacija ulaganja kako bi im se pružilo jamstvo EU-a, za pružanje jamstva EU-a za te operacije te za njihovu provedbu u skladu s odredbama ove Uredbe; |
| --- | --- |

13.

„sporazum o jamstvu” znači pravni instrument u okviru kojega Komisija i partner u provedbi utvrđuju uvjete za predlaganje operacija financiranja ili operacija ulaganja kako bi im se pružilo jamstvo EU-a, za pružanje jamstva EU-a za te operacije te za njihovu provedbu u skladu s odredbama ove Uredbe;

| 14. | „partner u provedbi” znači prihvatljivi partner, kao što je financijska institucija ili drugi financijski posrednik, s kojim je Komisija sklopila sporazum o jamstvu; |
| --- | --- |

14.

„partner u provedbi” znači prihvatljivi partner, kao što je financijska institucija ili drugi financijski posrednik, s kojim je Komisija sklopila sporazum o jamstvu;

| 15. | „važan projekt od zajedničkog europskog interesa” znači projekt koji ispunjava sve kriterije utvrđene u Komunikaciji Komisije „Kriteriji za analizu jesu li državne potpore za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa spojive s unutarnjim tržištem” (SL C 188, 20.6.2014., str. 4.) ili njezinim naknadnim izmjenama; |
| --- | --- |

15.

„važan projekt od zajedničkog europskog interesa” znači projekt koji ispunjava sve kriterije utvrđene u Komunikaciji Komisije „Kriteriji za analizu jesu li državne potpore za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa spojive s unutarnjim tržištem” (SL C 188, 20.6.2014., str. 4.) ili njezinim naknadnim izmjenama;

| 16. | „savjetodavni centar InvestEU” znači tehnička pomoć definirana u članku 24.; |
| --- | --- |

16.

„savjetodavni centar InvestEU” znači tehnička pomoć definirana u članku 24.;

| 17. | „savjetodavni sporazum” znači pravni instrument kojim Komisija i savjetodavni partner utvrđuju uvjete za provedbu savjetodavnog centra InvestEU; |
| --- | --- |

17.

„savjetodavni sporazum” znači pravni instrument kojim Komisija i savjetodavni partner utvrđuju uvjete za provedbu savjetodavnog centra InvestEU;

| 18. | „savjetodavna inicijativa” znači tehnička pomoć i savjetodavne usluge kojima se podupiru ulaganja, uključujući aktivnosti izgradnje kapaciteta, a koje pružaju savjetodavni partneri, vanjski pružatelji usluga s kojima je Komisija sklopila ugovor ili izvršne agencije; |
| --- | --- |

18.

„savjetodavna inicijativa” znači tehnička pomoć i savjetodavne usluge kojima se podupiru ulaganja, uključujući aktivnosti izgradnje kapaciteta, a koje pružaju savjetodavni partneri, vanjski pružatelji usluga s kojima je Komisija sklopila ugovor ili izvršne agencije;

| 19. | „savjetodavni partner” znači prihvatljivi partner, kao što je financijska institucija ili drugi subjekt, s kojim je Komisija sklopila savjetodavni sporazum radi provedbe jedne ili više savjetodavnih inicijativa, osim savjetodavnih inicijativa koje provode vanjski pružatelji usluga s kojima je Komisija sklopila ugovor ili izvršne agencije; |
| --- | --- |

19.

„savjetodavni partner” znači prihvatljivi partner, kao što je financijska institucija ili drugi subjekt, s kojim je Komisija sklopila savjetodavni sporazum radi provedbe jedne ili više savjetodavnih inicijativa, osim savjetodavnih inicijativa koje provode vanjski pružatelji usluga s kojima je Komisija sklopila ugovor ili izvršne agencije;

| 20. | „portal InvestEU” znači baza podataka definirana u članku 25.; |
| --- | --- |

20.

„portal InvestEU” znači baza podataka definirana u članku 25.;

| 21. | „smjernice o ulaganjima” znači smjernice utvrđene delegiranim aktom iz članka 7. stavka 7.; |
| --- | --- |

21.

„smjernice o ulaganjima” znači smjernice utvrđene delegiranim aktom iz članka 7. stavka 7.;

| 22. | „platforma za ulaganja” znači subjekt posebne namjene, upravljani račun, ugovorno sufinanciranje ili aranžman za podjelu rizika ili aranžman uspostavljen na bilo koji drugi način putem kojeg subjekti usmjeravaju financijski doprinos s ciljem financiranja niza projekata ulaganja, a može obuhvaćati:






  (a) | nacionalnu ili podnacionalnu platformu koja okuplja više projekata ulaganja na državnom području određene države članice; |
| --- | --- | --- |

22.

„platforma za ulaganja” znači subjekt posebne namjene, upravljani račun, ugovorno sufinanciranje ili aranžman za podjelu rizika ili aranžman uspostavljen na bilo koji drugi način putem kojeg subjekti usmjeravaju financijski doprinos s ciljem financiranja niza projekata ulaganja, a može obuhvaćati:

(a)

nacionalnu ili podnacionalnu platformu koja okuplja više projekata ulaganja na državnom području određene države članice;

| (b) | prekograničnu, višedržavnu, regionalnu ili makroregionalnu platformu koja okuplja partnere iz više država članica, regija ili trećih zemalja zainteresirane za projekte ulaganja na određenom zemljopisnom području; |
| --- | --- |

(b)

prekograničnu, višedržavnu, regionalnu ili makroregionalnu platformu koja okuplja partnere iz više država članica, regija ili trećih zemalja zainteresirane za projekte ulaganja na određenom zemljopisnom području;

| (c) | tematsku platformu koja okuplja projekte ulaganja u određenom sektoru; |
| --- | --- |

(c)

tematsku platformu koja okuplja projekte ulaganja u određenom sektoru;

| 23. | „mikrofinanciranje” znači mikrofinanciranje kako je definirano u članku [2. točki 11.] Uredbe [[ESF+] broj]; |
| --- | --- |

23.

„mikrofinanciranje” znači mikrofinanciranje kako je definirano u članku [2. točki 11.] Uredbe [[ESF+] broj];

| 24. | „nacionalna razvojna banka ili institucija” ili „NRBI” znači pravni subjekt koji na profesionalnoj osnovi obavlja financijske aktivnosti i kojem su država članica ili subjekt države članice na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini povjerili provedbu aktivnosti razvoja ili promicanja razvoja; |
| --- | --- |

24.

„nacionalna razvojna banka ili institucija” ili „NRBI” znači pravni subjekt koji na profesionalnoj osnovi obavlja financijske aktivnosti i kojem su država članica ili subjekt države članice na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini povjerili provedbu aktivnosti razvoja ili promicanja razvoja;

| 25. | „malo i srednje poduzeće” ili „MSP” znači mikro, malo ili srednje poduzeća u smislu Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ (24); |
| --- | --- |

25.

„malo i srednje poduzeće” ili „MSP” znači mikro, malo ili srednje poduzeća u smislu Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ (24);

| 26. | „malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači subjekt koji nije MSP i koji ima do 499 zaposlenika; |
| --- | --- |

26.

„malo poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači subjekt koji nije MSP i koji ima do 499 zaposlenika;

| 26.a | „poduzeća” znači, za potrebe sastavnice za potporu solventnosti, poduzeća, projektna poduzeća, javno-privatna partnerstva i druge pravne strukture; |
| --- | --- |

26.a

„poduzeća” znači, za potrebe sastavnice za potporu solventnosti, poduzeća, projektna poduzeća, javno-privatna partnerstva i druge pravne strukture;

| 27. | „socijalno poduzeće” znači socijalno poduzeće kako je definirano u članku [2. točki 15.] Uredbe [[ESF+] broj]; |
| --- | --- |

27.

„socijalno poduzeće” znači socijalno poduzeće kako je definirano u članku [2. točki 15.] Uredbe [[ESF+] broj];

| 28. | „treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije. |
| --- | --- |

28.

„treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije.

Članak 3.

Ciljevi programa InvestEU

1.   Opći je cilj programa InvestEU pružiti potporu ciljevima politika Unije s pomoću operacija financiranja i operacija ulaganja kojima se pridonosi:

| (a) | konkurentnosti Unije, uključujući istraživanje, inovacije i digitalizaciju; |
| --- | --- |

(a)

konkurentnosti Unije, uključujući istraživanje, inovacije i digitalizaciju;

| (b) | rastu i zapošljavanju u gospodarstvu Unije, održivosti gospodarstva Unije i njegovoj okolišnoj i klimatskoj dimenziji doprinosom ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i ciljeva Pariškog klimatskog sporazuma te otvaranju visokokvalitetnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

(b)

rastu i zapošljavanju u gospodarstvu Unije, održivosti gospodarstva Unije i njegovoj okolišnoj i klimatskoj dimenziji doprinosom ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i ciljeva Pariškog klimatskog sporazuma te otvaranju visokokvalitetnih radnih mjesta;

| (c) | socijalnoj otpornosti, uključivosti i inovativnosti Unije; |
| --- | --- |

(c)

socijalnoj otpornosti, uključivosti i inovativnosti Unije;

| (d) | promicanju znanstvenog i tehnološkog napretka, kulture, obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

(d)

promicanju znanstvenog i tehnološkog napretka, kulture, obrazovanja i osposobljavanja;

| (e) | integraciji tržišta kapitala u Uniji i jačanju jedinstvenog tržišta, uključujući rješenja kojima se rješava problem rascjepkanosti tržišta kapitala u Uniji, diversificiraju izvori financiranja za poduzeća u Uniji i promiče održivo financiranje; |
| --- | --- |

(e)

integraciji tržišta kapitala u Uniji i jačanju jedinstvenog tržišta, uključujući rješenja kojima se rješava problem rascjepkanosti tržišta kapitala u Uniji, diversificiraju izvori financiranja za poduzeća u Uniji i promiče održivo financiranje;

| (f) | promicanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; ili |
| --- | --- |

(f)

promicanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; ili

| (g) | održivom i uključivom oporavku gospodarstva Unije
  , a posebno MSP-ova,
  nakon krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 održavanjem i jačanjem
  postojećih
  strateških lanaca vrijednosti
  materijalne i materijalne imovine i razvojem novih takvih vrijednosnih lanaca
  te održavanjem i intenziviranjem aktivnosti od strateške važnosti za Uniju povezanih s kritičnom infrastrukturom
  , bilo da je fizička ili virtualna ili temeljena na intelektualnom vlasništvu,
  transformacijskim tehnologijama, revolucionarnim inovacijama i inputima za poduzeća i potrošače
  , i podupiranjem održive tranzicije u skladu s klimatskim ciljevima Unije za 2030. i 2050. te vodeći računa o načelu „ne nanosi bitnu štetu”
  . |
| --- | --- |

(g)

održivom i uključivom oporavku gospodarstva Unije
  , a posebno MSP-ova,
  nakon krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 održavanjem i jačanjem
  postojećih
  strateških lanaca vrijednosti
  materijalne i materijalne imovine i razvojem novih takvih vrijednosnih lanaca
  te održavanjem i intenziviranjem aktivnosti od strateške važnosti za Uniju povezanih s kritičnom infrastrukturom
  , bilo da je fizička ili virtualna ili temeljena na intelektualnom vlasništvu,
  transformacijskim tehnologijama, revolucionarnim inovacijama i inputima za poduzeća i potrošače
  , i podupiranjem održive tranzicije u skladu s klimatskim ciljevima Unije za 2030. i 2050. te vodeći računa o načelu „ne nanosi bitnu štetu”
  .

2.   Posebni su ciljevi programa InvestEU sljedeći:

| (a) | potpora operacijama financiranja i operacijama ulaganja povezanima s održivom infrastrukturom u područjima iz članka 7. stavka 1. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

potpora operacijama financiranja i operacijama ulaganja povezanima s održivom infrastrukturom u područjima iz članka 7. stavka 1. točke (a);

| (b) | potpora operacijama financiranja i operacijama ulaganja povezanima s istraživanjem, inovacijama i digitalizacijom, uključujući potporu za unapređenje inovativnih poduzeća i uvođenje tehnologija na tržište, u područjima iz članka 7. stavka 1. točke (b); |
| --- | --- |

(b)

potpora operacijama financiranja i operacijama ulaganja povezanima s istraživanjem, inovacijama i digitalizacijom, uključujući potporu za unapređenje inovativnih poduzeća i uvođenje tehnologija na tržište, u područjima iz članka 7. stavka 1. točke (b);

| (c) | poboljšanje pristupa financiranju i povećanje mogućnosti financiranja za MSP-ove i za mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije te povećanje globalne konkurentnosti takvih MSP-ova; |
| --- | --- |

(c)

poboljšanje pristupa financiranju i povećanje mogućnosti financiranja za MSP-ove i za mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije te povećanje globalne konkurentnosti takvih MSP-ova;

| (d) | poboljšanje pristupa mikrofinanciranju i financiranju i povećanje mogućnosti mikrofinanciranja i financiranja za socijalna poduzeća kako bi se poduprle operacije financiranja i operacije ulaganja povezane sa socijalnim ulaganjem, kompetencijama i vještinama te razvila i konsolidirala tržišta socijalnih ulaganja u područjima iz članka 7. stavka 1. točke (d); |
| --- | --- |

(d)

poboljšanje pristupa mikrofinanciranju i financiranju i povećanje mogućnosti mikrofinanciranja i financiranja za socijalna poduzeća kako bi se poduprle operacije financiranja i operacije ulaganja povezane sa socijalnim ulaganjem, kompetencijama i vještinama te razvila i konsolidirala tržišta socijalnih ulaganja u područjima iz članka 7. stavka 1. točke (d);

| (e) | potpora operacijama financiranja i operacijama ulaganja u sektorima iz članka 7. stavka 1. točke (e) kako bi se održala i učvrstila strateška autonomija
  i održivost
  Unije te
  uključivost i konvergencija
  njezina gospodarstva
  i kako bi se pojačala otpornost na gospodarske šokove
  . |
| --- | --- |

(e)

potpora operacijama financiranja i operacijama ulaganja u sektorima iz članka 7. stavka 1. točke (e) kako bi se održala i učvrstila strateška autonomija
  i održivost
  Unije te
  uključivost i konvergencija
  njezina gospodarstva
  i kako bi se pojačala otpornost na gospodarske šokove
  .

| (ea) | potpora solventnosti poduzeća s poslovnim nastanom u državi članici koja djeluju u Uniji. |
| --- | --- |

(ea)

potpora solventnosti poduzeća s poslovnim nastanom u državi članici koja djeluju u Uniji.

Članak 4.

Proračun i iznos jamstva EU-a

1.   Jamstvo EU-a za potrebe odjeljka „EU” iz članka 8. stavka 1. točke (a) iznosi
  91 773 320 000
  EUR (u tekućim cijenama). Stopa rezervacija iznosi
  40 %
  . Za rezervacije na temelju te stope rezervacija uzima se u obzir i iznos iz članka 34. stavka 3. prvog podstavka točke (a).

Za potrebe odjeljka „države članice” iz članka 8. stavka 1. točke (b) može se osigurati dodatni iznos jamstva EU-a, uz uvjet da države članice dodijele odgovarajuće iznose u skladu s [člankom 10. stavkom 1.] Uredbe [[Uredba o zajedničkim odredbama] broj] (25),▌člankom [75. stavkom 1.] Uredbe [[Uredba o strateškim planovima u okviru ZPP-a] broj] (26)

  te u skladu s provedbom relevantnih mjera u planovima za oporavak i otpornost na temelju Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  .

Za potrebe odjeljka „države članice” može se osigurati dodatni iznos jamstva EU-a u obliku novca koji daju države članice. Taj se iznos smatra vanjskim namjenskim prihodom u skladu s člankom 21. stavkom 5. drugom rečenicom Financijske uredbe.

Jamstvo EU-a iz prvog podstavka uvećava se i za doprinose trećih zemalja iz članka 5., uz uvjet da su u cijelosti pokriveni rezervacijama u obliku novca u skladu s člankom 218. stavkom 2. Financijske uredbe.

2.   Od iznosa iz stavka 1. prvog podstavka iznos od 31 153 850 000 EUR (u tekućim cijenama) dodjeljuje se za operacije kojima se provode mjere iz članka 2. Uredbe [EURI] za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (e).

Od iznosa iz stavka 1. prvog podstavka iznos od
  19 850 000 000
   EUR (u tekućim cijenama) dodjeljuje se za operacije kojima se provode mjere iz članka 2. Uredbe [EURI] za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a)
  i (ea)
  .

Od iznosa iz stavka 1. prvog podstavka iznos od
  40 769 470 000
   EUR (u tekućim cijenama) dodjeljuje se za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točaka od (a) do (d).

Iznosi iz prvog i drugog podstavka raspoloživi su tek od datuma iz članka 4. stavka 3. Uredbe [EURI].

Indikativna raspodjela jamstva EU-a za potrebe odjeljka „EU” utvrđena je u Prilogu I. ovoj Uredbi. Komisija prema potrebi može
  odstupiti od
  iznosa iz Priloga I. ▌za najviše 15 % za svaki cilj. Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o svakom takvom
  odstupanju
  .

3.   Financijska omotnica za provedbu mjera predviđenih u poglavljima VI. i VII. iznosi
  824 733 000
   EUR (u tekućim cijenama).

4.   Iznos naveden u stavku 3. može se upotrijebiti i za tehničku i administrativnu pomoć u provedbi programa InvestEU, primjerice aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije, među ostalim i za korporativne informatičke sustave.

4.a
     
  Ako se bespovratna sredstva iz članka 3. stavka 2. točke (a) Uredbe [EURI] ne iskoriste u cijelosti do 31. prosinca 2023., ili ako zajmovi državama članicama iz članka 3. stavka 2. točke (b) Uredbe [EURI] nisu odobreni do 31. prosinca 2023., dio neiskorištenog iznosa ili nedodijeljenih sredstava do najviše 16 000 000 000 EUR (u tekućim cijenama) automatski se stavlja na raspolaganje fondu InvestEU za rezervacije za jamstvo EU-a za razdoblje 2024.–2027., u skladu s člankom X. Uredbe [EURI]. Iznos jamstva EU-a iz stavka 1. prvog podstavka ovog članka i raspodjela jamstva EU-a utvrđena u Prilogu I. ovoj Uredbi u skladu s time prilagođavaju se naviše.

Članak 5.

Treće zemlje pridružene fondu InvestEU

Odjeljak „EU” fonda InvestEU iz članka 8. stavka 1. točke (a) i sve sastavnice politika iz članka 7. stavka 1., osim sastavnice za europska strateška ulaganja, mogu primati doprinose iz sljedećih trećih zemalja za sudjelovanje u određenim financijskim proizvodima u skladu s člankom 218. stavkom 2. Financijske uredbe:

| (a) | članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP), u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru; |
| --- | --- |

(a)

članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP), u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru;

| (b) | zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati, u skladu s općim načelima i općim uvjetima njihova sudjelovanja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima Unije i tih trećih zemalja; |
| --- | --- |

(b)

zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati, u skladu s općim načelima i općim uvjetima njihova sudjelovanja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima Unije i tih trećih zemalja;

| (c) | treće zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva, u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih trećih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

treće zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva, u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća za pridruživanje ili sličnim sporazumima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih trećih zemalja;

| (d) | treće zemlje, u skladu s uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem programu Unije ako se tim sporazumom:






  i. | jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije; |
| --- | --- | --- |

(d)

treće zemlje, u skladu s uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem programu Unije ako se tim sporazumom:

i.

jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije;

| ii. | utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima Unije, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se vanjskim namjenskim prihodima u skladu s drugom rečenicom članka 21. stavka 5. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

ii.

utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima Unije, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se vanjskim namjenskim prihodima u skladu s drugom rečenicom članka 21. stavka 5. Financijske uredbe;

| iii. | trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu Unije; |
| --- | --- |

iii.

trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu Unije;

| iv. | jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese. |
| --- | --- |

iv.

jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese.

Članak 6.

Provedba i oblici Unijina financiranja

1.   Jamstvo EU-a provodi se u okviru neizravnog upravljanja s tijelima iz članka 62. stavka 1. točke (c) podtočaka ii., iii., v. i vi. Financijske uredbe. Drugi oblici financiranja Unije na temelju ove Uredbe provode se u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom, uključujući bespovratna sredstva koja se provode u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe i operacije mješovitog financiranja koje se provode u skladu s ovim člankom, što neometanije i uz osiguravanje učinkovite i usklađene potpore politikama Unije.

2.   Operacije financiranja i operacije ulaganja obuhvaćene jamstvom EU-a koje su dio operacije mješovitog financiranja kojom se potpora na temelju ove Uredbe kombinira s potporom koja se pruža u okviru jednog ili više drugih programa Unije ili koje su obuhvaćene Fondom za inovacije sustava EU-a za trgovanje emisijama:

| (a) | usklađene su s ciljevima politika i ispunjavaju kriterije prihvatljivosti navedene u pravilima programa Unije na temelju kojeg se odlučuje o potpori; |
| --- | --- |

(a)

usklađene su s ciljevima politika i ispunjavaju kriterije prihvatljivosti navedene u pravilima programa Unije na temelju kojeg se odlučuje o potpori;

| (b) | u skladu su s odredbama ove Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

u skladu su s odredbama ove Uredbe.

3.   Operacije mješovitog financiranja koje uključuju financijske instrumente koji se u cijelosti financiraju u okviru drugih programa Unije ili Fonda za inovacije sustava EU-a za trgovanje emisijama bez uporabe jamstva EU-a na temelju ove Uredbe u skladu su s ciljevima politika i kriterijima prihvatljivosti navedenima u pravilima o programu Unije na temelju kojeg se potpora dodjeljuje.

4.   U skladu s člankom 6. stavkom 2., o bespovratnim oblicima potpore i financijskim instrumentima iz proračuna Unije koji su dio operacije mješovitog financiranja iz stavaka 2. i 3. ovog članka odlučuje se na temelju pravila relevantnog programa Unije, a provode se okviru operacije mješovitog financiranja u skladu s ovom Uredbom i glavom X. Financijske uredbe.

Izvješćivanje o takvim operacijama mješovitog financiranja obuhvaća i njihovu usklađenost s ciljevima politika i kriterijima prihvatljivosti navedenima u pravilima programa Unije na temelju kojeg se odlučuje o potpori te njihovu usklađenost s ovom Uredbom.

POGLAVLJE II.

POGLAVLJE II.

Fond InvestEU

Fond InvestEU

Članak 7.

Sastavnice politika

1.   Fond InvestEU djeluje u okviru sljedećih
  šest
  sastavnica politika u okviru kojih će se uklanjati tržišni nedostaci ili rješavati problem neoptimalne razine ulaganja u području primjene svake od njih:

| (a) | sastavnice politika održive infrastrukture, koja uključuje održiva ulaganja u području prometa, uključujući multimodalni prijevoz, sigurnosti na cestama, među ostalim u skladu s Unijinim ciljem da do 2050. više ne bude prometnih nesreća koje imaju smrtne posljedice ili uzrokuju teške ozljede, obnove i održavanja željezničke i cestovne infrastrukture, energetike, osobito obnovljive energije, energetske učinkovitosti u skladu s okvirom energetske politike do 2030., projekata obnove zgrada usmjerenih na uštedu energije i integraciju zgrada u povezane energetske, skladišne, digitalne i prijevozne sustave, poboljšanja razine međupovezanosti, digitalne povezivosti i digitalnog pristupa, među ostalim u ruralnim područjima, opskrbe i prerade sirovina, svemira, oceana, voda, uključujući unutarnje plovne putove, gospodarenja otpadom u skladu s hijerarhijom otpada i kružnim gospodarstvom, prirodne i druge okolišne infrastrukture, kulturne baštine, turizma, opreme, mobilne imovine i primjene inovativnih tehnologija kojima se doprinosi Unijinim ciljevima okolišne ili klimatske otpornosti ili socijalne održivosti te koje ispunjavaju Unijine standarde okolišne ili socijalne održivosti; |
| --- | --- |

(a)

sastavnice politika održive infrastrukture, koja uključuje održiva ulaganja u području prometa, uključujući multimodalni prijevoz, sigurnosti na cestama, među ostalim u skladu s Unijinim ciljem da do 2050. više ne bude prometnih nesreća koje imaju smrtne posljedice ili uzrokuju teške ozljede, obnove i održavanja željezničke i cestovne infrastrukture, energetike, osobito obnovljive energije, energetske učinkovitosti u skladu s okvirom energetske politike do 2030., projekata obnove zgrada usmjerenih na uštedu energije i integraciju zgrada u povezane energetske, skladišne, digitalne i prijevozne sustave, poboljšanja razine međupovezanosti, digitalne povezivosti i digitalnog pristupa, među ostalim u ruralnim područjima, opskrbe i prerade sirovina, svemira, oceana, voda, uključujući unutarnje plovne putove, gospodarenja otpadom u skladu s hijerarhijom otpada i kružnim gospodarstvom, prirodne i druge okolišne infrastrukture, kulturne baštine, turizma, opreme, mobilne imovine i primjene inovativnih tehnologija kojima se doprinosi Unijinim ciljevima okolišne ili klimatske otpornosti ili socijalne održivosti te koje ispunjavaju Unijine standarde okolišne ili socijalne održivosti;

| (b) | sastavnice politika koja se odnosi na istraživanja, inovacije i digitalizaciju, koja uključuje istraživačke aktivnosti, aktivnosti razvoja proizvoda i inovacijske aktivnosti, prijenos tehnologija i rezultata istraživanja na tržište radi potpore čimbenicima kojima se potiče razvoj tržišta i suradnji među poduzećima, demonstraciju i uvođenje inovativnih rješenja te potporu unapređenju inovativnih poduzeća, kao i digitalizaciju industrije Unije; |
| --- | --- |

(b)

sastavnice politika koja se odnosi na istraživanja, inovacije i digitalizaciju, koja uključuje istraživačke aktivnosti, aktivnosti razvoja proizvoda i inovacijske aktivnosti, prijenos tehnologija i rezultata istraživanja na tržište radi potpore čimbenicima kojima se potiče razvoj tržišta i suradnji među poduzećima, demonstraciju i uvođenje inovativnih rješenja te potporu unapređenju inovativnih poduzeća, kao i digitalizaciju industrije Unije;

| (c) | sastavnice politika koja se odnosi na MSP-ove, koja uključuje pristup financiranju i mogućnosti financiranja prvenstveno za MSP-ove, uključujući inovativne MSP-ove i MSP-ove koji posluju u kulturnim i kreativnim sektorima, kao i za mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- |

(c)

sastavnice politika koja se odnosi na MSP-ove, koja uključuje pristup financiranju i mogućnosti financiranja prvenstveno za MSP-ove, uključujući inovativne MSP-ove i MSP-ove koji posluju u kulturnim i kreativnim sektorima, kao i za mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije;

| (d) | sastavnice politika koja se odnosi na socijalna ulaganja i vještine, koja uključuje mikrofinanciranje, financiranje socijalnih poduzeća, socijalnu ekonomiju i mjere za promicanje rodne ravnopravnosti, vještina, obrazovanja, osposobljavanja i povezanih usluga, socijalnu infrastrukturu, uključujući zdravstvenu i obrazovnu infrastrukturu te socijalno i studentsko stanovanje, socijalne inovacije, zdravstvenu i dugotrajnu skrb, uključivost i pristupačnost, kulturne i kreativne aktivnosti sa socijalnim ciljem te integraciju ranjivih osoba, uključujući državljane trećih zemalja; |
| --- | --- |

(d)

sastavnice politika koja se odnosi na socijalna ulaganja i vještine, koja uključuje mikrofinanciranje, financiranje socijalnih poduzeća, socijalnu ekonomiju i mjere za promicanje rodne ravnopravnosti, vještina, obrazovanja, osposobljavanja i povezanih usluga, socijalnu infrastrukturu, uključujući zdravstvenu i obrazovnu infrastrukturu te socijalno i studentsko stanovanje, socijalne inovacije, zdravstvenu i dugotrajnu skrb, uključivost i pristupačnost, kulturne i kreativne aktivnosti sa socijalnim ciljem te integraciju ranjivih osoba, uključujući državljane trećih zemalja;

| (e) | sastavnice politika za europska strateška ulaganja, koja uključuje strateško ulaganje
  , usmjereno na budućnost,
  za potporu krajnjim primateljima
  , uključujući MSP-ove i start-upove,
  koji imaju poslovni nastan u državi članici i posluju u Uniji, a čije su aktivnosti od strateške važnosti za Uniju, posebno sa stajališta
  klimatske
  i digitalne tranzicije
  , u skladu s prioritetima opisanim u novoj industrijskoj strategiji za Europu, kojom se nastoji postići cilj globalno konkurentne, zelene i digitalne Europe, uz razvojni model utemeljen na industrijskim ekosustavima i cilju klimatske neutralnosti Unije, [kao što je utvrđeno europskim propisom o klimi] i ciljevima za 2030. Tom bi se sastavnicom trebali podupirati projekti kojima se jača konkurentnost gospodarstava Unije, obnavlja proizvodni kapacitet, smanjuje ovisnost o osjetljivim opskrbnim lancima te promiču poduzetništvo, otvaranje radnih mjesta i
  veća otpornost, u nekom od sljedećih područja:






  i. | pružanje kritične zdravstvene skrbi, proizvodnja i stvaranje zaliha
  lijekova, uključujući cjepiva, i njihovih međuproizvoda, aktivnih farmaceutskih sastojaka i sirovina;
  medicinski proizvodi;
  bolnička
  i 
  medicinska oprema, kao što su respiratori, zaštitna odjeća i oprema, dijagnostički materijali i alati; osobna zaštitna oprema; dezinfekcijska sredstva, njihovi međuproizvodi i sirovine potrebne za njihovu proizvodnju;
  jačanje
  otpornosti zdravstvene zaštite i
  zdravstvenih
  sustava u pripremi za
  kapacitete za odgovor na
  buduće
  krize
  , uključujući testiranje otpornosti nacionalnih i regionalnih zdravstvenih sustava na stres,
  kao i sustava civilne zaštite;
  na temelju načela dostupnosti i cjenovne pristupačnosti proizvoda koji su ključni u zdravstvenim krizama; |
| --- | --- | --- |

(e)

sastavnice politika za europska strateška ulaganja, koja uključuje strateško ulaganje
  , usmjereno na budućnost,
  za potporu krajnjim primateljima
  , uključujući MSP-ove i start-upove,
  koji imaju poslovni nastan u državi članici i posluju u Uniji, a čije su aktivnosti od strateške važnosti za Uniju, posebno sa stajališta
  klimatske
  i digitalne tranzicije
  , u skladu s prioritetima opisanim u novoj industrijskoj strategiji za Europu, kojom se nastoji postići cilj globalno konkurentne, zelene i digitalne Europe, uz razvojni model utemeljen na industrijskim ekosustavima i cilju klimatske neutralnosti Unije, [kao što je utvrđeno europskim propisom o klimi] i ciljevima za 2030. Tom bi se sastavnicom trebali podupirati projekti kojima se jača konkurentnost gospodarstava Unije, obnavlja proizvodni kapacitet, smanjuje ovisnost o osjetljivim opskrbnim lancima te promiču poduzetništvo, otvaranje radnih mjesta i
  veća otpornost, u nekom od sljedećih područja:

i.

pružanje kritične zdravstvene skrbi, proizvodnja i stvaranje zaliha
  lijekova, uključujući cjepiva, i njihovih međuproizvoda, aktivnih farmaceutskih sastojaka i sirovina;
  medicinski proizvodi;
  bolnička
  i 
  medicinska oprema, kao što su respiratori, zaštitna odjeća i oprema, dijagnostički materijali i alati; osobna zaštitna oprema; dezinfekcijska sredstva, njihovi međuproizvodi i sirovine potrebne za njihovu proizvodnju;
  jačanje
  otpornosti zdravstvene zaštite i
  zdravstvenih
  sustava u pripremi za
  kapacitete za odgovor na
  buduće
  krize
  , uključujući testiranje otpornosti nacionalnih i regionalnih zdravstvenih sustava na stres,
  kao i sustava civilne zaštite;
  na temelju načela dostupnosti i cjenovne pristupačnosti proizvoda koji su ključni u zdravstvenim krizama;

| ii. | kritična infrastruktura, bilo da je fizička
  , analogna ili digitalna
  , uključujući infrastrukturne elemente
  i mobilnu imovinu
  koji su određeni kao ključni u području energetike, prometa
  , uključujući javni prijevoz i aktivnu mobilnost, logistike,
  okoliša
  , vode
  , zdravlja, sigurnih digitalnih komunikacija
  i mreža
  , 5G
  i elektroničkih komunikacijskih mreža vrlo velike brzine
  , interneta stvari, internetskih uslužnih platformi, sigurnog
  rubnog računalstva i
  računalstva u oblaku, obrade ili pohrane podataka, plaćanja i financijske infrastrukture, aeronautike,
  sigurnosti i
  obrane, komunikacija, medija
  , audiovizualnog sektora, kulture i kreativnosti
  , obrazovanja i osposobljavanja, izborne infrastrukture i osjetljivih objekata
  , javne uprave, sigurnosti, stanovanja
  te zemljišta i nekretnina ključnih za korištenje takve kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

ii.

kritična infrastruktura, bilo da je fizička
  , analogna ili digitalna
  , uključujući infrastrukturne elemente
  i mobilnu imovinu
  koji su određeni kao ključni u području energetike, prometa
  , uključujući javni prijevoz i aktivnu mobilnost, logistike,
  okoliša
  , vode
  , zdravlja, sigurnih digitalnih komunikacija
  i mreža
  , 5G
  i elektroničkih komunikacijskih mreža vrlo velike brzine
  , interneta stvari, internetskih uslužnih platformi, sigurnog
  rubnog računalstva i
  računalstva u oblaku, obrade ili pohrane podataka, plaćanja i financijske infrastrukture, aeronautike,
  sigurnosti i
  obrane, komunikacija, medija
  , audiovizualnog sektora, kulture i kreativnosti
  , obrazovanja i osposobljavanja, izborne infrastrukture i osjetljivih objekata
  , javne uprave, sigurnosti, stanovanja
  te zemljišta i nekretnina ključnih za korištenje takve kritične infrastrukture;

| iii. | osiguravanje
  znanja,
  robe
  , tehnologija
  i usluga ključnih za rad i održavanje kritične infrastrukture
  i mobilne imovine
  iz podtočke ii.; |
| --- | --- |

iii.

osiguravanje
  znanja,
  robe
  , tehnologija
  i usluga ključnih za rad i održavanje kritične infrastrukture
  i mobilne imovine
  iz podtočke ii.;

| iv. | ključne razvojne, transformacijske, zelene i digitalne tehnologije te revolucionarne inovacije ako je ulaganje strateški važno za
  gospodarstvo Unije, održivu i inovativnu
  industrijsku budućnost Unije, uključujući
  reindustrijalizaciju, vodeći računa o načelu pravedne tranzicije i šire društvene koristi, uključujući
  :






  (a) | umjetnu inteligenciju,
  tehnologiju
  lanaca blokova
  i decentraliziranog vođenja evidencije transakcija
  , softver, robotiku, poluvodiče, mikroprocesore, tehnologije rubnog računalstva u oblaku, računalstvo visokih performansi, kibersigurnost, kvantne tehnologije, fotoniku, industrijsku biotehnologiju
  , tehnologije za sigurnu, održivu, pametnu i automatiziranu mobilnost i logistiku u svim načinima prijevoza
  ; |
| --- | --- | --- |

iv.

ključne razvojne, transformacijske, zelene i digitalne tehnologije te revolucionarne inovacije ako je ulaganje strateški važno za
  gospodarstvo Unije, održivu i inovativnu
  industrijsku budućnost Unije, uključujući
  reindustrijalizaciju, vodeći računa o načelu pravedne tranzicije i šire društvene koristi, uključujući
  :

(a)

umjetnu inteligenciju,
  tehnologiju
  lanaca blokova
  i decentraliziranog vođenja evidencije transakcija
  , softver, robotiku, poluvodiče, mikroprocesore, tehnologije rubnog računalstva u oblaku, računalstvo visokih performansi, kibersigurnost, kvantne tehnologije, fotoniku, industrijsku biotehnologiju
  , tehnologije za sigurnu, održivu, pametnu i automatiziranu mobilnost i logistiku u svim načinima prijevoza
  ;

| (b) | tehnologije obnovljive energije,
  kao i druge tehnologije koje doprinose postizanju klimatske neutralnosti do 2050.,
  tehnologije skladištenja energije uključujući
  održive
  baterije, održive prometne tehnologije, čisti vodik i gorivne članke, dekarbonizacijske tehnologije za industriju,
  infrastrukturu za
  hvatanje i skladištenje ugljika
  u industrijskim procesima, bioenergetska postrojenja i proizvodna postrojenja usklađena s energetskom tranzicijom
  , tehnologije kružnog gospodarstva
  i opskrbne lance
  ; |
| --- | --- |

(b)

tehnologije obnovljive energije,
  kao i druge tehnologije koje doprinose postizanju klimatske neutralnosti do 2050.,
  tehnologije skladištenja energije uključujući
  održive
  baterije, održive prometne tehnologije, čisti vodik i gorivne članke, dekarbonizacijske tehnologije za industriju,
  infrastrukturu za
  hvatanje i skladištenje ugljika
  u industrijskim procesima, bioenergetska postrojenja i proizvodna postrojenja usklađena s energetskom tranzicijom
  , tehnologije kružnog gospodarstva
  i opskrbne lance
  ;

| (ba) | svemirske sustave i tehnologije, uključujući kritične svemirske komponente, kao i svemirske usluge i aplikacije; |
| --- | --- |

(ba)

svemirske sustave i tehnologije, uključujući kritične svemirske komponente, kao i svemirske usluge i aplikacije;

| (c) | biomedicinu, nanotehnologije,
  biotehnologije
  , lijekove i napredne
  , obnovljive i kružne
  materijale; |
| --- | --- |

(c)

biomedicinu, nanotehnologije,
  biotehnologije
  , lijekove i napredne
  , obnovljive i kružne
  materijale;

| (ca) | turizam; |
| --- | --- |

(ca)

turizam;

| v. | postrojenja za recikliranje i
  proizvodna postrojenja za masovnu proizvodnju komponenti i uređaja za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju u 
  Uniji
  ; |
| --- | --- |

v.

postrojenja za recikliranje i
  proizvodna postrojenja za masovnu proizvodnju komponenti i uređaja za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju u 
  Uniji
  ;

| vi. | opskrba i stvaranje zaliha kritičnih inputa za javne aktere, poduzeća ili potrošače u 
  Uniji
  , uključujući energiju ili sirovine
  , osim ako su već obuhvaćeni zakonodavnim zahtjevima,
  ili sigurnost opskrbe hranom, uzimajući u obzir resursnu učinkovitost i kružnost u strateškim lancima vrijednosti
  i strateškim ekosustavima
  ; |
| --- | --- |

vi.

opskrba i stvaranje zaliha kritičnih inputa za javne aktere, poduzeća ili potrošače u 
  Uniji
  , uključujući energiju ili sirovine
  , osim ako su već obuhvaćeni zakonodavnim zahtjevima,
  ili sigurnost opskrbe hranom, uzimajući u obzir resursnu učinkovitost i kružnost u strateškim lancima vrijednosti
  i strateškim ekosustavima
  ;

| vii. | kritične tehnologije, inputi
  i primjene
  za sigurnost Unije i njezinih država članica, primjerice
  sigurnosni i
  obrambeni i svemirski sektor i kibersigurnost, te roba s dvojnom namjernom kako je definirana u članku 2. točki 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009
  i povezanim zakonodavstvom
  .
  Povrh toga, krajnji primatelji ne smiju izvoziti obrambenu tehnologiju u treće zemlje koje ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost država članica, sustavno krše međunarodno pravo ili ometaju regionalnu ili globalnu sigurnost i stabilnost
  ; |
| --- | --- |

vii.

kritične tehnologije, inputi
  i primjene
  za sigurnost Unije i njezinih država članica, primjerice
  sigurnosni i
  obrambeni i svemirski sektor i kibersigurnost, te roba s dvojnom namjernom kako je definirana u članku 2. točki 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009
  i povezanim zakonodavstvom
  .
  Povrh toga, krajnji primatelji ne smiju izvoziti obrambenu tehnologiju u treće zemlje koje ugrožavaju teritorijalnu cjelovitost država članica, sustavno krše međunarodno pravo ili ometaju regionalnu ili globalnu sigurnost i stabilnost
  ;

| vii.a | ulaganje i tehnička pomoć poduzećima, osobito malim i srednjim poduzećima, start-upovima, obiteljskim gospodarstvima i zajednicama kako bi se povećala otpornost njihovih vrijednosnih lanaca i poslovnih modela, poticale poduzetničke vještine i poduprli uvjeti za poticanje poduzetništva, među ostalim razvojem mreža klastera i digitalnoinovacijskih centara te tehnološkim i održivim sektorskim razvojem; |
| --- | --- |

vii.a

ulaganje i tehnička pomoć poduzećima, osobito malim i srednjim poduzećima, start-upovima, obiteljskim gospodarstvima i zajednicama kako bi se povećala otpornost njihovih vrijednosnih lanaca i poslovnih modela, poticale poduzetničke vještine i poduprli uvjeti za poticanje poduzetništva, među ostalim razvojem mreža klastera i digitalnoinovacijskih centara te tehnološkim i održivim sektorskim razvojem;

| vii.b | kritični kapaciteti za rano otkrivanje i koordinirani institucionalni i ekonomski odgovor na rizik od krize te unapređenje rješenja za kontinuitet poslovanja i usluga za ključne javne i privatne ustanove i sektore; |
| --- | --- |

vii.b

kritični kapaciteti za rano otkrivanje i koordinirani institucionalni i ekonomski odgovor na rizik od krize te unapređenje rješenja za kontinuitet poslovanja i usluga za ključne javne i privatne ustanove i sektore;

| vii.c | ulaganje u aktivnosti u području „novog svemira” na početku i na kraju proizvodnog lanca kako bi se najperspektivnije tehnologije i aplikacije stavile na tržište te kako bi se na taj način osigurala konkurentnost svemirske industrije Unije; |
| --- | --- |

vii.c

ulaganje u aktivnosti u području „novog svemira” na početku i na kraju proizvodnog lanca kako bi se najperspektivnije tehnologije i aplikacije stavile na tržište te kako bi se na taj način osigurala konkurentnost svemirske industrije Unije;

| vii.d | strateška ulaganja u projekte obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti, uključujući obnovu zgrada, s velikim potencijalom da znatno doprinesu ostvarenju ciljeva u direktivama (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 i (EU) 2018/844 kao i postizanju klimatski neutralnog i energetski učinkovitog građevinskog sektora u okviru europskog zelenog plana kako je utvrđeno u [strategiji za val obnove] ili mjerama u okviru mehanizma Unije za financiranje obnovljivih izvora energije, koji zadovoljavaju kriterije programa InvestEU.


  Osim toga,
  krajnje primatelje koji primaju sredstva u okviru ove sastavnice
  ne kontrolira treća zemlja ni subjekti iz treće a njihove izvršne upravljačke strukture nalaze se u Uniji radi zaštite sigurnosti Unije i njezinih država članica.
  Upravljački odbor određuje potrebne zahtjeve u pogledu kontrole i izvršnog upravljanja krajnjih primatelja za druga područja u okviru sastavnice za europska strateška ulaganja i kontrole posrednika u okviru te sastavnice u svjetlu primjenjivih uvjeta javnog reda ili sigurnosti. |
| --- | --- |

vii.d

strateška ulaganja u projekte obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti, uključujući obnovu zgrada, s velikim potencijalom da znatno doprinesu ostvarenju ciljeva u direktivama (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 i (EU) 2018/844 kao i postizanju klimatski neutralnog i energetski učinkovitog građevinskog sektora u okviru europskog zelenog plana kako je utvrđeno u [strategiji za val obnove] ili mjerama u okviru mehanizma Unije za financiranje obnovljivih izvora energije, koji zadovoljavaju kriterije programa InvestEU.

Osim toga,
  krajnje primatelje koji primaju sredstva u okviru ove sastavnice
  ne kontrolira treća zemlja ni subjekti iz treće a njihove izvršne upravljačke strukture nalaze se u Uniji radi zaštite sigurnosti Unije i njezinih država članica.

Upravljački odbor određuje potrebne zahtjeve u pogledu kontrole i izvršnog upravljanja krajnjih primatelja za druga područja u okviru sastavnice za europska strateška ulaganja i kontrole posrednika u okviru te sastavnice u svjetlu primjenjivih uvjeta javnog reda ili sigurnosti.

| (ea) | sastavnice za potporu solventnosti, koja obuhvaća potporu solventnosti za poduzeća koja nisu na kraju 2019. već bila u teškoćama prema pravilima o državnim potporama, ali se otada suočavaju sa znatnim rizicima u pogledu solventnosti zbog krize izazvane bolešću COVID-19, ili za poduzeća osnovana 31. prosinca 2020. ili prije tog datuma koja su stekla imovinu ili podružnice poduzeća koje je na kraju 2019. već bilo u teškoćama prema pravilima o državnim potporama ili koja upravljaju takvom imovinom ili podružnicama, pod uvjetom da njihova uprava nije ista kao uprava poduzeća u teškoćama prema pravilima o državnim potporama.



  Sastavnica za potporu solventnosti otvorena je za sve države članice i za područja navedena u Prilogu II. Glavnina sredstava koje InvestEU pruža u okviru sastavnice za potporu solventnosti koristi se za potporu:









  (a) | prihvatljivim poduzećima u državama članicama i sektorima koji su u gospodarskom smislu najjače pogođeni krizom izazvanom bolesti COVID-19; |
| --- | --- | --- |

(ea)

sastavnice za potporu solventnosti, koja obuhvaća potporu solventnosti za poduzeća koja nisu na kraju 2019. već bila u teškoćama prema pravilima o državnim potporama, ali se otada suočavaju sa znatnim rizicima u pogledu solventnosti zbog krize izazvane bolešću COVID-19, ili za poduzeća osnovana 31. prosinca 2020. ili prije tog datuma koja su stekla imovinu ili podružnice poduzeća koje je na kraju 2019. već bilo u teškoćama prema pravilima o državnim potporama ili koja upravljaju takvom imovinom ili podružnicama, pod uvjetom da njihova uprava nije ista kao uprava poduzeća u teškoćama prema pravilima o državnim potporama.

(a)

prihvatljivim poduzećima u državama članicama i sektorima koji su u gospodarskom smislu najjače pogođeni krizom izazvanom bolesti COVID-19;

| (b) | prihvatljivim poduzećima u državama članicama u kojima je mogućnost pružanja državne potpore solventnosti više ograničena. |
| --- | --- |

(b)

prihvatljivim poduzećima u državama članicama u kojima je mogućnost pružanja državne potpore solventnosti više ograničena.

Komisija delegiranim aktima u skladu s člankom 33. utvrđuje pokazatelje koje će Upravljački odbor koristiti za utvrđivanje država članica i sektora koji su gospodarski najjače pogođeni krizom izazvanom bolesti COVID-19 i država članica u kojima je mogućnost državne potpore za solventnost ograničenija, kao i metodologiju za primjenu tih pokazatelja.

Poduzeća koja primaju potporu u okviru sastavnice za potporu solventnosti pridržavaju se, u mjeri u kojoj je to moguće, minimalnih socijalnih i okolišnih zaštitnih mjera visoke razine u skladu sa smjernicama dobivenima od Upravljačkog odbora. Te smjernice uključuju odgovarajuće odredbe za izbjegavanje nepotrebnih administrativnih tereta, uzimajući u obzir veličinu poduzeća i uključujući manje stroge odredbe za MSP-ove. Ta se poduzeća potiču na donošenje planova za zelenu tranziciju, provedbu digitalne transformacije i očuvanje radnih mjesta. Za potrebe tih tranzicija poduzeća na raspolaganju imaju tehničku pomoć.

Partneri u provedbi i financijski posrednici koji djeluju u okviru sastavnice za potporu solventnosti moraju imati poslovni nastan u jednoj od država članica i poslovati u Uniji. Upravljački odbor utvrđuje sve potrebne zahtjeve povezane s kontrolom tih posrednika uzimajući u obzir sve aspekte u pogledu javnog reda ili sigurnosti.

1.a
     
  Program za pravednu tranziciju, drugi stup mehanizma za pravednu tranziciju, uspostavlja se horizontalno za sve sastavnice politika. Program obuhvaća ulaganja kojima se rješavaju socijalni, gospodarski i okolišni izazovi koji proizlaze iz procesa tranzicije prema postizanju klimatskog cilja Unije do 2030. i klimatske neutralnosti do 2050.

2.   Ako operacija financiranja ili operacija ulaganja predložena Odboru za ulaganja iz članka 23. potpada pod više sastavnica politika, ona se pripisuje sastavnici kojoj pripada njezin glavni cilj ili glavni cilj većine njezinih potprojekata, osim ako je u smjernicama o ulaganjima određeno drukčije.

3.   Operacije financiranja i operacije ulaganja nadziru se kako bi se utvrdilo imaju li učinak na okoliš ili klimu ili socijalni učinak. Ako te operacije imaju takav učinak, podliježu provjeri klimatske, okolišne i socijalne održivosti kako bi se štetni utjecaji sveli na najmanju moguću mjeru i ostvarile što veće koristi za klimu, okoliš i socijalnu dimenziju. U tu svrhu promotori projekata koji traže financiranje dostavljaju odgovarajuće informacije na temelju smjernica iz stavka 4. Projekti ispod određene veličine utvrđene u smjernicama isključuju se iz provjere. Projekti koji nisu u skladu s klimatskim ciljevima nisu prihvatljivi za potporu na temelju ove Uredbe. Ako partner u provedbi zaključi da nije potrebno provesti provjeru održivosti, o tome dostavlja obrazloženje Odboru za ulaganja.

4.   Komisija izrađuje smjernice o održivosti kojima se, u skladu s okolišnim i socijalnim ciljevima i standardima Unije, omogućuje sljedeće:

| (a) | kada je riječ o prilagodbi, osiguravanje otpornosti na moguće štetne utjecaje klimatskih promjena na temelju procjene rizika i ranjivosti na klimatske promjene, među ostalim relevantnim mjerama prilagodbe, a kada je riječ o ublažavanju, uključivanje cijene emisija stakleničkih plinova i pozitivnih učinaka mjera za ublažavanje klimatskih promjena u analizu troškova i koristi; |
| --- | --- |

(a)

kada je riječ o prilagodbi, osiguravanje otpornosti na moguće štetne utjecaje klimatskih promjena na temelju procjene rizika i ranjivosti na klimatske promjene, među ostalim relevantnim mjerama prilagodbe, a kada je riječ o ublažavanju, uključivanje cijene emisija stakleničkih plinova i pozitivnih učinaka mjera za ublažavanje klimatskih promjena u analizu troškova i koristi;

| (b) | uzimanje u obzir ukupnog utjecaja projekata u smislu glavnih sastavnica prirodnog kapitala povezanih sa zrakom, vodom, zemljištem i bioraznolikošću; |
| --- | --- |

(b)

uzimanje u obzir ukupnog utjecaja projekata u smislu glavnih sastavnica prirodnog kapitala povezanih sa zrakom, vodom, zemljištem i bioraznolikošću;

| (c) | procjena društvenog učinka projekata, među ostalim na rodnu ravnopravnost, na socijalnu uključenost određenih područja ili dijelova stanovništva i na gospodarski razvoj područja i sektora na koje utječu strukturni izazovi poput potrebe za dekarbonizacijom gospodarstva; |
| --- | --- |

(c)

procjena društvenog učinka projekata, među ostalim na rodnu ravnopravnost, na socijalnu uključenost određenih područja ili dijelova stanovništva i na gospodarski razvoj područja i sektora na koje utječu strukturni izazovi poput potrebe za dekarbonizacijom gospodarstva;

| (d) | utvrđivanje projekata koji nisu usklađeni s postizanjem klimatskih ciljeva; |
| --- | --- |

(d)

utvrđivanje projekata koji nisu usklađeni s postizanjem klimatskih ciljeva;

| (e) | dostavljanje smjernica partnerima u provedbi za potrebe nadzora predviđenog u stavku 3. |
| --- | --- |

(e)

dostavljanje smjernica partnerima u provedbi za potrebe nadzora predviđenog u stavku 3.

5.   Partneri u provedbi dostavljaju informacije potrebne da se omogući praćenje ulaganja kojima se doprinosi ispunjavanju ciljeva Unije u pogledu klime i okoliša na temelju smjernica koje će izraditi Komisija.

6.   Partneri u provedbi primjenjuju cilj da barem 60 % ulaganja u okviru sastavnice politika održive infrastrukture doprinosi ispunjavanju ciljeva Unije u pogledu klime i okoliša.

Komisija zajedno s partnerima u provedbi nastoji osigurati da se dio jamstva EU-a koji se koristi za sastavnicu politika održive infrastrukture raspodijeli u cilju postizanja ravnoteže među različitim područjima iz stavka 1. točke (a).

7.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 33. radi dopune ove Uredbe definiranjem smjernica o ulaganjima za svaku sastavnicu politika.
  U smjernicama o ulaganjima također se utvrđuju pojedinosti o provedbi programa za pravednu tranziciju iz stavka 1.a.
  Smjernice o ulaganjima pripremaju se u bliskoj suradnji s Grupom EIB-a i drugim potencijalnim partnerima u provedbi.

8.   Za operacije financiranja i operacije ulaganja u okviru sastavnice politika za europska strateška ulaganja u svemirskom i 
  sigurnosnom
  i obrambenom sektoru te u području kibersigurnosti u smjernicama za ulaganja mogu se utvrditi ograničenja u pogledu prijenosa i licenciranja prava intelektualnog vlasništva za ključne tehnologije i tehnologije koje imaju ključnu ulogu u zaštiti sigurnosti Unije i njezinih država članica.

9.   Komisija stavlja informacije o primjeni i tumačenju smjernica o ulaganjima na raspolaganje partnerima u provedbi, Odboru za ulaganja i savjetodavnim partnerima.

Članak 8.

Odjeljci

1.   Sastavnice politika iz članka 7. stavka 1. sastoje se od odjeljka „EU” i odjeljka „države članice”. Ti su odjeljci usmjereni na uklanjanje nedostataka na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne, i to:

| (a) | odjeljak „EU” usmjeren je na sljedeće situacije:






  i. | nedostatke na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne koji su povezani s prioritetima politika Unije; |
| --- | --- | --- |

(a)

odjeljak „EU” usmjeren je na sljedeće situacije:

i.

nedostatke na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne koji su povezani s prioritetima politika Unije;

| ii. | nedostatke na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne u cijeloj Uniji ili u pojedinoj državi članici; ili |
| --- | --- |

ii.

nedostatke na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne u cijeloj Uniji ili u pojedinoj državi članici; ili

| iii. | nedostatke na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne koji zahtijevaju razvoj inovativnih financijskih rješenja i tržišnih struktura, a posebno nove ili složene nedostatke na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne; |
| --- | --- |

iii.

nedostatke na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne koji zahtijevaju razvoj inovativnih financijskih rješenja i tržišnih struktura, a posebno nove ili složene nedostatke na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne;

| (b) | odjeljak „države članice” usmjeren je na specifične nedostatke na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne u jednoj ili više regija ili država članica u cilju ostvarivanja ciljeva politika uključenih fondova u okviru podijeljenog upravljanja ili dodatnog iznosa država članica na temelju članka 4. stavka 1. trećeg podstavka, posebice kako bi se uklanjanjem neravnoteža među regijama ojačala ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija u Uniji. |
| --- | --- |

(b)

odjeljak „države članice” usmjeren je na specifične nedostatke na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne u jednoj ili više regija ili država članica u cilju ostvarivanja ciljeva politika uključenih fondova u okviru podijeljenog upravljanja ili dodatnog iznosa država članica na temelju članka 4. stavka 1. trećeg podstavka, posebice kako bi se uklanjanjem neravnoteža među regijama ojačala ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija u Uniji.

2.   Odjeljci iz stavka 1. međusobno se, prema potrebi, nadopunjuju, u cilju potpore određenoj operaciji financiranja ili operaciji ulaganja, među ostalim i kombiniranjem potpore iz oba odjeljka.

Članak 9.

Posebne odredbe koje se primjenjuju na odjeljak „države članice”

1.   Iznosi koje dodjeljuje država članica na dobrovoljnoj osnovi u skladu s člankom [10. stavkom 1.] Uredbe [[Uredba o zajedničkim odredbama] broj] ili člankom [75. stavkom 1.] Uredbe [[Uredba o strateškim planovima u okviru ZPP-a] broj]
  ili u skladu s provedbom relevantnih mjera iz planova za oporavak i otpornost utvrđenih Uredbom [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  upotrebljavaju se za rezervacije za jamstvo EU-a u okviru odjeljka „države članice” kojim su obuhvaćene operacije financiranja i operacije ulaganja u dotičnoj državi članici ili za moguće doprinose iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja ili
  iz doprinosa pruženih u skladu s provedbom relevantnih mjera iz planova za oporavak i otpornost utvrđenih Uredbom [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  za savjetodavni centar InvestEU. Ti se iznosi koriste kako bi se doprinijelo ostvarenju ciljeva politike utvrđenih u sporazumu o partnerstvu iz članka 7. Uredbe [[Uredba o zajedničkim odredbama] broj], u programima ili u strateškom planu u okviru ZPP-a
  ili u planu za oporavak i otpornost dotične države članice,
  koji doprinose programu InvestEU.

Dodatni iznos koji država članica dodijeli na temelju članka 4. stavka 1. trećeg podstavka koristi se za rezervacije za dio jamstva EU-a u okviru odjeljka „države članice”.

2.   Utvrđivanje dijela jamstva EU-a u okviru odjeljka „države članice” ovisi o sklapanju sporazuma o doprinosu između države članice i Komisije.

Četvrti podstavak ovog stavka i stavak 5. ovog članka ne primjenjuju se na dodatni iznos koji je država članica osigurala na temelju članka 4. stavka 1. trećeg podstavka.

Odredbe ovog članka koje se odnose na iznose dodijeljene u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe [[Uredba o zajedničkim odredbama broj] ili člankom 75. stavkom 1. Uredbe [Uredba o strateškim planovima u okviru ZPP-a]
  ili u skladu s provedbom relevantnih mjera iz planova za oporavak i otpornost utvrđenih Uredbom [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  nisu primjenjive na sporazum o doprinosu koji se odnosi na dodatni iznos koji osigurava država članica na koji se upućuje u članku 4. stavku 1. trećem podstavku.

Država članica i Komisija sklapaju sporazum o doprinosu ili izmjenu sporazuma o doprinosu u roku od četiri mjeseca od Komisijine odluke o odobravanju sporazuma o partnerstvu u skladu s člankom 9. stavkom 4. Uredbe [Uredba o zajedničkim odredbama] ili strateškog plana u okviru ZPP-a na temelju Uredbe [Uredba o ZPP-u] ili
  plana za oporavak i otpornost iz Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost] ili
  istodobno s Komisijinom odlukom o izmjeni programa u skladu s člankom 10. Uredbe [Uredba o zajedničkim odredbama] ili strateškog plana u okviru ZPP-a u skladu s člankom 107. Uredbe [Uredba o ZPP-u]
  ili plana za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  .

Dvije ili više država članica mogu s Komisijom sklopiti sporazum o zajedničkom doprinosu.

Odstupajući od članka 211. stavka 1. Financijske uredbe, stopa rezervacija za jamstvo EU-a u odjeljku „države članice” iznosi 40 % i može se prilagoditi naviše ili naniže u svakom sporazumu o doprinosu kako bi se uzeli u obzir rizici povezani s financijskim proizvodima koji se namjeravaju upotrijebiti.

3.   Sporazum o doprinosu sadržava barem sljedeće elemente:

| (a) | ukupni iznos dijela jamstva EU-a u odjeljku „države članice” koji se odnosi na dotičnu državu članicu, njegovu stopu rezervacija, iznos doprinosa iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja i
  li doprinosa iz planova za oporavak i otpornost na temelju Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  , fazu uspostave rezervacija u skladu s godišnjim financijskim planom te iznos nepredviđene obveze koji iz toga proizlazi i koji će se pokriti uzajamnim jamstvom koje pruža dotična država članica; |
| --- | --- |

(a)

ukupni iznos dijela jamstva EU-a u odjeljku „države članice” koji se odnosi na dotičnu državu članicu, njegovu stopu rezervacija, iznos doprinosa iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja i
  li doprinosa iz planova za oporavak i otpornost na temelju Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  , fazu uspostave rezervacija u skladu s godišnjim financijskim planom te iznos nepredviđene obveze koji iz toga proizlazi i koji će se pokriti uzajamnim jamstvom koje pruža dotična država članica;

| (b) | strategiju države članice koja uključuje financijske proizvode i njihovu minimalnu financijsku polugu, geografsku pokrivenost, uključujući, prema potrebi, regionalnu pokrivenost, tipove projekata, razdoblje ulaganja te, ako je to primjenjivo, kategorije krajnjih primatelja i prihvatljivih posrednika; |
| --- | --- |

(b)

strategiju države članice koja uključuje financijske proizvode i njihovu minimalnu financijsku polugu, geografsku pokrivenost, uključujući, prema potrebi, regionalnu pokrivenost, tipove projekata, razdoblje ulaganja te, ako je to primjenjivo, kategorije krajnjih primatelja i prihvatljivih posrednika;

| (c) | jednog ili više potencijalnih partnera u provedbi predloženih u skladu s člankom 14. stavkom 1. četvrtim podstavkom te obvezu Komisije da obavijesti dotičnu državu članicu o odabranom partneru ili partnerima u provedbi; |
| --- | --- |

(c)

jednog ili više potencijalnih partnera u provedbi predloženih u skladu s člankom 14. stavkom 1. četvrtim podstavkom te obvezu Komisije da obavijesti dotičnu državu članicu o odabranom partneru ili partnerima u provedbi;

| (d) | doprinos iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja
  ili doprinosi iz planova za oporavak i otpornosti na temelju Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  za savjetodavni centar InvestEU; |
| --- | --- |

(d)

doprinos iz fondova u okviru podijeljenog upravljanja
  ili doprinosi iz planova za oporavak i otpornosti na temelju Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  za savjetodavni centar InvestEU;

| (e) | obveze dostave godišnjih izvješća državi članici, uključujući izvješćivanje o relevantnim pokazateljima povezanima s ciljevima politika obuhvaćenima sporazumom o partnerstvu, programom ili strateškim planom u okviru ZPP-a
  ili planom za oporavak i otpornost
  na koje se upućuje u sporazumu o doprinosu; |
| --- | --- |

(e)

obveze dostave godišnjih izvješća državi članici, uključujući izvješćivanje o relevantnim pokazateljima povezanima s ciljevima politika obuhvaćenima sporazumom o partnerstvu, programom ili strateškim planom u okviru ZPP-a
  ili planom za oporavak i otpornost
  na koje se upućuje u sporazumu o doprinosu;

| (f) | odredbe o naknadi za dio jamstva EU-a iz odjeljka „države članice”; |
| --- | --- |

(f)

odredbe o naknadi za dio jamstva EU-a iz odjeljka „države članice”;

| (g) | moguće kombiniranje sa sredstvima iz odjeljka „EU” u skladu s člankom 8. stavkom 2., uključujući slojevitu strukturu kojom se postiže bolje pokriće rizika. |
| --- | --- |

(g)

moguće kombiniranje sa sredstvima iz odjeljka „EU” u skladu s člankom 8. stavkom 2., uključujući slojevitu strukturu kojom se postiže bolje pokriće rizika.

4.   Komisija sporazume o doprinosu izvršava u okviru sporazuma o jamstvu koje sklapa s partnerima u provedbi u skladu s člankom 16. i u okviru savjetodavnih sporazuma koje sklapa sa savjetodavnim partnerima u skladu s člankom 24. stavkom 1. drugim podstavkom.

Ako se u roku od devet mjeseci od sklapanja sporazuma o doprinosu ne sklopi sporazum o jamstvu, sporazum o doprinosu se sporazumno raskida ili produljuje. Ako u roku od devet mjeseci od sklapanja sporazuma o doprinosu za iznos iz sporazuma o doprinosu nije u cijelosti preuzeta obveza na temelju jednog ili više sporazuma o jamstvu, iznos se na odgovarajući način prilagođava. Neiskorišteni iznos rezervacija koji se odnosi na iznose koje su države članice dodijelile u skladu s člankom [10. stavkom 1. Uredbe [[Uredba o zajedničkim odredbama]] ili člankom [75. stavkom 1.] Uredbe [[Uredba o ZPP-u]]
  ili u skladu s provedbom relevantnih mjera u planovima za oporavak i otpornost izrađenima u okviru Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  ponovno se koristi u skladu s [člankom 10. stavkom 5.] Uredbe [[Uredba o zajedničkim odredbama] broj] i člankom [75. stavkom 5.] Uredbe [[Uredba o strateškim planovima u okviru ZPP-a] broj]
  i člankom [X] Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  . Neiskorišteni iznos rezervacija koji se odnosi na iznose koje su države članice dodijelile na temelju članka 4. stavka 1. trećeg podstavka ove Uredbe vraća se državi članici.

Ako sporazum o jamstvu nije propisno izvršen u roku iz članka [10. stavka 6.)] Uredbe [[Uredba o zajedničkim odredbama] broj] ili članka [75. stavka 6.] Uredbe [[Uredba o strateškim planovima u okviru ZPP-a] broj]
  ili članka [X.] Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  , sporazum o doprinosu izmjenjuje se. Neiskorišteni iznos rezervacija koji se odnosi na iznose koje su države članice dodijelile u skladu s člankom [10. stavkom 1. Uredbe [[Uredba o zajedničkim odredbama]] ili člankom [75. stavkom 1.] Uredbe [[Uredba o ZPP-u]]
  ili člankom [X.] Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  ponovno se koristi u skladu s [člankom 10. stavkom 6.] Uredbe [[Uredba o zajedničkim odredbama] broj] i člankom [75. stavkom 6.] Uredbe [[Uredba o strateškim planovima u okviru ZPP-a] broj]
  i člankom [X.] Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  . Neiskorišteni iznos rezervacija koji se odnosi na iznose koje su države članice dodijelile na temelju članka 4. stavka 1. trećeg podstavka ove Uredbe vraća se državi članici.

5.   Na rezervacije za dio jamstva EU-a u odjeljku „države članice” utvrđen sporazumom o doprinosu primjenjuju se sljedeća pravila.

| (a) | Nakon faze uspostave iz stavka 3. točke (a) ovog članka svi godišnji viškovi rezervacija izračunani usporedbom iznosa rezervacija propisanog na temelju stope rezervacija iz sporazuma o doprinosu i stvarnog iznosa rezervacija ponovno se koriste u skladu s [člankom 10. stavkom 7.] [Uredbe o zajedničkim odredbama] i člankom [75. stavkom 7.] [[Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a] broj]
  i člankom [X.] Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  . |
| --- | --- |

(a)

Nakon faze uspostave iz stavka 3. točke (a) ovog članka svi godišnji viškovi rezervacija izračunani usporedbom iznosa rezervacija propisanog na temelju stope rezervacija iz sporazuma o doprinosu i stvarnog iznosa rezervacija ponovno se koriste u skladu s [člankom 10. stavkom 7.] [Uredbe o zajedničkim odredbama] i člankom [75. stavkom 7.] [[Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a] broj]
  i člankom [X.] Uredbe [o Mehanizmu za oporavak i otpornost]
  .

| (b) | Odstupajući od članka 213. stavka 4. Financijske uredbe, nakon faze uspostave iz stavka 3. točke (a) ovog članka godišnja nadopuna rezervacija nije moguća dok je taj dio jamstva EU-a raspoloživ u odjeljku „države članice”. |
| --- | --- |

(b)

Odstupajući od članka 213. stavka 4. Financijske uredbe, nakon faze uspostave iz stavka 3. točke (a) ovog članka godišnja nadopuna rezervacija nije moguća dok je taj dio jamstva EU-a raspoloživ u odjeljku „države članice”.

| (c) | Komisija odmah obavješćuje državu članicu ako razina rezervacija za taj dio jamstva EU-a padne ispod 20 % početnih rezervacija zbog aktiviranja tog dijela jamstva EU-a u odjeljku „države članice”. |
| --- | --- |

(c)

Komisija odmah obavješćuje državu članicu ako razina rezervacija za taj dio jamstva EU-a padne ispod 20 % početnih rezervacija zbog aktiviranja tog dijela jamstva EU-a u odjeljku „države članice”.

| (d) | Ako razina rezervacija za taj dio jamstva EU-a u odjeljku „države članice” dosegne 10 % početnih rezervacija, dotična država članica na zahtjev Komisije u zajednički fond za rezervacije iz članka 212. Financijske uredbe izdvaja do 5 % početnih rezervacija. |
| --- | --- |

(d)

Ako razina rezervacija za taj dio jamstva EU-a u odjeljku „države članice” dosegne 10 % početnih rezervacija, dotična država članica na zahtjev Komisije u zajednički fond za rezervacije iz članka 212. Financijske uredbe izdvaja do 5 % početnih rezervacija.

POGLAVLJE III.

POGLAVLJE III.

PARTNERSTVO IZMEĐU KOMISIJE I GRUPE EIB-a

PARTNERSTVO IZMEĐU KOMISIJE I GRUPE EIB-a

Članak 10.

Opseg partnerstva

1.   Komisija i Grupa EIB-a sklapaju partnerstvo na temelju ove Uredbe u cilju potpore provedbi programa InvestEU te poticanja dosljednosti, uključivosti i dodatnosti te učinkovitog korištenja. U skladu s ovom Uredbom i kako je razrađeno u sporazumima iz stavka 3., Grupa EIB-a:

| (a) | provodi dio jamstva EU-a iz članka 12. stavka 4.; |
| --- | --- |

(a)

provodi dio jamstva EU-a iz članka 12. stavka 4.;

| (b) | podupire provedbu odjeljka „EU” fonda InvestEU i, prema potrebi, odjeljka „države članice”, a posebno:






  i. | doprinosi, zajedno s potencijalnim partnerima u provedbi, smjernicama o ulaganjima u skladu s člankom 7. stavkom 7., doprinosi izradi tablice pokazatelja u skladu s člankom 21. te doprinosi drugim dokumentima u kojima su utvrđene operativne smjernice za fond InvestEU; |
| --- | --- | --- |

(b)

podupire provedbu odjeljka „EU” fonda InvestEU i, prema potrebi, odjeljka „države članice”, a posebno:

i.

doprinosi, zajedno s potencijalnim partnerima u provedbi, smjernicama o ulaganjima u skladu s člankom 7. stavkom 7., doprinosi izradi tablice pokazatelja u skladu s člankom 21. te doprinosi drugim dokumentima u kojima su utvrđene operativne smjernice za fond InvestEU;

| ii. | određuje, zajedno s Komisijom i potencijalnim partnerima u provedbi, metodologiju rizika i sustav mapiranja rizika koji se odnose na operacije financiranja i operacije ulaganja partnerâ u provedbi kako bi se omogućilo ocjenjivanje takvih operacija s pomoću zajedničke ljestvice rejtinga, |
| --- | --- |

ii.

određuje, zajedno s Komisijom i potencijalnim partnerima u provedbi, metodologiju rizika i sustav mapiranja rizika koji se odnose na operacije financiranja i operacije ulaganja partnerâ u provedbi kako bi se omogućilo ocjenjivanje takvih operacija s pomoću zajedničke ljestvice rejtinga,

| iii. | na zahtjev Komisije i u dogovoru s dotičnim potencijalnim partnerima u provedbi, provodi ocjenjivanje sustava tog potencijalnog partnera u provedbi i pruža prilagođene tehničke savjete o tim sustavima, ako je to potrebno i u mjeri u kojoj se to zahtijeva zaključcima revizije procjene na temelju stupova radi provedbe financijskih proizvoda koje je predvidio taj potencijalni partner u provedbi; |
| --- | --- |

iii.

na zahtjev Komisije i u dogovoru s dotičnim potencijalnim partnerima u provedbi, provodi ocjenjivanje sustava tog potencijalnog partnera u provedbi i pruža prilagođene tehničke savjete o tim sustavima, ako je to potrebno i u mjeri u kojoj se to zahtijeva zaključcima revizije procjene na temelju stupova radi provedbe financijskih proizvoda koje je predvidio taj potencijalni partner u provedbi;

| iv. | daje neobvezujuće mišljenje o bankarskim aspektima, posebno o financijskom riziku i financijskim uvjetima povezanima s dijelom jamstva EU-a koje se dodjeljuje partneru u provedbi, osim Grupe EIB-a, kako je utvrđeno u sporazumu o jamstvu koji se sklapa s tim partnerom u provedbi; |
| --- | --- |

iv.

daje neobvezujuće mišljenje o bankarskim aspektima, posebno o financijskom riziku i financijskim uvjetima povezanima s dijelom jamstva EU-a koje se dodjeljuje partneru u provedbi, osim Grupe EIB-a, kako je utvrđeno u sporazumu o jamstvu koji se sklapa s tim partnerom u provedbi;

| v. | provodi simulacije i projekcije financijskog rizika i naknade za agregirani portfelj na temelju pretpostavki dogovorenih s Komisijom; |
| --- | --- |

v.

provodi simulacije i projekcije financijskog rizika i naknade za agregirani portfelj na temelju pretpostavki dogovorenih s Komisijom;

| vi. | mjeri financijski rizik agregiranog portfelja i dostavlja financijska izvješća o agregiranom portfelju; i |
| --- | --- |

vi.

mjeri financijski rizik agregiranog portfelja i dostavlja financijska izvješća o agregiranom portfelju; i

| vii. | pruža usluge restrukturiranja i naplate kako je utvrđeno u sporazumu iz stavka 3. točke (b) Komisiji, na zahtjev Komisije i u dogovoru s partnerom u provedbi, u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (g) ako partner u provedbi više nije odgovoran za nastavak aktivnosti restrukturiranja i naplate u skladu s relevantnim sporazumom o jamstvu; |
| --- | --- |

vii.

pruža usluge restrukturiranja i naplate kako je utvrđeno u sporazumu iz stavka 3. točke (b) Komisiji, na zahtjev Komisije i u dogovoru s partnerom u provedbi, u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (g) ako partner u provedbi više nije odgovoran za nastavak aktivnosti restrukturiranja i naplate u skladu s relevantnim sporazumom o jamstvu;

| (c) | može poduprijeti nacionalnu banku ili instituciju u izgradnji kapaciteta iz članka 24. stavka 2. točke (h) i pružati druge usluge u vezi s provedbom financijskih proizvoda koji se podupiru jamstvom EU-a ako to zatraži ta nacionalna razvojna banka ili institucija; |
| --- | --- |

(c)

može poduprijeti nacionalnu banku ili instituciju u izgradnji kapaciteta iz članka 24. stavka 2. točke (h) i pružati druge usluge u vezi s provedbom financijskih proizvoda koji se podupiru jamstvom EU-a ako to zatraži ta nacionalna razvojna banka ili institucija;

| (d) | u vezi sa savjetodavnim centrom InvestEU:






  i. | prima sredstva u iznosu do 525 000 000 EUR za savjetodavne inicijative iz članka 24. i operativne zadaće iz podtočke ii. ove točke iz financijske omotnice iz članka 4. stavka 3.; |
| --- | --- | --- |

(d)

u vezi sa savjetodavnim centrom InvestEU:

i.

prima sredstva u iznosu do 525 000 000 EUR za savjetodavne inicijative iz članka 24. i operativne zadaće iz podtočke ii. ove točke iz financijske omotnice iz članka 4. stavka 3.;

| ii. | savjetuje Komisiju i obavlja operativne zadaće utvrđene u sporazumu iz stavka 3. točke (c) tako što:






  — | podupire Komisiju pri ustrojavanju, uspostavi i radu savjetodavnog centra InvestEU; |
| --- | --- | --- |

ii.

savjetuje Komisiju i obavlja operativne zadaće utvrđene u sporazumu iz stavka 3. točke (c) tako što:

—

podupire Komisiju pri ustrojavanju, uspostavi i radu savjetodavnog centra InvestEU;

| — | izrađuje ocjenu zahtjeva za savjetodavnu potporu za koje Komisija smatra da nisu obuhvaćene postojećim savjetodavnim inicijativama kako bi potkrijepila odluku Komisije o dodjeli sredstava u vezi sa savjetodavnim zahtjevima primljenima u okviru središnje pristupne točke definirane u članku 24. stavku 2. točki (a); |
| --- | --- |

—

izrađuje ocjenu zahtjeva za savjetodavnu potporu za koje Komisija smatra da nisu obuhvaćene postojećim savjetodavnim inicijativama kako bi potkrijepila odluku Komisije o dodjeli sredstava u vezi sa savjetodavnim zahtjevima primljenima u okviru središnje pristupne točke definirane u članku 24. stavku 2. točki (a);

| — | na zahtjev nacionalnih razvojnih banaka ili institucija, pruža potporu tim bankama ili institucijama u izgradnji kapaciteta iz članka 24. stavka 2. točke (h) u vezi s njihovim savjetodavnim sposobnostima kako bi mogle sudjelovati u savjetodavnim inicijativama; |
| --- | --- |

—

na zahtjev nacionalnih razvojnih banaka ili institucija, pruža potporu tim bankama ili institucijama u izgradnji kapaciteta iz članka 24. stavka 2. točke (h) u vezi s njihovim savjetodavnim sposobnostima kako bi mogle sudjelovati u savjetodavnim inicijativama;

| — | na zahtjev Komisije i potencijalnog savjetodavnog partnera, te uz suglasnost Grupe EIB-a, sklapa u ime Komisije sporazum sa savjetodavnim partnerom o provedbi savjetodavnih inicijativa. |
| --- | --- |

—

na zahtjev Komisije i potencijalnog savjetodavnog partnera, te uz suglasnost Grupe EIB-a, sklapa u ime Komisije sporazum sa savjetodavnim partnerom o provedbi savjetodavnih inicijativa.

Grupa EIB-a osigurava da se njezine zadaće iz prvog podstavka točke (d) podtočke ii. provode potpuno neovisno o njezinoj ulozi savjetodavnog partnera.

Prema potrebi, Komisija na temelju zaključaka mišljenja Grupe EIB-a iz točke (b) podtočke iv. prvog podstavka ovog stavka stupa u kontakt s partnerom u provedbi. Komisija o svojoj odluci obavješćuje Grupu EIB-a.

2.   Bankarske informacije koje Komisija dostavlja Grupi EIB-a u skladu sa stavkom 1. točkom (b) podtočkama ii., iv., v. i vi. ograničene su na informacije koje su neophodne kako bi Grupa EIB-a mogla ispuniti svoje obveze na temelju tih točaka. Komisija u bliskom dijalogu s Grupom EIB-a i potencijalnim partnerima u provedbi utvrđuje prirodu i opseg tih bankarskih informacija, uzimajući u obzir zahtjeve za dobro financijsko upravljanje jamstvom EU-a, legitimne interese partnera u provedbi u pogledu komercijalno osjetljivih informacija i potrebe Grupe EIB-a u svrhu ispunjavanja njezinih obveza na temelju tih točaka.

3.   Uvjeti partnerstva utvrđuju se u sporazumima, među ostalim:

| (a) | u pogledu odobravanja i provedbe dijela jamstva EU-a utvrđenog u članku 12. stavku 4.:






  i. | sporazumu o jamstvu između Komisije i Grupe EIB-a; ili |
| --- | --- | --- |

(a)

u pogledu odobravanja i provedbe dijela jamstva EU-a utvrđenog u članku 12. stavku 4.:

i.

sporazumu o jamstvu između Komisije i Grupe EIB-a; ili

| ii. | zasebnim sporazumima o jamstvu između Komisije i Grupe EIB-a i njezinih društava kćeri ili drugih subjekata osnovanih u skladu s člankom 28. stavkom 1. Statuta EIB-a, ovisno o slučaju; |
| --- | --- |

ii.

zasebnim sporazumima o jamstvu između Komisije i Grupe EIB-a i njezinih društava kćeri ili drugih subjekata osnovanih u skladu s člankom 28. stavkom 1. Statuta EIB-a, ovisno o slučaju;

| (b) | sporazumu između Komisije i Grupe EIB-a u vezi sa stavkom 1. točkama (b) i (c); |
| --- | --- |

(b)

sporazumu između Komisije i Grupe EIB-a u vezi sa stavkom 1. točkama (b) i (c);

| (c) | sporazumu između Komisije i Grupe EIB-a u vezi sa savjetodavnim centrom InvestEU; |
| --- | --- |

(c)

sporazumu između Komisije i Grupe EIB-a u vezi sa savjetodavnim centrom InvestEU;

| (d) | sporazumima o uslugama između Grupe EIB-a i nacionalnih razvojnih banaka i institucija u vezi s izgradnjom kapaciteta i drugim uslugama koje se pružaju u skladu sa stavkom 1. točkom (c). |
| --- | --- |

(d)

sporazumima o uslugama između Grupe EIB-a i nacionalnih razvojnih banaka i institucija u vezi s izgradnjom kapaciteta i drugim uslugama koje se pružaju u skladu sa stavkom 1. točkom (c).

4.   Ne dovodeći u pitanje članak 17. stavak 3. i članak 24. stavak 4. ove Uredbe, troškovi Grupe EIB-a nastali u obavljanju zadaća iz stavka 1. točaka (b) i (c) ovog članka u skladu su s uvjetima sporazuma iz stavka 3. točke (b) i mogu se pokriti iz vraćanja ili prihoda koji se mogu pripisati jamstvu EU-a ili iz rezervacija, u skladu s člankom 211. stavkom 4. i stavkom 5. Financijske uredbe, ili se isplatiti iz omotnice iz članka 4. stavka 3. ove Uredbe nakon što Grupa EIB-a obrazloži te troškove, s time da je ukupna gornja granica iznosa 10 000 000 EUR.

5.   Troškovi Grupe EIB-a za obavljanje operativnih zadaća iz stavka 1. točke (d) podtočke ii. u cijelosti se pokrivaju i isplaćuju iz iznosa iz stavka 1. točke (d) podtočke i. nakon što Grupa EIB-a obrazloži te troškove, s time da je ukupna gornja granica iznosa 15 000 000 EUR.

Članak 11.

Sukob interesa

1.   U okviru partnerstva iz članka 10. Grupa EIB-a poduzima sve potrebne mjere i mjere opreza kako bi se izbjegli sukobi interesa s drugim partnerima u provedbi, među ostalim uspostavom posebnog i neovisnog tima za zadaće iz članka 10. stavka 1. točke (b) podtočaka od iii. do vi. Na taj tim primjenjuju se stroga pravila o povjerljivosti, koja se nastavljaju primjenjivati i na članove koji su napustili tim.

2.   Grupa EIB-a i drugi partneri u provedbi bez odlaganja obavješćuju Komisiju o svakoj situaciji koja predstavlja sukob interesa ili bi do njega mogla dovesti. U slučaju sumnje Komisija utvrđuje postoji li sukob interesa i o svojem zaključku obavješćuje Grupu EIB-a. U slučaju sukoba interesa Grupa EIB-a poduzima odgovarajuće mjere. O tim mjerama i njihovim rezultatima obavješćuje se Upravljački odbor.

3.   Grupa EIB-a poduzima potrebne mjere opreza kako bi se izbjegle situacije u kojima bi moglo doći do sukoba interesa pri radu savjetodavnog centra InvestEU, posebno u vezi s njezinim operativnim zadaćama povezanima s njezinom ulogom podupiranja Komisije iz članka 10 stavka 1. točke (d) podtočke ii. U slučaju sukoba interesa Grupa EIB-a poduzima odgovarajuće mjere.

POGLAVLJE IV.

POGLAVLJE IV.

Jamstvo EU-a

Jamstvo EU-a

Članak 12.

Jamstvo EU-a

1.   Jamstvo EU-a se kao neopozivo i bezuvjetno jamstvo koje se daje na zahtjev odobrava partnerima u provedbi u skladu s člankom 219. stavkom 1. Financijske uredbe te se izvršava u okviru neizravnog upravljanja u skladu s glavom X. te uredbe.

2.   Naknada za jamstvo EU-a povezana je sa značajkama i profilom rizika financijskih proizvoda, pri čemu se uzima u obzir priroda temeljnih operacija financiranja i operacija ulaganja te ostvarenje ciljeva politika koji se žele postići tim financijskim proizvodima.

Ako je to opravdano prirodom ciljeva politika koji se žele postići financijskim proizvodom i potrebom da financijski proizvodi budu cjenovno pristupačni ciljanim krajnjim primateljima, trošak financiranja koje se osigurava krajnjem korisniku može se smanjiti ili se mogu poboljšati uvjeti financiranja prilagodbom naknade za jamstvo EU-a ili, prema potrebi, pokrivanjem nepodmirenih administrativnih troškova koje snosi partner u provedbi iz proračuna EU-a, posebno:

| (a) | ako bi stresni uvjeti na financijskom tržištu spriječili realiziranje operacije financiranja ili operacije ulaganja po tržišnim cijenama; ili |
| --- | --- |

(a)

ako bi stresni uvjeti na financijskom tržištu spriječili realiziranje operacije financiranja ili operacije ulaganja po tržišnim cijenama; ili

| (b) | ako je to potrebno za poticanje operacija financiranja i operacija ulaganja u sektorima ili područjima s ozbiljnim nedostacima na tržištu ili investicijskim okolnostima koje nisu optimalne ili za lakšu uspostavu platformi za ulaganja, |
| --- | --- |

(b)

ako je to potrebno za poticanje operacija financiranja i operacija ulaganja u sektorima ili područjima s ozbiljnim nedostacima na tržištu ili investicijskim okolnostima koje nisu optimalne ili za lakšu uspostavu platformi za ulaganja,

| (ba) | za sastavnicu potpore solventnosti, u gospodarski najpogođenijim državama članicama i sektorima te u državama članicama u kojima je mogućnost državne potpore solventnosti ograničenija, |
| --- | --- |

(ba)

za sastavnicu potpore solventnosti, u gospodarski najpogođenijim državama članicama i sektorima te u državama članicama u kojima je mogućnost državne potpore solventnosti ograničenija,

u mjeri u kojoj smanjenje naknade za jamstvo EU-a ili pokrivanje nepodmirenih administrativnih troškova koje snosi partner u provedbi nemaju bitan utjecaj na rezervacije za jamstvo EU-a.

Smanjenje naknade za jamstvo EU-a u potpunosti je namijenjeno krajnjim primateljima.

3.   Uvjeti iz članka 219. stavka 4. Financijske uredbe primjenjuju se na svakog partnera u provedbi na temelju portfelja.

4.   75 % jamstva EU-a u okviru odjeljka „EU”, kako je navedeno u članku 4. stavku 1. prvom podstavku, u iznosu od
  68 829 990 000
   EUR dodjeljuje se Grupi EIB-a. Grupa EIB-a osigurava ukupni financijski doprinos u iznosu od
  11 494 608 330
   EUR.
  Taj
  se doprinos osigurava na način i u obliku kojim se olakšava provedba fonda InvestEU i postizanje ciljeva iz članka 14. stavka 2.

5.   Preostalih 25 % jamstva EU-a u okviru odjeljka „EU” dodjeljuje se drugim partnerima u provedbi, koji također osiguravaju financijski doprinos koji će se utvrditi u sporazumima o jamstvu.

6.   Treba uložiti najveće moguće napore kako bi se na kraju razdoblja ulaganja obuhvatio velik broj sektora i regija i izbjegla prekomjerna sektorska ili geografska koncentracija. Ti napori uključuju poticaje za manje ili manje sofisticirane nacionalne razvojne banke i institucije koje imaju komparativnu prednost zbog svoje lokalne prisutnosti, znanja i sposobnosti ulaganja. Komisija razvija usklađeni pristup kako bi poduprla te napore.

7.   Potpora u okviru jamstva EU-a iz članka 4. stavka 2.
  može se
  odobriti
  za operacije financiranja i ulaganja koje provodi partner u provedbi pod uvjetom da je Komisija sklopila sporazum o jamstvu s tim partnerom u provedbi do 31. prosinca 2023., čime se ispunjavaju
  uvjeti iz članka 4. stavka 6. Uredbe [EURI]. U drugim slučajevima potpora u okviru jamstva EU-a može se odobriti za operacije financiranja i operacije ulaganja obuhvaćene ovom Uredbom za razdoblje ulaganja koje završava 31. prosinca 2027.

Ugovori ▌između partnera u provedbi i krajnjeg primatelja ili financijskog posrednika ili drugog subjekta iz članka 15. stavka 1. točke (a) potpisuju se do 31. prosinca 2028.

Članak 13.

Prihvatljive operacije financiranja i operacije ulaganja

1.   U okviru fonda InvestEU podupiru se samo operacije financiranja i operacije ulaganja koje:

| (a) | ispunjavaju uvjete iz članka 209. stavka 2. točaka od (a) do (e) Financijske uredbe, posebno u pogledu nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne i dodatnosti iz članka 209. stavka 2. točaka (a) i (b) Financijske uredbe te Priloga V. ovoj Uredbi i, prema potrebi, maksimiziranja privatnih ulaganja u skladu s člankom 209. stavkom 2. točkom (d) Financijske uredbe; |
| --- | --- |

(a)

ispunjavaju uvjete iz članka 209. stavka 2. točaka od (a) do (e) Financijske uredbe, posebno u pogledu nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne i dodatnosti iz članka 209. stavka 2. točaka (a) i (b) Financijske uredbe te Priloga V. ovoj Uredbi i, prema potrebi, maksimiziranja privatnih ulaganja u skladu s člankom 209. stavkom 2. točkom (d) Financijske uredbe;

| (b) | doprinose ciljevima politika Unije i obuhvaćene su opsegom područja prihvatljivih za operacije financiranja i operacije ulaganja unutar odgovarajuće sastavnice politika u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(b)

doprinose ciljevima politika Unije i obuhvaćene su opsegom područja prihvatljivih za operacije financiranja i operacije ulaganja unutar odgovarajuće sastavnice politika u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi;

| (c) | ne osiguravaju financijsku potporu isključenim aktivnostima iz točke B Priloga V. ovoj Uredbi; i |
| --- | --- |

(c)

ne osiguravaju financijsku potporu isključenim aktivnostima iz točke B Priloga V. ovoj Uredbi; i

| (d) | usklađene su sa smjernicama o ulaganjima. |
| --- | --- |

(d)

usklađene su sa smjernicama o ulaganjima.

2.   Uz projekte smještene u Uniji ili u prekomorskoj zemlji ili području povezanom s državom članicom iz Priloga II. UFEU-u, iz fonda InvestEU mogu se podupirati sljedeći projekti i operacije putem operacija financiranja i operacija ulaganja u okviru sastavnica politika osim sastavnice za europska strateška ulaganja
  ili sastavnice za potporu solventnosti:

| (a) | projekti u kojima sudjeluju subjekti koji se nalaze ili imaju poslovni nastan u jednoj ili više država članica i kojima su obuhvaćene jedna ili više trećih zemalja, uključujući zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate, zemlje koje su obuhvaćene područjem primjene europske politike susjedstva, EGP-a ili EFTA-e, prekomorska zemlja ili područje iz Priloga II. UFEU-u ili pridružena treća zemlja, neovisno o tome postoji li partner u tim trećim zemljama ili prekomorskim zemljama ili područjima; |
| --- | --- |

(a)

projekti u kojima sudjeluju subjekti koji se nalaze ili imaju poslovni nastan u jednoj ili više država članica i kojima su obuhvaćene jedna ili više trećih zemalja, uključujući zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate, zemlje koje su obuhvaćene područjem primjene europske politike susjedstva, EGP-a ili EFTA-e, prekomorska zemlja ili područje iz Priloga II. UFEU-u ili pridružena treća zemlja, neovisno o tome postoji li partner u tim trećim zemljama ili prekomorskim zemljama ili područjima;

| (b) | operacije financiranja i operacije ulaganja u trećim zemljama iz članka 5. koje su doprinijele određenom financijskom proizvodu. |
| --- | --- |

(b)

operacije financiranja i operacije ulaganja u trećim zemljama iz članka 5. koje su doprinijele određenom financijskom proizvodu.

3.   Iz fonda InvestEU mogu se podupirati operacije financiranja i operacije ulaganja kojima se osigurava financiranje za krajnje primatelje koji su pravni subjekti s poslovnim nastanom u nekoj od sljedećih zemalja ili područja:

| (a) | državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području povezanom s državom članicom iz Priloga II. UFEU-u; |
| --- | --- |

(a)

državi članici ili prekomorskoj zemlji ili području povezanom s državom članicom iz Priloga II. UFEU-u;

| (b) | trećoj zemlji pridruženoj programu InvestEU u skladu s člankom 5.; |
| --- | --- |

(b)

trećoj zemlji pridruženoj programu InvestEU u skladu s člankom 5.;

| (c) | ako je to primjenjivo, trećoj zemlji iz stavka 2. točke (a); |
| --- | --- |

(c)

ako je to primjenjivo, trećoj zemlji iz stavka 2. točke (a);

| (d) | drugim trećim zemljama ako je to potrebno za financiranje projekta u zemlji ili području iz točaka od (a) do (c). |
| --- | --- |

(d)

drugim trećim zemljama ako je to potrebno za financiranje projekta u zemlji ili području iz točaka od (a) do (c).

Neovisno o prvom podstavku, krajnji primatelji i posrednici u okviru sastavnice za europska strateška ulaganja su pravni subjekti koji ispunjavanju zahtjeve iz uvodne rečenice i drugog podstavka te u skladu s člankom 7. stavkom 1. trećim podstavkom točkom (e).

Neovisno o prvom podstavku, samo društva s poslovnim nastanom u državi članici koja posluju u Uniji mogu dobiti potporu operacijama financiranja i ulaganja u okviru sastavnice za potporu solventnosti.

Neovisno o prvom podstavku, u okviru sastavnice za potporu solventnosti krajnji primatelji od 30 milijuna EUR ili više ne izvršavaju isplate dividendi, neobvezne isplate kupona ili otkup dionica. Naknada bilo kojem članu uprave korisnika koji prima financijska sredstva u iznosu od 30 milijuna EUR ili više u okviru sastavnice za potporu solventnosti ne prelazi fiksni dio primitaka tog člana na dan 31. prosinca 2019. Za osobu koja postaje član uprave na dan ili nakon dodjele financiranja fonda InvestEU u okviru sastavnice za potporu solventnosti, primjenjivo ograničenje je najniži fiksni primitak bilo kojeg člana uprave na dan 31. prosinca 2019. Bonusi ili drugi varijabilni ili usporedivi elementi plaće ne isplaćuju se ni u kojem slučaju.

Članak 14.

Odabir partnerâ u provedbi osim Grupe EIB-a

1.   Komisija odabire partnere u provedbi koji nisu Grupa EIB-a u skladu s člankom 154. Financijske uredbe.

Partneri u provedbi mogu formirati skupinu. Partner u provedbi može biti član jedne ili više skupina.

Za odjeljak „EU” prihvatljivi partneri jesu oni koji su iskazali interes u pogledu dijela jamstva EU-a iz članka 12. stavka 5. Kada je riječ o odjeljku „države članice”, dotična država članica može za partnere u provedbi predložiti jednog ili više partnera među onima koji su iskazali interes. Dotična država članica također može predložiti Grupu EIB-a kao partnera u provedbi i o vlastitom trošku može sklopiti ugovor s Grupom EIB-a za pružanje usluga navedenih u članku 10.

Ako dotična država članica ne predloži partnera u provedbi, Komisija postupa u skladu s trećim podstavkom ovog stavka te kao partnere u provedbi odabire prihvatljive partnere koji mogu pokriti operacije financiranja i operacije ulaganja na dotičnom geografskom području.

2.   Pri odabiru partnerâ u provedbi Komisija osigurava da se portfeljem financijskih proizvoda u okviru fonda InvestEU ostvaruju sljedeći ciljevi:

| (a) | maksimalno pokrivanje ciljeva utvrđenih u članku 3.; |
| --- | --- |

(a)

maksimalno pokrivanje ciljeva utvrđenih u članku 3.;

| (b) | maksimalno povećanje učinka jamstva EU-a s pomoću vlastitih sredstava koje osigurava partner u provedbi; |
| --- | --- |

(b)

maksimalno povećanje učinka jamstva EU-a s pomoću vlastitih sredstava koje osigurava partner u provedbi;

| (c) | prema potrebi, maksimalno povećanje privatnih ulaganja; |
| --- | --- |

(c)

prema potrebi, maksimalno povećanje privatnih ulaganja;

| (d) | promicanje inovativnih financijskih rješenja i rješenja za rizike kako bi se riješili nedostaci na tržištu i investicijske okolnosti koje nisu optimalne; |
| --- | --- |

(d)

promicanje inovativnih financijskih rješenja i rješenja za rizike kako bi se riješili nedostaci na tržištu i investicijske okolnosti koje nisu optimalne;

| (e) | ostvarenje geografske diversifikacije s pomoću postupne dodjele jamstva EU-a i omogućavanje financiranja manjih projekata; |
| --- | --- |

(e)

ostvarenje geografske diversifikacije s pomoću postupne dodjele jamstva EU-a i omogućavanje financiranja manjih projekata;

| (f) | osiguravanje dostatne diversifikacije rizika. |
| --- | --- |

(f)

osiguravanje dostatne diversifikacije rizika.

3.   Pri odabiru partnerâ u provedbi Komisija uzima u obzir i sljedeće:

| (a) | mogući trošak i naknadu za proračun Unije; |
| --- | --- |

(a)

mogući trošak i naknadu za proračun Unije;

| (b) | kapacitete partnera u provedbi da temeljito primijeni zahtjeve iz članka 155. stavaka 2. i 3. Financijske uredbe u pogledu izbjegavanja plaćanja poreza, poreznih prijevara, utaje poreza, pranja novca, financiranja terorizma i nekooperativnih jurisdikcija. |
| --- | --- |

(b)

kapacitete partnera u provedbi da temeljito primijeni zahtjeve iz članka 155. stavaka 2. i 3. Financijske uredbe u pogledu izbjegavanja plaćanja poreza, poreznih prijevara, utaje poreza, pranja novca, financiranja terorizma i nekooperativnih jurisdikcija.

4.   Kao partneri u provedbi mogu se odabrati nacionalne razvojne banke ili institucije ako ispune zahtjeve utvrđene u ovom članku.

Članak 15.

Prihvatljive vrste financiranja

1.   Jamstvo EU-a može se upotrijebiti za pokriće rizika za sljedeće vrste financiranja koje osiguravaju partneri u provedbi:

| (a) | krediti, jamstva, protujamstva, instrumenti tržišta kapitala, bilo koji drugi oblik financiranja ili poboljšanja kreditne kvalitete, uključujući podređeni dug ili vlasnička ili kvazivlasnička ulaganja, koji se osiguravaju izravno ili neizravno preko financijskih posrednika, fondova, platformi za ulaganja ili drugih instrumenata kako bi se zatim prenijeli krajnjim primateljima; |
| --- | --- |

(a)

krediti, jamstva, protujamstva, instrumenti tržišta kapitala, bilo koji drugi oblik financiranja ili poboljšanja kreditne kvalitete, uključujući podređeni dug ili vlasnička ili kvazivlasnička ulaganja, koji se osiguravaju izravno ili neizravno preko financijskih posrednika, fondova, platformi za ulaganja ili drugih instrumenata kako bi se zatim prenijeli krajnjim primateljima;

| (b) | financiranje ili jamstva partnera u provedbi dana drugoj financijskoj instituciji koja toj instituciji omogućuju da provodi financiranje iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

financiranje ili jamstva partnera u provedbi dana drugoj financijskoj instituciji koja toj instituciji omogućuju da provodi financiranje iz točke (a).

Financiranje iz prvog podstavka točaka (a) i (b) ovog stavka može biti obuhvaćeno jamstvom EU-a samo ako je odobreno, stečeno ili izdano u korist operacija financiranja ili operacija ulaganja iz članka 13. stavka 1. i ako je financiranje partnera u provedbi odobreno u skladu sa sporazumom o financiranju ili transakcijom koje je partner u provedbi potpisao ili sklopio nakon potpisivanja sporazuma o jamstvu, a koji nisu istekli niti su otkazani.

2.   Operacije financiranja i operacije ulaganja preko fondova ili drugih posredničkih struktura podupiru se jamstvom EU-a u skladu s odredbama utvrđenima u smjernicama o ulaganjima čak i ako te strukture ulažu manji dio svojih uloženih iznosa izvan Unije i u treće zemlje iz članka 13. stavka 2. ili ulažu manji dio svojih uloženih iznosa u imovinu koja nije prihvatljiva imovina na temelju ove Uredbe.

Smjernicama o ulaganjima mogu se utvrditi dodatna ograničenja u pogledu udjela iznosa uloženih izvan Unije u operacije financiranja i operacije ulaganja putem fondova ili drugih posredničkih struktura u okviru sastavnice za europska strateška ulaganja, uključujući moguće klauzule o izlasku iz takvih ulaganja.

2.a
     
  Prihvatljivi instrumenti u okviru sastavnice za potporu solventnosti preko partnera u provedbi rezultiraju osiguravanjem vlasničkog ili kvazivlasničkog kapitala društvima, kako je navedeno u članku 3. stavku 2. točki (ea). Hibridni instrumenti mogu se upotrebljavati ako ti instrumenti ispunjavaju svrhu sastavnice.

Članak 16.

Sporazumi o jamstvu

1.   Komisija sa svakim partnerom u provedbi sklapa sporazum o jamstvu kojim se utvrđuje davanje jamstva EU-a do iznosa koji određuje Komisija.

Ako partneri u provedbi formiraju skupinu, sporazum o jamstvu sklapa se između Komisije i svakog partnera u provedbi unutar skupine ili jednog partnera u provedbi u ime skupine.

2.   Sporazum o jamstvu sadržava:

| (a) | iznos i uvjete financijskog doprinosa koji osigurava partner u provedbi; |
| --- | --- |

(a)

iznos i uvjete financijskog doprinosa koji osigurava partner u provedbi;

| (b) | uvjete financiranja ili jamstava koje partner u provedbi daje drugom pravnom subjektu koji sudjeluje u provedbi, ako je to slučaj; |
| --- | --- |

(b)

uvjete financiranja ili jamstava koje partner u provedbi daje drugom pravnom subjektu koji sudjeluje u provedbi, ako je to slučaj;

| (c) | detaljna pravila o davanju jamstva EU-a, u skladu s člankom 18., uključujući o pokriću portfelja određenih vrsta instrumenata te odgovarajućim događajima koji mogu dovesti do aktiviranja jamstva EU-a; |
| --- | --- |

(c)

detaljna pravila o davanju jamstva EU-a, u skladu s člankom 18., uključujući o pokriću portfelja određenih vrsta instrumenata te odgovarajućim događajima koji mogu dovesti do aktiviranja jamstva EU-a;

| (d) | naknadu za preuzimanje rizika koja se dodjeljuje razmjerno udjelu preuzimanja rizika Unije i partnera u provedbi ili kako je prilagođena u propisno opravdanim slučajevima u skladu s člankom 12. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(d)

naknadu za preuzimanje rizika koja se dodjeljuje razmjerno udjelu preuzimanja rizika Unije i partnera u provedbi ili kako je prilagođena u propisno opravdanim slučajevima u skladu s člankom 12. stavkom 2.;

| (e) | uvjete plaćanja; |
| --- | --- |

(e)

uvjete plaćanja;

| (f) | obvezu partnera u provedbi da prihvati odluke Komisije i Odbora za ulaganja o uporabi jamstva EU-a u korist predložene operacije financiranja ili operacije ulaganja, ne dovodeći u pitanje odlučivanje partnera u provedbi u pogledu predložene operacije bez jamstva EU-a; |
| --- | --- |

(f)

obvezu partnera u provedbi da prihvati odluke Komisije i Odbora za ulaganja o uporabi jamstva EU-a u korist predložene operacije financiranja ili operacije ulaganja, ne dovodeći u pitanje odlučivanje partnera u provedbi u pogledu predložene operacije bez jamstva EU-a;

| (g) | odredbe i postupke u vezi s naplatom potraživanja koja se povjerava partneru u provedbi; |
| --- | --- |

(g)

odredbe i postupke u vezi s naplatom potraživanja koja se povjerava partneru u provedbi;

| (h) | financijsko i operativno izvješćivanje i praćenje operacija financiranja i operacija ulaganja u okviru jamstva EU-a; |
| --- | --- |

(h)

financijsko i operativno izvješćivanje i praćenje operacija financiranja i operacija ulaganja u okviru jamstva EU-a;

| (i) | ključne pokazatelje uspješnosti, posebice u pogledu uporabe jamstva EU-a, ispunjavanja ciljeva i kriterija utvrđenih u člancima 3., 7. i 13. te mobiliziranja privatnog kapitala; |
| --- | --- |

(i)

ključne pokazatelje uspješnosti, posebice u pogledu uporabe jamstva EU-a, ispunjavanja ciljeva i kriterija utvrđenih u člancima 3., 7. i 13. te mobiliziranja privatnog kapitala;

| (j) | ako je primjenjivo, odredbe i postupke u vezi s operacijama mješovitog financiranja; |
| --- | --- |

(j)

ako je primjenjivo, odredbe i postupke u vezi s operacijama mješovitog financiranja;

| (k) | ostale relevantne odredbe u skladu sa zahtjevima članka 155. stavka 2. i glave X. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

(k)

ostale relevantne odredbe u skladu sa zahtjevima članka 155. stavka 2. i glave X. Financijske uredbe;

| (l) | postojanje odgovarajućih mehanizama za odgovor na moguću zabrinutost privatnih ulagatelja. |
| --- | --- |

(l)

postojanje odgovarajućih mehanizama za odgovor na moguću zabrinutost privatnih ulagatelja.

3.   Sporazumom o jamstvu propisuje se i da se naknada koju se može pripisati Uniji iz operacija financiranja i operacija ulaganja obuhvaćenih ovom Uredbom isplaćuje nakon odbitka nepodmirenih plaćanja povezanih s aktiviranjem jamstva EU-a.

4.   Osim toga, sporazumom o jamstvu propisuje se i da se iznosi koji se duguju partneru u provedbi u vezi s jamstvom EU-a odbijaju od ukupnog iznosa naknade, prihoda i vraćanja koje partner u provedbi duguje Uniji iz operacija financiranja i operacija ulaganja obuhvaćenih ovom Uredbom. Ako taj iznos nije dovoljan za pokriće iznosa koji se duguje partneru u provedbi u skladu s člankom 17. stavkom 3., preostali se iznos naplaćuje iz rezervacija za jamstvo EU-a.

5.   Ako se sporazum o jamstvu sklapa u okviru odjeljka „države članice”, njime se može predvidjeti sudjelovanje predstavnika dotične države članice ili dotičnih regija u praćenju provedbe tog sporazuma o jamstvu.

Članak 17.

Uvjeti uporabe jamstva EU-a

1.   Davanje jamstva EU-a ovisi o stupanju na snagu sporazuma o jamstvu s odgovarajućim partnerom u provedbi.

2.   Operacije financiranja i operacije ulaganja obuhvaćene su jamstvom EU-a samo ako ispunjavaju kriterije utvrđene u ovoj Uredbi i relevantnim smjernicama o ulaganjima i ako je Odbor za ulaganja zaključio da te operacije ispunjavaju zahtjeve za potporu u okviru jamstva EU-a. Partneri u provedbi odgovorni su za osiguravanje da operacije financiranja i operacije ulaganja budu u skladu s ovom Uredbom i relevantnim smjernicama o ulaganjima.

3.   Komisija partneru u provedbi nije dužna platiti nikakve administrativne troškove i pristojbe u vezi s provedbom operacija financiranja i operacija ulaganja u okviru jamstva EU-a, osim ako se zbog prirode ciljeva politika koji se žele ostvariti financijskim proizvodom koji treba provesti te cjenovnom dostupnošću za ciljane krajnje primatelje ili vrstom osiguranog financiranja partneru u provedbi omogućuje da Komisiji opravdano dokaže da je potrebno napraviti iznimku. Pokriće tih troškova iz proračuna Unije ograničava se na iznos koji je strogo potreban za provedbu relevantnih operacija financiranja i operacija ulaganja te se osigurava samo u mjeri u kojoj troškovi nisu pokriveni prihodima koje partneri u provedbi primaju u vezi s dotičnim operacijama financiranja i operacijama ulaganja. Aranžmani u pogledu provizija propisuju se u sporazumu o jamstvu i u skladu su s člankom 16. stavkom 4. te člankom 209. stavkom 2. točkom (g) Financijske uredbe.

4.   Osim toga, partner u provedbi može upotrijebiti jamstvo EU-a za plaćanje odgovarajućeg dijela troškova naplate u skladu s člankom 16. stavkom 4., osim ako su ti troškovi odbijeni od naplaćenih iznosa.

Članak 18.

Pokriće i uvjeti jamstva EU-a

1.   Naknada za preuzimanje rizika raspodjeljuje se između Unije i partnera u provedbi razmjerno njihovu udjelu u preuzimanju rizika u portfelju operacija financiranja i operacija ulaganja ili, ovisno o slučaju, u pojedinačnim operacijama financiranja i operacijama ulaganja. Naknada za jamstvo EU-a može se smanjiti u propisno opravdanim slučajevima iz članka 12. stavka 2.

Partner u provedbi preuzima na vlastiti rizik odgovarajuću izloženost prema operacijama financiranja i operacijama ulaganja koje se podupiru jamstvom EU-a, osim u iznimnim slučajevima kada su ciljevi politika koji se žele ostvariti financijskim proizvodom takvi da im partner u provedbi realno ne bi mogao doprinijeti vlastitom kapacitetom za preuzimanje rizika.

2.   Jamstvo EU-a pokriva:

| (a) | za dužničke proizvode iz članka 15. stavka 1. točke (a):






  i. | glavnicu i sve kamate i iznose koji se duguju partneru u provedbi, a koje partner u provedbi nije primio, u skladu s uvjetima operacija financiranja do trenutka prestanka ispunjavanja obveza; |
| --- | --- | --- |

(a)

za dužničke proizvode iz članka 15. stavka 1. točke (a):

i.

glavnicu i sve kamate i iznose koji se duguju partneru u provedbi, a koje partner u provedbi nije primio, u skladu s uvjetima operacija financiranja do trenutka prestanka ispunjavanja obveza;

| ii. | restrukturiranje gubitaka; |
| --- | --- |

ii.

restrukturiranje gubitaka;

| iii. | gubitke nastale zbog fluktuacija tečaja valuta koje nisu euro na tržištima s ograničenim mogućnostima dugoročne zaštite od rizika; |
| --- | --- |

iii.

gubitke nastale zbog fluktuacija tečaja valuta koje nisu euro na tržištima s ograničenim mogućnostima dugoročne zaštite od rizika;

| (b) | za vlasnička i kvazivlasnička ulaganja iz članka 15. stavka 1. točke (a): uložene iznose i s njima povezane troškove financiranja i gubitke nastale zbog fluktuacija tečaja valuta koje nisu euro; |
| --- | --- |

(b)

za vlasnička i kvazivlasnička ulaganja iz članka 15. stavka 1. točke (a): uložene iznose i s njima povezane troškove financiranja i gubitke nastale zbog fluktuacija tečaja valuta koje nisu euro;

| (c) | za financiranje ili jamstva partnera u provedbi dana drugoj financijskoj instituciji u skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (b): iskorištene iznose i s njima povezane troškove financiranja. |
| --- | --- |

(c)

za financiranje ili jamstva partnera u provedbi dana drugoj financijskoj instituciji u skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (b): iskorištene iznose i s njima povezane troškove financiranja.

Za potrebe prvog podstavka točke (a) podtočke i., za podređeni dug odgođeno plaćanje, smanjeno plaćanje ili zahtjev za izlazak smatraju se prestankom ispunjavanja obveza.

3.   Ako Unija izvrši plaćanje partneru u provedbi na temelju aktiviranja jamstva EU-a, na Uniju se prenose pripadajuća prava partnera u provedbi povezana s njegovim operacijama financiranja i operacijama ulaganja obuhvaćenima jamstvom EU-a u mjeri u kojoj ta prava i dalje postoje.

Partner u provedbi u ime Unije izvršava naplatu potraživanja za subrogirane iznose i isplaćuje Uniji naplaćene iznose.

POGLAVLJE V.

POGLAVLJE V.

UPRAVLJANJE

UPRAVLJANJE

Članak 19.

Savjetodavni odbor

1.   Komisiju i Upravljački odbor osnovan u skladu s člankom 20. savjetuje Savjetodavni odbor.

2.   Savjetodavni odbor nastoji osigurati rodnu ravnotežu i sastoji se od:

| (a) | jednog predstavnika svakog partnera u provedbi; |
| --- | --- |

(a)

jednog predstavnika svakog partnera u provedbi;

| (b) | jednog predstavnika svake države članice; |
| --- | --- |

(b)

jednog predstavnika svake države članice;

| (c) | jednog stručnjaka kojeg imenuje Europski gospodarski i socijalni odbor; |
| --- | --- |

(c)

jednog stručnjaka kojeg imenuje Europski gospodarski i socijalni odbor;

| (d) | jednog stručnjaka kojeg imenuje Odbor regija. |
| --- | --- |

(d)

jednog stručnjaka kojeg imenuje Odbor regija.

3.   Savjetodavnim odborom predsjeda predstavnik Komisije. Potpredsjednik je predstavnik Grupe EIB-a.

Savjetodavni odbor redovito se sastaje, a najmanje dvaput godišnje, na zahtjev predsjednika.

4.   Savjetodavni odbor:

| (a) | savjetuje Komisiju i Upravljački odbor o oblikovanju financijskih proizvoda koji će se uvesti u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(a)

savjetuje Komisiju i Upravljački odbor o oblikovanju financijskih proizvoda koji će se uvesti u skladu s ovom Uredbom;

| (b) | savjetuje Komisiju i Upravljački odbor o kretanjima na tržištu, tržišnim uvjetima, nedostacima na tržištu i investicijskim okolnostima koje nisu optimalne; |
| --- | --- |

(b)

savjetuje Komisiju i Upravljački odbor o kretanjima na tržištu, tržišnim uvjetima, nedostacima na tržištu i investicijskim okolnostima koje nisu optimalne;

| (c) | razmjenjuje mišljenja o kretanjima na tržištu i najbolje prakse. |
| --- | --- |

(c)

razmjenjuje mišljenja o kretanjima na tržištu i najbolje prakse.

5.   Komisija imenuje prve članove Savjetodavnog odbora koji predstavljaju partnere u provedbi osim Grupe EIB-a nakon savjetovanja s potencijalnim partnerima u provedbi. Njihov je mandat ograničen na godinu dana.

6.   Sastanci predstavnika država članica u zasebnom sastavu organiziraju se najmanje dva puta godišnje i njima predsjeda Komisija.

7.   Savjetodavni odbor i sastanci predstavnika država članica iz stavka 6. mogu izdavati preporuke Upravljačkom odboru za razmatranje u pogledu provedbe i funkcioniranja programa InvestEU.

8.   Detaljan zapisnik sa sastanaka Savjetodavnog odbora objavljuje se što je prije moguće nakon što ga odobri Savjetodavni odbor.

Komisija utvrđuje operativna pravila i postupke za Savjetodavni odbor i vodi tajništvo Savjetodavnog odbora. Sva relevantna dokumentacija i informacije stavljaju se na raspolaganje Savjetodavnom odboru kako bi mogao izvršavati svoje zadaće.

9.   Nacionalne razvojne banke i institucije zastupljene u Savjetodavnom odboru biraju među sobom predstavnike partnera u provedbi osim Grupe EIB-a u Upravljačkom odboru iz članka 20. stavka 1. Cilj je nacionalnih razvojnih banaka i institucija postići uravnoteženu zastupljenost u Upravljačkom odboru u smislu veličine i geografskog položaja. Odabrani predstavnici zastupaju dogovoreno zajedničko stajalište svih partnera u provedbi osim Grupe EIB-a.

Članak 20.

Upravljački odbor

1.   Osniva se Upravljački odbor za program InvestEU. Sastoji se od četiriju predstavnika Komisije, triju predstavnika Grupe EIB-a i dvaju predstavnika partnera u provedbi osim Grupe EIB-a te jednog stručnjaka kojeg Europski parlament imenuje kao člana bez prava glasa. Stručnjak kojeg Europski parlament imenuje kao člana bez prava glasa ne traži niti prima naputke od institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, vlada država članica ili nekog drugog javnog ili privatnog tijela te djeluje potpuno neovisno. Taj stručnjak svoje dužnosti obavlja nepristrano i u interesu fonda InvestEU.

Članovi Upravljačkog odbora imenuju se na mandat od četiri godine koji se može jednom obnoviti, uz iznimku predstavnika partnera u provedbi osim Grupe EIB-a, koji se imenuju na mandat od dvije godine.

2.   Upravljački odbor među predstavnicima Komisije bira predsjednika na mandat od četiri godine koji se može jednom obnoviti. Predsjednik dvaput godišnje izvješćuje predstavnike država članica u Savjetodavnom odboru o provedbi i funkcioniranju programa InvestEU.

Detaljan zapisnik sa sastanaka Upravljačkog odbora objavljuje se čim ga Upravljački odbor odobri.

3.   Upravljački odbor:

| (a) | pruža strateške i operativne smjernice za partnere u provedbi, uključujući smjernice za oblikovanje financijskih proizvoda i druge operativne politike i postupke potrebne za funkcioniranje fonda InvestEU; |
| --- | --- |

(a)

pruža strateške i operativne smjernice za partnere u provedbi, uključujući smjernice za oblikovanje financijskih proizvoda i druge operativne politike i postupke potrebne za funkcioniranje fonda InvestEU;

| (b) | donosi metodološki okvir za rizike koji je Komisija razvila u suradnji s Grupom EIB-a i drugim partnerima u provedbi; |
| --- | --- |

(b)

donosi metodološki okvir za rizike koji je Komisija razvila u suradnji s Grupom EIB-a i drugim partnerima u provedbi;

| (c) | nadzire provedbu programa InvestEU; |
| --- | --- |

(c)

nadzire provedbu programa InvestEU;

| (d) | daje savjete, uzimajući u obzir stajališta svih svojih članova, u pogledu užeg izbora kandidata za Odbor za ulaganja prije njihova odabira u skladu s člankom 23. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(d)

daje savjete, uzimajući u obzir stajališta svih svojih članova, u pogledu užeg izbora kandidata za Odbor za ulaganja prije njihova odabira u skladu s člankom 23. stavkom 2.;

| (e) | donosi poslovnik tajništva Odbora za ulaganja iz članka 23. stavka 4.; |
| --- | --- |

(e)

donosi poslovnik tajništva Odbora za ulaganja iz članka 23. stavka 4.;

| (f) | donosi pravila koja se primjenjuju na operacije s platformama za ulaganja; |
| --- | --- |

(f)

donosi pravila koja se primjenjuju na operacije s platformama za ulaganja;

| (fa) | određuje države članice i sektore koji su najteže pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 i države članice u kojima je mogućnost državne potpore solventnosti ograničenija, na temelju pokazatelja koje je utvrdila Komisija u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (ea). |
| --- | --- |

(fa)

određuje države članice i sektore koji su najteže pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 i države članice u kojima je mogućnost državne potpore solventnosti ograničenija, na temelju pokazatelja koje je utvrdila Komisija u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (ea).

4.   Upravljački odbor u raspravama nastoji postići suglasnost, čime se omogućuje da se u najvećoj mogućoj mjeri uzmu u obzir stajališta svih članova. Ako članovi ne mogu postići konsenzus, Upravljački odbor odluke donosi kvalificiranom većinom svojih članova s pravom glasa, koja se sastoji od najmanje sedam glasova.

Članak 21.

Tablica pokazatelja

1.   Utvrđuje se tablica pokazatelja kako bi se osiguralo da Odbor za ulaganja može provoditi neovisnu, transparentnu i usklađenu procjenu zahtjeva za korištenje jamstva EU-a za operacije financiranja ili operacije ulaganja koje su predložili partneri u provedbi.

2.   Partneri u provedbi ispunjavaju tablicu pokazatelja za svoje prijedloge operacija financiranja i operacija ulaganja.

3.   Tablica pokazatelja obuhvaća sljedeće elemente:

| (a) | opis predloženih operacija financiranja i operacija ulaganja; |
| --- | --- |

(a)

opis predloženih operacija financiranja i operacija ulaganja;

| (b) | kako predložena operacija pridonosi ciljevima politike EU-a; |
| --- | --- |

(b)

kako predložena operacija pridonosi ciljevima politike EU-a;

| (c) | opis dodatnosti; |
| --- | --- |

(c)

opis dodatnosti;

| (d) | opis nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne; |
| --- | --- |

(d)

opis nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne;

| (e) | financijski i tehnički doprinos partnera u provedbi; |
| --- | --- |

(e)

financijski i tehnički doprinos partnera u provedbi;

| (f) | učinak ulaganja; |
| --- | --- |

(f)

učinak ulaganja;

| (g) | financijski profil operacije financiranja ili operacije ulaganja; |
| --- | --- |

(g)

financijski profil operacije financiranja ili operacije ulaganja;

| (h) | komplementarni pokazatelji. |
| --- | --- |

(h)

komplementarni pokazatelji.

4.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 33. kako bi dopunila ovu Uredbu utvrđivanjem dodatnih elemenata tablice pokazatelja, među ostalim detaljnih pravila za tablicu pokazatelja namijenjenih partnerima u provedbi.

Članak 22.

Provjera usklađenosti s politikama

1.   Komisija provodi provjeru kako bi se uvjerila da su operacije financiranja i operacije ulaganja koje su predložili partneri u provedbi osim Grupe EIB-a usklađene s pravom i politikama Unije.

2.   EIB-ove operacije financiranja i operacije ulaganja u okviru područja primjene ove Uredbe nisu pokrivene jamstvom EU-a ako Komisija da nepovoljno mišljenje u okviru postupka iz članka 19. Statuta EIB-a.

Članak 23.

Odbor za ulaganja

1.   Osniva se u cijelosti neovisan Odbor za ulaganja za fond InvestEU („Odbor za ulaganja”). Odbor za ulaganja:

| (a) | ispituje prijedloge operacija financiranja i operacija ulaganja koje partneri u provedbi podnose radi stjecanja pokrića jamstvom EU-a, koje su prošle provjeru usklađenosti s politikama iz članka 22. stavka 1. ili koje su dobile pozitivno mišljenje u okviru postupka iz članka 19. Statuta EIB-a; |
| --- | --- |

(a)

ispituje prijedloge operacija financiranja i operacija ulaganja koje partneri u provedbi podnose radi stjecanja pokrića jamstvom EU-a, koje su prošle provjeru usklađenosti s politikama iz članka 22. stavka 1. ili koje su dobile pozitivno mišljenje u okviru postupka iz članka 19. Statuta EIB-a;

| (b) | provjerava njihovu usklađenost s ovom Uredbom i relevantnim smjernicama o ulaganjima; |
| --- | --- |

(b)

provjerava njihovu usklađenost s ovom Uredbom i relevantnim smjernicama o ulaganjima;

| (c) | posebnu pozornost posvećuje zahtjevu dodatnosti iz članka 209. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe i Priloga V. ovoj Uredbi te zahtjevu privlačenja privatnih ulaganja iz članka 209. stavka 2. točke (d) Financijske uredbe; i |
| --- | --- |

(c)

posebnu pozornost posvećuje zahtjevu dodatnosti iz članka 209. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe i Priloga V. ovoj Uredbi te zahtjevu privlačenja privatnih ulaganja iz članka 209. stavka 2. točke (d) Financijske uredbe; i

| (d) | provjerava ispunjavaju li operacije financiranja i operacije ulaganja sve relevantne zahtjeve za potporu u okviru jamstva EU-a. |
| --- | --- |

(d)

provjerava ispunjavaju li operacije financiranja i operacije ulaganja sve relevantne zahtjeve za potporu u okviru jamstva EU-a.

2.   Odbor za ulaganja sastaje se u 
  šest
  različitih sastava u skladu
  sa šest
  sastavnica politika iz članka 7. stavka 1.

Svaki sastav Odbora za ulaganja čini šest plaćenih vanjskih stručnjaka. Stručnjaci se biraju, a imenuje ih Komisija na preporuku Upravljačkog odbora. Stručnjaci se imenuju na mandat od najviše četiri godine koji se može jednom obnoviti. Naknadu im isplaćuje Unija. Komisija na preporuku Upravljačkog odbora članu Odbora za ulaganja koji već obnaša tu dužnost može obnoviti mandat bez provedbe postupka utvrđenog u ovom stavku.

Stručnjaci moraju imati visoku razinu relevantnog tržišnog iskustva u strukturiranju i financiranju projekata ili u financiranju MSP-ova ili korporacija.

Sastavom Odbora za ulaganja osigurava se da Odbor raspolaže temeljitim znanjem o sektorima koji su obuhvaćeni sastavnicama politika iz članka 7. stavka 1. i temeljitim znanjem o geografskim tržištima u Uniji te da je Odbor za ulaganja u cjelini rodno uravnotežen.

Četiri člana
  stalni su članovi svakog od
  šest
  sastava Odbora za ulaganja. Najmanje jedan od stalnih članova ima iskustvo u području održivih ulaganja. Osim toga, u svakom od
  šest
  sastava dva su stručnjaka s iskustvom u području ulaganja u sektorima koji su obuhvaćeni odgovarajućom sastavnicom politika. Upravljački odbor imenuje članove Odbora za ulaganja u odgovarajući sastav ili sastave Odbora. Odbor za ulaganja bira predsjednika među svojim stalnim članovima.

3.   Pri sudjelovanju u aktivnostima Odbora za ulaganja njegovi članovi izvršavaju svoje dužnosti nepristrano i u isključivom interesu fonda InvestEU. Oni ne traže niti slijede upute partnerâ u provedbi, institucija Unije, država članica ni bilo kojeg drugog javnog ili privatnog tijela.

Životopisi i izjave o nepostojanju sukoba interesa svih članova Odbora za ulaganja objavljuju se i redovno ažuriraju. Svaki član Odbora za ulaganja bez odgode Komisiji i Upravljačkom odboru dostavlja sve informacije potrebne za kontinuiranu potvrdu nepostojanja sukoba interesa.

Upravljački odbor može preporučiti Komisiji da člana Odbora razriješi s dužnosti ako taj član ne ispunjava zahtjeve utvrđene u ovom stavku ili iz drugih propisno opravdanih razloga.

4.   Kada djeluje u skladu s ovim člankom, Odboru za ulaganja potporu pruža tajništvo. Tajništvo je neovisno i odgovorno predsjedniku Odbora za ulaganja. Administrativno je sjedište tajništva u Komisiji. Poslovnikom tajništva osigurava se povjerljivost razmjene informacija i dokumenata između partnerâ u provedbi i relevantnih upravljačkih tijela. Grupa EIB-a može podnijeti svoje prijedloge za operacije financiranja i operacije ulaganja izravno Odboru za ulaganja te o njima obavješćuje tajništvo.

Dokumentacija koju dostavljaju partneri u provedbi sastoji se od standardiziranog obrasca zahtjeva, tablice pokazatelja iz članka 21. i svih ostalih dokumenata koje Odbor za ulaganja smatra relevantnima, posebno opisa prirode nedostatka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne i načina na koji će se ta situacija poboljšati operacijom financiranja ili operacijom ulaganja te pouzdane procjene operacije kojom se dokazuje dodatnost operacije financiranja ili operacije ulaganja. Tajništvo provjerava potpunost dokumentacije koju su dostavili partneri u provedbi osim Grupe EIB-a. Odbor za ulaganja može od dotičnog partnera u provedbi zatražiti pojašnjenja u vezi s prijedlogom operacije ulaganja ili operacije financiranja, među ostalim i zahtjevom da predstavnik dotičnog partnera u provedbi bude osobno prisutan tijekom rasprave o navedenoj operaciji. Ocjena projekta koju je proveo partner u provedbi nije obvezujuća za Odbor za ulaganja za potrebe pokrivanja operacije financiranja ili operacije ulaganja jamstvom EU-a.

Odbor za ulaganja koristi se tablicom pokazatelja iz članka 21. u svojoj procjeni i provjeri predloženih operacija financiranja i operacija ulaganja.

5.   Odbor za ulaganja zaključke donosi običnom većinom svih svojih članova, pod uvjetom da takva obična većina uključuje najmanje jednog nestalnog člana sastava koji se odnosi na sastavnicu politika u okviru koje se prijedlog donosi. Ako je ishod neodlučan, predsjednik Odbora za ulaganja ima odlučujući glas.

Zaključci Odbora za ulaganja kojima se za operaciju financiranja ili operaciju ulaganja odobrava pokriće jamstvom EU-a javno su dostupni te sadržavaju obrazloženje odluke o odobrenju i informacije o operaciji, osobito njezin opis, identitet promotora ili financijskih posrednika te ciljeve operacije. U zaključcima se upućuje i na opću ocjenu na temelju tablice pokazatelja.

Relevantna tablica pokazatelja mora se učiniti javno dostupnom, ako je to primjenjivo, nakon potpisivanja ugovora o operaciji financiranja ili operaciji ulaganja odnosno potprojektu.

Informacije koje moraju biti javno dostupne na temelju drugog i trećeg podstavka ne smiju sadržavati poslovno osjetljive informacije ili osobne podatke koji se u skladu s pravilima Unije o zaštiti podataka ne smiju otkriti. Poslovno osjetljive dijelove zaključaka Odbora za ulaganja Komisija na zahtjev šalje Europskom parlamentu i Vijeću u skladu sa strogim zahtjevima povjerljivosti.

Odbor za ulaganja dvaput godišnje Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja popis svih zaključaka Odbora za ulaganja donesenih u posljednjih šest mjeseci, kao i s tim povezane objavljene tablice pokazatelja. Dostavljeni dokumenti uključuju i odluke kojima se odbija uporaba jamstva EU-a te podliježu strogim zahtjevima povjerljivosti.

Tajništvo Odbora za ulaganja dotičnom partneru u provedbi pravodobno stavlja na raspolaganje zaključke Odbora za ulaganja.

Tajništvo Odbora za ulaganja u središnju bazu podataka unosi sve informacije povezane s prijedlozima operacija financiranja i operacija ulaganja koje se dostavljaju Odboru za ulaganja, kao i zaključke Odbora za ulaganja o tim prijedlozima.

6.   Ako Odbor za ulaganja zaprimi zahtjev za odobrenje uporabe jamstva EU-a za operaciju financiranja ili operaciju ulaganja koja uključuje instrument, program ili strukturu koja obuhvaća potprojekte, to odobrenje odnosi se i na te potprojekte, osim ako Odbor za ulaganja zadrži pravo da svaki potprojekt odobri zasebno. Odbor za ulaganja nema pravo zasebno odobravati potprojekte u vrijednosti manjoj od 3 000 000 EUR.

7.   Ako to smatra potrebnim, Odbor za ulaganja može uputiti Komisiji sva operativna pitanja povezana s primjenom ili tumačenjem smjernica o ulaganjima.

8.   Od datuma svojeg osnivanja Odbor za ulaganja nadležan je i za odobravanje uporabe jamstva EU-a na temelju Uredbe (EU) 2015/1017 za preostalo razdoblje ulaganja u skladu s tom Uredbom. Prijedlozi se ocjenjuju u skladu s kriterijima utvrđenima u toj Uredbi. ▌ Članak 22. ne primjenjuje se na takve prijedloge.

POGLAVLJE VI.

POGLAVLJE VI.

Savjetodavni centar InvestEU

Savjetodavni centar InvestEU

Članak 24.

Savjetodavni centar InvestEU

1.   Komisija uspostavlja savjetodavni centar InvestEU. Savjetodavni centar InvestEU pruža savjetodavnu potporu u pronalaženju, pripremi, razvoju, strukturiranju, javnoj nabavi i provedbi projekata ulaganja i jačanju kapaciteta promotora projekata i financijskih posrednika za provedbu operacija financiranja i operacija ulaganja. Ta se potpora može prema potrebi odnositi na bilo koju fazu projektnog ciklusa ili financiranja subjekata kojima se pruža potpora.

Komisija sklapa savjetodavne sporazume s Grupom EIB-a i drugim potencijalnim savjetodavnim partnerima te im povjerava pružanje savjetodavne potpore iz prvog podstavka i usluga iz stavka 2. Komisija može provoditi i savjetodavne inicijative, među ostalim sklapanjem ugovora s vanjskim pružateljima usluga. Komisija uspostavlja središnju pristupnu točku za savjetodavni centar InvestEU te dodjeljuje zahtjeve za savjetodavnu potporu za rješavanje u okviru odgovarajuće savjetodavne inicijative. Komisija, Grupa EIB-a i drugi savjetodavni partneri blisko surađuju radi osiguravanja učinkovitosti, sinergija i djelotvorne geografske pokrivenosti potpore diljem Unije, poštujući pritom na odgovarajući način postojeće strukture i rad.

Savjetodavne inicijative dostupne su kao komponenta u okviru svake sastavnice politika iz članka 7. stavka 1. i obuhvaćaju sektore u okviru te sastavnice politika. Dostupne su i savjetodavne inicijative u okviru međusektorske komponente.

2.   Savjetodavni centar InvestEU posebno:

| (a) | osigurava središnju pristupnu točku, kojom upravlja Komisija i u okviru koje je i smještena, za pomoć u razvoju projekata u okviru savjetodavnog centra InvestEU za javna tijela i za promotore projekata; |
| --- | --- |

(a)

osigurava središnju pristupnu točku, kojom upravlja Komisija i u okviru koje je i smještena, za pomoć u razvoju projekata u okviru savjetodavnog centra InvestEU za javna tijela i za promotore projekata;

| (b) | distribuira javnim tijelima i promotorima projekata sve dostupne dodatne informacije u vezi sa smjernicama o ulaganjima koje pruža Komisija, uključujući informacije o njihovoj primjeni ili tumačenju; |
| --- | --- |

(b)

distribuira javnim tijelima i promotorima projekata sve dostupne dodatne informacije u vezi sa smjernicama o ulaganjima koje pruža Komisija, uključujući informacije o njihovoj primjeni ili tumačenju;

| (c) | prema potrebi, pomaže promotorima projekata pri razvoju projekata kako bi ispunili ciljeve iz članaka 3. i 7. i kriterije prihvatljivosti iz članka 13. te olakšava razvoj važnih projekata od zajedničkog europskog interesa i mehanizama za objedinjavanje malih projekata, uključujući putem platformi za ulaganja iz točke (f) ovog stavka, pod uvjetom da se tom pomoći ne dovode u pitanje zaključci Odbora za ulaganja u pogledu pokrića tih projekata jamstvom EU-a; |
| --- | --- |

(c)

prema potrebi, pomaže promotorima projekata pri razvoju projekata kako bi ispunili ciljeve iz članaka 3. i 7. i kriterije prihvatljivosti iz članka 13. te olakšava razvoj važnih projekata od zajedničkog europskog interesa i mehanizama za objedinjavanje malih projekata, uključujući putem platformi za ulaganja iz točke (f) ovog stavka, pod uvjetom da se tom pomoći ne dovode u pitanje zaključci Odbora za ulaganja u pogledu pokrića tih projekata jamstvom EU-a;

| (d) | podupire aktivnosti i iskorištava lokalno znanje kako bi se olakšala uporaba potpore fonda InvestEU u cijeloj Uniji te aktivno doprinosi, ako je to moguće, cilju sektorske i geografske raznolikosti fonda InvestEU potporom partnerima u provedbi pri pokretanju i razvoju mogućih operacija financiranja i operacija ulaganja; |
| --- | --- |

(d)

podupire aktivnosti i iskorištava lokalno znanje kako bi se olakšala uporaba potpore fonda InvestEU u cijeloj Uniji te aktivno doprinosi, ako je to moguće, cilju sektorske i geografske raznolikosti fonda InvestEU potporom partnerima u provedbi pri pokretanju i razvoju mogućih operacija financiranja i operacija ulaganja;

| (e) | olakšava uspostavu platformi za suradnju namijenjenih za uzajamnu razmjenu podataka, stručnog znanja i najboljih praksi za podupiranje portfelja projekata i sektorskog razvoja; |
| --- | --- |

(e)

olakšava uspostavu platformi za suradnju namijenjenih za uzajamnu razmjenu podataka, stručnog znanja i najboljih praksi za podupiranje portfelja projekata i sektorskog razvoja;

| (f) | pruža proaktivnu savjetodavnu potporu u vezi s uspostavom platformi za ulaganja, uključujući prekogranične i makroregionalne platforme za ulaganja, kao i platforme za ulaganja koje objedinjuju male i srednje projekte u jednoj ili više država članica po tematskom ili regionalnom ključu; |
| --- | --- |

(f)

pruža proaktivnu savjetodavnu potporu u vezi s uspostavom platformi za ulaganja, uključujući prekogranične i makroregionalne platforme za ulaganja, kao i platforme za ulaganja koje objedinjuju male i srednje projekte u jednoj ili više država članica po tematskom ili regionalnom ključu;

| (g) | podupire kombiniranje s bespovratnim sredstvima ili financijskim instrumentima, koji se financiraju iz proračuna Unije ili iz drugih izvora, kako bi se ojačale sinergije i usklađenost među instrumentima Unije te maksimizirao učinak poluge i učinak programa InvestEU; |
| --- | --- |

(g)

podupire kombiniranje s bespovratnim sredstvima ili financijskim instrumentima, koji se financiraju iz proračuna Unije ili iz drugih izvora, kako bi se ojačale sinergije i usklađenost među instrumentima Unije te maksimizirao učinak poluge i učinak programa InvestEU;

| (h) | podupire aktivnosti izgradnje kapaciteta za razvoj organizacijskih kapaciteta, vještina i postupaka te za povećanje spremnosti na ulaganje organizacija kako bi javna tijela i promotori projekata mogli izgraditi portfelje projekata, razviti mehanizme financiranja i platforme za ulaganja te upravljati projektima, a financijski posrednici provesti operacije financiranja i operacije ulaganja u korist subjekata koji su suočeni s otežanim pristupom financiranju, među ostalim i potporom izgradnji kapaciteta za procjenu rizika ili specifičnog sektorskog znanja; |
| --- | --- |

(h)

podupire aktivnosti izgradnje kapaciteta za razvoj organizacijskih kapaciteta, vještina i postupaka te za povećanje spremnosti na ulaganje organizacija kako bi javna tijela i promotori projekata mogli izgraditi portfelje projekata, razviti mehanizme financiranja i platforme za ulaganja te upravljati projektima, a financijski posrednici provesti operacije financiranja i operacije ulaganja u korist subjekata koji su suočeni s otežanim pristupom financiranju, među ostalim i potporom izgradnji kapaciteta za procjenu rizika ili specifičnog sektorskog znanja;

| (i) | pruža savjetodavnu potporu za novoosnovana poduzeća, osobito kada novoosnovana poduzeća žele zaštititi svoja ulaganja u istraživanja i inovacije stjecanjem prava intelektualnog vlasništva, kao što su patenti; |
| --- | --- |

(i)

pruža savjetodavnu potporu za novoosnovana poduzeća, osobito kada novoosnovana poduzeća žele zaštititi svoja ulaganja u istraživanja i inovacije stjecanjem prava intelektualnog vlasništva, kao što su patenti;

| (ia) | pruža potporu operacijama financiranja i operacijama ulaganja u okviru sastavnice za potporu solventnosti pokrivanjem troškova, savjetodavnih usluga te tehničke i administrativne pomoći za uspostavu platformi za ulaganja i upravljanje njima te s posebnim naglaskom na države članice sa slabije razvijenim tržištima dionica. Tehnička pomoć raspoloživa je i za pružanje potpore zelenoj i digitalnoj transformaciji poduzeća koja se financiraju u okviru ove sastavnice. |
| --- | --- |

(ia)

pruža potporu operacijama financiranja i operacijama ulaganja u okviru sastavnice za potporu solventnosti pokrivanjem troškova, savjetodavnih usluga te tehničke i administrativne pomoći za uspostavu platformi za ulaganja i upravljanje njima te s posebnim naglaskom na države članice sa slabije razvijenim tržištima dionica. Tehnička pomoć raspoloživa je i za pružanje potpore zelenoj i digitalnoj transformaciji poduzeća koja se financiraju u okviru ove sastavnice.

3.   Savjetodavni centar InvestEU dostupan je promotorima projekata iz javnog i privatnog sektora, među ostalim MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima, javnim tijelima, nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama te financijskim i drugim posrednicima.

4.   Komisija sa svakim savjetodavnim partnerom sklapa savjetodavni sporazum o provedbi jedne savjetodavne inicijative ili više njih. Moguće je naplatiti naknade za usluge iz stavka 2. kako bi se djelomično pokrili troškovi pružanja tih usluga, osim za usluge koje se pružaju promotorima projekata iz javnog sektora ili neprofitnim ustanovama, koje se ne naplaćuju kad je to opravdano. Naknade koje se naplaćuju MSP-ovima za te usluge iz stavka 2. ograničavaju se na jednu trećinu troškova pružanja tih usluga.

5.   Kako bi se ostvario cilj iz stavka 1. i olakšalo pružanje savjetodavne potpore, savjetodavni centar InvestEU koristi se stručnim znanjem Komisije, Grupe EIB-a i drugih savjetodavnih partnera.

6.   Svaka savjetodavna inicijativa uključuje mehanizam podjele troškova između Komisije i savjetodavnog partnera, osim ako Komisija prihvati snositi sve troškove savjetodavne inicijative u opravdanom slučaju u kojem je to potrebno zbog specifičnosti savjetodavne inicijative i u kojem je osigurano dosljedno i pravično postupanje prema dotičnim savjetodavnim partnerima.

7.   Savjetodavni centar InvestEU prema potrebi je prisutan na lokalnoj razini. Prisutnost na lokalnoj razini posebice se osigurava u državama članicama ili regijama koje su suočene s teškoćama u razvoju projekata u okviru fonda InvestEU. Savjetodavni centar InvestEU pomaže u prijenosu znanja na regionalnu i lokalnu razinu u cilju izgradnje regionalnih i lokalnih kapaciteta i stručnosti kako bi mogao pružati savjetodavnu potporu iz stavka 1., uključujući potporu provedbi i prihvatu malih projekata.

8.   Radi pružanja savjetodavne potpore iz stavka 1. i olakšavanja pružanja te savjetodavne potpore na lokalnoj razini, savjetodavni centar InvestEU kad je to moguće surađuje s nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama i koristi se njihovim stručnim znanjem. Prema potrebi, sporazumi o suradnji s nacionalnim razvojnim bankama ili institucijama sklapaju se u okviru savjetodavnog centra InvestEU, s barem jednom nacionalnom razvojnom bankom ili institucijom po državi članici.

9.   Partneri u provedbi prema potrebi predlažu promotorima projekata koji podnose zahtjev za financiranje, osobito malih projekata, da za svoje projekte zatraže potporu savjetodavnog centra InvestEU kako bi se prema potrebi poboljšala priprema njihovih projekata i omogućila procjena mogućnosti objedinjavanja projekata.

Prema potrebi, partneri u provedbi i savjetodavni partneri obavješćuju promotore projekata i o mogućnosti uvrštavanja njihovih projekata na portal InvestEU iz članka 25.

POGLAVLJE VII.

POGLAVLJE VII.

Portal InvestEU

Portal InvestEU

Članak 25.

Portal InvestEU

1.   Komisija uspostavlja portal InvestEU. Portal InvestEU je baza projekata s relevantnim informacijama o svakom projektu koja je lako dostupna i prilagođena korisnicima.

2.   Portal InvestEU promotorima projekata omogućuje da projekte za koje traže financiranje učine vidljivima ulagateljima. Uvrštavanjem projekata na portal InvestEU ne dovode se u pitanje odluke o konačnim projektima koji se odabiru za potporu u okviru ove Uredbe ili u okviru bilo kojeg drugog instrumenta EU-a ili odluke o javnom financiranju.

3.   Na portal InvestEU uvrštavaju se samo projekti koji su u skladu s pravom i politikama Unije.

4.   Komisija projekte koji ispunjavaju uvjete iz stavka 3. dostavlja relevantnim partnerima u provedbi. Prema potrebi, ako postoji savjetodavna inicijativa, Komisija takve projekte dostavlja i savjetodavnom centru InvestEU.

5.   Partneri u provedbi pregledavaju projekte koji potpadaju pod njihovo geografsko područje i područje poslovanja.

POGLAVLJE VIII.

POGLAVLJE VIII.

ODGOVORNOST, PRAĆENJE I IZVJEŠĆIVANJE, EVALUACIJA I KONTROLA

ODGOVORNOST, PRAĆENJE I IZVJEŠĆIVANJE, EVALUACIJA I KONTROLA

Članak 26.

Odgovornost

1.   Na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća predsjednik Upravljačkog odbora izvješćuje instituciju koja je to zahtijevala o uspješnosti fonda InvestEU, među ostalim sudjelovanjem na saslušanju u Europskom parlamentu.

2.   Predsjednik Upravljačkog odbora usmenim ili pisanim putem odgovara na pitanja koja su fondu InvestEU uputili Europski parlament ili Vijeće u roku od pet tjedana od dana njihova primitka.

Članak 27.

Praćenje i izvješćivanje

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku programa InvestEU prema ostvarivanju općih i posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu III.

2.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe i rezultati prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno te da ti podaci omogućuje odgovarajuće praćenje portfelja rizika i jamstva. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za partnere u provedbi, savjetodavne partnere i druge primatelje sredstava Unije, prema potrebi.

3.   Komisija izvješćuje o provedbi programa InvestEU u skladu s člancima 241. i 250. Financijske uredbe. U skladu s člankom 41. stavkom 5. Financijske uredbe godišnjim izvješćem pružaju se informacije o razini provedbe tog programa u odnosu na njegove ciljeve i pokazatelje uspješnosti. U tu svrhu svaki partner u provedbi Komisiji jednom godišnje dostavlja informacije koje su joj potrebne da ispuni svoje obveze izvješćivanja, uključujući informacije o funkcioniranju jamstva EU-a.

4.   Partneri u provedbi svakih šest mjeseci Komisiji dostavljaju izvješće o operacijama financiranja i operacijama ulaganja obuhvaćenima ovom Uredbom, razvrstanima prema potrebi u odjeljak „EU” i odjeljak „države članice”. Svaki partner u provedbi također podnosi informacije o odjeljku „države članice” državi članici čiji odjeljak provodi. U izvješće je uključena procjena usklađenosti sa zahtjevima za uporabu jamstva EU-a i s ključnim pokazateljima uspješnosti utvrđenima u Prilogu III. ovoj Uredbi. Izvješće uključuje i operativne, statističke, financijske i računovodstvene podatke o svakoj operaciji financiranja i operaciji ulaganja i procjenu očekivanih novčanih tokova na razini odjeljka i sastavnice politika i fonda InvestEU. Jednom godišnje izvješće Grupe EIB-a a, prema potrebi, i drugih partnera u provedbi, uključuje i informacije o preprekama ulaganjima koje su uočene pri provođenju operacija financiranja i operacija ulaganja obuhvaćenih ovom Uredbom. Izvješća sadržavaju informacije koje partneri u provedbi dostavljaju u skladu s člankom 155. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe.

5.   Kako bi osigurala djelotvornu procjenu napretka programa InvestEU prema ostvarenju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 33. kako bi izmijenila ovu Uredbu preispitivanjem ili nadopunom pokazatelja iz Priloga III. kada se to smatra potrebnim te odredaba o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju.

Članak 28.

Evaluacija

1.   Evaluacije programa InvestEU provode se tako se njihovi rezultati mogu uzeti u obzir tijekom postupka odlučivanja.

2.   Komisija do 30. rujna 2024. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi neovisno izvješće o privremenoj evaluaciji programa InvestEU, posebno u pogledu uporabe jamstva EU-a, o ispunjenju obveza Grupe EIB-a na temelju članka 10. stavka 1. točaka (b) i (c), o dodjeli jamstva EU-a iz članka 12. stavaka 4. i 5., o provedbi savjetodavnog centra InvestEU, o dodjeli proračunskih sredstava iz članka 10. stavka 1. točke (d) podtočke i. te o članku 7. stavku 6. Evaluacijom se posebice pokazuje kako je uključivanje partnera u provedbi i savjetodavnih partnera u provedbu programa InvestEU doprinijelo postizanju ciljeva programa InvestEU, kao i ciljeva politike EU-a, osobito s obzirom na dodanu vrijednost te geografsku i sektorsku ravnotežu operacija financiranja i operacija ulaganja za koje se pružila potpora. Evaluacijom se ocjenjuje i primjena provjere održivosti u skladu s člankom 7. stavkom 3. i fokus na MSP-ove postignut u okviru sastavnice politika koja se odnosi na MSP-ove iz članka 7. stavka 1. točke (c).

3.   Na kraju provedbe programa InvestEU, a najkasnije četiri godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. stavku 3., Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi neovisno izvješće o završnoj evaluaciji programa InvestEU, posebno u pogledu uporabe jamstva EU-a.

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

5.   Partneri u provedbi i savjetodavni partneri daju svoj doprinos i Komisiji dostavljaju informacije potrebne za provedbu evaluacija iz stavaka 2. i 3.

6.   U skladu s člankom 211. stavkom 1. Financijske uredbe Komisija svake tri godine u godišnje izvješće iz članka 250. Financijske uredbe uključuje preispitivanje primjerenosti stope rezervacija iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe u odnosu na stvarni profil rizičnosti operacija financiranja i operacija ulaganja pokrivenih jamstvom EU-a. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 33. ove Uredbe kako bi na temelju tog preispitivanja izmijenila ovu Uredbu prilagodbom stope rezervacija iz članka 4. stavka 1. ove Uredbe za najviše 15 %.

Članak 29.

Revizije

Revizije uporabe financiranja Unije koje provode osobe ili subjekti, među ostalim i oni koje institucije ili tijela Unije nisu ovlastili, osnova su za opće jamstvo u skladu s člankom 127. Financijske uredbe.

Članak 30.

Zaštita financijskih interesa Unije

Ako treća zemlja sudjeluje u programu InvestEU na temelju odluke donesene u okviru međunarodnog sporazuma ili na temelju drugog pravnog instrumenta, ona odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu dodjeljuje potrebna prava i potrebni pristup koji su nužni za sveobuhvatno izvršavanje njihovih ovlasti. Kad je riječ o OLAF-u, takva prava uključuju pravo provođenja istraga, uključujući provjere i inspekcije na licu mjesta, kako je predviđeno Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF).

POGLAVLJE IX.

POGLAVLJE IX.

TRANSPARENTNOST I VIDLJIVOST

TRANSPARENTNOST I VIDLJIVOST

Članak 31.

Informiranje, priopćavanje i promidžba

1.   Partneri u provedbi i savjetodavni partneri priznaju podrijetlo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, djelotvorne i ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

Primjena zahtjeva iz prvog podstavka na projekte u obrambenom i svemirskom sektoru podliježe poštovanju obveza povjerljivosti ili tajnosti.

2.   Partneri u provedbi i savjetodavni partneri obavješćuju krajnje primatelje, uključujući MSP-ove, o postojanju potpore iz programa InvestEU ili obvezuju druge financijske posrednike da te krajnje primatelje obavijeste o toj potpori tako što te informacije jasno ističu u relevantnom sporazumu o pružanju potpore iz programa InvestEU, posebno u slučaju MSP-ova, radi bolje obaviještenosti javnosti i bolje vidljivosti.

3.   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja u pogledu Programa InvestEU, njegovih djelovanja i rezultata. Financijski izvori dodijeljeni Programu InvestEU također doprinose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se ti prioriteti odnose na ciljeve navedene u članku 3.

POGLAVLJE X.

POGLAVLJE X.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 32.

Sudjelovanje u povećanju kapitala Europskog investicijskog fonda

Unija upisuje udjele u budućim povećanjima kapitala Europskog investicijskog fonda tako da njezin relativni udio u kapitalu ostane na sadašnjoj razini. Upis udjela i plaćanje do 900 000 000 EUR uplaćenog dijela udjela provodi se u skladu s uvjetima koje odobrava glavna skupština Fonda.

Članak 33.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku. Ako se delegirani akti odnose na aktivnosti koje provode ili u kojima sudjeluju Grupa EIB-a ili drugi partneri u provedbi, Komisija se prije pripreme tih delegiranih akata savjetuje s Grupom EIB-a i potencijalnim partnerima u provedbi.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7.
  stavka 1. točke (ea) i
  stavka 7., članka 21. stavka 4., članka 27. stavka 5. i članka 28. stavka 6. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2028. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7.
  stavka 1. točke (ea) i
  stavka 7., članka 21. stavka 4., članka 27. stavka 5. i članka 28. stavka 6. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 7.
  stavka 1. točke (ea) i
  stavka 7., članka 21. stavka 4., članka 27. stavka 5. i članka 28. stavka 6. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 34.

Prijelazne odredbe

1.   Odstupajući od članka 209. stavka 3. prvog i 
  četvrtog
  podstavka Financijske uredbe,
  svi
  prihodi, vraćanja i povrati od financijskih instrumenata uspostavljenih programima iz Priloga IV. ovoj Uredbi
  upotrebljavaju
  se za rezervacije za jamstvo EU-a na temelju ove Uredbe ▌.

2.   Odstupajući od članka 213. stavka 4. točke (a) Financijske uredbe, svi viškovi rezervacija za jamstvo EU-a uspostavljeno Uredbom (EU) 2015/1017
  upotrebljavaju
  se za rezervacije za jamstvo EU-a na temelju ove Uredbe ▌.

3.   Iznos od
  XXX
   EUR (u tekućim cijenama) iz članka 3. stavka 2. točke (c) podtočke i. Uredbe [EURI] upotrebljava se:

| (a) | za rezervacije za jamstvo EU-a na temelju ove Uredbe u iznosu od
  XXX
   EUR (u tekućim cijenama), uz sredstva navedena u članku 211. stavku 4. prvom podstavku Financijske uredbe, |
| --- | --- |

(a)

za rezervacije za jamstvo EU-a na temelju ove Uredbe u iznosu od
  XXX
   EUR (u tekućim cijenama), uz sredstva navedena u članku 211. stavku 4. prvom podstavku Financijske uredbe,

| (b) | za provedbu mjera predviđenih u poglavljima V. i VI. te mjera iz članka 2. stavka 2. druge rečenice Uredbe [EURI], podložno članku 4. stavcima 4. i 8. te uredbe, u iznosu od 200 440 000 EUR (u tekućim cijenama).
  Taj se iznos smatra vanjskim namjenskim prihodom u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(b)

za provedbu mjera predviđenih u poglavljima V. i VI. te mjera iz članka 2. stavka 2. druge rečenice Uredbe [EURI], podložno članku 4. stavcima 4. i 8. te uredbe, u iznosu od 200 440 000 EUR (u tekućim cijenama).

Taj se iznos smatra vanjskim namjenskim prihodom u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe.

3.a
     
  Partneri u provedbi mogu podnijeti Komisiji operacije financiranja i operacije ulaganja koje su odobrili tijekom razdoblja od sklapanja relevantnog sporazuma o jamstvu do prvog imenovanja svih članova Odbora za ulaganja.

3.b
     
  Komisija ocjenjuje operacije iz stavka 3.a i odlučuje hoće li im odobriti pokrivenost jamstvom EU-a.

3.c
     
  Partneri u provedbi mogu Komisiji podnijeti operacije financiranja i operacije ulaganja koje su odobrili tijekom razdoblja od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe] do sklapanja relevantnog sporazuma o jamstvu.

3.d
     
  Komisija ocjenjuje operacije iz stavka 3.c i odlučuje hoće li im odobriti pokrivenost jamstvom EU-a. U slučaju pozitivne odluke Komisije ta pokrivenost stupa na snagu na datum sklapanja relevantnih sporazuma o jamstvu, nakon čega partneri u provedbi mogu potpisati operacije financiranja i operacije ulaganja.

3.e
     
  Svi financijski instrumenti uspostavljeni programima iz Priloga IV. ovoj Uredbi i jamstvo EU-a uspostavljeno Uredbom (EU) 2015/1017 mogu se, ako je primjenjivo i podložno prethodnoj evaluaciji, spojiti s instrumentima iz ove Uredbe.

3.f
     
  Odstupajući od članka 209. stavka 3. drugog i trećeg podstavka Financijske uredbe, prihodi i vraćanja iz financijskih instrumenata uspostavljenih programima iz Priloga IV. ovoj Uredbi i proračunskog jamstva uspostavljenog Uredbom (EU) 2015/1017 koji su spojeni s jamstvom EU-a uspostavljenim ovom Uredbom u skladu sa stavkom 3.e ovog članka predstavljaju unutarnje namjenske prihode u smislu članka 21. stavka 5. Financijske uredbe za jamstvo EU-a uspostavljeno ovom Uredbom, odnosno vraćanja za jamstvo EU-a utvrđena ovom Uredbom.

Članak 35.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

PRILOG I.

Iznosi jamstva EU-a po posebnim ciljevima

Indikativna raspodjela iz članka 4. stavka 2. petog podstavka za operacije financiranja i operacije ulaganja:

| (a) | do 20 051 970 000 EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

do 20 051 970 000 EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a);

| (b) | do
  11 250 000 000
  EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (b); |
| --- | --- |

(b)

do
  11 250 000 000
  EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (b);

| (c) | do
  12 500 000 000
  EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (c); |
| --- | --- |

(c)

do
  12 500 000 000
  EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (c);

| (d) | do
  5 567 500 000
  EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (d); |
| --- | --- |

(d)

do
  5 567 500 000
  EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (d);

| (e) | do 31 153 850 000 EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (e); |
| --- | --- |

(e)

do 31 153 850 000 EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (e);

| (ea) | do 11 250 000 000 EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (ea). |
| --- | --- |

(ea)

do 11 250 000 000 EUR za ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (ea).

PRILOG II.

Prihvatljiva područja za operacije financiranja i operacije ulaganja

Operacije financiranja i operacije ulaganja u sastavnicama koje nisu sastavnica za europska strateška ulaganja mogu pripadati jednom ili više sljedećih područja:

operacije financiranja i operacije ulaganja u sastavnici za europska strateška ulaganja pripadaju područjima iz članka 7. stavka 1. točke (e). Posebno mogu biti obuhvaćeni važni projekti od zajedničkog europskog interesa.

| 1. | Razvoj energetskog sektora u skladu s prioritetima energetske unije, uključujući sigurnost opskrbe energijom, prelazak na čistu energiju i obveze preuzete na temelju Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama, posebice:






  (a) | širenjem proizvodnje, opskrbe i uporabe čiste i održive obnovljive energije te drugih sigurnih i održivih izvora energije i energetskih rješenja s nultim i niskim emisijama; |
| --- | --- | --- |

1.

Razvoj energetskog sektora u skladu s prioritetima energetske unije, uključujući sigurnost opskrbe energijom, prelazak na čistu energiju i obveze preuzete na temelju Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama, posebice:

(a)

širenjem proizvodnje, opskrbe i uporabe čiste i održive obnovljive energije te drugih sigurnih i održivih izvora energije i energetskih rješenja s nultim i niskim emisijama;

| (b) | energetskom učinkovitošću i štednjom energije (s naglaskom na smanjenju potražnje putem upravljanja potražnjom i obnovom zgrada); |
| --- | --- |

(b)

energetskom učinkovitošću i štednjom energije (s naglaskom na smanjenju potražnje putem upravljanja potražnjom i obnovom zgrada);

| (c) | razvojem, unapređenjem i modernizacijom održive energetske infrastrukture, među ostalim posebno na razini prijenosa i distribucije, tehnologije pohrane, elektroenergetske međupovezanosti država članica i pametnih mreža; |
| --- | --- |

(c)

razvojem, unapređenjem i modernizacijom održive energetske infrastrukture, među ostalim posebno na razini prijenosa i distribucije, tehnologije pohrane, elektroenergetske međupovezanosti država članica i pametnih mreža;

| (d) | razvojem inovativnih sustava za opskrbu toplinskom energijom i kombiniranu proizvodnju električne i toplinske energije s nultim i niskim emisijama; |
| --- | --- |

(d)

razvojem inovativnih sustava za opskrbu toplinskom energijom i kombiniranu proizvodnju električne i toplinske energije s nultim i niskim emisijama;

| (e) | proizvodnjom i opskrbom održivim sintetičkim gorivima iz obnovljivih/ugljično neutralnih izvora i drugih sigurnih i održivih izvora s nultim i niskim emisijama, kao i biogorivima, biomasom i alternativnim gorivima, među ostalim gorivima za sve vrste prijevoza, u skladu s ciljevima Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (27); i |
| --- | --- |

(e)

proizvodnjom i opskrbom održivim sintetičkim gorivima iz obnovljivih/ugljično neutralnih izvora i drugih sigurnih i održivih izvora s nultim i niskim emisijama, kao i biogorivima, biomasom i alternativnim gorivima, među ostalim gorivima za sve vrste prijevoza, u skladu s ciljevima Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (27); i

| (f) | infrastrukturom za hvatanje i skladištenje ugljika u industrijskim procesima, bioenergetskim postrojenjima i proizvodnim postrojenjima prema energetskoj tranziciji. |
| --- | --- |

(f)

infrastrukturom za hvatanje i skladištenje ugljika u industrijskim procesima, bioenergetskim postrojenjima i proizvodnim postrojenjima prema energetskoj tranziciji.

| 2. | Razvoj održivih i sigurnih prometnih infrastruktura i rješenja za mobilnost te opreme i inovativnih tehnologija u skladu s prometnim prioritetima Unije i obvezama preuzetima na temelju Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama, posebice:






  (a) | projektima kojima se podupiru razvoj infrastrukture transeuropske prometne mreže (TEN-T), uključujući održavanje i sigurnost infrastrukture, gradska čvorišta mreže TEN-T, morske i riječne luke, zračne luke, multimodalni terminali i njihovo povezivanje s mrežama TEN-T te telematske aplikacije navedene u Uredbi (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (28); |
| --- | --- | --- |

2.

Razvoj održivih i sigurnih prometnih infrastruktura i rješenja za mobilnost te opreme i inovativnih tehnologija u skladu s prometnim prioritetima Unije i obvezama preuzetima na temelju Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama, posebice:

(a)

projektima kojima se podupiru razvoj infrastrukture transeuropske prometne mreže (TEN-T), uključujući održavanje i sigurnost infrastrukture, gradska čvorišta mreže TEN-T, morske i riječne luke, zračne luke, multimodalni terminali i njihovo povezivanje s mrežama TEN-T te telematske aplikacije navedene u Uredbi (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (28);

| (b) | projektima infrastrukture TEN-T kojima se predviđa uporaba najmanje dviju vrsta prijevoza, odnosno multimodalnih teretnih terminala i putničkih prometnih čvorišta; |
| --- | --- |

(b)

projektima infrastrukture TEN-T kojima se predviđa uporaba najmanje dviju vrsta prijevoza, odnosno multimodalnih teretnih terminala i putničkih prometnih čvorišta;

| (c) | projektima za pametnu i održivu gradsku mobilnost usmjerenima na vrste gradskog prijevoza s nultom razinom emisija, uključujući unutarnje plovne putove i inovativna rješenja za mobilnost, pristupačnost bez diskriminacije, smanjeno onečišćenje zraka i buku, potrošnju energije, mreže pametnih gradova, održavanje te povećanje razine sigurnosti i smanjenje nezgoda, među ostalim biciklista i pješaka; |
| --- | --- |

(c)

projektima za pametnu i održivu gradsku mobilnost usmjerenima na vrste gradskog prijevoza s nultom razinom emisija, uključujući unutarnje plovne putove i inovativna rješenja za mobilnost, pristupačnost bez diskriminacije, smanjeno onečišćenje zraka i buku, potrošnju energije, mreže pametnih gradova, održavanje te povećanje razine sigurnosti i smanjenje nezgoda, među ostalim biciklista i pješaka;

| (d) | podupiranjem obnavljanja i naknadnog opremanja mobilne prometne imovine u cilju uvođenja rješenja za mobilnost s niskom i nultom razinom emisija, među ostalim uporabom alternativnih goriva u vozilima svih vrsta prijevoza; |
| --- | --- |

(d)

podupiranjem obnavljanja i naknadnog opremanja mobilne prometne imovine u cilju uvođenja rješenja za mobilnost s niskom i nultom razinom emisija, među ostalim uporabom alternativnih goriva u vozilima svih vrsta prijevoza;

| (e) | s pomoću željezničke infrastrukture, drugih željezničkih projekata, infrastrukture za unutarnje plovne putove, projekata za masovni tranzit i morskih luka te morskih autocesta; |
| --- | --- |

(e)

s pomoću željezničke infrastrukture, drugih željezničkih projekata, infrastrukture za unutarnje plovne putove, projekata za masovni tranzit i morskih luka te morskih autocesta;

| (f) | s pomoću infrastrukture za alternativna goriva za sve vrste prijevoza, uključujući infrastrukturu za električno punjenje; |
| --- | --- |

(f)

s pomoću infrastrukture za alternativna goriva za sve vrste prijevoza, uključujući infrastrukturu za električno punjenje;

| (g) | drugim pametnim i održivim projektima za mobilnost usmjerenima na:






  i. | sigurnost na cestama; |
| --- | --- | --- |

(g)

drugim pametnim i održivim projektima za mobilnost usmjerenima na:

i.

sigurnost na cestama;

| ii. | pristupačnost; |
| --- | --- |

ii.

pristupačnost;

| iii. | smanjenje emisija; ili |
| --- | --- |

iii.

smanjenje emisija; ili

| iv. | razvoj i primjenu novih prometnih tehnologija i usluga, primjerice usluga povezanih s autonomnim vrstama prijevoza ili integriranim sustavima izdavanja karata; i |
| --- | --- |

iv.

razvoj i primjenu novih prometnih tehnologija i usluga, primjerice usluga povezanih s autonomnim vrstama prijevoza ili integriranim sustavima izdavanja karata; i

| (h) | projektima za održavanje ili nadogradnju postojeće prometne infrastrukture, uključujući autoceste u mreži TEN-T ako je potrebno nadograditi, održati ili poboljšati sigurnost na cestama, za razvoj usluga inteligentnih prometnih rješenja (ITS) ili jamčenje integriteta i standarda infrastrukture te za izgradnju sigurnih parkirališta i parkirališnih objekata te postaja za punjenje i opskrbu za alternativna goriva. |
| --- | --- |

(h)

projektima za održavanje ili nadogradnju postojeće prometne infrastrukture, uključujući autoceste u mreži TEN-T ako je potrebno nadograditi, održati ili poboljšati sigurnost na cestama, za razvoj usluga inteligentnih prometnih rješenja (ITS) ili jamčenje integriteta i standarda infrastrukture te za izgradnju sigurnih parkirališta i parkirališnih objekata te postaja za punjenje i opskrbu za alternativna goriva.

| 3. | Okoliš i resursi, posebice s obzirom na sljedeće:






  (a) | vodnu infrastrukturu, uključujući opskrbu pitkom vodom i odvodnju, te mrežnu učinkovitost, smanjenje istjecanja, infrastrukturu za prikupljanje i obradu otpadnih voda, obalnu infrastrukturu i drugu zelenu infrastrukturu povezanu s vodom; |
| --- | --- | --- |

3.

Okoliš i resursi, posebice s obzirom na sljedeće:

(a)

vodnu infrastrukturu, uključujući opskrbu pitkom vodom i odvodnju, te mrežnu učinkovitost, smanjenje istjecanja, infrastrukturu za prikupljanje i obradu otpadnih voda, obalnu infrastrukturu i drugu zelenu infrastrukturu povezanu s vodom;

| (b) | infrastrukturu za gospodarenje otpadom; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturu za gospodarenje otpadom;

| (c) | projekte i poduzeća u području upravljanja okolišnim resursima i održivih tehnologija; |
| --- | --- |

(c)

projekte i poduzeća u području upravljanja okolišnim resursima i održivih tehnologija;

| (d) | poboljšanje i obnovu ekosustava i njihovih usluga, među ostalim poboljšanjem prirode i bioraznolikosti s pomoću projekata zelene i plave infrastrukture; |
| --- | --- |

(d)

poboljšanje i obnovu ekosustava i njihovih usluga, među ostalim poboljšanjem prirode i bioraznolikosti s pomoću projekata zelene i plave infrastrukture;

| (e) | održiv urbani, ruralni i obalni razvoj; |
| --- | --- |

(e)

održiv urbani, ruralni i obalni razvoj;

| (f) | mjere u području klimatskih promjena te prilagođavanje tim promjenama i njihovo ublažavanje, uključujući smanjenje rizika od prirodnih katastrofa; |
| --- | --- |

(f)

mjere u području klimatskih promjena te prilagođavanje tim promjenama i njihovo ublažavanje, uključujući smanjenje rizika od prirodnih katastrofa;

| (g) | projekte i poduzeća u kojima se primjenjuju načela kružnog gospodarstva ugradnjom aspekata resursne učinkovitosti u proizvodni ciklus i životni ciklus proizvoda, uključujući održivu opskrbu primarnim i sekundarnim sirovinama; |
| --- | --- |

(g)

projekte i poduzeća u kojima se primjenjuju načela kružnog gospodarstva ugradnjom aspekata resursne učinkovitosti u proizvodni ciklus i životni ciklus proizvoda, uključujući održivu opskrbu primarnim i sekundarnim sirovinama;

| (h) | dekarbonizaciju i održivo smanjenje emisija energetski intenzivnih industrija, uključujući demonstraciju i uvođenje inovativnih tehnologija s niskom razinom emisija; |
| --- | --- |

(h)

dekarbonizaciju i održivo smanjenje emisija energetski intenzivnih industrija, uključujući demonstraciju i uvođenje inovativnih tehnologija s niskom razinom emisija;

| (i) | dekarbonizaciju proizvodnje energije i lanca distribucije postupnim ukidanjem uporabe ugljena i nafte; i |
| --- | --- |

(i)

dekarbonizaciju proizvodnje energije i lanca distribucije postupnim ukidanjem uporabe ugljena i nafte; i

| (j) | projekte kojima se promiče održiva kulturna baština. |
| --- | --- |

(j)

projekte kojima se promiče održiva kulturna baština.

| 4. | Razvoj infrastrukture za digitalnu povezivost, posebice s pomoću projekata kojima se podupire uvođenje digitalnih mreža vrlo visokog kapaciteta ili povezivost putem mreže 5G te se poboljšava digitalna povezivost i pristup, posebno u ruralnim područjima i perifernim regijama. |
| --- | --- |

4.

Razvoj infrastrukture za digitalnu povezivost, posebice s pomoću projekata kojima se podupire uvođenje digitalnih mreža vrlo visokog kapaciteta ili povezivost putem mreže 5G te se poboljšava digitalna povezivost i pristup, posebno u ruralnim područjima i perifernim regijama.

| 5. | Istraživanje, razvoj i inovacije, posebice:






  (a) | projektima istraživanja i inovacija koji doprinose ostvarenju ciljeva programa Obzor Europa, među ostalim istraživačkom infrastrukturom i potporom akademskoj zajednici; |
| --- | --- | --- |

5.

Istraživanje, razvoj i inovacije, posebice:

(a)

projektima istraživanja i inovacija koji doprinose ostvarenju ciljeva programa Obzor Europa, među ostalim istraživačkom infrastrukturom i potporom akademskoj zajednici;

| (b) | korporativnim projektima, što uključuje stručno osposobljavanje te promicanje stvaranja klastera i poslovnih mreža; |
| --- | --- |

(b)

korporativnim projektima, što uključuje stručno osposobljavanje te promicanje stvaranja klastera i poslovnih mreža;

| (c) | demonstracijskim projektima i programima te uvođenjem povezane infrastrukture, tehnologija i procesa; |
| --- | --- |

(c)

demonstracijskim projektima i programima te uvođenjem povezane infrastrukture, tehnologija i procesa;

| (d) | suradničkim istraživačkim i inovacijskim projektima u kojima sudjeluju akademska zajednica, istraživačke i inovacijske organizacije i industrija te javno-privatna partnerstva i organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

(d)

suradničkim istraživačkim i inovacijskim projektima u kojima sudjeluju akademska zajednica, istraživačke i inovacijske organizacije i industrija te javno-privatna partnerstva i organizacije civilnog društva;

| (e) | prijenosom znanja i tehnologije; |
| --- | --- |

(e)

prijenosom znanja i tehnologije;

| (f) | istraživanjem u području ključnih razvojnih tehnologija i njihovih industrijskih primjena, uključujući nove i napredne materijale; i |
| --- | --- |

(f)

istraživanjem u području ključnih razvojnih tehnologija i njihovih industrijskih primjena, uključujući nove i napredne materijale; i

| (g) | s pomoću novih djelotvornih i pristupačnih zdravstvenih proizvoda, uključujući lijekove, medicinske proizvode, dijagnostiku i lijekove za naprednu terapiju, nove antimikrobne lijekove i inovativne razvojne procese u kojima se izbjegava testiranje na životinjama. |
| --- | --- |

(g)

s pomoću novih djelotvornih i pristupačnih zdravstvenih proizvoda, uključujući lijekove, medicinske proizvode, dijagnostiku i lijekove za naprednu terapiju, nove antimikrobne lijekove i inovativne razvojne procese u kojima se izbjegava testiranje na životinjama.

| 6. | Razvoj, uvođenje i rast digitalnih tehnologija i usluga, naročito digitalnih tehnologija i usluga kojima se doprinosi ciljevima programa Digitalna Europa, posebice s pomoću:






  (a) | umjetne inteligencije; |
| --- | --- | --- |

6.

Razvoj, uvođenje i rast digitalnih tehnologija i usluga, naročito digitalnih tehnologija i usluga kojima se doprinosi ciljevima programa Digitalna Europa, posebice s pomoću:

(a)

umjetne inteligencije;

| (b) | kvantne tehnologije; |
| --- | --- |

(b)

kvantne tehnologije;

| (c) | infrastrukture kibersigurnosti i mrežne zaštite; |
| --- | --- |

(c)

infrastrukture kibersigurnosti i mrežne zaštite;

| (d) | interneta stvari; |
| --- | --- |

(d)

interneta stvari;

| (e) | tehnologije lanaca blokova i drugih tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija; |
| --- | --- |

(e)

tehnologije lanaca blokova i drugih tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija;

| (f) | naprednih digitalnih vještina; |
| --- | --- |

(f)

naprednih digitalnih vještina;

| (g) | robotike i automatizacije; |
| --- | --- |

(g)

robotike i automatizacije;

| (h) | fotonike; i |
| --- | --- |

(h)

fotonike; i

| (i) | drugih naprednih digitalnih tehnologija i usluga kojima se doprinosi digitalizaciji industrije Unije i integraciji digitalnih tehnologija, usluga i vještina u prometni sektor Unije. |
| --- | --- |

(i)

drugih naprednih digitalnih tehnologija i usluga kojima se doprinosi digitalizaciji industrije Unije i integraciji digitalnih tehnologija, usluga i vještina u prometni sektor Unije.

| 7. | Financijska potpora subjektima koji zapošljavaju do 499 zaposlenika, s posebnim naglaskom na MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, posebice osiguravanjem:






  (a) | obrtnog kapitala i ulaganja; |
| --- | --- | --- |

7.

Financijska potpora subjektima koji zapošljavaju do 499 zaposlenika, s posebnim naglaskom na MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, posebice osiguravanjem:

(a)

obrtnog kapitala i ulaganja;

| (b) | rizičnog financiranja u fazi od osnivanja do širenja poduzeća kako bi se osiguralo tehnološko vodstvo u inovativnim i održivim sektorima, uključujući poticanje njihova kapaciteta za digitalizaciju i inovacije te za osiguravanje njihove globalne konkurentnosti; |
| --- | --- |

(b)

rizičnog financiranja u fazi od osnivanja do širenja poduzeća kako bi se osiguralo tehnološko vodstvo u inovativnim i održivim sektorima, uključujući poticanje njihova kapaciteta za digitalizaciju i inovacije te za osiguravanje njihove globalne konkurentnosti;

| (c) | financiranja za zaposlenike kako bi mogli steći poduzeće ili udio u njemu. |
| --- | --- |

(c)

financiranja za zaposlenike kako bi mogli steći poduzeće ili udio u njemu.

| 8. | Kulturni i kreativni sektor, kulturna baština, mediji, audiovizualni sektor, novinarstvo i tisak, posebice, među ostalim, s pomoću razvoja novih tehnologija, uporabe digitalnih tehnologija i tehnološkog upravljanja pravima intelektualnog vlasništva. |
| --- | --- |

8.

Kulturni i kreativni sektor, kulturna baština, mediji, audiovizualni sektor, novinarstvo i tisak, posebice, među ostalim, s pomoću razvoja novih tehnologija, uporabe digitalnih tehnologija i tehnološkog upravljanja pravima intelektualnog vlasništva.

| 9. | Turizam. |
| --- | --- |

9.

Turizam.

| 10. | Rehabilitacija industrijskih lokacija (uključujući zagađene lokacije) i njihova obnova za održivu uporabu. |
| --- | --- |

10.

Rehabilitacija industrijskih lokacija (uključujući zagađene lokacije) i njihova obnova za održivu uporabu.

| 11. | Održiva poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo, akvakultura i drugi elementi šireg održivog biogospodarstva. |
| --- | --- |

11.

Održiva poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo, akvakultura i drugi elementi šireg održivog biogospodarstva.

| 12. | Socijalna ulaganja, uključujući ona kojima se podupire provedba načela Europskog stupa socijalnih prava, posebice:






  (a) | mikrofinanciranjem, financiranjem etičnih i socijalnih poduzeća te socijalnim gospodarstvom; |
| --- | --- | --- |

12.

Socijalna ulaganja, uključujući ona kojima se podupire provedba načela Europskog stupa socijalnih prava, posebice:

(a)

mikrofinanciranjem, financiranjem etičnih i socijalnih poduzeća te socijalnim gospodarstvom;

| (b) | potražnjom i ponudom vještina; |
| --- | --- |

(b)

potražnjom i ponudom vještina;

| (c) | obrazovanjem, osposobljavanjem i povezanim uslugama, među ostalim i za odrasle; |
| --- | --- |

(c)

obrazovanjem, osposobljavanjem i povezanim uslugama, među ostalim i za odrasle;

| (d) | s pomoću socijalne infrastrukture, a posebice:






  i. | uključivog obrazovanja i osposobljavanja, uključujući rani i predškolski odgoj i obrazovanje te povezanu obrazovnu infrastrukturu i ustanove, alternativne skrbi za djecu, studentskog stanovanja i digitalne opreme, koji su dostupni svima; |
| --- | --- | --- |

(d)

s pomoću socijalne infrastrukture, a posebice:

i.

uključivog obrazovanja i osposobljavanja, uključujući rani i predškolski odgoj i obrazovanje te povezanu obrazovnu infrastrukturu i ustanove, alternativne skrbi za djecu, studentskog stanovanja i digitalne opreme, koji su dostupni svima;

| ii. | pristupačni socijalni stanovi; (29) |
| --- | --- |

ii.

pristupačni socijalni stanovi; (29)

| iii. | zdravstvene i dugotrajne skrbi, uključujući klinike, bolnice, primarnu skrb, kućnu njegu i skrb u zajednici; |
| --- | --- |

iii.

zdravstvene i dugotrajne skrbi, uključujući klinike, bolnice, primarnu skrb, kućnu njegu i skrb u zajednici;

| (e) | socijalnim inovacijama, uključujući inovativna socijalna rješenja i programe u cilju promicanja socijalnih učinaka i rezultata u područjima iz točke 12.; |
| --- | --- |

(e)

socijalnim inovacijama, uključujući inovativna socijalna rješenja i programe u cilju promicanja socijalnih učinaka i rezultata u područjima iz točke 12.;

| (f) | kulturnim aktivnostima sa socijalnim ciljem; |
| --- | --- |

(f)

kulturnim aktivnostima sa socijalnim ciljem;

| (g) | mjerama za promicanje rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

(g)

mjerama za promicanje rodne ravnopravnosti;

| (h) | integracijom ranjivih osoba, uključujući državljane trećih zemalja; |
| --- | --- |

(h)

integracijom ranjivih osoba, uključujući državljane trećih zemalja;

| (i) | inovativnim zdravstvenim rješenjima, uključujući e-zdravstvo, zdravstvene usluge i nove modele skrbi; |
| --- | --- |

(i)

inovativnim zdravstvenim rješenjima, uključujući e-zdravstvo, zdravstvene usluge i nove modele skrbi;

| (j) | uključivanjem osoba s invaliditetom i pristupačnošću za njih. |
| --- | --- |

(j)

uključivanjem osoba s invaliditetom i pristupačnošću za njih.

| 13. | Razvoj obrambene industrije radi doprinosa strateškoj autonomiji Unije, posebice potporom:






  (a) | lancu opskrbe Unijine obrambene industrije, posebno putem financijske potpore MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- | --- |

13.

Razvoj obrambene industrije radi doprinosa strateškoj autonomiji Unije, posebice potporom:

(a)

lancu opskrbe Unijine obrambene industrije, posebno putem financijske potpore MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije;

| (b) | poduzećima koja sudjeluju u projektima za disruptivne inovacije u obrambenom sektoru i usko povezanim tehnologijama s dvojnom namjenom; |
| --- | --- |

(b)

poduzećima koja sudjeluju u projektima za disruptivne inovacije u obrambenom sektoru i usko povezanim tehnologijama s dvojnom namjenom;

| (c) | lancu opskrbe u obrambenom sektoru pri sudjelovanju u projektima suradnje u području istraživanja i razvoja u obrambene svrhe, uključujući one kojima se pruža potpora iz Europskog fonda za obranu; |
| --- | --- |

(c)

lancu opskrbe u obrambenom sektoru pri sudjelovanju u projektima suradnje u području istraživanja i razvoja u obrambene svrhe, uključujući one kojima se pruža potpora iz Europskog fonda za obranu;

| (d) | infrastrukturi za istraživanje i osposobljavanje u obrambene svrhe. |
| --- | --- |

(d)

infrastrukturi za istraživanje i osposobljavanje u obrambene svrhe.

| 14. | Svemir, posebice u vezi s razvojem svemirskog sektora u skladu s ciljevima svemirske strategije:






  (a) | kako bi se ostvarile maksimalne koristi za društvo i gospodarstvo Unije; |
| --- | --- | --- |

14.

Svemir, posebice u vezi s razvojem svemirskog sektora u skladu s ciljevima svemirske strategije:

(a)

kako bi se ostvarile maksimalne koristi za društvo i gospodarstvo Unije;

| (b) | kako bi se potaknula konkurentnost svemirskih sustava i tehnologija, s posebnim naglaskom na ranjivost lanaca opskrbe; |
| --- | --- |

(b)

kako bi se potaknula konkurentnost svemirskih sustava i tehnologija, s posebnim naglaskom na ranjivost lanaca opskrbe;

| (c) | kako bi se poduprlo svemirsko poduzetništvo, uključujući razvoj u silaznom sektoru; |
| --- | --- |

(c)

kako bi se poduprlo svemirsko poduzetništvo, uključujući razvoj u silaznom sektoru;

| (d) | kako bi se potaknula autonomija Unije za siguran pristup svemiru, uključujući aspekte dvojne namjene. |
| --- | --- |

(d)

kako bi se potaknula autonomija Unije za siguran pristup svemiru, uključujući aspekte dvojne namjene.

| 15. | Mora i oceani, razvojem projekata i poduzeća u području plavog gospodarstva i financijskih načela održivog plavog gospodarstva, posebno u okviru pomorskog poduzetništva i industrije, obnovljive energije mora i kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

15.

Mora i oceani, razvojem projekata i poduzeća u području plavog gospodarstva i financijskih načela održivog plavog gospodarstva, posebno u okviru pomorskog poduzetništva i industrije, obnovljive energije mora i kružnog gospodarstva.

PRILOG III.

Ključni pokazatelji uspješnosti

1.   Obujam financiranja s potporom iz fonda InvestEU (raščlanjeno prema sastavnicama politika)

| 1.1. | Obujam potpisanih operacija |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Mobilizirana ulaganja |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Iznos mobiliziranih privatnih financijskih sredstava |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Postignuti učinak poluge i multiplikacijski učinak |
| --- | --- |

1.4.

2.   Geografska pokrivenost financiranja s potporom iz fonda InvestEU (raščlanjeno prema sastavnicama politika, te zemljama i regijama na razini zajedničke klasifikacije prostornih jedinica za statistiku (NUTS 2))

| 2.1. | Broj zemalja (države članice i treće zemlje) obuhvaćenih operacijama |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Broj regija obuhvaćenih operacijama |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Obujam operacija po zemlji (države članice i treće zemlje) i regiji |
| --- | --- |

2.3.

3.   Učinak financiranja iz fonda InvestEU

| 3.1. | Broj otvorenih radnih mjesta ili radnih mjesta kojima je pružena potpora |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ulaganja kojima se podupiru klimatski ciljevi, raščlanjeno prema sastavnicama politika ako je to primjenjivo |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ulaganja kojima se podupire digitalizacija |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ulaganja kojima se podupire industrijska tranzicija |
| --- | --- |

3.4.

4.   Održiva infrastruktura

| 4.1. | Energetska: dodatni instalirani kapacitet za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i drugih sigurnih i održivih izvora s nultom i niskom razinom emisija (u megavatima (MW)) |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Energetska: broj kućanstava i javnih i komercijalnih prostora s poboljšanom klasifikacijom potrošnje energije |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Energetska: procijenjena ušteda energije ostvarena u okviru projekata (u kilovatsatima (kWh)) |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Energetska: smanjene/izbjegnute godišnje emisije stakleničkih plinova u tonama ekvivalenta CO2 |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Energetska: obujam ulaganja u razvoj, unapređenje i modernizaciju održive energetske infrastrukture |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Digitalna: dodatni broj kućanstava, poduzeća ili javnih zgrada sa širokopojasnim pristupom brzine od najmanje 100 Mbps s mogućnošću nadogradnje na gigabitnu brzinu ili broj uspostavljenih točaka za pristup bežičnom internetu |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Prometna: mobilizirana ulaganja, posebno u mrežu TEN-T






  — | broj prekograničnih projekata i projekata koji se bave nedostatkom poveznica (uključujući projekte koji se odnose na gradska čvorišta, regionalne prekogranične željezničke veze, multimodalne platforme, morske luke, luke unutarnjih voda, veze do zračne luke i željezničko-cestovne terminale osnovne i sveobuhvatne mreže TEN-T) |
| --- | --- | --- |

4.7.

—

broj prekograničnih projekata i projekata koji se bave nedostatkom poveznica (uključujući projekte koji se odnose na gradska čvorišta, regionalne prekogranične željezničke veze, multimodalne platforme, morske luke, luke unutarnjih voda, veze do zračne luke i željezničko-cestovne terminale osnovne i sveobuhvatne mreže TEN-T)

| — | broj projekata kojima se doprinosi digitalizaciji prometa, osobito uvođenjem Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS), riječnog informacijskog sustava (RIS), inteligentnog prometnog sustava (ITS), sustava nadzora plovidbe i informacijskog sustava (VTMIS)/e-pomorskog servisa te istraživanja i razvoja upravljanja zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu (SESAR) |
| --- | --- |

—

broj projekata kojima se doprinosi digitalizaciji prometa, osobito uvođenjem Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS), riječnog informacijskog sustava (RIS), inteligentnog prometnog sustava (ITS), sustava nadzora plovidbe i informacijskog sustava (VTMIS)/e-pomorskog servisa te istraživanja i razvoja upravljanja zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu (SESAR)

| — | broj izgrađenih ili moderniziranih postaja za opskrbu alternativnim gorivom |
| --- | --- |

—

broj izgrađenih ili moderniziranih postaja za opskrbu alternativnim gorivom

| — | broj projekata kojima se doprinosi sigurnosti prometa |
| --- | --- |

—

broj projekata kojima se doprinosi sigurnosti prometa

| 4.8. | Okolišna: ulaganja kojima se doprinosi provedbi planova i programa predviđenih pravnom stečevinom Unije u području okoliša u pogledu kvalitete zraka, vode, otpada i prirode |
| --- | --- |

4.8.

5.   Istraživanja, inovacije i digitalizacija

| 5.1. | Doprinos cilju ulaganja u vrijednosti od 3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) Unije u istraživanje, razvoj i inovacije |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Broj poduzeća kojima se pruža potpora, prema veličini, a koja provode istraživačke i inovacijske projekte |
| --- | --- |

5.2.

6.   MSP-ovi

| 6.1. | Broj poduzeća kojima se pruža potpora prema veličini (mikro, mala i srednja poduzeća te mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije) |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Broj poduzeća kojima se pruža potpora prema fazi razvoja (rana faza, faza rasta/širenja) |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Broj poduzeća kojima potporu pružaju države članice i regije na razini NUTS 2 |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Broj poduzeća kojima potporu pružaju sektori prema oznaci iz statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti u Europskoj uniji (NACE) |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Postotak obujma ulaganja usmjerenih prema MSP-ovima u okviru sastavnice politika koja se odnosi na MSP-ove |
| --- | --- |

6.5.

7.   Socijalna ulaganja i vještine

| 7.1. | Socijalna infrastruktura: kapacitet i pristup socijalnoj infrastrukturi kojoj se pruža potpora po sektorima: stanovanje, obrazovanje, zdravstvo, ostalo |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Mikrofinanciranje i financiranje socijalnih poduzeća: broj primatelja mikrofinanciranja i socijalnih poduzeća kojima se pruža potpora |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Vještine: broj osoba koje su stekle nove vještine ili su im potvrđene njihove vještine i o njima posjeduju certifikat: kvalifikacije formalnog obrazovanja i osposobljavanja |
| --- | --- |

7.3.

8.   Europska strateška ulaganja

| 8.1. | Broj i obujam operacija koje doprinose pružanju kritične infrastrukture, raščlanjeno prema fizičkoj
  i virtualnoj
  infrastrukturi i povezanim proizvodima i uslugama ako je to primjenjivo |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Dodatni kapacitet kritične infrastrukture, raščlanjeno prema područjima, ako je to primjenjivo |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Broj i obujam operacija koje doprinose
  istraživanju i
  razvoju kritičnih tehnologija i inputa za sigurnost Unije i njezinih država članica te robe s dvojnom namjenom |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Broj poduzeća koja primaju potporu, prema veličini, a koja razvijaju i proizvode kritične tehnologije i inpute za sigurnost Unije i njezinih država članica te civilne komponente robe s dvojnom namjenom |
| --- | --- |

8.4.

| 8.4a | Broj klastera i digitalnoinovacijskih centara kojima se pruža potpora za uspostavu sinergija među poduzećima |
| --- | --- |

8.4a

| 8.5. | Broj i obujam operacija kojima se doprinosi opskrbi, proizvodnji i stvaranju zaliha kritičnih inputa,
  osim onih koji su već obuhvaćeni postojećim zakonskim zahtjevima,
  uključujući kritične zdravstvene proizvode |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Dodatni kritični inputi, uključujući kritične zdravstvene proizvode, za koje se isplaćuje potpora za nabavu, proizvodnju i stvaranje zaliha, prema vrsti, ako je to primjenjivo |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | Broj i obujam operacija kojima se isplaćuje potpora za ključne razvojne i digitalne tehnologije koje su strateški važne za industrijsku budućnost Unije |
| --- | --- |

8.7.

| 8.7a | Broj i obujam operacija za pomoć poduzećima, posebno MSP-ovima, u cilju digitalizacije njihova poslovanja i povećavanja otpornosti njihovih lanaca vrijednosti i poslovnih modela |
| --- | --- |

8.7a

| 8.7b | Broj novoosnovanih poduzeća koja primaju potporu iz programa InvestEU, broj i obujam operacija za promicanje poduzetništva |
| --- | --- |

8.7b

| 8.7c | Broj i obujam operacija kojima se doprinosi smanjenju emisija stakleničkih plinova u skladu s ciljevima Unije u području klime |
| --- | --- |

8.7c

| 8.7d | Broj angažmana Europskog savjetodavnog centra za ulaganja u regijama i državama članicama s dosad ograničenim rezultatima u pokretanju i razvoju projekata te u industrijskim sektorima s nedovoljnim ulaganjima koji u prošlosti nisu imali koristi od investicijskih instrumenata Unije |
| --- | --- |

8.7d

| 8.7e | Povećanje obujma ulaganja privatnog i poduzetničkog kapitala u povezane projekte |
| --- | --- |

8.7e

| 8.7f | Regionalni i nacionalni obuhvat koji pokazuje da su države članice i regije korisnice ravnomjerno raspoređene na području Unije i da nema koncentracije koristi na ograničen broj država članica ili regija. |
| --- | --- |

8.7f

PRILOG IV.

Program InvestEU – prethodni instrumenti

A.   Vlasnički instrumenti:

| — | Instrument Europskog tehnološkog mehanizma (ETF98): Odluka Vijeća 98/347/EZ od 19. svibnja 1998. o mjerama financijske pomoći malim i srednjim poduzećima (MSP) koja su inovativna i pridonose otvaranju radnih mjesta – inicijativa za rast i zapošljavanje (SL L 155, 29.5.1998., str. 43.) |
| --- | --- |

—

Instrument Europskog tehnološkog mehanizma (ETF98): Odluka Vijeća 98/347/EZ od 19. svibnja 1998. o mjerama financijske pomoći malim i srednjim poduzećima (MSP) koja su inovativna i pridonose otvaranju radnih mjesta – inicijativa za rast i zapošljavanje (SL L 155, 29.5.1998., str. 43.)

| — | Pilot-projekt za prijenos tehnologije (TTP): Odluka Komisije o donošenju odluke o dopunskom financiranju u vezi s financiranjem djelovanja u okviru aktivnosti „Unutarnje tržište robe i sektorske politike” Glavne uprave za poduzetništvo i industriju za 2007. i donošenju okvirne odluke o financiranju pripremnog djelovanja „Uloga EU-a u globaliziranom svijetu” i četiriju pilot-projekata „Erasmus za mlade poduzetnike”, „Mjere za promicanje suradnje i partnerstva među mikropoduzećima i MSP-ovima”, „Tehnološki prijenos” i „Europske destinacije izvrsnosti” Glavne uprave za poduzetništvo i industriju za 2007. |
| --- | --- |

—

Pilot-projekt za prijenos tehnologije (TTP): Odluka Komisije o donošenju odluke o dopunskom financiranju u vezi s financiranjem djelovanja u okviru aktivnosti „Unutarnje tržište robe i sektorske politike” Glavne uprave za poduzetništvo i industriju za 2007. i donošenju okvirne odluke o financiranju pripremnog djelovanja „Uloga EU-a u globaliziranom svijetu” i četiriju pilot-projekata „Erasmus za mlade poduzetnike”, „Mjere za promicanje suradnje i partnerstva među mikropoduzećima i MSP-ovima”, „Tehnološki prijenos” i „Europske destinacije izvrsnosti” Glavne uprave za poduzetništvo i industriju za 2007.

| — | Instrument Europskog tehnološkog mehanizma (ETF01): Odluka Vijeća 2000/819/EZ od 20. prosinca 2000. o višegodišnjem programu za poduzeća i poduzetništvo, a posebno za mala i srednja poduzeća (MSP) (2001.–2005.) (SL L 333, 29.12.2000., str. 84.) |
| --- | --- |

—

Instrument Europskog tehnološkog mehanizma (ETF01): Odluka Vijeća 2000/819/EZ od 20. prosinca 2000. o višegodišnjem programu za poduzeća i poduzetništvo, a posebno za mala i srednja poduzeća (MSP) (2001.–2005.) (SL L 333, 29.12.2000., str. 84.)

| — | Program za konkurentnost i inovacije – instrument pomoći za brzorastuće i inovativne MSP-ove (CIP GIF): Odluka br. 1639/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o uspostavljanju Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (2007.–2013.) (SL L 310, 9.11.2006., str. 15.) |
| --- | --- |

—

Program za konkurentnost i inovacije – instrument pomoći za brzorastuće i inovativne MSP-ove (CIP GIF): Odluka br. 1639/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o uspostavljanju Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (2007.–2013.) (SL L 310, 9.11.2006., str. 15.)

| — | Instrument za povezivanje Europe (CEF): Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.) kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (SL L 169, 1.7.2015., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Instrument za povezivanje Europe (CEF): Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.) kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (SL L 169, 1.7.2015., str. 1.)

| — | Instrument vlasničkog kapitala za rast u okviru programa COSME (COSME EFG): Uredba (EU) br. 1287/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.) |
| --- | --- |

—

Instrument vlasničkog kapitala za rast u okviru programa COSME (COSME EFG): Uredba (EU) br. 1287/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.)

| — | Vlasnički instrument u okviru InnovFin-a:






  — | Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.). |
| --- | --- | --- |

—

Vlasnički instrument u okviru InnovFin-a:

—

Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).

| — | Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.).; |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.).;

| — | Odluka Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 965.) |
| --- | --- |

—

Odluka Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 965.)

| — | Sastavnica „ulaganja u jačanje kapaciteta” u okviru programa EaSI: Uredba (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 347, 20.12.2013., str. 238.) |
| --- | --- |

—

Sastavnica „ulaganja u jačanje kapaciteta” u okviru programa EaSI: Uredba (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 347, 20.12.2013., str. 238.)

B.   Jamstveni instrumenti:

| — | Instrument za davanje jamstava MSP-ovima 1998. (SMEG98): Odluka Vijeća 98/347/EZ od 19. svibnja 1998. o mjerama financijske pomoći malim i srednjim poduzećima (MSP) koja su inovativna i pridonose otvaranju radnih mjesta – inicijativa za rast i zapošljavanje (SL L 155, 29.5.1998., str. 43.). |
| --- | --- |

—

Instrument za davanje jamstava MSP-ovima 1998. (SMEG98): Odluka Vijeća 98/347/EZ od 19. svibnja 1998. o mjerama financijske pomoći malim i srednjim poduzećima (MSP) koja su inovativna i pridonose otvaranju radnih mjesta – inicijativa za rast i zapošljavanje (SL L 155, 29.5.1998., str. 43.).

| — | Instrument za davanje jamstava MSP-ovima 2001. (SMEG01): Odluka Vijeća 2000/819/EZ od 20. prosinca 2000. o višegodišnjem programu za poduzeća i poduzetništvo, a posebno za mala i srednja poduzeća (MSP) (2001.–2005.) (SL L 333, 29.12.2000., str. 84.) |
| --- | --- |

—

Instrument za davanje jamstava MSP-ovima 2001. (SMEG01): Odluka Vijeća 2000/819/EZ od 20. prosinca 2000. o višegodišnjem programu za poduzeća i poduzetništvo, a posebno za mala i srednja poduzeća (MSP) (2001.–2005.) (SL L 333, 29.12.2000., str. 84.)

| — | Program za konkurentnost i inovacije –instrument za davanje jamstava MSP-ovima 2007. Odluka br. 1639/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o uspostavljanju Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (2007.–2013.) (SL L 310, 9.11.2006., str. 15.) |
| --- | --- |

—

Program za konkurentnost i inovacije –instrument za davanje jamstava MSP-ovima 2007. Odluka br. 1639/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o uspostavljanju Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (2007.–2013.) (SL L 310, 9.11.2006., str. 15.)

| — | Europski mikrofinancijski instrument Progress – jamstvo (EPMF-G): Odluka br. 283/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. ožujka 2010. o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 87, 7.4.2010., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Europski mikrofinancijski instrument Progress – jamstvo (EPMF-G): Odluka br. 283/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. ožujka 2010. o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 87, 7.4.2010., str. 1.)

| — | Instrument za financiranje na temelju podjele rizika – instrument za podjelu rizika (RSI):






  — | Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti, Izjave Komisije (2007.–2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.) |
| --- | --- | --- |

—

Instrument za financiranje na temelju podjele rizika – instrument za podjelu rizika (RSI):

—

Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti, Izjave Komisije (2007.–2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.)

| — | Odluka Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 86.) |
| --- | --- |

—

Odluka Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 86.)

| — | Odluka Vijeća br. 2006/974/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Kapaciteti” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007.–2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 299.) |
| --- | --- |

—

Odluka Vijeća br. 2006/974/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Kapaciteti” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007.–2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 299.)

| — | Jamstveni instrument u okviru EaSI-ja: Uredba (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 347, 20.12.2013., str. 238.) |
| --- | --- |

—

Jamstveni instrument u okviru EaSI-ja: Uredba (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 347, 20.12.2013., str. 238.)

| — | Instrument kreditnog jamstva COSME (COSME LGF): Uredba (EU) br. 1287/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.) |
| --- | --- |

—

Instrument kreditnog jamstva COSME (COSME LGF): Uredba (EU) br. 1287/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.)

| — | Dužnički instrument u okviru InnovFin-a:






  — | Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.). |
| --- | --- | --- |

—

Dužnički instrument u okviru InnovFin-a:

—

Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.).

| — | Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.) |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.)

| — | Odluka Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 965.) |
| --- | --- |

—

Odluka Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 965.)

| — | Instrument jamstva za kulturne i kreativne sektore (CCS GF): Uredba (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 221.) |
| --- | --- |

—

Instrument jamstva za kulturne i kreativne sektore (CCS GF): Uredba (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 221.)

| — | Instrument jamstva za studentske zajmove: Uredba (EU) br. 1288/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 50.) |
| --- | --- |

—

Instrument jamstva za studentske zajmove: Uredba (EU) br. 1288/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa „Erasmus+”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, 1720/2006/EZ i 1298/2008/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 50.)

| — | Instrument za privatno financiranje energetske učinkovitosti (PF4EE): Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 185.) |
| --- | --- |

—

Instrument za privatno financiranje energetske učinkovitosti (PF4EE): Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 185.)

C.   Instrumenti za podjelu rizika:

| — | Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF): Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti, Izjave Komisije (2007.–2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF): Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti, Izjave Komisije (2007.–2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.)

| — | InnovFin:






  — | Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.) |
| --- | --- | --- |

—

InnovFin:

—

Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.)

| — | Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) br. 1290/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014.–2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 81.).

| — | Dužnički instrument u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF DI): Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.) |
| --- | --- |

—

Dužnički instrument u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF DI): Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.)

| — | Instrument za financiranje prirodnog kapitala (NCFF): Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 185.) |
| --- | --- |

—

Instrument za financiranje prirodnog kapitala (NCFF): Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 185.)

D.   Namjenski ulagački instrumenti:

| — | Europski mikrofinancijski instrument Progress – Fonds commun de placement – fonds d'investissement spécialisé (EPMF FCP-FIS): Odluka br. 283/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. ožujka 2010. o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 87, 7.4.2010., str. 1.) |
| --- | --- |

—

Europski mikrofinancijski instrument Progress – Fonds commun de placement – fonds d'investissement spécialisé (EPMF FCP-FIS): Odluka br. 283/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. ožujka 2010. o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress (SL L 87, 7.4.2010., str. 1.)

| — | Marguerite:






  — | Uredba (EZ) br. 680/2007 Europskog Parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o utvrđivanju općih pravila za dodjelu financijske potpore Zajednice u području transeuropskih prometnih i energetskih mreža (SL L 162, 22.6.2007., str. 1.) |
| --- | --- | --- |

—

Marguerite:

—

Uredba (EZ) br. 680/2007 Europskog Parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o utvrđivanju općih pravila za dodjelu financijske potpore Zajednice u području transeuropskih prometnih i energetskih mreža (SL L 162, 22.6.2007., str. 1.)

| — | Odluka Komisije od 25. veljače 2010. o sudjelovanju Europske unije u Europskom fondu za energetiku, klimatske promjene i infrastrukturu 2020. (fond Marguerite). |
| --- | --- |

—

Odluka Komisije od 25. veljače 2010. o sudjelovanju Europske unije u Europskom fondu za energetiku, klimatske promjene i infrastrukturu 2020. (fond Marguerite).

| — | Europski fond za energetsku učinkovitost (EEEF): Uredba (EU) br. 1233/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 663/2009 o uspostavljanju programa za potporu gospodarskom oporavku dodjelom financijske pomoći Zajednice projektima u području energetike (SL L 346, 30.12.2010., str. 5.) |
| --- | --- |

—

Europski fond za energetsku učinkovitost (EEEF): Uredba (EU) br. 1233/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 663/2009 o uspostavljanju programa za potporu gospodarskom oporavku dodjelom financijske pomoći Zajednice projektima u području energetike (SL L 346, 30.12.2010., str. 5.)

PRILOG V.

Nedostaci na tržištu, investicijske okolnosti koje nisu optimalne, dodatnost i isključene aktivnosti

A.   Nedostaci na tržištu, investicijske okolnosti koje nisu optimalne i dodatnost

U skladu s člankom 209. Financijske uredbe jamstvom EU-a rješavaju se nedostaci na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne (članak 209. stavak 2. točka (a)) i postiže se dodatnost time što se sprečava nadomještanje potencijalne potpore i ulaganja iz drugih javnih ili privatnih izvora (članak 209. stavak 2. točka (b)).

U svrhu usklađivanja s člankom 209. stavkom 2. točkama (a) i (b) Financijske uredbe, operacije financiranja i operacije ulaganja za koje se pruža jamstvo EU-a ispunjavaju sljedeće zahtjeve utvrđene u točkama 1. i 2. u nastavku:

1.   Nedostaci na tržištu i investicijske okolnosti koje nisu optimalne

Kako bi se riješili nedostaci na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne iz članka 209. stavka 2. točke (a) Financijske uredbe, ulaganja na koja su usmjerene operacije financiranja i operacije ulaganja sadrže jednu od sljedećih karakteristika:

| (a) | po prirodi su javno dobro za koje subjekt ili poduzeće ne mogu ostvariti dovoljnu financijsku korist (kao što su obrazovanje i vještine, zdravstvena skrb i pristupačnost, sigurnost i obrana te infrastruktura dostupna bez troškova ili uz zanemarive troškove); |
| --- | --- |

(a)

po prirodi su javno dobro za koje subjekt ili poduzeće ne mogu ostvariti dovoljnu financijsku korist (kao što su obrazovanje i vještine, zdravstvena skrb i pristupačnost, sigurnost i obrana te infrastruktura dostupna bez troškova ili uz zanemarive troškove);

| (b) | vanjske čimbenike koje subjekt ili poduzeće općenito nisu uspjeli internalizirati, poput ulaganja u istraživanje i razvoj, energetske učinkovitosti, zaštite klime ili okoliša; |
| --- | --- |

(b)

vanjske čimbenike koje subjekt ili poduzeće općenito nisu uspjeli internalizirati, poput ulaganja u istraživanje i razvoj, energetske učinkovitosti, zaštite klime ili okoliša;

| (c) | neravnotežu u pogledu informacija, posebno kod MSP-ova i malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, uključujući veće razine rizika povezane s poduzećima u ranoj fazi, poduzećima s pretežito nematerijalnom imovinom ili nedostatnim kolateralom ili poduzećima usredotočenima na aktivnosti većeg rizika; |
| --- | --- |

(c)

neravnotežu u pogledu informacija, posebno kod MSP-ova i malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, uključujući veće razine rizika povezane s poduzećima u ranoj fazi, poduzećima s pretežito nematerijalnom imovinom ili nedostatnim kolateralom ili poduzećima usredotočenima na aktivnosti većeg rizika;

| (d) | prekogranične infrastrukturne projekte i povezane usluge ili fondove čija su ulaganja prekogranična s ciljem otklanjanja rascjepkanosti unutarnjeg tržišta i poboljšanja koordinacije unutar njega; |
| --- | --- |

(d)

prekogranične infrastrukturne projekte i povezane usluge ili fondove čija su ulaganja prekogranična s ciljem otklanjanja rascjepkanosti unutarnjeg tržišta i poboljšanja koordinacije unutar njega;

| (e) | izloženost većim razinama rizika u određenim sektorima, zemljama ili regijama, iznad razina koje financijski izvršitelji mogu ili žele prihvatiti, uključujući slučajeve u kojima ulaganje uopće ne bi bilo izvršeno ili ne bi bilo izvršeno u jednakoj mjeri zbog svoje novine ili rizika povezanih s inovacijama ili neprovjerenim tehnologijama; |
| --- | --- |

(e)

izloženost većim razinama rizika u određenim sektorima, zemljama ili regijama, iznad razina koje financijski izvršitelji mogu ili žele prihvatiti, uključujući slučajeve u kojima ulaganje uopće ne bi bilo izvršeno ili ne bi bilo izvršeno u jednakoj mjeri zbog svoje novine ili rizika povezanih s inovacijama ili neprovjerenim tehnologijama;

| (f) | u slučaju potpore operacijama financiranja i operacijama ulaganja u okviru sastavnice za europska strateška ulaganja, subjekti koji imaju poslovni nastan u Uniji ili posluju u Uniji ulaganje uz tržišno financiranje uopće ne bi izvršili ili ga ne bi izvršili u jednakoj mjeri zbog otežane internalizacije koristi za europske strateške interese; |
| --- | --- |

(f)

u slučaju potpore operacijama financiranja i operacijama ulaganja u okviru sastavnice za europska strateška ulaganja, subjekti koji imaju poslovni nastan u Uniji ili posluju u Uniji ulaganje uz tržišno financiranje uopće ne bi izvršili ili ga ne bi izvršili u jednakoj mjeri zbog otežane internalizacije koristi za europske strateške interese;

| (g) | nove ili složene nedostatke na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne u skladu s člankom 8. stavkom 1. točkom (a) podtočkom iii. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(g)

nove ili složene nedostatke na tržištu ili investicijske okolnosti koje nisu optimalne u skladu s člankom 8. stavkom 1. točkom (a) podtočkom iii. ove Uredbe.

2.   Dodatnost

Operacijama financiranja i operacijama ulaganja ispunjavaju se oba aspekta dodatnosti iz članka 209. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe. To znači da bez potpore iz fonda InvestEU te operacije uopće ne bi bile izvršene ili ne bi bile izvršene u jednakoj mjeri ulaganjima iz drugih javnih ili privatnih izvora. Za potrebe ove Uredbe te se operacije smatraju operacijama financiranja i operacijama ulaganja koje ispunjavaju sljedeća dva kriterija:

| 1. | Kako bi se smatrale dodatnima uz ulaganja iz privatnih izvora iz članka 209. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe, fondom InvestEU podupiru se operacije financiranja i operacije ulaganja partnera u provedbi tako što se usmjeravaju na ulaganja kojima se, zbog njihovih karakteristika (doprinos javnom dobru, vanjski čimbenici, neravnoteža u pogledu informacija, pitanja socioekonomske kohezije ili drugo), ne može ostvariti dostatna financijska isplativost na tržišnoj razini ili ih se smatra prerizičnima (s obzirom na razine rizika koje su relevantni privatni subjekti voljni prihvatiti). Zbog tih karakteristika u okviru takvih operacija financiranja i operacija ulaganja ne može se pristupiti tržišnom financiranju pod razumnim uvjetima u pogledu cijena, zahtjeva za kolateral, vrsta financiranja, dospijeća na otplatu primljenih financijskih sredstava ili drugih uvjeta te se one bez javnih potpora u Uniji uopće ne bi izvršile ili se ne bi izvršile u jednakoj mjeri. |
| --- | --- |

1.

Kako bi se smatrale dodatnima uz ulaganja iz privatnih izvora iz članka 209. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe, fondom InvestEU podupiru se operacije financiranja i operacije ulaganja partnera u provedbi tako što se usmjeravaju na ulaganja kojima se, zbog njihovih karakteristika (doprinos javnom dobru, vanjski čimbenici, neravnoteža u pogledu informacija, pitanja socioekonomske kohezije ili drugo), ne može ostvariti dostatna financijska isplativost na tržišnoj razini ili ih se smatra prerizičnima (s obzirom na razine rizika koje su relevantni privatni subjekti voljni prihvatiti). Zbog tih karakteristika u okviru takvih operacija financiranja i operacija ulaganja ne može se pristupiti tržišnom financiranju pod razumnim uvjetima u pogledu cijena, zahtjeva za kolateral, vrsta financiranja, dospijeća na otplatu primljenih financijskih sredstava ili drugih uvjeta te se one bez javnih potpora u Uniji uopće ne bi izvršile ili se ne bi izvršile u jednakoj mjeri.

| 2. | Kako bi se smatrale dodatnima uz postojeće potpore iz drugih javnih izvora iz članka 209. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe, u okviru fonda InvestEU podupiru se samo operacije financiranja i operacije ulaganja koje ispunjavaju sljedeće uvjete:






  (a) | bez potpore iz fonda InvestEU operacije financiranja ili operacije ulaganja partnera u provedbi uopće ne bi bile izvršene ili ne bi bile izvršene u jednakoj mjeri; i |
| --- | --- | --- |

2.

Kako bi se smatrale dodatnima uz postojeće potpore iz drugih javnih izvora iz članka 209. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe, u okviru fonda InvestEU podupiru se samo operacije financiranja i operacije ulaganja koje ispunjavaju sljedeće uvjete:

(a)

bez potpore iz fonda InvestEU operacije financiranja ili operacije ulaganja partnera u provedbi uopće ne bi bile izvršene ili ne bi bile izvršene u jednakoj mjeri; i

| (b) | operacije financiranja ili operacije ulaganja uopće se ne bi izvršile ili se ne bi izvršile u jednakoj mjeri u okviru drugih postojećih javnih instrumenata, poput financijskih instrumenata u okviru podijeljenog upravljanja koji su aktivni na regionalnoj i nacionalnoj razini, iako mora biti moguće dopunsko korištenje fondom InvestEU i drugim javnim sredstvima, posebno kad je moguće ostvariti dodanu vrijednost Unije i optimizirati uporabu javnih sredstava za učinkovito postizanje ciljeva politika. |
| --- | --- |

(b)

operacije financiranja ili operacije ulaganja uopće se ne bi izvršile ili se ne bi izvršile u jednakoj mjeri u okviru drugih postojećih javnih instrumenata, poput financijskih instrumenata u okviru podijeljenog upravljanja koji su aktivni na regionalnoj i nacionalnoj razini, iako mora biti moguće dopunsko korištenje fondom InvestEU i drugim javnim sredstvima, posebno kad je moguće ostvariti dodanu vrijednost Unije i optimizirati uporabu javnih sredstava za učinkovito postizanje ciljeva politika.

| 3. | Operacije financiranja i operacije ulaganja u okviru sastavnice za europska strateška ulaganja mogu se smatrati dodatnima i kad god druga privatna i javna tijela koja imaju poslovni nastan u Uniji i posluju u Uniji te operacije bez potpore iz fonda InvestEU uopće ne bi izvršila ili ih ne bi izvršila u jednakoj mjeri. |
| --- | --- |

3.

Operacije financiranja i operacije ulaganja u okviru sastavnice za europska strateška ulaganja mogu se smatrati dodatnima i kad god druga privatna i javna tijela koja imaju poslovni nastan u Uniji i posluju u Uniji te operacije bez potpore iz fonda InvestEU uopće ne bi izvršila ili ih ne bi izvršila u jednakoj mjeri.

Kako bi dokazali dodatnost operacija financiranja i operacija ulaganja za koje se pruža jamstvo EU-a u odnosu na postojeće tržišne i druge javne potpore, partneri u provedbi pružaju informacije kojima se dokazuje bar jedna od sljedećih karakteristika:

| (a) | potpora pružena u podređenom položaju u odnosu na druge javne ili privatne zajmodavce ili unutar strukture financiranja; |
| --- | --- |

(a)

potpora pružena u podređenom položaju u odnosu na druge javne ili privatne zajmodavce ili unutar strukture financiranja;

| (b) | potpora pružena kroz vlasnički ili kvazivlasnički kapital ili dug s dugim dospijećem, cijenama, zahtjevima za kolateral ili drugim uvjetima koji nisu dostatno raspoloživi na tržištu ili iz drugih javnih izvora; |
| --- | --- |

(b)

potpora pružena kroz vlasnički ili kvazivlasnički kapital ili dug s dugim dospijećem, cijenama, zahtjevima za kolateral ili drugim uvjetima koji nisu dostatno raspoloživi na tržištu ili iz drugih javnih izvora;

| (c) | potpora operacijama koje imaju veći profil rizičnosti od onoga koji se obično prihvaća u okviru standardnih aktivnosti partnera u provedbi ili potpora partnerima u provedbi u nadmašivanju vlastitih kapaciteta za potporu takvim operacijama; |
| --- | --- |

(c)

potpora operacijama koje imaju veći profil rizičnosti od onoga koji se obično prihvaća u okviru standardnih aktivnosti partnera u provedbi ili potpora partnerima u provedbi u nadmašivanju vlastitih kapaciteta za potporu takvim operacijama;

| (d) | sudjelovanje u mehanizmima podjele rizika usmjerenima na područja politika u kojima je partner u provedbi izložen većim razinama rizika u usporedbi s razinama koje on obično prihvaća ili koje privatni financijski izvršitelji mogu ili žele prihvatiti; |
| --- | --- |

(d)

sudjelovanje u mehanizmima podjele rizika usmjerenima na područja politika u kojima je partner u provedbi izložen većim razinama rizika u usporedbi s razinama koje on obično prihvaća ili koje privatni financijski izvršitelji mogu ili žele prihvatiti;

| (e) | potpora kojom se potiče/privlači priljev dodatnog privatnog ili javnog financiranja te dopunjavaju drugi privatni i komercijalni izvori, posebno oni koji potječu od vrsta ulagatelja ili institucionalnih ulagatelja koji tradicionalno izbjegavaju rizik, kao posljedica pozitivnog signala koji je poslan potporom pruženom u okviru fonda InvestEU; |
| --- | --- |

(e)

potpora kojom se potiče/privlači priljev dodatnog privatnog ili javnog financiranja te dopunjavaju drugi privatni i komercijalni izvori, posebno oni koji potječu od vrsta ulagatelja ili institucionalnih ulagatelja koji tradicionalno izbjegavaju rizik, kao posljedica pozitivnog signala koji je poslan potporom pruženom u okviru fonda InvestEU;

| (f) | potpora pružena u okviru financijskih proizvoda koji nisu dostupni ili se ne nude u dovoljnoj mjeri u ciljanim zemljama ili regijama zbog nepostojećih, slabo razvijenih ili nepotpunih tržišta. |
| --- | --- |

(f)

potpora pružena u okviru financijskih proizvoda koji nisu dostupni ili se ne nude u dovoljnoj mjeri u ciljanim zemljama ili regijama zbog nepostojećih, slabo razvijenih ili nepotpunih tržišta.

Za operacije financiranja i operacije ulaganja, posebno za potporu MSP-ovima, dodatnost se provjerava na razini posrednika umjesto na razini krajnjeg primatelja. Smatra se da dodatnost postoji kad se fondom InvestEU financijskom posredniku pruža potpora u uspostavljanju novog portfelja s većom razinom rizika ili povećanju opsega aktivnosti koje su već visokorizične u odnosu na razine rizika koje privatni i javni financijski izvršitelji trenutačno mogu ili žele prihvatiti u ciljanim zemljama ili regijama.

Jamstvo EU-a ne odobrava se za podupiranje operacija refinanciranja (poput zamjene postojećih ugovora o zajmu ili drugih oblika financijske potpore za projekte koji su već djelomično ili u potpunosti ostvareni), osim u određenim iznimnim i dobro opravdanim okolnostima kad se dokaže da će se operacijom u okviru jamstva omogućiti novo ulaganje određenog iznosa u prihvatljivo područje za operacije financiranja i operacije ulaganja na temelju Priloga II., a taj je iznos dodatan uz uobičajeni opseg aktivnosti partnera u provedbi ili financijskog posrednika i bar jednak iznosu operacije kojom se ispunjavaju kriteriji prihvatljivosti utvrđeni u ovoj Uredbi. Takve operacije moraju biti u skladu sa zahtjevima iz odjeljka A ovog Priloga povezanima s nedostacima na tržištu, investicijskim okolnostima koje nisu optimalne i dodatnošću.

B.   Isključene aktivnosti

Zabranjeno je pružanje potpore iz fonda InvestEU za:

| 1. | aktivnosti kojima se ograničavaju prava i slobode pojedinca ili krše ljudska prava; |
| --- | --- |

1.

aktivnosti kojima se ograničavaju prava i slobode pojedinca ili krše ljudska prava;

| 2. | uporabu, razvoj ili proizvodnju proizvoda i tehnologija u području obrambenih aktivnosti koji su zabranjeni primjenjivim međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

2.

uporabu, razvoj ili proizvodnju proizvoda i tehnologija u području obrambenih aktivnosti koji su zabranjeni primjenjivim međunarodnim pravom;

| 3. | proizvode ili aktivnosti povezane s duhanom (proizvodnju, distribuciju, obradu i trgovinu); |
| --- | --- |

3.

proizvode ili aktivnosti povezane s duhanom (proizvodnju, distribuciju, obradu i trgovinu);

| 4. | aktivnosti isključene iz financiranja u skladu s člankom [X]. Uredbe o [Obzoru Europa] (30): istraživanja o kloniranju ljudi u reproduktivne svrhe; aktivnosti kojima se želi izmijeniti genetičko nasljeđe ljudskih bića i u okviru kojih bi takve izmjene mogle postati nasljedne; aktivnosti za stvaranje ljudskih embrija isključivo u svrhu istraživanja ili dobivanja matičnih stanica, među ostalim s pomoću prijenosa jezgre somatskih stanica; |
| --- | --- |

4.

aktivnosti isključene iz financiranja u skladu s člankom [X]. Uredbe o [Obzoru Europa] (30): istraživanja o kloniranju ljudi u reproduktivne svrhe; aktivnosti kojima se želi izmijeniti genetičko nasljeđe ljudskih bića i u okviru kojih bi takve izmjene mogle postati nasljedne; aktivnosti za stvaranje ljudskih embrija isključivo u svrhu istraživanja ili dobivanja matičnih stanica, među ostalim s pomoću prijenosa jezgre somatskih stanica;

| 5. | kockanje (aktivnosti koje se odnose na proizvodnju, izgradnju, distribuciju, obradu, trgovinu ili softver); |
| --- | --- |

5.

kockanje (aktivnosti koje se odnose na proizvodnju, izgradnju, distribuciju, obradu, trgovinu ili softver);

| 6. | prostituciju i povezanu infrastrukturu, usluge i medije; |
| --- | --- |

6.

prostituciju i povezanu infrastrukturu, usluge i medije;

| 7. | aktivnosti u okviru kojih se žive životinje koriste u pokusne i znanstvene svrhe ako se ne može zajamčiti usklađenost s Konvencijom Vijeća Europe o zaštiti kralježnjaka koji se koriste u pokusne i druge znanstvene svrhe (31); |
| --- | --- |

7.

aktivnosti u okviru kojih se žive životinje koriste u pokusne i znanstvene svrhe ako se ne može zajamčiti usklađenost s Konvencijom Vijeća Europe o zaštiti kralježnjaka koji se koriste u pokusne i druge znanstvene svrhe (31);

| 8. | aktivnosti razvoja sektora nekretnina, na primjer aktivnosti čija je isključiva svrha preuređenje i ponovno davanje u zakup ili preprodaja postojećih zgrada, kao i izgradnja novih projekata. Međutim, prihvatljive su aktivnosti u sektoru nekretnina povezane s posebnim ciljevima programa InvestEU kako je navedeno u članku 3. stavku 2. i s prihvatljivim područjima za operacije financiranja i operacije ulaganja iz Priloga II., poput ulaganja u projekte u području energetske učinkovitosti ili socijalnih stanova; |
| --- | --- |

8.

aktivnosti razvoja sektora nekretnina, na primjer aktivnosti čija je isključiva svrha preuređenje i ponovno davanje u zakup ili preprodaja postojećih zgrada, kao i izgradnja novih projekata. Međutim, prihvatljive su aktivnosti u sektoru nekretnina povezane s posebnim ciljevima programa InvestEU kako je navedeno u članku 3. stavku 2. i s prihvatljivim područjima za operacije financiranja i operacije ulaganja iz Priloga II., poput ulaganja u projekte u području energetske učinkovitosti ili socijalnih stanova;

| 9. | financijske aktivnosti poput kupovine financijskih instrumenata ili trgovanja tim instrumentima. Posebno se isključuju intervencije usmjerene na otkup u svrhu razdvajanja imovine ili zamjenski kapital namijenjen razdvajanju imovine; |
| --- | --- |

9.

financijske aktivnosti poput kupovine financijskih instrumenata ili trgovanja tim instrumentima. Posebno se isključuju intervencije usmjerene na otkup u svrhu razdvajanja imovine ili zamjenski kapital namijenjen razdvajanju imovine;

| 10. | aktivnosti zabranjene primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

10.

aktivnosti zabranjene primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom;

| 11. | razgradnju, rad, prilagodbu ili izgradnju nuklearnih elektrana; |
| --- | --- |

11.

razgradnju, rad, prilagodbu ili izgradnju nuklearnih elektrana;

| 12. | ulaganja povezana s rudarstvom ili vađenjem, obradom, distribucijom, skladištenjem ili izgaranjem krutih fosilnih goriva i nafte, kao i ulaganja povezana s vađenjem plina. Ovo isključenje ne primjenjuje se na:






  (a) | projekte za koje ne postoji održiva alternativna tehnologija; |
| --- | --- | --- |

12.

ulaganja povezana s rudarstvom ili vađenjem, obradom, distribucijom, skladištenjem ili izgaranjem krutih fosilnih goriva i nafte, kao i ulaganja povezana s vađenjem plina. Ovo isključenje ne primjenjuje se na:

(a)

projekte za koje ne postoji održiva alternativna tehnologija;

| (b) | projekte povezane sa sprečavanjem i kontrolom onečišćenja; |
| --- | --- |

(b)

projekte povezane sa sprečavanjem i kontrolom onečišćenja;

| (c) | projekte u okviru kojih postoje instalacije za hvatanje i skladištenje ugljika ili za hvatanje i upotrebu ugljika; industrijske ili istraživačke projekte kojima se znatno smanjuju emisije stakleničkih plinova u odnosu na primjenjive referentne vrijednosti u EU-ovu sustavu trgovanja emisijama; |
| --- | --- |

(c)

projekte u okviru kojih postoje instalacije za hvatanje i skladištenje ugljika ili za hvatanje i upotrebu ugljika; industrijske ili istraživačke projekte kojima se znatno smanjuju emisije stakleničkih plinova u odnosu na primjenjive referentne vrijednosti u EU-ovu sustavu trgovanja emisijama;

| 13. | ulaganja u postrojenja za zbrinjavanje otpada na odlagalištima. Ovo izuzeće ne primjenjuje se na ulaganja u:






  (a) | postrojenja za odlaganje otpada na licu mjesta koja su pomoćni element u okviru projekta ulaganja u području industrije ili rudarstva i za koje je dokazano da je odlaganje otpada jedina održiva opcija za obradu industrijskog ili rudarskog otpada nastalog iz dotične aktivnosti; |
| --- | --- | --- |

13.

ulaganja u postrojenja za zbrinjavanje otpada na odlagalištima. Ovo izuzeće ne primjenjuje se na ulaganja u:

(a)

postrojenja za odlaganje otpada na licu mjesta koja su pomoćni element u okviru projekta ulaganja u području industrije ili rudarstva i za koje je dokazano da je odlaganje otpada jedina održiva opcija za obradu industrijskog ili rudarskog otpada nastalog iz dotične aktivnosti;

| (b) | postojeća postrojenja za odlaganje otpada kojima se osigurava iskorištavanje plina dobivenog od otpada i promicanje otkapanja na odlagalištu i ponovne obrade rudarskog otpada; |
| --- | --- |

(b)

postojeća postrojenja za odlaganje otpada kojima se osigurava iskorištavanje plina dobivenog od otpada i promicanje otkapanja na odlagalištu i ponovne obrade rudarskog otpada;

| 14. | ulaganja u postrojenja za mehaničko-biološku obradu. Ovo izuzeće ne primjenjuje se na ulaganja u ponovno opremanje postojećih postrojenja za mehaničko-biološku obradu u svrhu pretvorbe otpada u energiju ili aktivnosti recikliranja odvojenog otpada poput kompostiranja i anaerobne izgradnje. |
| --- | --- |

14.

ulaganja u postrojenja za mehaničko-biološku obradu. Ovo izuzeće ne primjenjuje se na ulaganja u ponovno opremanje postojećih postrojenja za mehaničko-biološku obradu u svrhu pretvorbe otpada u energiju ili aktivnosti recikliranja odvojenog otpada poput kompostiranja i anaerobne izgradnje.

| 15. | ulaganja u spalionice za obradu otpada. Ovo izuzeće ne primjenjuje se na ulaganja u:






  (a) | postrojenja isključivo namijenjena obradi opasnog otpada koji se ne može reciklirati; |
| --- | --- | --- |

15.

ulaganja u spalionice za obradu otpada. Ovo izuzeće ne primjenjuje se na ulaganja u:

(a)

postrojenja isključivo namijenjena obradi opasnog otpada koji se ne može reciklirati;

| (b) | postojeća postrojenja ako je svrha ulaganja povećanje energetske učinkovitosti, hvatanje ispušnih plinova za skladištenje ili uporabu ili oporabu materijala iz pepela od spaljivanja, pod uvjetom da se takvim ulaganjima ne povećava kapacitet obrade otpada u postrojenjima. |
| --- | --- |

(b)

postojeća postrojenja ako je svrha ulaganja povećanje energetske učinkovitosti, hvatanje ispušnih plinova za skladištenje ili uporabu ili oporabu materijala iz pepela od spaljivanja, pod uvjetom da se takvim ulaganjima ne povećava kapacitet obrade otpada u postrojenjima.

Partneri u provedbi odgovorni su za osiguravanje usklađenosti operacija financiranja i operacija ulaganja s kriterijima za isključenje iz ovog Priloga pri potpisivanju, za praćenje te usklađenosti tijekom provedbe projekta te za poduzimanje odgovarajućih korektivnih mjera ako je to potrebno.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnim odborima na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0203/2020).

1

(*1)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označava se podebljanim kurzivom; a brisani tekst oznakom ▌.

*1

(2)  SL C [...], [...], str. [...].

2

(3)  SL C [...], [...], str. [...].

3

(4)  
  Uredba (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 221.).

4

Uredba (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 221.).

(5)  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

5

(6)  COM(2018)0353.

6

(7)  SL L 309, 13.12.1993., str. 3.

7

(8)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.).

8

(9)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

9

(10)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

11

(12)  COM(2018)0323 final.

12

(13)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (SL L 209, 2.8.1997., str. 1.).

13

(14)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

14

(15)  Uredba (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (SL L 169, 1.7.2015., str. 1.).

15

(16)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

16

(17)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

17

(18)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

18

(19)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

19

(20)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

20

(21)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

21

(22)  SEC(2018)0310; SWD(2018)0337.

22

(23)  COM(2020)0022 final.

23

(24)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

24

(25)  ...

25

(26)  ...

26

(27)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

27

(28)  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1).

28

(29)  Pristupačni socijalni stanovi namijenjeni su osobama u nepovoljnom položaju ili socijalno slabije razvijenim skupinama koje zbog ograničene solventnosti žive u teškoj stambenoj oskudici ili ne mogu pronaći mjesto za stanovanje pod tržišnim uvjetima.

29

(30)  Članak 14. Prijedloga UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije te o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata 2018/0224(COD).

30

(31)  SL L 222, 24.8.1999., str. 31.

31

---