# Uradni list C 437/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 437 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6428. oktober 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 437

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6428. oktober 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 437/01 | Obvestilo Komisije – Presoja načrtov in projektov v zvezi z območji Natura 2000 Metodološke smernice o določbah člena 6(3) in (4) Direktive 92/43/EGS o habitatih | 1 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 437/01

Obvestilo Komisije – Presoja načrtov in projektov v zvezi z območji Natura 2000 Metodološke smernice o določbah člena 6(3) in (4) Direktive 92/43/EGS o habitatih

1

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 28.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 437/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 437/1

---

OBVESTILO KOMISIJE

Presoja načrtov in projektov v zvezi z območji Natura 2000 Metodološke smernice o določbah člena 6(3) in (4) Direktive 92/43/EGS o habitatih

(2021/C 437/01)

KAZALO

| 1. | UVOD | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Namen in narava dokumenta | 3 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Struktura | 3 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 2. | SPLOŠNI PRISTOP IN NAČELA | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Faze postopka iz člena 6(3) in (4) | 4 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pristop k odločanju | 5 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 3. | METODOLOGIJA IZ ČLENA 6(3) IN (4) | 7 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Prva faza: pregled | 7 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Korak 1: preverjanje, ali je načrt ali projekt neposredno povezan z upravljanjem območja Natura 2000 ali zanj potreben | 8 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Korak 2: opis načrta ali projekta in njegovih dejavnikov vpliva | 9 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Korak 3: opredelitev območij Natura 2000, ki bi lahko bila prizadeta zaradi načrta ali projekta | 10 |
| --- | --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Korak 4: presoja, ali je mogoče izključiti verjetne pomembne vplive glede na cilje ohranjanja območja | 13 |
| --- | --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Ugotovitve: odločitev na podlagi rezultata pregleda | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.5

| 3.2 | Faza 2: ustrezna presoja | 17 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Korak 1: zbiranje informacij o projektu in zadevnih območjih Natura 2000 | 18 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Korak 2: presoja posledic načrta ali projekta glede na cilje ohranjanja območja, ki jih ima načrt ali projekt sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Korak 3: potrditev vplivov načrta ali projekta na celovitost območja Natura 2000 | 34 |
| --- | --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Korak 4: ukrepi za ublažitev | 36 |
| --- | --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Sklepi ustrezne presoje | 40 |
| --- | --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Dodatni preudarki: posvetovanja, kakovost ustrezne presoje, dostop do pravnega varstva | 42 |
| --- | --- | --- |

3.2.6

| 3.3 | Faza 3: postopek iz člena 6(4) | 46 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Korak 1: proučitev drugih ustreznih rešitev | 47 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Korak 2: proučitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa | 53 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Korak 3: opredelitev, presoja in sprejetje izravnalnih ukrepov | 55 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| (a) | Glavne vrste izravnalnih ukrepov | 55 |
| --- | --- | --- |

(a)

| (b) | Vodilna načela za določanje izravnalnih ukrepov in ciljev | 57 |
| --- | --- | --- |

(b)

| (c) | Časovna razporeditev izravnave | 59 |
| --- | --- | --- |

(c)

| (d) | Ocenjevanje in spremljanje izravnalnih ukrepov iz člena 6(4) | 59 |
| --- | --- | --- |

(d)

| (e) | Določanje izravnalnih ukrepov za načrte | 61 |
| --- | --- | --- |

(e)

| 4. | STRATEŠKO NAČRTOVANJE IN USTREZNA PRESOJA NAČRTOV | 64 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Strateško načrtovanje | 64 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Ustrezna presoja načrtov | 64 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kartiranje občutljivosti | 66 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Posvetovanje in dialog pri strateškem načrtovanju | 70 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 5. | POVEZAVE Z DRUGIMI POSTOPKI OKOLJSKIH PRESOJ: PVO, SPVO, OKVIRNA DIREKTIVA O VODAH | 71 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Poenostavitev okoljskih presoj | 71 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Presoja vplivov na okolje, strateška presoja vplivov na okolje in ustrezna presoja | 71 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Priložnosti za poenostavitev PVO/SPVO in ustrezne presoje ter koristi takšne poenostavitve | 72 |
| --- | --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Posebne značilnosti ustrezne presoje in razlike v primerjavi s postopki PVO/SPVO | 73 |
| --- | --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Povezava med SPVO/PVO/ustrezno presojo in strogimi določbami direktiv o naravi, ki se nanašajo na varstvo vrst | 74 |
| --- | --- | --- |

5.2.3

| 5.3 | Presoje iz člena 4(7) okvirne direktive o vodah, ki se usklajujejo ali povezujejo s postopkom iz člena 6(3) direktive o habitatih | 75 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 6. | KLJUČNI REFERENČNI DOKUMENTI | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

PRILOGA

1.   UVOD

1.1   Namen in narava dokumenta

Namen tega dokumenta je zagotoviti metodološke smernice o uporabi člena 6(3) in (4) direktive o habitatih (1). Te smernice so namenjene organom in nacionalnim agencijam v državah članicah in državah kandidatkah ter nosilcem projektov, svetovalcem, upravljavcem območij, izvajalcem in drugim deležnikom kot pomoč pri uporabi obveznosti, ki izhajajo iz teh določb. Ta dokument predstavlja stališča Evropske komisije in ni pravno zavezujoč; za uradno razlago prava Unije je pristojno samo Sodišče Evropske unije.

Smernice je treba brati v povezavi z direktivami in nacionalno zakonodajo ter nasveti iz obvestila Komisije z naslovom Upravljanje območij Natura 2000: določbe člena 6 direktive 92/43/EGS o habitatih (2) (v tem dokumentu imenovano „Napotki za uporabo člena 6“), ki je izhodišče za razlago ključnih izrazov in pojmov iz direktive o habitatih. Zaradi lažjega branja so v teh smernicah citirani ustrezni deli Napotkov za uporabo člena 6.

Komisija je sprejela tudi več sektorskih smernic za različna področja politike, kot so energija, vključno z energijo iz obnovljivih virov, rudarstvo, prevoz po celinskih plovnih poteh, razvoj pristanišč in estuarijev, kmetijstvo in gozdarstvo (3). V teh dokumentih so pogosto podrobneje analizirane posebnosti presoj načrtov ali projektov v teh sektorjih. Zato se lahko uporabljajo za dopolnitev sedanjih splošnih smernic s praktičnimi preudarki za posamezne sektorje.

V skladu z načelom procesne avtonomije se morajo posamezne države članice odločiti, kako bodo vzpostavile postopkovne zahteve, ki izhajajo iz Direktive. Za sprejemanje ključnih odločitev v okviru presoj iz člena 6(3) in (4) je odgovoren pristojni organ v vsaki državi članici. V teh smernicah izraz „presoja“ opisuje celoten postopek, s katerim nosilec načrta ali projekta, organi, naravovarstvene in druge agencije, nevladne organizacije (NVO) ter javnost zbirajo informacije, ki se pristojnemu organu predložijo v proučitev in oceno.

Pristojni organ nato določi rezultate presoje in sprejme odločitev o tem, ali bo načrt ali projekt odobril ali ne, in če ga bo, pod kakšnimi pogoji. S tem postopkom se priznava, da presoje, ki se zahtevajo v skladu s členom 6(3) in (4), temeljijo na zbiranju zanesljivih informacij in podatkov s strani več deležnikov ter na posvetovanjih z njimi in med njimi.

Ta dokument je posodobitev prejšnjih metodoloških smernic o členu 6(3) in (4) direktive o habitatih (4) (5). Temelji na izkušnjah pri izvajanju direktive o habitatih in povezani sodni praksi Sodišča Evropske unije ter na pregledu smernic EU in literature, gradivu o študijah primerov, povratnih informacijah in predlogih na podlagi posvetovanja z organi držav članic EU in deležniki. Pripravo teh smernic sta na podlagi pogodbe z Evropsko komisijo (6) podprli družbi ATECMA S.L. in Adelphi consult GmbH.

1.2   Struktura

Ta dokument je sestavljen iz treh glavnih delov in priloge.

| — | V prvem oddelku so pojasnjeni splošni pristop in načela, na katerih temeljijo smernice. Vključuje shematski prikaz iz Napotkov za uporabo člena 6 za ponazoritev, kako bi morale biti presoje iz člena 6(3) in (4) strukturirane in kako so različne faze presoj povezane z zahtevami iz člena 6(3) in (4). |
| --- | --- |

—

V prvem oddelku so pojasnjeni splošni pristop in načela, na katerih temeljijo smernice. Vključuje shematski prikaz iz Napotkov za uporabo člena 6 za ponazoritev, kako bi morale biti presoje iz člena 6(3) in (4) strukturirane in kako so različne faze presoj povezane z zahtevami iz člena 6(3) in (4).

| — | Naslednji oddelek vsebuje glavne metodološke smernice po posameznih fazah. Vsaka faza vključuje metode in orodja, primere in predloge za izvedbo presoj. To je podprto z uporabo kontrolnih seznamov, matrik in navodil po korakih za vsako fazo presoje. Vendar je treba opozoriti, da je vse to namenjeno zgolj ponazoritvi in ne more zajemati vseh primerov. |
| --- | --- |

—

Naslednji oddelek vsebuje glavne metodološke smernice po posameznih fazah. Vsaka faza vključuje metode in orodja, primere in predloge za izvedbo presoj. To je podprto z uporabo kontrolnih seznamov, matrik in navodil po korakih za vsako fazo presoje. Vendar je treba opozoriti, da je vse to namenjeno zgolj ponazoritvi in ne more zajemati vseh primerov.

| — | Tretji oddelek vključuje poglavje o strateškem načrtovanju in zlasti o postopku presoje načrtov. V tem oddelku so obravnavane tudi povezave z drugimi okoljskimi presojami, ki se zahtevajo v skladu z zakonodajo EU. |
| --- | --- |

—

Tretji oddelek vključuje poglavje o strateškem načrtovanju in zlasti o postopku presoje načrtov. V tem oddelku so obravnavane tudi povezave z drugimi okoljskimi presojami, ki se zahtevajo v skladu z zakonodajo EU.

| — | Priloga vsebuje primere metod ter dodatne smernice in orodja, ki se lahko uporabijo za izvedbo postopkov iz člena 6(3) in (4) (npr. kontrolni seznami ali obrazci). |
| --- | --- |

—

Priloga vsebuje primere metod ter dodatne smernice in orodja, ki se lahko uporabijo za izvedbo postopkov iz člena 6(3) in (4) (npr. kontrolni seznami ali obrazci).

2.   SPLOŠNI PRISTOP IN NAČELA

2.1   Faze postopka iz člena 6(3) in (4)

V členu 6(3) in (4) je navedeno:

| „3. | Pri vsakem načrtu ali projektu, ki ni neposredno povezan z upravljanjem območja ali zanj potreben, pa bi sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti lahko pomembno vplival na območje, je treba opraviti ustrezno presojo njegovih posledic glede na cilje ohranjanja tega območja. Glede na ugotovitve presoje posledic za območje in ob upoštevanju določb odstavka 4 pristojni nacionalni organi soglašajo z načrtom ali projektom šele potem, ko se prepričajo, da ne bo škodoval celovitosti zadevnega območja, in, če je primerno, ko pridobijo mnenje javnosti. |
| --- | --- |

„3.

| 4. | Če je treba kljub negativni presoji posledic za območje izvesti načrt ali projekt iz nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa, vključno tistih socialne ali gospodarske narave, in ni drugih ustreznih rešitev, država članica izvede vse izravnalne ukrepe, potrebne za zagotovitev varstva celovite usklajenosti Nature 2000. O sprejetih izravnalnih ukrepih obvesti Komisijo. Če je zadevno območje območje s prednostnim naravnim habitatnim tipom in/ali prednostno vrsto, se lahko upoštevajo le razlogi, povezani z zdravjem ljudi ali javno varnostjo ali koristnimi posledicami bistvenega pomena za okolje ali drugimi, po predhodnem mnenju Komisije nujnimi razlogi prevladujočega javnega interesa.“ |
| --- | --- |

4.

V členu 6(3) in (4) je opredeljen postopek po korakih za presojo načrtov ali projektov, ki bodo verjetno vplivali na območja Natura 2000. To vključuje tri glavne faze:

postopek po korakih

| — | Prva faza: pregled. Prvi del postopka sestavlja faza predhodne presoje („pregled“), da se preveri, ali je načrt ali projekt neposredno povezan z upravljanjem območja Natura 2000 ali zanj potreben in, če ni tako, ali bi lahko pomembno vplival na območje (7) (sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekt) z vidika ciljev ohranjanja območja. Prvo fazo ureja prvi del prvega stavka člena 6(3). |
| --- | --- |

—

Prva faza: pregled. Prvi del postopka sestavlja faza predhodne presoje („pregled“), da se preveri, ali je načrt ali projekt neposredno povezan z upravljanjem območja Natura 2000 ali zanj potreben in, če ni tako, ali bi lahko pomembno vplival na območje (7) (sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekt) z vidika ciljev ohranjanja območja. Prvo fazo ureja prvi del prvega stavka člena 6(3).

Prva faza: pregled

7

| — | Druga faza: ustrezna presoja. Če verjetnih pomembnih vplivov ni mogoče izključiti, naslednja faza postopka vključuje presojo vpliva načrta ali projekta (samega ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti) glede na cilje ohranjanja območja in preverjanje, ali bo projekt ali načrt vplival na celovitost območja Natura 2000, pri čemer se upoštevajo morebitni ukrepi za ublažitev. Pristojni organi se odločijo, ali bodo glede ne ugotovitve ustrezne presoje načrt ali projekt odobrili ali ne. Drugo fazo urejata drugi del prvega stavka in drugi stavek člena 6(3). |
| --- | --- |

—

Druga faza: ustrezna presoja. Če verjetnih pomembnih vplivov ni mogoče izključiti, naslednja faza postopka vključuje presojo vpliva načrta ali projekta (samega ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti) glede na cilje ohranjanja območja in preverjanje, ali bo projekt ali načrt vplival na celovitost območja Natura 2000, pri čemer se upoštevajo morebitni ukrepi za ublažitev. Pristojni organi se odločijo, ali bodo glede ne ugotovitve ustrezne presoje načrt ali projekt odobrili ali ne. Drugo fazo urejata drugi del prvega stavka in drugi stavek člena 6(3).

Druga faza: ustrezna presoja

| — | Tretja faza: odstopanje od člena 6(3) pod nekaterimi pogoji. Tretjo fazo postopka ureja člen 6(4). Uporabi se samo, če nosilec kljub negativni presoji meni, da bi bilo treba načrt ali projekt vseeno izvesti iz nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa. To je mogoče le, če ni drugih ustreznih rešitev, če so nujni razlogi prevladujočega javnega interesa ustrezno utemeljeni in če so sprejeti primerni izravnalni ukrepi za zagotovitev varstva celovite usklajenosti omrežja Natura 2000. |
| --- | --- |

—

Tretja faza: odstopanje od člena 6(3) pod nekaterimi pogoji. Tretjo fazo postopka ureja člen 6(4). Uporabi se samo, če nosilec kljub negativni presoji meni, da bi bilo treba načrt ali projekt vseeno izvesti iz nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa. To je mogoče le, če ni drugih ustreznih rešitev, če so nujni razlogi prevladujočega javnega interesa ustrezno utemeljeni in če so sprejeti primerni izravnalni ukrepi za zagotovitev varstva celovite usklajenosti omrežja Natura 2000.

Tretja faza: odstopanje od člena 6(3) pod nekaterimi pogoji

Vsaka faza postopka vpliva na naslednjo fazo. Vrstni red faz je zato ključnega pomena za ustrezno uporabo člena 6(3) in (4). Slika 1 vsebuje shematski prikaz poteka tega postopka.

Image 1

2.2   Pristop k odločanju

Pristop k odločanju

Tako kot vsa okoljska zakonodaja EU tudi direktiva o habitatih temelji na previdnostnem načelu (8), v skladu s katerim neobstoja znanstvenih dokazov o pomembnem negativnem vplivu ukrepa ni mogoče uporabiti za utemeljitev odobritve tega ukrepa. Če se previdnostno načelo uporabi za postopek iz člena 6(3), pomeni, da mora biti dokazan neobstoj negativnega vpliva na območja Natura 2000, preden se lahko načrt ali projekt odobri. Povedano drugače, če ni gotovosti glede obstoja morebitnih negativnih vplivov, načrta ali projekta ni mogoče odobriti.

previdnostnem načelu

8

V praktičnem smislu to pomeni, da dokazno breme nosi nosilec načrta ali projekta, ki mora brez razumnega dvoma dokazati – pristojni organ pa potrditi:

| — | da je v prvi fazi (pregled) mogoče izključiti verjetne pomembne vplive ali |
| --- | --- |

—

da je v prvi fazi (pregled) mogoče izključiti verjetne pomembne vplive ali

| — | da je v drugi fazi (ustrezna presoja) mogoče izključiti škodljive vplive na celovitost območja Natura 2000. |
| --- | --- |

—

da je v drugi fazi (ustrezna presoja) mogoče izključiti škodljive vplive na celovitost območja Natura 2000.

Če so škodljivi vplivi na celovitost območja gotovi ali če jih ni mogoče izključiti, se načrt ali projekt še vedno lahko odobri na podlagi izjeme iz člena 6(4), če ni drugih ustreznih možnosti, če je to utemeljeno z nujnimi razlogi prevladujočega javnega interesa in če so vzpostavljeni zadostni izravnalni ukrepi za zaščito celovite usklajenosti omrežja Natura 2000. Previdnostno načelo se lahko uporablja tudi v takšnih primerih, zlasti v zvezi z obsegom izravnalnih ukrepov, ki bodo uporabljeni (glej oddelek 3.3.3).

Direktiva o habitatih se izrecno sklicuje na „cilje ohranjanja območja“ kot na podlago za uporabo člena 6(3). Sodišče Evropske unije je v sodbi v zadevi C-849/19, Komisija/Grčija, potrdilo, da morajo biti cilji ohranjanja uradno določeni ter da morajo biti specifični za posamezno območje, povezani s posebnimi vrednostmi območja in natančni (9).

9

Poleg tega je Sodišče Evropske unije večkrat razsodilo, da bi moral biti glede na cilje ohranjanja določen obseg obveznosti izvedbe ustrezne presoje vplivov načrta ali projekta na zavarovano območje (10). Povedano drugače, odločitev, ali bi lahko načrt ali projekt pomembno vplival na območje Natura 2000, bi bilo treba sprejeti ob upoštevanju ciljev ohranjanja območja (glej oddelek 3.1 „Pregled“). Zato je bistveno, da se cilji ohranjanja za posamezno območje brez odlašanja določijo za vsa območja Natura 2000 in da so javno dostopni.

10

Zato je bistveno, da se cilji ohranjanja za posamezno območje brez odlašanja določijo za vsa območja Natura 2000 in da so javno dostopni

Kot je pojasnjeno v oddelku 3.2.2 spodaj, morajo biti cilji ohranjanja za posamezno območje določeni za vse zavarovane habitate in vrste, ki so pomembno prisotni na zadevnem območju (tj. habitate in vrste z oceno območja A, B ali C, ne pa tudi D, v standardnem podatkovnem obrazcu za zadevno območje (11)). Cilji ohranjanja morajo določati ciljne vrednosti, ki jih je treba doseči za vsakega od atributov ali parametrov, ki določajo stanje ohranjenosti zavarovanih značilnosti.

11

Ocene je treba ponovno proučiti – v fazah pregleda in ustrezne presoje –, če se načrt ali projekt med pripravo spremeni ali izpopolni. Če na primer med fazo pregleda ni mogoče izključiti verjetnosti pomembnih vplivov, se lahko nosilec načrta ali projekta odloči za spremembo zasnove načrta ali projekta, da bi izključil tveganje možnih pomembnih vplivov. V takšnih primerih bi bilo treba spremenjeni načrt ali projekt ponovno pregledati, da se ugotovi, ali bi še vedno lahko pomembno vplival na območje ali ne.

| Okvir 1


  Odločanje na podlagi ustrezne presoje

  Pristojni nacionalni organi se morajo glede na ugotovitve ustrezne presoje posledic načrta ali projekta za zadevno območje Natura 2000 odločiti, ali bodo načrt ali projekt odobrili ali ne. Odobrijo ga lahko šele, ko se prepričajo, da ne bo škodljivo vplival na celovitost območja Natura 2000. To velja, kadar z znanstvenega stališča ne obstaja noben razumen dvom glede neobstoja takšnih vplivov (12).

  Poudarek je torej na dokazovanju neobstoja škodljivih vplivov, ne njihovega obstoja, kar izhaja iz previdnostnega načela (13). Ustrezna presoja mora biti zato dovolj podrobna in utemeljena, da dokazuje neobstoj škodljivih vplivov, ob upoštevanju najboljših znanstvenih spoznanj na zadevnem področju (14).
  Enaka stopnja gotovosti se zahteva, če se odločitev sprejme v fazi pregleda; tudi v tej fazi ne bi smelo biti razumnega dvoma glede neobstoja verjetnih pomembnih vplivov. |
| --- |

Okvir 1

Okvir 1

Odločanje na podlagi ustrezne presoje

Odločanje na podlagi ustrezne presoje

Pristojni nacionalni organi se morajo glede na ugotovitve ustrezne presoje posledic načrta ali projekta za zadevno območje Natura 2000 odločiti, ali bodo načrt ali projekt odobrili ali ne. Odobrijo ga lahko šele, ko se prepričajo, da ne bo škodljivo vplival na celovitost območja Natura 2000. To velja, kadar z znanstvenega stališča ne obstaja noben razumen dvom glede neobstoja takšnih vplivov (12).

šele, ko se prepričajo, da ne bo škodljivo vplival na celovitost območja Natura 2000

12

Poudarek je torej na dokazovanju neobstoja škodljivih vplivov, ne njihovega obstoja, kar izhaja iz previdnostnega načela (13). Ustrezna presoja mora biti zato dovolj podrobna in utemeljena, da dokazuje neobstoj škodljivih vplivov, ob upoštevanju najboljših znanstvenih spoznanj na zadevnem področju (14).

Poudarek je torej na dokazovanju neobstoja škodljivih vplivov

13

ob upoštevanju najboljših znanstvenih spoznanj na zadevnem področju

14

Enaka stopnja gotovosti se zahteva, če se odločitev sprejme v fazi pregleda; tudi v tej fazi ne bi smelo biti razumnega dvoma glede neobstoja verjetnih pomembnih vplivov.

3.   METODOLOGIJA IZ ČLENA 6(3) IN (4)

METODOLOGIJA IZ ČLENA 6(3) IN (4)

3.1   Prva faza: pregled

Prva faza: pregled

V prvi fazi se prouči, kakšna je verjetnost, da bo načrt ali projekt sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti pomembno vplival na območje Natura 2000. Če verjetnih pomembnih vplivov ni mogoče izključiti brez razumnega dvoma, je treba za načrt ali projekt izvesti celovito ustrezno presojo iz člena 6(3).

verjetnost, da bo načrt ali projekt

pomembno vplival

| Izraza „načrt“ in „projekt“ bi bilo treba razumeti široko.

  Projekt
  lahko vključuje gradbena dela, postavitve in druge posege v naravno okolje, vključno z rednimi dejavnostmi, namenjenimi izkoriščanju naravnih virov.


  Tudi izraz
  načrt
  ima lahko za namene člena 6(3) širok pomen, pri čemer vključuje načrte rabe zemljišč ali prostorske načrte in sektorske načrte (npr. za promet, energijo, ravnanje z odpadki, upravljanje voda, gospodarjenje z gozdovi itd.).


  Direktiva ne omejuje področja uporabe načrta ali projekta na določene kategorije. Odločilni dejavnik je, ali
  bi lahko pomembno vplival na območje Natura 2000 ali ne.
  Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelka 4.4.1 in 4.4.2. |
| --- |

Izraza „načrt“ in „projekt“ bi bilo treba razumeti široko.

Projekt
  lahko vključuje gradbena dela, postavitve in druge posege v naravno okolje, vključno z rednimi dejavnostmi, namenjenimi izkoriščanju naravnih virov.

Projekt

lahko vključuje gradbena dela, postavitve in druge posege v naravno okolje, vključno z rednimi dejavnostmi, namenjenimi izkoriščanju naravnih virov.

Tudi izraz
  načrt
  ima lahko za namene člena 6(3) širok pomen, pri čemer vključuje načrte rabe zemljišč ali prostorske načrte in sektorske načrte (npr. za promet, energijo, ravnanje z odpadki, upravljanje voda, gospodarjenje z gozdovi itd.).

Tudi izraz

načrt

ima lahko za namene člena 6(3) širok pomen, pri čemer vključuje načrte rabe zemljišč ali prostorske načrte in sektorske načrte (npr. za promet, energijo, ravnanje z odpadki, upravljanje voda, gospodarjenje z gozdovi itd.).

Direktiva ne omejuje področja uporabe načrta ali projekta na določene kategorije. Odločilni dejavnik je, ali
  bi lahko pomembno vplival na območje Natura 2000 ali ne.

Direktiva ne omejuje področja uporabe načrta ali projekta na določene kategorije. Odločilni dejavnik je, ali

bi lahko pomembno vplival na območje Natura 2000 ali ne

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelka 4.4.1 in 4.4.2.

Kot faza predhodne presoje lahko pregled navadno temelji na že obstoječih informacijah, vključno s strokovnimi mnenji (npr. pristojnih okoljskih organov) ali objavljenim gradivom (npr. karte habitatov ali popisi vrst), in ne na zahtevi, da se zberejo podrobni novi dokazi. Kadar pa ni zadostnih informacij na primer o prisotnosti zavarovanih habitatov in vrst na območju, na katero bi lahko načrt ali projekt vplival, ali so takšne informacije zastarele, je morda treba zbrati in analizirati dodatne podatke, da se ugotovi, ali obstaja verjetnost pomembnih vplivov ali ne. Če informacije ne obstajajo, je treba domnevati, da obstaja verjetnost pomembnih vplivov in da je potrebna ustrezna presoja.

Pregled je treba izvesti v zgodnji fazi, običajno pred določitvijo vseh podrobnosti načrta ali projekta, na primer kadar sta lokacija in splošna narava projekta znana, vendar se postopek zasnove še ni začel. Zgodnji pregled prinaša več koristi:

Zgodnji pregled

| — | lahko zmanjša tveganje zamud in dodatnih stroškov v poznejši fazi, ko se načrt ali projekt predloži za izdajo soglasja za izvedbo; |
| --- | --- |

—

lahko zmanjša tveganje zamud in dodatnih stroškov v poznejši fazi, ko se načrt ali projekt predloži za izdajo soglasja za izvedbo;

| — | omogoča zgodnje posvetovanje in izmenjavo informacij med predlagatelji načrtov ali projektov, pristojnimi organi in drugimi deležniki, ki imajo ustrezne podatke in strokovno znanje; |
| --- | --- |

—

omogoča zgodnje posvetovanje in izmenjavo informacij med predlagatelji načrtov ali projektov, pristojnimi organi in drugimi deležniki, ki imajo ustrezne podatke in strokovno znanje;

| — | nosilcu načrta ali projekta omogoča, da bolje oceni naslednje korake, ki bodo morda potrebni, ne da bi v to vložil veliko časa in denarja; |
| --- | --- |

—

nosilcu načrta ali projekta omogoča, da bolje oceni naslednje korake, ki bodo morda potrebni, ne da bi v to vložil veliko časa in denarja;

| — | omogoča prepoznavanje in predvidevanje možnih tveganj za območja Natura 2000 in sam načrt ali projekt, na primer z opozarjanjem na potrebo po izbiri druge ustrezne lokacije ali zasnove za načrt ali projekt, da se prepreči vsakršno tveganje škode, ali z zbiranjem dodatnih podatkov za olajšanje pravočasne izvedbe presoje. Čeprav bi morali biti ključni vidiki začetnega načrtovanja jasni, bi morale obstajati tudi možnosti za prilagoditev načrta ali projekta. |
| --- | --- |

—

omogoča prepoznavanje in predvidevanje možnih tveganj za območja Natura 2000 in sam načrt ali projekt, na primer z opozarjanjem na potrebo po izbiri druge ustrezne lokacije ali zasnove za načrt ali projekt, da se prepreči vsakršno tveganje škode, ali z zbiranjem dodatnih podatkov za olajšanje pravočasne izvedbe presoje. Čeprav bi morali biti ključni vidiki začetnega načrtovanja jasni, bi morale obstajati tudi možnosti za prilagoditev načrta ali projekta.

Kadar se načrt ali projekt pregleda v zgodnji fazi, je treba pregled morda ponoviti v poznejši fazi, ko je na voljo več podrobnosti načrta ali projekta. Obseg analize v okviru pregleda se lahko med posameznimi načrti in projekti razlikuje glede na obseg razvoja in verjetnih vplivov.

Analiza vključuje štiri korake:

| 1. | preverjanje, ali je načrt ali projekt neposredno povezan z upravljanjem območja Natura 2000 ali zanj potreben; |
| --- | --- |

1.

preverjanje, ali je načrt ali projekt neposredno povezan z upravljanjem območja Natura 2000 ali zanj potreben;

| 2. | opredelitev ustreznih elementov načrta ali projekta in njihovih verjetnih vplivov; |
| --- | --- |

2.

opredelitev ustreznih elementov načrta ali projekta in njihovih verjetnih vplivov;

| 3. | opredelitev (morebitnih) območij Natura 2000, ki bi lahko bila prizadeta, ob upoštevanju možnih vplivov načrta ali projekta samega ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti; |
| --- | --- |

3.

opredelitev (morebitnih) območij Natura 2000, ki bi lahko bila prizadeta, ob upoštevanju možnih vplivov načrta ali projekta samega ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti;

| 4. | presoja, ali je mogoče izključiti verjetne pomembne vplive na območje Natura 2000 glede na cilje ohranjanja območja. |
| --- | --- |

4.

presoja, ali je mogoče izključiti verjetne pomembne vplive na območje Natura 2000 glede na cilje ohranjanja območja.

V naslednjih oddelkih so vsi posamezni koraki podrobneje predstavljeni, skupaj z rezultatom pregleda in povezano dokumentacijo.

V spodnji preglednici 1 so opredeljene ključne razlike med fazama pregleda in ustrezne presoje iz člena 6(3) direktive o habitatih.

Preglednica 1

Preglednica 1

Razlike med fazo pregleda in ustrezno presojo

Razlike med fazo pregleda in ustrezno presojo

| Pregled | Ustrezna presoja |
| --- | --- |
| Z njim se preveri, ali so zaradi izvajanja načrta ali projekta verjetni pomembni negativni vplivi na območje Natura 2000 glede na cilje ohranjanja območja. | Z njo se presodijo verjetni vplivi na območje Natura 2000 glede na cilje njegovega ohranjanja in presodi, ali se bodo oziroma bi se lahko pojavili škodljivi vplivi na celovitost območja. |
| Če pojava pomembnih vplivov ni mogoče z gotovostjo izključiti, je treba za načrt ali projekt izvesti ustrezno presojo. | Načrt ali projekt se lahko odobri le, če je mogoče izključiti škodljive vplive na celovitost območja Natura 2000. |
| Običajno na podlagi obstoječih podatkov, razpoložljivega znanja in izkušenj ter izvedenskega mnenja. | Zahteva podrobno proučitev, pogosto terenske raziskave, strokovno svetovanje in strokovno presojo posameznega primera. |
| Ukrepov za ublažitev ni mogoče upoštevati (15). | Z njo se ocenijo ukrepi za ublažitev, namenjeni odpravi ali zmanjšanju škodljivih vplivov. |

Pregled

Ustrezna presoja

Z njim se preveri, ali so zaradi izvajanja načrta ali projekta verjetni pomembni negativni vplivi na območje Natura 2000 glede na cilje ohranjanja območja.

Z njo se presodijo verjetni vplivi na območje Natura 2000 glede na cilje njegovega ohranjanja in presodi, ali se bodo oziroma bi se lahko pojavili škodljivi vplivi na celovitost območja.

Če pojava pomembnih vplivov ni mogoče z gotovostjo izključiti, je treba za načrt ali projekt izvesti ustrezno presojo.

Načrt ali projekt se lahko odobri le, če je mogoče izključiti škodljive vplive na celovitost območja Natura 2000.

Običajno na podlagi obstoječih podatkov, razpoložljivega znanja in izkušenj ter izvedenskega mnenja.

Zahteva podrobno proučitev, pogosto terenske raziskave, strokovno svetovanje in strokovno presojo posameznega primera.

Ukrepov za ublažitev ni mogoče upoštevati (15).

15

Z njo se ocenijo ukrepi za ublažitev, namenjeni odpravi ali zmanjšanju škodljivih vplivov.

3.1.1   
  Korak 1: preverjanje, ali je načrt ali projekt neposredno povezan z upravljanjem območja Natura 2000 ali zanj potreben

Korak 1: preverjanje, ali je načrt ali projekt neposredno povezan z upravljanjem območja Natura 2000 ali zanj potreben

V tem koraku se preveri, ali je načrt ali projekt povezan z upravljanjem območja ali potreben zanj, tj. ali prispeva k doseganju ciljev ohranjanja območja.

| Izraz „upravljanje“ se nanaša na upravljanje ohranjanja območja, kar pomeni, da ga je treba razumeti v smislu, v katerem je uporabljen v členu 6(1). Če je dejavnost neposredno povezana z uresničevanjem ciljev ohranjanja in potrebna zanj, je torej izvzeta iz zahteve po presoji.


  Načrti ali projekti, ki so neposredno povezani z upravljanjem ohranjanja območij Natura 2000, bi morali biti na splošno izključeni iz določb člena 6(3), vendar lahko njihovi sestavni deli, ki niso povezani z ohranjanjem, še vedno zahtevajo presojo.

  Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.4.3. |
| --- |

Izraz „upravljanje“ se nanaša na upravljanje ohranjanja območja, kar pomeni, da ga je treba razumeti v smislu, v katerem je uporabljen v členu 6(1). Če je dejavnost neposredno povezana z uresničevanjem ciljev ohranjanja in potrebna zanj, je torej izvzeta iz zahteve po presoji.

Izraz „upravljanje“ se nanaša na upravljanje ohranjanja območja, kar pomeni, da ga je treba razumeti v smislu, v katerem je uporabljen v členu 6(1). Če je dejavnost neposredno povezana z uresničevanjem ciljev ohranjanja in potrebna zanj, je torej izvzeta iz zahteve po presoji.

Načrti ali projekti, ki so neposredno povezani z upravljanjem ohranjanja območij Natura 2000, bi morali biti na splošno izključeni iz določb člena 6(3), vendar lahko njihovi sestavni deli, ki niso povezani z ohranjanjem, še vedno zahtevajo presojo.

Načrti ali projekti, ki so neposredno povezani z upravljanjem ohranjanja območij Natura 2000, bi morali biti na splošno izključeni iz določb člena 6(3), vendar lahko njihovi sestavni deli, ki niso povezani z ohranjanjem, še vedno zahtevajo presojo.

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.4.3.

Sestavni del načrta ali projekta, ki ni povezan z ohranjanjem in ima med svojimi cilji upravljanje ohranjanja, lahko še vedno zahteva ustrezno presojo. To lahko na primer velja za sečnjo lesa, ki je del načrta upravljanja ohranjanja za gozdno območje, določeno kot območje Natura 2000. Za del dejavnosti, ki ni potreben za upravljanje ohranjanja območja, bi se morala izvesti ustrezna presoja (16).

16

Obstajajo lahko tudi okoliščine, v katerih lahko načrt ali projekt, ki je neposredno povezan z upravljanjem enega območja (ciljno območje) ali zanj potreben, negativno vpliva na drugo območje. Za izboljšanje obvladovanja poplav na ciljnem območju je lahko v načrtu predlagana izgradnja zapornice na drugem območju, kar lahko pomembno škodljivo vpliva na to območje. Zato bi bilo treba za načrt ali projekt izvesti presojo možnih pomembnih vplivov na drugo območje.

Posledično bi morali biti načrti ali projekti, ki bodo v skladu z direktivama o pticah in habitatih neposredno povezani z upravljanjem območij Natura 2000 ali zanj potrebni, načrti ali projekti, katerih cilj je prispevati in ki bodo prispevali k ohranjanju ali, kjer je primerno, obnovi zavarovanih habitatov in vrst na teh območjih v ugodno stanje ohranjenosti.

| Okvir 2


  Primeri meril za preverjanje, ali je načrt ali projekt neposredno povezan z upravljanjem območja Natura 2000 ali zanj potreben







  — | Ukrepi, predvideni v načrtu ali projektu, so vključeni v načrt upravljanja zadevnega območja Natura 2000 ali predlagani v okviru drugih zakonskih, upravnih ali pogodbenih ukrepov, ki so potrebni za vzdrževanje in obnovo (če je potrebna) območja, njegovih habitatnih tipov in vrst v dobro stanje ohranjenosti; |
| --- | --- |

Okvir 2

Okvir 2

Primeri meril za preverjanje, ali je načrt ali projekt neposredno povezan z upravljanjem območja Natura 2000 ali zanj potreben

Primeri meril za preverjanje, ali je načrt ali projekt neposredno povezan z upravljanjem območja Natura 2000 ali zanj potreben

—

Ukrepi, predvideni v načrtu ali projektu, so vključeni v načrt upravljanja zadevnega območja Natura 2000 ali predlagani v okviru drugih zakonskih, upravnih ali pogodbenih ukrepov, ki so potrebni za vzdrževanje in obnovo (če je potrebna) območja, njegovih habitatnih tipov in vrst v dobro stanje ohranjenosti;

| — | obstaja utemeljena izjava zakonskega organa, pristojnega za upravljanje območja Natura 2000, da je dejavnost neposredno povezana z upravljanjem ciljnega območja in zanj potrebna ter da je jasno povezana z vzdrževanjem ali izboljšanjem stanja ohranjenosti habitatnih tipov ali vrst na območju. |
| --- | --- |

—

obstaja utemeljena izjava zakonskega organa, pristojnega za upravljanje območja Natura 2000, da je dejavnost neposredno povezana z upravljanjem ciljnega območja in zanj potrebna ter da je jasno povezana z vzdrževanjem ali izboljšanjem stanja ohranjenosti habitatnih tipov ali vrst na območju.

3.1.2   
  Korak 2: opis načrta ali projekta in njegovih dejavnikov vpliva

Korak 2: opis načrta ali projekta in njegovih dejavnikov vpliva

Pri opisovanju načrta ali projekta bo treba opredeliti vse vidike, ki bi lahko sami ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti vplivali na območje Natura 2000.

Upoštevati je treba vse faze projekta, vključno z gradnjo, obratovanjem in razgradnjo.

Za načrte je treba zbrati in analizirati ustrezne podrobnosti o dejavnostih, ki se bodo izvajale v okviru načrta, da se ugotovi, ali bi lahko posamezno ali skupaj pomembno vplivale na območja Natura 2000, med drugim v povezavi z drugimi načrti ali projekti.

V okviru 3 so navedeni ključni parametri načrta ali projekta, ki jih je treba opredeliti. Ti elementi so zgolj okvirni in jih je treba prilagoditi ali dopolniti, da ustrezajo posameznemu primeru. Za nekatere projekte ali načrte je morda treba ločeno določiti parametre za faze gradnje, obratovanja in razgradnje.

| Okvir 3


  Primeri elementov načrta ali projekta, ki jih je treba upoštevati med pregledom







  — | Velikost (npr. glede na neposredno rabo zemljišč); |
| --- | --- |

Okvir 3

Okvir 3

Primeri elementov načrta ali projekta, ki jih je treba upoštevati med pregledom

Primeri elementov načrta ali projekta, ki jih je treba upoštevati med pregledom

—

Velikost (npr. glede na neposredno rabo zemljišč);

| — | ccelotno prizadeto območje, vključno z območjem, prizadetim zaradi posrednih vplivov (npr. hrup, motnost, vibracije); |
| --- | --- |

—

ccelotno prizadeto območje, vključno z območjem, prizadetim zaradi posrednih vplivov (npr. hrup, motnost, vibracije);

| — | fizične spremembe v okolju (npr. sprememba rečnih strug ali morfologije drugih vodnih teles, spremembe gozdnatosti); |
| --- | --- |

—

fizične spremembe v okolju (npr. sprememba rečnih strug ali morfologije drugih vodnih teles, spremembe gozdnatosti);

| — | spremembe intenzivnosti obstoječega pritiska (npr. povečanje hrupa, onesnaženosti ali prometa); |
| --- | --- |

—

spremembe intenzivnosti obstoječega pritiska (npr. povečanje hrupa, onesnaženosti ali prometa);

| — | potrebe po virih (npr. odvzem vode, pridobivanje mineralnih surovin); |
| --- | --- |

—

potrebe po virih (npr. odvzem vode, pridobivanje mineralnih surovin);

| — | emisije (npr. usedline dušika) in odpadki (in ali se odlagajo v tla, vodo ali zrak); |
| --- | --- |

—

emisije (npr. usedline dušika) in odpadki (in ali se odlagajo v tla, vodo ali zrak);

| — | zahteve glede prevoza (npr. dovozne ceste); |
| --- | --- |

—

zahteve glede prevoza (npr. dovozne ceste);

| — | trajanje gradnje, obratovanja, razgradnje itd.; |
| --- | --- |

—

trajanje gradnje, obratovanja, razgradnje itd.;

| — | časovni vidiki (časovni okvir različnih faz načrta ali projekta); |
| --- | --- |

—

časovni vidiki (časovni okvir različnih faz načrta ali projekta);

| — | oddaljenost od območij Natura 2000 in zlasti od njihovih določujočih značilnosti; |
| --- | --- |

—

oddaljenost od območij Natura 2000 in zlasti od njihovih določujočih značilnosti;

| — | kumulativni vplivi z drugimi projekti in načrti. |
| --- | --- |

—

kumulativni vplivi z drugimi projekti in načrti.

3.1.3   
  Korak 3: opredelitev območij Natura 2000, ki bi lahko bila prizadeta zaradi načrta ali projekta

Korak 3: opredelitev območij Natura 2000, ki bi lahko bila prizadeta zaradi načrta ali projekta

Pri opredelitvi območij Natura 2000, ki bi lahko bila prizadeta, bi bilo treba upoštevati vse vidike načrta ali projekta, ki bi lahko vplivali na območja Natura 2000 znotraj vplivnega območja načrta ali projekta. Pri tem bi bilo treba upoštevati vse določujoče značilnosti (vrste, habitatni tipi), ki so pomembno prisotne na območjih, in cilje njihovega ohranjanja.

Zlasti bi bilo treba opredeliti:

| — | vsa območja Natura 2000, ki se z geografskega vidika prekrivajo s katerim koli ukrepom ali vidikom načrta ali projekta v kateri koli njegovi fazi, ali sosednja območja; |
| --- | --- |

—

vsa območja Natura 2000, ki se z geografskega vidika prekrivajo s katerim koli ukrepom ali vidikom načrta ali projekta v kateri koli njegovi fazi, ali sosednja območja;

| — | vsa območja Natura 2000 znotraj verjetnega vplivnega območja načrta ali projekta. Območja Natura 2000 v okolici načrta ali projekta (ali nekoliko oddaljena od njega), na katera bi vidiki projekta še vedno lahko posredno vplivali, tudi kar zadeva uporabo naravnih virov (npr. vode) in različne vrste odpadkov, izpustov ali emisij snovi ali energije; |
| --- | --- |

—

vsa območja Natura 2000 znotraj verjetnega vplivnega območja načrta ali projekta. Območja Natura 2000 v okolici načrta ali projekta (ali nekoliko oddaljena od njega), na katera bi vidiki projekta še vedno lahko posredno vplivali, tudi kar zadeva uporabo naravnih virov (npr. vode) in različne vrste odpadkov, izpustov ali emisij snovi ali energije;

| — | območja Natura 2000 v okolici projekta ali načrta (ali nekoliko oddaljena od njega), ki so območja živalskih vrst, ki se lahko premikajo na območje projekta, posledica česar so umrljivost ali drugi vplivi (npr. izguba območij hranjenja ali zmanjšanje naravnega območja razširjenosti); |
| --- | --- |

—

območja Natura 2000 v okolici projekta ali načrta (ali nekoliko oddaljena od njega), ki so območja živalskih vrst, ki se lahko premikajo na območje projekta, posledica česar so umrljivost ali drugi vplivi (npr. izguba območij hranjenja ali zmanjšanje naravnega območja razširjenosti);

| — | območja Natura 2000, na katerih povezljivost ali ekološko kontinuiteto vpliva načrt ali projekt. |
| --- | --- |

—

območja Natura 2000, na katerih povezljivost ali ekološko kontinuiteto vpliva načrt ali projekt.

Obseg območij Natura 2000, ki ga je treba oceniti, tj. območje, na katerem se lahko pojavijo vplivi načrta ali projekta, bo odvisen od narave načrta ali projekta in razdalje, na kateri se vplivi lahko pojavijo. Pri območjih Natura 2000 dolvodno ob rekah ali mokriščih, ki jih napajajo vodonosniki, se lahko zgodi, da načrt ali projekt vpliva na vodotoke, selitev rib itd., tudi če je zelo oddaljen. Emisije onesnaževal lahko vplivajo tudi pri veliki oddaljenosti.

Vpliv nekaterih projektov ali načrtov, ki ne vplivajo neposredno na območja Natura 2000, je lahko še vedno pomemben, če povzročajo učinek pregrade ali onemogočajo ekološke povezave. To se lahko zgodi, če na primer načrti vplivajo na značilnosti krajine, ki povezujejo območja Natura 2000 ali ki lahko ovirajo premike vrst ali prekinjajo kontinuiteto rečnega ali gozdnega ekosistema.

Za določitev možnih vplivov načrta ali projekta na območja Natura 2000 je treba opredeliti ne le ustrezna območja, ampak tudi habitate in vrste, ki so na njih pomembno prisotni, ter cilje ohranjanja za posamezna območja.

V okviru 4 so navedeni primeri virov podatkov, ki se lahko uporabijo v ta namen.

| Okvir 4


  Viri, ki se lahko uporabijo za opredelitev vpliva na območje Natura 2000







  — | Standardni podatkovni obrazec Natura 2000 za območje; |
| --- | --- |

Okvir 4

Okvir 4

Viri, ki se lahko uporabijo za opredelitev vpliva na območje Natura 2000

Viri, ki se lahko uporabijo za opredelitev vpliva na območje Natura 2000

—

Standardni podatkovni obrazec Natura 2000 za območje;

| — | cilji ohranjanja za posamezna območja (opredeljeni v aktih o določitvi posebnih ohranitvenih območij, v aktih o razvrstitvi posebnih območij varstva, v načrtu upravljanja območja ali v ločenem aktu); |
| --- | --- |

—

cilji ohranjanja za posamezna območja (opredeljeni v aktih o določitvi posebnih ohranitvenih območij, v aktih o razvrstitvi posebnih območij varstva, v načrtu upravljanja območja ali v ločenem aktu);

| — | načrti upravljanja območja (v katerih so na primer opredeljeni pritiski na območje in grožnje zanj); |
| --- | --- |

—

načrti upravljanja območja (v katerih so na primer opredeljeni pritiski na območje in grožnje zanj);

| — | obstoječe raziskave in podatki o spremljanju za zadevne vrste in habitatne tipe, njihovo porazdelitev na območju in okrog njega, stanje ohranjenosti, pritiske nanje in grožnjah zanje; |
| --- | --- |

—

obstoječe raziskave in podatki o spremljanju za zadevne vrste in habitatne tipe, njihovo porazdelitev na območju in okrog njega, stanje ohranjenosti, pritiske nanje in grožnjah zanje;

| — | sedanje in pretekle karte območja; |
| --- | --- |

—

sedanje in pretekle karte območja;

| — | načrti rabe tal in drugi ustrezni obstoječi načrti; |
| --- | --- |

—

načrti rabe tal in drugi ustrezni obstoječi načrti;

| — | obstoječe gradivo o raziskavah območja; |
| --- | --- |

—

obstoječe gradivo o raziskavah območja;

| — | obstoječi podatki o hidrogeologiji; |
| --- | --- |

—

obstoječi podatki o hidrogeologiji;

| — | obstoječi podatki o zadevnih snoveh (npr. usedlinah dušika ali sestavi odpadnih voda); |
| --- | --- |

—

obstoječi podatki o zadevnih snoveh (npr. usedlinah dušika ali sestavi odpadnih voda);

| — | presoje vplivov na okolje za podobne projekte ali načrte; |
| --- | --- |

—

presoje vplivov na okolje za podobne projekte ali načrte;

| — | ustrezna poročila o stanju okolja; |
| --- | --- |

—

ustrezna poročila o stanju okolja;

| — | karte in geografski informacijski sistemi; |
| --- | --- |

—

karte in geografski informacijski sistemi;

| — | dokumentacija o zgodovini območja itd. |
| --- | --- |

—

dokumentacija o zgodovini območja itd.

Informacije, navedene v standardnem podatkovnem obrazcu Natura 2000 (17), so izhodišče za opredelitev habitatnih tipov in vrst, ki so pomembno prisotni na območju in ki bi lahko bili prizadeti zaradi načrta ali projekta, ter vseh obstoječih pritiskov in vplivov na območje. Druge informacije na ravni območja se lahko pridobijo iz virov, kot so načrt upravljanja območja Natura 2000, seznami dejavnosti, ki lahko povzročijo škodo ali poslabšanje, rezultati raziskav za spremljanje habitatov in vrst znotraj območja ter viri zunaj območja Natura 2000 na biogeografski, nacionalni in lokalni ravni.

17

Pomembno je, da so ti podatki in informacije javno dostopni, na primer v osrednji podatkovni zbirki ali na spletnih portalih in spletnih mestih nacionalnih ali regionalnih organov, ter se redno posodabljajo, tako da imajo vsi deležniki in organi enostaven dostop do njih.

| Okvir 5


  Ključni viri informacij o določujočih značilnostih območij Natura 2000


  Standardni podatkovni obrazec je na voljo za vsako območje Natura 2000. Vsebuje informacije o zavarovanih vrstah in habitatnih tipih v EU, ki so na območju, ter omogoča splošno oceno stanja vsake vrste ali habitatnega tipa na navedenem območju (na lestvici od A do D). Zagotavlja informacije o površini, reprezentativnosti in stanju ohranjenosti habitatov, ki so na območju, ter splošno oceno pomena območja za ohranjanje zadevnih naravnih habitatnih tipov. V zvezi z vrstami, ki so na območju, zagotavlja informacije o njihovi populaciji, stanju (bivanje, razmnoževanje, prezimovanje, selitve) in pomenu območja za zadevne vrste.
  Vključuje tudi vsebinske informacije o območju, med drugim:






  — | splošne značilnosti, kakovost in pomen območja; |
| --- | --- |

Okvir 5

Okvir 5

Ključni viri informacij o določujočih značilnostih območij Natura 2000

Ključni viri informacij o določujočih značilnostih območij Natura 2000

Standardni podatkovni obrazec je na voljo za vsako območje Natura 2000. Vsebuje informacije o zavarovanih vrstah in habitatnih tipih v EU, ki so na območju, ter omogoča splošno oceno stanja vsake vrste ali habitatnega tipa na navedenem območju (na lestvici od A do D). Zagotavlja informacije o površini, reprezentativnosti in stanju ohranjenosti habitatov, ki so na območju, ter splošno oceno pomena območja za ohranjanje zadevnih naravnih habitatnih tipov. V zvezi z vrstami, ki so na območju, zagotavlja informacije o njihovi populaciji, stanju (bivanje, razmnoževanje, prezimovanje, selitve) in pomenu območja za zadevne vrste.

Standardni podatkovni obrazec

Vključuje tudi vsebinske informacije o območju, med drugim:

—

splošne značilnosti, kakovost in pomen območja;

| — | ranljivost (pritisk človekovih in drugih vplivov na območje ter občutljivost habitatov in ekosistemov); |
| --- | --- |

—

ranljivost (pritisk človekovih in drugih vplivov na območje ter občutljivost habitatov in ekosistemov);

| — | vplive, povezane s človekovimi dejavnostmi in naravnimi procesi, ki lahko pozitivno ali negativno vplivajo na ohranjanje in upravljanje območja ter del površine prizadetega območja; |
| --- | --- |

—

vplive, povezane s človekovimi dejavnostmi in naravnimi procesi, ki lahko pozitivno ali negativno vplivajo na ohranjanje in upravljanje območja ter del površine prizadetega območja;

| — | organ upravljanja, pristojen za območje; |
| --- | --- |

—

organ upravljanja, pristojen za območje;

| — | načrte in prakso na področju upravljanja območja, vključno s tradicionalnimi človekovimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

—

načrte in prakso na področju upravljanja območja, vključno s tradicionalnimi človekovimi dejavnostmi;

| — | karto območja. |
| --- | --- |

—

karto območja.

Ohranitveni ukrepi in načrti upravljanja

Ohranitveni ukrepi in načrti upravljanja

Države članice morajo za posebna ohranitvena območja oblikovati ohranitvene ukrepe, ki ustrezajo ekološkim zahtevam naravnih habitatnih tipov iz Priloge I in vrst iz Priloge II na območju (člen 6(1) direktive o habitatih). To lahko po potrebi vključuje načrte upravljanja, ki so pripravljeni posebej za ta območja ali zajeti v drugih razvojnih načrtih, in/ali druge zakonske, upravne in pogodbene ukrepe.

Podobno je treba na posebnih ohranitvenih območjih izvajati tudi ciljno usmerjene ohranitvene ukrepe. Načrti upravljanja območij Natura 2000 lahko, kadar so na voljo, zagotovijo informacije o ciljih ohranjanja območij, lokaciji ter stanju vrst in habitatov, ki se na območju pojavljajo, grožnjah zanje in ohranitvenih ukrepih, potrebnih za izboljšanje njihovega stanja ohranjenosti na območju. Vse to je lahko koristno v fazi pregleda in pri ustrezni presoji.

Na spletnem mestu Komisije so v pregledovalniku Natura 2000 in javni podatkovni zbirki Natura 2000 na voljo podatki in karte za vsa območja Natura 2000 v EU: http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/data/index_en.htm. Tudi večina držav članic ima javno dostopne informacije o območjih Natura 2000 in njihovih značilnostih. Pri razumevanju povezave med vidiki načrta ali projekta in posebnimi značilnostmi območja Natura 2000 je lahko v pomoč tudi geografski informacijski sistem (GIS).

V različnih državah so na voljo praktična orodja in informacijski sistemi za pomoč pri opredelitvi možnih vplivov različnih vrst projektov in načrtov na območja Natura 2000. V okviru 6 je navedenih nekaj primerov takšnih orodij:

praktična orodja in informacijski sistemi

| Okvir 6


  Primeri informacijskih sistemov za opredelitev možnih vplivov različnih vrst projektov in načrtov na območja Natura 2000


  Nemčija

  Informacije, potrebne za presojo možnih negativnih vplivov skoraj vseh vrst projektov, zagotavlja informacijski sistem FFH-VP- Info, ki ga je vzpostavil zvezni urad za varstvo narave. Informacijski sistem gosti obsežno podatkovno zbirko možnih vplivov in učinkov na posamezne habitatne tipe in vrste, ki se lahko uporabi za pregled in ustrezno presojo. Zagotavlja podrobne informacije o občutljivosti in možnih učinkih dejavnikov vpliva za skoraj vse habitate in vrste v Nemčiji, ki so zavarovani na podlagi direktiv o naravi. Vključuje tudi kontrolne sezname s presojami resnosti/pomembnosti posameznega vpliva na habitatne tipe in vrste.
  Glej: http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp.

  Irska

  Aplikacija GeoTool je na Irskem na voljo za podporo v postopku zbiranja podatkov v prvi fazi (pregled) in drugi fazi (ustrezna presoja). Aplikacija uporabnikom omogoča, da izberejo točko na karti in nato iščejo posebna ohranitvena območja in posebna območja varstva znotraj določene razdalje od točke, ki jo lahko uporabnik izbere glede na raven možnega vpliva načrta ali projekta na okolje. Informacije, navedene za posamezna območja Natura 2000, ki so v izbranem razponu, vključujejo seznam habitatov in vrst, za katere so območja določena, in povezavo do ciljev ohranjanja za vsako območje.
  Glej: https://gis.epa.ie/EPAMaps/AAGeoTool.

  Nizozemska

  Nizozemska vlada je oblikovala orodje za hitro presojo možnega vpliva projekta v začetni fazi. V njem so opisani postopkovni koraki, ki so potrebni, če je presoja vplivov na območja Natura 2000 ali zavarovane vrste del postopka za pridobitev dovoljenja. Orodje pomaga opredeliti možne vplive na posamezne vrste in habitatne tipe ter zagotavlja informacije o občutljivosti vrst in habitatnih tipov na različne dejavnosti.
  Glej: www.natura2000.nl (pod routeplanner beschermde natuur in effectenindicator Natura 2000-gebieden).

  Belgija

  Za oceno zakisljevanja in evtrofikacije zaradi odlaganja iz zraka (odlaganje NOx in NH3, povezano z dejavnostmi, kot so intenzivno kmetijstvo, industrijsko ogrevanje ter energetski procesi in mobilnost) Belgija zagotavlja interaktivno spletno aplikacijo za izvedbo prvega pregleda. Gre za orodje za hitri pregled, s katerim se opredelijo možni vplivi. Če pregled pokaže zeleno luč, se ne pričakujejo škodljivi vplivi. Če orodje pokaže rdečo luč, lahko obstaja škodljiv vpliv, ki zahteva podrobnejšo proučitev z ustrezno presojo.
  Glej: https://www.milieuinfo.be/voortoets/.

  Dodatne podrobnosti o informacijah in praktičnih orodjih v podporo pregledu in ustrezni presoji so na voljo v Prilogi k tem smernicam (oddelek 1.1). |
| --- |

Okvir 6

Okvir 6

Primeri informacijskih sistemov za opredelitev možnih vplivov različnih vrst projektov in načrtov na območja Natura 2000

Primeri informacijskih sistemov za opredelitev možnih vplivov različnih vrst projektov in načrtov na območja Natura 2000

Nemčija

Nemčija

Informacije, potrebne za presojo možnih negativnih vplivov skoraj vseh vrst projektov, zagotavlja informacijski sistem FFH-VP- Info, ki ga je vzpostavil zvezni urad za varstvo narave. Informacijski sistem gosti obsežno podatkovno zbirko možnih vplivov in učinkov na posamezne habitatne tipe in vrste, ki se lahko uporabi za pregled in ustrezno presojo. Zagotavlja podrobne informacije o občutljivosti in možnih učinkih dejavnikov vpliva za skoraj vse habitate in vrste v Nemčiji, ki so zavarovani na podlagi direktiv o naravi. Vključuje tudi kontrolne sezname s presojami resnosti/pomembnosti posameznega vpliva na habitatne tipe in vrste.

Glej: http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp.

Irska

Irska

Aplikacija GeoTool je na Irskem na voljo za podporo v postopku zbiranja podatkov v prvi fazi (pregled) in drugi fazi (ustrezna presoja). Aplikacija uporabnikom omogoča, da izberejo točko na karti in nato iščejo posebna ohranitvena območja in posebna območja varstva znotraj določene razdalje od točke, ki jo lahko uporabnik izbere glede na raven možnega vpliva načrta ali projekta na okolje. Informacije, navedene za posamezna območja Natura 2000, ki so v izbranem razponu, vključujejo seznam habitatov in vrst, za katere so območja določena, in povezavo do ciljev ohranjanja za vsako območje.

Glej: https://gis.epa.ie/EPAMaps/AAGeoTool.

Nizozemska

Nizozemska

Nizozemska vlada je oblikovala orodje za hitro presojo možnega vpliva projekta v začetni fazi. V njem so opisani postopkovni koraki, ki so potrebni, če je presoja vplivov na območja Natura 2000 ali zavarovane vrste del postopka za pridobitev dovoljenja. Orodje pomaga opredeliti možne vplive na posamezne vrste in habitatne tipe ter zagotavlja informacije o občutljivosti vrst in habitatnih tipov na različne dejavnosti.

Glej: www.natura2000.nl (pod routeplanner beschermde natuur in effectenindicator Natura 2000-gebieden).

routeplanner beschermde natuur

effectenindicator Natura 2000-gebieden

Belgija

Belgija

Za oceno zakisljevanja in evtrofikacije zaradi odlaganja iz zraka (odlaganje NOx in NH3, povezano z dejavnostmi, kot so intenzivno kmetijstvo, industrijsko ogrevanje ter energetski procesi in mobilnost) Belgija zagotavlja interaktivno spletno aplikacijo za izvedbo prvega pregleda. Gre za orodje za hitri pregled, s katerim se opredelijo možni vplivi. Če pregled pokaže zeleno luč, se ne pričakujejo škodljivi vplivi. Če orodje pokaže rdečo luč, lahko obstaja škodljiv vpliv, ki zahteva podrobnejšo proučitev z ustrezno presojo.

3

Glej: https://www.milieuinfo.be/voortoets/.

Dodatne podrobnosti o informacijah in praktičnih orodjih v podporo pregledu in ustrezni presoji so na voljo v Prilogi k tem smernicam (oddelek 1.1).

Dodatne podrobnosti o informacijah in praktičnih orodjih v podporo pregledu in ustrezni presoji so na voljo v Prilogi k tem smernicam (oddelek 1.1).

3.1.4   
  Korak 4: presoja, ali je mogoče izključiti verjetne pomembne vplive glede na cilje ohranjanja območja

Korak 4: presoja, ali je mogoče izključiti verjetne pomembne vplive glede na cilje ohranjanja območja

Naslednji korak faze pregleda je presoja verjetnosti in morebitnega pomena vplivov, opredeljenih v prejšnjem koraku, ob upoštevanju možnih kumulativnih vplivov z drugimi načrti ali projekti.

Presoja verjetnosti pomembnih vplivov

Presoja verjetnosti pomembnih vplivov

Verjeten pomembni vpliv je v tem okviru vsak vpliv, ki ga je mogoče razumno predvideti kot posledico načrta ali projekta, ki bi negativno in pomembno vplival na cilje ohranjanja, določene za habitate in vrste, ki so pomembno prisotni na območju Natura 2000. Lahko je rezultat dejavnosti na območju ali zunaj njega ali se pojavi v povezavi z drugimi načrti ali projekti.

Pri tem je treba opozoriti, da če verjetnih pomembnih vplivov ni mogoče izključiti brez razumnega dvoma, je treba za načrt ali projekt izvesti celovito ustrezno presojo iz člena 6(3) (glej oddelek 3.2.2 za več podrobnosti o presoji možnih vplivov).

Pomembnost vplivov bo odvisna od dejavnikov, kot so razsežnost vpliva, vrsta, obseg, trajanje, intenzivnost, časovni okvir, verjetnost, kumulativni vplivi ter ranljivost zadevnih habitatov in vrst.

V okviru 7 so navedeni primeri kazalnikov za količinsko opredelitev pomembnosti teh vplivov.

| Okvir 7


  Primeri kazalnikov pomembnosti








  Vrsta vpliva | Kazalnik pomembnosti |
| --- | --- |
| Izguba območja habitata
  Degradacija | Hektari izgubljenega habitata, odstotek izgubljenega habitata
  Območje (v absolutnem smislu in kot odstotek), na katerem so se atributi, ki se uporabljajo za določanje stanja ohranjenosti vrste ali habitata, poslabšali, in obseg degradacije za vsakega od atributov |
| Vznemirjanje | Stopnja intenzivnosti, trajanje ali trajnost dejavnika vznemirjanja, njegova oddaljenost od razmnoževališč |
| Razdrobljenost | Sprememba v primerjavi s prvotnim in želenim stanjem (npr. oblikovanje več manjših delov habitata namesto enega velikega, hektari habitata, izpostavljeni učinku roba) |
| Posredni vplivi | V kakšnem obsegu je območje odprto za druge grožnje (invazivne tujerodne vrste, prodiranje človeka in živali, dodatni razvojni projekti) |

Okvir 7

Okvir 7

Primeri kazalnikov pomembnosti

Primeri kazalnikov pomembnosti

Vrsta vpliva

Vrsta vpliva

Kazalnik pomembnosti

Kazalnik pomembnosti

Izguba območja habitata

Degradacija

Hektari izgubljenega habitata, odstotek izgubljenega habitata

Območje (v absolutnem smislu in kot odstotek), na katerem so se atributi, ki se uporabljajo za določanje stanja ohranjenosti vrste ali habitata, poslabšali, in obseg degradacije za vsakega od atributov

Vznemirjanje

Stopnja intenzivnosti, trajanje ali trajnost dejavnika vznemirjanja, njegova oddaljenost od razmnoževališč

Razdrobljenost

Sprememba v primerjavi s prvotnim in želenim stanjem (npr. oblikovanje več manjših delov habitata namesto enega velikega, hektari habitata, izpostavljeni učinku roba)

Posredni vplivi

V kakšnem obsegu je območje odprto za druge grožnje (invazivne tujerodne vrste, prodiranje človeka in živali, dodatni razvojni projekti)

Viri informacij za presojo pomembnosti vplivov so med drugim dokazi, pridobljeni v okviru podobnih dejavnosti, ki vplivajo na območja s podobnimi določenimi značilnostmi in podobnim stanjem ohranjenosti ali s podobnimi cilji ohranjanja, ter strokovna mnenja na podlagi razpoložljivih dokazov. Ker pa se posamezni primeri obvezno razlikujejo, je treba upoštevati lokalne okoliščine. Presojo je treba zato vedno izvesti za vsak primer posebej.

Kot je navedeno v Napotkih za uporabo člena 6, tisto, kar je morda pomembno za eno območje, morda ni pomembno za drugo. Izguba sto kvadratnih metrov habitata je na primer lahko pomembna za majhno območje redkih orhidej, medtem ko je lahko podobna izguba na velikem stepskem območju nepomembna, če ne vpliva na cilje ohranjanja območja.

V primeru načrtov je – odvisno od ravni opredelitve ter podrobnosti različnih vidikov in sestavnih delov načrta – morda težko presoditi razsežnost in pomembnost vseh možnih vplivov na posamezna območja v tej fazi. Vendar pa se verjetnost pomembnih vplivov na območje Natura 2000 še vedno lahko presodi na primer glede na vrsto načrta ali projekta in njegovo morebitno vplivno območje.

verjetnost

Načrte je treba zato pregledati z zadostno mero previdnosti (brez razumnega dvoma) in ob upoštevanju previdnostnega načela, da se preprečita izločitev sestavnih delov ali ukrepov, ki bi lahko vplivali na območje Natura 2000, in njihova izključitev iz dodatnega pregleda v okviru ustrezne presoje.

Kar zadeva presojo ukrepov za ublažitev (18) pri izvajanju postopka iz člena 6(3), je Sodišče odločilo, da „se za ugotovitev, ali je treba pozneje opraviti ustrezno presojo vplivov načrta ali projekta na zadevno območje, v fazi predhodne ocene ne sme upoštevati ukrepov, katerih namen je preprečiti ali zmanjšati škodljive posledice tega načrta ali projekta na to območje“ (zadeva C-323/17).

ukrepov za ublažitev

18

Vendar lahko nosilci projektov včasih načrtujejo projekte tako, da se že na začetku preprečijo ali zmanjšajo morebitni vplivi. Pri tem lahko uporabijo najboljše razpoložljive tehnologije ali preventivne ukrepe, vključno z zakonskimi ukrepi (npr. prepovedana območja), ki so na primer predpisani v sektorskih uredbah, načrtih upravljanja območij Natura 2000 ali prostorskih načrtih.

Takšni splošni sestavni deli projekta se lahko upoštevajo pri pregledu, v nasprotju z ukrepi za ublažitev za posamezne načrte ali projekte, ki se v tej fazi ne smejo upoštevati. Ti sestavni deli bi morali biti jasno opredeljeni v opisu projekta. Posebni ukrepi za ublažitev, na primer gradnja zelenih mostov, da se omogoči selitev vrst, za katerih varstvo je bilo območje določeno, zlasti če jih naloži pristojni organ, bi se morali upoštevati samo med ustrezno presojo, kot je opisano v oddelku 3.2.5.

Presoja možnih kumulativnih vplivov z drugimi načrti in projekti

Presoja možnih kumulativnih vplivov z drugimi načrti in projekti

Med pregledom bi bilo treba oceniti verjetnost morebitnih pomembnih vplivov načrta ali projekta, samega ali v povezavi z drugimi projekti in načrti. Presoja takšnih kumulativnih vplivov je pogosto manj podrobna v fazi pregleda kot pri ustrezni presoji. Vendar je treba kljub temu opredeliti vse druge načrte ali projekte, ki bi lahko imeli kumulativne vplive z zadevnim načrtom ali projektom.

samega ali v povezavi z drugimi projekti in načrti

kumulativnih vplivov

Pregled v povezavi z drugimi načrti ali projekti zahteva opredelitev drugih načrtov in projektov, ki bi lahko vplivali na ista območja Natura 2000 in nato oceno njihove zmožnosti povzročanja pomembnih vplivov, če se obravnavajo skupaj z načrtom ali projektom, ki je predmet presoje. Če na podlagi te analize ni mogoče sprejeti dokončnih sklepov, bi bilo treba z njo vsaj opredeliti morebitne druge ustrezne načrte in projekte, ki bi jih bilo treba med ustrezno presojo podrobneje pregledati.

| Presoja kumulativnih vplivov v fazi pregleda



  Več posameznih majhnih vplivov ima lahko skupaj pomemben vpliv. Pri določanju verjetnih pomembnih vplivov načrta ali projekta bi ga bilo treba obravnavati tudi v povezavi z drugimi načrti in/ali projekti, da bi se med presojo zadevnega načrta ali projekta upoštevali kumulativni vplivi.


  Določba o obravnavanju v povezavi z drugimi načrti ali projekti se nanaša na druge načrte ali projekte, ki so že
  dokončani, odobreni, vendar še nedokončani, ali predlagani
  (tj. tiste, za katere je bila vložena vloga za odobritev ali soglasje). Poleg tega je treba opozoriti, da presoja kumulativnih vplivov
  ni omejena na presojo podobnih vrst načrtov ali projektov
  v istem sektorju dejavnosti. Vanjo bi bilo treba vključiti vse vrste načrtov ali projektov, ki bi lahko v povezavi z obravnavanim načrtom ali projektom imeli pomemben vpliv.


  Podobno bi bilo treba pri presoji proučiti ne le kumulativne vplive med projekti ali med načrti, ampak tudi
  med projekti in načrti (in obratno)
  . Tako na primer nov projekt za izgradnjo velike avtoceste sam po sebi morda ne vpliva negativno na območje, če pa se upošteva v povezavi z že odobrenim načrtom gradnje stanovanj za isto območje, lahko ti vplivi postanejo dovolj pomembni, da negativno vplivajo na območje. Nasprotno pa načrt sam po sebi morda nima pomembnega vpliva na območja Natura 2000, vendar se lahko o njem presodi drugače, če se obravnava v povezavi z že predlaganim ali odobrenim velikim razvojnim projektom, ki ni vključen v zadevni načrt.

  Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.5.3. |
| --- |

Presoja kumulativnih vplivov v fazi pregleda

Presoja kumulativnih vplivov v fazi pregleda

Več posameznih majhnih vplivov ima lahko skupaj pomemben vpliv. Pri določanju verjetnih pomembnih vplivov načrta ali projekta bi ga bilo treba obravnavati tudi v povezavi z drugimi načrti in/ali projekti, da bi se med presojo zadevnega načrta ali projekta upoštevali kumulativni vplivi.

Več posameznih majhnih vplivov ima lahko skupaj pomemben vpliv. Pri določanju verjetnih pomembnih vplivov načrta ali projekta bi ga bilo treba obravnavati tudi v povezavi z drugimi načrti in/ali projekti, da bi se med presojo zadevnega načrta ali projekta upoštevali kumulativni vplivi.

Določba o obravnavanju v povezavi z drugimi načrti ali projekti se nanaša na druge načrte ali projekte, ki so že
  dokončani, odobreni, vendar še nedokončani, ali predlagani
  (tj. tiste, za katere je bila vložena vloga za odobritev ali soglasje). Poleg tega je treba opozoriti, da presoja kumulativnih vplivov
  ni omejena na presojo podobnih vrst načrtov ali projektov
  v istem sektorju dejavnosti. Vanjo bi bilo treba vključiti vse vrste načrtov ali projektov, ki bi lahko v povezavi z obravnavanim načrtom ali projektom imeli pomemben vpliv.

Določba o obravnavanju v povezavi z drugimi načrti ali projekti se nanaša na druge načrte ali projekte, ki so že

dokončani, odobreni, vendar še nedokončani, ali predlagani

(tj. tiste, za katere je bila vložena vloga za odobritev ali soglasje). Poleg tega je treba opozoriti, da presoja kumulativnih vplivov

ni omejena na presojo podobnih vrst načrtov ali projektov

v istem sektorju dejavnosti. Vanjo bi bilo treba vključiti vse vrste načrtov ali projektov, ki bi lahko v povezavi z obravnavanim načrtom ali projektom imeli pomemben vpliv.

Podobno bi bilo treba pri presoji proučiti ne le kumulativne vplive med projekti ali med načrti, ampak tudi
  med projekti in načrti (in obratno)
  . Tako na primer nov projekt za izgradnjo velike avtoceste sam po sebi morda ne vpliva negativno na območje, če pa se upošteva v povezavi z že odobrenim načrtom gradnje stanovanj za isto območje, lahko ti vplivi postanejo dovolj pomembni, da negativno vplivajo na območje. Nasprotno pa načrt sam po sebi morda nima pomembnega vpliva na območja Natura 2000, vendar se lahko o njem presodi drugače, če se obravnava v povezavi z že predlaganim ali odobrenim velikim razvojnim projektom, ki ni vključen v zadevni načrt.

Podobno bi bilo treba pri presoji proučiti ne le kumulativne vplive med projekti ali med načrti, ampak tudi

med projekti in načrti (in obratno)

. Tako na primer nov projekt za izgradnjo velike avtoceste sam po sebi morda ne vpliva negativno na območje, če pa se upošteva v povezavi z že odobrenim načrtom gradnje stanovanj za isto območje, lahko ti vplivi postanejo dovolj pomembni, da negativno vplivajo na območje. Nasprotno pa načrt sam po sebi morda nima pomembnega vpliva na območja Natura 2000, vendar se lahko o njem presodi drugače, če se obravnava v povezavi z že predlaganim ali odobrenim velikim razvojnim projektom, ki ni vključen v zadevni načrt.

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.5.3.

Pridobivanje informacij o drugih načrtih in projektih, ki lahko skupaj povzročajo kumulativne vplive na zadevno območje Natura 2000, je lahko izziv. Zelo koristne so podatkovne zbirke ali informacijski sistemi, ki lahko zagotavljajo te informacije na izbranem območju, kot jih nekatere države že imajo ali jih še razvijajo (19). Za opredelitev možnih kumulativnih vplivov se lahko uporabijo tudi obstoječe podatkovne zbirke za obveščanje javnosti o SPVO in PVO za načrte in projekte (20).

19

20

V vsakem primeru bi se bilo treba posvetovati s pristojnimi organi (okoljskimi ali sektorskimi), ki bi morali biti sposobni zagotoviti informacije o drugih načrtih/projektih, ki jih je treba upoštevati med pregledom.

V preglednici 2 so opisani ključni koraki za presojo kumulativnih vplivov na območje Natura 2000.

Preglednica 2

Preglednica 2

Presoja kumulativnih vplivov

Presoja kumulativnih vplivov

| Koraki pri presoji | Dejavnost, ki jo je treba izvesti |
| --- | --- |
| Določitev geografskih meja in časovnega okvira presoje | Določite meje za proučitev kumulativnih vplivov; upoštevajte, da bodo te različne za različne vrste vplivov (npr. vplivi na vodne vire, hrup) in lahko vključujejo oddaljene lokacije (zunaj območja). |
| Opredelitev vseh projektov/načrtov, ki bi lahko delovali v povezavi z drugimi | Opredelite vse možne vire vplivov obravnavanega načrta ali projekta, skupaj z drugimi viri v obstoječem okolju in drugimi možnimi vplivi drugih predlaganih projektov ali načrtov; časovni okvir in faze projektov ali načrtov. |
| Opredelitev vplivov | Opredelite vrste vplivov (npr. hrup, zmanjševanje vodnih virov, emisije kemikalij), ki lahko vplivajo na strukturo in funkcije območja, občutljivega na spremembe. |
| Opredelitev poti | Opredelite možne kumulativne poti (21) (npr. prek vode ali zraka; kopičenje vplivov v času ali prostoru). Proučite razmere na območju in opredelite, kje so ranljivi vidiki strukture in funkcije območja ogroženi. |
| Predvidevanje | Predvidite razsežnost/obseg opredeljenih verjetnih kumulativnih vplivov. |
| Presoja | Pojasnite, ali bi bili morebitni kumulativni vplivi lahko pomembni ali ne, ob upoštevanju informacij, zbranih v koraku presoja pomembnosti. |

Koraki pri presoji

Dejavnost, ki jo je treba izvesti

Določitev geografskih meja in časovnega okvira presoje

Določite meje za proučitev kumulativnih vplivov; upoštevajte, da bodo te različne za različne vrste vplivov (npr. vplivi na vodne vire, hrup) in lahko vključujejo oddaljene lokacije (zunaj območja).

Opredelitev vseh projektov/načrtov, ki bi lahko delovali v povezavi z drugimi

Opredelite vse možne vire vplivov obravnavanega načrta ali projekta, skupaj z drugimi viri v obstoječem okolju in drugimi možnimi vplivi drugih predlaganih projektov ali načrtov; časovni okvir in faze projektov ali načrtov.

Opredelitev vplivov

Opredelite vrste vplivov (npr. hrup, zmanjševanje vodnih virov, emisije kemikalij), ki lahko vplivajo na strukturo in funkcije območja, občutljivega na spremembe.

Opredelitev poti

Opredelite možne kumulativne poti (21) (npr. prek vode ali zraka; kopičenje vplivov v času ali prostoru). Proučite razmere na območju in opredelite, kje so ranljivi vidiki strukture in funkcije območja ogroženi.

21

Predvidevanje

Predvidite razsežnost/obseg opredeljenih verjetnih kumulativnih vplivov.

Presoja

Pojasnite, ali bi bili morebitni kumulativni vplivi lahko pomembni ali ne, ob upoštevanju informacij, zbranih v koraku presoja pomembnosti.

presoja pomembnosti

Če je zavarovani habitat ali vrsta na zadevnem območju že v neugodnem stanju ali če so kritični pragovi vplivov za posebne značilnosti habitatov ali vrst preseženi (ali če na območju obstajajo kumulativni vplivi, ki bodo privedli do katerega koli od teh stanj), bo vsak dodatni načrt ali projekt, ki sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti še povečuje vplive na teh ravneh, verjetno pomembno vplival na zadevno območje Natura 2000.

3.1.5   
  Ugotovitve: odločitev na podlagi rezultata pregleda

Ugotovitve: odločitev na podlagi rezultata pregleda

Ugotavljanje, ali bi lahko načrt ali projekt pomembno vplival na območje Natura 2000, ima praktične in pravne posledice. Načrti in projekti, za katere se brez razumnega dvoma šteje, da verjetno ne bodo imeli pomembnih vplivov, se lahko obdelajo brez sklicevanja na nadaljnje korake iz člena 6(3).

Tako kot faza ustrezne presoje se mora tudi faza pregleda zaključiti s pisno utemeljeno odločitvijo pristojnega organa, da se evidentirajo razlogi za takšno ugotovitev. Pri oblikovanju ugotovitev bi bilo treba upoštevati tudi mnenje upravljavskega organa območja Natura 2000.

Odločitev bi morala biti javno dostopna. Čeprav se besedilo direktive ne sklicuje izrecno na to, je Sodišče Evropske unije priznalo, da se sodelovanje javnosti zahteva tudi v fazi pregleda iz člena 6(3) (zadeva C-243/15, točke 46 do 49). Poleg tega je Sodišče Evropske unije priznalo pravico nevladnih organizacij do izpodbijanja odločitve, ki jo na podlagi pregleda sprejmejo organi (zadeva C-243/15, točke 56 do 61).

Ker že zgolj možnost pomembnega vpliva na območje sproži potrebo po ustrezni presoji, se lahko ta odločitev sprejme bodisi po temeljitem pregledu načrta ali projekta bodisi na podlagi preproste analize, pri kateri se že predvideva, da bo imel načrt ali projekt verjetno pomembne vplive (zaradi vrste, velikosti ali obsega načrta ali projekta, značilnosti zadevnega območja Natura 2000 ali visokega tveganja skupnih učinkov z drugimi načrti ali projekti). To bo omogočilo čim prejšnji začetek ustrezne presoje.

V primeru dvoma, tj. če na podlagi razpoložljivih informacij ni mogoče izključiti, da bi načrt ali projekt sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti lahko pomembno vplival na območje Natura 2000, je treba za ta načrt ali projekt opraviti ustrezno presojo.

Odločitev na podlagi pregleda bi morala po možnosti zagotoviti tudi nekaj smernic o obsegu ustrezne presoje, ki mora slediti, in o verjetnih pomembnih vplivih, ki jih je treba proučiti (22). V primeru načrta bi moralo to zajemati tudi vsa območja Natura 2000, ki bi jih načrt lahko prizadel.

22

V okviru 8 je predloga analize pregleda.

| Okvir 8


  Predloga analize pregleda

  Povzetek opisa načrta ali projekta in glavnih vidikov, ki bi lahko povzročili vplive
  Cilji načrta ali projekta in njegove glavne značilnosti/dejavnosti v različnih fazah (npr. gradnja, obratovanje in razgradnja, če je ustrezno).
  Povzetek opisa območij Natura 2000 in njihovih ključnih značilnosti
  Habitati in vrste, za katere je bilo območje določeno, ter cilji njihovega ohranjanja.
  Opis posameznih vidikov načrta ali projekta, ki bi lahko ustvarili vplive na območja Natura 2000, vključno z:






  — | velikostjo in obsegom; |
| --- | --- |

Okvir 8

Okvir 8

Predloga analize pregleda

Predloga analize pregleda

Povzetek opisa načrta ali projekta in glavnih vidikov, ki bi lahko povzročili vplive

Cilji načrta ali projekta in njegove glavne značilnosti/dejavnosti v različnih fazah (npr. gradnja, obratovanje in razgradnja, če je ustrezno).

Povzetek opisa območij Natura 2000 in njihovih ključnih značilnosti

Habitati in vrste, za katere je bilo območje določeno, ter cilji njihovega ohranjanja.

Opis posameznih vidikov načrta ali projekta, ki bi lahko ustvarili vplive na območja Natura 2000, vključno z:

—

velikostjo in obsegom;

| — | oddaljenostjo od območij Natura 2000; |
| --- | --- |

—

oddaljenostjo od območij Natura 2000;

| — | rabo zemljišč (neposredno/posredno); |
| --- | --- |

—

rabo zemljišč (neposredno/posredno);

| — | potrebami po virih (npr. odvzem vode, izkopavanje zemlje, pridobivanje mineralnih surovin); |
| --- | --- |

—

potrebami po virih (npr. odvzem vode, izkopavanje zemlje, pridobivanje mineralnih surovin);

| — | emisijami (odlaganje v tla, vodo ali zrak); |
| --- | --- |

—

emisijami (odlaganje v tla, vodo ali zrak);

| — | zahtevami glede prevoza; |
| --- | --- |

—

zahtevami glede prevoza;

| — | trajanjem in časovnim okvirom gradnje, obratovanja in razgradnje; |
| --- | --- |

—

trajanjem in časovnim okvirom gradnje, obratovanja in razgradnje;

| — | obsegom dejavnikov vpliva (npr. hrup, usedline dušika, motnost). |
| --- | --- |

—

obsegom dejavnikov vpliva (npr. hrup, usedline dušika, motnost).

Opis verjetnih vplivov na območja Natura 2000 glede na posebne cilje ohranjanja, določene za določujoče značilnosti, vključno z:

| — | zmanjšanjem območja habitata, degradacijo ali razdrobljenostjo habitata; |
| --- | --- |

—

zmanjšanjem območja habitata, degradacijo ali razdrobljenostjo habitata;

| — | vznemirjanjem vrst, zmanjšanjem populacij in gostote vrst; |
| --- | --- |

—

vznemirjanjem vrst, zmanjšanjem populacij in gostote vrst;

| — | spremembami ekoloških funkcij in/ali značilnosti, ki so bistvene za ekološke zahteve habitatov in vrst (npr. kakovost in količina vode); |
| --- | --- |

—

spremembami ekoloških funkcij in/ali značilnosti, ki so bistvene za ekološke zahteve habitatov in vrst (npr. kakovost in količina vode);

| — | poseganjem v ključna razmerja, ki določajo strukturo in funkcijo območja. |
| --- | --- |

—

poseganjem v ključna razmerja, ki določajo strukturo in funkcijo območja.

Opis verjetnih vplivov v povezavi z drugimi načrti ali projekti:

| — | dejavniki vpliva, ki jih je treba proučiti pri kumulativnih vplivih; |
| --- | --- |

—

dejavniki vpliva, ki jih je treba proučiti pri kumulativnih vplivih;

| — | seznam in opis projektov, ki lahko prispevajo h kumulativnim vplivom; |
| --- | --- |

—

seznam in opis projektov, ki lahko prispevajo h kumulativnim vplivom;

| — | ocena obsega in pomembnosti kumulativnih vplivov glede na cilje ohranjanja za posamezna območja. |
| --- | --- |

—

ocena obsega in pomembnosti kumulativnih vplivov glede na cilje ohranjanja za posamezna območja.

Merila za presojo pomembnosti, tj. kazalniki pomembnosti, glede na cilje ohranjanja za posamezna območja, npr.:

| — | stopnja izgube habitatov (absolutna, relativna), spremembe strukture habitatov; |
| --- | --- |

—

stopnja izgube habitatov (absolutna, relativna), spremembe strukture habitatov;

| — | tveganje selitve populacij vrst, raven vznemirjanja, zmanjšanje naravnega območja razširjenosti vrst, območja hranjenja in pribežališč, sprememba ugodnih pogojev za razmnoževanje; |
| --- | --- |

—

tveganje selitve populacij vrst, raven vznemirjanja, zmanjšanje naravnega območja razširjenosti vrst, območja hranjenja in pribežališč, sprememba ugodnih pogojev za razmnoževanje;

| — | pomen prizadetih habitatov in vrst, npr. reprezentativnost ali lokalna raznolikost; |
| --- | --- |

—

pomen prizadetih habitatov in vrst, npr. reprezentativnost ali lokalna raznolikost;

| — | pomen območja (npr. omejitev območja razširjenosti za nekatere habitate in vrste, vmesna povezava, ki je pomembna za ekološko povezljivost); |
| --- | --- |

—

pomen območja (npr. omejitev območja razširjenosti za nekatere habitate in vrste, vmesna povezava, ki je pomembna za ekološko povezljivost);

| — | motenje ali spreminjanje ekoloških funkcij; |
| --- | --- |

—

motenje ali spreminjanje ekoloških funkcij;

| — | spremembe ključnih ekoloških značilnosti območja (npr. kakovost vode). |
| --- | --- |

—

spremembe ključnih ekoloških značilnosti območja (npr. kakovost vode).

Ugotovitve: Opis, ki temelji na zgoraj navedenih informacijah, vidikov načrta ali projekta ali kombinacije vidikov, ki bodo verjetno povzročili pomembne vplive, in tistih, v zvezi s katerimi narava ali razsežnost vplivov nista znani.

| Verjetni pomembni vplivi: | ☐ Ne | ☐ Da ali ni gotovo |
| --- | --- | --- |

Verjetni pomembni vplivi:

☐ Ne

☐ Da ali ni gotovo

3.2   Faza 2: ustrezna presoja

Faza 2: ustrezna presoja

| Namen ustrezne presoje je oceniti posledice načrta ali projekta glede na cilje ohranjanja območja, ki jih ima načrt ali projekt sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti.


  Ugotovitve bi morale pristojnim organom omogočiti, da se prepričajo, ali bo načrt ali projekt škodoval celovitosti zadevnega območja. Ustrezna presoja se zato osredotoča prav na vrste in/ali habitate, za katere je določeno območje Natura 2000.

  Napotki za uporabo člena 6 – oddelek 4.6.1 |
| --- |

Namen ustrezne presoje je oceniti posledice načrta ali projekta glede na cilje ohranjanja območja, ki jih ima načrt ali projekt sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti.

Namen ustrezne presoje je oceniti posledice načrta ali projekta glede na cilje ohranjanja območja, ki jih ima načrt ali projekt sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti.

Ugotovitve bi morale pristojnim organom omogočiti, da se prepričajo, ali bo načrt ali projekt škodoval celovitosti zadevnega območja. Ustrezna presoja se zato osredotoča prav na vrste in/ali habitate, za katere je določeno območje Natura 2000.

Ugotovitve bi morale pristojnim organom omogočiti, da se prepričajo, ali bo načrt ali projekt škodoval celovitosti zadevnega območja. Ustrezna presoja se zato osredotoča prav na vrste in/ali habitate, za katere je določeno območje Natura 2000.

Napotki za uporabo člena 6 – oddelek 4.6.1

Ustrezna presoja se nanaša na projekte in načrte. Lahko je usklajena z drugimi okoljskimi presojami – ali vanje vključena –, kot so presoja vplivov na okolje (PVO) za projekte, strateška presoja vplivov na okolje (SPVO) za načrte in programe ter presoje, ki se izvajajo v okviru okvirne direktive o vodah (glej oddelek 5.2).

Tako kot pri postopkih PVO in SPVO nosilec načrta ali projekta običajno predloži poročilo o ustrezni presoji v pregled pristojnemu organu. Če so s presojo ugotovljeni negativni vplivi ali verjetnost takšnih vplivov, lahko nosilec v tej fazi uvede tudi ukrepe za ublažitev, namenjene zmanjšanju vpliva.

Nato se mora pristojni organ prepričati, ali bo načrt ali projekt škodljivo vplival na celovitost zadevnega območja ali ne oziroma ali se načrt ali projekt lahko odobri ali ne. Pristojni organ lahko tudi določi pogoje za odobritev, pri čemer po potrebi pred tem pridobi mnenje širše javnosti. Dodatne informacije o posvetovanju v okviru ustrezne presoje so na voljo v oddelku 3.2.7.

Postopek presoje vključuje zbiranje in ocenjevanje informacij več deležnikov, vključno z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi naravovarstvenimi organi, znanstvenimi strokovnjaki in nevladnimi organizacijami. Pristojni organ lahko uporabi informacije, ki jih je predložil nosilec načrta ali projekta, tudi za posvetovanje z notranjimi in zunanjimi strokovnjaki ter drugimi deležniki.

Včasih bo morda moral zahtevati tudi dodatne informacije za zagotovitev čim bolj celovite in objektivne končne presoje. Opozoriti je treba, da mora biti ustrezna presoja dovolj podrobna in utemeljena, da dokazuje neobstoj škodljivih vplivov, upoštevajoč najboljša znanstvena spoznanja na zadevnem področju.

neobstoj

Skratka, ustrezna presoja vključuje naslednje korake:

| 1. | zbiranje informacij o projektu in zadevnem območju Natura 2000; |
| --- | --- |

1.

zbiranje informacij o projektu in zadevnem območju Natura 2000;

| 2. | oceno posledic načrta ali projekta glede na cilje ohranjanja območja, ki jih ima načrt ali projekt sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti; |
| --- | --- |

2.

oceno posledic načrta ali projekta glede na cilje ohranjanja območja, ki jih ima načrt ali projekt sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti;

| 3. | preverjanje, ali bi lahko načrt ali projekt škodljivo vplival na celovitost območja; |
| --- | --- |

3.

preverjanje, ali bi lahko načrt ali projekt škodljivo vplival na celovitost območja;

| 4. | proučitev ukrepov za ublažitev (vključno z njihovim spremljanjem). |
| --- | --- |

4.

proučitev ukrepov za ublažitev (vključno z njihovim spremljanjem).

Te korake je morda treba izvesti večkrat, saj se nekateri od njih lahko ponavljajo zaradi rezultatov nadaljnjih korakov. Posamezni koraki so opisani v oddelkih v nadaljevanju. Dodatni vidiki, kot sta javno posvetovanje in zagotavljanje kakovosti ustreznih presoj, so obravnavani na koncu tega poglavja.

3.2.1   
  Korak 1: zbiranje informacij o projektu in zadevnih območjih Natura 2000

Korak 1: zbiranje informacij o projektu in zadevnih območjih Natura 2000

Informacije, ki so potrebne za ustrezno presojo, vključujejo opis območij Natura 2000, ki bodo verjetno prizadeta, vrst in habitatov, ki so pomembno prisotni na območju (tako imenovane določujoče značilnosti), in ciljev njihovega ohranjanja ter opis načrta ali projekta in njegovih možnih vplivov na cilje ohranjanja območja. Del teh informacij je bil morda zbran že v fazi pregleda, vendar morajo biti informacije za ustrezno presojo običajno podrobnejše.

V skladu s členom 5(2) direktive o PVO in členom 5(4) direktive o SPVO bi moral pristojni organ na zahtevo nosilca določiti obseg presoje vplivov na okolje (določitev obsega). Namen določitve obsega je opredeliti elemente, ki bi morali biti zajeti v poročilu o okoljski presoji, ki ga pripravi nosilec in se predloži pristojnemu organu. Določitev obsega bi morala zlasti pomagati pri opredelitvi najpomembnejših elementov, ki jih je treba proučiti, tako da se lahko ti podrobneje obravnavajo (23).

(določitev obsega)

23

Določanje obsega je različno, odvisno od načrta ali projekta in zadevnih območij. Vendar običajno vključuje opis območja, opis načrta ali projekta in opredelitev njegovih možnih vplivov na območje glede na cilje ohranjanja območij. Ne glede na to, ali je ustrezna presoja vključena v PVO/SPVO ali ne, bi bilo treba pri določanju obsega navesti referenčna stanja na območju (tj. stanja zavarovanih habitatov in vrst, ki so pomembno prisotni na območju, cilje ohranjanja za posamezna območja ter druge elemente, ki določajo celovitost in pomen območja za usklajenost omrežja), ki jih bo treba opredeliti in proučiti med ustrezno presojo, raven podrobnosti analize, metode, merila za ocenjevanje pomembnosti, vrste ukrepov za ublažitev in druge ustrezne možnosti, ki jih je treba proučiti, itd.

| Člen 5(2) direktive o PVO (Direktiva 2011/92/EU, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU)


  Na zahtevo nosilca projekta pristojni organ ob upoštevanju informacij, ki jih je predložil nosilec projekta, zlasti o posebnih značilnostih projekta, tudi o njegovi lokaciji in tehničnih zmogljivostih, in njegovega verjetnega vpliva na okolje, izda mnenje o obsegu in stopnji podrobnosti informacij, ki jih mora nosilec projekta vključiti v poročilo o presoji vplivov na okolje v skladu z odstavkom 1 tega člena. Pristojni organ se pred izdajo mnenja posvetuje z organi iz člena 6(1).


  Države članice lahko zahtevajo tudi, da pristojni organi izdajo mnenje iz prvega pododstavka, ne glede na to, ali ga zahteva nosilec projekta.


  Člen 5(4) direktive o SPVO (Direktiva 2001/42/ES)


  Pri odločanju o obsegu in natančnosti informacij, ki morajo biti vključene v okoljsko poročilo, se je treba posvetovati z organi iz člena 6(3). |
| --- |

Člen 5(2) direktive o PVO (Direktiva 2011/92/EU, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU)

Člen 5(2) direktive o PVO (Direktiva 2011/92/EU, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU)

Na zahtevo nosilca projekta pristojni organ ob upoštevanju informacij, ki jih je predložil nosilec projekta, zlasti o posebnih značilnostih projekta, tudi o njegovi lokaciji in tehničnih zmogljivostih, in njegovega verjetnega vpliva na okolje, izda mnenje o obsegu in stopnji podrobnosti informacij, ki jih mora nosilec projekta vključiti v poročilo o presoji vplivov na okolje v skladu z odstavkom 1 tega člena. Pristojni organ se pred izdajo mnenja posvetuje z organi iz člena 6(1).

Na zahtevo nosilca projekta pristojni organ ob upoštevanju informacij, ki jih je predložil nosilec projekta, zlasti o posebnih značilnostih projekta, tudi o njegovi lokaciji in tehničnih zmogljivostih, in njegovega verjetnega vpliva na okolje, izda mnenje o obsegu in stopnji podrobnosti informacij, ki jih mora nosilec projekta vključiti v poročilo o presoji vplivov na okolje v skladu z odstavkom 1 tega člena. Pristojni organ se pred izdajo mnenja posvetuje z organi iz člena 6(1).

Države članice lahko zahtevajo tudi, da pristojni organi izdajo mnenje iz prvega pododstavka, ne glede na to, ali ga zahteva nosilec projekta.

Države članice lahko zahtevajo tudi, da pristojni organi izdajo mnenje iz prvega pododstavka, ne glede na to, ali ga zahteva nosilec projekta.

Člen 5(4) direktive o SPVO (Direktiva 2001/42/ES)

Člen 5(4) direktive o SPVO (Direktiva 2001/42/ES)

Pri odločanju o obsegu in natančnosti informacij, ki morajo biti vključene v okoljsko poročilo, se je treba posvetovati z organi iz člena 6(3).

Pri odločanju o obsegu in natančnosti informacij, ki morajo biti vključene v okoljsko poročilo, se je treba posvetovati z organi iz člena 6(3).

Obseg in raven podrobnosti, ki se zahtevata za zbiranje podatkov, raziskave in preiskave, sta odvisna od projekta in prizadetih območij. Zato ju je treba določiti za vsak primer posebej. Lahko sta na primer odvisna od kompleksnosti projekta in območja ter pomena območja za vrste in habitate, za katere je bilo določeno. Odvisna sta tudi od podatkov, ki so že na voljo za območje ter vrste in habitate, ki so pomembno prisotni, ter od informacij iz prejšnjih presoj itd.

Usklajene in visokokakovostne geografske informacije nosilcem projektov, organom in deležnikom običajno olajšajo delo ter so zlasti pomembne v okviru čezmejnih projektov in vplivov. V primeru projekta, ki prizadene čezmejno reko, ali objekta, ki bi lahko povzročil čezmejno onesnaževanje, je na primer zelo pomembno, da se uporabljajo skupni standardi za opredelitev, presojo in ublažitev teh vplivov. Cilj direktive EU „INSPIRE“ (INfrastructure for SPatial InfoRmation in Europe – infrastruktura za prostorske informacije v Evropi) je zagotoviti razpoložljivost in uporabo takšnih standardiziranih podatkov (24).

24

Preglednica 3 vsebuje okvirni kontrolni seznam osnovnih informacij, potrebnih za ustrezno presojo, v preglednici 4 pa je predstavljen primer informacij, ki jih je treba zbrati pri presoji vplivov načrtov in projektov na območja Natura 2000.

Preglednica 3

Preglednica 3

Okvirni kontrolni seznam osnovnih informacij, potrebnih za ustrezno presojo

Okvirni kontrolni seznam osnovnih informacij, potrebnih za ustrezno presojo

| Osnovne informacije o območjih Natura 2000 in njihovih značilnostih | Viri informacij | Na voljo pri/na/v |
| --- | --- | --- |
| Cilji ohranjanja območij Natura 2000
  Ohranitveni ukrepi, določeni za območja
  Raba zemljišč, prepovedane in dovoljene dejavnosti na območjih
  Glavne grožnje in pritiski, ugotovljeni na območjih
  Karte območij Natura 2000 (ki prikazujejo meje območij in lokacijo ustreznih značilnosti) | Standardni podatkovni obrazci Natura 2000
  Zakonski akti za določitev posebnega ohranitvenega območja ali posebnega območja varstva
  Načrti upravljanja in drugi dokumenti/instrumenti za upravljanje območij (predpisi, pogodbe, sporazumi) | Nacionalni/regionalni spletni portali
  Uradni listi
  Naravovarstveni organi/agencije
  Pregledovalnik Natura 2000 (25)

  Podatkovna zbirka Natura 2000 (26)

  Nacionalne podatkovne zbirke |
| Prisotni habitatni tipi in vrste ter njihovo stanje na območjih: stopnja ohranjenosti, reprezentativnost itd.
  Pomen območij za prisotne habitate in vrste
  Glavne ekološke zahteve, ranljivost in občutljivost habitatnih tipov in vrst | Standardni podatkovni obrazci Natura 2000
  Načrti upravljanja območij
  Akti o določitvi
  Zakonski načrti in politike za varstvo narave na nacionalni/regionalni/lokalni ravni
  Akcijski načrti za ohranjanje vrst in habitatov
  Aktualne in zgodovinske karte, raziskave itd.
  Strokovne informacije | Nacionalni/regionalni spletni portali
  Pregledovalnik Natura 2000
  Podatkovna zbirka Natura 2000
  Nacionalne podatkovne zbirke
  Pristojni organi
  Razpoložljiva literatura
  Znanstvene ustanove |
| Stanje ohranjenosti habitatov in vrst, trendi, glavne grožnje in pritiski nanje (v biogeografski regiji in na nacionalni ravni) | Nacionalna poročila o stanju ohranjenosti v skladu s členom 17 direktive o habitatih in členom 12 direktive o pticah | Spletna poročila (27) |
| Osnovne informacije o projektu/načrtu | Viri informacij | Na voljo pri/na/v |
| Vse značilnosti načrta ali projekta: celotno območje, prizadeto zaradi projekta, projektne dejavnosti, emisije, raba naravnih virov, faze, časovno načrtovanje itd.
  Povezava (npr. ključne razdalje ali poti) med načrtom ali projektom in območjem Natura 2000 | Dokumenti načrta ali projekta (načrt, karte itd.)
  Karte, GIS | Predlagatelj projekta/načrta
  Pregledovalnik Natura 2000 |
| Značilnosti drugih načrtov ali projektov (izvedenih, odobrenih ali predlaganih), ki lahko povzročijo vplive v povezavi z drugimi načrti in/ali projekti ali kumulativne vplive s projektom, ki je predmet presoje, na območja Natura 2000 | Podatkovne zbirke, npr. o SOP in PVO, ustrezne presoje načrtov/projektov, regionalni ali občinski načrti, vloge za izdajo gradbenega dovoljenja pri lokalnih organih | Pristojni organi
  Spletne platforme |
| Informacije o drugih presojah, ki se zahtevajo za soglasje za izvedbo projekta ali odobritev načrta | Nacionalna zakonodaja | Pristojni organi
  Uradni listi |
| Organizacije, ki so vključene v/jih zadeva sektor/dejavnost načrta ali projekta | Sektorske organizacije/združenja | Nosilec projekta/načrta
  Pristojni organi |
| Presoje podobnih načrtov ali projektov | Izjave o PVO in SOP, poročila o ustreznih presojah in druga dokumentarna dokazila iz podobnih načrtov ali projektov, ki so se presojali v preteklosti | Uradni listi
  Pristojni organi, ustrezne agencije in drugi organi |

Osnovne informacije o območjih Natura 2000 in njihovih značilnostih

Viri informacij

Na voljo pri/na/v

Cilji ohranjanja območij Natura 2000

Ohranitveni ukrepi, določeni za območja

Raba zemljišč, prepovedane in dovoljene dejavnosti na območjih

Glavne grožnje in pritiski, ugotovljeni na območjih

Karte območij Natura 2000 (ki prikazujejo meje območij in lokacijo ustreznih značilnosti)

Standardni podatkovni obrazci Natura 2000

Zakonski akti za določitev posebnega ohranitvenega območja ali posebnega območja varstva

Načrti upravljanja in drugi dokumenti/instrumenti za upravljanje območij (predpisi, pogodbe, sporazumi)

Nacionalni/regionalni spletni portali

Uradni listi

Naravovarstveni organi/agencije

Pregledovalnik Natura 2000 (25)

25

Podatkovna zbirka Natura 2000 (26)

26

Nacionalne podatkovne zbirke

Prisotni habitatni tipi in vrste ter njihovo stanje na območjih: stopnja ohranjenosti, reprezentativnost itd.

Pomen območij za prisotne habitate in vrste

Glavne ekološke zahteve, ranljivost in občutljivost habitatnih tipov in vrst

Standardni podatkovni obrazci Natura 2000

Načrti upravljanja območij

Akti o določitvi

Zakonski načrti in politike za varstvo narave na nacionalni/regionalni/lokalni ravni

Akcijski načrti za ohranjanje vrst in habitatov

Aktualne in zgodovinske karte, raziskave itd.

Strokovne informacije

Nacionalni/regionalni spletni portali

Pregledovalnik Natura 2000

Podatkovna zbirka Natura 2000

Nacionalne podatkovne zbirke

Pristojni organi

Razpoložljiva literatura

Znanstvene ustanove

Stanje ohranjenosti habitatov in vrst, trendi, glavne grožnje in pritiski nanje (v biogeografski regiji in na nacionalni ravni)

Nacionalna poročila o stanju ohranjenosti v skladu s členom 17 direktive o habitatih in členom 12 direktive o pticah

Spletna poročila (27)

27

Osnovne informacije o projektu/načrtu

Viri informacij

Na voljo pri/na/v

Vse značilnosti načrta ali projekta: celotno območje, prizadeto zaradi projekta, projektne dejavnosti, emisije, raba naravnih virov, faze, časovno načrtovanje itd.

Povezava (npr. ključne razdalje ali poti) med načrtom ali projektom in območjem Natura 2000

Dokumenti načrta ali projekta (načrt, karte itd.)

Karte, GIS

Predlagatelj projekta/načrta

Pregledovalnik Natura 2000

Značilnosti drugih načrtov ali projektov (izvedenih, odobrenih ali predlaganih), ki lahko povzročijo vplive v povezavi z drugimi načrti in/ali projekti ali kumulativne vplive s projektom, ki je predmet presoje, na območja Natura 2000

Podatkovne zbirke, npr. o SOP in PVO, ustrezne presoje načrtov/projektov, regionalni ali občinski načrti, vloge za izdajo gradbenega dovoljenja pri lokalnih organih

Pristojni organi

Spletne platforme

Informacije o drugih presojah, ki se zahtevajo za soglasje za izvedbo projekta ali odobritev načrta

Nacionalna zakonodaja

Pristojni organi

Uradni listi

Organizacije, ki so vključene v/jih zadeva sektor/dejavnost načrta ali projekta

Sektorske organizacije/združenja

Nosilec projekta/načrta

Pristojni organi

Presoje podobnih načrtov ali projektov

Izjave o PVO in SOP, poročila o ustreznih presojah in druga dokumentarna dokazila iz podobnih načrtov ali projektov, ki so se presojali v preteklosti

Uradni listi

Pristojni organi, ustrezne agencije in drugi organi

Preglednica 4

Preglednica 4

Informacije, ki jih je treba zbrati pri presoji vplivov načrtov in projektov na območja Natura 2000 (smernice v Španiji)

Informacije, ki jih je treba zbrati pri presoji vplivov načrtov in projektov na območja Natura 2000 (smernice v Španiji)

| Elementi | Obseg | Informacije, ki jih je treba zbrati |
| --- | --- | --- |
| Območja Natura 2000 | Habitati | Splošno | — | oznaka, ime, prednostna značilnost; |

Elementi

Obseg

Informacije, ki jih je treba zbrati

Območja Natura 2000

Območja Natura 2000

Habitati

Habitati

Splošno

—

oznaka, ime, prednostna značilnost;

| — | značilne vrste; |
| --- | --- |

—

značilne vrste;

| — | zadevne spremenljivke strukture in funkcije ter ekološke zahteve. |
| --- | --- |

—

zadevne spremenljivke strukture in funkcije ter ekološke zahteve.

Biogeografska regija (raven države)

| — | stanje ohranjenosti habitata v biogeografski regiji (nacionalna raven); |
| --- | --- |

—

stanje ohranjenosti habitata v biogeografski regiji (nacionalna raven);

| — | vloga in pomen območja za ohranjanje habitata. |
| --- | --- |

—

vloga in pomen območja za ohranjanje habitata.

Območje Natura 2000

| — | stopnja ohranjenosti in reprezentativnost habitata na območju; |
| --- | --- |

—

stopnja ohranjenosti in reprezentativnost habitata na območju;

| — | cilj ohranjanja, določen za habitat na območju; |
| --- | --- |

—

cilj ohranjanja, določen za habitat na območju;

| — | območje razširjenosti habitata na območju (vključno s kartiranjem), % celotne površine (država/regija); |
| --- | --- |

—

območje razširjenosti habitata na območju (vključno s kartiranjem), % celotne površine (država/regija);

| — | pritiski, grožnje in vplivi na habitat na območju; |
| --- | --- |

—

pritiski, grožnje in vplivi na habitat na območju;

| — | ranljivost za možne vplive projekta. |
| --- | --- |

—

ranljivost za možne vplive projekta.

Vrste

Vrste

Splošno

| — | oznaka, ime, prednostna značilnost, status varstva v regiji/državi; |
| --- | --- |

—

oznaka, ime, prednostna značilnost, status varstva v regiji/državi;

| — | ekološke zahteve in dejavniki, ki vplivajo na dinamiko populacije vrste. |
| --- | --- |

—

ekološke zahteve in dejavniki, ki vplivajo na dinamiko populacije vrste.

Biogeografska regija (raven države)

| — | stanje ohranjenosti vrste v biogeografski regiji (nacionalna raven); |
| --- | --- |

—

stanje ohranjenosti vrste v biogeografski regiji (nacionalna raven);

| — | vloga in pomen območja za ohranjanje vrste. |
| --- | --- |

—

vloga in pomen območja za ohranjanje vrste.

Območje Natura 2000

| — | stanje ohranjenosti vrste na območju; |
| --- | --- |

—

stanje ohranjenosti vrste na območju;

| — | cilj ohranjanja, določen za vrsto na območju; |
| --- | --- |

—

cilj ohranjanja, določen za vrsto na območju;

| — | območje razširjenosti vrste in uporaba območja (vključno s kartiranjem); |
| --- | --- |

—

območje razširjenosti vrste in uporaba območja (vključno s kartiranjem);

| — | populacija in trendi na območju; % celotne populacije v državi/regiji; |
| --- | --- |

—

populacija in trendi na območju; % celotne populacije v državi/regiji;

| — | obstoječi pritiski in grožnje za vrste na območju; |
| --- | --- |

—

obstoječi pritiski in grožnje za vrste na območju;

| — | ranljivost vrst za možne vplive (npr. občutljivost na vznemirjanje). |
| --- | --- |

—

ranljivost vrst za možne vplive (npr. občutljivost na vznemirjanje).

Krajinske značilnosti, ki so pomembne za usklajenost omrežja Natura 2000

Krajinske značilnosti, ki so pomembne za usklajenost omrežja Natura 2000

Biogeografska regija (raven države)

| — | vrsta (ekološki koridor, vmesna povezava itd.); |
| --- | --- |

—

vrsta (ekološki koridor, vmesna povezava itd.);

| — | območja Natura 2000 in druga povezana ali ekološko sorodna območja (vključno s kartiranjem); |
| --- | --- |

—

območja Natura 2000 in druga povezana ali ekološko sorodna območja (vključno s kartiranjem);

| — | vrste (ali habitati), za katere so pomembne, in pomen za njihovo ohranjanje; |
| --- | --- |

—

vrste (ali habitati), za katere so pomembne, in pomen za njihovo ohranjanje;

| — | pritiski, grožnje in vplivi na značilnost; |
| --- | --- |

—

pritiski, grožnje in vplivi na značilnost;

| — | ranljivost zaradi projekta in možnih vplivov. |
| --- | --- |

—

ranljivost zaradi projekta in možnih vplivov.

Prilagojeno po: Priporočila glede informacij, ki jih je treba vključiti v ustrezno presojo projektov v zvezi z omrežjem Natura 2000 v dokumentih PVO nacionalne uprave v Španiji (Ministerio de Agricultura y Pesca, Alimentación y Medio Ambiente, 2018). Na voljo na spletnem naslovu: https://www.miteco.gob.es/es/calidad-y-evaluacion-ambiental/temas/evaluacion-ambiental/guias-directrices/.

Prilagojeno po:

3.2.2   
  Korak 2: presoja posledic načrta ali projekta glede na cilje ohranjanja območja, ki jih ima načrt ali projekt sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti

Korak 2: presoja posledic načrta ali projekta glede na cilje ohranjanja območja, ki jih ima načrt ali projekt sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti

| Ustrezna presoja bi morala vključevati celovito opredelitev vseh možnih vplivov načrta ali projekta, ki bi lahko bili pomembni na območju, ob upoštevanju kumulativnih in drugih vplivov, ki bi se lahko pojavili zaradi skupnega delovanja načrta ali projekta, ki je predmet presoje, in drugih načrtov ali projektov.

  (Napotki za uporabo člena 6 – oddelek 4.6.2) |
| --- |

Ustrezna presoja bi morala vključevati celovito opredelitev vseh možnih vplivov načrta ali projekta, ki bi lahko bili pomembni na območju, ob upoštevanju kumulativnih in drugih vplivov, ki bi se lahko pojavili zaradi skupnega delovanja načrta ali projekta, ki je predmet presoje, in drugih načrtov ali projektov.

Ustrezna presoja bi morala vključevati celovito opredelitev vseh možnih vplivov načrta ali projekta, ki bi lahko bili pomembni na območju, ob upoštevanju kumulativnih in drugih vplivov, ki bi se lahko pojavili zaradi skupnega delovanja načrta ali projekta, ki je predmet presoje, in drugih načrtov ali projektov.

(Napotki za uporabo člena 6 – oddelek 4.6.2)

Ustrezna presoja bi morala zagotoviti, da so vsi strukturni in funkcionalni vidiki, ki prispevajo k celovitosti območja, v celoti upoštevani, tako v opredelitvi referenčnih stanj kot v fazah, ki vodijo do opredelitve možnih vplivov, ukrepov za ublažitev in morebitnih preostalih vplivov po uporabi ukrepov za ublažitev.

Drugi korak vključuje naslednje dejavnosti:

| — | opredelitev ciljev ohranjanja območij Natura 2000, ki so prizadeta zaradi načrta ali projekta; |
| --- | --- |

—

opredelitev ciljev ohranjanja območij Natura 2000, ki so prizadeta zaradi načrta ali projekta;

| — | opredelitev in presoja vplivov načrta ali projekta glede na cilje ohranjanja območij; |
| --- | --- |

—

opredelitev in presoja vplivov načrta ali projekta glede na cilje ohranjanja območij;

| — | proučitev kumulativnih vplivov z drugimi načrti in projekti. |
| --- | --- |

—

proučitev kumulativnih vplivov z drugimi načrti in projekti.

(a)   
  Opredelitev ciljev ohranjanja območij Natura 2000, ki so prizadeta zaradi načrta ali projekta

Opredelitev ciljev ohranjanja območij Natura 2000, ki so prizadeta zaradi načrta ali projekta

V ustrezni presoji je treba oceniti vplive načrta ali projekta glede na cilje ohranjanja, določene za zavarovane habitate in vrste na območjih Natura 2000.

Pristojni organi morajo določiti cilje ohranjanja za posamezna območja. Cilje je treba določiti za vse vrste in habitatne tipe v interesu Skupnosti iz direktive o habitatih in vrste ptic iz Priloge I k direktivi o pticah, ki so pomembno prisotni na območju Natura 2000, ter za redno pojavljajoče se selivske vrste ptic.

| Cilji ohranjanja na ravni območij so sklop opredeljenih ciljev, ki jih je treba doseči na območju za zagotovitev, da območje na najboljši možni način prispeva k doseganju ugodnega stanja ohranjenosti na ustrezni ravni (ob upoštevanju naravnega območja razširjenosti zadevnih vrst ali habitatnih tipov).

  Cilji ohranjanja na ravni območij bi morali opredeljevati želeno stanje ohranjenosti vrst in habitatnih tipov na območju, da bi se povečal njihov prispevek k doseganju ugodnega stanja ohranjenosti na ustrezni ravni. Včasih so opredeljeni kot sklop ciljev, ki jih je treba doseči v določenem obdobju. Te cilje bi bilo treba določiti glede na oceno ohranjenosti posamezne vrste in habitatnega tipa na območju, kot je evidentirana v standardnem podatkovnem obrazcu.
  Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 2.3.1 in obvestilo Komisije o določanju ciljev ohranjanja (na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm). |
| --- |

Cilji ohranjanja na ravni območij so sklop opredeljenih ciljev, ki jih je treba doseči na območju za zagotovitev, da območje na najboljši možni način prispeva k doseganju ugodnega stanja ohranjenosti na ustrezni ravni (ob upoštevanju naravnega območja razširjenosti zadevnih vrst ali habitatnih tipov).

Cilji ohranjanja na ravni območij so sklop opredeljenih ciljev, ki jih je treba doseči na območju za zagotovitev, da območje na najboljši možni način prispeva k doseganju ugodnega stanja ohranjenosti na ustrezni ravni (ob upoštevanju naravnega območja razširjenosti zadevnih vrst ali habitatnih tipov).

Cilji ohranjanja na ravni območij bi morali opredeljevati želeno stanje ohranjenosti vrst in habitatnih tipov na območju, da bi se povečal njihov prispevek k doseganju ugodnega stanja ohranjenosti na ustrezni ravni. Včasih so opredeljeni kot sklop ciljev, ki jih je treba doseči v določenem obdobju. Te cilje bi bilo treba določiti glede na oceno ohranjenosti posamezne vrste in habitatnega tipa na območju, kot je evidentirana v standardnem podatkovnem obrazcu.

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 2.3.1 in obvestilo Komisije o določanju ciljev ohranjanja (na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm).

Cilji ohranjanja za območje Natura 2000 so običajno določeni v načrtih upravljanja ali ustreznih instrumentih upravljanja ali v drugih dokumentih, objavljenih za območja (npr. aktih o določitvi, objavljenih v uradnih listih). Morali bi biti javno dostopni.

Cilji ohranjanja za posamezni habitatni tip in vrsto na območju bi morali biti povezani z njihovimi ekološkimi zahtevami in določeni s sklicevanjem na parametre, ki se uporabljajo za določitev njihovega stanja ohranjenosti na območju (npr. njihova površina, struktura in funkcije ali populacije). Določati bi morali ciljne vrednosti, ki jih je treba doseči za vsakega od teh atributov/parametrov. Vključevati bi morali tudi ciljne/mejne vrednosti za ekološke funkcije in procese, od katerih so habitati in vrste odvisni (npr. z opredelitvijo zahtevane kakovosti in količine vode za vodne vrste).

| Cilji ohranjanja morajo biti:







  — | specifični
  – tj. nanašati se morajo na določeno značilnost (vrsta ali habitatni tip) in določati pogoje, potrebne za izpolnitev cilja ohranjanja; |
| --- | --- |

Cilji ohranjanja morajo biti:

Cilji ohranjanja morajo biti:

—

specifični
  – tj. nanašati se morajo na določeno značilnost (vrsta ali habitatni tip) in določati pogoje, potrebne za izpolnitev cilja ohranjanja;

specifični

– tj. nanašati se morajo na določeno značilnost (vrsta ali habitatni tip) in določati pogoje, potrebne za izpolnitev cilja ohranjanja;

| — | merljivi in omogočati poročanje o njih
  – tj. vključevati morajo kvantitativne ciljne vrednosti (po možnosti dopolnjene s kvalitativnimi, kot je opis dobrega stanja habitata ali strukture populacije), ki omogočajo spremljanje za presojo, ali so cilji ohranjanja izpolnjeni, in za namene člena 17 direktive o habitatih; |
| --- | --- |

—

merljivi in omogočati poročanje o njih
  – tj. vključevati morajo kvantitativne ciljne vrednosti (po možnosti dopolnjene s kvalitativnimi, kot je opis dobrega stanja habitata ali strukture populacije), ki omogočajo spremljanje za presojo, ali so cilji ohranjanja izpolnjeni, in za namene člena 17 direktive o habitatih;

merljivi in omogočati poročanje o njih

– tj. vključevati morajo kvantitativne ciljne vrednosti (po možnosti dopolnjene s kvalitativnimi, kot je opis dobrega stanja habitata ali strukture populacije), ki omogočajo spremljanje za presojo, ali so cilji ohranjanja izpolnjeni, in za namene člena 17 direktive o habitatih;

| — | realni
  – tj. časovni okvir in uporaba sredstev zanje morata biti razumna; |
| --- | --- |

—

realni
  – tj. časovni okvir in uporaba sredstev zanje morata biti razumna;

realni

– tj. časovni okvir in uporaba sredstev zanje morata biti razumna;

| — | dosledni pri uporabi pristopa
  – tj. struktura ciljev ohranjanja bi morala biti, če je le mogoče, enaka na vseh območjih ter na območjih, ki podpirajo isto značilnost, uporabljati podobne atribute in ciljne vrednosti za opis ugodnih stanj, in |
| --- | --- |

—

dosledni pri uporabi pristopa
  – tj. struktura ciljev ohranjanja bi morala biti, če je le mogoče, enaka na vseh območjih ter na območjih, ki podpirajo isto značilnost, uporabljati podobne atribute in ciljne vrednosti za opis ugodnih stanj, in

dosledni pri uporabi pristopa

– tj. struktura ciljev ohranjanja bi morala biti, če je le mogoče, enaka na vseh območjih ter na območjih, ki podpirajo isto značilnost, uporabljati podobne atribute in ciljne vrednosti za opis ugodnih stanj, in

| — | celoviti
  – tj. atributi in ciljne vrednosti bi morali zajemati lastnosti značilnosti, ki so potrebne za opis stanja kot ugodnega ali neugodnega. |
| --- | --- |

—

celoviti
  – tj. atributi in ciljne vrednosti bi morali zajemati lastnosti značilnosti, ki so potrebne za opis stanja kot ugodnega ali neugodnega.

celoviti

– tj. atributi in ciljne vrednosti bi morali zajemati lastnosti značilnosti, ki so potrebne za opis stanja kot ugodnega ali neugodnega.

V ciljih mora biti tudi določeno, ali so namenjeni
  obnovitvi ali vzdrževanju
  stanja ohranjenosti dane značilnosti območja (raven ambicioznosti, ki vnaprej določa potrebne ohranitvene ukrepe).

V ciljih mora biti tudi določeno, ali so namenjeni

obnovitvi ali vzdrževanju

stanja ohranjenosti dane značilnosti območja (raven ambicioznosti, ki vnaprej določa potrebne ohranitvene ukrepe).

Prilagojeno po obvestilu Komisije o določanju ciljev ohranjanja (na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm).

Neobstoj ciljev ohranjanja za posamezna območja ali določitev ciljev ohranjanja, ki niso skladni z zgoraj opisanim standardom, ogroža skladnost z zahtevami iz člena 6(3).

V okviru 9 so navedeni primeri ciljev ohranjanja območja.

| Okvir 9


  Primeri ciljev ohranjanja za habitatne tipe in vrste na območjih Natura 2000


  Morski grebeni (1170)








  — | površina stalnega habitata (xx ha) je stabilna ali se povečuje, odvisno od naravnih procesov; |
| --- | --- |

Okvir 9

Okvir 9

Primeri ciljev ohranjanja za habitatne tipe in vrste na območjih Natura 2000

Primeri ciljev ohranjanja za habitatne tipe in vrste na območjih Natura 2000

Morski grebeni (1170)

Morski grebeni (1170)

—

površina stalnega habitata (xx ha) je stabilna ali se povečuje, odvisno od naravnih procesov;

| — | porazdelitev morskih grebenov je stabilna ali se povečuje (priložena karta); |
| --- | --- |

—

porazdelitev morskih grebenov je stabilna ali se povečuje (priložena karta);

| — | naslednje vrste združb so ohranjene v naravnem stanju: izpostavljen sklop združb morskih grebenov v bibavičnem pasu (xx ha); izpostavljen sklop podplimskih združb (xx ha) (naveden je opis posameznih vrst združb). |
| --- | --- |

—

naslednje vrste združb so ohranjene v naravnem stanju: izpostavljen sklop združb morskih grebenov v bibavičnem pasu (xx ha); izpostavljen sklop podplimskih združb (xx ha) (naveden je opis posameznih vrst združb).

Premične sipine vzdolž obrežij z vrsto Ammophila arenaria („bele sipine“) (2120)

Premične sipine vzdolž obrežij z vrsto Ammophila arenaria

| — | površina habitata (xx ha) je stabilna ali se povečuje, njegova porazdelitev pa se ne zmanjšuje (priložena karta), odvisno od naravnih procesov; |
| --- | --- |

—

površina habitata (xx ha) je stabilna ali se povečuje, njegova porazdelitev pa se ne zmanjšuje (priložena karta), odvisno od naravnih procesov;

| — | ohranja se naravno kroženje sedimentov in organskih snovi, brez kakršnih koli fizičnih ovir (npr. fizičnih pregrad); |
| --- | --- |

—

ohranja se naravno kroženje sedimentov in organskih snovi, brez kakršnih koli fizičnih ovir (npr. fizičnih pregrad);

| — | ohranja se prisotnost z vrstami revnih združb, v katerih prevladuje vrsta Ammophila arenaria; |
| --- | --- |

—

ohranja se prisotnost z vrstami revnih združb, v katerih prevladuje vrsta Ammophila arenaria;

Ammophila arenaria

| — | negativne indikatorske vrste (vključno s tujerodnimi vrstami, vrstami, ki kažejo na spremembe stanja hranil, in vrste, ki se ne štejejo za značilne za habitat) predstavljajo manj kot 5-odstotno pokrovnost. |
| --- | --- |

—

negativne indikatorske vrste (vključno s tujerodnimi vrstami, vrstami, ki kažejo na spremembe stanja hranil, in vrste, ki se ne štejejo za značilne za habitat) predstavljajo manj kot 5-odstotno pokrovnost.

Suhe resave (4030)

Suhe resave (4030)

| — | trenutna površina (xx ha) in porazdelitev habitata na območju je povečana za x % (priložena karta); |
| --- | --- |

—

trenutna površina (xx ha) in porazdelitev habitata na območju je povečana za x % (priložena karta);

| — | ohranja se številčnost značilnih vrst (priložen seznam); |
| --- | --- |

—

ohranja se številčnost značilnih vrst (priložen seznam);

| — | ohranja se majhna pokrovnost razpršenih avtohtonih dreves in grmišč (<10-odstotna pokrovnost); |
| --- | --- |

—

ohranja se majhna pokrovnost razpršenih avtohtonih dreves in grmišč (<10-odstotna pokrovnost);

| — | vsaj 1-odstotno, vendar največ 10-odstotno pokrovnost območja habitata sestavljajo gola tla; |
| --- | --- |

—

vsaj 1-odstotno, vendar največ 10-odstotno pokrovnost območja habitata sestavljajo gola tla;

| — | usedline dušika se ohranjajo pod kritičnimi vrednostmi obremenitve, določenimi za območje (npr. 10–20 kgN/ha/leto). |
| --- | --- |

—

usedline dušika se ohranjajo pod kritičnimi vrednostmi obremenitve, določenimi za območje (npr. 10–20 kgN/ha/leto).

Travniki s prevladujočo stožko (Molinia spp.) na karbonatnih, šotnih ali glineno-muljastih tleh (Molinion caeruleae) (6410)

Travniki s prevladujočo stožko (Molinia

Molinion caeruleae

| — | trenutna površina (xx ha) in porazdelitev habitata na območju je povečana za x % (priložena karta); |
| --- | --- |

—

trenutna površina (xx ha) in porazdelitev habitata na območju je povečana za x % (priložena karta);

| — | sestava vegetacije je izboljšana: prisotnih je vsaj xx pozitivnih indikatorskih vrst, vključno z eno „visokokakovostno“ vrsto, negativne indikatorske vrste skupaj ne predstavljajo več kot 20 % pokrovnosti, pri čemer je pokrovnost s posamezno vrsto manjša od 10 %, pokrovnost tujerodnih vrst pa ni večja od 1 %; |
| --- | --- |

—

sestava vegetacije je izboljšana: prisotnih je vsaj xx pozitivnih indikatorskih vrst, vključno z eno „visokokakovostno“ vrsto, negativne indikatorske vrste skupaj ne predstavljajo več kot 20 % pokrovnosti, pri čemer je pokrovnost s posamezno vrsto manjša od 10 %, pokrovnost tujerodnih vrst pa ni večja od 1 %;

| — | sestava vegetacije je izboljšana: pokrovnost lesnatih vrst in orlove praproti (Pteridium aquilinum) ni večja od 5 %, delež širokolistnih zelišč v vegetaciji pa znaša med 40 in 90 %. Najmanj 30 % travne ruše je visoke med 10 in 80 cm; |
| --- | --- |

—

sestava vegetacije je izboljšana: pokrovnost lesnatih vrst in orlove praproti (Pteridium aquilinum) ni večja od 5 %, delež širokolistnih zelišč v vegetaciji pa znaša med 40 in 90 %. Najmanj 30 % travne ruše je visoke med 10 in 80 cm;

Pteridium aquilinum

| — | ohranja se fizična struktura: gola tla obsegajo največ 10 %. |
| --- | --- |

—

ohranja se fizična struktura: gola tla obsegajo največ 10 %.

Aktivna visoka barja (7110)

Aktivna visoka barja (7110)

| — | površina habitata na območju je razširjena (npr. povečanje trenutne površine za 10 % – z xx ha na yy ha) in njeno stanje izboljšano (npr. s povečanjem stopnje pokrovnosti značilnega šotnega mahu vrste Sphagnum na najmanj x %); |
| --- | --- |

—

površina habitata na območju je razširjena (npr. povečanje trenutne površine za 10 % – z xx ha na yy ha) in njeno stanje izboljšano (npr. s povečanjem stopnje pokrovnosti značilnega šotnega mahu vrste Sphagnum na najmanj x %);

Sphagnum

| — | na celotnem območju so ponovno vzpostavljeni ustrezni vodostaji (srednji vodostaj je večino leta blizu površine močvirnatih trat ali nad njo; sezonska nihanja ne bi smela presegati 20 cm in vodostaj bi moral biti le 10 cm pod površino, razen v zelo kratkih obdobjih); |
| --- | --- |

—

na celotnem območju so ponovno vzpostavljeni ustrezni vodostaji (srednji vodostaj je večino leta blizu površine močvirnatih trat ali nad njo; sezonska nihanja ne bi smela presegati 20 cm in vodostaj bi moral biti le 10 cm pod površino, razen v zelo kratkih obdobjih);

| — | ohranjajo se pH tal in ustrezne ravni hranil (navedena so ustrezna hranila in njihova naravna območja razširjenosti za območje); |
| --- | --- |

—

ohranjajo se pH tal in ustrezne ravni hranil (navedena so ustrezna hranila in njihova naravna območja razširjenosti za območje);

| — | pokrovnost razpršenih avtohtonih dreves in grmišč je manjša od 10 %. |
| --- | --- |

—

pokrovnost razpršenih avtohtonih dreves in grmišč je manjša od 10 %.

Bukovi gozdovi Luzulo-Fagetum (9110)

Bukovi gozdovi Luzulo-Fagetum

| — | vzdržuje se trenutno stanje ohranjenosti (ugodno); |
| --- | --- |

—

vzdržuje se trenutno stanje ohranjenosti (ugodno);

| — | ohranja se trenutna površina habitata na območju: xx ha; |
| --- | --- |

—

ohranja se trenutna površina habitata na območju: xx ha;

| — | ohranjajo se značilne drevesne vrste: vsaj 70-odstotna pokrovnost krošenj, sestavljenih iz vrst Picea abies, Fagus sylvatica ssp. sylvatica in Abies alba v različnih razmerjih, z redko prisotnostjo vrst Betula pendula in Sorbus aucuparia, z 80–90-odstotno pokrovnostjo ter višino 22–30 m za smreke in jelke in 18–24 m za bukve pri starosti 100 let; |
| --- | --- |

—

ohranjajo se značilne drevesne vrste: vsaj 70-odstotna pokrovnost krošenj, sestavljenih iz vrst Picea abies, Fagus sylvatica ssp. sylvatica in Abies alba v različnih razmerjih, z redko prisotnostjo vrst Betula pendula in Sorbus aucuparia, z 80–90-odstotno pokrovnostjo ter višino 22–30 m za smreke in jelke in 18–24 m za bukve pri starosti 100 let;

Picea abies

Fagus sylvatica

sylvatica

Abies alba

Betula pendula

Sorbus aucuparia

| — | ohranjajo se značilne vrste za zeliščno plast: zeliščna plast z najmanj tremi vrstami/1 000 m2 izmed naslednjih kisloljubnih vrst Calamagrostis arundinacea, Luzula luzuloides, Vaccinium myrtillus, Hieracium rotundatum, Athyrium filix-femina, Digitalis grandiflora, Dryopteris filix-mas, Festuca drymeia, Galium odoratum, Galium schultesii, Lamium galeobdolon, Luzula luzuloides, Oxalis acetosella, Poa nemoralis, Pteridium aquilinum in Veronica officinalis; |
| --- | --- |

—

ohranjajo se značilne vrste za zeliščno plast: zeliščna plast z najmanj tremi vrstami/1 000 m2 izmed naslednjih kisloljubnih vrst Calamagrostis arundinacea, Luzula luzuloides, Vaccinium myrtillus, Hieracium rotundatum, Athyrium filix-femina, Digitalis grandiflora, Dryopteris filix-mas, Festuca drymeia, Galium odoratum, Galium schultesii, Lamium galeobdolon, Luzula luzuloides, Oxalis acetosella, Poa nemoralis, Pteridium aquilinum in Veronica officinalis;

2

Calamagrostis arundinacea, Luzula luzuloides, Vaccinium myrtillus, Hieracium rotundatum, Athyrium filix-femina, Digitalis grandiflora, Dryopteris filix-mas, Festuca drymeia, Galium odoratum, Galium schultesii, Lamium galeobdolon, Luzula luzuloides, Oxalis acetosella, Poa nemoralis, Pteridium aquilinum

Veronica officinalis

| — | invazivne tujerodne drevesne vrste, vključno z neustrezno pokrovnostjo ekotipov, manjšo od 20 %; zadrževalna drevesa; vsaj tri drevesa/ha; količina odmrlega lesa; vsaj 20 m3/ha. |
| --- | --- |

—

invazivne tujerodne drevesne vrste, vključno z neustrezno pokrovnostjo ekotipov, manjšo od 20 %; zadrževalna drevesa; vsaj tri drevesa/ha; količina odmrlega lesa; vsaj 20 m3/ha.

3

Bukovi gozdovi Asperulo-Fagetum (9130)

Bukovi gozdovi Asperulo-Fagetum (9130)

| — | trenutna površina (xx ha) in porazdelitev habitata na območju je povečana za x % (priložena karta); |
| --- | --- |

—

trenutna površina (xx ha) in porazdelitev habitata na območju je povečana za x % (priložena karta);

| — | kakovost habitata (v smislu ekološke strukture in funkcije) je izboljšana z zagotavljanjem, da: najmanj 95 % krošenj tvorijo drevesa lokalnih avtohtonih vrst, kot so bukev, jesen in hrast, pri čemer jih je vsaj 50 % vrste Fagus sylvatica; približno 10 % krošenj vključuje dinamičen spreminjajoč se vzorec vrzeli, ki spodbuja naravno obnavljanje drevesnih vrst vseh starosti; vsaj X odraslih dreves/ha in vsaj X ustreznih vrst talnih rastlin/ha (priložen je seznam ustreznih vrst); |
| --- | --- |

—

kakovost habitata (v smislu ekološke strukture in funkcije) je izboljšana z zagotavljanjem, da: najmanj 95 % krošenj tvorijo drevesa lokalnih avtohtonih vrst, kot so bukev, jesen in hrast, pri čemer jih je vsaj 50 % vrste Fagus sylvatica; približno 10 % krošenj vključuje dinamičen spreminjajoč se vzorec vrzeli, ki spodbuja naravno obnavljanje drevesnih vrst vseh starosti; vsaj X odraslih dreves/ha in vsaj X ustreznih vrst talnih rastlin/ha (priložen je seznam ustreznih vrst);

Fagus sylvatica;

| — | količina odmrlih dreves, nepodrtih ali podrtih, je povečana, kjer je to mogoče, da se zagotovi habitat za nevretenčarje, glive in druge gozdne vrste (podrta drevesa in veje, odmrle veje na živih drevesih ali nepodrtih odmrlih drevesih, vsi s premerom > 20 cm; navedena je minimalna količina). |
| --- | --- |

—

količina odmrlih dreves, nepodrtih ali podrtih, je povečana, kjer je to mogoče, da se zagotovi habitat za nevretenčarje, glive in druge gozdne vrste (podrta drevesa in veje, odmrle veje na živih drevesih ali nepodrtih odmrlih drevesih, vsi s premerom > 20 cm; navedena je minimalna količina).

Vidra (Lutra lutra)

Vidra (Lutra lutra)

| — | ohranja se trenutna populacija (xx osebkov); |
| --- | --- |

—

ohranja se trenutna populacija (xx osebkov);

| — | ekološka kakovost sladkovodnega (rečnega) habitata je izboljšana (več kot xx km); |
| --- | --- |

—

ekološka kakovost sladkovodnega (rečnega) habitata je izboljšana (več kot xx km);

| — | ohranja se število počivališč in brlogov (navedeno je število) in razpoložljiva ribja biomasa ni bistveno zmanjšana (xx kg); |
| --- | --- |

—

ohranja se število počivališč in brlogov (navedeno je število) in razpoložljiva ribja biomasa ni bistveno zmanjšana (xx kg);

| — | povezljivost z drugimi populacijami vider vzdolž reke je izboljšana. |
| --- | --- |

—

povezljivost z drugimi populacijami vider vzdolž reke je izboljšana.

Pristaniška rjava pliskavka (Phocoena phocoena)

Pristaniška rjava pliskavka (Phocoena phocoena)

| — | ohranja se populacija vrst na območju (xx osebkov); |
| --- | --- |

—

ohranja se populacija vrst na območju (xx osebkov);

| — | podvodni hrup je omejen na največ xx dB; |
| --- | --- |

—

podvodni hrup je omejen na največ xx dB;

| — | območje razširjenosti vrst na območju se ohranja z zagotavljanjem, da ni umetnih ovir, ki bi lahko omejevale uporabo območja; |
| --- | --- |

—

območje razširjenosti vrst na območju se ohranja z zagotavljanjem, da ni umetnih ovir, ki bi lahko omejevale uporabo območja;

| — | ohranjata se razpoložljivost in gostota plenilcev na območju (npr. vključno s peščenko, molom, sledom in papalino); |
| --- | --- |

—

ohranjata se razpoložljivost in gostota plenilcev na območju (npr. vključno s peščenko, molom, sledom in papalino);

| — | prilov pristaniške rjave pliskavke z ribolovnim orodjem na območju je prepovedan. |
| --- | --- |

—

prilov pristaniške rjave pliskavke z ribolovnim orodjem na območju je prepovedan.

Mali podkovnjak (Rhinolophus hipposideros)

Mali podkovnjak (Rhinolophus hipposideros)

| — | populacija je ohranjena, z minimalnim številom xx netopirjev za poletni počitek; |
| --- | --- |

—

populacija je ohranjena, z minimalnim številom xx netopirjev za poletni počitek;

| — | ohranjata se število in stanje poletnih in pomožnih počivališč; |
| --- | --- |

—

ohranjata se število in stanje poletnih in pomožnih počivališč;

| — | ohranjajo se obseg možnega habitata za razmnoževanje (xx ha) in linearne značilnosti (xx km), brez občutnega zmanjšanja ali izgube znotraj 2,5 km počivališča (priložena je karta); |
| --- | --- |

—

ohranjajo se obseg možnega habitata za razmnoževanje (xx ha) in linearne značilnosti (xx km), brez občutnega zmanjšanja ali izgube znotraj 2,5 km počivališča (priložena je karta);

| — | ni bistvenega povečanja intenzivnosti umetne razsvetljave v bližini počivališča ali na letalnih poteh znotraj 2,5 km počivališča. |
| --- | --- |

—

ni bistvenega povečanja intenzivnosti umetne razsvetljave v bližini počivališča ali na letalnih poteh znotraj 2,5 km počivališča.

Če cilji ohranjanja niso določeni (28), bi bilo treba pri ustrezni presoji predvidevati vsaj, da je cilj zagotoviti, da se stanje habitatnih tipov ali habitatov vrst, ki so pomembno prisotni na območju, ne poslabša pod trenutno raven (v času presoje) in da se vrste pomembno ne vznemirjajo, v skladu z zahtevami iz člena 6(2) (29).

28

29

Čeprav morajo biti v ospredju presoje ptice in vrste ter habitatni tipi v interesu Skupnosti, ki so pomembno prisotni na območju, je treba opozoriti, da te ciljne značilnosti kompleksno vzajemno delujejo tudi na druge vrste, habitatne tipe in naravno okolje. V zvezi s tem so lahko pri proučevanju možnih vplivov na zavarovane habitate pomembne tudi druge vrste, če predstavljajo značilne rastlinske in živalske vrste zadevnega habitatnega tipa (30) ali imajo pomembno vlogo v prehranski verigi, od katere so odvisne ciljne značilnosti območja Natura 2000. To se bo odražalo v ciljih ohranjanja območja, pri ustrezni presoji pa bi bilo treba po potrebi proučiti tudi možne vplive načrta ali projekta na te druge vrste.

30

Krajinske značilnosti, ki prispevajo k ekološki usklajenosti omrežja, med drugim k njegovi povezljivosti, bi bilo treba po potrebi upoštevati tudi pri presoji vplivov načrtov in projektov na območja Natura 2000 (glej preglednico 4).

(b)   
  Opredelitev in presoja vplivov načrta ali projekta glede na cilje ohranjanja območja

Opredelitev in presoja vplivov načrta ali projekta glede na cilje ohranjanja območja

| Ob upoštevanju najboljših znanstvenih spoznanj na zadevnem področju je treba opredeliti vse vidike načrta ali projekta, ki lahko sami ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti vplivajo na cilje ohranjanja območja.


  Presoja vplivov mora temeljiti na objektivnih in po možnosti merljivih merilih. Vplive bi bilo treba napovedati čim natančneje, pri čemer bi morala biti podlaga za te napovedi jasna in evidentirana v poročilu o ustrezni presoji.

  Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.6. |
| --- |

Ob upoštevanju najboljših znanstvenih spoznanj na zadevnem področju je treba opredeliti vse vidike načrta ali projekta, ki lahko sami ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti vplivajo na cilje ohranjanja območja.

Ob upoštevanju najboljših znanstvenih spoznanj na zadevnem področju je treba opredeliti vse vidike načrta ali projekta, ki lahko sami ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti vplivajo na cilje ohranjanja območja.

Presoja vplivov mora temeljiti na objektivnih in po možnosti merljivih merilih. Vplive bi bilo treba napovedati čim natančneje, pri čemer bi morala biti podlaga za te napovedi jasna in evidentirana v poročilu o ustrezni presoji.

Presoja vplivov mora temeljiti na objektivnih in po možnosti merljivih merilih. Vplive bi bilo treba napovedati čim natančneje, pri čemer bi morala biti podlaga za te napovedi jasna in evidentirana v poročilu o ustrezni presoji.

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.6.

Presoja mora zajemati vpliv celotnega zadevnega načrta ali projekta, z vsemi dejavnostmi, ki jih zajema, in v vseh fazah (priprava, gradnja, obratovanje in, kjer je primerno, razgradnja ali obnova). V presoji je treba opredeliti različne vrste vplivov in razlikovati med njimi, vključno z neposrednimi in posrednimi vplivi, začasnimi ali trajnimi vplivi, kratkoročnimi ali dolgoročnimi vplivi in kumulativnimi vplivi.

Presoja običajno vključuje analizo naslednjih možnih vplivov:

| — | neposredne izgube: zmanjšanje razširjenosti habitata zaradi fizičnega uničenja (tj. zaradi njegove odstranitve ali odlaganja gradbenih materialov ali sedimentov); izguba razmnoževališč, prehranjevališč in počivališč za vrste; |
| --- | --- |

—

neposredne izgube: zmanjšanje razširjenosti habitata zaradi fizičnega uničenja (tj. zaradi njegove odstranitve ali odlaganja gradbenih materialov ali sedimentov); izguba razmnoževališč, prehranjevališč in počivališč za vrste;

neposredne izgube:

| — | degradacije: poslabšanje kakovosti habitata, ki vodi do manjše številčnosti značilnih vrst ali spremenjene strukture združbe (sestave vrst). To je lahko posledica sprememb abiotskih razmer (npr. vodostaji ali povečana količina suspendiranih sedimentov, onesnaževal ali prašnih usedlin); poškodovanje razmnoževališč, prehranjevališč in počivališč za vrste; |
| --- | --- |

—

degradacije: poslabšanje kakovosti habitata, ki vodi do manjše številčnosti značilnih vrst ali spremenjene strukture združbe (sestave vrst). To je lahko posledica sprememb abiotskih razmer (npr. vodostaji ali povečana količina suspendiranih sedimentov, onesnaževal ali prašnih usedlin); poškodovanje razmnoževališč, prehranjevališč in počivališč za vrste;

degradacije:

| — | vznemirjanja: sprememba obstoječih okoljskih razmer (npr. povečan hrup ali povečano svetlobno onesnaženje, pogostejša prisotnost ljudi in vozil). Vznemirjanje lahko med drugim povzroči selitev osebkov vrst, spremembe vedenja vrst ali tveganje obolevnosti in umrljivosti; |
| --- | --- |

—

vznemirjanja: sprememba obstoječih okoljskih razmer (npr. povečan hrup ali povečano svetlobno onesnaženje, pogostejša prisotnost ljudi in vozil). Vznemirjanje lahko med drugim povzroči selitev osebkov vrst, spremembe vedenja vrst ali tveganje obolevnosti in umrljivosti;

vznemirjanja:

| — | razdrobljenosti: ki povzroča spreminjanje porazdelitve delov ustreznih habitatov in vrst, na primer z ustvarjanjem fizičnih ali ekoloških pregrad na območjih, ki so fizično ali funkcionalno povezana, ali njihovo razdelitvijo na manjše, bolj ločene enote; |
| --- | --- |

—

razdrobljenosti: ki povzroča spreminjanje porazdelitve delov ustreznih habitatov in vrst, na primer z ustvarjanjem fizičnih ali ekoloških pregrad na območjih, ki so fizično ali funkcionalno povezana, ali njihovo razdelitvijo na manjše, bolj ločene enote;

razdrobljenosti:

| — | drugih posrednih vplivov: posredna sprememba kakovosti okolja (ki je na primer posledica spremembe razpoložljivosti hranil in svetlobe ali povečanja ranljivosti območja za druge nove grožnje, kot so invazivne tujerodne vrste ali prodiranje ljudi in živali). |
| --- | --- |

—

drugih posrednih vplivov: posredna sprememba kakovosti okolja (ki je na primer posledica spremembe razpoložljivosti hranil in svetlobe ali povečanja ranljivosti območja za druge nove grožnje, kot so invazivne tujerodne vrste ali prodiranje ljudi in živali).

drugih posrednih vplivov:

Te vplive bi bilo treba analizirati glede na cilje ohranjanja za posamezna območja, kar pomeni, da je treba analizo opraviti ne le glede na trenutno stanje habitatov in vrst, ki so pomembno prisotni na območju, ampak tudi glede na njihovo želeno stanje, kot je opredeljeno s cilji ohranjanja (npr. povečanje velikosti populacije ali razširjenosti habitata za x %).

Analizo vplivov glede na cilje ohranjanja za posamezna območja je treba zato opraviti tudi na podlagi posebnih atributov ali parametrov, ki določajo stanje ohranjenosti zavarovanih značilnosti (npr. razširjenost, habitat, struktura in funkcija, velikost populacije, napovedi za prihodnost).

Drugega za drugim bi bilo treba proučiti vsak vidik načrta ali projekta, pri čemer bi bilo treba njegove morebitne vplive obravnavati glede na cilje ohranjanja območja. Vplive na vse prizadete habitate in vrste bi bilo nato treba proučiti skupaj in v medsebojni povezavi, tako da je mogoče opredeliti tudi njihovo vzajemno delovanje.

Za napovedovanje morebitnih vplivov načrta ali projekta se lahko uporabljajo različne metode. V okviru 10 je navedenih nekaj primerov metod, ki se lahko uporabijo za napovedovanje vplivov in obsega vpliva.

| Okvir 10


  Primeri metod za napovedovanje vplivov

  Z neposrednimi meritvami, na primer površine izgubljenega ali prizadetega habitata, se lahko opredeli sorazmerna izguba populacij vrst, habitatov in združb.
  Z diagrami poteka, omrežji in diagrami sistemov se opredelijo verige vplivov, ki so posledica neposrednih in posrednih vplivov, glede na njihov nastanek, pri čemer prikazujejo medsebojna razmerja in procesne poti.

  Modeli za količinsko napovedovanje zagotavljajo matematično pridobljene napovedi, ki temeljijo na podatkih in predpostavkah o sili in smeri vplivov. Modeli lahko ekstrapolirajo napovedi, ki so skladne s preteklimi in trenutnimi podatki (analiza trendov, scenariji, analogije, ki temeljijo na podatkih z drugih ustreznih lokacij) ter intuitivnim napovedovanjem. Nekateri najpogosteje uporabljeni modeli napovedujejo širjenje onesnaževal v zraku, erozijo tal, nalaganje sedimentov v vodotokih in upadanje kisika v onesnaženih rekah.

  Geografski informacijski sistemi (GIS) se lahko uporabljajo za oblikovanje modelov prostorskih razmerij, kot so prekrivanja območij omejitev, ali kartiranje občutljivih območij in lokacij izgube habitata. GIS so kombinacija računalniške kartografije, shranjevanja kartiranih podatkov in sistema za upravljanje zbirk podatkov za shranjevanje atributov, kot je raba ali naklon zemljišč. GIS omogočajo hiter prikaz, združevanje in analiziranje shranjenih spremenljivk.

  Informacije iz predhodnih podobnih projektov so lahko koristne, zlasti če so se na začetku izdelale in med dejavnostjo spremljale kvantitativne napovedi.

  Strokovna mnenja in presoje lahko temeljijo na predhodnih izkušnjah in posvetovanjih. |
| --- |

Okvir 10

Okvir 10

Primeri metod za napovedovanje vplivov

Primeri metod za napovedovanje vplivov

Z neposrednimi meritvami, na primer površine izgubljenega ali prizadetega habitata, se lahko opredeli sorazmerna izguba populacij vrst, habitatov in združb.

neposrednimi meritvami

Z diagrami poteka, omrežji in diagrami sistemov se opredelijo verige vplivov, ki so posledica neposrednih in posrednih vplivov, glede na njihov nastanek, pri čemer prikazujejo medsebojna razmerja in procesne poti.

diagrami poteka, omrežji in diagrami sistemov

Modeli za količinsko napovedovanje zagotavljajo matematično pridobljene napovedi, ki temeljijo na podatkih in predpostavkah o sili in smeri vplivov. Modeli lahko ekstrapolirajo napovedi, ki so skladne s preteklimi in trenutnimi podatki (analiza trendov, scenariji, analogije, ki temeljijo na podatkih z drugih ustreznih lokacij) ter intuitivnim napovedovanjem. Nekateri najpogosteje uporabljeni modeli napovedujejo širjenje onesnaževal v zraku, erozijo tal, nalaganje sedimentov v vodotokih in upadanje kisika v onesnaženih rekah.

Modeli za količinsko napovedovanje

Geografski informacijski sistemi (GIS) se lahko uporabljajo za oblikovanje modelov prostorskih razmerij, kot so prekrivanja območij omejitev, ali kartiranje občutljivih območij in lokacij izgube habitata. GIS so kombinacija računalniške kartografije, shranjevanja kartiranih podatkov in sistema za upravljanje zbirk podatkov za shranjevanje atributov, kot je raba ali naklon zemljišč. GIS omogočajo hiter prikaz, združevanje in analiziranje shranjenih spremenljivk.

Geografski informacijski sistemi (GIS)

Informacije iz predhodnih podobnih projektov so lahko koristne, zlasti če so se na začetku izdelale in med dejavnostjo spremljale kvantitativne napovedi.

Informacije iz predhodnih podobnih projektov

Strokovna mnenja in presoje lahko temeljijo na predhodnih izkušnjah in posvetovanjih.

Strokovna mnenja

V preglednici 5 je naveden primer sistematične navzkrižne analize med elementi projekta in zavarovanimi značilnostmi območja Natura 2000.

Preglednica 5

Preglednica 5

Primer sistematične navzkrižne analize med sestavnimi deli projekta in zavarovanimi značilnostmi območja Natura 2000 – poenostavljen primer ribogojnice

Primer sistematične navzkrižne analize med sestavnimi deli projekta in zavarovanimi značilnostmi območja Natura 2000 – poenostavljen primer ribogojnice

| Faza projekta | Sestavni del projekta | Habitat 1
  Reka | Habitat 2
  Obrečni gozdovi | Habitat 3
  Vlažne resave | Vrsta 1
  Ribe | Vrsta 2
  Nevretenčarji | Vrsta 3
  Ptice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gradnja | Ribniki | Sprememba rečne struge in rečnega toka
  (v dolžini xx m) | Izguba območja
  (xx m2) | Izguba območja (xx m2) | | Spremembe v združbah vrst | Vznemirjanje, selitev osebkov.
  Izguba razmnoževalnega habitata |
| Stavbe | | | Izguba območja (xx m2) | | Izguba in poslabšanje habitata | |
| Ceste | | Lokalne spremembe pretoka vode | Izguba območja (xx m2) | | Izguba in poslabšanje habitata | |
| Obratovanje | Hranjenje rib in njihovo zdravljenje | Onesnaženost vode z organskimi in kemičnimi proizvodi | | | Sprememba kakovosti habitata zaradi onesnaženosti vode | | Vznemirjanje, selitev osebkov |
| Odvzem vode | Sprememba habitata zaradi zmanjšanja pretoka | | Degradacija habitata zaradi zmanjšanja pretoka | Degradacija habitata zaradi zmanjšanja pretoka | | |
| Razsvetljava | | | | | Vznemirjanje, selitev osebkov | Vznemirjanje, selitev osebkov |
| Hrup | | | | | | Selitev osebkov |

Faza projekta

Sestavni del projekta

Habitat 1

Reka

Habitat 2

Obrečni gozdovi

Habitat 3

Vlažne resave

Vrsta 1

Ribe

Vrsta 2

Nevretenčarji

Vrsta 3

Ptice

Gradnja

Ribniki

Sprememba rečne struge in rečnega toka

(v dolžini xx m)

Izguba območja

(xx m2)

2

Izguba območja (xx m2)

2

Spremembe v združbah vrst

Vznemirjanje, selitev osebkov.

Izguba razmnoževalnega habitata

Stavbe

Izguba območja (xx m2)

2

Izguba in poslabšanje habitata

Ceste

Lokalne spremembe pretoka vode

Izguba območja (xx m2)

2

Izguba in poslabšanje habitata

Obratovanje

Hranjenje rib in njihovo zdravljenje

Onesnaženost vode z organskimi in kemičnimi proizvodi

Sprememba kakovosti habitata zaradi onesnaženosti vode

Vznemirjanje, selitev osebkov

Odvzem vode

Sprememba habitata zaradi zmanjšanja pretoka

Degradacija habitata zaradi zmanjšanja pretoka

Degradacija habitata zaradi zmanjšanja pretoka

Razsvetljava

Vznemirjanje, selitev osebkov

Vznemirjanje, selitev osebkov

Hrup

Selitev osebkov

Presoja mora temeljiti na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih na zadevnem področju. To pomeni, da morajo biti informacije popolne in posodobljene. Zato je treba pogosto izvesti terenske raziskave, da se zapolnijo vrzeli v informacijah in zberejo natančni podatki. To lahko na primer vključuje raziskovanje območja (z uporabo metod vzorčenja, popisov, evidenc itd.) za opredelitev ali potrditev natančne lokacije in porazdelitve naravnih značilnosti glede na načrtovane dejavnosti načrta ali projekta, ki je predmet presoje, ter njihovega stanja ohranjenosti.

terenske raziskave

Predhodna teoretična raziskava je lahko koristna za pregled razpoložljivega znanja in opredelitev potreb po informacijah, ki upravičujejo nadaljnje terenske raziskave. To je lahko na primer koristna praksa, kadar teoretična raziskava kaže, da obstajajo ranljivi habitati s povezanim redkim skupkom rastlinskih in/ali živalskih vrst ali da so na območju, ki bo prizadeto, vrste, ki so ključne za cilje ohranjanja območja.

Podatki, pridobljeni s terenskimi raziskavami, bi morali zagotavljati objektivno podlago za postopek presoje, ki ga je treba izvesti ob upoštevanju ciljev ohranjanja za posamezna območja. Da bi bili terenski podatki popolni, je treba zagotoviti dovolj dolg časovni okvir, na primer eno- ali večletno raziskavo, ki zajema celotno rastno dobo, ob upoštevanju sezonskosti prostoživečih živali, ali raziskave živalskih vrst, ki jih je morda treba ponoviti za potrditev populacij in trendov v nekem obdobju.

Za velike razvojne projekte, kot so avtoceste, železnice, polja vetrnih elektrarn, pristanišča, plovne poti itd., za katere se zaradi njihovega obsega in narave pričakuje, da bodo pomembno vplivali na območje, se skoraj vedno zahtevajo terenske raziskave. Vključevati bodo morali podrobno kartiranje zavarovanih habitatov ali razmnoževališč ali počivališč vrst itd. (razen če so bile nekatere od teh raziskav pred kratkim že izvedene, na primer med pripravo ali posodabljanjem načrta upravljanja ali med presojo drugega velikega razvojnega projekta na območju).

Vplive bi bilo treba količinsko opredeliti ali evidentirati z uporabo parametrov, ki omogočajo oceno obsega in resnosti vpliva na določene cilje ohranjanja habitatov in vrst, ki so pomembno prisotni na območju (za kazalnike pomembnosti glej tudi okvir 7 v oddelku 3.1.4). To bi lahko na primer vključevalo parametre, kot so:

Vplive bi bilo treba količinsko opredeliti ali evidentirati z uporabo parametrov

| — | površina habitata ali habitata vrst, ki je trajno izgubljena (npr. zaradi odstranitve rastlinja ali primernih razmnoževališč/gnezdišč), ocenjena glede na površino habitata na zadevnem območju, na regionalni, nacionalni in biogeografski ravni (delež izgubljene površine habitata) ter glede na ciljno vrednost, določeno s ciljem ohranjanja za posamezno območje (ki lahko vključuje ciljno vrednost za obnovo); |
| --- | --- |

—

površina habitata ali habitata vrst, ki je trajno izgubljena (npr. zaradi odstranitve rastlinja ali primernih razmnoževališč/gnezdišč), ocenjena glede na površino habitata na zadevnem območju, na regionalni, nacionalni in biogeografski ravni (delež izgubljene površine habitata) ter glede na ciljno vrednost, določeno s ciljem ohranjanja za posamezno območje (ki lahko vključuje ciljno vrednost za obnovo);

| — | površina habitata ali habitata vrst, ki je prizadeta (npr. zaradi onesnaževanja, hrupa ali poslabšanja drugih ekoloških pogojev), ocenjena glede na delež površine habitata na zadevnem območju, na regionalni, nacionalni in biogeografski ravni (delež prizadete površine habitata) ter glede na ciljno vrednost, določeno s ciljem ohranjanja za posamezno območje (ki lahko vključuje ciljno vrednost za obnovo); |
| --- | --- |

—

površina habitata ali habitata vrst, ki je prizadeta (npr. zaradi onesnaževanja, hrupa ali poslabšanja drugih ekoloških pogojev), ocenjena glede na delež površine habitata na zadevnem območju, na regionalni, nacionalni in biogeografski ravni (delež prizadete površine habitata) ter glede na ciljno vrednost, določeno s ciljem ohranjanja za posamezno območje (ki lahko vključuje ciljno vrednost za obnovo);

| — | velikost prizadetih populacij vrst stalnic in selivskih vrst, ocenjena glede na lokalne, regionalne, nacionalne in mednarodne populacije (delež prizadete populacije) ter glede na ciljno vrednost, določeno s ciljem ohranjanja za posamezno območje (ki lahko vključuje ciljno vrednost za povečanje velikosti populacije na zadevnem območju); |
| --- | --- |

—

velikost prizadetih populacij vrst stalnic in selivskih vrst, ocenjena glede na lokalne, regionalne, nacionalne in mednarodne populacije (delež prizadete populacije) ter glede na ciljno vrednost, določeno s ciljem ohranjanja za posamezno območje (ki lahko vključuje ciljno vrednost za povečanje velikosti populacije na zadevnem območju);

| — | obseg vpliva (npr. zaradi onesnaževanja, hrupa, poslabšanja drugih ekoloških pogojev) na kakovost habitata ali habitata vrst ali preživetje prizadetih vrst, ob upoštevanju ekoloških zahtev na zadevnem območju, kot so opredeljene s ciljem ohranjanja za posamezno območje (ki lahko vključuje ciljno vrednost za obnovo). |
| --- | --- |

—

obseg vpliva (npr. zaradi onesnaževanja, hrupa, poslabšanja drugih ekoloških pogojev) na kakovost habitata ali habitata vrst ali preživetje prizadetih vrst, ob upoštevanju ekoloških zahtev na zadevnem območju, kot so opredeljene s ciljem ohranjanja za posamezno območje (ki lahko vključuje ciljno vrednost za obnovo).

Kot je bilo že navedeno v zgornjih točkah, bi bilo treba pri ocenjevanju možnih škodljivih vplivov pri presoji upoštevati ne le negativne spremembe trenutnega stanja, ampak tudi spremembe, ki preprečujejo doseganje ciljev ohranjanja, če zahtevajo izboljšanje trenutnih pogojev.

(c)   
  Presoja kumulativnih vplivov z drugimi načrti in projekti

Presoja kumulativnih vplivov z drugimi načrti in projekti

Kumulativni vplivi so lahko posledica zaporednih, postopnih in/ali skupnih vplivov razvoja (načrt, projekt) v povezavi z drugimi obstoječimi, načrtovanimi in/ali razumno pričakovanimi razvojnimi projekti (glej tudi oddelek 3.1.4, preglednica 2 o ključnih korakih za presojo kumulativnih vplivov na območje Natura 2000). Primeri kumulativnih vplivov vključujejo:

| — | povečane koncentracije onesnaževal (zlasti v vodi in tleh), ki presegajo ravni, ki so združljive z ekološkimi zahtevami zavarovanega habitata ali vrste na območju; |
| --- | --- |

—

povečane koncentracije onesnaževal (zlasti v vodi in tleh), ki presegajo ravni, ki so združljive z ekološkimi zahtevami zavarovanega habitata ali vrste na območju;

| — | zmanjšanje pretoka vode na zbirnem območju zaradi večkratnega odvzema pod raven, ki je združljiva z ekološkimi zahtevami zavarovanega habitata ali vrste na območju; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje pretoka vode na zbirnem območju zaradi večkratnega odvzema pod raven, ki je združljiva z ekološkimi zahtevami zavarovanega habitata ali vrste na območju;

| — | poseganje v selitvene poti ali gibanje prostoživečih živali; |
| --- | --- |

—

poseganje v selitvene poti ali gibanje prostoživečih živali;

| — | povečan pritisk na habitate in vrste v ekosistemu zaradi različnih razvojnih projektov. |
| --- | --- |

—

povečan pritisk na habitate in vrste v ekosistemu zaradi različnih razvojnih projektov.

Kumulativni vplivi zajemajo širok spekter vplivov z različnimi geografskimi obsegi in časovnimi okviri. V nekaterih primerih se kumulativni vplivi pojavijo zaradi priprave več istovrstnih projektov. Glavni primeri so:

istovrstnih projektov

| — | gradnja ali načrtovanje več hidroelektričnih projektov na isti reki ali istem zbirnem območju; |
| --- | --- |

—

gradnja ali načrtovanje več hidroelektričnih projektov na isti reki ali istem zbirnem območju;

| — | priprava več naftnih in plinskih projektov ali projektov pridobivanja mineralnih surovin v neposredni bližini ali |
| --- | --- |

—

priprava več naftnih in plinskih projektov ali projektov pridobivanja mineralnih surovin v neposredni bližini ali

| — | gradnja ali načrtovanje več polj vetrnih elektrarn na isti poti letenja ali v isti regiji. |
| --- | --- |

—

gradnja ali načrtovanje več polj vetrnih elektrarn na isti poti letenja ali v isti regiji.

V drugih primerih se kumulativni vplivi pojavijo zaradi skupnih vplivov različnih vrst projektov na istem območju, kot so gradnja rudnika mineralnih surovin, dovoznih cest ali daljnovodov, in druge rabe sosednjih zemljišč. V nekaterih primerih se različni sestavni deli istega razvojnega projekta izvajajo in presojajo ločeno, kar pomeni, da bi morali biti tudi kumulativni vplivi teh sestavnih delov predmet presoje kumulativnih vplivov.

Med ustrezno presojo je treba upoštevati druge načrte ali projekte, ki bi lahko skupaj z načrtom ali projektom, ki je predmet preiskave, pomembno vplivali na območje. Predlagana cesta bo na primer precej oddaljena od območja Natura 2000 in vznemirjanje, ki ga bo povzročila (npr. hrup), ne bo pomembno vplivalo na zavarovane vrste ptic na območju. Če pa obstajajo še drugi obstoječi ali predlagani projekti ali načrti (npr. cesta na drugi strani območja Natura 2000), lahko skupne ravni hrupa iz vseh teh projektov skupaj povzročijo znatno raven vznemirjanja zadevnih vrst ptic (ravni hrupa, ki so višje od ravni, združljivih z ekološkimi zahtevami za vrsto).

Opozoriti je treba tudi, da se lahko kumulativni vplivi pojavijo, kadar so prizadeta območja povezana. Primer tega bi bil, kadar bi se zaradi predlaganega projekta verjetno znižali vodostaji na območju Natura 2000. Čeprav zmanjšanje tega vira samo po sebi morda ni pomembno, lahko v primeru, če obstoječi ostanki gnojil in pesticidov dosežejo območje z bližnjega območja intenzivnega kmetijstva, nižji vodostaji pomenijo višje koncentracije onesnaževal v primeru iztekanja, in sicer v takšnem obsegu, da skupni vpliv postane pomemben, tj. koncentracije onesnaževal presegajo ravni, ki so združljive z ekološkimi zahtevami za zavarovani habitat ali zavarovane vrste na območju.

Vplive v povezavi z drugimi načrti ali projekti bi bilo treba proučiti že v fazi pregleda (oddelek 3.2), prav tako bi bilo treba opredeliti vse druge načrte in projekte, ki lahko povzročajo skupne vplive. Presoja v fazi pregleda je bila morda poenostavljena, v fazi ustrezne presoje pa bi bilo treba ustrezno oceniti opredeljene vplive drugih projektov ali načrtov, ki lahko vplivajo v povezavi z načrtom ali projektom, ki je predmet presoje. To zahteva količinsko opredelitev in/ali oceno razsežnosti teh drugih vplivov ter opredelitev prizadetih značilnosti območij Natura 2000.

Kot je navedeno v oddelku 3.1.4, se določba o vplivih v povezavi z drugimi načrti ali projekti nanaša na druge načrte ali projekte, ki so že zaključeni, odobreni, vendar še niso zaključeni, ali predloženi v odobritev.

druge načrte ali projekte, ki so že zaključeni, odobreni, vendar še niso zaključeni, ali predloženi v odobritev

| Poleg vplivov načrtov ali projektov, ki so glavni predmet presoje, je morda ustrezno proučiti tudi vplive že zaključenih načrtov in projektov, vključno s tistimi pred datumom prenosa Direktive ali datumom določitve območja. Vplivi takšnih zaključenih načrtov in projektov bi bili običajno del referenčnih stanj območja, ki se obravnavajo v tej fazi.


  V določbo o vplivih v povezavi z drugimi načrti ali projekti bi bilo treba vključiti tudi načrte in projekte, ki so bili v preteklosti odobreni, vendar še niso bili izvedeni ali zaključeni. Kar zadeva druge predlagane načrte ali projekte, bi bilo zaradi pravne varnosti primerno omejiti določbo o vplivih v povezavi z drugimi načrti ali projekti na tiste načrte, ki so bili dejansko predlagani, tj. na tiste, za katere je bila predložena vloga za odobritev ali soglasje. Hkrati mora biti jasno, da države članice med presojo predlaganega načrta ali projekta ne oblikujejo domneve v korist drugih načrtov ali projektov v prihodnosti, ki še niso bili predlagani.

  Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.5.3. |
| --- |

Poleg vplivov načrtov ali projektov, ki so glavni predmet presoje, je morda ustrezno proučiti tudi vplive že zaključenih načrtov in projektov, vključno s tistimi pred datumom prenosa Direktive ali datumom določitve območja. Vplivi takšnih zaključenih načrtov in projektov bi bili običajno del referenčnih stanj območja, ki se obravnavajo v tej fazi.

Poleg vplivov načrtov ali projektov, ki so glavni predmet presoje, je morda ustrezno proučiti tudi vplive že zaključenih načrtov in projektov, vključno s tistimi pred datumom prenosa Direktive ali datumom določitve območja. Vplivi takšnih zaključenih načrtov in projektov bi bili običajno del referenčnih stanj območja, ki se obravnavajo v tej fazi.

V določbo o vplivih v povezavi z drugimi načrti ali projekti bi bilo treba vključiti tudi načrte in projekte, ki so bili v preteklosti odobreni, vendar še niso bili izvedeni ali zaključeni. Kar zadeva druge predlagane načrte ali projekte, bi bilo zaradi pravne varnosti primerno omejiti določbo o vplivih v povezavi z drugimi načrti ali projekti na tiste načrte, ki so bili dejansko predlagani, tj. na tiste, za katere je bila predložena vloga za odobritev ali soglasje. Hkrati mora biti jasno, da države članice med presojo predlaganega načrta ali projekta ne oblikujejo domneve v korist drugih načrtov ali projektov v prihodnosti, ki še niso bili predlagani.

V določbo o vplivih v povezavi z drugimi načrti ali projekti bi bilo treba vključiti tudi načrte in projekte, ki so bili v preteklosti odobreni, vendar še niso bili izvedeni ali zaključeni. Kar zadeva druge predlagane načrte ali projekte, bi bilo zaradi pravne varnosti primerno omejiti določbo o vplivih v povezavi z drugimi načrti ali projekti na tiste načrte, ki so bili dejansko predlagani, tj. na tiste, za katere je bila predložena vloga za odobritev ali soglasje. Hkrati mora biti jasno, da države članice med presojo predlaganega načrta ali projekta ne oblikujejo domneve v korist drugih načrtov ali projektov v prihodnosti, ki še niso bili predlagani.

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.5.3.

Geografski obseg, ki ga je treba upoštevati pri proučevanju kumulativnih vplivov, je odvisen od vrste načrta ali projekta ter habitatov in vrst, ki so pomembno prisotni na območju. Lahko se na primer določi znotraj določenega radija, na podlagi povodja ali vzdolž selitvenih poti ptic. Vendar bi moral zajemati celotno geografsko območje, na katerem bi vse dejavnosti v okviru načrta ali projekta ter njihovi kumulativni vplivi lahko imeli posledice za cilje ohranjanja zadevnih območij Natura 2000.

Geografski obseg

Presoje na ravni načrta so zlasti primerne za presojo kumulativnih in sinergijskih vplivov, saj lahko preprečijo težave pozneje v fazi projekta, na primer v primeru načrtov za določene sektorje, kot so promet, energija in gospodarjenje z vodo, ter načrtov in strategij, načrtov rabe zemljišč itd. V tem okviru je lahko še posebej koristen pregled okoljskih presoj za druge obstoječe načrte in projekte, ki vplivajo na isto območje (SPVO in ustrezne presoje, če je na voljo).

ravni načrta

Z ustrezno presojo, izvedeno v zvezi s temi načrti, se lahko določi tudi obseg za ustrezno presojo posameznih sestavnih delov načrta (projektov) v smislu njihovih kumulativnih vplivov. Pri določanju obsega ustrezne presoje načrta pridobivanja mineralnih surovin je na primer lahko koristno določiti razpon ali obseg, v katerem lahko širše omrežje dovoznih cest do rudnikov prispeva h kumulativnim vplivom, na primer v zvezi z razdrobljenostjo habitata, ki prizadene populacije vrst.

V preglednici 3 so navedeni viri, ki lahko zagotovijo informacije o drugih načrtih in projektih, ki lahko povzročijo kumulativne vplive. Za poenostavitev presoje kumulativnih vplivov so koristna orodja za primerjavo kumulativnih vplivov, kot so podatkovne zbirke, v katerih so evidentirani projekti in načrti, ki jih je treba upoštevati. Pregled različnih dejavnosti je na primer zelo olajšan, če obstaja posodobljena nacionalna ali regionalna podatkovna zbirka, ki po možnosti vključuje dinamično karto, s pomočjo katere lahko uporabniki poiščejo vse projekte, vključno s tistimi, ki so še v fazi načrtovanja. Da bi bile takšne podatkovne zbirke koristne za ustrezno presojo, bi si morali pristojni organi prizadevati za ohranitev ustreznih dokumentov na spletu (npr. presoja vplivov, uvedeni ukrepi za ublažitev ali pogoji, določeni za odobritev) tudi po izdaji dovoljenj.

podatkovne zbirke

Posvetovati bi se bilo treba s pristojnimi organi (naravovarstvenimi in sektorskimi), da bi se zbrale informacije o drugih načrtih/projektih, ki bi jih bilo treba upoštevati med presojo. Pristojni organi lahko tudi prispevajo k presoji kumulativnih vplivov ali jo podprejo, saj imajo najboljši pregled nad drugimi dejavnostmi na širših območjih in najboljše znanje o njih. Poleg tega lahko zberejo vse ustrezne informacije ter jih posredujejo nosilcem projektov in svetovalcem.

pristojnimi organi

Presoja kumulativnih vplivov lahko temelji na informacijah iz različnih virov, ki vključujejo okoljske študije in programe, strateške, sektorske in regionalne okoljske presoje, okoljske presoje na ravni projekta, presoje kumulativnih vplivov v podobnih primerih in ciljno usmerjene študije o določenih vprašanjih. Dober vir informacij o kumulativnih vplivih so lahko tudi strokovni nasveti.

virov

Za presojo kumulativnih vplivov se lahko uporablja veliko različnih metod in orodij, ki običajno vključujejo tudi fazo določanja obsega in ocenjevanja (glej sliko 2 spodaj).

metod in orodij

| Vir: Evropska komisija, 1999. Guidelines for the Assessment of Indirect and Cumulative Impacts as well as Impact Interactions (Smernice za presojo posrednih in kumulativnih vplivov ter njihovega vzajemnega delovanja). |
| --- |

Image 2

Vir: Evropska komisija, 1999. Guidelines for the Assessment of Indirect and Cumulative Impacts as well as Impact Interactions (Smernice za presojo posrednih in kumulativnih vplivov ter njihovega vzajemnega delovanja).

Vir:

Posvetovanja, kontrolni seznami, prekrivni zemljevidi, analiza omrežja in sistemov so lahko primerna orodja pri določanju obsega, s katerimi bodo opredeljeni možni vplivi, ki jih je treba podrobneje proučiti pri presoji kumulativnih vplivov.

| — | Analize omrežja in sistemov temeljijo na konceptu, da med posameznimi značilnostmi okolja obstajajo povezave in poti vzajemnega delovanja ter da en element, ki je še posebej prizadet, vpliva tudi na druge značilnosti, ki z njim vzajemno delujejo. |
| --- | --- |

—

Analize omrežja in sistemov temeljijo na konceptu, da med posameznimi značilnostmi okolja obstajajo povezave in poti vzajemnega delovanja ter da en element, ki je še posebej prizadet, vpliva tudi na druge značilnosti, ki z njim vzajemno delujejo.

Analize omrežja in sistemov

| — | Pri prostorskih analizah se uporabljajo geografski informacijski sistemi (GIS) in prekrivni zemljevidi, da se opredeli, kje bi se lahko pojavili kumulativni vplivi več različnih dejavnosti, in opredeli vzajemno delovanje vplivov. Z njimi se lahko vpliv projekta preslika tudi na izbrane receptorje, značilnosti ali vire za opredelitev, kje bi bil vpliv največji. |
| --- | --- |

—

Pri prostorskih analizah se uporabljajo geografski informacijski sistemi (GIS) in prekrivni zemljevidi, da se opredeli, kje bi se lahko pojavili kumulativni vplivi več različnih dejavnosti, in opredeli vzajemno delovanje vplivov. Z njimi se lahko vpliv projekta preslika tudi na izbrane receptorje, značilnosti ali vire za opredelitev, kje bi bil vpliv največji.

prostorskih analizah

| — | Koristno je lahko tudi kartiranje občutljivosti, saj lahko pomaga napovedati možne kumulativne vplive nekaterih dejavnosti na naravne značilnosti, ki so ranljive za vplive zadevnih dejavnosti (za več podrobnosti glej oddelek 4.2.2 teh smernic) (31). |
| --- | --- |

—

Koristno je lahko tudi kartiranje občutljivosti, saj lahko pomaga napovedati možne kumulativne vplive nekaterih dejavnosti na naravne značilnosti, ki so ranljive za vplive zadevnih dejavnosti (za več podrobnosti glej oddelek 4.2.2 teh smernic) (31).

kartiranje občutljivosti

31

| — | Oblikujejo se lahko strokovni odbori za opredelitev in presojo kumulativnih vplivov. Za oceno vplivov in proučitev kumulativnih vplivov več dejavnosti na območje ali značilnost ter njihovega vzajemnega delovanja se lahko uporabijo matrike. |
| --- | --- |

—

Oblikujejo se lahko strokovni odbori za opredelitev in presojo kumulativnih vplivov. Za oceno vplivov in proučitev kumulativnih vplivov več dejavnosti na območje ali značilnost ter njihovega vzajemnega delovanja se lahko uporabijo matrike.

strokovni odbori

| — | Modeliranje zagotavlja analitično orodje za količinsko opredelitev vzročno-posledičnih razmerij s simulacijo okoljskih pogojev. To lahko vključuje vse od modeliranja kakovosti zraka ali hrupa do uporabe modela, ki predstavlja zapleten naravni sistem. |
| --- | --- |

—

Modeliranje zagotavlja analitično orodje za količinsko opredelitev vzročno-posledičnih razmerij s simulacijo okoljskih pogojev. To lahko vključuje vse od modeliranja kakovosti zraka ali hrupa do uporabe modela, ki predstavlja zapleten naravni sistem.

Modeliranje

| — | Z analizami nosilne zmogljivosti (32) se prouči kopičenje vplivov glede na pragove. Vendar morda ni vedno mogoče določiti praga ali nosilne zmogljivosti za določeno značilnost ali receptor. |
| --- | --- |

—

Z analizami nosilne zmogljivosti (32) se prouči kopičenje vplivov glede na pragove. Vendar morda ni vedno mogoče določiti praga ali nosilne zmogljivosti za določeno značilnost ali receptor.

analizami nosilne zmogljivosti

32

Ne glede na to, katere metode se izberejo, bi morale biti prilagojene informacijam, ki so na voljo za analizo, in, če je le mogoče, zagotavljati kvantitativno oceno kumulativnega vpliva. Če je treba pripraviti kvalitativne ocene kumulativnih vplivov, bi morale temeljiti na sporazumni oceni odbora neodvisnih strokovnjakov in ne na mnenju posameznega strokovnjaka. Odbor je lahko na primer koristen in celo potreben tudi v primeru, če kumulativni vplivi, o katerih je treba presojati, izvirajo iz različnih projektov, na primer gradnje hidroelektrarne, poglabljanja in namakanja na isti reki.

Ni nujno, da je izbrana metoda zapletena. Cilj bi moral biti predstaviti rezultate tako, da jih lahko nosilec, odločevalec (tj. pristojni organ) in javnost brez težav razumejo. Vlade imajo lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju in izvajanju omogočitvenih okvirov za usmerjanje tega dela ter lahko pomagajo pri opredelitvi in obvladovanju kumulativnih vplivov.

V okviru 11 je predstavljen primer postopka po korakih za presojo kumulativnih vplivov. Postopek je treba uporabljati prilagodljivo, kar pomeni, da se vrstni red korakov lahko spremeni in je korake morda treba izvesti večkrat, tako da se glede na rezultate drugih korakov nekateri koraki ponovijo.

| Okvir 11


  Primer postopka za izvedbo presoje kumulativnih vplivov



  1. korak Določitev obsega








  — | Opredelitev geografskih meja in časovnega okvira presoje kumulativnih vplivov |
| --- | --- |

Okvir 11

Okvir 11

Primer postopka za izvedbo presoje kumulativnih vplivov

Primer postopka za izvedbo presoje kumulativnih vplivov

1. korak Določitev obsega

1. korak Določitev obsega

—

Opredelitev geografskih meja in časovnega okvira presoje kumulativnih vplivov

| — | Opredelitev zavarovanih habitatov in vrst, ki so pomembno prisotni na območju, ter ekoloških procesov, ki jih je treba obravnavati |
| --- | --- |

—

Opredelitev zavarovanih habitatov in vrst, ki so pomembno prisotni na območju, ter ekoloških procesov, ki jih je treba obravnavati

| — | Opredelitev drugih obstoječih in načrtovanih načrtov in projektov (ter človekovih dejavnosti), ki vplivajo ali bi vplivali na naravne značilnosti, ki jih je treba vključiti v presojo kumulativnih vplivov |
| --- | --- |

—

Opredelitev drugih obstoječih in načrtovanih načrtov in projektov (ter človekovih dejavnosti), ki vplivajo ali bi vplivali na naravne značilnosti, ki jih je treba vključiti v presojo kumulativnih vplivov

| — | Opredelitev naravnih okoljskih dejavnikov, ki tudi vplivajo na stanje značilnosti, ki se obravnavajo pri presoji kumulativnih vplivov |
| --- | --- |

—

Opredelitev naravnih okoljskih dejavnikov, ki tudi vplivajo na stanje značilnosti, ki se obravnavajo pri presoji kumulativnih vplivov

2. korak Presoja kumulativnih vplivov na zavarovane habitate in vrste

2. korak Presoja kumulativnih vplivov na zavarovane habitate in vrste

| — | Zbiranje razpoložljivih informacij o vplivu drugih načrtov, projektov, dejavnosti in naravnih dejavnikov na cilje ohranjanja za posamezna območja, določene za naravne značilnosti območja |
| --- | --- |

—

Zbiranje razpoložljivih informacij o vplivu drugih načrtov, projektov, dejavnosti in naravnih dejavnikov na cilje ohranjanja za posamezna območja, določene za naravne značilnosti območja

| — | Ocena kumulativnega vpliva na cilje ohranjanja za posamezna območja, ki se nanašajo na zavarovane značilnosti, tj. skupni vpliv na zavarovane značilnosti, kadar so vplivi načrta ali projekta, ki je predmet preiskave, povezani z drugimi načrti ali projekti |
| --- | --- |

—

Ocena kumulativnega vpliva na cilje ohranjanja za posamezna območja, ki se nanašajo na zavarovane značilnosti, tj. skupni vpliv na zavarovane značilnosti, kadar so vplivi načrta ali projekta, ki je predmet preiskave, povezani z drugimi načrti ali projekti

3. korak Ocena pomembnosti predvidenih kumulativnih vplivov

3. korak Ocena pomembnosti predvidenih kumulativnih vplivov

| — | Ocena pomembnosti predvidenih kumulativnih vplivov na obravnavane naravne značilnosti, ob upoštevanju ciljev njihovega ohranjanja. Kadar se na primer kumulativni vpliv na stanje naravne značilnosti približa pragu za določen atribut, opredeljen v cilju ohranjanja za to značilnost, ali ta prag preseže, je vpliv pomemben |
| --- | --- |

—

Ocena pomembnosti predvidenih kumulativnih vplivov na obravnavane naravne značilnosti, ob upoštevanju ciljev njihovega ohranjanja. Kadar se na primer kumulativni vpliv na stanje naravne značilnosti približa pragu za določen atribut, opredeljen v cilju ohranjanja za to značilnost, ali ta prag preseže, je vpliv pomemben

4. korak Obvladovanje kumulativnih vplivov

4. korak Obvladovanje kumulativnih vplivov

| — | Po potrebi opredelitev dodatnih ukrepov za ublažitev, da se zmanjšajo ocenjeni kumulativni vplivi na zavarovane značilnosti (izvajanje nalog, opisanih v 2. in 3. koraku, bo potrebno za oceno vrednosti takšne dodatne ublažitve) |
| --- | --- |

—

Po potrebi opredelitev dodatnih ukrepov za ublažitev, da se zmanjšajo ocenjeni kumulativni vplivi na zavarovane značilnosti (izvajanje nalog, opisanih v 2. in 3. koraku, bo potrebno za oceno vrednosti takšne dodatne ublažitve)

3.2.3   
  Korak 3: potrditev vplivov načrta ali projekta na celovitost območja Natura 2000

Korak 3: potrditev vplivov načrta ali projekta na celovitost območja Natura 2000

Zbrane informacije in napovedi glede stopnje in ravni intenzivnosti vplivov in sprememb, ki lahko izhajajo iz različnih faz načrta ali projekta, bi morale zdaj omogočati presojo obsega vplivov načrta ali projekta na celovitost območja.

Opis celovitosti območja in presoja vplivov bi morala temeljiti na parametrih, ki določajo cilje ohranjanja, pri čemer so specifični za habitate in vrste na območju ter njihove ekološke zahteve. To je lahko koristno tudi za poznejše spremljanje vpliva načrta ali projekta med izvajanjem.

| Kar zadeva konotacijo ali pomen izraza „celovitost“, se ta jasno nanaša na ekološko celovitost. To se lahko šteje za odliko ali stanje popolnosti. V dinamičnem ekološkem okviru se lahko tudi šteje, da pomeni odpornost in sposobnost razvijanja na načine, ki so ugodni za ohranjanje.


  „Celovitost območja“ je mogoče uporabno opredeliti kot skladno vsoto ekološke strukture, funkcije in ekoloških procesov na celotnem območju, ki omogoča, da se na njem ohranijo habitati, sklopi habitatov in/ali populacij vrst, za katere je bilo območje določeno.


  Območje lahko velja za območje z visoko stopnjo celovitosti, kadar je vsebovani potencial za izpolnjevanje ciljev ohranjanja območja uresničen, kadar se vzdržuje sposobnost samopopravljanja in samoobnavljanja v dinamičnih pogojih in je potrebna minimalna zunanja podpora upravljanju.

  Glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.6.4. |
| --- |

Kar zadeva konotacijo ali pomen izraza „celovitost“, se ta jasno nanaša na ekološko celovitost. To se lahko šteje za odliko ali stanje popolnosti. V dinamičnem ekološkem okviru se lahko tudi šteje, da pomeni odpornost in sposobnost razvijanja na načine, ki so ugodni za ohranjanje.

Kar zadeva konotacijo ali pomen izraza „celovitost“, se ta jasno nanaša na ekološko celovitost. To se lahko šteje za odliko ali stanje popolnosti. V dinamičnem ekološkem okviru se lahko tudi šteje, da pomeni odpornost in sposobnost razvijanja na načine, ki so ugodni za ohranjanje.

„Celovitost območja“ je mogoče uporabno opredeliti kot skladno vsoto ekološke strukture, funkcije in ekoloških procesov na celotnem območju, ki omogoča, da se na njem ohranijo habitati, sklopi habitatov in/ali populacij vrst, za katere je bilo območje določeno.

„Celovitost območja“ je mogoče uporabno opredeliti kot skladno vsoto ekološke strukture, funkcije in ekoloških procesov na celotnem območju, ki omogoča, da se na njem ohranijo habitati, sklopi habitatov in/ali populacij vrst, za katere je bilo območje določeno.

Območje lahko velja za območje z visoko stopnjo celovitosti, kadar je vsebovani potencial za izpolnjevanje ciljev ohranjanja območja uresničen, kadar se vzdržuje sposobnost samopopravljanja in samoobnavljanja v dinamičnih pogojih in je potrebna minimalna zunanja podpora upravljanju.

Območje lahko velja za območje z visoko stopnjo celovitosti, kadar je vsebovani potencial za izpolnjevanje ciljev ohranjanja območja uresničen, kadar se vzdržuje sposobnost samopopravljanja in samoobnavljanja v dinamičnih pogojih in je potrebna minimalna zunanja podpora upravljanju.

Glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.6.4.

„Celovitost območja“ se tako nanaša na cilje ohranjanja območja, njegove ključne naravne značilnosti, ekološko strukturo in funkcijo. Če predlagani načrt ali projekt (sam ali v povezavi z drugimi načrti ali projekti) ne škoduje ciljem ohranjanja območja, se šteje, da celovitost območja ni prizadeta.

„Celovitost“ se nanaša tudi na glavne ekološke procese in dejavnike, ki podpirajo dolgotrajno prisotnost vrst in habitatov na območju Natura 2000. To je običajno zajeto s cilji ohranjanja za območje (npr. izboljšanje kakovosti habitata ali povečanje območja razširjenosti določene vrste na območju). Poslabšanje teh dejavnikov lahko ogrozi doseganje teh ciljev in ima škodljiv vpliv, tudi če vrste ali habitati niso neposredno prizadeti. Hidrološki režim reke, procesi rečne morfologije, erozija, transport in akumulacija sedimentov so na primer ključni dejavniki za ohranjanje rečnih habitatov in vrst, ki so izraženi v njihovih ciljih ohranjanja. Vplivanje na te procese bi lahko imelo posledice za celovitost območja, tudi če znani deli naravnih habitatov in kraji s potrjeno prisotnostjo vrst niso neposredno prizadeti.

Kadar sta trajna izguba dela habitata ali populacije vrste, ki je pomembno prisotna na območju, ali dolgotrajno poslabševanje ekološke strukture in funkcije območja ter ekoloških procesov na njem opredeljena kot vpliv, ki izhaja iz projekta ali načrta, je mogoče sklepati, da bo načrt ali projekt škodljivo vplival na celovitost območja.

Vendar je treba tudi upoštevati, da bi lahko sposobnost samopopravljanja ali odpornost v nekaterih primerih omogočali obnovitev ekološke strukture in ekoloških funkcij območja v razmeroma kratkem času, na primer združba ali populacija vrste bi se lahko naravno obnovila po začasnem vznemirjanju. V tem primeru bi se lahko štelo, da razvojni projekt ne bi škodljivo vplival na celovitost območja. Sposobnost samopopravljanja se običajno upošteva v ciljih ohranjanja zavarovanih značilnosti (npr. z opredelitvijo določenih pragov ali omejitev spreminjanja, kot je na primer dovoljevanje določene ravni začasne motnosti zaradi vzdrževalnih del na rekah ali drugih vodnih telesih).

Od stopnje začasnih škodljivih vplivov je lahko odvisno, ali je mogoče sklepati o škodljivem vplivu na območje. Če je čas, potreben za obnovo habitata, ocenjen v dnevih, tednih ali celo nekaj mesecih, se lahko šteje, da ne bo škodljivih vplivov na celovitost območja. Kratko obdobje vznemirjanja tako morda ne bo škodljivo vplivalo na celovitost območja, čeprav prizadene nekatere habitate ali vrste. Vendar je treba to skrbno analizirati za vsak primer posebej, ob upoštevanju ciklov ekosistemov na določenem območju, strukture združb, ekoloških funkcij in procesov na območju.

Presoja vplivov na celovitost območja je lahko dokaj enostavna na manjših območjih s samo enim ali nekaj habitati ali vrstami in jasnimi ekološkimi funkcijami. Težje pa je o njih presojati na velikih območjih z zapletenimi ekosistemi in ekološkimi funkcijami, ki gostijo številne habitate in vrste.

Za sistematično in objektivno presojo vplivov na celovitost območja je pomembno, da so določeni pragovi in ciljne vrednosti za posamezne atribute, ki določajo cilje ohranjanja za zavarovane habitatne tipe in vrste na območju. Za pomoč pri ugotavljanju, ali je prizadeta celovitost območja Natura 2000, okvir 12 spodaj vsebuje okvirni kontrolni seznam z upoštevanimi parametri, ki se uporabljajo za opredelitev ciljev ohranjanja za zavarovane habitate/vrste na območjih.

| Okvir 12


  Presoja vplivov na celovitost območja: primer kontrolnega seznama

  Ali bi lahko načrt ali projekt:






  — | oviral napredek pri doseganju ciljev ohranjanja območja ali povzročal zamude pri njegovem doseganju? |
| --- | --- |

Okvir 12

Okvir 12

Presoja vplivov na celovitost območja: primer kontrolnega seznama

Presoja vplivov na celovitost območja: primer kontrolnega seznama

Ali bi lahko načrt ali projekt:

—

oviral napredek pri doseganju ciljev ohranjanja območja ali povzročal zamude pri njegovem doseganju?

| — | zmanjšal območje ali kakovost zavarovanih habitatnih tipov ali habitatov zavarovanih vrst na območju? |
| --- | --- |

—

zmanjšal območje ali kakovost zavarovanih habitatnih tipov ali habitatov zavarovanih vrst na območju?

| — | zmanjšal populacijo zavarovane vrste, ki je pomembno prisotna na območju? |
| --- | --- |

—

zmanjšal populacijo zavarovane vrste, ki je pomembno prisotna na območju?

| — | povzročil vznemirjanje, ki bi lahko vplivalo na velikost ali gostoto populacije ali ravnovesje med vrstami? |
| --- | --- |

—

povzročil vznemirjanje, ki bi lahko vplivalo na velikost ali gostoto populacije ali ravnovesje med vrstami?

| — | povzročil razselitev zavarovanih vrst, ki so pomembno prisotne na območju, in s tem zmanjšal območje razširjenosti zadevnih vrst na območju? |
| --- | --- |

—

povzročil razselitev zavarovanih vrst, ki so pomembno prisotne na območju, in s tem zmanjšal območje razširjenosti zadevnih vrst na območju?

| — | povzročil razdrobljenost habitatov ali habitatov vrst iz Priloge I? |
| --- | --- |

—

povzročil razdrobljenost habitatov ali habitatov vrst iz Priloge I?

| — | povzročil izgubo ali zmanjšanje ključnih značilnosti, naravnih procesov ali virov, ki so bistveni za ohranjanje ali obnavljanje ustreznih habitatov in vrst na območju (npr. pokritost z drevesi, izpostavljenost plimovanju, letne poplave, ujede, viri hrane)? |
| --- | --- |

—

povzročil izgubo ali zmanjšanje ključnih značilnosti, naravnih procesov ali virov, ki so bistveni za ohranjanje ali obnavljanje ustreznih habitatov in vrst na območju (npr. pokritost z drevesi, izpostavljenost plimovanju, letne poplave, ujede, viri hrane)?

| — | motil dejavnike, ki pomagajo vzdrževati ugodna stanja območja ali so potrebni za obnovitev tega ugodnega stanja na območju? |
| --- | --- |

—

motil dejavnike, ki pomagajo vzdrževati ugodna stanja območja ali so potrebni za obnovitev tega ugodnega stanja na območju?

| — | posegal v ravnovesje, porazdelitev in gostoto vrst, ki so kazalniki ugodnih stanj območja? |
| --- | --- |

—

posegal v ravnovesje, porazdelitev in gostoto vrst, ki so kazalniki ugodnih stanj območja?

3.2.4   
  Korak 4: ukrepi za ublažitev

Korak 4: ukrepi za ublažitev

| Če so bili med ustrezno presojo ugotovljeni škodljivi vplivi na celovitost območja ali takšnih vplivov ni mogoče izključiti, zadevnega načrta ali projekta ni mogoče odobriti. Vendar se glede na stopnjo ugotovljenega vpliva morda lahko uporabijo nekateri ukrepi za ublažitev, ki bodo preprečili te vplive ali jih toliko zmanjšali, da ne bodo več škodljivo vplivali na celovitost območja.

  Glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.6.6. |
| --- |

Če so bili med ustrezno presojo ugotovljeni škodljivi vplivi na celovitost območja ali takšnih vplivov ni mogoče izključiti, zadevnega načrta ali projekta ni mogoče odobriti. Vendar se glede na stopnjo ugotovljenega vpliva morda lahko uporabijo nekateri ukrepi za ublažitev, ki bodo preprečili te vplive ali jih toliko zmanjšali, da ne bodo več škodljivo vplivali na celovitost območja.

Če so bili med ustrezno presojo ugotovljeni škodljivi vplivi na celovitost območja ali takšnih vplivov ni mogoče izključiti, zadevnega načrta ali projekta ni mogoče odobriti. Vendar se glede na stopnjo ugotovljenega vpliva morda lahko uporabijo nekateri ukrepi za ublažitev, ki bodo preprečili te vplive ali jih toliko zmanjšali, da ne bodo več škodljivo vplivali na celovitost območja.

Glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.6.6.

Ukrepe za ublažitev lahko predlaga nosilec načrta ali projekta ali jih zahtevajo pristojni nacionalni organi, da se vplivi, opredeljeni v ustrezni presoji, odpravijo, preprečijo ali zmanjšajo na raven, ko ne škodijo več celovitosti območja.

V praksi se potreba po ukrepih za ublažitev pogosto prepozna že v zgodnji fazi zasnove ali začetnih fazah načrta/projekta (npr. v razpravi med nosilcem projekta/vložnikom in naravovarstvenimi svetovalci pred vložitvijo vloge) in vključi v vlogo za izdajo dovoljenja. Čeprav ukrepov za ublažitev ni mogoče upoštevati pri pregledu načrta ali projekta, lahko dejstvo, da so bili opredeljeni kot potrebni, veliko pripomore k učinkoviti, uspešni in pravočasni izvedbi faze ustrezne presoje ter s tem k odločitvi, ali se lahko za načrt/projekt izda dovoljenje v skladu s členom 6(3).

V hierarhiji ukrepov za ublažitev se predlaga najprej izognitev vplivu (tj. preprečitev, da bi do pomembnih vplivov sploh prišlo) in nato njegovo zmanjšanje (tj. zmanjšanje obsega in/ali verjetnosti vpliva). Primeri so navedeni v preglednici 6 spodaj:

izognitev

zmanjšanje

Preglednica 6

Preglednica 6

Primeri vrst ukrepov za ublažitev

Primeri vrst ukrepov za ublažitev

| Izogibanje vplivu: |
| --- |
| — | tehnične rešitve za preprečevanje negativnih vplivov načrta ali projekta (npr. naprave za preprečevanje hrupa, svetlobe ali prahu); |

Izogibanje vplivu:

—

tehnične rešitve za preprečevanje negativnih vplivov načrta ali projekta (npr. naprave za preprečevanje hrupa, svetlobe ali prahu);

| — | umestitev elementov projekta za izognitev občutljivim območjem (celotna območja Natura 2000 ali ključna območja, ki so znotraj območij Natura 2000 ali jih povezujejo); |
| --- | --- |

—

umestitev elementov projekta za izognitev občutljivim območjem (celotna območja Natura 2000 ali ključna območja, ki so znotraj območij Natura 2000 ali jih povezujejo);

| — | varovalne ograje in drugi ukrepi za preprečevanje poškodb vegetacije ali prostoživečih živali; |
| --- | --- |

—

varovalne ograje in drugi ukrepi za preprečevanje poškodb vegetacije ali prostoživečih živali;

| — | izogibanje izvajanju del v občutljivih obdobjih (npr. v obdobju razmnoževanja vrst); |
| --- | --- |

—

izogibanje izvajanju del v občutljivih obdobjih (npr. v obdobju razmnoževanja vrst);

| — | optimizacija koordinacije del za preprečevanje kumulativnih vplivov. |
| --- | --- |

—

optimizacija koordinacije del za preprečevanje kumulativnih vplivov.

Zmanjševanje vpliva:

| — | nadzorovanje emisij; |
| --- | --- |

—

nadzorovanje emisij;

| — | protihrupne pregrade, kot so zasloni; |
| --- | --- |

—

protihrupne pregrade, kot so zasloni;

| — | prestrezniki onesnaževal; |
| --- | --- |

—

prestrezniki onesnaževal;

| — | nadzorovan dostop do občutljivih območij med gradnjo/obratovanjem; |
| --- | --- |

—

nadzorovan dostop do občutljivih območij med gradnjo/obratovanjem;

| — | prehodi za prostoživeče živali (npr. mostovi, tuneli in „ekološki kanali“); |
| --- | --- |

—

prehodi za prostoživeče živali (npr. mostovi, tuneli in „ekološki kanali“);

| — | prilagajanje ukrepov, ki ustvarjajo vplive, za čim večje zmanjšanje vplivov (npr. zaradi hrupa, svetlobe, prahu itd.). |
| --- | --- |

—

prilagajanje ukrepov, ki ustvarjajo vplive, za čim večje zmanjšanje vplivov (npr. zaradi hrupa, svetlobe, prahu itd.).

Na ravni načrtov lahko ukrepi za ublažitev vključujejo na primer spremembo lokacije ali črtanje sestavnih delov načrta, za katere je ugotovljeno, da imajo pomembne škodljive vplive na celovitost območja. Predlagani ukrepi se lahko prilagajajo skozi celoten postopek presoje. Na visoki ravni načrtovanja (npr. v nacionalnih/regionalnih načrtih) lahko ublažitev pomeni opredelitev možnih ukrepov, ki jih je treba podrobneje razdelati na nižji ravni, v skladu z ekološkimi, lokacijskimi, časovnimi, pravnimi in finančnimi parametri, ki jih je treba izpolniti v okviru vsakega načrtovanja.

Ukrepov za ublažitev se ne sme zamenjevati z izravnalnimi ukrepi, ki se obravnavajo samo v postopku iz člena 6(4) (glej oddelek 3.3.3 tega dokumenta).

se ne sme zamenjevati z izravnalnimi ukrepi

| Ukrepi za ublažitev
  so ukrepi, katerih cilj je čim bolj zmanjšati ali celo odpraviti negativne vplive, ki se lahko pojavijo pri izvajanju načrta ali projekta, tako da celovitost območja ni prizadeta. Ti ukrepi se obravnavajo v okviru člena 6(3) in so sestavni del specifikacij načrta ali projekta ali pogoj za izdajo dovoljenja zanj.


  Izravnalni ukrepi
  so neodvisni od projekta (vključno z vsemi ukrepi za ublažitev, povezanimi s projektom). Njihov namen je izravnati preostale negativne vplive načrta ali projekta, tako da se ohrani splošna ekološka usklajenost omrežja Natura 2000. Proučijo se lahko le v okviru člena 6(4).

  Glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.4.1. |
| --- |

Ukrepi za ublažitev
  so ukrepi, katerih cilj je čim bolj zmanjšati ali celo odpraviti negativne vplive, ki se lahko pojavijo pri izvajanju načrta ali projekta, tako da celovitost območja ni prizadeta. Ti ukrepi se obravnavajo v okviru člena 6(3) in so sestavni del specifikacij načrta ali projekta ali pogoj za izdajo dovoljenja zanj.

Ukrepi za ublažitev

so ukrepi, katerih cilj je čim bolj zmanjšati ali celo odpraviti negativne vplive, ki se lahko pojavijo pri izvajanju načrta ali projekta, tako da celovitost območja ni prizadeta. Ti ukrepi se obravnavajo v okviru člena 6(3) in so sestavni del specifikacij načrta ali projekta ali pogoj za izdajo dovoljenja zanj.

Izravnalni ukrepi
  so neodvisni od projekta (vključno z vsemi ukrepi za ublažitev, povezanimi s projektom). Njihov namen je izravnati preostale negativne vplive načrta ali projekta, tako da se ohrani splošna ekološka usklajenost omrežja Natura 2000. Proučijo se lahko le v okviru člena 6(4).

Izravnalni ukrepi

so neodvisni od projekta (vključno z vsemi ukrepi za ublažitev, povezanimi s projektom). Njihov namen je izravnati preostale negativne vplive načrta ali projekta, tako da se ohrani splošna ekološka usklajenost omrežja Natura 2000. Proučijo se lahko le v okviru člena 6(4).

Glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.4.1.

Natančneje, ukrepi, ki funkcionalno niso del projekta, kot so izboljšanje in obnova habitata (tudi če prispevajo k neto povečanju območja habitata na prizadetem območju (33)) ali ustvarjanje in izboljšanje razmnoževališč in počivališč za vrste, se ne bi smeli šteti za ukrepe za ublažitev, saj ne zmanjšujejo negativnega vpliva projekta kot takšnega. Tovrstni ukrepi, če ne spadajo v okvir običajne prakse, ki je potrebna za ohranjanja območja, izpolnjujejo merila za izravnalne ukrepe.

33

Vsak ukrep za ublažitev mora biti podrobno opisan, pri čemer se navede, kako bo odpravil ali zmanjšal opredeljene škodljive vplive, kako in kdaj se bo izvajal in kdo ga bo izvedel. Navesti je treba naslednje vidike:

Vsak ukrep za ublažitev mora biti podrobno opisan

| — | zadevne vplive, ki naj bi se z ukrepi za ublažitev obravnavali, vključno z informacijami o ustreznih parametrih (npr. območje habitatov v interesu Skupnosti, katerih stanje se poslabšuje, in njihova stopnja ohranjenosti na območju, populacija vrst, ki so izpostavljene vznemirjanju); |
| --- | --- |

—

zadevne vplive, ki naj bi se z ukrepi za ublažitev obravnavali, vključno z informacijami o ustreznih parametrih (npr. območje habitatov v interesu Skupnosti, katerih stanje se poslabšuje, in njihova stopnja ohranjenosti na območju, populacija vrst, ki so izpostavljene vznemirjanju);

| — | pričakovane rezultate izvajanja predlaganih ukrepov za ublažitev, s sklicevanjem na posamezne parametre (npr. območje habitata, število populacij vrst ali struktura in funkcije); |
| --- | --- |

—

pričakovane rezultate izvajanja predlaganih ukrepov za ublažitev, s sklicevanjem na posamezne parametre (npr. območje habitata, število populacij vrst ali struktura in funkcije);

| — | tehnično-znanstveno izvedljivost in pričakovano stopnjo učinkovitosti predlaganih ukrepov; |
| --- | --- |

—

tehnično-znanstveno izvedljivost in pričakovano stopnjo učinkovitosti predlaganih ukrepov;

| — | osebo ali organ, pristojen za izvajanje; |
| --- | --- |

—

osebo ali organ, pristojen za izvajanje;

| — | upravljanje območja, na katerem se bodo izvajali ukrepi za ublažitev (metode, trajanje); |
| --- | --- |

—

upravljanje območja, na katerem se bodo izvajali ukrepi za ublažitev (metode, trajanje);

| — | lokacijo in časovno razporeditev ukrepov glede na načrt ali projekt; |
| --- | --- |

—

lokacijo in časovno razporeditev ukrepov glede na načrt ali projekt;

| — | metode za preverjanje izvajanja ukrepov; |
| --- | --- |

—

metode za preverjanje izvajanja ukrepov;

| — | financiranje ukrepov; |
| --- | --- |

—

financiranje ukrepov;

| — | program spremljanja za preverjanje učinkovitosti ukrepov in po potrebi njihovo prilagoditev. |
| --- | --- |

—

program spremljanja za preverjanje učinkovitosti ukrepov in po potrebi njihovo prilagoditev.

Učinkovitost ukrepov za ublažitev je treba dokazati, na primer s sklicevanjem na uspešno izvajanje pri drugih podobnih razvojnih projektih, in spremljati, tako da se vzpostavi sistem za spremljanje rezultatov in sprejetje korektivnih ukrepov, če se odkrijejo napake. Za oceno učinkovitosti se lahko uporabi naslednji kontrolni seznam:

Učinkovitost ukrepov za ublažitev

| Okvir 13


  Ocena učinkovitosti ukrepov za ublažitev







  — | Ali so ukrepi za ublažitev izvedljivi v okviru načrta ali projekta, ki je predmet presoje? |
| --- | --- |

Okvir 13

Okvir 13

Ocena učinkovitosti ukrepov za ublažitev

Ocena učinkovitosti ukrepov za ublažitev

—

Ali so ukrepi za ublažitev izvedljivi v okviru načrta ali projekta, ki je predmet presoje?

| — | Ali se ukrepi za ublažitev jasno osredotočajo na vplive, opredeljene v ustrezni presoji? Ali so učinkoviti pri zmanjševanju teh vplivov pod raven pomembnosti? |
| --- | --- |

—

Ali se ukrepi za ublažitev jasno osredotočajo na vplive, opredeljene v ustrezni presoji? Ali so učinkoviti pri zmanjševanju teh vplivov pod raven pomembnosti?

| — | Ali so predvideni zadostna sredstva in zadostni viri za izvajanje ukrepov za ublažitev? |
| --- | --- |

—

Ali so predvideni zadostna sredstva in zadostni viri za izvajanje ukrepov za ublažitev?

| — | Ali obstajajo evidence o uspešnem predhodnem izvajanju predlaganih ukrepov za ublažitev? |
| --- | --- |

—

Ali obstajajo evidence o uspešnem predhodnem izvajanju predlaganih ukrepov za ublažitev?

| — | Ali obstajajo znaki omejujočih dejavnikov in stopenj uspešnosti ali neuspešnosti predlaganih ukrepov? |
| --- | --- |

—

Ali obstajajo znaki omejujočih dejavnikov in stopenj uspešnosti ali neuspešnosti predlaganih ukrepov?

| — | Ali obstaja celovit načrt izvajanja in ohranjanja ukrepov za ublažitev (po potrebi tudi s spremljanjem in vrednotenjem)? |
| --- | --- |

—

Ali obstaja celovit načrt izvajanja in ohranjanja ukrepov za ublažitev (po potrebi tudi s spremljanjem in vrednotenjem)?

Spremljanje ukrepov za ublažitev je ključno za preverjanje njihovega uspešnega in pravočasnega izvajanja ter za odkrivanje morebitnih nepričakovanih vplivov, ki zahtevajo dodatne ukrepe.

Spremljanje

Učinkovitost ukrepov za ublažitev je treba dokazati pred odobritvijo načrta ali projekta. Poleg tega bi bilo treba v primeru, ko je učinkovitost blažitve odvisna od obstoja stabilnih naravnih pogojev ali naravnih procesov, ki bi se lahko spremenili (npr. zaradi poplav, suš, neviht ali drugih dogodkov), spremljanje uporabljati tudi za preverjanje pričakovanih rezultatov in odkrivanje vseh možnih spremembi, zaradi katerih je treba ukrepe prilagoditi ali reprogramirati.

Rezultate spremljanja bi bilo treba deliti s pristojnimi organi, da bi bili v pomoč pri oblikovanju ustreznih možnosti odzivanja, kadar je to potrebno na primer za odpravo morebitne očitne neučinkovitosti ukrepa za ublažitev ali za odzivanje na nepričakovane vplive ali učinke, v zvezi s katerimi je bilo ugotovljeno samo tveganje. V preglednici 7 je naveden primer matrike za predložitev informacij o ukrepih za ublažitev.

Pričakovane rezultate izvajanja ukrepa za ublažitev v smislu preprečevanja ali zmanjševanja vplivov, opredeljenih v presoji, bi bilo treba ustrezno dokumentirati.

V preglednici 8 je naveden primer matrike za predstavitev rezultata presoje po ukrepu za ublažitev.

Preglednica 7

Preglednica 7

Informacije o ukrepih za ublažitev, predlaganih za načrt ali projekt

Informacije o ukrepih za ublažitev, predlaganih za načrt ali projekt

| Opredeljeni škodljivi vplivi (seznam) | Opis ukrepov, podrobnosti o izvajanju, učinkovitosti in spremljanju |
| --- | --- |
| Vpliv št. 1 | Ukrep št. 1 |
| Ime/opis | Pojasnite, kako bo ukrep prispeval k preprečevanju/zmanjševanju vplivov na celovitost območja. | Pojasnite, kako se bo izvajal in kdo ga bo izvajal. | Dokažite njegovo učinkovitost (npr. na podlagi znanstvenih dokazov/strokovne utemeljitve). | Navedite časovni okvir izvajanja glede na načrt ali projekt. | Opredelite predlagani program spremljanja in zahteve glede poročanja, vključno s tem, kako se bodo obravnavali morebitni nepričakovani vplivi. |
| | Navedite podrobnosti o ukrepu za ublažitev, pri čemer pojasnite elemente, s katerimi se bodo obravnavali škodljivi vplivi. | To lahko vključuje podrobnosti o pravno zavezujočih sporazumih, ki bi morali biti sklenjeni pred odobritvijo načrta ali projekta. | To lahko vključuje oceno: (i) poročil ali dokazov o podobnih projektih ali načrtih; (ii) izjav ustreznih strokovnjakov ali (iii) podpore ustrezne naravovarstvene agencije. | Nekateri ukrepi za ublažitev so lahko vključeni v načrt ali projekt; v nekaterih primerih bo treba uvesti dodaten ukrep bodisi pred odobritvijo načrta ali projekta bodisi kmalu po njej. | To se lahko izvede s pravno zavezujočimi sporazumi pred odobritvijo načrta ali projekta. |
| | | | | | |
| | | | | | |

Opredeljeni škodljivi vplivi (seznam)

Opis ukrepov, podrobnosti o izvajanju, učinkovitosti in spremljanju

Vpliv št. 1

Vpliv št. 1

Ukrep št. 1

Ukrep št. 1

Ime/opis

Pojasnite, kako bo ukrep prispeval k preprečevanju/zmanjševanju vplivov na celovitost območja.

Pojasnite, kako se bo izvajal in kdo ga bo izvajal.

Dokažite njegovo učinkovitost (npr. na podlagi znanstvenih dokazov/strokovne utemeljitve).

Navedite časovni okvir izvajanja glede na načrt ali projekt.

Opredelite predlagani program spremljanja in zahteve glede poročanja, vključno s tem, kako se bodo obravnavali morebitni nepričakovani vplivi.

Navedite podrobnosti o ukrepu za ublažitev, pri čemer pojasnite elemente, s katerimi se bodo obravnavali škodljivi vplivi.

Navedite podrobnosti o ukrepu za ublažitev, pri čemer pojasnite elemente, s katerimi se bodo obravnavali škodljivi vplivi.

To lahko vključuje podrobnosti o pravno zavezujočih sporazumih, ki bi morali biti sklenjeni pred odobritvijo načrta ali projekta.

To lahko vključuje podrobnosti o pravno zavezujočih sporazumih, ki bi morali biti sklenjeni pred odobritvijo načrta ali projekta.

To lahko vključuje oceno: (i) poročil ali dokazov o podobnih projektih ali načrtih; (ii) izjav ustreznih strokovnjakov ali (iii) podpore ustrezne naravovarstvene agencije.

To lahko vključuje oceno: (i) poročil ali dokazov o podobnih projektih ali načrtih; (ii) izjav ustreznih strokovnjakov ali (iii) podpore ustrezne naravovarstvene agencije.

Nekateri ukrepi za ublažitev so lahko vključeni v načrt ali projekt; v nekaterih primerih bo treba uvesti dodaten ukrep bodisi pred odobritvijo načrta ali projekta bodisi kmalu po njej.

Nekateri ukrepi za ublažitev so lahko vključeni v načrt ali projekt; v nekaterih primerih bo treba uvesti dodaten ukrep bodisi pred odobritvijo načrta ali projekta bodisi kmalu po njej.

To se lahko izvede s pravno zavezujočimi sporazumi pred odobritvijo načrta ali projekta.

To se lahko izvede s pravno zavezujočimi sporazumi pred odobritvijo načrta ali projekta.

Preglednica 8

Preglednica 8

Povzetek rezultatov presoje po izvedbi ukrepov za ublažitev

Povzetek rezultatov presoje po izvedbi ukrepov za ublažitev

| Zadevne značilnosti na območju | Kratek opis vplivov/škodljivih vplivov | Pomen/razsežnost vplivov | Opis predlaganih ukrepov za ublažitev | Pričakovani rezultati v zvezi z blaženjem vplivov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Habitati






  — | ... |

Zadevne značilnosti na območju

Kratek opis vplivov/škodljivih vplivov

Pomen/razsežnost vplivov

Opis predlaganih ukrepov za ublažitev

Pričakovani rezultati v zvezi z blaženjem vplivov

Habitati

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Vrste

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Drugi naravni elementi, ki so pomembni za celovitost območja

3.2.5   
  Sklepi ustrezne presoje

Sklepi ustrezne presoje

Presoja, ki se izvede v skladu s členom 6(3) direktive o habitatih, mora vsebovati popolne, natančne in dokončne ugotovitve in sklepe ob upoštevanju najboljših znanstvenih spoznanj na tem področju. Odpraviti mora vsak razumen znanstveni dvom glede vplivov predlaganega načrta ali projekta na zadevno zavarovano območje.

Sklepi ustrezne presoje se morajo jasno nanašati na celovitost območja in cilje njegovega ohranjanja. Če se pri presoji ugotovi, da se bodo pojavili škodljivi vplivi na celovitost območja, bi bilo treba pojasniti, pri katerih vidikih so ob upoštevanju ukrepov za ublažitev prisotni preostali škodljivi vplivi. To je pomembno, če se načrt ali projekt nadalje obravnava v skladu s členom 6(4).

Razdelan primer možnega obrazca za evidentiranje rezultatov ustrezne presoje je naveden v preglednici 9 na naslednji strani.

Preglednica 9

Preglednica 9

Primer evidence ustrezne presoje

Primer evidence ustrezne presoje

| Območje 1: Posebno območje varstva Xxx | Kratek opis: Posebno območje varstva zajema največji obseg močvirij v regiji Xxxxxx. Velika raznolikost obalnih habitatov na območju skozi celo leto omogoča preživetje številnim vodnim pticam. |
| --- | --- |
| Možen vpliv | Prizadeta značilnost | Cilji ohranjanja | Škodljiv vpliv načrta/projekta samega na značilnost | Škodljiv vpliv načrta/projekta v povezavi z drugimi načrti ali projekti na prizadeto značilnost | Možna preprečitev ali ublažitev škodljivih vplivov | Sklep: škodljivi vplivi na celovitost območja: Da. Ne. Negotovi. Dolgoročni. Kratkoročni |
| Izguba habitatov
  Vznemirjanje vrst | Ptice obalnih habitatov:
  ...
  ...
  (ime vrste) | Ohranjanje populacije in razširjenosti vrst (podrobnosti glede na cilje ohranjanja).
  Ohranjanje strukture in funkcij ter podpiranje procesov, od katerih so odvisni habitati vrst ... (podrobnosti glede na cilje ohranjanja). | Sestavni del X načrta bo zmanjšal območje slanih močvirij, ki je na voljo vrstam. V ustrezni presoji je bila ocenjena morebitna izguba 110 ha. | Obstaja možnost škodljivih vplivov v povezavi z drugimi načrti, ki bi povečali posredne pritiske na območja. Povečano vznemirjanje zaradi povečanja rabe za rekreativne namene, povezano z drugimi projekti, bi škodljivo vplivalo na območje. | Ne | Da – dolgoročni |
| Poslabšanje stanja habitata | Ptice nižinskih mokrih travišč
  ...
  ...
  (ime vrste) | Ohranjanje populacije in razširjenosti vrst (podrobnosti glede na cilje ohranjanja). Ohranjanje strukture in funkcij ter podpiranje procesov, od katerih so odvisni habitati vrst ... (podrobnosti glede na cilje ohranjanja). | Sestavni del Y načrta bi lahko povzročil spremembo režima pretoka vode, ki bi lahko vplivala na mokra travišča, ki zagotavljajo ustrezen habitat za vrste ... (podrobnosti glede na cilje ohranjanja). | Niso pričakovani | Negotovi | Negotovi (sestavni del Y ni podrobno opredeljen, zato vplivov na režim pretoka ni mogoče ustrezno presojati in količinsko opredeliti). |
| ... | | | | | | |

Območje 1: Posebno območje varstva Xxx

Območje 1: Posebno območje varstva Xxx

Kratek opis: Posebno območje varstva zajema največji obseg močvirij v regiji Xxxxxx. Velika raznolikost obalnih habitatov na območju skozi celo leto omogoča preživetje številnim vodnim pticam.

Kratek opis

Možen vpliv

Prizadeta značilnost

Cilji ohranjanja

Škodljiv vpliv načrta/projekta samega na značilnost

Škodljiv vpliv načrta/projekta v povezavi z drugimi načrti ali projekti na prizadeto značilnost

Možna preprečitev ali ublažitev škodljivih vplivov

Sklep: škodljivi vplivi na celovitost območja: Da. Ne. Negotovi. Dolgoročni. Kratkoročni

Izguba habitatov

Vznemirjanje vrst

Ptice obalnih habitatov:

...

...

(ime vrste)

Ohranjanje populacije in razširjenosti vrst (podrobnosti glede na cilje ohranjanja).

Ohranjanje strukture in funkcij ter podpiranje procesov, od katerih so odvisni habitati vrst ... (podrobnosti glede na cilje ohranjanja).

Sestavni del X načrta bo zmanjšal območje slanih močvirij, ki je na voljo vrstam. V ustrezni presoji je bila ocenjena morebitna izguba 110 ha.

Obstaja možnost škodljivih vplivov v povezavi z drugimi načrti, ki bi povečali posredne pritiske na območja. Povečano vznemirjanje zaradi povečanja rabe za rekreativne namene, povezano z drugimi projekti, bi škodljivo vplivalo na območje.

Ne

Da – dolgoročni

Poslabšanje stanja habitata

Ptice nižinskih mokrih travišč

...

...

(ime vrste)

Ohranjanje populacije in razširjenosti vrst (podrobnosti glede na cilje ohranjanja). Ohranjanje strukture in funkcij ter podpiranje procesov, od katerih so odvisni habitati vrst ... (podrobnosti glede na cilje ohranjanja).

Sestavni del Y načrta bi lahko povzročil spremembo režima pretoka vode, ki bi lahko vplivala na mokra travišča, ki zagotavljajo ustrezen habitat za vrste ... (podrobnosti glede na cilje ohranjanja).

Niso pričakovani

Negotovi

Negotovi (sestavni del Y ni podrobno opredeljen, zato vplivov na režim pretoka ni mogoče ustrezno presojati in količinsko opredeliti).

...

Po končani ustrezni presoji bi bilo treba sklepe presoje jasno predstaviti v poročilu, v katerem se:

| (a) | dovolj podrobno opiše projekt ali načrt, da se javnosti pojasnijo njegova narava, obseg in cilji; |
| --- | --- |

(a)

dovolj podrobno opiše projekt ali načrt, da se javnosti pojasnijo njegova narava, obseg in cilji;

| (b) | opišejo referenčno stanje območja Natura 2000 in cilji njegovega ohranjanja; |
| --- | --- |

(b)

opišejo referenčno stanje območja Natura 2000 in cilji njegovega ohranjanja;

| (c) | opredelijo škodljivi vplivi načrta ali projekta na območje Natura 2000 glede na cilje ohranjanja posameznega območja; |
| --- | --- |

(c)

opredelijo škodljivi vplivi načrta ali projekta na območje Natura 2000 glede na cilje ohranjanja posameznega območja;

| (d) | pojasni, kako se bodo navedeni vplivi preprečili ali dovolj zmanjšali z ublažitvijo; |
| --- | --- |

(d)

pojasni, kako se bodo navedeni vplivi preprečili ali dovolj zmanjšali z ublažitvijo;

| (e) | določi časovni okvir in opredelijo mehanizmi, s katerimi se bodo ukrepi za ublažitev zagotovili, izvajali in spremljali; |
| --- | --- |

(e)

določi časovni okvir in opredelijo mehanizmi, s katerimi se bodo ukrepi za ublažitev zagotovili, izvajali in spremljali;

| (f) | izpelje ustrezno utemeljen sklep o vplivu na celovitost območja. |
| --- | --- |

(f)

izpelje ustrezno utemeljen sklep o vplivu na celovitost območja.

Poročilo o ustrezni presoji bi moralo biti sestavljeno jasno z: (i) enostavno razumljivimi dokaznimi sledmi (ki na primer od dejavnosti vodijo k pritiskom ter občutljivostim in ranljivostim prizadetih naravnih značilnosti) in (ii) ustrezno ravnjo dokazov ali analize, primerno za posvetovanje z ustreznimi agencijami za varstvo narave in javnostjo.

Za nekatere elemente ali sestavne dele načrta so lahko škodljivi vplivi na celovitost območja negotovi ali jih ni mogoče določiti dovolj prepričljivo. Vendar je treba takšne vidike kljub temu nadalje proučiti. Številne nacionalne strategije vključujejo ključne načrtovane naložbe, kot so nova zajetja ali prometni koridorji, ki lahko vplivajo na območja Natura 2000, vendar njihova natančna lokacija, zasnova ali podrobnosti v zvezi z delovanjem še niso določene; takšne elemente je treba ustrezno presojati na ravni projekta. V takšnih primerih bi bilo treba to dejstvo, tj. preostalo negotovost, evidentirati v rezultatih presoje in za take sestavne dele/elemente načrtov izvesti ustrezno presojo na ravni projekta (glej tudi oddelek 4.2).

Sklepi ustrezne presoje, skupaj z morebitnimi dogovorjenimi ukrepi za ublažitev ali pogoji, bi morali biti tudi del dovoljenja ali katere koli druge odločitve v zvezi z obravnavanim načrtom ali projektom.

| Odločanje na podlagi ustrezne presoje



  Pristojni nacionalni organi so tisti, ki glede na sklepe ustrezne presoje posledic načrta ali projekta za zadevno območje Natura 2000 odobrijo načrt ali projekt. To lahko storijo šele, ko se prepričajo, da načrt ali projekt ne bo škodljivo vplival na celovitost območja. To velja, kadar z znanstvenega stališča ne obstaja noben razumen dvom glede neobstoja takšnih vplivov.


  Če obstaja negotovost glede neobstoja škodljivih vplivov, povezanih z zadevnim načrtom ali projektom, na celovitost tega območja, bo moral pristojni nacionalni organ zavrniti izdajo dovoljenja zanj (zadeva C-127/02, točka 57).

  Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.7.3. |
| --- |

Odločanje na podlagi ustrezne presoje

Odločanje na podlagi ustrezne presoje

Pristojni nacionalni organi so tisti, ki glede na sklepe ustrezne presoje posledic načrta ali projekta za zadevno območje Natura 2000 odobrijo načrt ali projekt. To lahko storijo šele, ko se prepričajo, da načrt ali projekt ne bo škodljivo vplival na celovitost območja. To velja, kadar z znanstvenega stališča ne obstaja noben razumen dvom glede neobstoja takšnih vplivov.

Pristojni nacionalni organi so tisti, ki glede na sklepe ustrezne presoje posledic načrta ali projekta za zadevno območje Natura 2000 odobrijo načrt ali projekt. To lahko storijo šele, ko se prepričajo, da načrt ali projekt ne bo škodljivo vplival na celovitost območja. To velja, kadar z znanstvenega stališča ne obstaja noben razumen dvom glede neobstoja takšnih vplivov.

Če obstaja negotovost glede neobstoja škodljivih vplivov, povezanih z zadevnim načrtom ali projektom, na celovitost tega območja, bo moral pristojni nacionalni organ zavrniti izdajo dovoljenja zanj (zadeva C-127/02, točka 57).

Če obstaja negotovost glede neobstoja škodljivih vplivov, povezanih z zadevnim načrtom ali projektom, na celovitost tega območja, bo moral pristojni nacionalni organ zavrniti izdajo dovoljenja zanj (zadeva C-127/02, točka 57).

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.7.3.

Vzorec poročila za predstavitev rezultatov ustrezne presoje je predstavljen v okviru 16 na koncu oddelka 3.2.

Če pristojni organ ugotovi, da se bodo pojavili škodljivi vplivi ali da škodljivih vplivov ni mogoče izključiti, se načrt ali projekt ne sme začeti izvajati (razen če veljajo pogoji iz člena 6(4) – glej oddelek 3.3).

3.2.6   
  Dodatni preudarki: posvetovanja, kakovost ustrezne presoje, dostop do pravnega varstva

Dodatni preudarki: posvetovanja, kakovost ustrezne presoje, dostop do pravnega varstva

Posvetovanja

Posvetovanja

Posvetovanja s strokovnjaki, drugimi organi, nevladnimi organizacijami, potencialno prizadetimi skupinami ali širšo javnostjo lahko zagotovijo boljše razpoložljive okoljske informacije za osebe, ki izvajajo ustrezno presojo, in za odločevalce, na primer s prepoznavanjem okoljskih vplivov ali pripravo ustreznih ukrepov za ublažitev. Poleg tega lahko prispevajo k zmanjšanju možnih navzkrižij in zamud.

Posvetovanje z ustreznimi organi, strokovnjaki s področja biologije ali ekologije ter predstavniki ustreznih panog in sektorjev politike, deležniki in nevladnimi organizacijami med postopkom iz člena 6(3) izboljšuje razpoložljivost informacij in upoštevanje različnih stališč.

Organi za varstvo narave in sektorski organi bi morali med postopkom presoje sodelovati, s čimer zagotovijo, da: (i) ustrezna presoja temelji na najboljših razpoložljivih informacijah in izkušnjah ter (ii) se ustrezno upoštevajo vsi pomembni vidiki.

| Sodelovanje javnosti v postopku iz člena 6(3)



  Direktiva o habitatih ne vsebuje izrecne obveznosti pridobitve mnenja širše javnosti pri izdajanju dovoljenja za načrte ali projekte, ki zahtevajo ustrezno presojo. V skladu z besedilom člena 6(3) je to potrebno le, če se „šteje za ustrezno“. Vendar je Sodišče pojasnilo, da ima na podlagi zahtev iz Aarhuške konvencije (34)
  zadevna javnost, vključno s priznanimi nevladnimi organizacijami za varstvo okolja, pravico do sodelovanja v postopku za izdajo dovoljenja (zadeva C-243/15, točka 49). Ta pravica vključuje zlasti „pravico [javnosti] do ‚učinkovitega sodelovanja pri okoljskem odločanju‘ s tem, da predloži ,pisno oz. na javni obravnavi ali ob zaslišanju vložnika vse pripombe, informacije, analize ali mnenja, za katere meni, da se nanašajo na predlagano dejavnost“ (zadeva C-243/15, točka 46).

  Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.7.2. |
| --- |

Sodelovanje javnosti v postopku iz člena 6(3)

Sodelovanje javnosti v postopku iz člena 6(3)

Direktiva o habitatih ne vsebuje izrecne obveznosti pridobitve mnenja širše javnosti pri izdajanju dovoljenja za načrte ali projekte, ki zahtevajo ustrezno presojo. V skladu z besedilom člena 6(3) je to potrebno le, če se „šteje za ustrezno“. Vendar je Sodišče pojasnilo, da ima na podlagi zahtev iz Aarhuške konvencije (34)
  zadevna javnost, vključno s priznanimi nevladnimi organizacijami za varstvo okolja, pravico do sodelovanja v postopku za izdajo dovoljenja (zadeva C-243/15, točka 49). Ta pravica vključuje zlasti „pravico [javnosti] do ‚učinkovitega sodelovanja pri okoljskem odločanju‘ s tem, da predloži ,pisno oz. na javni obravnavi ali ob zaslišanju vložnika vse pripombe, informacije, analize ali mnenja, za katere meni, da se nanašajo na predlagano dejavnost“ (zadeva C-243/15, točka 46).

Direktiva o habitatih ne vsebuje izrecne obveznosti pridobitve mnenja širše javnosti pri izdajanju dovoljenja za načrte ali projekte, ki zahtevajo ustrezno presojo. V skladu z besedilom člena 6(3) je to potrebno le, če se „šteje za ustrezno“. Vendar je Sodišče pojasnilo, da ima na podlagi zahtev iz Aarhuške konvencije

34

zadevna javnost, vključno s priznanimi nevladnimi organizacijami za varstvo okolja, pravico do sodelovanja v postopku za izdajo dovoljenja (zadeva C-243/15, točka 49). Ta pravica vključuje zlasti „pravico [javnosti] do ‚učinkovitega sodelovanja pri okoljskem odločanju‘ s tem, da predloži ,pisno oz. na javni obravnavi ali ob zaslišanju vložnika vse pripombe, informacije, analize ali mnenja, za katere meni, da se nanašajo na predlagano dejavnost“ (zadeva C-243/15, točka 46).

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.7.2.

Kadar se ustrezna presoja usklajuje ali izvaja skupaj s presojo vplivov na okolje (PVO)/strateško presojo vplivov na okolje (SPVO), so lahko koristne tudi nujne določbe v zvezi s sodelovanjem javnosti iz zadevnih direktiv. Vendar je pomembno, da se rezultati ustrezne presoje razločijo od rezultatov PVO/SPVO in so ločeni od njih. To je potrebno za zagotovitev pravilne uporabe člena 6(3), drugi stavek (pristojni organi lahko dovoljenje izdajo šele, ko se prepričajo, da načrt ali projekt ne bo škodoval celovitosti zadevnega območja).

Direktiva o PVO (člen 6) določa, da morajo države članice: (i) zagotoviti posvetovanje z ustreznimi organi ter (ii) zgodaj in učinkovito omogočiti obveščanje javnosti in sodelovanje zadevne javnosti v postopku sprejemanja odločitev o okoljskih vprašanjih. To vključuje določitev razumnih rokov za različne faze sodelovanja. Podobne zahteve do določene v členu 6 direktive o SPVO.

| Sodelovanje javnosti na podlagi direktiv o PVO in SPVO



  Direktiva o PVO


  Preambula:







  — | Učinkovito
  sodelovanje javnosti
  pri sprejemanju odločitev omogoča, da javnost izrazi, nosilec odločitev pa se zaveda mnenj in skrbi, ki utegnejo biti pomembne za te odločitve, ter tako poveča odgovornost in preglednost procesa odločanja in prispeva k zavesti javnosti o okoljskih vprašanjih in k podpori sprejetim odločitvam. |
| --- | --- |

Sodelovanje javnosti na podlagi direktiv o PVO in SPVO

Sodelovanje javnosti na podlagi direktiv o PVO in SPVO

Direktiva o PVO

Direktiva o PVO

Preambula:

Preambula:

—

Učinkovito
  sodelovanje javnosti
  pri sprejemanju odločitev omogoča, da javnost izrazi, nosilec odločitev pa se zaveda mnenj in skrbi, ki utegnejo biti pomembne za te odločitve, ter tako poveča odgovornost in preglednost procesa odločanja in prispeva k zavesti javnosti o okoljskih vprašanjih in k podpori sprejetim odločitvam.

Učinkovito

sodelovanje javnosti

pri sprejemanju odločitev omogoča, da javnost izrazi, nosilec odločitev pa se zaveda mnenj in skrbi, ki utegnejo biti pomembne za te odločitve, ter tako poveča odgovornost in preglednost procesa odločanja in prispeva k zavesti javnosti o okoljskih vprašanjih in k podpori sprejetim odločitvam.

| — | Sodelovanje, ki vključuje tudi sodelovanje združenj, organizacij in skupin, zlasti nevladnih organizacij, ki spodbujajo varovanje okolja, je treba podpreti, vključno med drugim s spodbujanjem izobraževanja javnosti v zvezi z varstvom okolja. |
| --- | --- |

—

Sodelovanje, ki vključuje tudi sodelovanje združenj, organizacij in skupin, zlasti nevladnih organizacij, ki spodbujajo varovanje okolja, je treba podpreti, vključno med drugim s spodbujanjem izobraževanja javnosti v zvezi z varstvom okolja.

Sodelovanje, ki vključuje tudi sodelovanje združenj, organizacij in skupin, zlasti nevladnih organizacij, ki spodbujajo varovanje okolja, je treba podpreti, vključno med drugim s spodbujanjem izobraževanja javnosti v zvezi z varstvom okolja.

| — | Med cilji Aarhuške konvencije je želja zagotoviti pravico sodelovanja javnosti v odločanju o okoljskih zadevah, da bi prispevali k varovanju pravice živeti v okolju, ki je primerno za osebno zdravje in dobro počutje. Člen 6 Aarhuške konvencije predvideva sodelovanje javnosti pri odločitvah o dejavnostih, ki niso vključene v seznam, vendar lahko pomembno vplivajo na okolje. |
| --- | --- |

—

Med cilji Aarhuške konvencije je želja zagotoviti pravico sodelovanja javnosti v odločanju o okoljskih zadevah, da bi prispevali k varovanju pravice živeti v okolju, ki je primerno za osebno zdravje in dobro počutje. Člen 6 Aarhuške konvencije predvideva sodelovanje javnosti pri odločitvah o dejavnostih, ki niso vključene v seznam, vendar lahko pomembno vplivajo na okolje.

Med cilji Aarhuške konvencije je želja zagotoviti pravico sodelovanja javnosti v odločanju o okoljskih zadevah, da bi prispevali k varovanju pravice živeti v okolju, ki je primerno za osebno zdravje in dobro počutje. Člen 6 Aarhuške konvencije predvideva sodelovanje javnosti pri odločitvah o dejavnostih, ki niso vključene v seznam, vendar lahko pomembno vplivajo na okolje.

Člen 6(2): Za učinkovito sodelovanje zadevne javnosti v postopkih odločanja se jo elektronsko in z javnimi objavami ali drugimi sredstvi obvesti o naslednjih zadevah že na začetni stopnji postopka sprejemanja odločitev o okoljskih vprašanjih iz člena 2(2), najpozneje pa takrat, ko se informacije razumno lahko predložijo:

Člen 6(2): Za učinkovito sodelovanje zadevne javnosti v postopkih odločanja se jo elektronsko in z javnimi objavami ali drugimi sredstvi obvesti o naslednjih zadevah že na začetni stopnji postopka sprejemanja odločitev o okoljskih vprašanjih iz člena 2(2), najpozneje pa takrat, ko se informacije razumno lahko predložijo:

Direktiva o SPVO

Direktiva o SPVO

Preambula: Da bi se prispevalo k preglednejšemu odločanju in zagotovilo, da se za presojo priskrbijo celovite in zanesljive informacije, je treba predvideti posvetovanje z organi, pristojnimi za ustrezne okoljske naloge, in javnostjo med presojo načrtov in programov ter določitev takih rokov, ki dopuščajo dovolj časa za posvetovanja, skupaj z izrekanjem mnenja.

Preambula: Da bi se prispevalo k preglednejšemu odločanju in zagotovilo, da se za presojo priskrbijo celovite in zanesljive informacije, je treba predvideti posvetovanje z organi, pristojnimi za ustrezne okoljske naloge, in javnostjo med presojo načrtov in programov ter določitev takih rokov, ki dopuščajo dovolj časa za posvetovanja, skupaj z izrekanjem mnenja.

Člen 6(4): Države članice opredelijo pojem javnost za namene odstavka 2, vključno z javnostjo, ki jo bo ali bi jo lahko odločanje po tej direktivi prizadelo ali ki ima interes pri takem odločanju, skupaj z ustreznimi nevladnimi organizacijami, kakršne so organizacije, ki spodbujajo varstvo okolja, in drugimi zadevnimi organizacijami.

Člen 6(4): Države članice opredelijo pojem javnost za namene odstavka 2, vključno z javnostjo, ki jo bo ali bi jo lahko odločanje po tej direktivi prizadelo ali ki ima interes pri takem odločanju, skupaj z ustreznimi nevladnimi organizacijami, kakršne so organizacije, ki spodbujajo varstvo okolja, in drugimi zadevnimi organizacijami.

Zagotavljanje kakovosti ustrezne presoje

Zagotavljanje kakovosti ustrezne presoje

Kot je bilo že navedeno, mora presoja temeljiti na najboljših znanstvenih spoznanjih na zadevnem področju. V skladu s tem mora ustrezno presojo pripraviti oseba ali osebe z zahtevanim strokovnim znanjem in izkušnjami s področja ekologije. Študijo bi bilo treba po potrebi dopolniti z dodatnim strokovnim znanjem in izkušnjami (npr. s področja geologije, hidrologije, inženiringa ali načrtovanja ali okoljske zakonodaje) ter jo izvesti znanstveno popolno, strokovno in objektivno.

Čeprav študijo, ki je podlaga za ustrezno presojo, običajno predložijo osebe, ki zaprosijo za odobritev načrta ali projekta, bi se morali pristojni organi prepričati, da je dovolj strokovna, obsežna in usmerjena v zvezi z ekološkimi ali drugimi zadevnimi vprašanji (npr. hidrološka) ter dokazuje zadostno usposobljenost in standarde na področju znanstvene metodologije in presoje vplivov. Da bi se izpolnile te zahteve glede kakovosti, so nekatere države uvedle sistem potrjevanja ali sistem kvalifikacij/odobritev za osebe, ki izvedejo študijo za ustrezno presojo (glej okvir 14).

| Zagotavljanje kakovosti poročila o presoji vplivov na okolje iz direktive o PVO


  Za zagotovitev popolnosti in kakovosti poročila o presoji vplivov na okolje:







  (a) | nosilec projekta zagotovi, da poročilo o presoji vplivov na okolje pripravijo usposobljeni strokovnjaki; |
| --- | --- |

Zagotavljanje kakovosti poročila o presoji vplivov na okolje iz direktive o PVO

Zagotavljanje kakovosti poročila o presoji vplivov na okolje iz direktive o PVO

Za zagotovitev popolnosti in kakovosti poročila o presoji vplivov na okolje:

Za zagotovitev popolnosti in kakovosti poročila o presoji vplivov na okolje:

(a)

nosilec projekta zagotovi, da poročilo o presoji vplivov na okolje pripravijo usposobljeni strokovnjaki;

nosilec projekta zagotovi, da poročilo o presoji vplivov na okolje pripravijo usposobljeni strokovnjaki;

| (b) | pristojni organ zagotovi, da ima na voljo zadostno strokovno znanje za preučitev poročila o presoji vplivov na okolje ali po potrebi lahko dostopa do njega, in |
| --- | --- |

(b)

pristojni organ zagotovi, da ima na voljo zadostno strokovno znanje za preučitev poročila o presoji vplivov na okolje ali po potrebi lahko dostopa do njega, in

pristojni organ zagotovi, da ima na voljo zadostno strokovno znanje za preučitev poročila o presoji vplivov na okolje ali po potrebi lahko dostopa do njega, in

| (c) | pristojni organ po potrebi od nosilca projekta zahteva dodatne informacije v skladu s Prilogo IV, ki so neposredno pomembne za pripravo obrazloženega sklepa o pomembnih vplivih projekta na okolje. |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ po potrebi od nosilca projekta zahteva dodatne informacije v skladu s Prilogo IV, ki so neposredno pomembne za pripravo obrazloženega sklepa o pomembnih vplivih projekta na okolje.

pristojni organ po potrebi od nosilca projekta zahteva dodatne informacije v skladu s Prilogo IV, ki so neposredno pomembne za pripravo obrazloženega sklepa o pomembnih vplivih projekta na okolje.

Države članice po potrebi zagotovijo, da kateri koli organi, ki imajo pomembne informacije, s posebnim ozirom na člen 3, dajo te informacije na razpolago nosilcu projekta.

Države članice po potrebi zagotovijo, da kateri koli organi, ki imajo pomembne informacije, s posebnim ozirom na člen 3, dajo te informacije na razpolago nosilcu projekta.

(člen 5(3) in (4) direktive o PVO)

| Okvir 14


  Uporaba licenciranih strokovnjakov za ustrezno presojo na Češkem

  Na Češkem lahko ustrezne presoje izvajajo samo licencirani strokovnjaki. Sistem licenciranja temelji na zakonu o varstvu narave, podrobnosti pa so določene v ministrskem odloku. Prvo osnovno merilo za pridobitev licence je diploma iz biologije ali ekologije ali državni izpit iz ekologije. Odstopanja od tega pravila niso dovoljena, saj izkušnje s tega področja kažejo, da je znanje s področja ekologije bistven pogoj za pravilne presoje.
  Izpit za pridobitev licence je sestavljen iz pisnega testa o ekologiji, zoologiji, botaniki in nacionalnem pravu (slednje je povezano z vprašanji v zvezi z ustrezno presojo in PVO/SPVO) ter ustne predstavitve študije primera. Izpiti se izvajajo približno dvakrat letno, standard pa je postavljen precej visoko, s posebnim poudarkom na znanju s področja ekologije. Uspešnim kandidatom licenco podeli ministrstvo za okolje za pet let.
  Med pozitivnimi posledicami sistema licenciranja so izboljšave celotnega postopka ustrezne presoje. Licencirani presojevalci organizirajo redna srečanja, na katerih si izmenjujejo izkušnje in razpravljajo o težavnih primerih. Ministrstvo za okolje jim je tako naročilo pripravo več praktičnih smernic za izboljšanje ustreznih presoj in zagotovitev usklajenega pristopa. |
| --- |

Okvir 14

Okvir 14

Uporaba licenciranih strokovnjakov za ustrezno presojo na Češkem

Uporaba licenciranih strokovnjakov za ustrezno presojo na Češkem

Na Češkem lahko ustrezne presoje izvajajo samo licencirani strokovnjaki. Sistem licenciranja temelji na zakonu o varstvu narave, podrobnosti pa so določene v ministrskem odloku. Prvo osnovno merilo za pridobitev licence je diploma iz biologije ali ekologije ali državni izpit iz ekologije. Odstopanja od tega pravila niso dovoljena, saj izkušnje s tega področja kažejo, da je znanje s področja ekologije bistven pogoj za pravilne presoje.

Izpit za pridobitev licence je sestavljen iz pisnega testa o ekologiji, zoologiji, botaniki in nacionalnem pravu (slednje je povezano z vprašanji v zvezi z ustrezno presojo in PVO/SPVO) ter ustne predstavitve študije primera. Izpiti se izvajajo približno dvakrat letno, standard pa je postavljen precej visoko, s posebnim poudarkom na znanju s področja ekologije. Uspešnim kandidatom licenco podeli ministrstvo za okolje za pet let.

Med pozitivnimi posledicami sistema licenciranja so izboljšave celotnega postopka ustrezne presoje. Licencirani presojevalci organizirajo redna srečanja, na katerih si izmenjujejo izkušnje in razpravljajo o težavnih primerih. Ministrstvo za okolje jim je tako naročilo pripravo več praktičnih smernic za izboljšanje ustreznih presoj in zagotovitev usklajenega pristopa.

Ne glede na to, ali se člen 6(3) upošteva pri obstoječih postopkih presoje vpliva na okolje ali drugih posebnih pristopih, bi morali rezultati presoj iz člena 6(3) omogočati popolno sledljivost na koncu sprejetih odločitev.

| Okvir 15


  Elementi za zagotavljanje kakovosti ustrezne presoje

  Presoja:






  — | obravnava vse elemente, ki prispevajo k celovitosti območja Natura 2000, kot je določeno v ciljih ohranjanja območja, načrtu upravljanja (če je na voljo) in standardnem podatkovnem obrazcu, ter pomen zadevnih habitatov in vrst v okviru omrežja, pri čemer temelji na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih na tem področju; |
| --- | --- |

Okvir 15

Okvir 15

Elementi za zagotavljanje kakovosti ustrezne presoje

Elementi za zagotavljanje kakovosti ustrezne presoje

Presoja:

—

obravnava vse elemente, ki prispevajo k celovitosti območja Natura 2000, kot je določeno v ciljih ohranjanja območja, načrtu upravljanja (če je na voljo) in standardnem podatkovnem obrazcu, ter pomen zadevnih habitatov in vrst v okviru omrežja, pri čemer temelji na najboljših razpoložljivih znanstvenih spoznanjih na tem področju;

| — | obravnava vlogo območja in njegovo funkcijo v biogeografski regiji ter ekološko usklajenost omrežja Natura 2000; |
| --- | --- |

—

obravnava vlogo območja in njegovo funkcijo v biogeografski regiji ter ekološko usklajenost omrežja Natura 2000;

| — | vključuje celovito opredelitev vseh možnih pomembnih vplivov načrta ali projekta na območje, pri čemer upošteva kumulativne vplive, ki se lahko pojavijo zaradi skupnih učinkov načrta ali projekta, ki je predmet presoje, in drugih načrtov ali projektov; |
| --- | --- |

—

vključuje celovito opredelitev vseh možnih pomembnih vplivov načrta ali projekta na območje, pri čemer upošteva kumulativne vplive, ki se lahko pojavijo zaradi skupnih učinkov načrta ali projekta, ki je predmet presoje, in drugih načrtov ali projektov;

| — | če je ustrezno, v načrt ali projekt vključi učinkovite ukrepe za ublažitev, da se prepreči, zmanjša ali celo odpravi negativni vpliv na območje; |
| --- | --- |

—

če je ustrezno, v načrt ali projekt vključi učinkovite ukrepe za ublažitev, da se prepreči, zmanjša ali celo odpravi negativni vpliv na območje;

| — | temelji na najboljših razpoložljivih tehnikah in metodah za oceno obsega vplivov načrta ali projekta na ekološko celovitost območja(-ij); |
| --- | --- |

—

temelji na najboljših razpoložljivih tehnikah in metodah za oceno obsega vplivov načrta ali projekta na ekološko celovitost območja(-ij);

| — | vključuje zanesljive kazalnike za spremljanje izvajanja načrta ali projekta. |
| --- | --- |

—

vključuje zanesljive kazalnike za spremljanje izvajanja načrta ali projekta.

Organi omrežja Natura 2000 lahko za izpolnitev zahtev za presojo iz člena 6(3) pripravijo formalne specifikacije o vrsti informacij in merilih, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju ustrezne presoje.

Zelo priporočljivo je, da se vsem, ki jih ustrezna presoja zadeva (npr. ustreznim zakonsko določenim organom na vseh ravneh upravljanja, svetovalcem ali nosilcem projektov ali načrtov), zagotovita izmenjava dobrih praks in usposabljanje.

| Okvir 16


  Primer vsebine poročila o ustrezni presoji


  Opis načrta ali projekta


  Cilj, obseg, lokacija, glavne dejavnosti


  Območja Natura 2000, ki bi lahko bila prizadeta, in cilji njihovega ohranjanja


  Opišite območja Natura 2000, ki bi lahko bila prizadeta, vrste in habitate, ki so jim namenjena, in njihovo stanje ohranjenosti ter cilje ohranjanja območij.


  Presoja vplivov načrta ali projekta na celovitost območja







  — | Opišite elemente načrta ali projekta (samega ali v povezavi z drugimi projekti ali načrti), ki bi lahko povzročili pomembne vplive na območje Natura 2000 (uporabite rezultate presoje v okviru pregleda). |
| --- | --- |

Okvir 16

Okvir 16

Primer vsebine poročila o ustrezni presoji

Primer vsebine poročila o ustrezni presoji

Opis načrta ali projekta

Opis načrta ali projekta

Cilj, obseg, lokacija, glavne dejavnosti

Cilj, obseg, lokacija, glavne dejavnosti

Območja Natura 2000, ki bi lahko bila prizadeta, in cilji njihovega ohranjanja

Območja Natura 2000, ki bi lahko bila prizadeta, in cilji njihovega ohranjanja

Opišite območja Natura 2000, ki bi lahko bila prizadeta, vrste in habitate, ki so jim namenjena, in njihovo stanje ohranjenosti ter cilje ohranjanja območij.

Opišite območja Natura 2000, ki bi lahko bila prizadeta, vrste in habitate, ki so jim namenjena, in njihovo stanje ohranjenosti ter cilje ohranjanja območij.

Presoja vplivov načrta ali projekta na celovitost območja

Presoja vplivov načrta ali projekta na celovitost območja

—

Opišite elemente načrta ali projekta (samega ali v povezavi z drugimi projekti ali načrti), ki bi lahko povzročili pomembne vplive na območje Natura 2000 (uporabite rezultate presoje v okviru pregleda).

Opišite elemente načrta ali projekta (samega ali v povezavi z drugimi projekti ali načrti), ki bi lahko povzročili pomembne vplive na območje Natura 2000 (uporabite rezultate presoje v okviru pregleda).

| — | Opišite, kako bo načrt ali projekt vplival na zavarovane vrste in habitate na območju, in posledice za cilje ohranjanja območja (npr. izguba habitata, razdrobljenost, vznemirjanje vrst, umrljivost vrst, kemijske spremembe, hidrološke ali geološke spremembe). Opozorite na negotovosti in morebitne vrzeli v informacijah. |
| --- | --- |

—

Opišite, kako bo načrt ali projekt vplival na zavarovane vrste in habitate na območju, in posledice za cilje ohranjanja območja (npr. izguba habitata, razdrobljenost, vznemirjanje vrst, umrljivost vrst, kemijske spremembe, hidrološke ali geološke spremembe). Opozorite na negotovosti in morebitne vrzeli v informacijah.

Opišite, kako bo načrt ali projekt vplival na zavarovane vrste in habitate na območju, in posledice za cilje ohranjanja območja (npr. izguba habitata, razdrobljenost, vznemirjanje vrst, umrljivost vrst, kemijske spremembe, hidrološke ali geološke spremembe). Opozorite na negotovosti in morebitne vrzeli v informacijah.

| — | Navedite, ali bo načrt ali projekt vplival na celovitost območja ali ne. |
| --- | --- |

—

Navedite, ali bo načrt ali projekt vplival na celovitost območja ali ne.

Navedite, ali bo načrt ali projekt vplival na celovitost območja ali ne.

| — | Opozorite na negotovosti in morebitne vrzeli v informacijah. |
| --- | --- |

—

Opozorite na negotovosti in morebitne vrzeli v informacijah.

Opozorite na negotovosti in morebitne vrzeli v informacijah.

Ukrepi za ublažitev

Ukrepi za ublažitev

| — | Opišite, kateri ukrepi za ublažitev bodo uvedeni za preprečitev ali zmanjšanje škodljivih vplivov na celovitost območja, in dokažite njihovo učinkovitost pri zmanjševanju vpliva pod prag pomembnosti. |
| --- | --- |

—

Opišite, kateri ukrepi za ublažitev bodo uvedeni za preprečitev ali zmanjšanje škodljivih vplivov na celovitost območja, in dokažite njihovo učinkovitost pri zmanjševanju vpliva pod prag pomembnosti.

Opišite, kateri ukrepi za ublažitev bodo uvedeni za preprečitev ali zmanjšanje škodljivih vplivov na celovitost območja, in dokažite njihovo učinkovitost pri zmanjševanju vpliva pod prag pomembnosti.

| — | Opozorite na negotovosti in morebitne vrzeli v informacijah. |
| --- | --- |

—

Opozorite na negotovosti in morebitne vrzeli v informacijah.

Opozorite na negotovosti in morebitne vrzeli v informacijah.

| — | Opišite predvideno spremljanje. |
| --- | --- |

—

Opišite predvideno spremljanje.

Opišite predvideno spremljanje.

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

Navedite, ali bi načrt ali projekt lahko vplival ali bo vplival na celovitost območja ali da zagotovo ne bo vplival nanjo (ob upoštevanju previdnostnega načela).

Navedite, ali bi načrt ali projekt lahko vplival ali bo vplival na celovitost območja ali da zagotovo ne bo vplival nanjo (ob upoštevanju previdnostnega načela).

Viri, uporabljeni pri pripravi ustrezne presoje

Viri, uporabljeni pri pripravi ustrezne presoje

Navedite vire uporabljenih informacij.

Navedite vire uporabljenih informacij.

Rezultati posvetovanj

Rezultati posvetovanj

Imena agencij, organov ali strokovnjakov, s katerimi so bila opravljena posvetovanja

Imena agencij, organov ali strokovnjakov, s katerimi so bila opravljena posvetovanja

Povzetek odgovorov

Povzetek odgovorov

Dostop do pravnega varstva

Dostop do pravnega varstva

Sodišče Evropske unije je priznalo tudi pravico javnosti, ki vključuje tudi okoljske organizacije, do izpodbijanja odločitev organov na podlagi ustrezne presoje (zadeva C-243/15, točke 56 do 61), med drugim glede veljavnosti sklepov, sprejetih na podlagi presoje, kar zadeva tveganja zadevnega načrta ali projekta za celovitost območja.

3.3   Faza 3: postopek iz člena 6(4)

Faza 3: postopek iz člena 6(4)

| S členom 6(4) so dovoljene izjeme od splošnega pravila iz člena 6(3), vendar njegova uporaba ni samodejna. Organ odloči, ali se odstopanje od člena 6(3) lahko uporabi. Člen 6(4) je treba uporabljati v zaporedju, določenem z Direktivo, tj. potem, ko so bile vse določbe člena 6(3) zadovoljivo izvedene.
  Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.2. |
| --- |

S členom 6(4) so dovoljene izjeme od splošnega pravila iz člena 6(3), vendar njegova uporaba ni samodejna. Organ odloči, ali se odstopanje od člena 6(3) lahko uporabi. Člen 6(4) je treba uporabljati v zaporedju, določenem z Direktivo, tj. potem, ko so bile vse določbe člena 6(3) zadovoljivo izvedene.

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.2.

Pristojni organi lahko načrte ali projekte, za katere na podlagi ustrezne presoje ni bilo mogoče skleniti, da ne bodo vplivali na celovitost zadevnih območij, odobrijo samo, če se zahteva odstopanje v skladu z določbami člena 6(4).

Te določbe vključujejo tri ključne zahteve, ki jih je treba izpolniti in dokumentirati:

| 1. | proučene so bile druge ustrezne rešitve, pri čemer je mogoče dokazati, da druga ustrezna rešitev, predložena v odobritev, najmanj škoduje habitatom, vrstam in celovitosti območja Natura 2000 ter da ni druge izvedljive možnosti, ki ne bi škodovala celovitosti območja; |
| --- | --- |

1.

proučene so bile druge ustrezne rešitve, pri čemer je mogoče dokazati, da druga ustrezna rešitev, predložena v odobritev, najmanj škoduje habitatom, vrstam in celovitosti območja Natura 2000 ter da ni druge izvedljive možnosti, ki ne bi škodovala celovitosti območja;

| 2. | obstajajo nujni razlogi prevladujočega javnega interesa, vključno s tistimi socialne ali gospodarske narave; |
| --- | --- |

2.

obstajajo nujni razlogi prevladujočega javnega interesa, vključno s tistimi socialne ali gospodarske narave;

| 3. | sprejeti so vsi izravnalni ukrepi, potrebni za zagotovitev varstva celovite usklajenosti omrežja Nature 2000. |
| --- | --- |

3.

sprejeti so vsi izravnalni ukrepi, potrebni za zagotovitev varstva celovite usklajenosti omrežja Nature 2000.

Te tri glavne zahteve so obravnavane v oddelkih v nadaljevanju.

3.3.1   
  Korak 1: proučitev drugih ustreznih rešitev

Korak 1: proučitev drugih ustreznih rešitev

| Pristojni nacionalni organi morajo zagotoviti, da so bile z enako stopnjo podrobnosti proučene vse izvedljive druge ustrezne rešitve, ki izpolnjujejo cilje načrta/projekta. To presojo bi bilo treba izvesti ob upoštevanju vrst in habitatov, za katere je bilo območje določeno, in ciljev ohranjanja območja.


  Neobstoj ustreznih rešitev je treba dokazati pred proučitvijo, ali je načrt ali projekt potreben iz nujnih razlogov v javnem interesu (sodba Sodišča v zadevi Castro Verde, C-239/04, točke 36 do 39).

  Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.3.1. |
| --- |

Pristojni nacionalni organi morajo zagotoviti, da so bile z enako stopnjo podrobnosti proučene vse izvedljive druge ustrezne rešitve, ki izpolnjujejo cilje načrta/projekta. To presojo bi bilo treba izvesti ob upoštevanju vrst in habitatov, za katere je bilo območje določeno, in ciljev ohranjanja območja.

Pristojni nacionalni organi morajo zagotoviti, da so bile z enako stopnjo podrobnosti proučene vse izvedljive druge ustrezne rešitve, ki izpolnjujejo cilje načrta/projekta. To presojo bi bilo treba izvesti ob upoštevanju vrst in habitatov, za katere je bilo območje določeno, in ciljev ohranjanja območja.

Neobstoj ustreznih rešitev je treba dokazati pred proučitvijo, ali je načrt ali projekt potreben iz nujnih razlogov v javnem interesu (sodba Sodišča v zadevi Castro Verde, C-239/04, točke 36 do 39).

Neobstoj ustreznih rešitev je treba dokazati pred proučitvijo, ali je načrt ali projekt potreben iz nujnih razlogov v javnem interesu (sodba Sodišča v zadevi Castro Verde, C-239/04, točke 36 do 39).

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.3.1.

Prva obveznost v okviru postopka iz člena 6(4) je proučitev, ali za načrt ali projekt obstajajo druge ustrezne rešitve. Druge ustrezne rešitve se lahko nanašajo na drugo možno zasnovo projekta (npr. drugačna trasa ceste ali drugačno število voznih pasov). Nanašajo se lahko tudi na širše možnosti za doseganje istega splošnega cilja, na primer izboljšava železniške povezave bi se lahko štela za alternativo novi cesti, razvoj vetrne energije pa za alternativo hidroelektrarni.

Proučitev drugih ustreznih rešitev iz člena 6(4) vključuje naslednje naloge:

| — | opredelitev drugih ustreznih rešitev; |
| --- | --- |

—

opredelitev drugih ustreznih rešitev;

| — | primerjalno oceno obravnavanih drugih ustreznih rešitev; |
| --- | --- |

—

primerjalno oceno obravnavanih drugih ustreznih rešitev;

| — | utemeljitev neobstoja drugih ustreznih rešitev, ki jih je mogoče upoštevati v skladu s členom 6(4) (če je to ustrezno). |
| --- | --- |

—

utemeljitev neobstoja drugih ustreznih rešitev, ki jih je mogoče upoštevati v skladu s členom 6(4) (če je to ustrezno).

(a)   
  Opredelitev drugih ustreznih rešitev

Opredelitev drugih ustreznih rešitev

Prva naloga je pregled možnih drugih ustreznih rešitev, ki bi lahko obstajale za doseganje ciljev načrta ali projekta. Ključno je upoštevati scenarij „brez ukrepanja“, znan tudi kot „nična“ možnost, ki zagotavlja izhodišče za primerjavo drugih ustreznih rešitev.

Druge ustrezne rešitve lahko vključujejo različne:

| — | načine za doseganje ciljev predlaganega razvojnega projekta; |
| --- | --- |

—

načine za doseganje ciljev predlaganega razvojnega projekta;

| — | lokacije, ki bi lahko bile na voljo za razvojni projekt, ob upoštevanju zavarovanih habitatov in vrst, na primer z opredelitvijo različnih kopenskih prometnih koridorjev v glavnih načrtih za ceste in avtoceste ali različnih območij gradnje stanovanjskih naselij; |
| --- | --- |

—

lokacije, ki bi lahko bile na voljo za razvojni projekt, ob upoštevanju zavarovanih habitatov in vrst, na primer z opredelitvijo različnih kopenskih prometnih koridorjev v glavnih načrtih za ceste in avtoceste ali različnih območij gradnje stanovanjskih naselij;

| — | obseg in vrsto razvojnega projekta; |
| --- | --- |

—

obseg in vrsto razvojnega projekta;

| — | rešitve glede zasnove razvojnega projekta; |
| --- | --- |

—

rešitve glede zasnove razvojnega projekta;

| — | tehnike, načine gradnje ali operativne metode za izvedbo razvojnega projekta; |
| --- | --- |

—

tehnike, načine gradnje ali operativne metode za izvedbo razvojnega projekta;

| — | časovni razpored različnih dejavnosti in nalog v posameznih fazah izvajanja, tudi med gradnjo, obratovanjem, vzdrževanjem in, če je ustrezno, razgradnjo ali obnovo. |
| --- | --- |

—

časovni razpored različnih dejavnosti in nalog v posameznih fazah izvajanja, tudi med gradnjo, obratovanjem, vzdrževanjem in, če je ustrezno, razgradnjo ali obnovo.

Naravne rešitve (v nasprotju s tradicionalno „sivo infrastrukturo“) so lahko pogosto enako izvedljive in manj škodljive za območja Natura 2000. Na primer obnova bolj naravne rečne struge s sosednjimi mokrišči lahko zagotovi podobno ali boljšo zaščito pred poplavami kot umetni nasipi in/ali zbiralniki, ter hkrati precej manj vpliva na zavarovane habitate in vrste ali celo izboljša njihovo stanje. Zato bi bilo treba takšne druge ustrezne rešitve ustrezno proučiti med analizo razpoložljivih možnosti.

V primeru načrtov nacionalne ali regionalne politike in strategije ter drugi dokumenti, v katerih so opredeljene sektorske politike (npr. o energiji iz obnovljivih virov ali drugem razvoju infrastrukture), zagotavljajo okvir za oceno obsega in vrste možnih drugih ustreznih rešitev. Postopek načrtovanja je primeren zlasti za analizo drugih ustreznih rešitev, saj gre za vsakokraten postopek, s katerim se lahko zagotovijo rešitve za varstvo območij Natura 2000 in trajnostni razvoj dejavnosti za zadovoljitev potreb družbe.

Druge ustrezne rešitve bi bilo treba proučiti za vse sestavne dele, dejavnosti in postopke načrta, za katere je bilo ugotovljeno, da škodljivo vplivajo na celovitost območja(-ij) Natura 2000.

Kot je pojasnjeno v oddelku 3.2.6, so v primeru načrtov nekateri sestavni deli ali dejavnosti načrta morda nezadostno opredeljeni, kar omejuje presojo drugih ustreznih rešitev. Vendar bi bilo treba razumne druge ustrezne rešitve kljub temu opredeliti, opisati in ovrednotiti, in sicer ob upoštevanju ciljev načrta ali programa in geografskega obsega. To se zahteva tudi z direktivo o SPVO (člen 5).

Izvajanje postopkov iz člena 6(4) je lahko lažje, če nosilci načrta ali projekta obravnavajo morebitne druge ustrezne rešitve s pristojnimi organi in/ali zakonsko določenimi naravovarstvenimi organi že v zgodnji fazi postopka.

Primeren okvir za iskanje drugih ustreznih rešitev zagotavljajo postopki za javno posvetovanje, kot so postopki, določeni v direktivah o SPVO in PVO.

(b)   
  Primerjalna ocena obravnavanih drugih ustreznih rešitev

Primerjalna ocena obravnavanih drugih ustreznih rešitev

Pristojni organi so odgovorni za oceno relativnega vpliva drugih ustreznih rešitev za utemeljitev odločitve v skladu s členom 6(4). Pristojni organi morajo ugotoviti, ali je druga ustrezna rešitev, predložena v odobritev, najmanj škodljiva za habitate in vrste ter za celovitost zadevnega območja ali območij Natura 2000. Presoja drugih ustreznih rešitev je potrebna tudi, če je naložba že vnaprej utemeljena z nujnimi razlogi prevladujočega javnega interesa, na primer z nacionalno zakonodajo.

Različne druge ustrezne rešitve je treba primerjati glede na njihove vplive na habitate in vrste, ki so pomembno prisotni na območju, pa tudi glede na njihove cilje ohranjanja ter glede na celovitost območja in njegov pomen za ekološko usklajenost omrežja Natura 2000.

Opredeljeni vplivi posamezne druge ustrezne rešitve morajo biti čim bolj popolno in natančno opisani ter količinsko opredeljeni glede na naslednje vidike (neizčrpen seznam) in ob upoštevanju ciljev ohranjanja za posamezno območje:

| — | prizadeta območja Natura 2000; |
| --- | --- |

—

prizadeta območja Natura 2000;

| — | območje izgube in razvrednotenja habitatov; |
| --- | --- |

—

območje izgube in razvrednotenja habitatov;

| — | številčnost populacije prizadetih vrst; |
| --- | --- |

—

številčnost populacije prizadetih vrst;

| — | poslabšanje pomembnih funkcij; |
| --- | --- |

—

poslabšanje pomembnih funkcij;

| — | vznemirjanje; |
| --- | --- |

—

vznemirjanje;

| — | selitev populacij vrst. |
| --- | --- |

—

selitev populacij vrst.

To bi moralo zagotoviti podlago za primerjavo drugih ustreznih rešitev in za ugotavljanje, katere druge ustrezne rešitve so najmanj škodljive za območja Natura 2000 ter vrste in habitate, ki so pomembno prisotni na njih, ob upoštevanju ciljev ohranjanja za posamezno območje. To je treba opredeliti na podlagi sklopa kvalitativnih in kvantitativnih meril.

V drugi fazi se lahko pri izbiri drugih ustreznih rešitev upoštevajo druga merila, kot so družbeni preudarki in ekonomski stroški analiziranih drugih ustreznih rešitev.

| Ekonomski stroški ukrepov, ki jih je morda treba upoštevati pri pregledu drugih ustreznih rešitev, ne morejo biti edini odločilni dejavnik pri izbiri drugih ustreznih rešitev. Drugače rečeno, nosilec projekta ne more trditi, da druge ustrezne rešitve niso bile proučene, ker bi bile predrage.
  (Glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.3.1) |
| --- |

Ekonomski stroški ukrepov, ki jih je morda treba upoštevati pri pregledu drugih ustreznih rešitev, ne morejo biti edini odločilni dejavnik pri izbiri drugih ustreznih rešitev. Drugače rečeno, nosilec projekta ne more trditi, da druge ustrezne rešitve niso bile proučene, ker bi bile predrage.

Ekonomski stroški ukrepov, ki jih je morda treba upoštevati pri pregledu drugih ustreznih rešitev, ne morejo biti edini odločilni dejavnik pri izbiri drugih ustreznih rešitev. Drugače rečeno, nosilec projekta ne more trditi, da druge ustrezne rešitve niso bile proučene, ker bi bile predrage

(Glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.3.1)

Naloge, ki jih je treba izvesti pri ocenjevanju drugih ustreznih rešitev, so povzete v okviru 17.

| Okvir 17


  Kako oceniti druge ustrezne rešitve







  — | Posvetujte se z ustreznimi agencijami in organizacijami; |
| --- | --- |

Okvir 17

Okvir 17

Kako oceniti druge ustrezne rešitve

Kako oceniti druge ustrezne rešitve

—

Posvetujte se z ustreznimi agencijami in organizacijami;

| — | uporabite informacije, zbrane za izvedbo faz pregleda in ustrezne presoje v okviru presoj iz člena 6(3); |
| --- | --- |

—

uporabite informacije, zbrane za izvedbo faz pregleda in ustrezne presoje v okviru presoj iz člena 6(3);

| — | opredelite in opišite ključne cilje načrta ali projekta, tudi v širšem (strateškem) smislu (35); |
| --- | --- |

—

opredelite in opišite ključne cilje načrta ali projekta, tudi v širšem (strateškem) smislu (35);

35

| — | opredelite vse druge ustrezne načine za izpolnitev ciljev projekta ali načrta; |
| --- | --- |

—

opredelite vse druge ustrezne načine za izpolnitev ciljev projekta ali načrta;

| — | zagotovite čim več informacij, opozorite na vrzeli v informacijah in navedite vire informacij; |
| --- | --- |

—

zagotovite čim več informacij, opozorite na vrzeli v informacijah in navedite vire informacij;

| — | ocenite vplive (kvalitativno in kvantitativno) posamezne druge ustrezne rešitve na cilje ohranjanja območja. |
| --- | --- |

—

ocenite vplive (kvalitativno in kvantitativno) posamezne druge ustrezne rešitve na cilje ohranjanja območja.

Matrika za opredelitev in oceno drugih ustreznih rešitev je predstavljena v preglednici 10 spodaj. Ta matrika se lahko uporabi tudi za poročanje o rezultatih ocene drugih ustreznih rešitev.

Preglednica 10

Preglednica 10

Matrika za oceno drugih ustreznih rešitev

Matrika za oceno drugih ustreznih rešitev

| Ocena drugih ustreznih rešitev |
| --- |
| Opis in cilji načrta ali projekta | Scenarij „brez ukrepanja“ |
| Predvideni škodljivi vplivi načrta ali projekta na območje Natura 2000 na podlagi ustrezne presoje |
| Primerjava z načrtom ali projektom |
| Možne druge ustrezne rešitve | Dokazila o načinu ocene drugih ustreznih rešitev | Opišite relativne vplive na cilje ohranjanja območij Natura 2000 (večji ali manj škodljivi vplivi) |
| Druge možne lokacije/poti |
| Druga možnost 1 | | |
| Druga možnost 2 | | |
| Druga možnost 3 | | |
| Druga možna velikost in obseg |
| Druga možnost 1 | | |
| Druga možnost 2 | | |
| Druga možnost 3 | | |
| Drugi možni načini za izpolnitev ciljev (npr. upravljanje povpraševanja) |
| Druga možnost 1 | | |
| Druga možnost 2 | | |
| Druga možnost 3 | | |
| | Primerjava z načrtom ali projektom (nadaljevanje) | |
| Možne druge ustrezne rešitve | Dokazila o načinu ocene drugih ustreznih rešitev | Opišite relativne vplive na cilje ohranjanja območij Natura 2000 (večji ali manj škodljivi vplivi) |
| | Druge možne metode (gradnja, obratovanje in razgradnja) | |
| Druga možnost 1 | | |
| Druga možnost 2 | | |
| Druga možnost 3 | | |
| | Drugi možni časovni okviri | |
| Druga možnost 1 | | |
| Druga možnost 2 | | |
| Druga možnost 3 | | |
| Sklepi na podlagi ocene drugih ustreznih rešitev |

Ocena drugih ustreznih rešitev

Ocena drugih ustreznih rešitev

Opis in cilji načrta ali projekta

Scenarij „brez ukrepanja“

Predvideni škodljivi vplivi načrta ali projekta na območje Natura 2000 na podlagi ustrezne presoje

Primerjava z načrtom ali projektom

Primerjava z načrtom ali projektom

Možne druge ustrezne rešitve

Dokazila o načinu ocene drugih ustreznih rešitev

Opišite relativne vplive na cilje ohranjanja območij Natura 2000 (večji ali manj škodljivi vplivi)

Druge možne lokacije/poti

Druge možne lokacije/poti

Druga možnost 1

Druga možnost 2

Druga možnost 3

Druga možna velikost in obseg

Druga možna velikost in obseg

Druga možnost 1

Druga možnost 2

Druga možnost 3

Drugi možni načini za izpolnitev ciljev (npr. upravljanje povpraševanja)

Drugi možni načini za izpolnitev ciljev (npr. upravljanje povpraševanja)

Druga možnost 1

Druga možnost 2

Druga možnost 3

Primerjava z načrtom ali projektom (nadaljevanje)

Primerjava z načrtom ali projektom (nadaljevanje)

Možne druge ustrezne rešitve

Dokazila o načinu ocene drugih ustreznih rešitev

Opišite relativne vplive na cilje ohranjanja območij Natura 2000 (večji ali manj škodljivi vplivi)

Druge možne metode (gradnja, obratovanje in razgradnja)

Druge možne metode (gradnja, obratovanje in razgradnja)

Druga možnost 1

Druga možnost 2

Druga možnost 3

Drugi možni časovni okviri

Drugi možni časovni okviri

Druga možnost 1

Druga možnost 2

Druga možnost 3

Sklepi na podlagi ocene drugih ustreznih rešitev

Sklepi na podlagi ocene drugih ustreznih rešitev

V okviru 18 spodaj so povzeti primeri drugih ustreznih rešitev, ki so bile proučene v okviru priglasitev za mnenja Komisije v skladu s členom 6(4) direktive o habitatih (36).

36

| Okvir 18


  Primeri drugih ustreznih rešitev, proučenih v skladu s postopkom iz člena 6(4)


  Primer 1. Poglobitev in razširitev ladijske plovne poti reke

  Projekt je vključeval poglobitev in razširitev ladijske plovne poti reke Majne vzdolž odsekov Wipfeld, Garstadt in Schweinfurt na Bavarskem v Nemčiji.
  Z ustrezno presojo je bilo ugotovljeno, da bi obstajal pomemben vpliv na dve območji Natura 2000, dva habitatna tipa pa bi bila neposredno poškodovana, kar vključuje izgubo površine 9 460 m2 prednostnega habitata 91E0* in 6 440 m2 habitata 6510.
  Tri druge ustrezne rešitve so bile proučene poleg nične možnosti. Pri slednji se je pokazal pomen ciljev glede rečnega prometa. Ena od drugih ustreznih rešitev je bila opuščena, ker bi negativno vplivala še na drugo območje Natura 2000 ter podaljšala čas gradnje in prostorski obseg projekta. Še ena od drugih ustreznih rešitev je bila zavrnjena, ker kljub manj škodljivemu ekološkemu vplivu ne bi izboljšala navtičnih značilnosti reke, kar je eden od ciljev projekta.
  Z izbrano drugo ustrezno rešitvijo bi bil vzpostavljen kanal za neprekinjeno plovbo z enotnimi najmanjšimi širino in globinami, ki bi bil večinoma omejen na obstoječo rečno strugo. Čeprav bi vplivala na dva habitatna tipa v interesu Skupnosti, ki sta navedena zgoraj, so pristojni organi menili, da je bilo s predlagano rešitvijo doseženo najboljše ravnovesje med ekološkimi cilji in cilji glede rečnega prometa. Izguba habitatov bi bila ustrezno izravnana.

  Primer 2. Medkrajevna in primestna železniške povezava

  Projekt se je nanašal na medkrajevno in primestno železniško povezavo med Bad Cannstattom in Stuttgartom (Nemčija). Projekt bi pomembno vplival na območje Natura 2000, na katerem je pomemben habitat za puščavnika (Osmoderma eremita), ki je zavarovana prednostna vrsta.
  Pristojni organi so proučili druge ustrezne rešitve za progo, ki so zajemale celoten odsek, dele odseka in „nično“ možnost. Slednja ne bi izpolnila merila projekta glede povezave postaj Stuttgart in Bad Cannstatt ter obnove železniškega mostu čez reko Neckar. Vse druge ustrezne rešitve bi pomembno vplivale na območje Natura 2000, vključno z območji s prednostnimi vrstami, njihova primerjava pa je pokazala, da bi nekatere zajemale večjo površino območja Natura 2000 kot izbrana rešitev ali povzročile odstranitev večjega števila dreves, ki zagotavljajo potencialne habitate za vrste. Predlagana rešitev je zato ponujala najboljše ravnovesje med ekološkimi in ekonomskimi cilji.

  Primer 3. Gradnja novega pristanišča

  Projekt se je nanašal na gradnjo novega pristanišča v kraju Granadilla na Tenerifu na Kanarskih otokih. Projekt bi škodljivo vplival na dve območji Natura 2000, določeni za glavato kareto (Caretta caretta), tj. prednostno vrsto, in za prednostni habitatni tip 2130 (ustaljene obalne sipine z zelnato vegetacijo („sive sipine“)).
  Španski organi so proučili več drugih ustreznih rešitev, vključno z možnostjo brez razvoja dodatne pristaniške zmogljivosti („nična možnost“) ter nadaljnjo širitvijo in razvojem obstoječega pristanišča v Santa Cruzu. Nična možnost je bila opuščena, ker z obstoječimi pristaniškimi zmogljivostmi ne bi bilo mogoče obvladovati pričakovanega povečanja pomorskega prometa in ker je bila povečana pristaniška zmogljivost nujna za gospodarski razvoj otoka. Razširitev obstoječih pristaniških zmogljivosti v Santa Cruzu ne bi bila mogoča iz več tehničnih razlogov. Drugih možnih lokacij ni bilo mogoče izbrati zaradi različnih dejavnikov, kot so globina morskega dna ob obali, neobstoj kamnoloma dovolj blizu predvidenega območja, razpoložljivost prostih sosednjih zemljišč za špedicijske in logistične dejavnosti, ustreznost prometnih povezav z zaledjem in bližina uporabnikov pristanišča. |
| --- |

Okvir 18

Okvir 18

Primeri drugih ustreznih rešitev, proučenih v skladu s postopkom iz člena 6(4)

Primeri drugih ustreznih rešitev, proučenih v skladu s postopkom iz člena 6(4)

Primer 1. Poglobitev in razširitev ladijske plovne poti reke

Primer 1. Poglobitev in razširitev ladijske plovne poti reke

Projekt je vključeval poglobitev in razširitev ladijske plovne poti reke Majne vzdolž odsekov Wipfeld, Garstadt in Schweinfurt na Bavarskem v Nemčiji.

Z ustrezno presojo je bilo ugotovljeno, da bi obstajal pomemben vpliv na dve območji Natura 2000, dva habitatna tipa pa bi bila neposredno poškodovana, kar vključuje izgubo površine 9 460 m2 prednostnega habitata 91E0* in 6 440 m2 habitata 6510.

2

2

Tri druge ustrezne rešitve so bile proučene poleg nične možnosti. Pri slednji se je pokazal pomen ciljev glede rečnega prometa. Ena od drugih ustreznih rešitev je bila opuščena, ker bi negativno vplivala še na drugo območje Natura 2000 ter podaljšala čas gradnje in prostorski obseg projekta. Še ena od drugih ustreznih rešitev je bila zavrnjena, ker kljub manj škodljivemu ekološkemu vplivu ne bi izboljšala navtičnih značilnosti reke, kar je eden od ciljev projekta.

Z izbrano drugo ustrezno rešitvijo bi bil vzpostavljen kanal za neprekinjeno plovbo z enotnimi najmanjšimi širino in globinami, ki bi bil večinoma omejen na obstoječo rečno strugo. Čeprav bi vplivala na dva habitatna tipa v interesu Skupnosti, ki sta navedena zgoraj, so pristojni organi menili, da je bilo s predlagano rešitvijo doseženo najboljše ravnovesje med ekološkimi cilji in cilji glede rečnega prometa. Izguba habitatov bi bila ustrezno izravnana.

Primer 2. Medkrajevna in primestna železniške povezava

Primer 2. Medkrajevna in primestna železniške povezava

Projekt se je nanašal na medkrajevno in primestno železniško povezavo med Bad Cannstattom in Stuttgartom (Nemčija). Projekt bi pomembno vplival na območje Natura 2000, na katerem je pomemben habitat za puščavnika (Osmoderma eremita), ki je zavarovana prednostna vrsta.

Osmoderma eremita

Pristojni organi so proučili druge ustrezne rešitve za progo, ki so zajemale celoten odsek, dele odseka in „nično“ možnost. Slednja ne bi izpolnila merila projekta glede povezave postaj Stuttgart in Bad Cannstatt ter obnove železniškega mostu čez reko Neckar. Vse druge ustrezne rešitve bi pomembno vplivale na območje Natura 2000, vključno z območji s prednostnimi vrstami, njihova primerjava pa je pokazala, da bi nekatere zajemale večjo površino območja Natura 2000 kot izbrana rešitev ali povzročile odstranitev večjega števila dreves, ki zagotavljajo potencialne habitate za vrste. Predlagana rešitev je zato ponujala najboljše ravnovesje med ekološkimi in ekonomskimi cilji.

Primer 3. Gradnja novega pristanišča

Primer 3. Gradnja novega pristanišča

Projekt se je nanašal na gradnjo novega pristanišča v kraju Granadilla na Tenerifu na Kanarskih otokih. Projekt bi škodljivo vplival na dve območji Natura 2000, določeni za glavato kareto (Caretta caretta), tj. prednostno vrsto, in za prednostni habitatni tip 2130 (ustaljene obalne sipine z zelnato vegetacijo („sive sipine“)).

Caretta caretta

Španski organi so proučili več drugih ustreznih rešitev, vključno z možnostjo brez razvoja dodatne pristaniške zmogljivosti („nična možnost“) ter nadaljnjo širitvijo in razvojem obstoječega pristanišča v Santa Cruzu. Nična možnost je bila opuščena, ker z obstoječimi pristaniškimi zmogljivostmi ne bi bilo mogoče obvladovati pričakovanega povečanja pomorskega prometa in ker je bila povečana pristaniška zmogljivost nujna za gospodarski razvoj otoka. Razširitev obstoječih pristaniških zmogljivosti v Santa Cruzu ne bi bila mogoča iz več tehničnih razlogov. Drugih možnih lokacij ni bilo mogoče izbrati zaradi različnih dejavnikov, kot so globina morskega dna ob obali, neobstoj kamnoloma dovolj blizu predvidenega območja, razpoložljivost prostih sosednjih zemljišč za špedicijske in logistične dejavnosti, ustreznost prometnih povezav z zaledjem in bližina uporabnikov pristanišča.

(c)   
  Rezultati – utemeljitev neobstoja drugih ustreznih rešitev

Rezultati – utemeljitev neobstoja drugih ustreznih rešitev

Po končani oceni drugih ustreznih rešitev bi bilo treba pripraviti evidenco vseh drugih ustreznih rešitev, ki so bile proučene, rezultatov njihove ocene ter agencij in drugih organov, s katerimi so bila opravljena posvetovanja. Namen je ugotoviti, ali je mogoče objektivno sklepati, da ni drugih ustreznih rešitev, ali ne. Če so bile opredeljene druge ustrezne rešitve, s katerimi se bodo preprečili morebitni škodljivi vplivi ali ki bodo manj resno vplivale na območje, bo treba z ustrezno presojo oceniti njihov morebitni vpliv. Po drugi strani pa bo treba, če je mogoče razumno in objektivno sklepati, da ni drugih ustreznih rešitev, nadaljevati z naslednjim korakom v postopku iz člena 6(4).

3.3.2   
  Korak 2: proučitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa

Korak 2: proučitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa

Če ni drugih ustreznih rešitev brez škodljivih vplivov na celovitost zadevnega območja Natura 2000 ali če obstajajo rešitve, ki imajo še več negativnih okoljskih vplivov na območje, morajo pristojni organi proučiti, ali obstajajo nujni razlogi prevladujočega javnega interesa, vključno s tistimi socialne ali gospodarske narave, ki bi upravičili izvedbo zadevnega načrta ali projekta.

| Pojem „nujni razlog prevladujočega javnega interesa“ v Direktivi ni opredeljen. Vendar so v členu 6(4), drugi pododstavek, kot primer takšnih nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa omenjeni zdravje ljudi, javna varnost in koristne posledice bistvenega pomena za okolje.


  Kar zadeva „druge nujne razloge prevladujočega javnega interesa“ socialne ali gospodarske narave, je iz besedila razvidno, da lahko cilje ohranjanja iz Direktive odtehtajo le javni interesi ne glede na to, ali jih spodbujajo javni ali zasebni organi. Tako se lahko projekti, ki jih načrtujejo zasebni organi, proučijo le, kadar dokazano upoštevajo takšne javne interese.


  Smiselno je upoštevati, da so „nujni razlogi prevladujočega javnega interesa, vključno s tistimi socialne in gospodarske narave“, povezani s primeri, za katere je jasno, da so predvideni načrti ali projekti nujno potrebni:







  — | v okviru ukrepov ali politik za varstvo temeljnih vrednot za življenje državljanov (zdravje, varnost, okolje); |
| --- | --- |

Pojem „nujni razlog prevladujočega javnega interesa“ v Direktivi ni opredeljen. Vendar so v členu 6(4), drugi pododstavek, kot primer takšnih nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa omenjeni zdravje ljudi, javna varnost in koristne posledice bistvenega pomena za okolje.

Pojem „nujni razlog prevladujočega javnega interesa“ v Direktivi ni opredeljen. Vendar so v členu 6(4), drugi pododstavek, kot primer takšnih nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa omenjeni zdravje ljudi, javna varnost in koristne posledice bistvenega pomena za okolje.

Kar zadeva „druge nujne razloge prevladujočega javnega interesa“ socialne ali gospodarske narave, je iz besedila razvidno, da lahko cilje ohranjanja iz Direktive odtehtajo le javni interesi ne glede na to, ali jih spodbujajo javni ali zasebni organi. Tako se lahko projekti, ki jih načrtujejo zasebni organi, proučijo le, kadar dokazano upoštevajo takšne javne interese.

Kar zadeva „druge nujne razloge prevladujočega javnega interesa“ socialne ali gospodarske narave, je iz besedila razvidno, da lahko cilje ohranjanja iz Direktive odtehtajo le javni interesi ne glede na to, ali jih spodbujajo javni ali zasebni organi. Tako se lahko projekti, ki jih načrtujejo zasebni organi, proučijo le, kadar dokazano upoštevajo takšne javne interese.

Smiselno je upoštevati, da so „nujni razlogi prevladujočega javnega interesa, vključno s tistimi socialne in gospodarske narave“, povezani s primeri, za katere je jasno, da so predvideni načrti ali projekti nujno potrebni:

Smiselno je upoštevati, da so „nujni razlogi prevladujočega javnega interesa, vključno s tistimi socialne in gospodarske narave“, povezani s primeri, za katere je jasno, da so predvideni načrti ali projekti nujno potrebni:

—

v okviru ukrepov ali politik za varstvo temeljnih vrednot za življenje državljanov (zdravje, varnost, okolje);

v okviru ukrepov ali politik za varstvo temeljnih vrednot za življenje državljanov (zdravje, varnost, okolje);

| — | v okviru temeljnih politik za državo in družbo; |
| --- | --- |

—

v okviru temeljnih politik za državo in družbo;

v okviru temeljnih politik za državo in družbo;

| — | v okviru izvajanja dejavnosti gospodarske ali socialne narave, s katerimi se izpolnjujejo posebne obveznosti javnih služb. |
| --- | --- |

—

v okviru izvajanja dejavnosti gospodarske ali socialne narave, s katerimi se izpolnjujejo posebne obveznosti javnih služb.

v okviru izvajanja dejavnosti gospodarske ali socialne narave, s katerimi se izpolnjujejo posebne obveznosti javnih služb.

Pristojni organi morajo pretehtati nujne razloge prevladujočega javnega interesa načrta ali projekta glede na cilj ohranjanja naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst. Načrt ali projekt lahko odobrijo le, če nujni razlogi za načrt ali projekt prevladajo nad njegovim vplivom na cilje ohranjanja.

Pristojni organi morajo pretehtati nujne razloge prevladujočega javnega interesa načrta ali projekta glede na cilj ohranjanja naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst. Načrt ali projekt lahko odobrijo le, če nujni razlogi za načrt ali projekt prevladajo nad njegovim vplivom na cilje ohranjanja.

Glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.3.2.

Pri določanju razlogov prevladujočega javnega interesa mora pristojni organ upoštevati vse elemente, tj. ali je razlog:

| — | nujen: načrt ali projekt služi bistvenemu javnemu interesu in ne zasebnim interesom; |
| --- | --- |

—

nujen: načrt ali projekt služi bistvenemu javnemu interesu in ne zasebnim interesom;

nujen:

| — | prevladujoč: interes, ki mu služi načrt ali projekt, prevlada nad škodo (ali tveganjem škode) za celovitost območja, kot je opredeljena v ustrezni presoji; |
| --- | --- |

—

prevladujoč: interes, ki mu služi načrt ali projekt, prevlada nad škodo (ali tveganjem škode) za celovitost območja, kot je opredeljena v ustrezni presoji;

prevladujoč:

| — | v javnem interesu: je na primer temeljni del javnih politik za državo in družbo. |
| --- | --- |

—

v javnem interesu: je na primer temeljni del javnih politik za državo in družbo.

v javnem interesu:

Javni interesi se lahko pojavijo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, vendar morajo biti ne glede na raven izpolnjeni tudi drugi elementi preizkusa. V praksi pri načrtih in projektih, ki so skladni z nacionalnimi ali regionalnimi strateškimi načrti ali politikami (npr. opredeljeni v nacionalnem infrastrukturnem načrtu) obstaja večja verjetnost, da bodo v javnem interesu. Vendar bi bilo treba kljub temu upoštevati, ali v posameznem primeru zadevni interes prevlada nad škodo, ki bo povzročena prizadetim območjem, in ali je torej mogoče dokazati razloge prevladujočega javnega interesa. Razloge prevladujočega javnega interesa lahko izkazujejo tudi načrti ali projekti, ki ne spadajo v nacionalne strateške načrte, vključno s tistimi z manjšim geografskim obsegom.

Razloge prevladujočega javnega interesa je treba oceniti za vsak primer posebej, ob upoštevanju: (i) cilja posameznega načrta ali projekta in (ii) njegovega posebnega vpliva na prizadeta območja Natura 2000, kot je opredeljen v ustrezni presoji.

Tehtanje razlogov prevladujočega javnega interesa glede na cilje ohranjanja

Tehtanje razlogov prevladujočega javnega interesa glede na cilje ohranjanja

Opis ciljev načrta ali projekta morda že vključuje elemente, ki se lahko uporabijo za oceno obstoja razlogov prevladujočega javnega interesa. Ta ocena, tako kot ocena, s katero so opredelijo manj škodljive druge ustrezne rešitve, zahteva tehtanje razlogov prevladujočega javnega interesa glede na škodo, povzročeno območju Natura 2000 zaradi izvajanja obravnavanega načrta ali projekta, ob upoštevanju njegovih ciljev ohranjanja in tudi splošnega pomena območja za vrste in habitate, za katere je določeno.

Pomembnejše ali ranljivejše kot so ohranitvene vrednosti prizadetega območja, bolj omejen bo obseg, v katerem se bodo razlogi prevladujočega javnega interesa šteli za sprejemljive in škoda, povzročena območju, kot je opredeljena z ustrezno presojo, za upravičeno.

Kadar je prizadet prednostni naravni habitatni tip ali prednostna vrsta, so edini preudarki, ki se lahko navedejo kot razlogi prevladujočega javnega interesa v skladu s členom 6(4) direktive o habitatih, tisti, ki se nanašajo na zdravje ljudi ali javno varnost ali na koristne posledice bistvenega pomena za okolje. Če se navedejo drugi razlogi prevladujočega javnega interesa, se zahteva mnenje Komisije.

Elementi, na katerih so utemeljeni razlogi prevladujočega javnega interesa, so lahko do neke mere vključeni v opis načrtov ali programov, zlasti v izjavo o ciljih, ki so podlaga za razvojne ukrepe. Takšni razlogi morajo biti navedeni tudi v uradnem sklepu na ustrezni ravni upravljanja (npr. regionalni ali nacionalni) in jasno dokumentirani.

Proučitev razlogov prevladujočega javnega interesa je lahko neločljivo povezana s strateškim načrtovanjem nekaterih področij politike (npr. obvladovanje poplavne ogroženosti), ki so pomembna za zdravje ljudi, javno varnost ali varstvo javnih dobrin. Za dejavnosti, ki bodo verjetno upravičene iz razlogov prevladujočega javnega interesa, se lahko potreba po proučitvi drugih ustreznih rešitev in izravnave tako upošteva v zgodnji fazi postopka načrtovanja (glej primer v okviru 20 spodaj).

Primeri razlogov prevladujočega javnega interesa, uporabljenih v okviru zahtev za mnenja Komisije v skladu s členom 6(4) direktive o habitatih (37), so navedeni v okviru 19 spodaj.

37

| Okvir 19


  Primeri razlogov prevladujočega javnega interesa v skladu s členom 6(4)


  Primer 1. Poglobitev in razširitev ladijske plovne poti (38)

  Reka Majna je del vseevropskega omrežja (TEN) in je edina celinska plovna pot, ki več držav članic povezuje z jugovzhodno Evropo. Ima pomembne funkcije kot čezmejna pot za blago, ki povezuje Rotterdam (NL) in Constanto (RO), ter je zato gospodarskega pomena.
  Projekt je ena od zadnjih manjkajočih povezav, potrebnih za prilagoditev te vodne poti novemu političnemu in gospodarskemu razvoju ter zahtevam razširjene Evropske unije. Trenutno ta del reke Majne ustvarja ozko grlo v dolžini 30 km, kjer so ladje še vedno omejene v smislu njihove širine in globine.

  Primer 2. Medkrajevna in primestna železniške povezava (39)

  Po mnenju organov bo projekt izboljšal storitve regionalnega in medkrajevnega javnega potniškega prevoza z vzpostavitvijo in okrepitvijo medregionalnih povezav z drugimi razvojnimi območji. Projekt bi bil del krožnega sistema, potrebnega za izboljšanje železniškega prevoza v regiji. Vključeval bi tudi obnovo mostu, ki je star več kot 100 let.

  Primer 3. Gradnja novega pristanišča (40)

  Otok Tenerife (Kanarski otoki, Španija) je močno odvisen od pomorskega prevoza in učinkovitega pristaniškega sistema. Glavno pristanišče, ki je trenutno v glavnem mestu, se srečuje z vse gostejšim prometom.
  Z novim pristaniščem bi se dodala zelo potrebna zmogljivost za: (i) omogočanje prihodnje rasti pomorskega prometa, zlasti kar zadeva kontejnerski promet, ki naj bi se po napovedih na otoku znatno povečal, in (ii) razbremenitev obstoječega pristanišča. Novo pristanišče naj bi ustvarilo stabilno interno stopnjo donosnosti in bo otoku omogočilo tudi privabljanje mednarodnega kontejnerskega prometa s pretovarjanjem. |
| --- |

Okvir 19

Okvir 19

Primeri razlogov prevladujočega javnega interesa v skladu s členom 6(4)

Primeri razlogov prevladujočega javnega interesa v skladu s členom 6(4)

Primer 1. Poglobitev in razširitev ladijske plovne poti (38)

Primer 1. Poglobitev in razširitev ladijske plovne poti

38

Reka Majna je del vseevropskega omrežja (TEN) in je edina celinska plovna pot, ki več držav članic povezuje z jugovzhodno Evropo. Ima pomembne funkcije kot čezmejna pot za blago, ki povezuje Rotterdam (NL) in Constanto (RO), ter je zato gospodarskega pomena.

Projekt je ena od zadnjih manjkajočih povezav, potrebnih za prilagoditev te vodne poti novemu političnemu in gospodarskemu razvoju ter zahtevam razširjene Evropske unije. Trenutno ta del reke Majne ustvarja ozko grlo v dolžini 30 km, kjer so ladje še vedno omejene v smislu njihove širine in globine.

Primer 2. Medkrajevna in primestna železniške povezava (39)

Primer 2. Medkrajevna in primestna železniške povezava

39

Po mnenju organov bo projekt izboljšal storitve regionalnega in medkrajevnega javnega potniškega prevoza z vzpostavitvijo in okrepitvijo medregionalnih povezav z drugimi razvojnimi območji. Projekt bi bil del krožnega sistema, potrebnega za izboljšanje železniškega prevoza v regiji. Vključeval bi tudi obnovo mostu, ki je star več kot 100 let.

Primer 3. Gradnja novega pristanišča (40)

Primer 3. Gradnja novega pristanišča

40

Otok Tenerife (Kanarski otoki, Španija) je močno odvisen od pomorskega prevoza in učinkovitega pristaniškega sistema. Glavno pristanišče, ki je trenutno v glavnem mestu, se srečuje z vse gostejšim prometom.

Z novim pristaniščem bi se dodala zelo potrebna zmogljivost za: (i) omogočanje prihodnje rasti pomorskega prometa, zlasti kar zadeva kontejnerski promet, ki naj bi se po napovedih na otoku znatno povečal, in (ii) razbremenitev obstoječega pristanišča. Novo pristanišče naj bi ustvarilo stabilno interno stopnjo donosnosti in bo otoku omogočilo tudi privabljanje mednarodnega kontejnerskega prometa s pretovarjanjem.

3.3.3   
  Korak 3: opredelitev, presoja in sprejetje izravnalnih ukrepov

Korak 3: opredelitev, presoja in sprejetje izravnalnih ukrepov

Potem ko je v celoti potrjeno in dokumentirano, da ni drugih ustreznih rešitev, ki bi bile manj škodljive za območje, in da so razlogi prevladujočega javnega interesa upravičeni, je treba sprejeti vse izravnalne ukrepe za zagotovitev varstva celovite usklajenosti omrežja Natura 2000.

| Izravnalni ukrepi so ukrepi, ki so značilni za načrt ali projekt ter se izvajajo poleg običajnih nalog, ki izhajajo iz direktiv o pticah in habitatih. Njihov cilj je natančno izravnati negativni vpliv načrta ali projekta na zadevne vrste ali habitate. Pomenijo „zadnjo možnost“ in se uporabijo le, če so bili že uporabljeni drugi zaščitni ukrepi, ki jih zagotavlja Direktiva, in se sprejme odločitev, da se kljub temu prouči načrt/projekt, ki ima negativni vpliv na celovitost območja Natura 2000, ali projekt/načrt, pri katerem takšnega vpliva ni mogoče izključiti.


  Izravnava bi morala zadevati cilje ohranjanja območja Natura 2000 ter negativno prizadete habitate in vrste, ob upoštevanju primerljivega razmerja glede na kakovost, količino, funkcije in stanje. Hkrati je treba ustrezno nadomestiti vlogo, ki jo ima zadevno območje v zvezi z biogeografsko porazdelitvijo.

  Glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.4. |
| --- |

Izravnalni ukrepi so ukrepi, ki so značilni za načrt ali projekt ter se izvajajo poleg običajnih nalog, ki izhajajo iz direktiv o pticah in habitatih. Njihov cilj je natančno izravnati negativni vpliv načrta ali projekta na zadevne vrste ali habitate. Pomenijo „zadnjo možnost“ in se uporabijo le, če so bili že uporabljeni drugi zaščitni ukrepi, ki jih zagotavlja Direktiva, in se sprejme odločitev, da se kljub temu prouči načrt/projekt, ki ima negativni vpliv na celovitost območja Natura 2000, ali projekt/načrt, pri katerem takšnega vpliva ni mogoče izključiti.

Izravnalni ukrepi so ukrepi, ki so značilni za načrt ali projekt ter se izvajajo poleg običajnih nalog, ki izhajajo iz direktiv o pticah in habitatih. Njihov cilj je natančno izravnati negativni vpliv načrta ali projekta na zadevne vrste ali habitate. Pomenijo „zadnjo možnost“ in se uporabijo le, če so bili že uporabljeni drugi zaščitni ukrepi, ki jih zagotavlja Direktiva, in se sprejme odločitev, da se kljub temu prouči načrt/projekt, ki ima negativni vpliv na celovitost območja Natura 2000, ali projekt/načrt, pri katerem takšnega vpliva ni mogoče izključiti.

Izravnava bi morala zadevati cilje ohranjanja območja Natura 2000 ter negativno prizadete habitate in vrste, ob upoštevanju primerljivega razmerja glede na kakovost, količino, funkcije in stanje. Hkrati je treba ustrezno nadomestiti vlogo, ki jo ima zadevno območje v zvezi z biogeografsko porazdelitvijo.

Izravnava bi morala zadevati cilje ohranjanja območja Natura 2000 ter negativno prizadete habitate in vrste, ob upoštevanju primerljivega razmerja glede na kakovost, količino, funkcije in stanje. Hkrati je treba ustrezno nadomestiti vlogo, ki jo ima zadevno območje v zvezi z biogeografsko porazdelitvijo.

Glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.4.

(a)   Glavne vrste izravnalnih ukrepov

Glavne vrste izravnalnih ukrepov

Izravnalni ukrepi v okviru člena 6(4) direktive o habitatih bi morali: (i) biti specifični za obravnavani načrt ali projekt in (ii) presegati ukrepe, ki se zahtevajo za določitev, varstvo in upravljanje območij Natura 2000, kot so opredeljeni v ciljih ohranjanja za območje.

Naslednje se ne more šteti za izravnalne ukrepe: (i) izvajanje načrta upravljanja za območje; (ii) ukrepi za izboljšanje stanja ohranjenosti habitatnega tipa na določenem območju, ki so že načrtovani, ne glede na načrt/projekt, ali (iii) določitev območja, ki je že določeno kot pomembno za Skupnost, kot posebnega ohranitvenega območja. Namesto tega bi morali izravnalni ukrepi dopolnjevati ukrepe ohranjanja, ki jih je treba uvesti in izvajati na območju Natura 2000, in druge določbe o varstvu, ki se zahtevajo z direktivama o habitatih in pticah, ali obveznosti, določene v pravu EU.

ne more

Primeri vrst izravnalnih ukrepov, skupaj s spremljevalnimi ukrepi, ki lahko omogočijo in olajšajo njihovo izvajanje, so predstavljeni v spodnji preglednici 11. Poudariti je treba, da morajo vsi ti ukrepi presegati običajne obveznosti iz direktiv o pticah in habitatih, vključno s tistimi, ki se nanašajo na določitev, upravljanje in obnovitev območij.

ukrepi presegati običajne obveznosti

Preglednica 11

Preglednica 11

Primeri vrst izravnalnih ukrepov, primernih za člen 6(4)

Primeri vrst izravnalnih ukrepov, primernih za člen 6(4)

| Izravnalni ukrep | Opis |
| --- | --- |
| Obnovitev habitata ali povečanje obstoječih območij | Povečanje površine habitata na zadevnem območju ali obnovitev habitata na drugem območju Natura 2000, sorazmerno z izgubo zaradi načrta ali projekta, če to še ni predvideno v ciljih ohranjanja za posamezno območje. |
| Ponovno oblikovanje habitata | Oblikovanje ali obnovitev habitata na novem ali povečanem območju, ki bo vključeno v omrežje Natura 2000 zaradi njegovega varstva/upravljanja. |
| Določitev novega območja za omrežje Natura 2000 z izvajanjem spremljevalnih ukrepov upravljanja | Določitev novega območja zadostne kakovosti v skladu z direktivama o pticah in habitatih ter izvajanje ustreznih zaščitnih in ohranitvenih ukrepov. |
| Ponovna naselitev, obnovitev in okrepitev vrst, vključno z okrepitvijo roparskih vrst | Ponovna naselitev vrst na območjih, s katerih so izginile (če je takšna ponovna naselitev znanstveno tehtna), ali obnova populacij vrst na območjih, kjer se njihovo število zmanjšuje, ter poznejše varstvo in upravljanje takih območij v korist zadevnih vrst. |
| Možni spremljevalni ukrepi | Opis |
| Nakup zemljišč in uvedba/izvajanje ustreznih zaščitnih in ohranitvenih ukrepov | Pridobitev zemljišča za varstvo narave ter uvedba/izvajanje ustreznih zaščitnih in ohranitvenih ukrepov. |
| Pridobitev pravic za varstvo narave ter uvedba/izvajanje ustreznih zaščitnih in ohranitvenih ukrepov | Pridobitev upravljavskih pravic nad zemljiščem ali delom morja ter uvedba/izvajanje ustreznih zaščitnih in ohranitvenih ukrepov. |
| Oblikovanje rezervata | Določitev omejitev pri uporabi zemljišča ali dela morja, ki presegajo omejitve, potrebne za skladnost z drugimi določbami direktiv o pticah in habitatih. |
| Zmanjšanje groženj | Zmanjšanje (drugih) groženj bodisi z ukrepi v zvezi z enim samim virom bodisi z usklajenimi ukrepi v zvezi z vsemi dejavniki tveganja. |

Izravnalni ukrep

Opis

Obnovitev habitata ali povečanje obstoječih območij

Povečanje površine habitata na zadevnem območju ali obnovitev habitata na drugem območju Natura 2000, sorazmerno z izgubo zaradi načrta ali projekta, če to še ni predvideno v ciljih ohranjanja za posamezno območje.

Ponovno oblikovanje habitata

Oblikovanje ali obnovitev habitata na novem ali povečanem območju, ki bo vključeno v omrežje Natura 2000 zaradi njegovega varstva/upravljanja.

Določitev novega območja za omrežje Natura 2000 z izvajanjem spremljevalnih ukrepov upravljanja

Določitev novega območja zadostne kakovosti v skladu z direktivama o pticah in habitatih ter izvajanje ustreznih zaščitnih in ohranitvenih ukrepov.

Ponovna naselitev, obnovitev in okrepitev vrst, vključno z okrepitvijo roparskih vrst

Ponovna naselitev vrst na območjih, s katerih so izginile (če je takšna ponovna naselitev znanstveno tehtna), ali obnova populacij vrst na območjih, kjer se njihovo število zmanjšuje, ter poznejše varstvo in upravljanje takih območij v korist zadevnih vrst.

Možni spremljevalni ukrepi

Opis

Nakup zemljišč in uvedba/izvajanje ustreznih zaščitnih in ohranitvenih ukrepov

Pridobitev zemljišča za varstvo narave ter uvedba/izvajanje ustreznih zaščitnih in ohranitvenih ukrepov.

Pridobitev pravic za varstvo narave ter uvedba/izvajanje ustreznih zaščitnih in ohranitvenih ukrepov

Pridobitev upravljavskih pravic nad zemljiščem ali delom morja ter uvedba/izvajanje ustreznih zaščitnih in ohranitvenih ukrepov.

Oblikovanje rezervata

Določitev omejitev pri uporabi zemljišča ali dela morja, ki presegajo omejitve, potrebne za skladnost z drugimi določbami direktiv o pticah in habitatih.

Zmanjšanje groženj

Zmanjšanje (drugih) groženj bodisi z ukrepi v zvezi z enim samim virom bodisi z usklajenimi ukrepi v zvezi z vsemi dejavniki tveganja.

Možnost oblikovanja in izvajanja učinkovitih izravnalnih ukrepov bo odvisna od funkcije različnih zadevnih habitatov in vrst ter lokalnih razmer. Čeprav obstaja veliko dobrih primerov uspešne obnove ali oblikovanja novih habitatov za močvirske ptice ali razmnoževanje dvoživk, za številne vrste in habitate učinkovite tehnike za obnovitev še vedno niso dovolj znane ali razpoložljive.

V vseh primerih morata obnova in ponovno oblikovanje ekosistemov in habitatov vrst za izravnavo temeljiti na dobrem poznavanju obnovitvene ekologije (41).

41

V nekaterih primerih ustrezna izravnava z obnovitvijo ni mogoča. Tako je lahko zlasti v naslednjih primerih:

| — | kadar bodo lokacije, ki so ključne za ogrožene vrste ali habitatne tipe, uničene, vendar jih ni mogoče nadomestiti s podobnimi ključnimi lokacijami (npr. primernimi lokacijami, ki imajo podobno vlogo na območju razširjenosti vrst kot prizadete lokacije); |
| --- | --- |

—

kadar bodo lokacije, ki so ključne za ogrožene vrste ali habitatne tipe, uničene, vendar jih ni mogoče nadomestiti s podobnimi ključnimi lokacijami (npr. primernimi lokacijami, ki imajo podobno vlogo na območju razširjenosti vrst kot prizadete lokacije);

| — | kadar obnovitev ni izvedljiva, bodisi ker bi zahtevala izjemno veliko časa (npr. za učinkovito obnovitev močvirja bi bilo potrebnih nekaj tisoč let) bodisi zaradi trenutnega neobstoja znanja o obnovitveni ekologiji za vrsto ali habitatni tip (npr. tako bi lahko bilo v primeru apnenčastih izvirov ali naravnih bazičnih barij). |
| --- | --- |

—

kadar obnovitev ni izvedljiva, bodisi ker bi zahtevala izjemno veliko časa (npr. za učinkovito obnovitev močvirja bi bilo potrebnih nekaj tisoč let) bodisi zaradi trenutnega neobstoja znanja o obnovitveni ekologiji za vrsto ali habitatni tip (npr. tako bi lahko bilo v primeru apnenčastih izvirov ali naravnih bazičnih barij).

Če ni nobenega zagotovila za učinkovito obnovitev ali ponovno vzpostavitev poškodovanih habitatov in vrst, skladnost s členom 6(4) ni zagotovljena. Vendar je v zgoraj opisanih primerih morda še vedno mogoče, da se kot izravnalni ukrep določi, zavaruje in upravlja novo območje s primerno površino istega(-ih) prizadetega(-ih) habitata(-ov) (glej zgoraj v preglednici 12).

(b)   Vodilna načela za določanje izravnalnih ukrepov in ciljev

Vodilna načela za določanje izravnalnih ukrepov in ciljev

Glavni cilj izravnalnih ukrepov iz člena 6(4) je ohraniti celovito usklajenost omrežja Natura 2000. Zato je treba obravnavati vidika, ki določata obliko in izvajanje izravnalnih ukrepov: sorazmernost in ekološko funkcionalnost.

sorazmernost

ekološko funkcionalnost

Ti načeli določata obseg in raven ambicioznosti ukrepov, potrebnih za izravnavo škodljivih vplivov načrta ali projekta. Z izravnalnimi ukrepi bi se morali tudi izničiti najslabši možni scenariji verjetnih škodljivih vplivov.

| Da se zagotovi celovita usklajenost omrežja Natura 2000, morajo izravnalni ukrepi, predlagani za projekt, torej: (a) obravnavati negativno prizadete habitate in vrste v primerljivih razmerjih ter (b) zagotoviti funkcije, ki so primerljive s tistimi, s katerimi so se utemeljila izbirna merila za prvotno območje, zlasti glede ustrezne geografske porazdelitve. Zato ne zadostuje, da se izravnalni ukrepi nanašajo na isto biogeografsko regijo v isti državi članici. |
| --- |

Da se zagotovi celovita usklajenost omrežja Natura 2000, morajo izravnalni ukrepi, predlagani za projekt, torej: (a) obravnavati negativno prizadete habitate in vrste v primerljivih razmerjih ter (b) zagotoviti funkcije, ki so primerljive s tistimi, s katerimi so se utemeljila izbirna merila za prvotno območje, zlasti glede ustrezne geografske porazdelitve. Zato ne zadostuje, da se izravnalni ukrepi nanašajo na isto biogeografsko regijo v isti državi članici.

Da se zagotovi celovita usklajenost omrežja Natura 2000, morajo izravnalni ukrepi, predlagani za projekt, torej: (a) obravnavati negativno prizadete habitate in vrste v primerljivih razmerjih ter (b) zagotoviti funkcije, ki so primerljive s tistimi, s katerimi so se utemeljila izbirna merila za prvotno območje, zlasti glede ustrezne geografske porazdelitve. Zato ne zadostuje, da se izravnalni ukrepi nanašajo na isto biogeografsko regijo v isti državi članici.

| Razdalja med prvotnim območjem in krajem, ki ga zagotovijo izravnalni ukrepi, ni nujno ovira, dokler ne vpliva na funkcionalnost območja, njegovo vlogo v geografski porazdelitvi in razloge za njegovo prvotno izbiro.

  Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.4.2. |
| --- |

Razdalja med prvotnim območjem in krajem, ki ga zagotovijo izravnalni ukrepi, ni nujno ovira, dokler ne vpliva na funkcionalnost območja, njegovo vlogo v geografski porazdelitvi in razloge za njegovo prvotno izbiro.

Razdalja med prvotnim območjem in krajem, ki ga zagotovijo izravnalni ukrepi, ni nujno ovira, dokler ne vpliva na funkcionalnost območja, njegovo vlogo v geografski porazdelitvi in razloge za njegovo prvotno izbiro.

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.4.2.

Sorazmernost izravnalnih ukrepov

Sorazmernost izravnalnih ukrepov

Ohranjanje celovite usklajenosti omrežja Natura 2000 pomeni zagotavljanje, da predlagani izravnalni ukrepi obravnavajo habitate in vrste sorazmerno glede na škodljive vplive, povzročene na območju. Pristojni organi morajo zato določiti relativni pomen prizadetih značilnosti omrežja Natura 2000 in negativnih vplivov nanje v skladu s kvantitativnimi in kvalitativnimi merili. Tako se določi izhodišče za primerjavo.

| Razmerja izravnave je najbolje določiti za vsak primer posebej. Prvotno morajo biti določena glede na informacije iz ustrezne presoje iz člena 6(3) in morajo zagotavljati ekološko funkcionalnost. Razmerje se nato lahko ponovno opredeli v skladu z rezultati, dobljenimi pri spremljanju učinkovitosti. Končna odločitev o deležu izravnave mora biti utemeljena.


  Na splošno se priznava, da bi moralo biti razmerje na splošno precej večje od 1 : 1. Tako bi bilo treba razmerje izravnave 1 : 1 ali nižje razmerje obravnavati le, kadar je dokazano, da bodo ukrepi v takšnem obsegu popolnoma učinkoviti pri obnovi strukture in funkcionalnosti v kratkem časovnem obdobju (npr. ne da bi ob tem ogrozili ohranjanje habitatov ali populacij ključnih vrst, ki jim lahko načrt ali projekt škoduje, niti cilje njihovega ohranjanja).

  Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.5.4. |
| --- |

Razmerja izravnave je najbolje določiti za vsak primer posebej. Prvotno morajo biti določena glede na informacije iz ustrezne presoje iz člena 6(3) in morajo zagotavljati ekološko funkcionalnost. Razmerje se nato lahko ponovno opredeli v skladu z rezultati, dobljenimi pri spremljanju učinkovitosti. Končna odločitev o deležu izravnave mora biti utemeljena.

Razmerja izravnave je najbolje določiti za vsak primer posebej. Prvotno morajo biti določena glede na informacije iz ustrezne presoje iz člena 6(3) in morajo zagotavljati ekološko funkcionalnost. Razmerje se nato lahko ponovno opredeli v skladu z rezultati, dobljenimi pri spremljanju učinkovitosti. Končna odločitev o deležu izravnave mora biti utemeljena.

Na splošno se priznava, da bi moralo biti razmerje na splošno precej večje od 1 : 1. Tako bi bilo treba razmerje izravnave 1 : 1 ali nižje razmerje obravnavati le, kadar je dokazano, da bodo ukrepi v takšnem obsegu popolnoma učinkoviti pri obnovi strukture in funkcionalnosti v kratkem časovnem obdobju (npr. ne da bi ob tem ogrozili ohranjanje habitatov ali populacij ključnih vrst, ki jim lahko načrt ali projekt škoduje, niti cilje njihovega ohranjanja).

Na splošno se priznava, da bi moralo biti razmerje na splošno precej večje od 1 : 1. Tako bi bilo treba razmerje izravnave 1 : 1 ali nižje razmerje obravnavati le, kadar je dokazano, da bodo ukrepi v takšnem obsegu popolnoma učinkoviti pri obnovi strukture in funkcionalnosti v kratkem časovnem obdobju (npr. ne da bi ob tem ogrozili ohranjanje habitatov ali populacij ključnih vrst, ki jim lahko načrt ali projekt škoduje, niti cilje njihovega ohranjanja).

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.5.4.

Ekološka funkcionalnost in lokacija izravnalnih ukrepov

Ekološka funkcionalnost in lokacija izravnalnih ukrepov

Poleg potrebe po obravnavanju negativno prizadetih habitatov in vrst v primerljivih razmerjih mora izravnava zagotoviti tudi ekološke funkcije, ki so primerljive s tistimi, ki so sploh upravičile izbiro območja Natura 2000.

Obseg izravnalnih ukrepov je odvisen od posebnih zahtev za obnovitev nekaterih ekoloških funkcij in struktur, ki bodo bodisi verjetno izgubljene bodisi se bodo poslabšale zaradi izvajanja načrta ali projekta. Posebno pozornost je treba nameniti habitatnim tipom ali habitatom vrst, ki potrebujejo dolgo časa, da dosežejo enako raven ekološke funkcionalnosti.

| Obstaja splošni dogovor, da so lokalne razmere, potrebne za obnovitev ogroženega ekološkega bogastva, čim bliže območju, na katero vpliva načrt ali projekt. Zato se zdi določitev lokacije izravnave na zadevnem območju Natura 2000 ali v njegovi bližini na kraju z ustreznimi razmerami za uspešno izvajanje ukrepov najbolj zaželena možnost. Vendar to ni vedno mogoče, zato bi bilo treba določiti prednostne pogoje, ki se bodo uporabljali pri iskanju lokacij, ki izpolnjujejo zahteve iz direktive o habitatih:








  (1) | izravnava na območju Natura 2000, če so na območju potrebni dejavniki za zagotavljanje ekološke usklajenosti in funkcionalnosti omrežja; |
| --- | --- |

Obstaja splošni dogovor, da so lokalne razmere, potrebne za obnovitev ogroženega ekološkega bogastva, čim bliže območju, na katero vpliva načrt ali projekt. Zato se zdi določitev lokacije izravnave na zadevnem območju Natura 2000 ali v njegovi bližini na kraju z ustreznimi razmerami za uspešno izvajanje ukrepov najbolj zaželena možnost. Vendar to ni vedno mogoče, zato bi bilo treba določiti prednostne pogoje, ki se bodo uporabljali pri iskanju lokacij, ki izpolnjujejo zahteve iz direktive o habitatih:

Obstaja splošni dogovor, da so lokalne razmere, potrebne za obnovitev ogroženega ekološkega bogastva, čim bliže območju, na katero vpliva načrt ali projekt. Zato se zdi določitev lokacije izravnave na zadevnem območju Natura 2000 ali v njegovi bližini na kraju z ustreznimi razmerami za uspešno izvajanje ukrepov najbolj zaželena možnost. Vendar to ni vedno mogoče, zato bi bilo treba določiti prednostne pogoje, ki se bodo uporabljali pri iskanju lokacij, ki izpolnjujejo zahteve iz direktive o habitatih:

(1)

(1)

izravnava na območju Natura 2000, če so na območju potrebni dejavniki za zagotavljanje ekološke usklajenosti in funkcionalnosti omrežja;

izravnava na območju Natura 2000, če so na območju potrebni dejavniki za zagotavljanje ekološke usklajenosti in funkcionalnosti omrežja;

| (2) | izravnava zunaj zadevnega območja Natura 2000, vendar znotraj skupne topografske ali pokrajinske enote, če lahko enako prispeva k ekološki strukturi in/ali funkciji omrežja. Nova lokacija je lahko na drugem območju, določenem kot območje Natura 2000, ali lokacija, ki ni določena kot območje Natura 2000. V slednjem primeru mora biti lokacija določena kot območje Natura 2000 in izpolnjevati vse zahteve iz direktiv o naravi; |
| --- | --- |

(2)

(2)

izravnava zunaj zadevnega območja Natura 2000, vendar znotraj skupne topografske ali pokrajinske enote, če lahko enako prispeva k ekološki strukturi in/ali funkciji omrežja. Nova lokacija je lahko na drugem območju, določenem kot območje Natura 2000, ali lokacija, ki ni določena kot območje Natura 2000. V slednjem primeru mora biti lokacija določena kot območje Natura 2000 in izpolnjevati vse zahteve iz direktiv o naravi;

izravnava zunaj zadevnega območja Natura 2000, vendar znotraj skupne topografske ali pokrajinske enote, če lahko enako prispeva k ekološki strukturi in/ali funkciji omrežja. Nova lokacija je lahko na drugem območju, določenem kot območje Natura 2000, ali lokacija, ki ni določena kot območje Natura 2000. V slednjem primeru mora biti lokacija določena kot območje Natura 2000 in izpolnjevati vse zahteve iz direktiv o naravi;

| (3) | izravnava zunaj območja Natura 2000 v drugi topografski ali pokrajinski enoti. Nova lokacija je lahko drugo območje, določeno kot območje Natura 2000. Če izravnava poteka na lokaciji, ki ni določena kot območje Natura 2000, jo je treba določiti kot območje Natura 2000, pri čemer mora izpolnjevati vse zahteve iz direktiv o naravi. |
| --- | --- |

(3)

(3)

izravnava zunaj območja Natura 2000 v drugi topografski ali pokrajinski enoti. Nova lokacija je lahko drugo območje, določeno kot območje Natura 2000. Če izravnava poteka na lokaciji, ki ni določena kot območje Natura 2000, jo je treba določiti kot območje Natura 2000, pri čemer mora izpolnjevati vse zahteve iz direktiv o naravi.

izravnava zunaj območja Natura 2000 v drugi topografski ali pokrajinski enoti. Nova lokacija je lahko drugo območje, določeno kot območje Natura 2000. Če izravnava poteka na lokaciji, ki ni določena kot območje Natura 2000, jo je treba določiti kot območje Natura 2000, pri čemer mora izpolnjevati vse zahteve iz direktiv o naravi.

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.5.5.

V okviru 20 spodaj je prikazan poenostavljen primer določanja obsega izravnalnih ukrepov glede na ekološke funkcije.

| Okvir 20

  Opredelitev obsega izravnalnih ukrepov glede na ekološke funkcije – primer na posebnem območju varstva


  Ekološka funkcija, na katero vpliva načrt ali projekt: počivališča za selivske vrste ptic, ki letijo proti severu, na posebnem območju varstva.

  Poudarek izravnalnih ukrepov:







  (a) | izravnalni ukrepi morajo zagotoviti druge ustrezne prostore za počitek za populacije selivskih vrst ptic; |
| --- | --- |

Okvir 20

Opredelitev obsega izravnalnih ukrepov glede na ekološke funkcije – primer na posebnem območju varstva

Opredelitev obsega izravnalnih ukrepov glede na ekološke funkcije – primer na posebnem območju varstva

Ekološka funkcija, na katero vpliva načrt ali projekt: počivališča za selivske vrste ptic, ki letijo proti severu, na posebnem območju varstva.

Ekološka funkcija, na katero vpliva načrt ali projekt:

Poudarek izravnalnih ukrepov:

Poudarek izravnalnih ukrepov:

(a)

izravnalni ukrepi morajo zagotoviti druge ustrezne prostore za počitek za populacije selivskih vrst ptic;

| (b) | novi primerni prostori za počitek za ciljne vrste morajo biti pravilno umeščeni na isti selitveni poti; |
| --- | --- |

(b)

novi primerni prostori za počitek za ciljne vrste morajo biti pravilno umeščeni na isti selitveni poti;

| (c) | novi primerni prostori za počitek morajo biti enostavno dostopni pticam, ki uporabljajo prvotno območje Natura 2000, prizadeto zaradi projekta (42). Nosilna zmogljivost novega habitata mora biti vsaj enaka nosilni zmogljivosti prizadetega območja. Novi prostori za počitek bi morali biti zavarovani pred izvedbo zadevnega projekta. |
| --- | --- |

(c)

novi primerni prostori za počitek morajo biti enostavno dostopni pticam, ki uporabljajo prvotno območje Natura 2000, prizadeto zaradi projekta (42). Nosilna zmogljivost novega habitata mora biti vsaj enaka nosilni zmogljivosti prizadetega območja. Novi prostori za počitek bi morali biti zavarovani pred izvedbo zadevnega projekta.

42

Novi prostori za počitek za isto vrsto, vendar na lokacijah zunaj selitvene poti, ali na selitveni poti, vendar daleč stran od prizadetega mesta za počitek, ne bi bili primeren izravnalni ukrep. Ponovna vzpostavitev ekološke funkcionalnosti namreč ne bi zadoščala za zagotovitev ekološke usklajenosti omrežja.

Zbirni kontrolni seznam ključnih vprašanj, ki jih je treba obravnavati pri oblikovanju izravnalnih ukrepov, je vključen na koncu tega poglavja (preglednica 15).

(c)   Časovna razporeditev izravnave

Časovna razporeditev izravnave

Čas je ključna razsežnost pri načrtovanju izravnalnih ukrepov, saj bi morali biti vzpostavljeni, v celoti delujoči in učinkoviti pred nastankom škode na območju.

| Časovna razporeditev izravnalnih ukrepov zahteva pristop obravnavanja vsakega primera posebej. Sprejeta časovna razporeditev mora zagotavljati kontinuiteto ekoloških procesov, bistvenih za ohranjanje strukture in funkcij, ki prispevajo k celoviti usklajenosti omrežja Natura 2000. To zahteva tesno sodelovanje med izvajanjem načrta ali projekta in izvajanjem izravnalnih ukrepov. Povezano je tudi z vprašanji, kot je čas, potreben za razvoj habitatov in/ali obnovo ali vnos populacij vrst na določenem območju.


  Poleg tega je treba upoštevati tudi druge dejavnike in procese:







  — | pred začetkom izravnave območje ne sme biti nepopravljivo poškodovano; |
| --- | --- |

Časovna razporeditev izravnalnih ukrepov zahteva pristop obravnavanja vsakega primera posebej. Sprejeta časovna razporeditev mora zagotavljati kontinuiteto ekoloških procesov, bistvenih za ohranjanje strukture in funkcij, ki prispevajo k celoviti usklajenosti omrežja Natura 2000. To zahteva tesno sodelovanje med izvajanjem načrta ali projekta in izvajanjem izravnalnih ukrepov. Povezano je tudi z vprašanji, kot je čas, potreben za razvoj habitatov in/ali obnovo ali vnos populacij vrst na določenem območju.

Časovna razporeditev izravnalnih ukrepov zahteva pristop obravnavanja vsakega primera posebej. Sprejeta časovna razporeditev mora zagotavljati kontinuiteto ekoloških procesov, bistvenih za ohranjanje strukture in funkcij, ki prispevajo k celoviti usklajenosti omrežja Natura 2000. To zahteva tesno sodelovanje med izvajanjem načrta ali projekta in izvajanjem izravnalnih ukrepov. Povezano je tudi z vprašanji, kot je čas, potreben za razvoj habitatov in/ali obnovo ali vnos populacij vrst na določenem območju.

Poleg tega je treba upoštevati tudi druge dejavnike in procese:

Poleg tega je treba upoštevati tudi druge dejavnike in procese:

—

pred začetkom izravnave območje ne sme biti nepopravljivo poškodovano;

pred začetkom izravnave območje ne sme biti nepopravljivo poškodovano;

| — | rezultat izravnave bi moral biti operativen v času, ko se zadevno območje poškoduje. V nekaterih okoliščinah, kadar tega ni mogoče uresničiti v celoti, je potrebna čezmerna izravnava za vmesne izgube; |
| --- | --- |

—

rezultat izravnave bi moral biti operativen v času, ko se zadevno območje poškoduje. V nekaterih okoliščinah, kadar tega ni mogoče uresničiti v celoti, je potrebna čezmerna izravnava za vmesne izgube;

rezultat izravnave bi moral biti operativen v času, ko se zadevno območje poškoduje. V nekaterih okoliščinah, kadar tega ni mogoče uresničiti v celoti, je potrebna čezmerna izravnava za vmesne izgube;

| — | časovni zamiki so lahko dopustni le, kadar je potrjeno, da ne bodo ogrozili cilja celovite usklajenosti omrežja Natura 2000 „brez neto izgub“; |
| --- | --- |

—

časovni zamiki so lahko dopustni le, kadar je potrjeno, da ne bodo ogrozili cilja celovite usklajenosti omrežja Natura 2000 „brez neto izgub“;

časovni zamiki so lahko dopustni le, kadar je potrjeno, da ne bodo ogrozili cilja celovite usklajenosti omrežja Natura 2000 „brez neto izgub“;

| — | časovni zamiki ne smejo biti dovoljeni, če na primer povzročijo zmanjšanje populacije katere koli zaščitene vrste na območju iz Priloge II k direktivi o habitatih ali Priloge I k direktivi o pticah; prednostne vrste iz Priloge II k direktivi o habitatih si zaslužijo posebno pozornost; |
| --- | --- |

—

časovni zamiki ne smejo biti dovoljeni, če na primer povzročijo zmanjšanje populacije katere koli zaščitene vrste na območju iz Priloge II k direktivi o habitatih ali Priloge I k direktivi o pticah; prednostne vrste iz Priloge II k direktivi o habitatih si zaslužijo posebno pozornost;

časovni zamiki ne smejo biti dovoljeni, če na primer povzročijo zmanjšanje populacije katere koli zaščitene vrste na območju iz Priloge II k direktivi o habitatih ali Priloge I k direktivi o pticah; prednostne vrste iz Priloge II k direktivi o habitatih si zaslužijo posebno pozornost;

| — | sčasoma je mogoče zmanjšati izravnalne ukrepe glede na to, ali naj bi se znatni negativni vplivi pojavili kratko-, srednje- ali dolgoročno. |
| --- | --- |

—

sčasoma je mogoče zmanjšati izravnalne ukrepe glede na to, ali naj bi se znatni negativni vplivi pojavili kratko-, srednje- ali dolgoročno.

sčasoma je mogoče zmanjšati izravnalne ukrepe glede na to, ali naj bi se znatni negativni vplivi pojavili kratko-, srednje- ali dolgoročno.

Priporočljiva je lahko uporaba posebnih ukrepov za izničevanje vmesnih izgub, ki bi se pojavile pred uresničitvijo ciljev ohranjanja. Vse tehnične, zakonske ali finančne določbe, ki so potrebne za izvajanje izravnalnih ukrepov, morajo biti uresničene pred začetkom izvajanja načrta ali projekta, da se preprečijo nepredvidene zamude, ki lahko ovirajo učinkovitost ukrepov.

Priporočljiva je lahko uporaba posebnih ukrepov za izničevanje vmesnih izgub, ki bi se pojavile pred uresničitvijo ciljev ohranjanja. Vse tehnične, zakonske ali finančne določbe, ki so potrebne za izvajanje izravnalnih ukrepov, morajo biti uresničene pred začetkom izvajanja načrta ali projekta, da se preprečijo nepredvidene zamude, ki lahko ovirajo učinkovitost ukrepov.

Za več podrobnosti glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 5.5.6.

Čas, potreben za nadgradnjo, obnovo ali ponovno vzpostavitev ekološke funkcionalnosti, je odvisen od biologije in ekologije habitatov in vrst. To je treba zato oceniti za vsak primer posebej in lahko zahteva preiskavo ali iskanje dokazov o obnovi v podobnih primerih.

Primer možnega časovnega zamika, potrebnega za obnovo združb travišč, je naveden v okviru 21 spodaj.

| Okvir 21


  Čas, potreben za obnovo združb travišč

  22 študij iz sedmih evropskih držav vključuje informacije o času, potrebnem za obnovo združb travišč. To vključuje 16 ponovljenih poskusov, od katerih jih je bilo devet tudi kontroliranih, trije pa so bili pregledi. Pri šestih študijah so se pozitivni znaki obnove pokazali v manj kot petih letih, pri 11 študijah v desetih letih, v dveh študijah pa je bilo ugotovljeno, da je obnova trajala več kot deset let. V šestih študijah so bile po obnovi ugotovljene omejene ali počasne spremembe rastlinskih združb.

  Vir: Restoration Evidence. Ukrep: obnova/oblikovanje z vrstami bogatega polnaravnega travišča. http://www.restorationevidence.org |
| --- |

Okvir 21

Okvir 21

Čas, potreben za obnovo združb travišč

Čas, potreben za obnovo združb travišč

22 študij iz sedmih evropskih držav vključuje informacije o času, potrebnem za obnovo združb travišč. To vključuje 16 ponovljenih poskusov, od katerih jih je bilo devet tudi kontroliranih, trije pa so bili pregledi. Pri šestih študijah so se pozitivni znaki obnove pokazali v manj kot petih letih, pri 11 študijah v desetih letih, v dveh študijah pa je bilo ugotovljeno, da je obnova trajala več kot deset let. V šestih študijah so bile po obnovi ugotovljene omejene ali počasne spremembe rastlinskih združb.

Vir: Restoration Evidence. Ukrep: obnova/oblikovanje z vrstami bogatega polnaravnega travišča. http://www.restorationevidence.org

Vir: Restoration Evidence. Ukrep: obnova/oblikovanje z vrstami bogatega polnaravnega travišča. http://www.restorationevidence.org

(d)   Ocenjevanje in spremljanje izravnalnih ukrepov iz člena 6(4)

Ocenjevanje in spremljanje izravnalnih ukrepov iz člena 6(4)

Za izpolnitev obveznosti ohranjanja usklajenosti omrežja Natura 2000 mora biti v programu izravnalnih ukrepov iz člena 6(4) dokazana njihova učinkovitost in zagotovljena dokumentacija za to.

Geografska lokacija, obseg in časovna razporeditev so odločilni dejavniki za uspešno izravnavo. Ustrezna razmerja izravnave so tudi ključna za zagotovitev učinkovitosti izravnave, preden se pojavijo vplivi načrta ali projekta.

Oblikovanje in izvajanje izravnalnih ukrepov morata biti celovita in znanstveno utemeljena, tj.:

celovita

znanstveno utemeljena

| — | cilji ohranjanja, ključne značilnosti in ekološka funkcionalnost, ki jih je treba izravnati, so zajeti v ustreznem razmerju; |
| --- | --- |

—

cilji ohranjanja, ključne značilnosti in ekološka funkcionalnost, ki jih je treba izravnati, so zajeti v ustreznem razmerju;

| — | vključeni so zahtevani spremljevalni ukrepi, vključno s tehničnimi, upravnimi in finančnimi; |
| --- | --- |

—

vključeni so zahtevani spremljevalni ukrepi, vključno s tehničnimi, upravnimi in finančnimi;

| — | časovni razpored izvajanja posameznih nalog v okviru posameznega ukrepa, vključno z zagotavljanjem vzdrževalnih del in spremljanja, je dovolj podroben; |
| --- | --- |

—

časovni razpored izvajanja posameznih nalog v okviru posameznega ukrepa, vključno z zagotavljanjem vzdrževalnih del in spremljanja, je dovolj podroben;

| — | znanstvena podlaga, ki zagotavlja učinkovitost posameznega izravnalnega ukrepa, je pojasnjena in dokazana posebej za vpliv, ki naj bi se z ukrepom izravnal; |
| --- | --- |

—

znanstvena podlaga, ki zagotavlja učinkovitost posameznega izravnalnega ukrepa, je pojasnjena in dokazana posebej za vpliv, ki naj bi se z ukrepom izravnal;

| — | naveden je časovni okvir za doseganje pričakovanih rezultatov posameznega predlaganega ukrepa; |
| --- | --- |

—

naveden je časovni okvir za doseganje pričakovanih rezultatov posameznega predlaganega ukrepa;

| — | prednostna razvrstitev izvajanja ukrepov je utemeljena na podlagi ciljev ohranjanja omrežja Natura 2000 in znanstvenih dokazov. |
| --- | --- |

—

prednostna razvrstitev izvajanja ukrepov je utemeljena na podlagi ciljev ohranjanja omrežja Natura 2000 in znanstvenih dokazov.

Nekateri ključni elementi za učinkovite izravnalne ukrepe glede na njihovo lokacijo, časovni razpored in obseg so predstavljeni v nadaljevanju. Primeri uporabe teh elementov v praksi so navedeni v oddelku 3 Priloge.

Preglednica 12

Preglednica 12

Ključni elementi za učinkovite izravnalne ukrepe

Ključni elementi za učinkovite izravnalne ukrepe

| Lokacija | Omogočati mora ohranjanje celovite usklajenosti omrežja Natura 2000. |
| --- | --- |
| Morala bi imeti – ali biti sposobna razviti – posebne značilnosti, strukturo in funkcije, potrebne za izravnavo glede na rezultate ustrezne presoje. |
| Ustrezno mora upoštevati kvalitativne ekološke vidike, kot je edinstvenost značilnosti, ki bodo prizadete. |
| Določena mora biti na podlagi podrobne analize lokalnih ekoloških razmer, tako da je izravnava izvedljiva in čim bliže območju, ki je prizadeto zaradi načrta ali projekta. |
| Biti mora v isti biogeografski regiji (za območja iz direktive o habitatih) ali v istem obsegu, na isti selitveni poti ali v istem prezimovališču za vrste ptic (tj. območja iz direktive o pticah) v zadevni državi članici. |
| Obseg | Določen je z:






  — | obsegom negativnih vplivov načrta ali projekta na ključne značilnosti in ekološke procese, ki ogrožajo celovitost območja Natura 2000; |

Lokacija

Lokacija

Omogočati mora ohranjanje celovite usklajenosti omrežja Natura 2000.

Morala bi imeti – ali biti sposobna razviti – posebne značilnosti, strukturo in funkcije, potrebne za izravnavo glede na rezultate ustrezne presoje.

Ustrezno mora upoštevati kvalitativne ekološke vidike, kot je edinstvenost značilnosti, ki bodo prizadete.

Določena mora biti na podlagi podrobne analize lokalnih ekoloških razmer, tako da je izravnava izvedljiva in čim bliže območju, ki je prizadeto zaradi načrta ali projekta.

Biti mora v isti biogeografski regiji (za območja iz direktive o habitatih) ali v istem obsegu, na isti selitveni poti ali v istem prezimovališču za vrste ptic (tj. območja iz direktive o pticah) v zadevni državi članici.

Obseg

Obseg

Določen je z:

—

obsegom negativnih vplivov načrta ali projekta na ključne značilnosti in ekološke procese, ki ogrožajo celovitost območja Natura 2000;

| — | znanstvenimi dokazi o zmožnosti ukrepov, da dosežejo pričakovane rezultate za ohranjanje celovite usklajenosti omrežja Natura 2000. |
| --- | --- |

—

znanstvenimi dokazi o zmožnosti ukrepov, da dosežejo pričakovane rezultate za ohranjanje celovite usklajenosti omrežja Natura 2000.

Najbolje ga je določiti za vsak primer posebej, in sicer glede na informacije, dobljene z ustrezno presojo iz člena 6(3).

Prvotno je določen s ciljem izničiti najslabše možne scenarije verjetnih škodljivih vplivov.

Potrdi se s spremljanjem in poročanjem o rezultatih ekološke funkcionalnosti.

Časovni razpored

Časovni razpored

Zagotavljati mora kontinuiteto ekoloških procesov, bistvenih za ohranjanje strukture in funkcij, ki prispevajo k celoviti usklajenosti omrežja Natura 2000.

Upošteva usklajevanje, ki je potrebno med izvajanjem načrta ali projekta in izvajanjem izravnalnih ukrepov.

Določen je s časom, potrebnim za razvoj habitatov in/ali obnovo ali vnos populacij vrst na določenem območju.

Vključevati mora pravna varovala, potrebna za dolgoročno izvajanje ter varstvo, spremljanje in ohranjanje območij, da se zavarujejo, preden se pojavijo vplivi na habitate in/ali vrste.

Lahko zahtevajo uporabo posebnih ukrepov za izničevanje vmesnih izgub, ki bi se pojavile pred uresničitvijo ciljev ohranjanja.

Zahteva vzpostavitev zanesljivih in celovitih programov spremljanja, s katerimi je mogoče oceniti uspešnost izravnalnih ukrepov.

Zagotavljanje učinkovite izravnave bi bilo treba preverjati z ustreznim spremljanjem.

spremljanjem.

Za učinkovit postopek spremljanja so lahko potrebni naslednji elementi:

| — | načrt spremljanja, dogovorjen s pristojnim organom; |
| --- | --- |

—

načrt spremljanja, dogovorjen s pristojnim organom;

| — | sklenitev pogodbe s specializiranim podjetjem ali drugim subjektom za izvajanje spremljanja; |
| --- | --- |

—

sklenitev pogodbe s specializiranim podjetjem ali drugim subjektom za izvajanje spremljanja;

| — | opredelitev elementov spremljanja; značilnosti živalskih in rastlinskih vrst, vodotokov, kakovosti tal itd.; |
| --- | --- |

—

opredelitev elementov spremljanja; značilnosti živalskih in rastlinskih vrst, vodotokov, kakovosti tal itd.;

| — | dogovor o časovnem razporedu poročanja (letno, vsaki dve leti itd.); |
| --- | --- |

—

dogovor o časovnem razporedu poročanja (letno, vsaki dve leti itd.);

| — | dogovor o poročilu o spremljanju; |
| --- | --- |

—

dogovor o poročilu o spremljanju;

| — | dokumentacijo o napredovanju del (slike, terenska poročila itd.); |
| --- | --- |

—

dokumentacijo o napredovanju del (slike, terenska poročila itd.);

| — | mehanizem za shranjevanje in izmenjavo rezultatov; |
| --- | --- |

—

mehanizem za shranjevanje in izmenjavo rezultatov;

| — | sodelovanje z znanstveniki za objavo rezultatov izravnave v znanstvenem članku. |
| --- | --- |

—

sodelovanje z znanstveniki za objavo rezultatov izravnave v znanstvenem članku.

Spremljanje in vrednotenje izravnalnih ukrepov morata omogočati tudi upoštevanje škodljivih negativnih vplivov na območja Natura 2000, ki jih ni bilo mogoče predvideti v ustrezni presoji. Poleg tega je treba izravnalne ukrepe, če se izkaže, da niso zadostni, da bi izničili te nove vplive, morda spremeniti, tako da končni cilj zagotavljanja celovite usklajenosti omrežja Natura 2000 ostane dosegljiv.

Spremljanje izravnalnih ukrepov bi bilo treba tesno usklajevati s splošnim spremljanjem vplivov in ukrepov za ublažitev (glej oddelek 3.2.4). Ta pristop je skladen z zahtevo v politiki EU glede usklajevanja programov spremljanja, ki izhajajo iz različnih zakonodajnih aktov, za večjo učinkovitost njihovega upravljanja.

V nekaterih primerih se lahko prilagodljivo upravljanje – ki je sistematičen pristop za izboljšanje in prilagajanje ukrepov za ohranjanje z učenjem iz rezultatov upravljanja – zahteva in zagotovi s pravnim dogovorom. V tem okviru se prilagodljivo upravljanje lahko uporablja za izboljšanje izvajanja izravnalnih ukrepov, kadar morda obstajajo negotovosti, zaradi katerih je potrebno redno vrednotenje dejanskih rezultatov ukrepov. To je zlasti pomembno, kadar obseg vpliva in s tem obseg izravnave nista jasna (npr. pri izravnavi vplivov zaradi izgradnje protipoplavne zaščite na kopenski strani zavarovanega območja).

(e)   Določanje izravnalnih ukrepov za načrte

Določanje izravnalnih ukrepov za načrte

V fazi načrta lahko obstajajo določene omejitve pri določanju potrebnih izravnalnih ukrepov. Presoja in opredelitev škodljivih vplivov načrta na ciljne značilnosti nekaterih območij Natura 2000 zagotavljata podlago za opredelitev potrebe po izravnalnih ukrepih. Če obstaja zadostna gotovost glede predvidenih vplivov na habitate, vrste ali naravne procese, obseg in razsežnost takšnih vplivov pa sta dobro poznana, se lahko opredelijo ustrezni izravnalni ukrepi ter določita primerna lokacija in ustrezen časovni okvir.

Vendar lahko v samih načrtih manjkajo podrobne informacije o vplivih nekaterih sestavnih delov načrta. V takih primerih se morda lahko določi samo vrsta izravnalnih ukrepov, ki bodo potrebni na ravni projekta, na primer za izravnavo izgube nekaterih habitatov ali zagotovitev dodatnih habitatov za nekatere vrste. Če je le mogoče, bi bilo treba potrebe količinsko opredeliti, na primer površino za obnovo habitata.

Vsekakor bi bilo treba poskrbeti za zagotovitev, da se potrebni izravnalni ukrepi opredelijo, načrtujejo in izvajajo na ustrezni ravni. V načrt bi se lahko vključila začasna opredelitev izravnalnih ukrepov. To bi moralo biti pospremljeno s smernicami, merili in pristopi, ki bi jih bilo treba celoviteje in podrobneje opredeliti, ko bo priprava načrta to omogočala.

Preglednica 13 spodaj vsebuje pregled vprašanj, pomembnih za oblikovanje, izvajanje in spremljanje programa izravnalnih ukrepov.

Preglednica 13

Preglednica 13

Vidiki, ki jih je treba upoštevati v programu izravnalnih ukrepov za načrte

Vidiki, ki jih je treba upoštevati v programu izravnalnih ukrepov za načrte

| Območje izravnave: |
| --- |
| — | lokacija in površina izravnave (vključno s kartami) ter |

Območje izravnave:

Območje izravnave:

—

lokacija in površina izravnave (vključno s kartami) ter

| — | status in stanje območij izravnave. |
| --- | --- |

—

status in stanje območij izravnave.

Vrste in habitati, ki so predmet izravnave:

Vrste in habitati, ki so predmet izravnave:

| — | prejšnja status in stanje vrst in habitatov, ki so predmet izravnave, na območjih izravnave, ter |
| --- | --- |

—

prejšnja status in stanje vrst in habitatov, ki so predmet izravnave, na območjih izravnave, ter

| — | pojasnilo, kako naj bi se s predlaganimi izravnalnimi ukrepi izravnali škodljivi vplivi na celovitost območja in kako bodo navedeni ukrepi omogočili ohranjanje usklajenosti omrežja Natura 2000. |
| --- | --- |

—

pojasnilo, kako naj bi se s predlaganimi izravnalnimi ukrepi izravnali škodljivi vplivi na celovitost območja in kako bodo navedeni ukrepi omogočili ohranjanje usklajenosti omrežja Natura 2000.

Tehnična zmogljivost:

Tehnična zmogljivost:

| — | tehnike in metode, izvedene za vzpostavitev predlaganih izravnalnih ukrepov, ter |
| --- | --- |

—

tehnike in metode, izvedene za vzpostavitev predlaganih izravnalnih ukrepov, ter

| — | ocena njihove pričakovane ravni učinkovitosti. |
| --- | --- |

—

ocena njihove pričakovane ravni učinkovitosti.

Upravne določbe:

Upravne določbe:

| — | dokončanje vzpostavljenih upravnih ukrepov, da se olajša izvajanje izravnalnih ukrepov (npr. morebitni zaščitni ukrepi pri načrtovanju), in |
| --- | --- |

—

dokončanje vzpostavljenih upravnih ukrepov, da se olajša izvajanje izravnalnih ukrepov (npr. morebitni zaščitni ukrepi pri načrtovanju), in

| — | opredelitev vseh dodatnih upravnih ukrepov, ki so morda potrebni za zagotovitev polnega učinka izvajanja izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

—

opredelitev vseh dodatnih upravnih ukrepov, ki so morda potrebni za zagotovitev polnega učinka izvajanja izravnalnih ukrepov.

Časovni okvir izravnave:

Časovni okvir izravnave:

| — | časovni razpored izvajanja izravnalnih ukrepov (ob upoštevanju dolgoročnega izvajanja – glej oddelek o stroških v nadaljevanju) z navedbo, kdaj bodo pričakovani rezultati doseženi; |
| --- | --- |

—

časovni razpored izvajanja izravnalnih ukrepov (ob upoštevanju dolgoročnega izvajanja – glej oddelek o stroških v nadaljevanju) z navedbo, kdaj bodo pričakovani rezultati doseženi;

| — | časovni razpored posredovanja rezultatov spremljanja pristojnim organom in |
| --- | --- |

—

časovni razpored posredovanja rezultatov spremljanja pristojnim organom in

| — | časovni razpored prevzema nalog spremljanja za program izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

—

časovni razpored prevzema nalog spremljanja za program izravnalnih ukrepov.

Stroški izravnave:

Stroški izravnave:

| — | dejanski stroški izvedenih ukrepov; |
| --- | --- |

—

dejanski stroški izvedenih ukrepov;

| — | odstopanja od stroškov v primerjavi s stroški, načrtovanimi v programu izravnalnih ukrepov, in |
| --- | --- |

—

odstopanja od stroškov v primerjavi s stroški, načrtovanimi v programu izravnalnih ukrepov, in

| — | morebitno časovno razlikovanje med stroški glede na ukrepe upravnega usklajevanja (npr. nakup zemljišč, enkratna plačila v zvezi s pravicami do uporabe virov in/ali redna plačila za določene ponavljajoče se ukrepe). |
| --- | --- |

—

morebitno časovno razlikovanje med stroški glede na ukrepe upravnega usklajevanja (npr. nakup zemljišč, enkratna plačila v zvezi s pravicami do uporabe virov in/ali redna plačila za določene ponavljajoče se ukrepe).

Preglednica 14

Preglednica 14

Zbirni kontrolni seznam ključnih vprašanj, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju izravnalnih ukrepov

Zbirni kontrolni seznam ključnih vprašanj, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju izravnalnih ukrepov

| Področje ukrepanja | Opis | Elementi, ki jih je treba vključiti |
| --- | --- | --- |
| Tehnične zadeve | Tehnični načrt

  Dejavnosti, ki bodo izvedene, z navedbo njihove pomembnosti glede na:






  — | cilje ohranjanja prvotnega območja in |

Področje ukrepanja

Opis

Elementi, ki jih je treba vključiti

Tehnične zadeve

Tehnične zadeve

Tehnični načrt

Tehnični načrt

Dejavnosti, ki bodo izvedene, z navedbo njihove pomembnosti glede na:

—

cilje ohranjanja prvotnega območja in

| — | njihovo povezavo z ohranjanjem celovite usklajenosti omrežja Natura 2000. |
| --- | --- |

—

njihovo povezavo z ohranjanjem celovite usklajenosti omrežja Natura 2000.

Cilji in ciljne vrednosti, usklajeni s cilji ohranjanja območja

Cilji in ciljne vrednosti

Opis predlaganih izravnalnih ukrepov

Opis

Dokazilo o tehnični izvedljivosti ukrepov glede na njihove cilje ohranjanja – ekološka funkcionalnost

Dokazilo o tehnični izvedljivosti

Znanstveno zanesljiva razlaga učinkovitosti dejavnosti pri izravnavi negativnih vplivov načrta ali projekta

Znanstveno zanesljiva razlaga učinkovitosti

Prednostna razvrstitev dejavnosti v skladu z naravovarstvenimi cilji – časovni razpored, usklajen z naravovarstvenimi cilji

Prednostna razvrstitev dejavnosti

časovni razpored

Oris spremljanja – po dejavnosti in na splošno

spremljanja

Finančne zadeve

Finančne zadeve

Finančni načrt

Finančni načrt

Ekonomski stroški izvajanja programa izravnalnih ukrepov

Razčlenitev proračuna po kategoriji stroškov

kategoriji stroškov

Razčlenitev proračuna po časovnem razporedu izvajanja

časovnem razporedu izvajanja

Dokazilo o finančni izvedljivosti ukrepov v skladu z zahtevanim časovnim okvirom in časovnim razporedom za odobritev sredstev

Dokazilo o finančni izvedljivosti

Pravne in upravne zadeve

Pravne in upravne zadeve

Zaščitni ukrepi za varstvo narave

Zaščitni ukrepi za varstvo narave

Analiza izvedljivosti upravljavskih pravic: po vrsti dejavnosti in primerni lokaciji (nakup, najem, upravljanje itd.)

Analiza izvedljivosti upravljavskih pravic

Dokazilo o pravni in/ali finančni izvedljivosti ukrepov glede na zahtevani časovni okvir

Dokazilo o pravni in/ali finančni izvedljivosti

Opredelitev zahtev glede priobčitve javnosti

zahtev glede priobčitve javnosti

Usklajevanje in sodelovanje – javni organi

Usklajevanje in sodelovanje – javni organi

Vloge in odgovornosti pri izvajanju in poročanju

Vloge in odgovornosti pri izvajanju in poročanju

Potrebe glede posvetovanja, usklajevanja in sodelovanja, usklajene s časovnim okvirom: dogovor o programu za izravnavo in njegova odobritev s strani organov omrežja Natura 2000, organov za presojo in nosilca

Potrebe glede posvetovanja, usklajevanja in sodelovanja

Načrt spremljanja, ki temelji na kazalnikih napredka v skladu s cilji ohranjanja, skupaj z razporedom poročanja in morebitnimi povezavami do obstoječih obveznosti glede presoje in spremljanja

Načrt spremljanja

4.   STRATEŠKO NAČRTOVANJE IN USTREZNA PRESOJA NAČRTOV

STRATEŠKO NAČRTOVANJE IN USTREZNA PRESOJA NAČRTOV

4.1   Strateško načrtovanje

Strateško načrtovanje

Učinkovit način za preprečevanje negativnih vplivov na območja Natura 2000 ter zavarovane vrste in habitate v EU je proučitev okoljskih posledic novih razvojnih projektov že zelo zgodaj na ravni strateškega načrtovanja. To se lahko izvede z regionalnim ali nacionalnim razvojnim načrtom za sektorske dejavnosti (npr. v energetskem sektorju, prometu, ekstraktivnih dejavnostih, kmetijstvu) ali z načrti rabe zemljišč ali drugimi prostorskimi načrti. Strateški načrti omogočajo vključitev okoljskih pogojev in zahtev, zlasti tistih, ki so povezani z varstvom narave, že v zgodnji fazi načrtovanja, tako da se lahko prepreči ali zmanjša tveganje morebitnih negativnih vplivov pozneje na ravni projekta ter se ustrezno določijo izvedljivost in načini izvajanja posameznih razvojnih projektov.

V okviru uporabe člena 6(3) in (4) direktive o habitatih je s strateškim načrtovanjem precej lažje v večjem obsegu in celovito proučiti možne posledice načrtovanih dejavnosti na območja Natura 2000. Tako se občutljivosti območij upoštevajo že v zgodnji fazi, ko je na voljo več možnosti za doseganje razvojnih ciljev, hkrati pa se zmanjšajo njihovi morebitni vplivi na okolje. To bo na primer pomagalo pri opredelitvi primernih ali neprimernih območij za posamezne dejavnosti in za zmanjšanje tveganja negativnih vplivov na območja Natura 2000 na ravni posameznega projekta.

| Strateško načrtovanje lahko:






  — | spodbudi bolj interaktiven in pregleden postopek načrtovanja ter zgodnji in vsakokratni dialog z ustreznimi organi, interesnimi skupinami itd., kar lahko precej skrajša skupni čas, potreben za postopek za izdajo dovoljenja; |
| --- | --- |

Strateško načrtovanje lahko:

—

spodbudi bolj interaktiven in pregleden postopek načrtovanja ter zgodnji in vsakokratni dialog z ustreznimi organi, interesnimi skupinami itd., kar lahko precej skrajša skupni čas, potreben za postopek za izdajo dovoljenja;

| — | zagotovi širši in primernejši okvir za proučitev možnih kumulativnih vplivov z drugimi načrti ali projekti in izvedljive druge ustrezne rešitve; |
| --- | --- |

—

zagotovi širši in primernejši okvir za proučitev možnih kumulativnih vplivov z drugimi načrti ali projekti in izvedljive druge ustrezne rešitve;

| — | prispeva k preprečitvi ali zmanjšanju morebitnih negativnih vplivov na posamezno območje v poznejši fazi postopka razvoja, ko so dodeljena finančna in pravna sredstva ter je manj manevrskega prostora; |
| --- | --- |

—

prispeva k preprečitvi ali zmanjšanju morebitnih negativnih vplivov na posamezno območje v poznejši fazi postopka razvoja, ko so dodeljena finančna in pravna sredstva ter je manj manevrskega prostora;

| — | nosilcem zagotovi ustrezne informacije in pravno varnost glede okoljskih pomislekov, ki jih je morda treba upoštevati že v začetni zasnovi projekta; |
| --- | --- |

—

nosilcem zagotovi ustrezne informacije in pravno varnost glede okoljskih pomislekov, ki jih je morda treba upoštevati že v začetni zasnovi projekta;

| — | postane dolgoročno stroškovno učinkovitejše (če se možni ukrepi za ublažitev upoštevajo v zgodnji fazi načrtovanja, bo njihova vključitev verjetno tehnično enostavnejša in cenejša); |
| --- | --- |

—

postane dolgoročno stroškovno učinkovitejše (če se možni ukrepi za ublažitev upoštevajo v zgodnji fazi načrtovanja, bo njihova vključitev verjetno tehnično enostavnejša in cenejša);

| — | vključuje analizo splošnih drugih ustreznih rešitev, kot je uvedba zelene infrastrukture namesto „sive infrastrukture“; vodi do razvoja novih, ustvarjalnih in inovativnih rešitev (vključno s sonaravnimi) ter prinese vsestranske koristi; |
| --- | --- |

—

vključuje analizo splošnih drugih ustreznih rešitev, kot je uvedba zelene infrastrukture namesto „sive infrastrukture“; vodi do razvoja novih, ustvarjalnih in inovativnih rešitev (vključno s sonaravnimi) ter prinese vsestranske koristi;

| — | prispeva k izboljšanju javne podobe projektov in odgovornih ustanov. |
| --- | --- |

—

prispeva k izboljšanju javne podobe projektov in odgovornih ustanov.

Primeri strateškega načrtovanja, ki so pomembni za omrežje Natura 2000, so navedeni v oddelku 5 Priloge k temu dokumentu.

4.2   Ustrezna presoja načrtov

Ustrezna presoja načrtov

Splošni postopkovni okvir za vključevanje okoljskih vidikov na ravni strateškega načrtovanja je določen s strateško presojo vplivov na okolje (SPVO), kot je določeno v direktivi o strateški presoji vplivov na okolje (43). V skladu s členom 3(2)(b) direktive o strateški presoji vplivov na okolje je treba za načrt izvesti strateško presojo vplivov na okolje, če se šteje, da je zanj potrebna ustrezna presoja v skladu z direktivo o habitatih (tj. če bi lahko načrt pomembno vplival na območje Natura 2000 (44)).

43

44

Člen 6(3) direktive o habitatih se uporablja za vse načrte, ki bi lahko pomembno vplivali na območja Natura 2000. Kot je pojasnjeno zgoraj in v Napotkih za uporabo člena 6, ima izraz „načrt“ širši pomen, tako da vključuje načrte rabe zemljišč in pomorske prostorske načrte (45) ter sektorske načrte ali programe.

45

Presoja takšnih načrtov v skladu s členom 6(3) in njihova ustrezna presoja vključujeta enake korake, kot so opisani v poglavju 3 tega dokumenta. Vendar pri presoji načrtov obstajajo tudi nekatere posebnosti, ki so opisane v nadaljevanju. Te posebnosti se nanašajo na možne omejitve in ovire ter primerne pristope, ki se lahko uporabijo za premagovanje težav in negotovosti, povezanih z neobstojem podrobnih informacij ali nezadostno opredelitvijo vseh elementov, sestavnih delov in ukrepov načrta.

Področje in obseg ustrezne presoje bosta odvisna od ravni podrobnosti samega načrta, vendar mora biti v vseh primerih cilj presoje opredelitev občutljivih ali ranljivih območij ali drugih možnih tveganj ali negativnih vplivov na območja Natura 2000, tako da se ti lahko upoštevajo v poznejših fazah postopka načrtovanja.

Občinski ali urbanistični načrti na primer lahko vsebujejo zadostne podrobnosti, ki omogočajo, da se možni škodljivi vplivi na območja Natura 2000 določijo s precejšnjo gotovostjo. Po drugi strani pa je za širše prostorske ali sektorske načrte na regionalni ali nacionalni ravni, kadar lokacija in zasnova vseh glavnih sestavnih delov še nista določeni, morda mogoča le opredelitev možnih vplivov nekaterih ukrepov ali sestavnih delov načrta na splošni ravni, ne da bi bili podrobno opredeljeni na ravni območja. Kljub temu lahko širši načrti pomagajo usmerjati nadaljnji razvoj na območja, na katerih obstaja manjše tveganje možnih negativnih vplivov na območja Natura 2000 (npr. karte občutljivosti za prostoživeče živali).

Presoja bi morala biti sorazmerna z geografskim obsegom načrta, ravnjo podrobnosti načrta ter naravo in obsegom verjetnih vplivov. V nekaterih primerih v tej fazi morda ni mogoče podrobno analizirati vseh možnih vplivov na posamezna območja, vendar je treba izvesti zadostno analizo, da se opredelijo:

| — | glavni vplivi na ravni omrežja Natura 2000, vključno z opredelitvijo območij Natura 2000, ki bodo verjetno prizadeta, in možnih vplivov na povezljivost območij ter ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih ciljev ohranjanja za vrste in habitate, zavarovane z direktivama o habitatih in pticah, če obstajajo; |
| --- | --- |

—

glavni vplivi na ravni omrežja Natura 2000, vključno z opredelitvijo območij Natura 2000, ki bodo verjetno prizadeta, in možnih vplivov na povezljivost območij ter ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih ciljev ohranjanja za vrste in habitate, zavarovane z direktivama o habitatih in pticah, če obstajajo;

| — | možni široko zastavljeni ukrepi za ublažitev, kot je izključitev območij z občutljivo biotsko raznovrstnostjo, ali uporaba nekaterih standardov in dobrih praks (npr. najmanjša gostota prehodov za prostoživeče živali, uporaba protihrupne zaščite, upoštevanje obdobij razmnoževanja); |
| --- | --- |

—

možni široko zastavljeni ukrepi za ublažitev, kot je izključitev območij z občutljivo biotsko raznovrstnostjo, ali uporaba nekaterih standardov in dobrih praks (npr. najmanjša gostota prehodov za prostoživeče živali, uporaba protihrupne zaščite, upoštevanje obdobij razmnoževanja);

| — | možne druge ustrezne rešitve, vključno z drugimi lokacijami za projekte ali drugimi metodami za doseganje pričakovanih rezultatov (npr. uporaba različnih načinov prevoza ali tehnologij za proizvodnjo energije); |
| --- | --- |

—

možne druge ustrezne rešitve, vključno z drugimi lokacijami za projekte ali drugimi metodami za doseganje pričakovanih rezultatov (npr. uporaba različnih načinov prevoza ali tehnologij za proizvodnjo energije);

| — | možni kumulativni vplivi ob upoštevanju drugih obstoječih ali predlaganih načrtov, programov in strategij. |
| --- | --- |

—

možni kumulativni vplivi ob upoštevanju drugih obstoječih ali predlaganih načrtov, programov in strategij.

Pri strateških načrtih, za katere ni mogoče opredeliti vplivov na posamezna območja, bi morala biti analiza osredotočena vsaj na možne vplive in glavna tveganja; vplive na posamezno območje bo nato treba analizirati na ravni projekta. V takih primerih bi morala biti ustrezna presoja osredotočena vsaj na določitev območij Natura 2000, na katera bi načrt ali projekt lahko škodljivo vplival, ter vseh zavarovanih habitatov in vrst v EU, ki bi lahko bili prizadeti (tudi zunaj omrežja Natura 2000), vplive na povezljivost, razdrobljenost in druge vplive na ravni omrežja. To bi moralo biti podlaga za določitev obsega in poudarka presoje posameznih projektov.

Če obstaja negotovost glede škodljivih vplivov na ustrezne značilnosti območij Natura 2000 in cilje njihovega ohranjanja, bi bilo morda ustrezno izvesti in evidentirati presojo vplivov, pri kateri se lahko obravnavajo naslednji vidiki:

| — | morebitne nevarnosti načrta in njihove verjetne posledice za cilje ohranjanja posebnega ohranitvenega območja ali značilnosti območja, pomembnega za Skupnost/posebnega območja varstva; |
| --- | --- |

—

morebitne nevarnosti načrta in njihove verjetne posledice za cilje ohranjanja posebnega ohranitvenega območja ali značilnosti območja, pomembnega za Skupnost/posebnega območja varstva;

| — | za vsako nevarnost verjetnost, da bo nevarnost vplivala na cilje ohranjanja posebnega ohranitvenega območja/posebnega območja varstva; |
| --- | --- |

—

za vsako nevarnost verjetnost, da bo nevarnost vplivala na cilje ohranjanja posebnega ohranitvenega območja/posebnega območja varstva;

| — | za vsako nevarnost obseg, verjetno trajanje in ireverzibilnost ali reverzibilnost vpliva (s povzetkom predpostavk ali dokazov, na katerih temelji zadevni sklep). |
| --- | --- |

—

za vsako nevarnost obseg, verjetno trajanje in ireverzibilnost ali reverzibilnost vpliva (s povzetkom predpostavk ali dokazov, na katerih temelji zadevni sklep).

Vendar je treba upoštevati, da je osnovni cilj vedno preprečiti ali odpraviti vsakršno tveganje škodljivih vplivov na celovitost območij Natura 2000 oziroma odpraviti vse razumne razloge za zaskrbljenost, da bi se takšen škodljiv vpliv lahko pojavil med izvajanjem načrta.

S presojo vplivov načrtov iz člena 6(3) in presojo, ki se izvede v skladu z veljavnimi postopki SPVO, se lahko opredelijo dejavnosti ali elementi načrta, ki bodo gotovo škodili celovitosti območij Natura 2000, tudi če se izvedejo ukrepi za ublažitev; takšne dejavnosti ali elementi bi se zato na tej točki lahko izključili iz načrta. S presojo bi se lahko poleg tega zagotovil pregled nad tem, katere druge dejavnosti bi lahko bile škodljive za zavarovane habitate in vrste, ter s tem boljša osredotočenost presoje na ravni projekta.

Vendar bi morali biti prihodnji projekti, ki bodo izvedeni v okviru načrta, usklajeni z rezultatom ustrezne presoje, izvedene za strateški prostorski/sektorski načrt. To ne nadomešča zahteve po ustrezni presoji prihodnjih projektov, ki izhajajo iz zadevnega načrta.

Obstajajo jasne povezave in analogije med ustrezno presojo načrtov in strateško okoljsko presojo, ki so obravnavane v oddelku 5. Zato je priporočljivo, da se strateška presoja vplivov na okolje uskladi z ustrezno presojo. Ti presoji sta vzporedna, vendar ločena postopka, ki se običajno prekrivata, pa tudi razlikujeta v več ključnih vidikih. Ustrezna presoja je ožje usmerjena in zahteva strožje preizkuse, njen poudarek pa je na ohranjanju in varstvu območij Natura 2000. Ugotovitve in priporočila ustrezne presoje so obvezni ter morajo biti vključeni v načrt, predložen v sprejetje, in biti njegov sestavni del. Povedano drugače, ugotovitve ustrezne presoje se ne smejo samo upoštevati, ampak so pogoj za odločitev o tem, ali se načrt ali projekt odobri ali ne.

Priporočljivo je, da se skozi celoten postopek priprave ali pregleda načrta vodi ločena dokumentacija ustrezne presoje. Dokumentacija bi morala vključevati kopije vseh dokumentov, ki so pomembni za ustrezno presojo, in bo koristna za evidentiranje, kako so bili okoljski vidiki vključeni v načrt.

Morda bi bilo primerno načrtovati nadaljnje spremljanje in ponovno presojo pričakovanih vplivov in tveganj v celotnem obdobju izvajanja načrta. To bo zagotovilo, da bodo napovedi in ocene realistične, pri čemer bodo opredeljeni vsi morebitni novi vplivi, ki niso bili upoštevani zaradi pomanjkanja informacij ali ki se pojavijo zaradi novih elementov ali sprememb načrta. „Končna“ ustrezna presoja vsakega načrta mora temeljiti na njegovi dokončni različici. Če se načrt kadar koli pred sprejetjem bistveno spremeni, bi bilo treba spremembe vsakič znova obravnavati tudi v ustrezni presoji.

4.3   Kartiranje občutljivosti

Kartiranje občutljivosti

Opredelitev primernih lokacij ali izključitev neprimernih lokacij je lahko del ustrezne presoje načrtov. Temeljiti mora na ustrezni analizi, v kolikšni meri so zavarovani habitatni tipi in vrste v EU na celotnem območju predlaganega razvoja ranljivi za načrtovane dejavnosti.

Kartiranje občutljivosti je metoda, ki se pogosto uporablja za opredelitev območij, ki so lahko posebej občutljiva za razvoj sektorskih dejavnosti. Pogosto se na primer uporablja za opredelitev občutljivih območij ptic in netopirjev, ki morda niso primerna za razvoj vetrne energije, ali za opredelitev potencialno spornih območij za industrijske dejavnosti ali gradnjo stanovanj.

Karte občutljivosti se lahko uporabijo v zgodnji fazi postopka načrtovanja za opredelitev območij z ekološkimi združbami, občutljivimi na določen vpliv ali dejavnost. Lahko so podlaga za odločitve o strateškem načrtovanju v začetni fazi izbire lokacije v postopku razvoja in se lahko pripravijo na regionalni, nacionalni ali nadnacionalni ravni.

Pristopi s kartiranjem občutljivosti ne nadomeščajo ustrezne presoje za posamezno območje v skladu s členom 6 direktive o habitatih in presoj vplivov na okolje. Lahko pa se uporabijo med ustreznimi presojami/presojami vplivov na okolje in po pridobljenem soglasju za izvedbo, da so podlaga za izbiro lokacije in možne predpise v zvezi z upravljanjem.

Pri kartiranju občutljivosti se uporabljajo geografski informacijski sistemi (GIS) za primerjanje, analiziranje in prikaz prostorskih in geografskih podatkov, ki temeljijo na obstoječih podatkih o prostorski biotski raznovrstnosti v zvezi z vrstami in/ali območji, včasih pa je treba podatke zbrati izrecno za pomoč pri pripravi karte občutljivosti, ki je pomembna za zadevni načrt.

Karte občutljivosti je treba redno posodabljati. Pogostost in obseg teh posodobitev sta pomemben vidik, ki ga je treba upoštevati pri zasnovi kart občutljivosti, saj so ekološke združbe dinamične, njihovo vedenje pa je včasih težko predvideti. Zato je treba karte občutljivosti za prostoživeče živali vedno razlagati previdno.

Komisija je pripravila Priročnik za pripravo kart občutljivosti za prostoživeče živali (46), tj. praktični vodnik za oblikovanje pristopov h kartiranju občutljivosti za tehnologije na področju energije iz obnovljivih virov. Ta priročnik zagotavlja pregled naborov podatkov, metodologij in aplikacij geografskih informacijskih sistemov. Osredotočen je na vrste in habitate, ki so zavarovani na podlagi direktiv EU o naravi, s posebnim poudarkom na pticah, netopirjih in morskih sesalcih. Vključuje tudi pristop v več korakih za pripravo kart občutljivosti za prostoživeče živali, ki je predstavljen v okviru 22 spodaj.

Priročnik za pripravo kart občutljivosti za prostoživeče živali

46

| Okvir 22


  Pristop h kartiranju občutljivosti za prostoživeče živali v več korakih










  (1) | Opredelite vrste posegov (projekti, dejavnosti, infrastruktura itd.), ki bodo vključene, ter vrste in habitate, ki bodo verjetno prizadeti. V ta namen proučite:







  — | vrste/habitate, ki bodo verjetno prisotni med posegom (v kateri koli fazi življenjskega cikla), in vse faze življenja (razmnoževanje, selitev itd.); |
| --- | --- | --- |

Okvir 22

Okvir 22

Pristop h kartiranju občutljivosti za prostoživeče živali v več korakih

Pristop h kartiranju občutljivosti za prostoživeče živali v več korakih

(1)

(1)

Opredelite vrste posegov (projekti, dejavnosti, infrastruktura itd.), ki bodo vključene, ter vrste in habitate, ki bodo verjetno prizadeti. V ta namen proučite:

—

vrste/habitate, ki bodo verjetno prisotni med posegom (v kateri koli fazi življenjskega cikla), in vse faze življenja (razmnoževanje, selitev itd.);

| — | različne faze posega (npr. gradnja, obratovalna faza) ter povezano infrastrukturo; |
| --- | --- |

—

različne faze posega (npr. gradnja, obratovalna faza) ter povezano infrastrukturo;

| — | katere vrste/habitati so občutljivi za poseg; |
| --- | --- |

—

katere vrste/habitati so občutljivi za poseg;

| — | katere vrste/habitate je treba ohraniti (npr. tiste iz direktiv o pticah in habitatih); |
| --- | --- |

—

katere vrste/habitate je treba ohraniti (npr. tiste iz direktiv o pticah in habitatih);

| — | kako so vrste lahko prizadete: npr. izguba in degradacija habitatov, trk z infrastrukturo, izogibanje, selitev in učinki pregrade. |
| --- | --- |

—

kako so vrste lahko prizadete: npr. izguba in degradacija habitatov, trk z infrastrukturo, izogibanje, selitev in učinki pregrade.

| (2) | Pripravite nabor podatkov o porazdelitvi za občutljive vrste, habitate in druge ustrezne dejavnike.







  — | Preglejte, kateri podatki so že na voljo, in se odločite, ali bi bilo treba zbrati dodatne podatke. |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

Pripravite nabor podatkov o porazdelitvi za občutljive vrste, habitate in druge ustrezne dejavnike.

—

Preglejte, kateri podatki so že na voljo, in se odločite, ali bi bilo treba zbrati dodatne podatke.

| — | Če so nabori podatkov prostorsko nepopolni, razmislite o uporabi modeliranja na podlagi napovedovalcev habitatov in krajine za napoved porazdelitve na lokacijah, na katerih je bilo opravljenega premalo vzorčenja. |
| --- | --- |

—

Če so nabori podatkov prostorsko nepopolni, razmislite o uporabi modeliranja na podlagi napovedovalcev habitatov in krajine za napoved porazdelitve na lokacijah, na katerih je bilo opravljenega premalo vzorčenja.

| — | Pomembno je tudi, da se opozori na pomanjkljivosti podatkov in druge metodološke pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

—

Pomembno je tudi, da se opozori na pomanjkljivosti podatkov in druge metodološke pomanjkljivosti.

| (3) | Razvijte sistem točkovanja za občutljivost.







  — | Vrstam in habitatom dodelite točke za občutljivost na podlagi ustreznih značilnosti (ranljivost habitata, stanje ohranjenosti, vedenje vrste itd.). |
| --- | --- | --- |

(3)

(3)

Razvijte sistem točkovanja za občutljivost.

—

Vrstam in habitatom dodelite točke za občutljivost na podlagi ustreznih značilnosti (ranljivost habitata, stanje ohranjenosti, vedenje vrste itd.).

| (4) | Izdelajte karto.







  — | Opredelite, katera je najustreznejša oblika kartiranja, programska oprema GIS, enota kartiranja itd. |
| --- | --- | --- |

(4)

(4)

Izdelajte karto.

—

Opredelite, katera je najustreznejša oblika kartiranja, programska oprema GIS, enota kartiranja itd.

| — | Na podlagi ustrezne enote kartiranja izdelajte mrežo, na katero prenesite porazdelitve vrst (ali modele) in po možnosti druge uporabne nabore podatkov, vključno z ustreznimi varovalnimi pasovi. |
| --- | --- |

—

Na podlagi ustrezne enote kartiranja izdelajte mrežo, na katero prenesite porazdelitve vrst (ali modele) in po možnosti druge uporabne nabore podatkov, vključno z ustreznimi varovalnimi pasovi.

| — | Opredelite vrste, prisotne v vsakem kvadratu mreže. |
| --- | --- |

—

Opredelite vrste, prisotne v vsakem kvadratu mreže.

| — | Za vsak kvadrat mreže z uporabo sistema točkovanja za občutljivost vrste izračunajte število točk. |
| --- | --- |

—

Za vsak kvadrat mreže z uporabo sistema točkovanja za občutljivost vrste izračunajte število točk.

| (5) | Razložite karto.







  — | Točke za občutljivost združite v kategorije, ki odražajo stopnjo občutljivosti (npr. zelo visoka, visoka, srednja, nizka) ali poseben predpis (npr. prepovedana območja v primerjavi z območji z nizkim tveganjem). |
| --- | --- | --- |

(5)

(5)

Razložite karto.

—

Točke za občutljivost združite v kategorije, ki odražajo stopnjo občutljivosti (npr. zelo visoka, visoka, srednja, nizka) ali poseben predpis (npr. prepovedana območja v primerjavi z območji z nizkim tveganjem).

| — | Pripravite smernice, v katerih je pojasnjeno, kateri podatki se uporabijo, kako se karta izdela, kako bi jo bilo treba razlagati in kateri pridržki obstajajo v zvezi z razlago. |
| --- | --- |

—

Pripravite smernice, v katerih je pojasnjeno, kateri podatki se uporabijo, kako se karta izdela, kako bi jo bilo treba razlagati in kateri pridržki obstajajo v zvezi z razlago.

V nadaljevanju so predstavljeni nacionalni primeri kartiranja občutljivosti.

| Okvir 23


  Nizozemska nacionalna karta občutljivosti na vetrna polja

  Nacionalna karta tveganj zaradi vetrnih turbin za Nizozemsko je orodje za prostorsko načrtovanje za zgodnji pregled razvoja vetrnih elektrarn na kopnem. Orodje se osredotoča na populacije kopenskih ptic in vključuje območja ornitološkega pomena, kot so selitvena žarišča, kmetijske krajine z visoko naravno vrednostjo in pomembna gnezdišča. Orodje meri tveganje za vrste ptic v smislu pomembnosti njihovega ohranjanja. Ne vključuje ocenjevanja dovzetnosti vrst za trke.
  Podatki so bili zbrani iz različnih virov, vključno z nacionalnim popisom gnezditvenih ptic, štetji vodnih ptic, štetji kolonialnih ptic, podatki iz modela trkov ptic v zraku (BAMBAS, biomasa ptic v letu) ter popisi območij Natura 2000 in posebnimi popisi redkih vrst ptic. Vključena so bila tudi selitvena žarišča. Karte tveganja so bile za posamezne občutljive vrste ali skupine vrst ptic ustvarjene kot posamezne plasti, na primer vodne ptice, travniške ptice, labodi in gosi, območja Natura 2000 in prehranjevališča vrst z rdečega seznama. Iz posameznih plasti se je izdelala končna karta tveganja.
  Za vsako „plast“ karte so bili kvadrati mreže na Nizozemskem razvrščeni kot nizko, srednje ali visoko tvegani na podlagi pomena območja in/ali števila vrst na njem. Za vsako vrsto so bili opredeljeni varovalni pasovi, ki so se uporabili na kartah. Točke iz različnih kvadratov mreže so bile združene na končni karti.
  To orodje se je izkazalo za zelo koristno orodje za pregled. Čeprav karta prej ni bila sprejeta v nizozemskem sistemu načrtovanja, se kljub temu široko uporablja.





  Splošna karta tveganja, ki prikazuje tveganje od najvišjega (vijoličasta) do razmeroma nizkega (svetlo modra)
  (Vir: Aarts, B., in Bruinzeel, L., (2009), De nationale windmolenrisicokaart voor vogels. SOVON Vogelonderzoek Nederland/Altenburg & Wymenga.
  https://assets.vogelbescherming.nl/docs/e3b4524d-5cc2-4565-a65e-3226a124837e.pdf?_ga=2.19770104.1164016512.1551712082-129991070.1550147440) |
| --- |

Okvir 23

Okvir 23

Nizozemska nacionalna karta občutljivosti na vetrna polja

Nizozemska nacionalna karta občutljivosti na vetrna polja

Nacionalna karta tveganj zaradi vetrnih turbin za Nizozemsko je orodje za prostorsko načrtovanje za zgodnji pregled razvoja vetrnih elektrarn na kopnem. Orodje se osredotoča na populacije kopenskih ptic in vključuje območja ornitološkega pomena, kot so selitvena žarišča, kmetijske krajine z visoko naravno vrednostjo in pomembna gnezdišča. Orodje meri tveganje za vrste ptic v smislu pomembnosti njihovega ohranjanja. Ne vključuje ocenjevanja dovzetnosti vrst za trke.

Podatki so bili zbrani iz različnih virov, vključno z nacionalnim popisom gnezditvenih ptic, štetji vodnih ptic, štetji kolonialnih ptic, podatki iz modela trkov ptic v zraku (BAMBAS, biomasa ptic v letu) ter popisi območij Natura 2000 in posebnimi popisi redkih vrst ptic. Vključena so bila tudi selitvena žarišča. Karte tveganja so bile za posamezne občutljive vrste ali skupine vrst ptic ustvarjene kot posamezne plasti, na primer vodne ptice, travniške ptice, labodi in gosi, območja Natura 2000 in prehranjevališča vrst z rdečega seznama. Iz posameznih plasti se je izdelala končna karta tveganja.

Za vsako „plast“ karte so bili kvadrati mreže na Nizozemskem razvrščeni kot nizko, srednje ali visoko tvegani na podlagi pomena območja in/ali števila vrst na njem. Za vsako vrsto so bili opredeljeni varovalni pasovi, ki so se uporabili na kartah. Točke iz različnih kvadratov mreže so bile združene na končni karti.

To orodje se je izkazalo za zelo koristno orodje za pregled. Čeprav karta prej ni bila sprejeta v nizozemskem sistemu načrtovanja, se kljub temu široko uporablja.

Image 3

Splošna karta tveganja, ki prikazuje tveganje od najvišjega (vijoličasta) do razmeroma nizkega (svetlo modra)

(Vir: Aarts, B., in Bruinzeel, L., (2009), De nationale windmolenrisicokaart voor vogels. SOVON Vogelonderzoek Nederland/Altenburg & Wymenga.

Vir:

https://assets.vogelbescherming.nl/docs/e3b4524d-5cc2-4565-a65e-3226a124837e.pdf?_ga=2.19770104.1164016512.1551712082-129991070.1550147440)

| Okvir 24


  Orodje za kartiranje občutljivosti za hidroenergetski razvoj v Avstriji

  Za hidroenergetski razvoj bi se moral uporabljati strateški pristop, da bi se lahko zaščitili preostali pomembni, občutljivi in nedotaknjeni odseki reke. V podporo temu je Svetovni sklad za naravo (WWF) pripravil strateški načrt, da bi zagotovil tehnično zanesljivo podlago za odločanje pri presoji potrebe po varstvu avstrijskih rek (WWF Ökomasterplan, 2009). Študija je bila objavljena leta 2009, v njej pa je bil prvič ocenjen ekološki pomen 53 največjih rek v Avstriji, katerih prispevna površina je večja od 500 kvadratnih kilometrov. V njej so bili predstavljeni tudi uradni podatki analize trenutnega stanja, ki jo je izvedlo ministrstvo, pristojno za izvajanje okvirne direktive EU o vodah in zagotavljanje informacij, povezanih z ohranjanjem, kot so informacije o območjih Natura 2000 in drugih zavarovanih območjih.
  Vsak od vodnih odsekov je bil razvrščen in določen po pomembnosti glede na različna merila izbire (npr. ekološko stanje, stanje na zavarovanih območjih, hidromorfologija, dolžina povezanega prosto tekočega odseka vodotoka), pri čemer je bil vsak rečni odsek razvrščen glede na naslednje razrede občutljivosti:






  — | razred občutljivosti 1: vreden zelo velikega varstva zaradi ekološkega stanja; |
| --- | --- |

Okvir 24

Okvir 24

Orodje za kartiranje občutljivosti za hidroenergetski razvoj v Avstriji

Orodje za kartiranje občutljivosti za hidroenergetski razvoj v Avstriji

Za hidroenergetski razvoj bi se moral uporabljati strateški pristop, da bi se lahko zaščitili preostali pomembni, občutljivi in nedotaknjeni odseki reke. V podporo temu je Svetovni sklad za naravo (WWF) pripravil strateški načrt, da bi zagotovil tehnično zanesljivo podlago za odločanje pri presoji potrebe po varstvu avstrijskih rek (WWF Ökomasterplan, 2009). Študija je bila objavljena leta 2009, v njej pa je bil prvič ocenjen ekološki pomen 53 največjih rek v Avstriji, katerih prispevna površina je večja od 500 kvadratnih kilometrov. V njej so bili predstavljeni tudi uradni podatki analize trenutnega stanja, ki jo je izvedlo ministrstvo, pristojno za izvajanje okvirne direktive EU o vodah in zagotavljanje informacij, povezanih z ohranjanjem, kot so informacije o območjih Natura 2000 in drugih zavarovanih območjih.

Vsak od vodnih odsekov je bil razvrščen in določen po pomembnosti glede na različna merila izbire (npr. ekološko stanje, stanje na zavarovanih območjih, hidromorfologija, dolžina povezanega prosto tekočega odseka vodotoka), pri čemer je bil vsak rečni odsek razvrščen glede na naslednje razrede občutljivosti:

—

razred občutljivosti 1: vreden zelo velikega varstva zaradi ekološkega stanja;

| — | razred občutljivosti 2: vreden zelo velikega varstva zaradi stanja v rezervatih; |
| --- | --- |

—

razred občutljivosti 2: vreden zelo velikega varstva zaradi stanja v rezervatih;

| — | razred občutljivosti 3: vreden velikega varstva zaradi morfologije; |
| --- | --- |

—

razred občutljivosti 3: vreden velikega varstva zaradi morfologije;

| — | razred občutljivosti 4: vreden velikega varstva zaradi dolžine povezanega prosto tekočega odseka vodotoka; |
| --- | --- |

—

razred občutljivosti 4: vreden velikega varstva zaradi dolžine povezanega prosto tekočega odseka vodotoka;

| — | razred občutljivosti 5: pogojno vreden varstva, saj manjka podatkovna podlaga za presojo stanja okolja; |
| --- | --- |

—

razred občutljivosti 5: pogojno vreden varstva, saj manjka podatkovna podlaga za presojo stanja okolja;

| — | razred občutljivosti 6: pogojno vreden varstva; |
| --- | --- |

—

razred občutljivosti 6: pogojno vreden varstva;

| — | razred občutljivosti 7: malo vreden varstva; |
| --- | --- |

—

razred občutljivosti 7: malo vreden varstva;

| — | razred občutljivosti 8: obstoječa gospodarska raba energije; |
| --- | --- |

—

razred občutljivosti 8: obstoječa gospodarska raba energije;

| — | manjkajoči podatki (ekološko stanje, hidromorfologija). |
| --- | --- |

—

manjkajoči podatki (ekološko stanje, hidromorfologija).

Image 4

| Okvir 25


  Spletne platforme za presojo kart občutljivosti na Irskem

  Spletne platforme omogočajo hitro in interaktivno prostorsko proučitev okoljskih občutljivosti in morebitnih spornih rab zemljišč. Podpirajo lahko strateško presojo vplivov na okolje in ustrezno presojo ter konec koncev utemeljeno načrtovanje in odločanje. Portal irskega podatkovnega središča za biotsko raznovrstnost na primer prek spletnega orodja zagotavlja dostop do karte občutljivosti ptic na vetrno energijo.






  Vir: https://maps.biodiversityireland.ie/Map. |
| --- |

Okvir 25

Okvir 25

Spletne platforme za presojo kart občutljivosti na Irskem

Spletne platforme za presojo kart občutljivosti na Irskem

Spletne platforme omogočajo hitro in interaktivno prostorsko proučitev okoljskih občutljivosti in morebitnih spornih rab zemljišč. Podpirajo lahko strateško presojo vplivov na okolje in ustrezno presojo ter konec koncev utemeljeno načrtovanje in odločanje. Portal irskega podatkovnega središča za biotsko raznovrstnost na primer prek spletnega orodja zagotavlja dostop do karte občutljivosti ptic na vetrno energijo.

Image 5

Vir: https://maps.biodiversityireland.ie/Map.

Vir:

4.4   Posvetovanje in dialog pri strateškem načrtovanju

Posvetovanje in dialog pri strateškem načrtovanju

Ob prepoznavanju koristi dialoga in posvetovanja vse več načrtovalcev zdaj uvaja bolj interaktiven in preglednejši postopek načrtovanja. Ta pristop spodbuja zgodnje posvetovanje z okoljskimi organi in deležniki kot pomemben element pri zagotavljanju oblikovanja sprejemljivih in trajnostnih rešitev.

Posvetovanje med strateškim načrtovanjem je enako pomembno tudi pri doseganju skupnega razumevanja perečih vprašanj. Spodbuja tudi večje sodelovanje pri iskanju rešitev (tj. morebitnih drugih ustreznih rešitev ali ukrepov za ublažitev) za ekološke vplive, opredeljene v presoji načrta.

Posvetovanje in dialog z naravovarstvenimi organi že od samega začetka sta ključna za opredelitev morebitnih tveganj ter negativnih vplivov na občutljiva območja in vrste, za boljše razumevanje ranljivosti habitatov in vrst zaradi načrtovanih razvojnih projektov ter za določitev obsega in izvedbo ustrezne presoje. V skladu z direktivo o SPVO se zahteva tudi posvetovanje z drugimi organi, nevladnimi organizacijami, skupinami deležnikov in javnostjo (glej okvir na str. 47 o sodelovanju javnosti na podlagi direktiv o PVO in SPVO).

Sodelovanje je pomembno v fazi opredelitve načrta ter med interaktivnim in vsakokratnim postopkom oblikovanja realističnih drugih ustreznih rešitev za problematična področja. V zvezi s tem je pomembno opredeliti deležnike in jih vključiti v posvetovanje, saj to zagotavlja, da se v postopku strateškega načrtovanja upoštevajo vsa ustrezna spoznanja in informacije o vseh možnih negativnih vplivih.

Nosilci projektov in pristojni organi bi morali čim prej tesno sodelovati, če se predvideva možnost uporabe odstopanja na podlagi člena 6(4). To je lahko na začetku priprave predloga oziroma takoj, ko postane jasno, da bo morda potrebno odstopanje. Zagotoviti bi morali tudi, da se pogoji za odstopanje v celoti proučijo in dokumentirajo, saj bo to pomagalo preprečiti zamude v postopku odločanja ter zagotovilo pregledno in trdno odločitev.

5.   POVEZAVE Z DRUGIMI POSTOPKI OKOLJSKIH PRESOJ: PVO, SPVO, OKVIRNA DIREKTIVA O VODAH

POVEZAVE Z DRUGIMI POSTOPKI OKOLJSKIH PRESOJ: PVO, SPVO, OKVIRNA DIREKTIVA O VODAH

5.1   Poenostavitev okoljskih presoj

Poenostavitev okoljskih presoj

Okoljska presoja je postopek, ki zagotavlja, da se pred sprejetjem odločitev upoštevajo posledice odločitev za okolje. Več zakonodajnih aktov EU vsebuje določbe o postopkih okoljske presoje. Poleg člena 6 direktive o habitatih to zlasti velja za direktivo o presoji vplivov na okolje (PVO) (47), direktivo o strateški presoji vplivov na okolje (SPVO) (48) in člen 4(7) okvirne direktive o vodah (49).

47

48

49

Povezovanje in usklajevanje zahtev glede okoljske presoje iz teh direktiv lahko znatno prispevata k izboljšanju učinkovitosti postopkov izdaje dovoljenj s področja okolja. Direktiva o presoji vplivov na okolje vključuje določbe o poenostavitvi postopkov presoje, povezanih z okoljskimi vprašanji, ki se zahtevajo v skladu z različnimi direktivami EU, vključno z direktivo o habitatih in okvirno direktivo o vodah. Izrecno se zahteva, da države članice, kjer je to ustrezno, zagotovijo, da so zagotovljeni usklajeni in/ali skupni postopki, ki izpolnjujejo zahteve iz zadevne zakonodaje Unije (člen 2(3) direktive o PVO).

Določbe za usklajene ali skupne postopke okoljske presoje, ki hkrati izhajajo iz direktive o SPVO in druge zakonodaje EU, so navedene tudi v členu 11(2) direktive o SPVO. Namenjene so preprečevanju podvajanja presoj, pri čemer ne vplivajo na posamezne zahteve vsake direktive.

Komisija je izdala smernice za poenostavitev okoljskih presoj (50).

50

5.2   Presoja vplivov na okolje, strateška presoja vplivov na okolje in ustrezna presoja

Presoja vplivov na okolje, strateška presoja vplivov na okolje in ustrezna presoja

Direktivi o PVO in SPVO določata, da je treba za načrte in programe, ki bi lahko pomembno vplivali na okolje, pred njihovo odobritvijo ali pridobitvijo dovoljenja zanje izvesti okoljsko presojo.

Zahteva po presoji pomembnih vplivov načrtov ali projektov lahko hkrati izhaja iz direktive o PVO ali direktive o SPVO in člena 6(3) direktive o habitatih. V tem primeru lahko postopki presoje in izdaje dovoljenj potekajo skupaj ali usklajeno, kot je določeno v direktivah o PVO in SPVO. Vendar presoje, izvedene v skladu s tema direktivama, ne morejo nadomestiti postopka in obveznosti iz člena 6(3) in (4) direktive o habitatih, saj noben postopek nima prednosti pred drugim.

O ustrezni presoji se lahko poroča bodisi v poročilu o PVO ali SPVO bodisi v ločenem poročilu. V vsakem primeru morajo biti informacije in ugotovitve, pomembne za ustrezno presojo, ločene ter jih mora biti mogoče razlikovati od informacij in ugotovitev iz PVO ali SPVO. To je nujno, ker obstaja več pomembnih razlik med postopki PVO/SPVO in ustrezne presoje (glej oddelek 5.2.2 spodaj).

| Bistveno je, da informacije, pomembne za ustrezno presojo in njene ugotovitve, ostanejo jasno ločene in prepoznavne v poročilu o presoji vplivov na okolje, tako da jih je mogoče razlikovati od informacij iz splošne PVO ali SPVO. To je nujno, ker obstaja več pomembnih razlik med postopki PVO/SPVO in ustrezne presoje, kar pomeni, da
  SPVO ali PVO ne more nadomestiti ali zamenjati ustrezne presoje, saj noben postopek nima prednosti pred drugim.

  Glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.6.1. |
| --- |

Bistveno je, da informacije, pomembne za ustrezno presojo in njene ugotovitve, ostanejo jasno ločene in prepoznavne v poročilu o presoji vplivov na okolje, tako da jih je mogoče razlikovati od informacij iz splošne PVO ali SPVO. To je nujno, ker obstaja več pomembnih razlik med postopki PVO/SPVO in ustrezne presoje, kar pomeni, da
  SPVO ali PVO ne more nadomestiti ali zamenjati ustrezne presoje, saj noben postopek nima prednosti pred drugim.

Bistveno je, da informacije, pomembne za ustrezno presojo in njene ugotovitve, ostanejo jasno ločene in prepoznavne v poročilu o presoji vplivov na okolje, tako da jih je mogoče razlikovati od informacij iz splošne PVO ali SPVO. To je nujno, ker obstaja več pomembnih razlik med postopki PVO/SPVO in ustrezne presoje, kar pomeni, da

SPVO ali PVO ne more nadomestiti ali zamenjati ustrezne presoje, saj noben postopek nima prednosti pred drugim.

Glej Napotke za uporabo člena 6 – oddelek 4.6.1.

5.2.1   
  Priložnosti za poenostavitev PVO/SPVO in ustrezne presoje ter koristi takšne poenostavitve

Priložnosti za poenostavitev PVO/SPVO in ustrezne presoje ter koristi takšne poenostavitve

Poenostavitev PVO/SPVO in ustrezne presoje ima več prednosti. Prispeva lahko na primer k boljšemu razumevanju povezav med različnimi okoljskimi dejavniki, preprečuje podvajanje presoj, prispeva k učinkovitejši uporabi virov, potrebnih za izvedbo presoj, in omogoča boljšo usklajenost pri postopkih izdaje dovoljenj.

Med ključnimi elementi za učinkovito poenostavitev ustrezne presoje in PVO/SPVO so:

| — | tesno sodelovanje med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

—

tesno sodelovanje med pristojnimi organi;

| — | ustrezna določitev obsega, kar je običajna praksa pri postopkih PVO in SPVO; |
| --- | --- |

—

ustrezna določitev obsega, kar je običajna praksa pri postopkih PVO in SPVO;

| — | tesno sodelovanje in ustrezna izmenjava informacij med strokovnjaki, ki pripravljajo PVO/SPVO, in strokovnjaki, ki izvajajo ustrezno presojo (npr. informacije o vprašanjih hrupa, zraka, vode ali tal, ki jih zadevni strokovnjak izmenja s strokovnjakom s področja biotske raznovrstnosti); |
| --- | --- |

—

tesno sodelovanje in ustrezna izmenjava informacij med strokovnjaki, ki pripravljajo PVO/SPVO, in strokovnjaki, ki izvajajo ustrezno presojo (npr. informacije o vprašanjih hrupa, zraka, vode ali tal, ki jih zadevni strokovnjak izmenja s strokovnjakom s področja biotske raznovrstnosti);

| — | nadzor kakovosti s strani pristojnega organa; |
| --- | --- |

—

nadzor kakovosti s strani pristojnega organa;

| — | jasne in ločene ugotovitve za posamezni poenostavljeni postopek presoje. |
| --- | --- |

—

jasne in ločene ugotovitve za posamezni poenostavljeni postopek presoje.

Več določb direktiv o PVO in SPVO zadeva ustrezno presojo iz člena 6(3) ter lahko prispeva k njeni kakovosti v okviru poenostavljenega izvajanja. Mednje spadajo:

Določanje obsega:

Določanje obsega

„Na zahtevo nosilca projekta pristojni organ [...] izda mnenje o obsegu in stopnji podrobnosti informacij, ki jih mora nosilec projekta vključiti v poročilo o presoji vplivov na okolje“ (člen 5(2) direktive o PVO).

Direktiva SPVO določa obvezno posvetovanje z organi, pristojnimi na področju okolja, da se izboljša kakovost okoljskega poročila: „Pri odločanju o obsegu in natančnosti informacij, ki morajo biti vključene v okoljsko poročilo, se je treba posvetovati z organi iz člena 6(3)“ (člen 5(4) direktive o SPVO).

Zagotavljanje kakovosti in popolnosti presoje:

Zagotavljanje kakovosti in popolnosti presoje

„Nosilec projekta zagotovi, da poročilo o presoji vplivov na okolje pripravijo usposobljeni strokovnjaki; pristojni organ zagotovi, da ima na voljo zadostno strokovno znanje za preučitev poročila o presoji vplivov na okolje ali po potrebi lahko dostopa do njega, pristojni organ po potrebi od nosilca projekta zahteva dodatne informacije, [...] , ki so neposredno pomembne za pripravo obrazloženega sklepa o pomembnih vplivih projekta na okolje“ (člen 5(3) direktive o PVO).

Posvetovanje in sodelovanje javnosti:

Posvetovanje in sodelovanje javnosti

„Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da imajo organi, ki bodo projekt verjetno obravnavali zaradi svojih posebnih okoljskih odgovornosti ali lokalnih in regionalnih pristojnosti, možnost izraziti svoje mnenje o informacijah, ki jih je predložil nosilec projekta, in o prošnji za soglasje za izvedbo [...] Za učinkovito sodelovanje zadevne javnosti v postopkih odločanja se jo elektronsko in z javnimi objavami ali drugimi sredstvi obvesti o naslednjih zadevah že na začetni stopnji postopka sprejemanja odločitev o okoljskih vprašanjih [...], najpozneje pa takrat, ko se informacije razumno lahko predložijo“ (člen 6 direktive o PVO).

„Države članice zagotovijo, da so vse njihove ugotovitve [...] [v zvezi s tem], ali je verjetno, da bodo načrti ali programi [...] znatno vplivali na okolje, [...] javnosti dostopne skupaj z razlogi, zakaj okoljska presoja [...] ni potrebna“ (člen 3 direktive o SPVO).

„Organom [...] in javnosti [...] je treba dovolj zgodaj dati učinkovito priložnost, da v ustreznih rokih podajo svoje mnenje o osnutku načrta ali programa in spremljajočem okoljskem poročilu, preden se načrt ali program sprejme ali vloži v zakonodajni postopek. Države članice določijo organe, s katerimi se je treba posvetovati in ki jih bodo verjetno zadevali okoljski vplivi izvajanja načrtov in programov zaradi njihovih posebnih okoljskih nalog. Države članice opredelijo pojem javnost [...], vključno z javnostjo, ki jo bo ali bi jo lahko odločanje po tej direktivi prizadelo ali ki ima interes pri takem odločanju, skupaj z ustreznimi nevladnimi organizacijami, kakršne so organizacije, ki spodbujajo varstvo okolja, in drugimi zadevnimi organizacijami“ (člen 6 direktive o SPVO).

Spremljanje:

Spremljanje

„[D]ržave članice zagotovijo, da nosilec projekta izvaja vidike projekta in/ali predvidene ukrepe za preprečevanje ali zmanjševanje in po možnosti izravnavanje pomembnih škodljivih vplivov na okolje, ter določijo postopke za spremljanje pomembnih škodljivih vplivov na okolje“ (člen 8a direktive o PVO).

„Države članice spremljajo in nadzorujejo znatne okoljske vplive izvajanja načrtov in programov, da med drugim dovolj zgodaj ugotovijo nepredvidene škodljive vplive in da lahko sprejmejo ustrezne sanacijske ukrepe“ (člen 10 direktive o SPVO).

Obveščanje javnosti in organi, s katerimi se opravi posvetovanje:

Obveščanje javnosti in organi, s katerimi se opravi posvetovanje

„Ko je sprejeta odločitev za izdajo ali zavrnitev soglasja za izvedbo, pristojni organ ali organi [...] o tem nemudoma obvestijo javnost in organe [ki jih bo projekt verjetno zadeval] ter zagotovijo, da so [...] na voljo naslednje informacije [...]: vsebino odločitve in vsakršne z njo povezane pogoje [...]; glavne razloge in ugotovitve, na katerih temelji ta odločitev“ (člen 9 direktive o PVO).

Nasprotje interesov:

Nasprotje interesov

„Države članice zagotovijo, da so pristojni organ ali organi objektivni pri opravljanju nalog, ki izhajajo iz te direktive, in da se ne znajdejo v nasprotju interesov. Če je pristojni organ tudi nosilec projekta, države članice v okviru svoje ureditve upravnih pristojnosti uvedejo v zvezi z opravljanjem nalog na podlagi te direktive vsaj ustrezno ločitev funkcij, pri katerih obstaja nasprotje interesov“ (člen 9a direktive o PVO).

Čezmejni vplivi:

Čezmejni vplivi

Člen 7 direktive o PVO vsebuje določbe za presojo projektov s čezmejnimi vplivi, vključno z zahtevami po obveščanju druge države članice, kadar so predvideni verjetni pomembni vplivi načrta ali projekta na to državo članico. Država članica, ki bi lahko bila prizadeta, lahko nato sodeluje pri presoji, če to želi. EU je podpisala Konvencijo o presoji čezmejnih vplivov na okolje (Konvencija iz Espooja). Da bi se uskladili in olajšali postopki presoje za čezmejne projekte ter zlasti izvedla posvetovanja v skladu s Konvencijo, lahko zadevne države članice ustanovijo skupni organ, v katerem so enakovredno zastopane.

Čezmejna posvetovanja so predvidena in zakonsko urejena tudi z direktivo o SPVO (člen 7). Te določbe o čezmejnih posvetovanjih so zelo pomembne tudi v smislu splošnih ciljev direktiv o pticah in habitatih ter omrežja Natura 2000. Zagotavljajo namreč pomembno preventivno orodje med ustrezno presojo načrta ali projekta, katerega škodljivi vplivi bi lahko ogrozili te cilje v sosednji državi članici.

5.2.2   
  Posebne značilnosti ustrezne presoje in razlike v primerjavi s postopki PVO/SPVO

Posebne značilnosti ustrezne presoje in razlike v primerjavi s postopki PVO/SPVO

Čeprav je poenostavitev okoljskih presoj iz direktive o habitatih in direktive o PVO ali direktive o SPVO v večini primerov koristna in priporočljiva, je treba upoštevati posebne značilnosti in razlike glede obsega in poudarka posameznih presoj. Razlikujejo se lahko tudi uporaba nekaterih pogojev in posledice presoj. Natančneje:

| — | Ustrezna presoja je osredotočena na varstvo območij Natura 2000, tj. območij velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti na evropski ravni, zato zahteva strožje preizkuse. Njeni sklepi so zavezujoči, in sicer določajo, ali je načrt ali projekt mogoče odobriti ali ne (pristojni organi lahko soglašajo z načrtom ali projektom šele potem, ko se prepričajo, da ne bo škodoval celovitosti zadevnega območja). Po drugi strani pa se rezultati PVO ali SPVO upoštevajo v postopku soglasja za izvedbo ali pri pripravi in sprejetju načrta. |
| --- | --- |

—

Ustrezna presoja je osredotočena na varstvo območij Natura 2000, tj. območij velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti na evropski ravni, zato zahteva strožje preizkuse. Njeni sklepi so zavezujoči, in sicer določajo, ali je načrt ali projekt mogoče odobriti ali ne (pristojni organi lahko soglašajo z načrtom ali projektom šele potem, ko se prepričajo, da ne bo škodoval celovitosti zadevnega območja). Po drugi strani pa se rezultati PVO ali SPVO upoštevajo v postopku soglasja za izvedbo ali pri pripravi in sprejetju načrta.

zavezujoči

potem, ko se prepričajo, da ne bo škodoval celovitosti zadevnega območja

upoštevajo

| — | V okviru usklajenih ali skupnih postopkov bi bilo smiselno izvesti ustrezno presojo že v zgodnejši fazi postopka. S tem bi se izognili potencialno dragemu in dolgotrajnemu postopku PVO/SPVO, če so sklepi ustrezne presoje že negativni, kar pomeni, da v skladu z določbami člena 6(3) dovoljenja ni mogoče izdati (razen če se lahko načrt ali projekt izvede v skladu z določbami člena 6(4)). |
| --- | --- |

—

V okviru usklajenih ali skupnih postopkov bi bilo smiselno izvesti ustrezno presojo že v zgodnejši fazi postopka. S tem bi se izognili potencialno dragemu in dolgotrajnemu postopku PVO/SPVO, če so sklepi ustrezne presoje že negativni, kar pomeni, da v skladu z določbami člena 6(3) dovoljenja ni mogoče izdati (razen če se lahko načrt ali projekt izvede v skladu z določbami člena 6(4)).

| — | V skladu z direktivo o PVO so predvideni ukrepi za ublažitev in izravnalni ukrepi za preprečevanje ali zmanjševanje in po možnosti izravnavanje verjetnih pomembnih škodljivih vplivov na okolje, zlasti na vrste in habitate, zavarovane na podlagi direktiv o pticah in habitatih. Tako se lahko izravnalni ukrepi obravnavajo tudi v okviru ublažitvene hierarhije za izravnavo preostalih vplivov, da se prepreči morebitna čista izguba biotske raznovrstnosti.
  Nasprotno pa se v primeru načrtov in projektov, ki so predmet presoje v skladu z direktivo o habitatih, ukrepi za ublažitev, namenjeni preprečitvi ali zmanjšanju pomembnih škodljivih vplivov na celovitost območja, obravnavajo v okviru ustrezne presoje iz člena 6(3), medtem ko se izravnalni ukrepi, namenjeni izravnavi preostalih vplivov, uporabijo kot zadnja možnost v okviru postopka iz člena 6(4). To bi se zgodilo, če bi bila kljub negativnemu sklepu ustrezne presoje sprejeta odločitev o začetku izvajanja načrta ali projekta. V takšnem primeru je treba najprej dokazati, da ne obstaja nobena druga ustrezna rešitev, s katero bi se preprečil vpliv na celovitost območij Natura 2000, in da je načrt ali projekt utemeljen z nujnimi razlogi prevladujočega javnega interesa. |
| --- | --- |

—

V skladu z direktivo o PVO so predvideni ukrepi za ublažitev in izravnalni ukrepi za preprečevanje ali zmanjševanje in po možnosti izravnavanje verjetnih pomembnih škodljivih vplivov na okolje, zlasti na vrste in habitate, zavarovane na podlagi direktiv o pticah in habitatih. Tako se lahko izravnalni ukrepi obravnavajo tudi v okviru ublažitvene hierarhije za izravnavo preostalih vplivov, da se prepreči morebitna čista izguba biotske raznovrstnosti.

za preprečevanje ali zmanjševanje in po možnosti izravnavanje verjetnih pomembnih škodljivih vplivov na okolje

Nasprotno pa se v primeru načrtov in projektov, ki so predmet presoje v skladu z direktivo o habitatih, ukrepi za ublažitev, namenjeni preprečitvi ali zmanjšanju pomembnih škodljivih vplivov na celovitost območja, obravnavajo v okviru ustrezne presoje iz člena 6(3), medtem ko se izravnalni ukrepi, namenjeni izravnavi preostalih vplivov, uporabijo kot zadnja možnost v okviru postopka iz člena 6(4). To bi se zgodilo, če bi bila kljub negativnemu sklepu ustrezne presoje sprejeta odločitev o začetku izvajanja načrta ali projekta. V takšnem primeru je treba najprej dokazati, da ne obstaja nobena druga ustrezna rešitev, s katero bi se preprečil vpliv na celovitost območij Natura 2000, in da je načrt ali projekt utemeljen z nujnimi razlogi prevladujočega javnega interesa.

| — | Poleg tega, kar zadeva fazo presoje, v kateri se obravnavajo „ukrepi za ublažitev“, se lahko v skladu z direktivo o PVO ublažitev upošteva že v fazi pregleda. Takih ukrepov ni mogoče obravnavati v fazi „pregleda“ postopka iz člena 6(3), ampak šele ko so analizirani škodljivi vplivi v fazi dejanske ustrezne presoje. |
| --- | --- |

—

Poleg tega, kar zadeva fazo presoje, v kateri se obravnavajo „ukrepi za ublažitev“, se lahko v skladu z direktivo o PVO ublažitev upošteva že v fazi pregleda. Takih ukrepov ni mogoče obravnavati v fazi „pregleda“ postopka iz člena 6(3), ampak šele ko so analizirani škodljivi vplivi v fazi dejanske ustrezne presoje.

| Ukrepi, ki so bili sprejeti z namenom izogibanja, preprečitve, zmanjšanja in, kjer je mogoče, izravnave pomembnih škodljivih učinkov na okolje, zlasti v zvezi z vrstami in habitati, zaščitenimi z Direktivo Sveta 92/43/EGS in Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta, bi morali prispevati k preprečevanju poslabšanja kakovosti okolja in vsakršne čiste izgube biotske raznovrstnosti. [...]


  Države članice bi morale zagotoviti izvajanje blažilnih in kompenzacijskih ukrepov ter določitev ustreznih postopkov v zvezi s spremljanjem pomembnih negativnih vplivov na okolje, ki izhajajo iz gradnje in obratovanja projekta, med drugim zaradi ugotavljanja nepredvidenih pomembnih negativnih vplivov in izvajanja ustreznih popravnih ukrepov.


  Direktiva o PVO. Preambula (Direktiva 2014/52/EU, uvodni izjavi 11 in 35). |
| --- |

Ukrepi, ki so bili sprejeti z namenom izogibanja, preprečitve, zmanjšanja in, kjer je mogoče, izravnave pomembnih škodljivih učinkov na okolje, zlasti v zvezi z vrstami in habitati, zaščitenimi z Direktivo Sveta 92/43/EGS in Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta, bi morali prispevati k preprečevanju poslabšanja kakovosti okolja in vsakršne čiste izgube biotske raznovrstnosti. [...]

Ukrepi, ki so bili sprejeti z namenom izogibanja, preprečitve, zmanjšanja in, kjer je mogoče, izravnave pomembnih škodljivih učinkov na okolje, zlasti v zvezi z vrstami in habitati, zaščitenimi z Direktivo Sveta 92/43/EGS in Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta, bi morali prispevati k preprečevanju poslabšanja kakovosti okolja in vsakršne čiste izgube biotske raznovrstnosti. [...]

Države članice bi morale zagotoviti izvajanje blažilnih in kompenzacijskih ukrepov ter določitev ustreznih postopkov v zvezi s spremljanjem pomembnih negativnih vplivov na okolje, ki izhajajo iz gradnje in obratovanja projekta, med drugim zaradi ugotavljanja nepredvidenih pomembnih negativnih vplivov in izvajanja ustreznih popravnih ukrepov.

Države članice bi morale zagotoviti izvajanje blažilnih in kompenzacijskih ukrepov ter določitev ustreznih postopkov v zvezi s spremljanjem pomembnih negativnih vplivov na okolje, ki izhajajo iz gradnje in obratovanja projekta, med drugim zaradi ugotavljanja nepredvidenih pomembnih negativnih vplivov in izvajanja ustreznih popravnih ukrepov.

Direktiva o PVO. Preambula (Direktiva 2014/52/EU, uvodni izjavi 11 in 35).

Direktiva o PVO. Preambula (Direktiva 2014/52/EU, uvodni izjavi 11 in 35).

5.2.3   
  Povezava med SPVO/PVO/ustrezno presojo in strogimi določbami direktiv o naravi, ki se nanašajo na varstvo vrst

Povezava med SPVO/PVO/ustrezno presojo in strogimi določbami direktiv o naravi, ki se nanašajo na varstvo vrst

Člen 3 direktive o PVO določa, da „[p]resoja vplivov na okolje na primeren način glede na vsak posamezni primer opredeli, opiše in presodi neposredne in posredne pomembne vplive projekta na naslednje dejavnike: [...] (b) biotsko raznovrstnost, s posebnim poudarkom na vrste in habitate, ki so zavarovani v skladu z Direktivo 92/43/EGS in Direktivo 2009/147/ES“. Podobne določbe veljajo za načrte v skladu s členom 5(1) direktive o SPVO.

Ob tej priložnosti je treba opozoriti, da je z direktivama o pticah in habitatih poleg varstva območij, ki ga urejata člen 4 direktive o pticah in člen 6 direktive o habitatih, vzpostavljen tudi sistem strogega varstva nekaterih vrst na njihovem celotnem naravnem območju razširjenosti v EU, tj. na območjih Natura 2000 in zunaj njih. Ti varstveni ukrepi se uporabljajo za vrste, navedene v Prilogi IV k direktivi o habitatih, in vse vrste prostoživečih ptic v EU. Natančni pogoji so določeni v členu 5 direktive o pticah ter členu 12 (za živali) in členu 13 (za rastline) direktive o habitatih.

V bistvu se v skladu z njimi od držav članic zahteva, naj prepovejo:

| — | namerno ujetje ali ubitje vrst; |
| --- | --- |

—

namerno ujetje ali ubitje vrst;

| — | namerno vznemirjanje vrst, zlasti med razmnoževanjem, vzrejo mladičev, zimskim spanjem in selitvijo; |
| --- | --- |

—

namerno vznemirjanje vrst, zlasti med razmnoževanjem, vzrejo mladičev, zimskim spanjem in selitvijo;

| — | poškodovanje ali uničenje razmnoževališč ali počivališč; |
| --- | --- |

—

poškodovanje ali uničenje razmnoževališč ali počivališč;

| — | namerno uničevanje gnezd ali jajc ter ruvanje ali uničevanje zavarovanih rastlin. |
| --- | --- |

—

namerno uničevanje gnezd ali jajc ter ruvanje ali uničevanje zavarovanih rastlin.

Z izvajanjem načrta ali razvojem/izvajanjem projekta se lahko te prepovedi kršijo. Nosilec načrta ali projekta bi moral zato med ustrezno presojo in PVO/SPVO skupaj s pristojnim organom preveriti, ali je načrt ali projekt skladen s temi strogimi določbami o varstvu vrst. Tako preverjanje bi zahtevalo opredelitev vrst in njihovih habitatov, ki bi bili lahko prizadeti, preverjanje njihove prisotnosti na območju, prizadetem zaradi načrta ali projekta, in njihovih razmnoževališč ali počivališč ter analizo možnih vplivov na vrste in ustreznih ukrepov za ublažitev. Če se vplivi na osebke vrst ali na njihova razmnoževališča in počivališča potrdijo ali jih ni mogoče izključiti, se lahko zahteva odstopanje od strogega varstva vrst.

Vendar je treba poudariti, da so odstopanja dovoljena le v omejenih primerih, na primer zaradi interesov javnega zdravja in javne varnosti, če ni druge zadovoljive možnosti in če posledice teh odstopanj niso nezdružljive s splošnimi cilji direktiv. Pogoji za uporabo odstopanj so določeni v členu 9 direktive o pticah in členu 16 direktive o habitatih.

Poudariti je treba tudi, da se te določbe lahko uporabljajo tudi za načrte in projekte, ki so izločeni iz ustrezne presoje in/ali PVO/SPVO. V takih primerih je treba analizo, ali veljajo odstopanja iz člena 9 direktive o pticah in člena 16 direktive o habitatih, izvesti v ločenem postopku.

Dovoljenje za odstopanje od strogega varstva vrst se lahko dodeli kot ločen sklep ali v okviru enotnega dovoljenja, ki je rezultat različnih presoj in postopkov za izdajo dovoljenja. V vsakem primeru morajo biti v njem jasno navedeni razlogi in pogoji za tako odstopanje.

Dodatne informacije o zahtevah glede strogega varstva vrst, vključno z najnovejšimi smernicami, so na voljo na spletnem mestu Evropske komisije (51).

Dodatne informacije o zahtevah glede strogega varstva vrst, vključno z najnovejšimi smernicami, so na voljo na spletnem mestu Evropske komisije

51

5.3   Presoje iz člena 4(7) okvirne direktive o vodah, ki se usklajujejo ali povezujejo s postopkom iz člena 6(3) direktive o habitatih

Presoje iz člena 4(7) okvirne direktive o vodah, ki se usklajujejo ali povezujejo s postopkom iz člena 6(3) direktive o habitatih

Obstajajo tudi tesne povezave med okvirno direktivo o vodah in direktivo o habitatih. Obe se vsaj deloma uporabljata za isto okolje, tj. okolje vodnih ekosistemov in kopenskih ekosistemov ter mokrišč, ki so od njih neposredno odvisna. Imata tudi na splošno podobne cilje, saj je njun namen preprečiti poslabšanje stanja vodnih ekosistemov in izboljšati njihovo ekološko stanje. Kjer je primerno, bi ju bilo treba izvajati usklajeno, da se zagotovi njuno povezano delovanje (52).

52

Tako kot direktiva o habitatih tudi okvirna direktiva o vodah vsebuje posebne določbe za presojo vplivov novih razvojnih projektov na vodna telesa. V skladu s členom 4(7) lahko organi odobrijo izjeme za nove spremembe in dejavnosti trajnostnega razvoja, ki: (i) povzročijo poslabšanje stanja vodnega telesa ali (ii) preprečujejo doseganje dobrega ekološkega stanja ali potenciala ali dobrega stanja podzemne vode pod nekaterimi pogoji (53).

53

V skladu s členom 4(8) okvirne direktive o vodah morajo države članice pri uporabi člena 4(7) okvirne direktive o vodah zagotoviti, da je uporaba skladna z izvajanjem druge okoljske zakonodaje EU. Povedano drugače, če se za projekt odobri odstopanje na podlagi člena 4(7) okvirne direktive o vodah, mora po potrebi še vedno izpolnjevati zahteve iz člena 6(3) in (4) direktive o habitatih.

Če bi razvojni projekt lahko vplival na cilj okvirne direktive o vodah in na območje Natura 2000, je treba izvesti postopek iz člena 4(7) okvirne direktive o vodah in tudi postopek presoje iz člena 6(3) direktive o habitatih. To bi moralo po možnosti potekati usklajeno in povezano, kot je priporočeno tudi v direktivi o PVO. Vsaka presoja ima drugačen poudarek: s prvo se presodi, ali bi projekt lahko ogrozil primarne cilje okvirne direktive o vodah, z drugo pa, ali bo projekt škodljivo vplival na celovitost območja Natura 2000.

Vendar to ne pomeni, da se nekateri vidiki presoje ne morejo usklajevati, na primer z vprašalniki in posvetovanji. Poudariti je treba, da če lahko postopek iz okvirne direktive o vodah privede do izdaje dovoljenja, vendar je načrt ali projekt v nasprotju z zahtevami omrežja Natura 2000, dovoljenja ni mogoče izdati, razen na podlagi določb člena 6(4).

Medtem ko je povezovanje postopkov ustrezne presoje s postopki iz direktive o PVO obvezno, je za okvirno direktivo o vodah prepuščeno prosti presoji. Kljub temu je več držav članic že določilo ali še vzpostavljajo povezane postopke za primere, ko se zahtevajo PVO, ustrezna presoja in tudi presoja iz člena 4(7) okvirne direktive o vodah. Poenostavitev teh presoj se spodbuja v smernicah EU o izvajanju okvirne direktive o vodah (54).

54

Podobnosti med presojo iz člena 4(7) okvirne direktive o vodah ter presojami iz direktiv o PVO in habitatih pomenijo, da se lahko nekateri koraki v različnih postopkih izvedejo skupaj. To se nanaša zlasti na „pregled“, „določanje obsega“ in potrebno zbiranje podatkov. S takim poenostavljenim pristopom se lahko prihrani veliko stroškov in časa, zlasti v zvezi s fazo zbiranja podatkov, ki se lahko izvede skupaj, potem ko se v prejšnjih korakih pojasnijo zahteve glede podatkov iz vsake direktive.

Uporabijo se lahko dodatne sinergije, na primer v zvezi z iskanjem drugih ustreznih rešitev ali ukrepov za ublažitev. Vendar je treba v vseh primerih upoštevati različen poudarek različnih preizkusov iz vsake direktive.

Če so izpolnjeni pogoji iz ene direktive, ne pa tudi iz druge, organi ne izdajo dovoljenja za projekt, ker bi v takem primeru projekt še vedno kršil pravne določbe EU. Namesto tega bi bilo treba proučiti, ali je mogoče projekt spremeniti tako, da bi izpolnjeval zahteve iz vseh zadevnih direktiv.

Na sliki 3 so na kratko predstavljene podobnosti in razlike med ključnimi koraki presoj iz člena 4(7) okvirne direktive o vodah, PVO in člena 6 direktive o habitatih.

Vir: CIS, 2017. Common Implementation Strategy for the Water Framework Directive and the Floods Directive. Guidance Document No. 36. Exemptions to the Environmental Objectives according to Article 4(7) (Skupna strategija izvajanja za okvirno direktivo o vodah in direktivo o poplavah. Dokument s smernicami št. 36: Izjeme glede okoljskih ciljev v skladu s členom 4(7)).

Vir:

6.   KLJUČNI REFERENČNI DOKUMENTI

KLJUČNI REFERENČNI DOKUMENTI

CIS, 2017. Common Implementation Strategy for the Water Framework Directive and the Floods Directive. Guidance Document No. 36. Exemptions to the Environmental Objectives according to Article 4(7) (Skupna strategija izvajanja za okvirno direktivo o vodah in direktivo o poplavah. Dokument s smernicami št. 36: Izjeme glede okoljskih ciljev v skladu s členom 4(7)). Na voljo na spletnem naslovu: https://circabc.europa.eu/sd/a/ e0352ec3-9f3b-4d91-bdbb- 939185be3e89/CISGuidanceArticle47FINAL.PDF.

Ekosistemi, 2014. Člen 6 direktive o habitatih. Sodbe Sodišča Evropske unije. Na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/environment/nature/info/pubs/docs/others/ECJ_rulings%20Art_%206%20-%20Final%20Sept%202014-2.pdf.

Evropska komisija, 1999. Smernice za presojo posrednih in kumulativnih učinkov ter njihovega vzajemnega delovanja.

Evropska komisija, 2011. Povezave med okvirno direktivo o vodah in direktivama o naravi. Pogosta vprašanja. Na voljo na spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm.

Evropska komisija, 2012. Obvestilo Komisije o določanju ciljev ohranjanja za območja Natura 2000. Na voljo na spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/ management/guidance_en.htm.

Evropska komisija, 2013(a). Smernice o uporabi postopka presoje vplivov na okolje za obsežne čezmejne projekte. Evropska komisija, 2013. http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/Transboundry%20EIA%20Guide.pdf.

Evropska komisija, 2013(b). Smernice za poenostavitev postopkov presoje vplivov na okolje za projekte skupnega interesa za energetsko infrastrukturo. Evropska komisija, maj 2013. http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/PCIguidance.pdf.

Evropska komisija, 2016. Smernice Komisije za poenostavitev okoljskih presoj na podlagi člena 2(3) direktive o presoji vplivov na okolje. Na voljo na spletnem naslovu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/sl/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016XC0727(01)&from=EN.

Evropska komisija, 2017(a). Smernice o določanju obsega. Direktiva 2011/92/EU, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU. Evropska komisija. http://ec.europa.eu/environment/eia/eia-support.htm.

Evropska komisija, 2017(b). Smernice o pregledu. Direktiva 2011/92/EU, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU. Evropska komisija. http://ec.europa.eu/environment/eia/eia-support.htm.

Evropska komisija, 2019. Obvestilo Komisije z naslovom Upravljanje območij Natura 2000. Določbe člena 6 direktive 92/43/EGS o habitatih (UL C 33, 25.1.2019, str. 1). Na voljo na spletnem naslovu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019XC0125(07)&from=sl.

Evropska komisija je objavila več sektorskih smernic (o neenergetskih ekstraktivnih dejavnostih, razvoju polj vetrnih elektrarn, pristaniščih in estuarijih, prometu po celinskih plovnih poteh, akvakulturi itd.). Te smernice zagotavljajo dodatne nasvete o tem, kako izvesti ustrezno presojo v zvezi s pripravo načrtov in projektov v vsakem od teh sektorjev. Na voljo so na spletnem naslovu:

https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm.

---

(1)  Direktiva Sveta 92/43/EGS o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

1

(2)  Evropska komisija, 2019. Obvestilo Komisije z naslovom Upravljanje območij Natura 2000. Določbe člena 6 direktive 92/43/EGS o habitatih (2019/C 33/01), na voljo na spletnem naslovu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1555085968125&uri=CELEX:52019XC0125(07).

2

(3)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

3

(4)  Methodological guidance on the provisions of Article 6(3) and (4) of the Habitats Directive 92/43/EEC (Presoja načrtov in projektov v zvezi z območji Natura 2000 – metodološke smernice o določbah člena 6(3) in (4) Direktive 92/43/EGS o habitatih), Evropska komisija, 2002.

4

(5)  Posodobitev je eden od rezultatov Akcijskega načrta za naravo, ljudi in gospodarstvo, COM(2017) 198 final, ukrep 1.

5

(6)  Pogodba EU o storitvah št. 07.0202/2017/770634/SER/ENV.D.3 za tehnično in znanstveno podporo v zvezi z izvajanjem akcijskega načrta za naravo, ljudi in gospodarstvo – ukrepi 1, 2 in 13.

6

(7)  V praksi je morda treba upoštevati več kot eno območje.

7

(8)  Člen 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

8

(9)  Točki 58 in 59.

9

(10)  Točka 51.

10

(11)  Glej okvir 4 „Viri, ki se uporabljajo za opredelitev vpliva na območja Natura 2000“ v oddelku 3.1.3 teh smernic.

11

(12)  Zadeva C-127/02, točka 59.

12

(13)  Zadeva C-157/96, točka 63.

13

(14)  Zadeva C-127/02, točka 61.

14

(15)  Zadeva C-323/17.

15

(16)  Tehnično poročilo z naslovom Omrežje Natura 2000 in gozdovi (2015) (poglavje 4.6) vsebuje primere, kako preprečiti nasprotujoče si cilje med gospodarjenjem z gozdovi in upravljanjem omrežja Natura 2000: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/Final%20Guide%20N2000%20%20Forests%20Part%20I-II-Annexes_sl.pdf.

16

(17)  Glej: pojasnila v Izvedbenem sklepu Komisije 2011/484/EU z dne 11. julija 2011 o obliki informacij za območja Natura 2000 (sklep o obliki standardnih obrazcev).

17

(18)  Glej: https://curia.europa.eu/juris/liste.jsf?language=sl&num=C-323/17.

18

(19)  V Nemčiji na primer podatkovna zbirka in informacijski sistem za preizkuse združljivosti FFH v Severnem Porenju - Vestfaliji: http://ffh-vp.naturschutzinformationen.nrw.de/ffh-vp/de/start.

19

(20)  Na Češkem na primer obstaja informacijski sistem s podatkovno zbirko načrtov in projektov, za katere sta bili izvedeni SPVO in PVO, vključno s tistimi, ki so predmet ustrezne presoje: https://portal.cenia.cz/eiasea/view/eia100cr; https://portal.cenia.cz/eiasea/view/SEA100koncepce.

20

(21)  Pri tem je lahko koristen model „vir-pot-prejemnik“.

21

(22)  Glej oddelek 3.2.1 o določitvi obsega.

22

(23)  Evropska komisija, Environmental Impact Assessment of Projects, Guidance on Scoping (Presoja vplivov projektov na okolje, smernice o določanju obsega), 2017.

23

(24)  Direktiva 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (UL L 108, 25.4.2007, str. 1).

24

(25)  http://natura2000.eea.europa.eu/

25

(26)  V evropski podatkovni zbirki za območja Natura 2000 so zbrani podatki, ki so jih države članice predložile Evropski komisiji. Ta evropska podatkovna zbirka se načeloma posodobi enkrat na leto, da se upoštevajo posodobitve vsebine nacionalnih podatkovnih zbirk držav članic. Na voljo je na spletnem naslovu: https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/natura-10.

26

(27)  https://nature-art17.eionet.europa.eu/article17/

27

(28)  Države članice imajo na voljo šest let od uvrstitve območja na seznam EU, da sprejmejo cilje ohranjanja za posamezna območja in določijo območje, pomembno za Skupnost, kot posebno ohranitveno območje. Za posebna območja varstva morajo biti cilji ohranjanja za posamezna območja določeni od datuma njihove razvrstitve.

28

(29)  Sodišče je to stališče potrdilo v zadevi C-127/02: „Dovoljenje za načrt ali projekt [...] nujno predpostavlja, da se je štelo, da ta ni vplival na celovitost zadevnega območja in da niti ni povzročil pomembnih poškodovanj ali vznemirjanj v smislu odstavka 2“ (točka 36).

29

(30)  Za razlago posameznih izrazov glej Interpretation Manual of European Union Habitats - EUR28 (Razlagalni priročnik o habitatih Evropske unije – EUR28) na spletnem naslovu: http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/index_en.htm#interpretation.

30

(31)  Primer spletnega orodja za kartiranje okoljske občutljivosti v podporo postopkom okoljske presoje na Irskem je na voljo na spletnem naslovu: http://airo.maynoothuniversity.ie/mapping-resources/airo-research-maps/environmental-research-projects/environmental-sensitivity.

31

(32)  V ekologiji se nosilna zmogljivost meri kot največja obremenitev okolja. Fizične značilnosti v okolju delujejo kot omejevalni dejavniki (npr. hrana, voda, konkurenca itd.). https://www.biologyonline.com/dictionary/carrying-capacity

32

(33)  Glej sodbo Sodišče Evropske unije v zadevi C-521/12.

33

(34)  Konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah. Ta konvencija je bila sklenjena junija 1998 v Aarhusu na Danskem. EU je v skladu s Sklepom Sveta 2005/370/ES od leta 2005 ena od njenih podpisnic. http://ec.europa.eu/environment/aarhus/legislation.htm

34

(35)  Cilje načrta ali projekta bi bilo treba analizirati ne le glede na eno določeno tehnologijo, ampak glede na doseganje določenega cilja (npr. za hidroenergetski načrt ali projekt bi bilo treba cilj analizirati v smislu „proizvodnje x MW energije iz obnovljivih virov“, tako da se lahko ocenijo tudi možnosti uporabe drugih tehnologij (npr. vetrne, sončne ali geotermalne energije)).

35

(36)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/opinion_en.htm

36

(37)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/opinion_en.htm

37

(38)  Mnenje Komisije C(2013) 1871 final z dne 5. aprila 2013, http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/Commission%20Opinion%20Main%20EN%20SEC-2013-1871.pdf.

38

(39)  Mnenje Komisije C(2018) 466 final z dne 30. januarja 2018, https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/C2018466F1COMMISSIONOPINIONENV5P1961037.pdf.

39

(40)  Mnenje Komisije v zvezi s projektom gradnje novega pristanišča Granadilla (Tenerife), 2006, https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/granadillaen.pdf.

40

(41)  Med ustrezne vire spadajo znanstvene revije ali namenska spletna mesta (npr. http://www.restorationevidence.org/) in obnovitveni projekti, podprti s programom LIFE (na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/easme/en/life).

41

(42)  Lokacija območja mora biti dovolj blizu, da vrsti ni treba trošiti dodatne energije, da bi prišla na novo območje, saj se tako lahko zmanjša njena odpornost in poveča njena ranljivost.

42

(43)  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

43

(44)  V sodbi v zadevi C-177/11, točka 24, je tudi navedeno: „Preizkus, ali je zadnjenavedeni pogoj izpolnjen, je nujno omejen na vprašanje, ali je na podlagi objektivnih dejavnikov mogoče izključiti, da navedeni načrt ali projekt znatno vpliva na zadevno območje“.

44

(45)  Direktiva 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (UL L 257, 28.8.2014, str. 135).

45

(46)  Na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm.

46

(47)  Direktiva 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

47

(48)  Direktiva 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

48

(49)  Direktiva 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

49

(50)  Obvestilo Komisije 2016/C 273/01, na voljo na spletnem naslovu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/ALL/?uri=CELEX:52016XC0727(01).

50

(51)  https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/index_en.htm

51

(52)  Glej odgovore Komisije na pogosta vprašanja o okvirni direktivi o vodah in direktivah o naravi: http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/FAQ-WFD%20final.pdf.

52

(53)  Za sodno prakso v zvezi z uporabo člena 4(7) glej sodbi Sodišča v zadevah C-461/13 in C-346/14.

53

(54)  Glej zlasti: Common Implementation Strategy for the Water Framework Directive and the Floods Directive. Guidance Document No. 36. Exemptions to the Environmental Objectives according to Article 4(7) (Skupna strategija izvajanja za okvirno direktivo o vodah in direktivo o poplavah. Dokument s smernicami št. 36: Izjeme glede okoljskih ciljev v skladu s členom 4(7)). Na voljo na spletnem naslovu: https://circabc.europa.eu/sd/a/e0352ec3-9f3b-4d91-bdbb-939185be3e89/CISGuidanceArticle47FINAL.PDF.

54

---

PRILOGA

PRIMERI PRAKS, ŠTUDIJ PRIMEROV, METOD IN NACIONALNIH SMERNIC KAZALO

Uvod

Ta priloga je namenjena zagotovitvi elementov smernic ter primerov procesov in metod za različne faze izvajanja postopkov iz člena 6(3) in (4). Razvrščeni in predstavljeni so glede na glavne oddelke in točke, zajete v smernicah.

VSEBINSKO KAZALO

| 1. | PREGLED IN USTREZNA PRESOJA: PRISTOPI, METODE, PRIMERI IZ DRŽAV ČLANIC | 79 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Informacije in praktična orodja v podporo pregledu in ustreznim presojam | 79 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Smernice za presojo | 82 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ustrezna presoja nacionalnega programa za električno energijo na Irskem – presoja kumulativnih vplivov | 89 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | NUJNI RAZLOGI PREVLADUJOČEGA JAVNEGA INTERESA | 93 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Primeri različnih vrst nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa in njihova utemeljitev | 93 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 3. | IZRAVNALNI UKREPI | 96 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Primeri izravnalnih ukrepov iz člena 6(4) | 96 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Časovni vidiki izravnalnih ukrepov | 99 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 4. | POVEZAVE MED POSTOPKI OKOLJSKIH PRESOJ: UP, PVO, SPVO | 102 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Primerjava postopkov v skladu z ustrezno presojo (UP), presojo vplivov na okolje (PVO) in strateško presojo vplivov na okolje (SPVO) | 102 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 5. | STRATEŠKO NAČRTOVANJE – PRESOJA NAČRTOV | 105 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Primer: načrtovanje avtocest v Avstriji | 105 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Primer: strateško načrtovanje novega hidroenergetskega razvoja na Donavi | 105 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Primer: prostorski načrt za polja vetrnih elektrarn na morju in omrežne povezave v nemški izključni ekonomski coni Severnega morja | 107 |
| --- | --- | --- |

5.3

1.   PREGLED IN USTREZNA PRESOJA: PRISTOPI, METODE, PRIMERI IZ DRŽAV ČLANIC

1.1   Informacije in praktična orodja v podporo pregledu in ustreznim presojam

| Nemčija – podatkovna zbirka in informacijski sistem zveznega urada za varstvo narave (BfN) za ustrezne presoje |
| --- |
| Potrebne informacije o možnih negativnih vplivih za skoraj vse vrste projektov in načrte so na voljo v informacijskem sistemu FFH-VP- Info zveznega urada za varstvo narave. Poleg tega sistem FFH-VP-Info gosti obsežno podatkovno zbirko o možnih vplivih in učinkih v zvezi s posameznimi habitatnimi tipi in vrstami, ki se lahko uporabi za pregled in ustrezne presoje. http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp |
| I. | Cilji in funkcije sistema FFH-VP-Info |

Nemčija – podatkovna zbirka in informacijski sistem zveznega urada za varstvo narave (BfN) za ustrezne presoje

Potrebne informacije o možnih negativnih vplivih za skoraj vse vrste projektov in načrte so na voljo v informacijskem sistemu FFH-VP- Info zveznega urada za varstvo narave. Poleg tega sistem FFH-VP-Info gosti obsežno podatkovno zbirko o možnih vplivih in učinkih v zvezi s posameznimi habitatnimi tipi in vrstami, ki se lahko uporabi za pregled in ustrezne presoje. http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp

I.

Glavni cilj sistema FFH-VP-Info je, da deluje kot osrednja platforma z informacijami o dejavnikih vpliva, ki jih je treba upoštevati pri pregledu (faza 1) in ustreznih presojah (faza 2) načrtov ali projektov, ter da zagotavlja informacije o možnih učinkih vplivov na posamezne habitate in vrste iz direktive o habitatih in direktive o pticah.

Vrsta dostopa št. 1 (vrste projektov, načrti, dejavniki vpliva) je namenjena podpori predlagateljem in nosilcem projektov z zagotavljanjem hitrega pregleda vseh dejavnikov vpliva, ki jih morajo upoštevati.

Vrsta dostopa št. 2 (habitati, vrste) omogoča izčrpnejše poizvedbe o posameznih učinkih dejavnika vpliva na habitate ali vrste, ki so lahko pomembni za projekt.

Dodatne informacije vključujejo glosar, citirano literaturo ter podatke o mobilnosti in naravnem območju razširjenosti vrst.

Na splošno je sistem FFH-VP-Info namenjen zagotavljanju najboljšega znanstvenega znanja, pri čemer lajša strokovne presoje in nadzor nad njimi s strani organov za izdajo dovoljenj. Čeprav sta popolnost in točnost presoj pomembni za zagotavljanje pravne varnosti, je mogoče porabljeni čas, finančne vložke in osebne napore na obeh straneh ohranjati na razumni ravni z zagotavljanjem enostavnega dostopa do ustreznih informacij.

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp?name=ziel (predstavitev sistema FFH-VP-Info)

| II. | Orodje za pregled vrst projektov in načrtov ter njihovih možnih vplivov |
| --- | --- |

II.

Orodje za pregled zagotavlja podatke o približno 140 vrstah projektov, razdeljenih v 19 skupin. To vključuje oceno morebitne pomembnosti, kar zadeva 36 različnih dejavnikov vpliva. Pomembnost je označena s številkami:

| 0 | = | običajno ni pomemben (lahko veljajo izjeme) |
| --- | --- | --- |
| 1 | = | potencialno pomemben |
| 2 | = | praviloma/na splošno pomemben |

0

=

običajno ni pomemben (lahko veljajo izjeme)

1

=

potencialno pomemben

2

=

praviloma/na splošno pomemben

Za vsako vrsto projekta sta na voljo kontrolni seznam in poročilo s kratkimi posameznimi razlagami ocen pomembnosti dejavnikov vpliva. Za vsak dejavnik vpliva stran z razlago vključuje povezavo na kratko opredelitev in podrobne opise možnih učinkov zadevnega dejavnika (glej spodaj).

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp?name=projekttypen (uvod v projekte)

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Projekt.jsp?start (podatkovna zbirka projektov)

| III. | Podatkovna zbirka in podatkovni listi za habitate in vrste iz direktive o habitatih in direktive o pticah |
| --- | --- |

III.

To je jedro informacijskega sistema. Zagotavlja podrobne informacije o občutljivosti in možnih učinkih dejavnikov vpliva za skoraj vse nemške

| — | habitate iz Priloge I k direktivi o habitatih => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Lrt.jsp; |
| --- | --- |

—

habitate iz Priloge I k direktivi o habitatih => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Lrt.jsp;

| — | vrste iz Priloge II k direktivi o habitatih => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Art.jsp; |
| --- | --- |

—

vrste iz Priloge II k direktivi o habitatih => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Art.jsp;

| — | vrste ptic iz Priloge I in člena 4(2) direktive o pticah => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Vog.jsp. |
| --- | --- |

—

vrste ptic iz Priloge I in člena 4(2) direktive o pticah => http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Vog.jsp.

Po izbiri teme se pomembnost različnih dejavnikov vpliva v zvezi s posameznim habitatom ali vrsto prikaže v preglednici. Izbira teme/učinka privede do dodatnih informacij, ki so navedene v petih kategorijah:

| 1. | občutljivost/možni učinki (najboljša znanstvena spoznanja v zvezi z občutljivostjo habitatov in vrst ter o možnih učinkih za vseh 36 dejavnikov vpliva); |
| --- | --- |

1.

občutljivost/možni učinki (najboljša znanstvena spoznanja v zvezi z občutljivostjo habitatov in vrst ter o možnih učinkih za vseh 36 dejavnikov vpliva);

| 2. | sposobnost obnavljanja (informacije o naravnem samoobnavljanju); |
| --- | --- |

2.

sposobnost obnavljanja (informacije o naravnem samoobnavljanju);

| 3. | uveljavljene metode za presojo vplivov (namigi, sklici in opombe o parametrih, merilih ali metodah za napovedovanje vplivov in učinkov); |
| --- | --- |

3.

uveljavljene metode za presojo vplivov (namigi, sklici in opombe o parametrih, merilih ali metodah za napovedovanje vplivov in učinkov);

| 4. | pragovi pomembnosti in informacije za pregled (primeri, orientacijske vrednosti, pragovi za pomembne učinke); |
| --- | --- |

4.

pragovi pomembnosti in informacije za pregled (primeri, orientacijske vrednosti, pragovi za pomembne učinke);

| 5. | pragovi pomembnosti in nasveti za ustrezno presojo (primeri, orientacijske vrednosti, pragovi za pomembne škodljive učinke). |
| --- | --- |

5.

pragovi pomembnosti in nasveti za ustrezno presojo (primeri, orientacijske vrednosti, pragovi za pomembne škodljive učinke).

Pri nadaljnji izbiri učinkov dejavnika vpliva se odpre ena ali več strani za prikaz izvlečkov znanstvenih ugotovitev, strokovnih dognanj in ocen iz podatkovne zbirke. Izbirna ali izčrpna poročila v zvezi s temi podatki je mogoče prebrati ali natisniti.

Ocene pomembnosti temeljijo na znanstvenih virih, ki so bili ocenjeni in povzeti. Če taki viri niso na voljo, so ocene predlogi za orientacijo, primerljivi z ocenami pomembnosti za vrste projektov.

Viri, ki so bili uporabljeni, so označeni glede na njihovo znanstveno kakovost in/ali njihovo posebnost.

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp?name=lebensraum_arten (uvod v habitate/vrste)

| IV. | Opredelitev in opis 36 dejavnikov vpliva |
| --- | --- |

IV.

Baza znanja o 36 dejavnikih vpliva, razdeljenih v devet skupin, s posameznimi opredelitvami in podrobnimi opisi možnih vplivov na habitate in vrste. Ti dejavniki vpliva so skupna vez med projekti in habitati/vrstami. Mogoče jih je tudi prebrati in natisniti kot poročila.

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Page.jsp?name=wirkfaktoren (uvod v dejavnike vpliva)

=> http://ffh-vp-info.de/FFHVP/Wirkfaktor.jsp (podatkovna zbirka dejavnikov vpliva)

| V. | Dodatne informacije |
| --- | --- |

V.

Dodatne informacije za zdaj vključujejo bibliografijo literature, citirane v sistemu, glosar in povezave, ki vključujejo na primer sistem spletnega kartiranja nemških območij Natura 2000. V prihodnosti se bo lahko sistem uporabljal kot platforma za predstavitev dodatnih informacij o presoji vplivov in učinkov, če bo to ustrezno na zvezni ravni.

| Irska – AA GeoTool – informacije za pregled in ustrezno presojo |
| --- |

Irska – AA GeoTool – informacije za pregled in ustrezno presojo

Aplikacija AA GeoTool podpira postopek zbiranja podatkov med pregledom (faza 1) in ustrezno presojo (faza 2). Pri razvoju aplikacije AA GeoTool sta sodelovali agencija za varstvo okolja (EPA) in služba za narodne parke in prostoživeče živali (NPWS). Aplikacija uporablja podatke neposredno iz spletne storitve, ki jo zagotavlja NPWS. Podatki se redno posodabljajo, presoje pa temeljijo na najnovejših razpoložljivih informacijah.

Aplikacija AA GeoTool uporabnikom omogoča, da izberejo točko na karti in nato iščejo posebna ohranitvena območja in posebna območja varstva znotraj določene razdalje/navzgor/navzdol od točke. Razdalja, ki jo izbere uporabnik, je odvisna od ravni možnega vpliva načrta ali projekta na okolje.

Informacije, zbrane za posamezno območje Natura 2000 znotraj izbranega razpona razdalje, vključujejo:

| 1. | vrsto območja, npr. posebno ohranitveno območje ali posebno območje varstva; |
| --- | --- |

1.

vrsto območja, npr. posebno ohranitveno območje ali posebno območje varstva;

| 2. | edinstveno oznako območja; |
| --- | --- |

2.

edinstveno oznako območja;

| 3. | ime območja; |
| --- | --- |

3.

ime območja;

| 4. | oddaljenost območja od izhodišča, ki ga izberejo uporabniki; |
| --- | --- |

4.

oddaljenost območja od izhodišča, ki ga izberejo uporabniki;

| 5. | smer iskanja, ki jo izberejo uporabniki; |
| --- | --- |

5.

smer iskanja, ki jo izberejo uporabniki;

| 6. | seznam upravičenih interesov za posamezno območje; |
| --- | --- |

6.

seznam upravičenih interesov za posamezno območje;

| 7. | povezavo URL do ciljev ohranjanja za posamezno območje. |
| --- | --- |

7.

povezavo URL do ciljev ohranjanja za posamezno območje.

Povezava do aplikacije AA GeoTool: https://gis.epa.ie/EPAMaps/AAGeoTool

Dodatne informacije o posameznih območjih Natura 2000 so na voljo na spletnem mestu NPWS : http://www.epa.ie/terminalfour/AppropAssess/index.jsp in tudi na https://gis.epa.ie/EPAMaps/default.

| Nizozemska – orodja in smernice za ustrezno presojo |
| --- |
| Na Nizozemskem je na voljo „načrtovalec poti za upoštevanje naravovarstvenih vidikov v okoljevarstvenih dovoljenjih“ (1), ki pomaga pri vseh potrebnih korakih v tem postopku. Ta načrtovalec poti je namenjen vlagateljem vloge za pridobitev okoljevarstvenega dovoljenja, kadar se zahteva naravovarstveno preverjanje. Namenjen je tudi pristojnim organom, vključenim v obravnavo vloge za pridobitev okoljevarstvenega dovoljenja, na občinski in pokrajinski ravni. Ta načrtovalec poti opisuje postopkovne korake, ki so potrebni, če je presoja za zavarovane vrste ali zavarovana območja Natura 2000 del postopka za pridobitev okoljevarstvenega dovoljenja. Načrtovalec poti pomaga vlagateljem in izvajalcem z vprašanji, kot so „Kako vem, ali je potrebna naravovarstvena ocena?“, „V kateri fazi bi morali biti na voljo ekološki podatki?“ in „Kako dolgo traja postopek?“.
  Obstaja tudi orodje za napovedovanje možnih vplivov na vrste in habitatne tipe na območjih Natura 2000 (vendar ne na celovitost območja kot takega). Kazalnik vplivov „Natura 2000 – ekološki pogoji in moteči dejavniki“ je orodje za razvijalce, ponudnike dovoljenj in pripravljavce načrtov, ki imajo opravka z dejavnostmi na območjih Natura 2000 ali v njihovi bližini. Kazalnik vplivov je instrument, s katerim je mogoče proučiti možne škodljive vplive zaradi dejavnosti in načrtov. Kazalnik vplivov zagotavlja informacije o občutljivosti vrst in habitatnih tipov za najpogostejše moteče dejavnike. Te informacije so splošne: za ugotovitev, ali je dejavnost škodljiva v praksi, je treba izvesti dodatne raziskave.
  Splet vsebuje tudi smernice o pomembnosti (2), ki so bile pripravljene leta 2010 in zagotavljajo nasvete za presojo pomembnosti vplivov na območja Natura 2000. Izhodišče je, da so lahko posledice precejšnje, če se zaradi posega površina habitata, število vrst ali kakovost habitata zmanjšajo bolj, kot je navedeno v ciljih ohranjanja. Vendar lahko posebne značilnosti dejavnosti ali posebne okoliščine na območju povzročijo, da kljub zmanjšanju ni bistvenih posledic. Podrobna analiza na ravni območja lahko zato privede do drugačnega zaključka, kar je opisano v smernicah.
  Poleg tega obstajajo posebne smernice za projekte z možnimi vplivi dušika. Za odlaganje dušika je bil za Nizozemsko razvit kompleksen sistem, pri katerem se upoštevajo kumulativni vplivi (samo) dušika iz različnih virov.
  V zvezi z nacionalnimi projekti „banka podatkov o dovoljenjih“ zagotavlja vse ustrezne informacije, odločbo in od 1. januarja 2017 tudi popolne ustrezne presoje za dovoljenja, povezana z izvajanjem zakona o ohranjanju narave. |

Nizozemska – orodja in smernice za ustrezno presojo

Na Nizozemskem je na voljo „načrtovalec poti za upoštevanje naravovarstvenih vidikov v okoljevarstvenih dovoljenjih“ (1), ki pomaga pri vseh potrebnih korakih v tem postopku. Ta načrtovalec poti je namenjen vlagateljem vloge za pridobitev okoljevarstvenega dovoljenja, kadar se zahteva naravovarstveno preverjanje. Namenjen je tudi pristojnim organom, vključenim v obravnavo vloge za pridobitev okoljevarstvenega dovoljenja, na občinski in pokrajinski ravni. Ta načrtovalec poti opisuje postopkovne korake, ki so potrebni, če je presoja za zavarovane vrste ali zavarovana območja Natura 2000 del postopka za pridobitev okoljevarstvenega dovoljenja. Načrtovalec poti pomaga vlagateljem in izvajalcem z vprašanji, kot so „Kako vem, ali je potrebna naravovarstvena ocena?“, „V kateri fazi bi morali biti na voljo ekološki podatki?“ in „Kako dolgo traja postopek?“.

Obstaja tudi orodje za napovedovanje možnih vplivov na vrste in habitatne tipe na območjih Natura 2000 (vendar ne na celovitost območja kot takega). Kazalnik vplivov „Natura 2000 – ekološki pogoji in moteči dejavniki“ je orodje za razvijalce, ponudnike dovoljenj in pripravljavce načrtov, ki imajo opravka z dejavnostmi na območjih Natura 2000 ali v njihovi bližini. Kazalnik vplivov je instrument, s katerim je mogoče proučiti možne škodljive vplive zaradi dejavnosti in načrtov. Kazalnik vplivov zagotavlja informacije o občutljivosti vrst in habitatnih tipov za najpogostejše moteče dejavnike. Te informacije so splošne: za ugotovitev, ali je dejavnost škodljiva v praksi, je treba izvesti dodatne raziskave.

Splet vsebuje tudi smernice o pomembnosti (2), ki so bile pripravljene leta 2010 in zagotavljajo nasvete za presojo pomembnosti vplivov na območja Natura 2000. Izhodišče je, da so lahko posledice precejšnje, če se zaradi posega površina habitata, število vrst ali kakovost habitata zmanjšajo bolj, kot je navedeno v ciljih ohranjanja. Vendar lahko posebne značilnosti dejavnosti ali posebne okoliščine na območju povzročijo, da kljub zmanjšanju ni bistvenih posledic. Podrobna analiza na ravni območja lahko zato privede do drugačnega zaključka, kar je opisano v smernicah.

Poleg tega obstajajo posebne smernice za projekte z možnimi vplivi dušika. Za odlaganje dušika je bil za Nizozemsko razvit kompleksen sistem, pri katerem se upoštevajo kumulativni vplivi (samo) dušika iz različnih virov.

V zvezi z nacionalnimi projekti „banka podatkov o dovoljenjih“ zagotavlja vse ustrezne informacije, odločbo in od 1. januarja 2017 tudi popolne ustrezne presoje za dovoljenja, povezana z izvajanjem zakona o ohranjanju narave.

1.2   Smernice za presojo

| Avstrija – smernice za presojo prometne infrastrukture |
| --- |
| Avstrijsko raziskovalno združenje za ceste, železnice in promet (www.fsv.at) je pripravilo smernice, tako imenovane „RVS“ (3). Avstrijsko ministrstvo za promet, inovacije in tehnologijo, oddelek za hitre ceste in avtoceste, je določilo, da so te smernice zavezujoče za ASFINAG (nacionalno javno cestno podjetje) in del „pravil igre“ tudi za druge projekte. V njih je med drugim opisano, kako mora biti zasnovano načrtovanje procesov in katere metode bi bilo treba uporabljati za zadostno upoštevanje različnih okoljskih zahtev. Te smernice vsebujejo na primer priporočila ali dogovore o pragovih, opise metod zbiranja ali opredelitve tehničnih izrazov. Za varstvo narave – zlasti za zahteve glede varstva vrst na območjih Natura 2000 in v EU – so bile pripravljene posebne smernice RVS, ki so bile objavljene leta 2015 („Ocene ohranjanja vrst pri infrastrukturnih projektih“, RVS 04.03.13). Teme, kot je opredelitev znatne obremenitve za določeno populacijo ali območje Natura 2000, so obravnavane tako, da so uporabnikom – projektnim pisarnam in organom za oceno infrastrukture – zlahka razumljive. |

Avstrija – smernice za presojo prometne infrastrukture

Avstrijsko raziskovalno združenje za ceste, železnice in promet (www.fsv.at) je pripravilo smernice, tako imenovane „RVS“ (3). Avstrijsko ministrstvo za promet, inovacije in tehnologijo, oddelek za hitre ceste in avtoceste, je določilo, da so te smernice zavezujoče za ASFINAG (nacionalno javno cestno podjetje) in del „pravil igre“ tudi za druge projekte. V njih je med drugim opisano, kako mora biti zasnovano načrtovanje procesov in katere metode bi bilo treba uporabljati za zadostno upoštevanje različnih okoljskih zahtev. Te smernice vsebujejo na primer priporočila ali dogovore o pragovih, opise metod zbiranja ali opredelitve tehničnih izrazov. Za varstvo narave – zlasti za zahteve glede varstva vrst na območjih Natura 2000 in v EU – so bile pripravljene posebne smernice RVS, ki so bile objavljene leta 2015 („Ocene ohranjanja vrst pri infrastrukturnih projektih“, RVS 04.03.13). Teme, kot je opredelitev znatne obremenitve za določeno populacijo ali območje Natura 2000, so obravnavane tako, da so uporabnikom – projektnim pisarnam in organom za oceno infrastrukture – zlahka razumljive.

| Belgija – smernice za presojo zakisljevanja in evtrofikacije zaradi odlaganja iz zraka |
| --- |
| Obstajajo smernice o vplivih, kot sta „zakisljevanje zaradi odlaganja iz zraka“ in „evtrofikacija zaradi odlaganja iz zraka“. Te metodologije so povezane z dejavnostmi, kot so intenzivno kmetijstvo, industrijsko ogrevanje ter energetski procesi in mobilnost (odlaganje NOx in NH3). Za presojo teh možnih vplivov se spodbuja pristop v dveh korakih. Za prvi pregled je na voljo interaktivno spletno orodje, da se s hitrim pregledom ugotovi, ali lahko obstaja možen vpliv. Če ta hitri pregled odlaganja pokaže zeleno luč, se ne pričakujejo možni škodljivi vplivi. Če orodje pokaže rdečo luč, to pomeni, da bi lahko obstajal škodljiv vpliv, ki ga je treba podrobneje proučiti z ustrezno presojo (https://www.milieuinfo.be/voortoets/). |

Belgija – smernice za presojo zakisljevanja in evtrofikacije zaradi odlaganja iz zraka

Obstajajo smernice o vplivih, kot sta „zakisljevanje zaradi odlaganja iz zraka“ in „evtrofikacija zaradi odlaganja iz zraka“. Te metodologije so povezane z dejavnostmi, kot so intenzivno kmetijstvo, industrijsko ogrevanje ter energetski procesi in mobilnost (odlaganje NOx in NH3). Za presojo teh možnih vplivov se spodbuja pristop v dveh korakih. Za prvi pregled je na voljo interaktivno spletno orodje, da se s hitrim pregledom ugotovi, ali lahko obstaja možen vpliv. Če ta hitri pregled odlaganja pokaže zeleno luč, se ne pričakujejo možni škodljivi vplivi. Če orodje pokaže rdečo luč, to pomeni, da bi lahko obstajal škodljiv vpliv, ki ga je treba podrobneje proučiti z ustrezno presojo (https://www.milieuinfo.be/voortoets/).

| Nemčija – določitev pragov za ugotovitev večjih škodljivih vplivov |
| --- |

Nemčija – določitev pragov za ugotovitev večjih škodljivih vplivov

Tako kot drugod je bilo zaradi visoke ravni subjektivnosti tudi v Nemčiji težko presoditi pomembnost vplivov na ciljne značilnosti omrežja Natura 2000, ki je jedro ustrezne presoje. Zato pristojni organi pogosto niso imeli razumne znanstvene gotovosti, ki so jo potrebovali za utemeljitev odločitve glede odobritve ali zavrnitve načrta ali projekta.

Nemški zvezni urad za varstvo narave (Bundesamt für Naturschurt, BfN) je za obravnavo te težave ter zagotovitev enotnejšega in skladnejšega pristopa pri presoji pomembnosti vpliva v praksi naročil raziskovalni projekt, da bi zagotovil znanstveno preskušena pravila in norme za presojo pomembnosti vplivov na vse habitatne tipe in vrste, navedene v direktivah o pticah in habitatih, ki se pojavljajo v Nemčiji. Tako pripravljene smernice so bile objavljene leta 2007 (Lambrecht in Trautner, 2007).

A:   Ozadje in status standardov

Na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi Waddenzee je najvišje nacionalno upravno sodišče v Nemčiji (BVerwG) sklenilo, da bi se morala izguba habitata, ki je del ciljev ohranjanja na območju Natura 2000, na splošno šteti za večji škodljiv vpliv na celovitost območja. Tudi sodba Sodišča Evropske unije v zadevi Galway z dne 11. aprila 2013 (C-258/11) jasno kaže, da je treba dosledno zavarovati habitate na območjih Natura 2000 in da se lahko v določenih pogojih tudi majhne izgube ocenijo kot pomembne.

Da bi se ustrezno obravnavale razmeroma majhne izgube, standardi Lambrechta in Trautnerja (2007) zagotavljajo orientacijske stopnje pomembnosti. Ti standardi so bili razviti s projekti znanstvenih raziskav in razvoja ter nato obravnavani in ovrednoteni v postopku s široko udeležbo strokovnjakov, ki je trajal šest let. Zdaj so široko sprejeti in dogovorjeni, priporočajo pa se tudi v smernicah, ki jih uradno in redno upoštevajo upravna sodišča ter se široko uporabljajo pri vseh vrstah ustreznih presoj.

B:   Koncept standardov

Izhodišče standarda je, da bi se morala trajna izguba habitatnih tipov in habitatov za vrste, ki so del ciljev ohranjanja na območju Natura 2000, na splošno šteti za pomemben škodljiv vpliv na celovitost območja. Vendar pa bi bilo mogoče pod določenimi pogoji določeno raven izgube za nekatere habitatne tipe in vrste kljub temu obravnavati kot nepomembno.

Smernice vsebujejo znanstveno določene merila in pragove za določitev pomembnosti, ki temeljijo na kvalitativnih in funkcionalnih vidikih ter na kvantitativnih merilih. Da se vpliv šteje za nepomemben, morajo biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| A. | prizadeta ni nobena pomembna ali posebna funkcija ali različica habitata. Posebne značilnosti habitata morajo ostati nespremenjene; |
| --- | --- |

A.

prizadeta ni nobena pomembna ali posebna funkcija ali različica habitata. Posebne značilnosti habitata morajo ostati nespremenjene;

| B. | orientacijske vrednosti „kvantitativne – absolutne izgube območja“ (določene za posamezne habitatne tipe in habitate vrst) niso presežene; |
| --- | --- |

B.

orientacijske vrednosti „kvantitativne – absolutne izgube območja“ (določene za posamezne habitatne tipe in habitate vrst) niso presežene;

| C. | „relativna izguba območja“ v višini 1 % celotne površine habitata na območju ni presežena; |
| --- | --- |

C.

„relativna izguba območja“ v višini 1 % celotne površine habitata na območju ni presežena;

| D. | kumulativni vplivi z drugimi projekti ne presegajo zgornjih vrednosti (B in C); |
| --- | --- |

D.

kumulativni vplivi z drugimi projekti ne presegajo zgornjih vrednosti (B in C);

| E. | kumulativni vplivi z drugimi dejavniki vpliva prav tako ne presegajo zgornjih vrednosti. |
| --- | --- |

E.

kumulativni vplivi z drugimi dejavniki vpliva prav tako ne presegajo zgornjih vrednosti.

C:   Določitev pragov za izgubo habitatov

Orientacijske vrednosti za nepomembne izgube so bile določene na podlagi pristopa za posamezne habitate in posamezne vrste z uporabo sklopa meril. Pragovi so bili določeni ob upoštevanju ranljivosti habitatov, ki je bila ocenjena na podlagi treh glavnih meril in štirih sekundarnih meril:

Glavna merila za habitatne tipe:

| — | ekološko najmanjše preživetja sposobno območje habitata; |
| --- | --- |

—

ekološko najmanjše preživetja sposobno območje habitata;

| — | povprečna površina habitata na območjih Natura 2000; |
| --- | --- |

—

povprečna površina habitata na območjih Natura 2000;

| — | skupna površina habitata v omrežju Natura 2000. |
| --- | --- |

—

skupna površina habitata v omrežju Natura 2000.

Sekundarna merila:

| — | redkost/pogostost habitatnega tipa; |
| --- | --- |

—

redkost/pogostost habitatnega tipa;

| — | status prednostnega habitata; |
| --- | --- |

—

status prednostnega habitata;

| — | ogroženost habitata; |
| --- | --- |

—

ogroženost habitata;

| — | sposobnost obnavljanja. |
| --- | --- |

—

sposobnost obnavljanja.

Na podlagi ocene nacionalnega stanja habitatov v omrežju Natura 2000 je bilo opredeljenih pet razredov ranljivosti za kopenske habitate in dva razreda morskih habitatov (glej preglednico 1).

Nato je bila določena matrika, ki se je nanašala na razrede ranljivosti s tremi stopnjami relativne izgube območja (stopnje I, II in III), kar ustreza relativni izgubi v višini 1 %, 0,5 % in 0,1 %. Pragovi dopustne absolutne izgube območja za posamezne razrede habitata so bile ocenjene za vsak razred habitata in vsako stopnjo relativne izgube (glej preglednico 1).

Preglednica 1

Orientacijske vrednosti (OV) za absolutne in relativne pragove dopustnih nepomembnih izgub zavarovanih habitatov iz Priloge 1 k direktivi o habitatih

| V primeru relativne izgube: | Stopnja | Razredi orientacijskih vrednosti
  (pragovi dopustne kvantitativno absolutne izgube habitata) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6a | 6b |
| posebni morski razred |
| < 1  % | I. osnovna OV | 0  m2 | 25  m2 | 50  m2 | 100  m2 | 250  m2 | 500  m2 | 0,5  ha |
| < 0,5  % | II. srednja OV | 0  m2 | 125  m2 | 250  m2 | 500  m2 | 1 250  m2 | 2 500  m2 | 2,5  ha |
| < 0,1  % | III. zgornja OV | 0  m2 | 250  m2 | 500  m2 | 1 000  m2 | 2 500  m2 | 5 000  m2 | 5  ha |

V primeru relativne izgube:

Stopnja

Razredi orientacijskih vrednosti

(pragovi dopustne kvantitativno absolutne izgube habitata)

1

2

3

4

5

6a

6b

posebni morski razred

< 1  %

I. osnovna OV

0  m2

25  m2

50  m2

100  m2

250  m2

500  m2

0,5  ha

< 0,5  %

II. srednja OV

0  m2

125  m2

250  m2

500  m2

1 250  m2

2 500  m2

2,5  ha

< 0,1  %

III. zgornja OV

0  m2

250  m2

500  m2

1 000  m2

2 500  m2

5 000  m2

5  ha

V praksi to pomeni, da za 21 od 91 habitatnih tipov, ki se pojavljajo v Nemčiji, izguba ni sprejemljiva, za preostale habitate pa je določeno izgubo mogoče obravnavati kot nepomembno, če orientacijske vrednosti, določene za posamezne habitate, niso presežene.

Povezovanje absolutne izgube območja z relativno izgubo pomeni, da bo večje območje habitata omogočalo večjo absolutno izgubo, dokler predstavlja manjši delež prizadete površine. Za določitev pragov se je upoštevalo minimalno preživetja sposobno območje habitata. Orientacijske vrednosti za izgubo habitata, določene za nekatere habitatne tipe iz Priloge I v Nemčiji, so predstavljene v preglednici 2 spodaj.

Preglednica 2

Orientacijske vrednosti za izgubo habitata, določene za nekatere habitatne tipe iz Priloge I v Nemčiji

| Oznaka | Habitatni tip | Orientacijska vrednost za izgubo habitata
  (v m2) |
| --- | --- | --- |
| razred | stopnja I | stopnja II | stopnja III |
| če izguba znaša

  ≤ 1 % | če izguba znaša

  ≤ 0,5 % | če izguba znaša

  ≤ 0,1 % |
| 9110 | Bukovi gozdovi Luzulo Faegetum | 5 | 250 | 1 250 | 2 500 |
| 9130 | Bukovi gozdovi Asperulo Fagetum | 5 | 250 | 1 250 | 2 500 |
| 9170 | Hrastovo-belogabrovi gozdovi | 4 | 100 | 500 | 1 000 |
| 91E0* | Obrečni gozdovi | 4 | 100 | 500 | 1 000 |
| 6510 | Nižinski ekstenzivno gojeni travniki | 4 | 100 | 500 | 1 000 |
| 4030 | Evropske suhe resave | 3 | 50 | 250 | 500 |
| 6430 | Hidrofilne robne združbe z visokim steblikovjem | 3 | 50 | 250 | 500 |
| 6120* | Polnaravna suha travišča in njihove grmiščne faze na karbonatnih tleh | 2 | 25 | 125 | 250 |
| 7110* | Aktivna visoka barja | 1 | 0 | 0 | 0 |
| 7220* | Lehnjakotvorni izviri | 1 | 0 | 0 | 0 |

Oznaka

Habitatni tip

Orientacijska vrednost za izgubo habitata

(v m2)

razred

stopnja I

stopnja II

stopnja III

če izguba znaša

≤ 1 %

če izguba znaša

≤ 0,5 %

če izguba znaša

≤ 0,1 %

9110

Bukovi gozdovi Luzulo Faegetum

5

250

1 250

2 500

9130

Bukovi gozdovi Asperulo Fagetum

5

250

1 250

2 500

9170

Hrastovo-belogabrovi gozdovi

4

100

500

1 000

91E0*

Obrečni gozdovi

4

100

500

1 000

6510

Nižinski ekstenzivno gojeni travniki

4

100

500

1 000

4030

Evropske suhe resave

3

50

250

500

6430

Hidrofilne robne združbe z visokim steblikovjem

3

50

250

500

6120*

Polnaravna suha travišča in njihove grmiščne faze na karbonatnih tleh

2

25

125

250

7110*

Aktivna visoka barja

1

0

0

0

7220*

Lehnjakotvorni izviri

1

0

0

0

C.   Pragovi za izgube habitatov živalskih vrst

Razvoj dopustnih izgub habitatov zavarovanih vrst je večinoma temeljil na značilni velikosti habitatov vrst in na pregledu literature, pri čemer so se upoštevali naravno območje razširjenosti, velikosti ozemlja in mobilnost osebkov ter območja populacij. Vrste so bile razvrščene v osem razredov povprečnih naravnih območij razširjenosti, ki so bila opredeljena (po Binku, 1992) kot: < 1 ha, 4 ha, 16 ha, 64 ha, 260 ha, 10 km2, 40 km2, 160 km2.

„Orientacijske vrednosti“ za stopnje pomembnosti so bile nato določene kot 1/100 ali 1/1 000 vrednosti razreda glede na to, ali je bil posamezen razred izbran za osebke oziroma populacije. Pri orientacijskih vrednostih je treba upoštevati tudi kombinacijo relativne in absolutne ravni izgub.

Poleg tega je treba upoštevati posamezno uporabo habitata za vrsto, da se določi, za katere dele habitatov se lahko uporabijo orientacijske vrednosti. Za zelo ogrožene vrste orientacijska vrednost ni navedena; to pomeni, da se kot prag za pomemben vpliv šteje vsaka vrednost, večja od nič.

V zvezi s 53 vrstami iz Priloge II za 16 vrst ne obstajajo pragovi, kakor tudi ne za 20 od 98 vrst iz direktive o pticah. Drugače rečeno, verjetno ne bo sprejemljiva nobena izguba. Vse te ugotovitve/podatki/pragovi so samo smernice. To pomeni, da je pri vsaki ustrezni presoji še vedno potreben pristop na podlagi posameznega primera.

D:   Prednosti standardov

Smernice so od objave uspešno prestale presoje na nemških sodiščih in se zdaj uporabljajo po vsej državi. Na podlagi več kot desetletnih izkušenj je mogoče opredeliti več prednosti tega pristopa:

| — | večja preglednost in objektivnost, jasen okvir presojanja za presojo pomembnih škodljivih vplivov na celovitost; |
| --- | --- |

—

večja preglednost in objektivnost, jasen okvir presojanja za presojo pomembnih škodljivih vplivov na celovitost;

| — | pravila za ustrezno presojo so jasna za vse (predlagatelja, svetovalna podjetja, pristojni organ, organ za varstvo narave, sodnike/sodišča in javnost); |
| --- | --- |

—

pravila za ustrezno presojo so jasna za vse (predlagatelja, svetovalna podjetja, pristojni organ, organ za varstvo narave, sodnike/sodišča in javnost);

| — | standardi zagotavljajo kakovost presoj; |
| --- | --- |

—

standardi zagotavljajo kakovost presoj;

| — | pristop je lahko koristen tudi za druge vplive (v zvezi s postopnimi izgubami); |
| --- | --- |

—

pristop je lahko koristen tudi za druge vplive (v zvezi s postopnimi izgubami);

| — | zagotavlja večjo pravno varnost in gotovost pri načrtovanju. |
| --- | --- |

—

zagotavlja večjo pravno varnost in gotovost pri načrtovanju.

Za več informacij v zvezi z razvojem ali uporabo v praksi in sodno prakso glej:

| | Lambrecht, H., Trautner, J. (2007): Fachinformationssystem und Fachkonventionen zurBestimmung der Erheblichkeit im Rahmen der FFH-VP — Endbericht zum Teil Fachkonventionen, Schlussstand Juni 2007 (Strokovni informacijski sistem in pravila za presojo pomembnosti v okviru ustrezne presoje – končno poročilo, del Strokovna pravila, končna različica iz junija 2007. V nemščini), https://www.bfn.de/themen/planung/eingriffe/ffh-vertraeglichkeitspruefung.html; |
| --- | --- |

Lambrecht, H., Trautner, J. (2007): Fachinformationssystem und Fachkonventionen zurBestimmung der Erheblichkeit im Rahmen der FFH-VP — Endbericht zum Teil Fachkonventionen, Schlussstand Juni 2007 (Strokovni informacijski sistem in pravila za presojo pomembnosti v okviru ustrezne presoje – končno poročilo, del Strokovna pravila, končna različica iz junija 2007. V nemščini), https://www.bfn.de/themen/planung/eingriffe/ffh-vertraeglichkeitspruefung.html;

| | Bernotat, D. (2013): Appropriate Assessment: Standards of significance for more planning certainty (Ustrezna presoja: standardi pomembnosti za večjo gotovost pri načrtovanju). Predstavitev na seminarju Jaspers o varstvu narave, Bruselj, 10. april 2013, http://www.jaspersnetwork.org/download/attachments/13205585/Appropriate%20assessment%20standards%20-%20Germany.pdf?version=1&modificationDate=1400316957000&api=v2. |
| --- | --- |

Bernotat, D. (2013): Appropriate Assessment: Standards of significance for more planning certainty (Ustrezna presoja: standardi pomembnosti za večjo gotovost pri načrtovanju). Predstavitev na seminarju Jaspers o varstvu narave, Bruselj, 10. april 2013, http://www.jaspersnetwork.org/download/attachments/13205585/Appropriate%20assessment%20standards%20-%20Germany.pdf?version=1&modificationDate=1400316957000&api=v2.

| Nemčija – merila za oceno umrljivosti prostoživečih živali v okviru projektov in dejavnosti |
| --- |

Nemčija – merila za oceno umrljivosti prostoživečih živali v okviru projektov in dejavnosti

V Nemčiji je bil med letoma 2008 in 2016 razvit sistem razvrščanja za pomembnost umrljivosti zaradi človekovih dejavnosti na ravni vrst. Ta sistem upošteva parametre, povezane s populacijsko biologijo in stanjem ohranjenosti narave.

Najprej je bil razvit indeks občutljivosti populacijske biologije (PSI) na podlagi parametrov, kot so stopnja umrljivosti, življenjska doba, starost pri prvem razmnoževanju, stopnja razmnoževanja, velikost nacionalne populacije in trend populacije. Za večino parametrov so bile izmerjene vrednosti pretvorjene v sistem točkovanja, ki izraža ranljivost za umrljivost zaradi človekovih dejavnosti, od visoke ranljivosti (1 točka) do nizke ranljivosti (9 točk).

Oblikovan je bil tudi indeks ohranitvene vrednosti (NWI). Ta indeks upošteva parametre, kot so „status na nacionalnem rdečem seznamu“, „številčnost v Nemčiji“, „stanje populacije“ (v skladu s sistemom Natura 2000) in „nacionalna odgovornost za vrste“.

Za pomoč pri presojah za posamezne vrste sta bila oba indeksa (PSI in NWI) združena v matriko, s čimer je bil dobljen indeks občutljivosti na umrljivost (MGI). Ta indeks olajšuje oceno izgube osebka za celotno populacijo. Z njim je mogoče ugotoviti, za katere vrste (odvisno od tega, kako redke, ogrožene in občutljive so) je treba že izgubo nekaj osebkov šteti za pomembno v okviru presoj. Indeks MGI omogoča tudi opredelitev tistih številčnih vrst, ki ne zahtevajo podrobnejše obravnave, kar zadeva tveganje umrljivosti, povezano s projektom, vsaj v primeru, ko gre za le nekaj osebkov.

Poleg indeksov so organi pripravili tudi navodila za uporabo indeksa MGI v okviru načrtovanja in presoje vplivov. Pri načrtovanju in postopkih za izdajo dovoljenj je treba tveganja trčenja ali umrljivosti upoštevati za vsak projekt posebej. Na primer, tveganje umrljivosti pri pticah zaradi vetrnih turbin, električnih vodov (trk in smrt zaradi električnega toka) in prometnih poti (ceste in železnice) se ne razlikuje samo med vrstami, ampak je lahko odvisno tudi od vrste projekta. Enako velja za netopirje.

Zato je bilo v drugem koraku za vsako vrsto tveganje umrljivosti, povezano s posameznimi vrstami projektov, razdeljeno na štiri razrede za ptice (trk z električnimi vodi, smrt zaradi električnega toka v drogovih srednjenapetostnih vodov, trk z avtomobili in vetrnimi turbinami) in dva razreda za netopirje (trk z avtomobili in vetrnimi turbinami). Ta ocena temelji na obsežnem pregledu literature v zvezi s številom ubitih živali po posamezni vrsti projektov v Nemčiji in Evropi ter na poznavanju biologije in vedenja vrst (npr. mobilnost, velikost naravnega območja razširjenosti, višina letenja, vedenje med letenjem, okretnost pri letenju, hitrost premikanja, velikost telesa, razpon kril ali vidno polje), na objavljenih ocenah strokovnjakov (vključno z objavljenimi nacionalnimi in mednarodnimi smernicami) in na lastnih ocenah. Pri razlagi statističnih podatkov o smrtnih primerih v okviru različnih projektov se je upoštevala tudi številčnost zadevnih vrst.

Naknadno je bilo tveganje umrljivosti, povezano s posameznimi vrstami projektov, združeno s splošno občutljivostjo za umrljivost (MGI) v obliki indeksa občutljivosti za umrljivost, povezanega s posameznimi vrstami projektov (vMGI).

Za dodatno ponazoritev tega „visoko tveganje trka“ z električnimi vodi, vetrnimi turbinami ali cestami ne pomeni samodejno „znatno povečanega tveganja umrljivosti“ (v smislu zakonov o ohranjanju) pri vrstah, ki kažejo 50–60-odstotno naravno umrljivost. Bolj drastični primeri so žuželke (npr. številni metulji in kačji pastirji), ki kažejo visoko tveganje trka na cestah, vendar vsako leto vsi odrasli primerki tako ali tako umrejo naravne smrti. Te živali so v svoji celotni avtekologiji prilagojene velikim izgubam (visoka naravna umrljivost, kratka življenjska doba, visoka stopnja razmnoževanja in velika populacija). Tako so nekatera tveganja umrljivosti zaradi človekovih dejavnosti, ki so povezana z infrastrukturo, za kratkožive vrste precej manj pomembna kot za dolgožive vrste z nizko naravno umrljivostjo in stopnjo razmnoževanja (k-strategi). Z uporabo metode MGI se ti avtekološki vidiki in razlike upoštevajo pri oceni tveganj umrljivosti za posamezne projekte.

Nazadnje, vsak posamezen primer je treba presojati z vidika morebitnega navzkrižja med projektom in številom osebkov prizadete vrste. V ta namen se uporabi „tveganje za posamezno združbo“ (KSR). Ocena tega tveganja temelji na informacijah za posamezno območje in parametrih projekta.

Skratka, indeks občutljivosti na umrljivost (MGI) ne more nadomestiti presoje umrljivosti v vsakem posameznem primeru. Pač pa diferencirane razvrstitve pomagajo objektivizirati presojo tveganj umrljivosti, na primer v okviru uredbe o blaženju vplivov (na podlagi nemškega zveznega zakona o varstvu narave) ali določb člena 6 (ustrezna presoja) in člena 12 (varstvo vrst) direktive o habitatih ali določb direktive o okoljski odgovornosti. Cilj metode je zagotoviti standardiziran način presoje vpliva umrljivosti vrst ter s tem povečati objektivnost in preglednost presoj vpliva.

Bernotat, D., in Dierschke, V. (2016): Übergeordnete Kriterien zur Bewertung der Mortalität wildlebender Tiere im Rahmen von Projekten und Eingriffen. 3. Fassung – Stand 20.9.2016 – Leipzig (Bundesamt für Naturschutz), 460 S. https://www.bfn.de/themen/planung/eingriffe/besonderer-artenschutz/toetungsverbot.html

| Italija – nacionalne smernice za presoje v skladu s členom 6(3) in (4) direktive o habitatih |
| --- |
| Italija je nedavno objavila nacionalne smernice, v katerih so opisani postopki za pregled, ustrezno presojo in uporabo odstopanj v skladu s členom 6(3) in (4) direktive o habitatih.
  Dokument je pripravila delovna skupina, ki so jo sestavljali predstavniki nacionalnih in regionalnih organov ter javnih uprav, pristojni na področju presoje vplivov. V njem so upoštevani predlogi, prejeti med preverjanjem primernosti, in posodobitev smernic o členu 6, ki jo je izvedla Komisija.
  Smernice so namenjene uskladitvi izvajanja člena 6(3) in (4) na nacionalni ravni. Z njimi se spodbuja vključitev načrtov, programov, projektov, posegov in dejavnosti (N/P/P/P/D) – ne samo načrtov in projektov – v postopek. Na voljo je „obrazec za pregled“ za zagotovitev enotnega pristopa v tej fazi in uporabe standardnih meril ocenjevanja na nacionalni ravni. Pripravljen je bil tudi „obrazec za nosilca projekta“ za predstavitev ustreznih informacij o N/P/P/P/D. V zvezi z ustrezno presojo smernice vsebujejo podrobne specifikacije o vsebini in informacijah, ki jih je treba upoštevati, posameznih določbah in elementih za študijo ter za kvalitativno in kvantitativno analizo pomembnosti vplivov na območja Natura 2000.
  V zvezi z odstopanjem na podlagi člena 6(4) je v posebnem poglavju smernic obravnavana ocena drugih ustreznih rešitev. V smernicah je poudarjeno, da je ta ocena uradno in v vseh primerih še naprej osnovni pogoj za postopek izvzetja iz člena 6(4), čeprav se v njem domneva, da bi morala v okviru ustrezne presoje zagotavljati tudi možnost usmeritve predloga v rešitve z manjšim vplivom na okolje.
  V smernicah so opisana tudi merila za preverjanje nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa, metode za opredelitev in izvajanje ustreznih izravnalnih ukrepov ter pojasnila v zvezi z njihovim preverjanjem in postopkom priglasitve Evropski komisiji z izpolnitvijo ustreznega obrazca. V zvezi z izravnalnimi ukrepi so predlagana naslednja minimalna razmerja izravnave: razmerje 2 : 1 za prednostne habitate in/ali vrste v interesu Skupnosti (velja tudi za habitate prednostnih vrst); razmerje 1,5 : 1 za habitate in/ali vrste v interesu Skupnosti (velja tudi za habitate vrst); razmerje 1 : 1 razmerje za dodatne habitate, vrste ali habitate vrst.
  https://www.gazzettaufficiale.it/eli/gu/2019/12/28/303/sg/pdf |

Italija – nacionalne smernice za presoje v skladu s členom 6(3) in (4) direktive o habitatih

Italija je nedavno objavila nacionalne smernice, v katerih so opisani postopki za pregled, ustrezno presojo in uporabo odstopanj v skladu s členom 6(3) in (4) direktive o habitatih.

Dokument je pripravila delovna skupina, ki so jo sestavljali predstavniki nacionalnih in regionalnih organov ter javnih uprav, pristojni na področju presoje vplivov. V njem so upoštevani predlogi, prejeti med preverjanjem primernosti, in posodobitev smernic o členu 6, ki jo je izvedla Komisija.

Smernice so namenjene uskladitvi izvajanja člena 6(3) in (4) na nacionalni ravni. Z njimi se spodbuja vključitev načrtov, programov, projektov, posegov in dejavnosti (N/P/P/P/D) – ne samo načrtov in projektov – v postopek. Na voljo je „obrazec za pregled“ za zagotovitev enotnega pristopa v tej fazi in uporabe standardnih meril ocenjevanja na nacionalni ravni. Pripravljen je bil tudi „obrazec za nosilca projekta“ za predstavitev ustreznih informacij o N/P/P/P/D. V zvezi z ustrezno presojo smernice vsebujejo podrobne specifikacije o vsebini in informacijah, ki jih je treba upoštevati, posameznih določbah in elementih za študijo ter za kvalitativno in kvantitativno analizo pomembnosti vplivov na območja Natura 2000.

V zvezi z odstopanjem na podlagi člena 6(4) je v posebnem poglavju smernic obravnavana ocena drugih ustreznih rešitev. V smernicah je poudarjeno, da je ta ocena uradno in v vseh primerih še naprej osnovni pogoj za postopek izvzetja iz člena 6(4), čeprav se v njem domneva, da bi morala v okviru ustrezne presoje zagotavljati tudi možnost usmeritve predloga v rešitve z manjšim vplivom na okolje.

V smernicah so opisana tudi merila za preverjanje nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa, metode za opredelitev in izvajanje ustreznih izravnalnih ukrepov ter pojasnila v zvezi z njihovim preverjanjem in postopkom priglasitve Evropski komisiji z izpolnitvijo ustreznega obrazca. V zvezi z izravnalnimi ukrepi so predlagana naslednja minimalna razmerja izravnave: razmerje 2 : 1 za prednostne habitate in/ali vrste v interesu Skupnosti (velja tudi za habitate prednostnih vrst); razmerje 1,5 : 1 za habitate in/ali vrste v interesu Skupnosti (velja tudi za habitate vrst); razmerje 1 : 1 razmerje za dodatne habitate, vrste ali habitate vrst.

https://www.gazzettaufficiale.it/eli/gu/2019/12/28/303/sg/pdf

PRESOJA POMEMBNOSTI VPLIVOV NA OBMOČJE NATURA 2000

(DEL OBRAZCA ZA PREGLED, KI JE VKLJUČEN V NACIONALNE SMERNICE V ITALIJI)

| 1. | HABITATI V INTERESU SKUPNOSTI |
| --- | --- |

1.

Habitati v interesu Skupnosti (Priloga I k direktivi o habitatih), ki jih zadeva predlog:

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Morebitna izguba habitatov v interesu Skupnosti:

| — | Oznaka habitata: ... |
| --- | --- |

—

Oznaka habitata: ...

| — | ponovite za vsak vključeni habitat |
| --- | --- |

—

ponovite za vsak vključeni habitat

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

| ☐ | Da






  ☐ | Trajna |
| --- | --- | --- |

☐

Da

☐

Trajna

| ☐ | Začasna |
| --- | --- |

☐

Začasna

Morebitna razdrobljenost habitatov v interesu Skupnosti:

| — | Oznaka habitata: ... |
| --- | --- |

—

Oznaka habitata: ...

| — | ponovite za vsak vključeni habitat |
| --- | --- |

—

ponovite za vsak vključeni habitat

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

| ☐ | Da






  ☐ | Trajna |
| --- | --- | --- |

☐

Da

☐

Trajna

| ☐ | Začasna |
| --- | --- |

☐

Začasna

| 2. | VRSTE IN HABITAT VRST V INTERESU SKUPNOSTI |
| --- | --- |

2.

Vrste v interesu Skupnosti (Priloga II k direktivi o habitatih in člen 4 direktive o pticah), ki jih zadeva predlog:

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

| — | ... |
| --- | --- |

—

...

Morebitno vznemirjanje vrst v interesu Skupnosti:

| — | Vrsta: ... |
| --- | --- |

—

Vrsta: ...

| — | ponovite za vsako vključeno vrsto |
| --- | --- |

—

ponovite za vsako vključeno vrsto

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

| ☐ | Da






  ☐ | Trajna |
| --- | --- | --- |

☐

Da

☐

Trajna

| ☐ | Začasna |
| --- | --- |

☐

Začasna

Morebitna neposredna/posredna izguba vrst v interesu Skupnosti
  (ponovite za vsako vključeno vrsto):

| — | Vrsta: ... |
| --- | --- |

—

Vrsta: ...

| — | Število osebkov, parov itd. iz standardnega podatkovnega obrazca |
| --- | --- |

—

Število osebkov, parov itd. iz standardnega podatkovnega obrazca

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

| ☐ | Da |
| --- | --- |

☐

Da

Ocena izgube (število osebkov, parov itd.)

Morebitna izguba/razdrobljenost habitatov vrst:

| — | Vrsta: ... |
| --- | --- |

—

Vrsta: ...

| — | Tip habitata vrste: |
| --- | --- |

—

Tip habitata vrste:

...

(ponovite za vsak habitat vključene vrste)

| ☐ | Ne |
| --- | --- |

☐

Ne

| ☐ | Da






  ☐ | Trajna |
| --- | --- | --- |

☐

Da

☐

Trajna

| ☐ | Začasna |
| --- | --- |

☐

Začasna

| 3. | PRESOJA KUMULATIVNIH VPLIVOV |
| --- | --- |

3.

Ali lahko drugi N/P/P/P/D skupaj z zadevnim predlogom povzročijo pomembne kumulativne in/ali sinergijske vplive na zadevno območje Natura 2000?

☐ Da ☐ Ne

Če ste odgovorili pritrdilno, navedite, kateri N/P/P/P/D, in opišite, kako bodo skupaj z obravnavanim predlogom pomembno vplivali na območje:

...

| 4. | OCENA POSREDNIH VPLIVOV |
| --- | --- |

4.

Ali ima lahko predlog posredne vplive na območje Natura 2000?

☐ Da ☐ Ne

Če ste odgovorili pritrdilno, navedite, kateri so ti posredni vplivi:

...

| 5. | SINTEZA PRESOJE |
| --- | --- |

5.

Ali lahko N/P/P/P/D povzročijo neposredne, posredne in/ali kumulativne vplive, tudi morebitne, na habitate v interesu Skupnosti?

☐ Da ☐ Ne

Če ste odgovorili pritrdilno, zakaj:

...

...

Ali lahko N/P/P/P/D povzročijo neposredne, posredne in/ali kumulativne vplive, tudi morebitne, na vrste v interesu Skupnosti?

☐ Da ☐ Ne

Če ste odgovorili pritrdilno, zakaj:

...

...

Ali lahko N/P/P/P/D povzročijo neposredne, posredne in/ali kumulativne vplive, tudi morebitne, na celovitost območja(-ij) Natura 2000?

☐ Da ☐ Ne

Če ste odgovorili pritrdilno, zakaj:

...

...

...

| 6. | SKLEPNA UGOTOVITEV PREGLEDA |
| --- | --- |

6.

Ugotovitve in razlogi (obrazloženo mnenje):

...

...

...

...

| 7. | REZULTAT PREGLEDA: |
| --- | --- |

7.

☐

Pozitiven: ustrezna presoja ni potrebna

☐

Negativen: potrebna je ustrezna presoja

Vir: Smernice za oceno vplivov na območja Natura 2000 (Italija). Linee guida nazionali per la valutazione di incidenza (VInCA). Direttiva 92/43/CEE „Habitat“ art. 6, paragrafi 3 e 4. Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, 2019.

1.3   Ustrezna presoja nacionalnega programa za električno energijo na Irskem – presoja kumulativnih vplivov

Izvedbeni program Grid25 je načrt za razvoj električnega omrežja na Irskem do leta 2025. Namenjen je zagotovitvi dolgoročne trajnostne in zanesljive dobave iz obnovljivih in konvencionalnih virov v mesta, vasi, domove in na druge ključne trge, kjer je potrebna električna energija.

Glavne določbe izvedbenega programa do leta 2025 vključujejo:

| — | nadgradnjo obstoječega omrežja v dolžini 2 530 km in |
| --- | --- |

—

nadgradnjo obstoječega omrežja v dolžini 2 530 km in

| — | izgradnjo 828 km nove infrastrukture. |
| --- | --- |

—

izgradnjo 828 km nove infrastrukture.

Kot strategija na visoki ravni izvedbeni program Grid25 navaja vrste infrastrukturnih zahtev, ki se bodo verjetno pojavile v prihodnosti glede na vladno politiko na področju energije iz obnovljivih virov in predvideno rast povpraševanja, vendar ne predpisuje natančno lokacije infrastrukture, kot so elektrarne ali transformatorji, ali poti prenosnih vodov. Namesto tega zagotavlja okvirni pregled splošnega pristopa, predlaganega za prihodnji razvoj omrežja.

Za program je bila opravljena ustrezna presoja v skladu s členom 6(3) direktive o habitatih. Ker se izvedbeni program uporablja za celotno Republiko Irsko in ima lahko sinergijske učinke zunaj meja Irske, je bil pregled izveden na vseh območjih Natura 2000 v Republiki Irski in na Severnem Irskem.

Predhodno so bile proučene vrste vplivov, ki se lahko pojavijo zaradi izvajanja izvedbenega programa. Vrsta vpliva je odvisna od vrste zgrajene infrastrukture, vključno z:

| — | infrastrukturo na območju, kot so postaje za proizvodnjo električne energije, transformatorji itd.; |
| --- | --- |

—

infrastrukturo na območju, kot so postaje za proizvodnjo električne energije, transformatorji itd.;

| — | linearno infrastrukturo, kot so nadzemni vodi ali podzemni kabli. |
| --- | --- |

—

linearno infrastrukturo, kot so nadzemni vodi ali podzemni kabli.

Vplivi, ki bi lahko nastali z izvajanjem izvedbenega programa, so bili razvrščeni v več razdelkov:

| — | izguba/zmanjšanje območja habitata; |
| --- | --- |

—

izguba/zmanjšanje območja habitata;

| — | vznemirjanje ključnih vrst; |
| --- | --- |

—

vznemirjanje ključnih vrst;

| — | razdrobljenost habitatnih tipov ali habitatov vrst; |
| --- | --- |

—

razdrobljenost habitatnih tipov ali habitatov vrst;

| — | zmanjšanje gostote vrst; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje gostote vrst;

| — | spremembe ključnih kazalnikov ohranitvene vrednosti, kot je zmanjšanje kakovosti in količine vode. |
| --- | --- |

—

spremembe ključnih kazalnikov ohranitvene vrednosti, kot je zmanjšanje kakovosti in količine vode.

Zaradi narave izvedbenega programa so bili vplivi opisani na splošno, vendar so bili izrecno opredeljeni za vsako od območij, ki so bila pregledana. S postopkom pregleda je bilo opredeljenih približno 340 posebnih ohranitvenih območij in 97 posebnih območij varstva, na katera bi lahko neposredno ali posredno vplival razvoj infrastrukture, predlagan v izvedbenem programu. Zaradi čezmejnih povezovalnih daljnovodov bi bilo lahko prizadetih dodatnih 18 ohranitvenih območij in dve posebni območji varstva na Severnem Irskem.

Z ustrezno presojo so bili nato proučeni morebitni škodljivi vplivi zaradi uporabe izvedbenega programa samega ali v povezavi z drugimi načrti, programi in/ali projekti. Presoja kumulativnih vplivov je bila najprej obravnavana, da bi se preverilo, ali so se ustrezno upoštevali pri presoji morebitnih pomembnih vplivov izvedbenega programa.

Presoja kumulativnih vplivov

Pri presoji so bili opredeljeni glavni načrti, politike in programi (na nacionalni in regionalni ravni ter ravni okrožja), na podlagi katerih se bodo verjetno izvedli razvojni projekti, ki bodo povzročili vplive, ki bi se lahko povezovali ali prepletali z vplivi izvedbenega programa Grid25. Ta analiza je zahtevala poznavanje verjetnih vplivov vseh obravnavanih načrtov/razvojnih projektov, kljub omejenim informacijam o verjetnih vplivih nekaterih načrtov pa je omogočila opredelitev vzajemnega delovanja, ki povzroča kumulativne vplive za nekatere načrte. V spodnji preglednici je navedenih nekaj primerov.

| Politika, načrt, program ali projekti | Vzajemno delovanje, ki povzroča kumulativne vplive |
| --- | --- |
| Nacionalna raven (primer) |
| Program Transport 21 | Možni vplivi v povezavi z drugimi načrti ali projekti se lahko pojavijo, kadar se novi ali nadgrajeni prometni koridorji gradijo v skladu z novo ali nadgrajeno prenosno infrastrukturo. Vplivi lahko vključujejo:






  — | izgubo in vznemirjanje habitatov. Prizadeta so lahko vsa kopenska določena območja, odvisno od tega, kam so umeščeni/speljani infrastruktura in prenosni vodi; |

Politika, načrt, program ali projekti

Vzajemno delovanje, ki povzroča kumulativne vplive

Nacionalna raven (primer)

Program Transport 21

Možni vplivi v povezavi z drugimi načrti ali projekti se lahko pojavijo, kadar se novi ali nadgrajeni prometni koridorji gradijo v skladu z novo ali nadgrajeno prenosno infrastrukturo. Vplivi lahko vključujejo:

—

izgubo in vznemirjanje habitatov. Prizadeta so lahko vsa kopenska določena območja, odvisno od tega, kam so umeščeni/speljani infrastruktura in prenosni vodi;

| — | spremembe lokalne hidrologije in vpliv na bližnje habitate. Najverjetneje bodo prizadeti habitati, ki so odvisni od podzemne vode, kot so nizka barja, presihajoča jezera in visoka barja; |
| --- | --- |

—

spremembe lokalne hidrologije in vpliv na bližnje habitate. Najverjetneje bodo prizadeti habitati, ki so odvisni od podzemne vode, kot so nizka barja, presihajoča jezera in visoka barja;

| — | onesnaževanje sedimentov in povezani hidrološki vplivi, kadar so prizadeti vrste in habitati, ki so odvisni od površinskih voda. Prizadeti so lahko losos, piškur, primorski koščak in potočna bisernica; |
| --- | --- |

—

onesnaževanje sedimentov in povezani hidrološki vplivi, kadar so prizadeti vrste in habitati, ki so odvisni od površinskih voda. Prizadeti so lahko losos, piškur, primorski koščak in potočna bisernica;

| — | onesnaževanje površinske in podzemne vode z onesnaževali (npr. gorivi, mazivi in betonom) med gradnjo. Prizadeti so lahko losos, piškur, primorski koščak in potočna bisernica; |
| --- | --- |

—

onesnaževanje površinske in podzemne vode z onesnaževali (npr. gorivi, mazivi in betonom) med gradnjo. Prizadeti so lahko losos, piškur, primorski koščak in potočna bisernica;

| — | vznemirjanje vrst med dejavnostmi gradnje in vzdrževanja. Med vrstami, ki so lahko prizadete, so ptice selivke in ptice prezimovalke na obalnih in sladkovodnih posebnih območjih varstva; vidre in vodomci, kadar razvojni projekti potekajo v bližini ali na križišču vodotokov; netopirji, kadar razvojni projekt vpliva na gozdne površine, mejice ali gnezdišča; |
| --- | --- |

—

vznemirjanje vrst med dejavnostmi gradnje in vzdrževanja. Med vrstami, ki so lahko prizadete, so ptice selivke in ptice prezimovalke na obalnih in sladkovodnih posebnih območjih varstva; vidre in vodomci, kadar razvojni projekti potekajo v bližini ali na križišču vodotokov; netopirji, kadar razvojni projekt vpliva na gozdne površine, mejice ali gnezdišča;

| — | tveganje trka ptic, kadar so nadzemni prenosni kabli nameščeni v bližini posebnih območij varstva ali sekajo poti letenja ptic. |
| --- | --- |

—

tveganje trka ptic, kadar so nadzemni prenosni kabli nameščeni v bližini posebnih območij varstva ali sekajo poti letenja ptic.

Regionalna raven (primer)

Regionalni načrt ravnanja z odpadki

Možni vplivi v povezavi z drugimi načrti ali projekti se lahko pojavijo, kadar se nova infrastruktura za ravnanje z odpadki in nova prenosna infrastruktura skupaj pojavljata na določenem območju ali v njegovi neposredni bližini.

Verjetni pomembni vplivi so enaki tistim, ki so opisani zgoraj.

Raven okrožja (primer)

Razvojni

načrti okrožij in mest

Možni vplivi v povezavi z drugimi načrti ali projekti se lahko pojavijo, kadar je treba zagotoviti novo infrastrukturo z izvajanjem razvojnih načrtov okrožja in mesta. Zagotavljanje povezane prenosne infrastrukture lahko povzroči verjetne pomembne vplive, kot so opisani zgoraj.

Projekti

Projekti proizvodnje energije na morju

Vplivi v povezavi z drugimi načrti ali projekti se lahko pojavijo na stičišču infrastrukture na morju in infrastrukture na kopnem. Med vplivi, ki se lahko pojavijo, so:

| — | izguba in vznemirjanje habitatov. Prizadeta so lahko vsa kopenska določena območja, odvisno od tega, kam so umeščeni/speljani infrastruktura in prenosni vodi. Do izgube habitatov lahko pride tudi na obmorskih in obalnih območjih. Izguba habitatov bo večja, kjer so nameščeni podzemni kabli; |
| --- | --- |

—

izguba in vznemirjanje habitatov. Prizadeta so lahko vsa kopenska določena območja, odvisno od tega, kam so umeščeni/speljani infrastruktura in prenosni vodi. Do izgube habitatov lahko pride tudi na obmorskih in obalnih območjih. Izguba habitatov bo večja, kjer so nameščeni podzemni kabli;

| — | onesnaževanje sedimentov in povezani hidrološki vplivi, kadar so prizadeti vrste in habitati, ki so odvisni od površinskih voda. Prizadeti so lahko losos, piškur, primorski koščak in potočna bisernica; |
| --- | --- |

—

onesnaževanje sedimentov in povezani hidrološki vplivi, kadar so prizadeti vrste in habitati, ki so odvisni od površinskih voda. Prizadeti so lahko losos, piškur, primorski koščak in potočna bisernica;

| — | onesnaževanje površinske in podzemne vode z onesnaževali (npr. gorivi, mazivi in betonom) med gradnjo. Prizadeti so lahko losos, piškur, primorski koščak in potočna bisernica; |
| --- | --- |

—

onesnaževanje površinske in podzemne vode z onesnaževali (npr. gorivi, mazivi in betonom) med gradnjo. Prizadeti so lahko losos, piškur, primorski koščak in potočna bisernica;

| — | vznemirjanje vrst med dejavnostmi gradnje in vzdrževanja. Med vrstami, ki so lahko prizadete, so ptice selivke in ptice prezimovalke na obalnih in sladkovodnih posebnih območjih varstva; morski sesalci, kadar pride do medsebojnega povezovanja infrastrukture na morju in kopnem; vidre in vodomci, kadar razvojni projekt poteka v bližini ali na križišču vodotokov; netopirji, kadar razvojni projekt vpliva na gozdne površine, mejice ali gnezdišča. |
| --- | --- |

—

vznemirjanje vrst med dejavnostmi gradnje in vzdrževanja. Med vrstami, ki so lahko prizadete, so ptice selivke in ptice prezimovalke na obalnih in sladkovodnih posebnih območjih varstva; morski sesalci, kadar pride do medsebojnega povezovanja infrastrukture na morju in kopnem; vidre in vodomci, kadar razvojni projekt poteka v bližini ali na križišču vodotokov; netopirji, kadar razvojni projekt vpliva na gozdne površine, mejice ali gnezdišča.

S presojo je bilo ugotovljeno, da lahko razvoj nove infrastrukture za proizvodnjo energije v povezavi z drugim gospodarskim razvojem povzroči izgubo habitatov in/ali vrst, razdrobljenost vrst/populacij in spremembe kakovosti/količine vode. Ta morebitna navzkrižja bi bilo mogoče ublažiti z ukrepi, opisanimi v nadaljevanju ustrezne presoje, in bi se po potrebi obravnavala z okoljsko presojo na nižji ravni.

Presoja morebitnih pomembnih vplivov in predlog ukrepov za ublažitev

Kot je navedeno zgoraj, izvedbeni program Grid25 zagotavlja okvirni pregled splošnega pristopa, predlaganega za prihodnji razvoj omrežja, in ne predpisuje natančno lokacije infrastrukture. Kot tak omejuje raven presoje, ki se lahko izvede, in pomeni, da je treba izvesti splošno presojo morebitnih pomembnih vplivov. Zato so bili vplivi in občutljivosti proučeni na splošno. S presojo so bile opredeljene vrste vplivov na prizadete habitate in vrste, ki jih je mogoče predvideti za naslednje glavne elemente izvedbenega programa:

| — | nadzemne prenosne vode; |
| --- | --- |

—

nadzemne prenosne vode;

| — | podzemne kable; |
| --- | --- |

—

podzemne kable;

| — | gradnjo novih razdelilnih transformatorskih postaj in razširitev obstoječih; |
| --- | --- |

—

gradnjo novih razdelilnih transformatorskih postaj in razširitev obstoječih;

| — | okrepitev prenosnega sistema v regijah. |
| --- | --- |

—

okrepitev prenosnega sistema v regijah.

Za zadnjenavedeno so bile opredeljene glavne občutljivosti v posamezni regiji in navedena priporočila za preprečitev pričakovanih vplivov (npr. izogibanje nekaterim posebej občutljivim območjem pri krepitvi prenosnega sistema v regiji, spodbujanje umeščanja razdelilnih transformatorskih postaj in nadzemnih poti na mestna zemljišča ali območja zgoščenih koridorjev starodavnih naselbin in hkrati izogibanja občutljivejšemu višje ležečemu zaledju itd.).

S presojo so bili opredeljeni tudi vplivi več projektov razvoja omrežja, ki so napredovali do faze podrobnega načrtovanja (čeprav umestitev in potek teh projektov še nista določena), na območja Natura 2000, ki so v njihovi bližini in bi jih zato lahko prizadeli posamezni zadevni projekti.

Zaradi strateške narave izvedbenega programa Grid25 v zadevni fazi ni bilo mogoče z gotovostjo trditi, da izvedbeni program ne bo škodljivo vplival na celovitost omrežja Natura 2000. Zato so bili predlagani ukrepi za ublažitev, da bi se preprečili pomembni vplivi.

Predlagani sta bili dve ravni ukrepov za ublažitev. Prva raven ukrepov bo usmerjala strateški pristop k blaženju vplivov, druga raven ukrepov za ublažitev pa se bolj osredotoča na posamezne vplive in se uporablja, kadar so na podlagi presoje vplivov na okolje na ravni projekta in ustrezne presoje opredeljeni pomembni vplivi.

Splošni ukrepi za ublažitev so opisani za glavne kategorije opredeljenih vplivov ter za glavne habitate in vrste, ki bi lahko bili prizadeti. V zvezi s splošno izgubo in vznemirjanjem habitatov so na primer ukrepi za preprečevanje in ublažitev opisani za visoka barja in šotišča, ptice, netopirje, vidre, od vode odvisne habitate in vrste, potočne bisernice, druge zavarovane vrste itd.

Pri proučevanju ukrepov za ublažitev bo imelo prednost predvsem preprečevanje vplivov in njihovo blaženje, če jih ni mogoče preprečiti. Poleg tega bo za vse projekte na nižji ravni, ki izhajajo iz izvajanja izvedbenega programa, izvedena ustrezna presoja, ko bodo znane nadaljnje podrobnosti načrtovanja in umestitve.

Šteje se, da z vključitvijo ukrepov za ublažitev izvajanje izvedbenega programa Grid25 ne bo pomembno škodljivo vplivalo na celovitost omrežja Natura 2000. Kljub temu bodo vsi projekti, ki se bodo izvajali v okviru izvedbenega programa, pregledani, po potrebi pa bo v zvezi z njimi izvedena tudi ustrezna presoja.

Vir: Natura Impact Statement in support of the Appropriate Assessment of the Grid25 implementation programme. Na voljo na spletnem naslovu:

https://www.eirgridgroup.com/site-files/library/EirGrid/Natura-Impact-Statement-in-Support-of-the-Appropriate-Assessment-of-the-Grid25-Implementation-Plan.pdf.

2.   NUJNI RAZLOGI PREVLADUJOČEGA JAVNEGA INTERESA

2.1   Primeri različnih vrst nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa in njihova utemeljitev

| Člen 6(4) direktive o habitatih:

  „Če je treba kljub negativni presoji posledic za območje izvesti načrt ali projekt iz nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa, vključno tistih socialne ali gospodarske narave, in ni drugih ustreznih rešitev, država članica izvede vse izravnalne ukrepe, potrebne za zagotovitev varstva celovite usklajenosti Nature 2000. O sprejetih izravnalnih ukrepih obvesti Komisijo.
  Če je zadevno območje območje s prednostnim naravnim habitatnim tipom in/ali prednostno vrsto, se lahko upoštevajo le razlogi, povezani z zdravjem ljudi ali javno varnostjo, ali koristnimi posledicami bistvenega pomena za okolje ali drugimi, po predhodnem mnenju Komisije nujnimi razlogi prevladujočega javnega interesa.“ |
| --- |

Člen 6(4) direktive o habitatih:

„Če je treba kljub negativni presoji posledic za območje izvesti načrt ali projekt iz nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa, vključno tistih socialne ali gospodarske narave, in ni drugih ustreznih rešitev, država članica izvede vse izravnalne ukrepe, potrebne za zagotovitev varstva celovite usklajenosti Nature 2000. O sprejetih izravnalnih ukrepih obvesti Komisijo.

Če je zadevno območje območje s prednostnim naravnim habitatnim tipom in/ali prednostno vrsto, se lahko upoštevajo le razlogi, povezani z zdravjem ljudi ali javno varnostjo, ali koristnimi posledicami bistvenega pomena za okolje ali drugimi, po predhodnem mnenju Komisije nujnimi razlogi prevladujočega javnega interesa.“

I.   
  Nujni razlogi prevladujočega javnega interesa socialne ali gospodarske narave (območje z neprednostnimi ciljnimi značilnostmi)

Nujni razlogi prevladujočega javnega interesa socialne ali gospodarske narave (območje z neprednostnimi ciljnimi značilnostmi)

Projekt: predlagana nadgradnja obstoječe čistilne naprave na jezeru Lough Talt v grofiji Sligo (Irska, 2019).

Projekt: predlagana nadgradnja obstoječe čistilne naprave na jezeru Lough Talt v grofiji Sligo (Irska, 2019).

Opis projekta in območja Natura 2000:

| | Gorsko jezero Lough Talt, ki je del posebnega ohranitvenega območja IE0000633 Lough Hoe Bog, se že od 50. let prejšnjega stoletja uporablja kot vir vode za več kot 13 000 prebivalcev prek ene same čistilne naprave. Nadgradnja čistilne naprave je potrebna za zagotovitev stalne oskrbe s pitno vodo v skladu s sedanjimi ravnmi odvzema. S hidrogeološkimi raziskavami je bilo ugotovljeno, da v daljših obdobjih suhega vremena odvzem vode iz jezera prispeva k precejšnjemu upadu gladine jezera, kar škodljivo vpliva na habitat Gejerjevega vrtenca (Vertigo geyeri). Za preprečitev tega vpliva bi bilo treba v precejšnjem delu leta odvzem zmanjšati za približno 50 %. |
| --- | --- |

Gorsko jezero Lough Talt, ki je del posebnega ohranitvenega območja IE0000633 Lough Hoe Bog, se že od 50. let prejšnjega stoletja uporablja kot vir vode za več kot 13 000 prebivalcev prek ene same čistilne naprave. Nadgradnja čistilne naprave je potrebna za zagotovitev stalne oskrbe s pitno vodo v skladu s sedanjimi ravnmi odvzema. S hidrogeološkimi raziskavami je bilo ugotovljeno, da v daljših obdobjih suhega vremena odvzem vode iz jezera prispeva k precejšnjemu upadu gladine jezera, kar škodljivo vpliva na habitat Gejerjevega vrtenca (Vertigo geyeri). Za preprečitev tega vpliva bi bilo treba v precejšnjem delu leta odvzem zmanjšati za približno 50 %.

Vertigo geyeri

| | Čeprav vrsta V. geyeri na območju ni bila evidentirana od leta 2007, se njena populacija šteje za pomembno na ravni države in jo je treba obnoviti. S predlaganimi ohranitvenimi ukrepi se bo s sistemom namakanja in ponovne vzpostavitve mokrišč izboljšalo stanje habitata. Vendar pa se z njimi ne zmanjšujejo pretekle izgube vrste zaradi obremenitev, ki so posledica odvzema. S predlaganim projektom se bo še naprej spreminjala abiotska in biotska dinamika, ki določa strukturo in funkcijo populacije vrste V. geyeri, s čimer bodo nastajale zamude pri doseganju cilja njenega ohranjanja. |
| --- | --- |

Čeprav vrsta V. geyeri na območju ni bila evidentirana od leta 2007, se njena populacija šteje za pomembno na ravni države in jo je treba obnoviti. S predlaganimi ohranitvenimi ukrepi se bo s sistemom namakanja in ponovne vzpostavitve mokrišč izboljšalo stanje habitata. Vendar pa se z njimi ne zmanjšujejo pretekle izgube vrste zaradi obremenitev, ki so posledica odvzema. S predlaganim projektom se bo še naprej spreminjala abiotska in biotska dinamika, ki določa strukturo in funkcijo populacije vrste V. geyeri, s čimer bodo nastajale zamude pri doseganju cilja njenega ohranjanja.

V. geyeri

V. geyeri

Druge ustrezne rešitve:

| | Ocenjenih je bilo sedem drugih ustreznih rešitev, vključno s scenarijem „brez ukrepanja“ (nična možnost), in sicer glede na njihove zdravstvene, družbene in ekološke vplive. Edina takojšnja kratkoročna razpoložljiva možnost je, da se zagotovi nadgradnja čiščenja na območju obstoječe čistilne naprave in tako pri čiščenju izboljša zaščita pred parazitskimi protozoji in preseženimi vrednostmi okoljskih onesnaževal trihalometanov (THM). Ta nadgradnja bo za približno 7–10 let zagotovila varno pitno vodo za lokalno prebivalstvo, medtem pa se bo razvila in izvedla dolgoročna trajnostna rešitev. |
| --- | --- |

Ocenjenih je bilo sedem drugih ustreznih rešitev, vključno s scenarijem „brez ukrepanja“ (nična možnost), in sicer glede na njihove zdravstvene, družbene in ekološke vplive. Edina takojšnja kratkoročna razpoložljiva možnost je, da se zagotovi nadgradnja čiščenja na območju obstoječe čistilne naprave in tako pri čiščenju izboljša zaščita pred parazitskimi protozoji in preseženimi vrednostmi okoljskih onesnaževal trihalometanov (THM). Ta nadgradnja bo za približno 7–10 let zagotovila varno pitno vodo za lokalno prebivalstvo, medtem pa se bo razvila in izvedla dolgoročna trajnostna rešitev.

Utemeljitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa:

| | Zagotavljanje varne in zanesljive pitne vode več kot 13 000 prebivalcem. |
| --- | --- |

Zagotavljanje varne in zanesljive pitne vode več kot 13 000 prebivalcem.

Predlagani izravnalni ukrepi:

| | Obnova trajnostne populacije Gejerjevega vrtenca na posebnem ohranitvenem območju je predlagana v okviru podrobnega programa začasnega namakanja ključnega habitata karbonatnega nizkega barja, dokler se na območju ne odpravi obremenitev zaradi odvzema. V povezavi z upravljanjem namakanja so v štiriletnem obdobju predlagani stalno spremljanje delovanja namakalnega sistema in postopne selitve polžev v habitat nizkega barja, tako da se najprej preselijo manj občutljive vrste, na koncu pa še vrsta Vertigo geyeri, in sicer z drugega posebnega ohranitvenega območja, kjer ima ugodno stanje ohranjenosti. |
| --- | --- |

Obnova trajnostne populacije Gejerjevega vrtenca na posebnem ohranitvenem območju je predlagana v okviru podrobnega programa začasnega namakanja ključnega habitata karbonatnega nizkega barja, dokler se na območju ne odpravi obremenitev zaradi odvzema. V povezavi z upravljanjem namakanja so v štiriletnem obdobju predlagani stalno spremljanje delovanja namakalnega sistema in postopne selitve polžev v habitat nizkega barja, tako da se najprej preselijo manj občutljive vrste, na koncu pa še vrsta Vertigo geyeri, in sicer z drugega posebnega ohranitvenega območja, kjer ima ugodno stanje ohranjenosti.

Vertigo geyeri

II.   
  Utemeljitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa: zaščita življenj in premoženja

Utemeljitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa: zaščita življenj in premoženja

Projekt: uvedba vodljivega protipoplavnega polderja Rösa (Nemčija, 2014).

Projekt: uvedba vodljivega protipoplavnega polderja Rösa (Nemčija, 2014).

Opis projekta in območja Natura 2000:

| | Cilj projekta je nadgraditi sedanje protipoplavne konstrukcije suhega polderja blizu vasi Rösa na raven zaščite HQ200 (najvišja raven pri največjem izpustu, do katerega pride enkrat na 200 let). Glavni elementi projekta so: približno 7,5 km obnovljenih nasipov, širokih 5 m na dnu in 3 m na vrhu; nove naprave za dotok in izpust ter protipoplavna zidova, dolga 1 225 m in 310 m. Obstoječi nasipi zagotavljajo samo zaščito pred HQ100, zaradi nepredvidljivih ekstremnih vremenskih dogodkov pa obstaja verjetnost poplav, ki presegajo to raven ter bi lahko resno poškodovale naselja in industrijske objekte nižje od obstoječega polderja. |
| --- | --- |

Cilj projekta je nadgraditi sedanje protipoplavne konstrukcije suhega polderja blizu vasi Rösa na raven zaščite HQ200 (najvišja raven pri največjem izpustu, do katerega pride enkrat na 200 let). Glavni elementi projekta so: približno 7,5 km obnovljenih nasipov, širokih 5 m na dnu in 3 m na vrhu; nove naprave za dotok in izpust ter protipoplavna zidova, dolga 1 225 m in 310 m. Obstoječi nasipi zagotavljajo samo zaščito pred HQ100, zaradi nepredvidljivih ekstremnih vremenskih dogodkov pa obstaja verjetnost poplav, ki presegajo to raven ter bi lahko resno poškodovale naselja in industrijske objekte nižje od obstoječega polderja.

200

100

| | Projekt naj bi se izvajal na posebnem ohranitvenem območju DE4340301 Muldeaue oberhalb Pouch, pri čemer bi z neposredno rabo zemljišč vplival na naslednje ciljne habitatne tipe: 6430 – 604 m2 (0,17 % območja tega habitatnega tipa na posebnem ohranitvenem območju); 6510 – 40 665 m2 (20,33 %); 91F0 – 456 m2 (0,46 %). V skladu z uradno nemško metodologijo za presojo pomembnosti vplivov se vsi ti vplivi štejejo za „pomembne“ (vključno s tistimi z domnevno zanemarljivo rabo zemljišč, saj se poleg samega deleža rabe zemljišč upošteva še veliko drugih dejavnikov). |
| --- | --- |

Projekt naj bi se izvajal na posebnem ohranitvenem območju DE4340301 Muldeaue oberhalb Pouch, pri čemer bi z neposredno rabo zemljišč vplival na naslednje ciljne habitatne tipe: 6430 – 604 m2 (0,17 % območja tega habitatnega tipa na posebnem ohranitvenem območju); 6510 – 40 665 m2 (20,33 %); 91F0 – 456 m2 (0,46 %). V skladu z uradno nemško metodologijo za presojo pomembnosti vplivov se vsi ti vplivi štejejo za „pomembne“ (vključno s tistimi z domnevno zanemarljivo rabo zemljišč, saj se poleg samega deleža rabe zemljišč upošteva še veliko drugih dejavnikov).

2

2

2

Druge ustrezne rešitve:

| | Zaradi značilnosti rečne doline ni drugih ustreznih rešitev za projekt, ob iskanju drugih ustreznih rešitev pa je bilo izvedenih več manjših prilagoditev projekta, s katerimi se bodo zmanjšali njegovi škodljivi vplivi (na primer sprememba naklona nasipa, ki omogoča ponovno vzpostavitev travišč, manjše premestitve nasipov in zidov itd.). |
| --- | --- |

Zaradi značilnosti rečne doline ni drugih ustreznih rešitev za projekt, ob iskanju drugih ustreznih rešitev pa je bilo izvedenih več manjših prilagoditev projekta, s katerimi se bodo zmanjšali njegovi škodljivi vplivi (na primer sprememba naklona nasipa, ki omogoča ponovno vzpostavitev travišč, manjše premestitve nasipov in zidov itd.).

Utemeljitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa:

| | Izgradnja polderskega nasipa je nujna za povečanje varnosti nasipa in zaščito prebivalstva pred poplavami. Zato je glavna utemeljitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa povezana z javno varnostjo in zdravjem ljudi. |
| --- | --- |

Izgradnja polderskega nasipa je nujna za povečanje varnosti nasipa in zaščito prebivalstva pred poplavami. Zato je glavna utemeljitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa povezana z javno varnostjo in zdravjem ljudi.

Predlagani izravnalni ukrepi:

| | Habitatni tip 6430 bo oblikovan znotraj posebnega ohranitvenega območja v razmerju 1 : 8. Habitatni tip 6510 bo ponovno oblikovan na pobočjih nasipa, ki so večinoma zunaj posebnega ohranitvenega območja, v razmerju 1 : 5. Izgubljeni gozdni habitati 91F0 (kakovosti „D“) bodo nadomeščeni z zasaditvijo novega gozda z enako sestavo vrst v razmerju 1 : 4 in zasaditvijo drevesnega „pokrova“ vzdolž obstoječih gozdov v razmerju 1 : 16, ki so vsi večinoma zunaj območja. Da bi se ohranila usklajenost omrežja, se bo posebno ohranitveno območje povečalo, da bo zajemalo lokacije izravnalnih ukrepov. |
| --- | --- |

Habitatni tip 6430 bo oblikovan znotraj posebnega ohranitvenega območja v razmerju 1 : 8. Habitatni tip 6510 bo ponovno oblikovan na pobočjih nasipa, ki so večinoma zunaj posebnega ohranitvenega območja, v razmerju 1 : 5. Izgubljeni gozdni habitati 91F0 (kakovosti „D“) bodo nadomeščeni z zasaditvijo novega gozda z enako sestavo vrst v razmerju 1 : 4 in zasaditvijo drevesnega „pokrova“ vzdolž obstoječih gozdov v razmerju 1 : 16, ki so vsi večinoma zunaj območja. Da bi se ohranila usklajenost omrežja, se bo posebno ohranitveno območje povečalo, da bo zajemalo lokacije izravnalnih ukrepov.

III.   
  Utemeljitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa: drugi razlogi, vključno s socialnimi in ekonomskimi

Utemeljitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa: drugi razlogi, vključno s socialnimi in ekonomskimi

Projekt: javna naročila za hitri vlak med Toursom in Bordeauxom (Francija, 2013).

Projekt: javna naročila za hitri vlak med Toursom in Bordeauxom (Francija, 2013).

Opis projekta in območja Natura 2000:

| | Projekt je namenjen izgradnji nove proge za hitri vlak med Toursom in Bordeauxom. To vključuje izgradnjo nove proge (302 km) in njene povezave z obstoječimi železniškimi progami (38 km) ter stranskih poti, povodij, objektov za oskrbo z električno energijo, nad- in podvozov (za kmetijske poti, prehode živali), delovnih ploščadi in pomožnih objektov. |
| --- | --- |

Projekt je namenjen izgradnji nove proge za hitri vlak med Toursom in Bordeauxom. To vključuje izgradnjo nove proge (302 km) in njene povezave z obstoječimi železniškimi progami (38 km) ter stranskih poti, povodij, objektov za oskrbo z električno energijo, nad- in podvozov (za kmetijske poti, prehode živali), delovnih ploščadi in pomožnih objektov.

| | Proga naj bi prečila štiri posebna območja varstva (FR5412006 Vallée de la Charente en amont d’Angoulême, FR5412018 Plaines du Mirebelais et du Neuvillois, FR5412021 Plaines de Villefagnan in FR5412022 Plaine de la Mothe St Héray Lezay) ter dve posebni ohranitveni območji (FR5402010 Vallée du Lary et du Palais in FR5400405 Coteaux calcaires laine de la Mothe St Héray Lezay). Škodljivi vplivi vključujejo verjetno uničenje 1,9 ha mokrih travnikov in 4,2 ha sekundarnih habitatov, ki so pomembni za ohranitev kosca Crex crex. Poleg tega bo proga neposredno vplivala na 185 ha in posredno (vznemirjanje) na 2 947 ha potencialnih habitatov male droplje Tetrax tetrax; povzročila uničenje 2 ha habitata (mokre resave) barjanskega okarčka Coenonympha oedippus, uničenje 0,35 ha območja z eno od največjih pojavnosti polnaravnih suhih travišč in grmiščnih faciesov na karbonatnih tleh (Festuco-Brometalia) habitatnega tipa 6210 ter razdrobljenost lokalne povezljivosti tega habitata. |
| --- | --- |

Proga naj bi prečila štiri posebna območja varstva (FR5412006 Vallée de la Charente en amont d’Angoulême, FR5412018 Plaines du Mirebelais et du Neuvillois, FR5412021 Plaines de Villefagnan in FR5412022 Plaine de la Mothe St Héray Lezay) ter dve posebni ohranitveni območji (FR5402010 Vallée du Lary et du Palais in FR5400405 Coteaux calcaires laine de la Mothe St Héray Lezay). Škodljivi vplivi vključujejo verjetno uničenje 1,9 ha mokrih travnikov in 4,2 ha sekundarnih habitatov, ki so pomembni za ohranitev kosca Crex crex. Poleg tega bo proga neposredno vplivala na 185 ha in posredno (vznemirjanje) na 2 947 ha potencialnih habitatov male droplje Tetrax tetrax; povzročila uničenje 2 ha habitata (mokre resave) barjanskega okarčka Coenonympha oedippus, uničenje 0,35 ha območja z eno od največjih pojavnosti polnaravnih suhih travišč in grmiščnih faciesov na karbonatnih tleh (Festuco-Brometalia) habitatnega tipa 6210 ter razdrobljenost lokalne povezljivosti tega habitata.

Crex crex

Tetrax tetrax

Coenonympha oedippus

Festuco-Brometalia

Druge ustrezne rešitve:

| | Izvedena je bila presoja treh drugih ustreznih rešitev za progo. Kar zadeva progo za visoke hitrosti, ne obstaja prav veliko prožnosti za uvedbo delnih preusmeritev proge, pri čemer je bilo ugotovljeno, da izbrana možnost najmanj škodljivo vpliva na območja Natura 2000, hkrati pa je še vedno tehnično izvedljiva. |
| --- | --- |

Izvedena je bila presoja treh drugih ustreznih rešitev za progo. Kar zadeva progo za visoke hitrosti, ne obstaja prav veliko prožnosti za uvedbo delnih preusmeritev proge, pri čemer je bilo ugotovljeno, da izbrana možnost najmanj škodljivo vpliva na območja Natura 2000, hkrati pa je še vedno tehnično izvedljiva.

Utemeljitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa:

| | Ta proga za visoke hitrosti (TGV) je s 340 km nove proge med Toursom in Bordeauxom eden od najpomembnejših železniških projektov v evropskem merilu. Z njo bo vzpostavljena učinkovita povezava na atlantski obali za zadovoljitev vse večjih potreb po mobilnosti. S komercialno hitrostjo 300 km/h bo potnikom olajšala potovanje in izboljšala prometne povezave z mesti ob progi. S potovalnim časom dobri dve uri za povezavo med Parizom in Bordeauxom postaja konkurenčna prednost železniškega prevoza pred letalskim prevozom odločilnega pomena in s tem spodbuja prehod na drugo obliko prevoza. Ta projekt bo imel ključno vlogo pri krepitvi vseevropske osi, ki regije severne in vzhodne Evrope prek atlantske obale povezuje z jugozahodom Francije in Iberskim polotokom. |
| --- | --- |

Ta proga za visoke hitrosti (TGV) je s 340 km nove proge med Toursom in Bordeauxom eden od najpomembnejših železniških projektov v evropskem merilu. Z njo bo vzpostavljena učinkovita povezava na atlantski obali za zadovoljitev vse večjih potreb po mobilnosti. S komercialno hitrostjo 300 km/h bo potnikom olajšala potovanje in izboljšala prometne povezave z mesti ob progi. S potovalnim časom dobri dve uri za povezavo med Parizom in Bordeauxom postaja konkurenčna prednost železniškega prevoza pred letalskim prevozom odločilnega pomena in s tem spodbuja prehod na drugo obliko prevoza. Ta projekt bo imel ključno vlogo pri krepitvi vseevropske osi, ki regije severne in vzhodne Evrope prek atlantske obale povezuje z jugozahodom Francije in Iberskim polotokom.

| | Okrepil bo tudi dejavnosti na zadevnih ozemljih: izboljšanje konkurenčnosti in širitev trgov za regionalna podjetja; olajševanje potovanj za dejavnosti, ki zahtevajo visoko mobilnost, kar je pomemben argument za vzpostavitev nove poslovne enote ali selitev iz Pariza v zadevne regije; razvoj turizma, zlasti kratkotrajnega bivanja; ustvarjanje delovnih mest med gradnjo in obratovanjem; razvoj večjih urbanističnih projektov. Za potnike je vlak hitro in udobno prevozno sredstvo, ki je 34-krat varnejše od avtomobila. Vlak TGV lahko prepelje do 1 000 potnikov pri hitrosti 300 km/h. Je tudi energijsko učinkovit in prostorsko varčen način potovanja. |
| --- | --- |

Okrepil bo tudi dejavnosti na zadevnih ozemljih: izboljšanje konkurenčnosti in širitev trgov za regionalna podjetja; olajševanje potovanj za dejavnosti, ki zahtevajo visoko mobilnost, kar je pomemben argument za vzpostavitev nove poslovne enote ali selitev iz Pariza v zadevne regije; razvoj turizma, zlasti kratkotrajnega bivanja; ustvarjanje delovnih mest med gradnjo in obratovanjem; razvoj večjih urbanističnih projektov. Za potnike je vlak hitro in udobno prevozno sredstvo, ki je 34-krat varnejše od avtomobila. Vlak TGV lahko prepelje do 1 000 potnikov pri hitrosti 300 km/h. Je tudi energijsko učinkovit in prostorsko varčen način potovanja.

| | Vlaki za visoke hitrosti imajo ključno vlogo pri zniževanju stroškov energije in trajnostnem razvoju regij. Ustvarjajo 20-krat manj toplogrednih plinov kot avtomobili in 45-krat manj kot letala. Ne povzročajo lokalnega onesnaževanje ozračja: električni vlaki zagotavljajo 90 % prometa. Za skupnost so stroški prevoza potnikov ali blaga po cesti v smislu onesnaževanja, nesreč in podnebnih vplivov 4,5-krat višji od stroškov prevoza z vlakom. |
| --- | --- |

Vlaki za visoke hitrosti imajo ključno vlogo pri zniževanju stroškov energije in trajnostnem razvoju regij. Ustvarjajo 20-krat manj toplogrednih plinov kot avtomobili in 45-krat manj kot letala. Ne povzročajo lokalnega onesnaževanje ozračja: električni vlaki zagotavljajo 90 % prometa. Za skupnost so stroški prevoza potnikov ali blaga po cesti v smislu onesnaževanja, nesreč in podnebnih vplivov 4,5-krat višji od stroškov prevoza z vlakom.

Predlagani izravnalni ukrepi:

| | Kupljenih je bilo 35 ha za kosce, da bi se nadomestila izguba 6,1 ha habitata. Za droplje bo shema izravnave na treh posebnih območjih varstva zajemala 702 ha: 160 ha bo kupljenih, za 542 ha pa bo podpisana pogodba o upravljanju z ukrepi, ki bodo skladni z načrti upravljanja posebnih območij varstva. Predviden je program spremljanja, v programu ponovnega naseljevanja pa bo sodeloval zasebni subjekt. Kupljenih bo 5 ha zemljišča s habitatnim tipom 6210 (izravnava v razmerju 1 : 14). |
| --- | --- |

Kupljenih je bilo 35 ha za kosce, da bi se nadomestila izguba 6,1 ha habitata. Za droplje bo shema izravnave na treh posebnih območjih varstva zajemala 702 ha: 160 ha bo kupljenih, za 542 ha pa bo podpisana pogodba o upravljanju z ukrepi, ki bodo skladni z načrti upravljanja posebnih območij varstva. Predviden je program spremljanja, v programu ponovnega naseljevanja pa bo sodeloval zasebni subjekt. Kupljenih bo 5 ha zemljišča s habitatnim tipom 6210 (izravnava v razmerju 1 : 14).

IV.   
  Utemeljitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa: drugi razlogi na podlagi mnenja Komisije

Utemeljitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa: drugi razlogi na podlagi mnenja Komisije

Projekt: poglobitev plovne poti Donave med Straubingom in Vilshofnom; odsek Straubing–Deggendorf (Nemčija, 2019).

Projekt: poglobitev plovne poti Donave med Straubingom in Vilshofnom; odsek Straubing–Deggendorf (Nemčija, 2019).

Opis projekta in območja Natura 2000:

| | Na reki Donavi med Straubingom in Deggendorfom (približno 40 km) niso bili nikoli vzpostavljeni pogoji za plovbo v obdobjih nizkega vodostaja (ugrez 2 m) – v nasprotju z odsekom gorvodno (2,9 m) in dolvodno (2,7 m) –, zaradi česar to predstavlja ozko grlo. Ugrez 2,5 m se lahko doseže samo pri srednjem vodostaju, ki je na voljo samo 144 dni na leto. Cilj projekta je odpraviti to oviro za plovbo in oblikovati izboljšane ukrepe varstva pred poplavami. Rezultat končne zasnove bo poglobitev rečne struge za 20 cm, tj. na –2,2 cm v primerjavi s sedanjim nizkim vodostajem, ki znaša –2 m. Rečna struga bo za 45 cm, tj. na –2,65 cm, dodatno poglobljena tudi na 9,7-kilometrskem odseku. Medtem bi morali ukrepi varstva pred poplavami zagotavljati zaščito pred Q100 (največji izpust, do katerega pride enkrat na 100 let). |
| --- | --- |

Na reki Donavi med Straubingom in Deggendorfom (približno 40 km) niso bili nikoli vzpostavljeni pogoji za plovbo v obdobjih nizkega vodostaja (ugrez 2 m) – v nasprotju z odsekom gorvodno (2,9 m) in dolvodno (2,7 m) –, zaradi česar to predstavlja ozko grlo. Ugrez 2,5 m se lahko doseže samo pri srednjem vodostaju, ki je na voljo samo 144 dni na leto. Cilj projekta je odpraviti to oviro za plovbo in oblikovati izboljšane ukrepe varstva pred poplavami. Rezultat končne zasnove bo poglobitev rečne struge za 20 cm, tj. na –2,2 cm v primerjavi s sedanjim nizkim vodostajem, ki znaša –2 m. Rečna struga bo za 45 cm, tj. na –2,65 cm, dodatno poglobljena tudi na 9,7-kilometrskem odseku. Medtem bi morali ukrepi varstva pred poplavami zagotavljati zaščito pred Q100 (največji izpust, do katerega pride enkrat na 100 let).

100

| | Na odseku Straubing–Vilshofen, ki ga projekt zadeva, se zgodi največ nesreč zaradi sedanjega profila ladijske plovne poti. Glede na študijo naj bi se število nesreč na leto zaradi vse večjega obsega prometa do leta 2025 povečalo z 39 (2004) na 55,4. |
| --- | --- |

Na odseku Straubing–Vilshofen, ki ga projekt zadeva, se zgodi največ nesreč zaradi sedanjega profila ladijske plovne poti. Glede na študijo naj bi se število nesreč na leto zaradi vse večjega obsega prometa do leta 2025 povečalo z 39 (2004) na 55,4.

| | Projekt bo vplival na veliko posebno ohranitveno območje (4 720 ha) DE7142301 Donauauen zwischen Straubing und Vilshofen. Verjetni pomembni vplivi, posredni, neposredni in v povezavi z drugimi načrti ali projekti, so bili ugotovljeni za sedem vrst rib, eno vrsto metuljev in eno vrsto mehkužcev ter sedem habitatnih tipov, vključno s prednostnimi aluvialnimi gozdovi habitatnega tipa 91E0* z vrstama Alnus glutinosa in Fraxinus excelsior. |
| --- | --- |

Projekt bo vplival na veliko posebno ohranitveno območje (4 720 ha) DE7142301 Donauauen zwischen Straubing und Vilshofen. Verjetni pomembni vplivi, posredni, neposredni in v povezavi z drugimi načrti ali projekti, so bili ugotovljeni za sedem vrst rib, eno vrsto metuljev in eno vrsto mehkužcev ter sedem habitatnih tipov, vključno s prednostnimi aluvialnimi gozdovi habitatnega tipa 91E0* z vrstama Alnus glutinosa in Fraxinus excelsior.

Alnus glutinosa

Fraxinus excelsior

Druge ustrezne rešitve:

| | Poleg izbrane zasnove projekta je bila temeljita presoja izvedena tudi za štiri druge ustrezne rešitve in „nično možnost“. Nobena od drugih ustreznih rešitev ne bi zagotovila vpliva, ki bi bil znatno manjši od vpliva izbrane možnosti, saj bi bodisi zajemale večjo površino posebnega ohranitvenega območja kot predlagani projekt bodisi bi pomembno vplivale na večji habitat zavarovanih vrst. |
| --- | --- |

Poleg izbrane zasnove projekta je bila temeljita presoja izvedena tudi za štiri druge ustrezne rešitve in „nično možnost“. Nobena od drugih ustreznih rešitev ne bi zagotovila vpliva, ki bi bil znatno manjši od vpliva izbrane možnosti, saj bi bodisi zajemale večjo površino posebnega ohranitvenega območja kot predlagani projekt bodisi bi pomembno vplivale na večji habitat zavarovanih vrst.

Utemeljitev nujnih razlogov prevladujočega javnega interesa:

| (a) | Izpolnitev cilja nacionalne in evropske prometne politike: s poglobitvijo Donave med Straubingom in Vilshofnom se odpravlja vrzel v obstoječi povezavi plovnih poti, ki Severno morje prek Rena, Majne, kanala Majna–Donava in Donave povezuje s Črnim morjem. V skladu z Uredbo (EU) št. 1315/2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja zvezna plovna pot po Donavi tvori del jedrnega omrežja evropskega omrežja TEN-T in je velikega gospodarskega interesa za Evropo. |
| --- | --- |

(a)

Izpolnitev cilja nacionalne in evropske prometne politike: s poglobitvijo Donave med Straubingom in Vilshofnom se odpravlja vrzel v obstoječi povezavi plovnih poti, ki Severno morje prek Rena, Majne, kanala Majna–Donava in Donave povezuje s Črnim morjem. V skladu z Uredbo (EU) št. 1315/2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja zvezna plovna pot po Donavi tvori del jedrnega omrežja evropskega omrežja TEN-T in je velikega gospodarskega interesa za Evropo.

| (b) | Boljša povezljivost za pristanišča na celinskih plovnih poteh: s projektom se bodo izboljšale razmere za plovbo na območju projekta v času nizkega vodostaja Donave. Za razliko od drugih načinov prevoza ima ladijski prevoz po Donavi še vedno proste prevozne zmogljivosti, ki bi se lahko s poglobitvijo ladijske plovne poti učinkoviteje izkoriščale. |
| --- | --- |

(b)

Boljša povezljivost za pristanišča na celinskih plovnih poteh: s projektom se bodo izboljšale razmere za plovbo na območju projekta v času nizkega vodostaja Donave. Za razliko od drugih načinov prevoza ima ladijski prevoz po Donavi še vedno proste prevozne zmogljivosti, ki bi se lahko s poglobitvijo ladijske plovne poti učinkoviteje izkoriščale.

| (c) | Varnost in enostavnost plovbe: z izvedbo projekta bi se lahko kljub povečanju prometa zmanjšala pogostost nesreč s predvidenih 55,4 na 42,4 na leto. |
| --- | --- |

(c)

Varnost in enostavnost plovbe: z izvedbo projekta bi se lahko kljub povečanju prometa zmanjšala pogostost nesreč s predvidenih 55,4 na 42,4 na leto.

| (d) | Predvideno povečanje prometa: obseg tovora naj bi se do leta 2025 povečal s 7 milijonov ton/leto (2007) na 9,7 milijona ton/leto ali za 50 %, tj. na 10,5 milijona ton/leto. |
| --- | --- |

(d)

Predvideno povečanje prometa: obseg tovora naj bi se do leta 2025 povečal s 7 milijonov ton/leto (2007) na 9,7 milijona ton/leto ali za 50 %, tj. na 10,5 milijona ton/leto.

Predlagani izravnalni ukrepi:

| | Vsi prizadeti habitatni tipi, vključno s prednostnim 91E0*, bodo nadomeščeni z oblikovanjem novih habitatov v razmerju 3 : 1. Za vrsto Maculinea nausithous bodo oblikovani novi habitati travišč, novi habitati pa bodo oblikovani tudi za vrsto Unio crassus, in sicer v obliki novih rečnih otokov in rečnih rokavov (slednje bodo uporabljale tudi prizadete vrste rib). Predvideni sta dolgoročno spremljanje in upravljanje ohranjanja novih habitatov. |
| --- | --- |

Vsi prizadeti habitatni tipi, vključno s prednostnim 91E0*, bodo nadomeščeni z oblikovanjem novih habitatov v razmerju 3 : 1. Za vrsto Maculinea nausithous bodo oblikovani novi habitati travišč, novi habitati pa bodo oblikovani tudi za vrsto Unio crassus, in sicer v obliki novih rečnih otokov in rečnih rokavov (slednje bodo uporabljale tudi prizadete vrste rib). Predvideni sta dolgoročno spremljanje in upravljanje ohranjanja novih habitatov.

Maculinea nausithous

Unio crassus

Mnenje Komisije (celotna različica je objavljena na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/opinion_en.htm).

3.   IZRAVNALNI UKREPI

IZRAVNALNI UKREPI

3.1   Primeri izravnalnih ukrepov iz člena 6(4)

Primeri izravnalnih ukrepov iz člena 6(4)

| Načrt ali projekt | Medkrajevna železniška proga med dvema vozliščema in obnova 100 let starega mostu v Baden-Württembergu (Nemčija).

  Projekt vključuje površinske trase, ki bodo skrajšane z izgradnjo tunelov. |
| --- | --- |
| Prizadeto območje Natura 2000 | Prizadeto območje je DE 7220-311 „Glemswald und Stuttgarter Bucht“ (3 813  ha, razdeljeno na 31 podobmočij). |
| Vpliv | Vplivi so posledica rabe zemljišč ter poznejše izgube in degradacije habitatov, vključno s sečnjo odraslih dreves. Prizadete dobrine v interesu Skupnosti so:

  vrsta: populacija prednostne vrste Osmoderma eremita iz Priloge II k direktivi o habitatih v ugodnem stanju ohranjenosti;

  habitat: nižinski ekstenzivno gojeni travniki habitatnega tipa 6510 (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis). |
| Izravnalni ukrepi | — | Določitev 50 ha zemljišča v bližini nacionalnega naravnega rezervata (Neuweiler Viehweide) kot območja Natura 2000. |

Načrt ali projekt

Načrt ali projekt

Medkrajevna železniška proga med dvema vozliščema in obnova 100 let starega mostu v Baden-Württembergu (Nemčija).

Medkrajevna železniška proga med dvema vozliščema in obnova 100 let starega mostu v Baden-Württembergu (Nemčija).

Projekt vključuje površinske trase, ki bodo skrajšane z izgradnjo tunelov.

Prizadeto območje Natura 2000

Prizadeto območje Natura 2000

Prizadeto območje je DE 7220-311 „Glemswald und Stuttgarter Bucht“ (3 813  ha, razdeljeno na 31 podobmočij).

Vpliv

Vpliv

Vplivi so posledica rabe zemljišč ter poznejše izgube in degradacije habitatov, vključno s sečnjo odraslih dreves. Prizadete dobrine v interesu Skupnosti so:

vrsta: populacija prednostne vrste Osmoderma eremita iz Priloge II k direktivi o habitatih v ugodnem stanju ohranjenosti;

vrsta

Osmoderma eremita

habitat: nižinski ekstenzivno gojeni travniki habitatnega tipa 6510 (Alopecurus pratensis, Sanguisorba officinalis).

habitat

Alopecurus pratensis

Sanguisorba officinalis

Izravnalni ukrepi

Izravnalni ukrepi

—

Določitev 50 ha zemljišča v bližini nacionalnega naravnega rezervata (Neuweiler Viehweide) kot območja Natura 2000.

Neuweiler Viehweide

| — | Upravljanje določenega območja, namenjenega vrsti *Osmoderma eremita, z obnovitvijo bistvenih ekoloških značilnosti, potrebnih za preživetje vrste. |
| --- | --- |

—

Upravljanje določenega območja, namenjenega vrsti *Osmoderma eremita, z obnovitvijo bistvenih ekoloških značilnosti, potrebnih za preživetje vrste.

Osmoderma eremita

Upravljano določeno zemljišče povezuje dve obstoječi osrednji zavarovani območji, ki sta bili ločeni, z vplivom ekološke meje na prednostno vrsto. Rezultat ciljno usmerjenega upravljanja naj bi bila ohranitev ugodnega stanja ohranjenosti prednostne vrste.

Vir: C(2018) 466 final z dne 3. januarja 2018.

Vir:

| Načrt ali projekt | Cesta B173 med kraji na Bavarskem (Nemčija) |
| --- | --- |
| Prizadeto območje Natura 2000 | Prizadeto območje je območje, pomembno za Skupnost, DE 5833-371 Maintal von Theisau bis Lichtenfels (872 ha), ki se večinoma prekriva s posebnim območjem varstva DE 5931-471.02 Täler von Oberem Main, Unterer Rodach und Steinach.
  Posebno območje varstva je na območju bolj prizadeto kot območje, pomembno za Skupnost. Funkcionalnost območja je povezana z devetimi drugimi območji Natura 2000 v celinski biogeografski regiji. Območja sestavljajo habitati na poplavni ravnici s stoječo in tekočo vodo. |
| Vpliv | Trasa ceste seka omrežje Natura 2000, njeni vplivi pa izhajajo iz rabe zemljišč (izguba habitatov) ter vznemirjanja/degradacije habitatov in vrst med gradnjo in upravljanjem ceste, večinoma zaradi odlaganja dušika. Podrobneje:
  habitatni tipi iz Priloge I, na katere projekt vpliva: šest, od tega en prednostni (91E0*);
  vrste iz Priloge II, na katere projekt vpliva: pet, od tega tri tudi iz Priloge IV.
  Pomembni vplivi na:
  habitatne tipe 3150, 6430, 6510 in 91E0* iz Priloge I k direktivi o habitatih;
  vrsto ptic Circus aeruginosus iz Priloge I k direktivi o pticah. |
| Izravnalni ukrepi | Sorazmernost pri izravnavi za uravnoteženje izgube habitatov v okviru celovite usklajenosti omrežja Natura 2000 je bila določena pri:
  razmerju 1 : 3 za habitatne tipe 3150, 6430 in 91E0* ter
  razmerju 1 : 6 za habitatni tip 6510.
  Povečanje območja, pomembnega za Skupnost, za 2 ha.
  Oblikovanje območja habitata trstičja za vrsto Circus aeruginosus.
  Finančni načrt ter načrt spremljanja in vrednotenja.
  Evropska komisija ta načrt izravnave pogojuje z:






  — | izvajanjem v skladu z delovnim načrtom, ki so ga Evropski komisiji predložili nemški organi; |

Načrt ali projekt

Načrt ali projekt

Cesta B173 med kraji na Bavarskem (Nemčija)

Cesta B173 med kraji na Bavarskem (Nemčija)

Prizadeto območje Natura 2000

Prizadeto območje Natura 2000

Prizadeto območje je območje, pomembno za Skupnost, DE 5833-371 Maintal von Theisau bis Lichtenfels (872 ha), ki se večinoma prekriva s posebnim območjem varstva DE 5931-471.02 Täler von Oberem Main, Unterer Rodach und Steinach.

Posebno območje varstva je na območju bolj prizadeto kot območje, pomembno za Skupnost. Funkcionalnost območja je povezana z devetimi drugimi območji Natura 2000 v celinski biogeografski regiji. Območja sestavljajo habitati na poplavni ravnici s stoječo in tekočo vodo.

Vpliv

Vpliv

Trasa ceste seka omrežje Natura 2000, njeni vplivi pa izhajajo iz rabe zemljišč (izguba habitatov) ter vznemirjanja/degradacije habitatov in vrst med gradnjo in upravljanjem ceste, večinoma zaradi odlaganja dušika. Podrobneje:

habitatni tipi iz Priloge I, na katere projekt vpliva: šest, od tega en prednostni (91E0*);

vrste iz Priloge II, na katere projekt vpliva: pet, od tega tri tudi iz Priloge IV.

Pomembni vplivi na:

habitatne tipe 3150, 6430, 6510 in 91E0* iz Priloge I k direktivi o habitatih;

vrsto ptic Circus aeruginosus iz Priloge I k direktivi o pticah.

Circus aeruginosus

Izravnalni ukrepi

Izravnalni ukrepi

Sorazmernost pri izravnavi za uravnoteženje izgube habitatov v okviru celovite usklajenosti omrežja Natura 2000 je bila določena pri:

razmerju 1 : 3 za habitatne tipe 3150, 6430 in 91E0* ter

razmerju 1 : 6 za habitatni tip 6510.

Povečanje območja, pomembnega za Skupnost, za 2 ha.

Oblikovanje območja habitata trstičja za vrsto Circus aeruginosus.

trstičja

Circus aeruginosus

Finančni načrt ter načrt spremljanja in vrednotenja.

Evropska komisija ta načrt izravnave pogojuje z:

—

izvajanjem v skladu z delovnim načrtom, ki so ga Evropski komisiji predložili nemški organi;

| — | poročili o spremljanju in vrednotenju v skladu s predloženim delovnim načrtom, kot je bil dogovorjen z nemškimi organi. Poročilo mora biti dostopno javnosti na internetu; |
| --- | --- |

—

poročili o spremljanju in vrednotenju v skladu s predloženim delovnim načrtom, kot je bil dogovorjen z nemškimi organi. Poročilo mora biti dostopno javnosti na internetu;

| — | rezultati spremljanja in vrednotenja za omrežje Natura 2000, ki jih je treba upoštevati za predvidevanje vrednotenj in pregledov izravnalnih ukrepov ter ukrepov za ublažitev, povezanih s projektom; |
| --- | --- |

—

rezultati spremljanja in vrednotenja za omrežje Natura 2000, ki jih je treba upoštevati za predvidevanje vrednotenj in pregledov izravnalnih ukrepov ter ukrepov za ublažitev, povezanih s projektom;

| — | izpolnjevanjem zavez v zvezi z omrežjem Natura 2000 s strani Nemčije za območje DE 5833 - 371 v skladu s členom 4(4) in členom 6(1) direktive o habitatih. |
| --- | --- |

—

izpolnjevanjem zavez v zvezi z omrežjem Natura 2000 s strani Nemčije za območje DE 5833 - 371 v skladu s členom 4(4) in členom 6(1) direktive o habitatih.

Vir: C(2015) 9085 final z dne 18. decembra 2015.

Vir:

| Načrt ali projekt | Državna cesta B 252/B 62; 17,56 km nove ceste, ki bo obšla občine Münchhausen, Wetter in Lahntal (Hesse).


  Povezava v smeri sever–jug med regijama Paderborn-Korbach in Marburg-Gießen. Državna cesta B 62 Biedenkopf prek Cölbeja povezuje z medkrajevno osjo Gießen–Marburg–Kassel.
  Nova trasa vključuje spremembo velikosti in premestitev javne infrastrukture, kot so javne ceste, energetska omrežja, železnica in plinovod. |
| --- | --- |
| Prizadeto območje Natura 2000 | V obseg ustrezne presoje je bilo vključenih več območij Natura 2000. Ugotovitve so bile naslednje:
  območje DE 5017-305 „Lahnhänge zwischen Biedenkopf und Marburg“: projekt ne bo škodljivo vplival na to območje;
  območje DE 5018-401 „Burgwald“: projekt bo pozitivno vplival na to območje, saj se bo izvajal dlje od območja in bo zmanjšal večino prometne obremenitve obstoječe državne ceste B 252;
  območje DE 5118-302 „Obere Lahn und Wetschaft mit Nebengewässern“: projekt bo pomembno vplival na to območje. |
| Vpliv | Trasa državne ceste B 252/B 62 seka omrežje Natura 2000 na treh lokacijah. Neposredna pritiska sta izguba in degradacija habitatov; obstajajo vplivi pregrade in odlaganja dušika, ki z vznemirjanjem habitatov in njihovo degradacijo na splošno vplivajo na habitate in vrste. Dobrine, ki so izpostavljene pomembnim posledicam teh vplivov, so:






  — | habitatna tipa iz Priloge I k direktivi o habitatih:






  — | 91E0* (aluvialni gozdovi z vrstama Alnus glutinosa in Fraxinus excelsior) in |

Načrt ali projekt

Načrt ali projekt

Državna cesta B 252/B 62; 17,56 km nove ceste, ki bo obšla občine Münchhausen, Wetter in Lahntal (Hesse).

Državna cesta B 252/B 62; 17,56 km nove ceste, ki bo obšla občine Münchhausen, Wetter in Lahntal (Hesse).

Povezava v smeri sever–jug med regijama Paderborn-Korbach in Marburg-Gießen. Državna cesta B 62 Biedenkopf prek Cölbeja povezuje z medkrajevno osjo Gießen–Marburg–Kassel.

Nova trasa vključuje spremembo velikosti in premestitev javne infrastrukture, kot so javne ceste, energetska omrežja, železnica in plinovod.

Prizadeto območje Natura 2000

Prizadeto območje Natura 2000

V obseg ustrezne presoje je bilo vključenih več območij Natura 2000. Ugotovitve so bile naslednje:

območje DE 5017-305 „Lahnhänge zwischen Biedenkopf und Marburg“: projekt ne bo škodljivo vplival na to območje;

območje DE 5018-401 „Burgwald“: projekt bo pozitivno vplival na to območje, saj se bo izvajal dlje od območja in bo zmanjšal večino prometne obremenitve obstoječe državne ceste B 252;

območje DE 5118-302 „Obere Lahn und Wetschaft mit Nebengewässern“: projekt bo pomembno vplival na to območje.

Vpliv

Vpliv

Trasa državne ceste B 252/B 62 seka omrežje Natura 2000 na treh lokacijah. Neposredna pritiska sta izguba in degradacija habitatov; obstajajo vplivi pregrade in odlaganja dušika, ki z vznemirjanjem habitatov in njihovo degradacijo na splošno vplivajo na habitate in vrste. Dobrine, ki so izpostavljene pomembnim posledicam teh vplivov, so:

—

habitatna tipa iz Priloge I k direktivi o habitatih:

—

91E0* (aluvialni gozdovi z vrstama Alnus glutinosa in Fraxinus excelsior) in

Alnus glutinosa

Fraxinus excelsior

| — | 3260 (vodotoki v nižinskem in montanskem pasu z vodno vegetacijo zvez Ranunculion fluitantis in Callitricho-Batrachion; |
| --- | --- |

—

3260 (vodotoki v nižinskem in montanskem pasu z vodno vegetacijo zvez Ranunculion fluitantis in Callitricho-Batrachion;

Ranunculion fluitantis

Callitricho-Batrachion

| — | vrsti iz Priloge II k direktivi o habitatih: |
| --- | --- |

—

vrsti iz Priloge II k direktivi o habitatih:

Cottus gobio in Lampetra planeri.

Cottus gobio

Lampetra planeri

Vsi habitatni tipi in drugi habitati vrst iz Priloge I so izpostavljeni pomembnim vplivom zaradi povečane ravni odlaganja dušika. Povečana obremenitev s sedimenti pomembno škodljivo vpliva na vse v vodi živeče vrste. Največja škoda, neposredna ali posredna, je povzročena habitatnemu tipu 91E0* zaradi gnojenja in zakisljevanja z dušikovimi plini.

Izravnalni ukrepi

Izravnalni ukrepi

Izguba habitatnega tipa 91E0* (aluvialni gozdovi z vrstama Alnus glutinosa in Fraxinus excelsior):

Alnus glutinosa

Fraxinus excelsior

izravnava neposrednih vplivov: razmerje 1 : 3;

izravnava posrednih vplivov: razmerje 1 : 2.

Vir: C(2012) 3392 z dne 29. maja 2012.

Vir:

| Načrt ali projekt | Poglobitev in razširitev ladijske plovne poti po reki Majni na odsekih Wipfeld, Garstadt in Schweinfurt (Bavarska/Nemčija).


  Glavni namen projekta je razširiti obstoječo plovno pot po reki Majni med vodnimi zapornicami v Wipfeldu (kilometrski mejnik 316,12) in Ottendorfom (kilometrski mejnik 345,29) s 36 na 40 m ter poglobiti plovno pot po reki s sedanjih 2,5 m na 2,9 m. S tem se bo povečala zmožnost fizičnega manevriranja ladij. |
| --- | --- |
| Vpliv | Prizadeta bi bila zlasti prednostni habitatni tip v interesu Skupnosti 91E0* (aluvialni gozdovi z vrstama Alnus glutinosa in Fraxinus excelsior) in habitatni tip 6510 (nižinski ekstenzivno gojeni travniki). Neposredna škoda bi nastala za oba habitatna tipa, kar bi vključevalo izgubo površine v velikosti 9 460  m2 za habitatni tip 91E0* in 6 440  m2 za habitatni tip 6510. |
| Prizadeto območje Natura 2000 | V obseg ustrezne presoje je bilo vključeno podomrežje omrežja Natura 2000, ki meji na vodotok. Ugotovitve ustrezne presoje za območje Natura 2000 so bile:
  območje „Maintal zwischen Schweinfurt und Dettelbach“ (posebno območje varstva): brez pomembnih vplivov;
  območje „Mainaue zwischen Grafenrheinfeld und Kitzingen“ (območje, pomembno za Skupnost): pomembni vplivi;
  območje „Maintal bei Sennfeld und Weyer“(območje, pomembno za Skupnost): pomembni vplivi.
  Območja s pomembnimi vplivi merijo 1 706  ha. |
| Izravnalni ukrepi | Sorazmernost je bila dogovorjena pri: | habitatnem tipu 6510: razmerje znaša skoraj 1 : 7; |

Načrt ali projekt

Načrt ali projekt

Poglobitev in razširitev ladijske plovne poti po reki Majni na odsekih Wipfeld, Garstadt in Schweinfurt (Bavarska/Nemčija).

Poglobitev in razširitev ladijske plovne poti po reki Majni na odsekih Wipfeld, Garstadt in Schweinfurt (Bavarska/Nemčija).

Glavni namen projekta je razširiti obstoječo plovno pot po reki Majni med vodnimi zapornicami v Wipfeldu (kilometrski mejnik 316,12) in Ottendorfom (kilometrski mejnik 345,29) s 36 na 40 m ter poglobiti plovno pot po reki s sedanjih 2,5 m na 2,9 m. S tem se bo povečala zmožnost fizičnega manevriranja ladij.

Vpliv

Vpliv

Prizadeta bi bila zlasti prednostni habitatni tip v interesu Skupnosti 91E0* (aluvialni gozdovi z vrstama Alnus glutinosa in Fraxinus excelsior) in habitatni tip 6510 (nižinski ekstenzivno gojeni travniki). Neposredna škoda bi nastala za oba habitatna tipa, kar bi vključevalo izgubo površine v velikosti 9 460  m2 za habitatni tip 91E0* in 6 440  m2 za habitatni tip 6510.

Alnus glutinosa

Fraxinus excelsior

2

2

Prizadeto območje Natura 2000

Prizadeto območje Natura 2000

V obseg ustrezne presoje je bilo vključeno podomrežje omrežja Natura 2000, ki meji na vodotok. Ugotovitve ustrezne presoje za območje Natura 2000 so bile:

območje „Maintal zwischen Schweinfurt und Dettelbach“ (posebno območje varstva): brez pomembnih vplivov;

območje „Mainaue zwischen Grafenrheinfeld und Kitzingen“ (območje, pomembno za Skupnost): pomembni vplivi;

območje „Maintal bei Sennfeld und Weyer“(območje, pomembno za Skupnost): pomembni vplivi.

Območja s pomembnimi vplivi merijo 1 706  ha.

Izravnalni ukrepi

Izravnalni ukrepi

Sorazmernost je bila dogovorjena pri:

habitatnem tipu 6510: razmerje znaša skoraj 1 : 7;

| | habitatnem tipu 91E0*: razmerje znaša skoraj 1 : 4. |
| --- | --- |

habitatnem tipu 91E0*: razmerje znaša skoraj 1 : 4.

| | V zadnjenavedenem primeru se pri razmerjih upošteva, da lahko obdobje ponovnega oblikovanja habitata traja več desetletij. |
| --- | --- |

V zadnjenavedenem primeru se pri razmerjih upošteva, da lahko obdobje ponovnega oblikovanja habitata traja več desetletij.

| | Območje izravnave je lokalno, saj je potrebno ekološko funkcionalnost mogoče najti v bližini. |
| --- | --- |

Območje izravnave je lokalno, saj je potrebno ekološko funkcionalnost mogoče najti v bližini.

| | Prizadeta območja Natura 2000 bodo povečana s predlaganimi izravnalnimi ukrepi ter pozneje določena in priglašena s strani države članice. Na poplavnem območju Schweinfurt in Wipfeld je skupno predvidenih deset ukrepov. |
| --- | --- |

Prizadeta območja Natura 2000 bodo povečana s predlaganimi izravnalnimi ukrepi ter pozneje določena in priglašena s strani države članice. Na poplavnem območju Schweinfurt in Wipfeld je skupno predvidenih deset ukrepov.

3.2   Časovni vidiki izravnalnih ukrepov

Časovni vidiki izravnalnih ukrepov

| Nemčija – časovni vidiki izravnalnih ukrepov (izvleček iz dokumenta LANA 2004)
   (4) |
| --- |

Nemčija – časovni vidiki izravnalnih ukrepov (izvleček iz dokumenta LANA 2004)
   (4)

Nemčija – časovni vidiki izravnalnih ukrepov (izvleček iz dokumenta LANA 2004)

4

Ukrepi za zagotovitev skladnosti bi morali biti ob nastanku škode, če so tehnično izvedljivi, že izvedeni in funkcionalni. Po mnenju Evropske komisije je ponovno oblikovanje primernega habitata za prizadete vrste kot ukrep za zagotovitev skladnosti dopustno samo, če „je oblikovano območje na voljo v času, ko prizadeto območje izgublja svojo naravno vrednost“ (EVROPSKA KOMISIJA, 2000:49).

Med strokovnjaki obstaja široko soglasje, da bi bilo treba ukrepe za zagotovitev skladnosti izvesti že pred izvajanjem projekta (začetkom gradnje) ali vsaj pred začetkom bistvenega poslabšanja stanja zadevnega območja Natura 2000, tako da so ob nastanku škode pripravljeni za uporabo in čim bolj funkcionalni (npr. BAUMANN in drugi, 1999:470; AG FFH VERTRÄGLICHKEITSPRÜFUNG, 1999:72; SSYMANK in drugi, 1998:39; WEYRICH, 1999:1704; EVROPSKA KOMISIJA, 2000:49; SCHRÖDTER, 2001:17; FGSV, 2002:18; BERNOTAT, 2003:25).

V zvezi s tem zvezno upravno sodišče (sodba z dne 17. maja 2002) navaja tudi nevarnost „zakasnitve pri funkcionalnosti“. EVROPSKA KOMISIJA (2000:50) zahteva, da je rezultat ukrepa praviloma operativen, ko nastane škoda na območju, povezanem s projektom, razen če je mogoče dokazati, da ta sočasnost ni potrebna za zagotovitev prispevka območja k omrežju Natura 2000.

Vsekakor so te zakasnitve pri funkcionalnosti lahko – če sploh – dopustne le, če je mogoče z gotovostjo pričakovati, da se bo z izvedenimi ukrepi zagotovila potrebna izravnava in s tem ponovna vzpostavitev skladnosti (RAMSAUER, 2000:608).

V vsakem posameznem primeru je treba zato proučiti, ali so v okviru ekološke usklajenosti omrežja Natura 2000 te zakasnitve pri funkcionalnosti lahko dopustne ali ne. V nadaljevanju sta opisani taki skupini primerov (primer A: popolna funkcionalnost ukrepov za zagotavljanje usklajenosti, ki je potrebna v času poslabšanja stanja; primer B: v času poslabšanja stanja ni potrebna popolna funkcionalnost ukrepov).

V vsakem posameznem primeru je treba zato proučiti, ali so v okviru ekološke usklajenosti omrežja Natura 2000 te zakasnitve pri funkcionalnosti lahko dopustne ali ne.

Če zakasnitev pri funkcionalnosti ni mogoče uskladiti z ustreznim ciljem ohranjanja, je treba zadržati priznanje ukrepa kot ukrepa za zagotovitev usklajenosti.

Primer A: popolna funkcionalnost ukrepov za zagotavljanje usklajenosti, ki je potrebna v času poslabšanja stanja.

Primer A: popolna funkcionalnost ukrepov za zagotavljanje usklajenosti, ki je potrebna v času poslabšanja stanja.

Habitatni tip ali habitati, ki jih potrebuje vrsta, morajo biti popolnoma funkcionalni, preden pride do poslabšanja stanja, zlasti če obstaja nevarnost izgube zadevne (delne) populacije vrste, ki je zavarovana v skladu s Prilogo 2 k direktivi o habitatih ali Prilogo 1 k direktivi o pticah. V takih primerih se lahko samo ukrepi, ki so izvedeni vnaprej in v času posega že učinkujejo, štejejo za zadostne ukrepe za zagotovitev usklajenosti. Iz razlogov ohranjanja narave zakasnitev pri funkcionalnosti ne more biti dopustna.

V bistvu je čas, ki ga habitati vrst potrebujejo za razvoj, odvisen, na eni strani, od obdobij lokalnega razvoja zadevnih habitatov in, na drugi strani, od dostopnosti območij v okviru potrebne ponovne naselitve. Potencial vrst za ponovno naselitev je med drugim določen s prostorsko porazdelitvijo vrst, pojavom konkretnih središč porazdelitve in izvornih populacij v geografski bližini, mobilnostjo in sposobnostjo posamezne vrste za širitev ter neovirano dostopnostjo območij.

Če poseg močno vpliva na posamezne pojave vrste ali vrst, ki so malo mobilne, obstaja zelo majhna verjetnost, da bo habitat, oblikovan z ukrepi za zagotovitev usklajenosti, na novo ali ponovno naseljen od zunaj. Pri tem je ključnega pomena, da se habitati vnaprej razvijejo čim bližje prizadeti populaciji in da lahko isti osebki ali populacije naselijo habitat že pred posegom kot ubežni habitat. Ponovne naselitve habitata pozneje pogosto ni več mogoče brezpogojno zagotoviti po bistveni oslabitvi populacije.

V primeru habitatnih tipov je čas razvoja habitatov določen z njihovo sposobnostjo obnavljanja in abiotskimi razmerami na območju, ki jih je treba ustvariti, ter naselitvijo značilnih rastlinskih in živalskih vrst (glej na primer RIECKEN in drugi, 1994:21 in naslednje). Popolno funkcionalnost v smislu primera A je mogoče doseči samo za habitatne tipe, ki imajo krajši čas razvoja.

Vnaprejšnje izvajanje ukrepov

Vnaprejšnje izvajanje ukrepov

Da bi bilo mogoče v okoliščinah iz primera A še naprej ukrepati, morata biti financiranje in izvajanje ukrepov omogočeni že pred končno odobritvijo projekta (...). V praksi na primer obstaja možnost, da se območje zavaruje že pred sklepom o odobritvi načrta s pripravljalnimi deli pred pridobitvijo zemljišča ali predčasno pridobitvijo zemljišča. Načeloma postopki po korakih zagotavljajo ugodnejše pogoje za to.

Zaradi posebne zahteve glede pravne varnosti pri poznejšem sklepu o odobritvi morajo biti pri predhodnem postopku presoje vplivov na živalske in rastlinske vrste ter habitate (npr. za določitve koridorjev ali v postopkih prostorskega načrtovanja) glavne odločitve o predmetu, lokaciji in obsegu ukrepov za zagotavljanje usklajenosti pogosto sprejete že v fazi osnutka (glej na primer KÜSTER, 2001). Če struktura projekta ostane enaka, se te odločitve ob odobritvi projekta ne bodo bistveno spremenile; ukrepi se lahko izvedejo vnaprej, takoj ko postane jasno, da je projekt v osnovi izvedljiv.

Instrumenti za območja dopolnjevanja in izravnalni ukrepi, ki so že bili vzpostavljeni v drugih okvirih, kažejo tudi, da je predčasno izvajanje ukrepov mogoče in se z vidika načrtovanja lahko prenese v prakso (glej na primer AMMERMANN in drugi, 1998, BUNZEL in BÖHME, 2002). Tu bi se lahko kot dopolnilna možnost sprejeli tudi dogovori med upravljavcem projekta in upravljavcem zemljiškega rezervata. Ti dogovori bi omogočali prevzem izvedenih ukrepov s strani upravljavca zemljiškega rezervata in denarno odškodnino zanje v malo verjetnem primeru, da projekta iz določenega nepredvidenega razloga sploh ne bi bilo mogoče izvesti.

Spodnji primer načrtovanja projekta A 26 tudi kaže, da je v fazah gradnje za vnaprejšnjo izvedbo ukrepov poleg možnosti pripravljalnih del pred pridobitvijo zemljišča primerna tudi uporaba faz načrtovanja in odobritve.

Primer: vnaprejšnja izvedba ukrepov v primeru projekta A 26

Primer: vnaprejšnja izvedba ukrepov v primeru projekta A 26

Območje varstva ptic, na katero vpliva projekt, je prizadeto in njegovo stanje poslabšano zaradi več povezanih gradbenih odsekov. Med odobritvijo trenutne gradbene faze se ukrepi za zagotovitev usklajenosti že vzpostavljajo, deloma samo zaradi poslabšanj stanja, ki izhajajo iz naslednjih dveh faz, za kateri še ni bil sprejet sklep o odobritvi načrta. Da bi se omogočila učinkovitost ukrepov za oblikovanje novih habitatov, je moralo biti preverjanje, ali je bil določen obseg ukrepov, kot se zahteva z ustrezno presojo, zagotovljeno že v odobritvi načrta za to gradbeno fazo. Izvajanje ukrepov se na ta način prestavi za približno pet let, s čimer se prepreči zakasnitev med poslabšanjem stanja in izravnalno funkcijo.

Območje varstva ptic, na katero vpliva projekt, je prizadeto in njegovo stanje poslabšano zaradi več povezanih gradbenih odsekov. Med odobritvijo trenutne gradbene faze se ukrepi za zagotovitev usklajenosti že vzpostavljajo, deloma samo zaradi poslabšanj stanja, ki izhajajo iz naslednjih dveh faz, za kateri še ni bil sprejet sklep o odobritvi načrta. Da bi se omogočila učinkovitost ukrepov za oblikovanje novih habitatov, je moralo biti preverjanje, ali je bil določen obseg ukrepov, kot se zahteva z ustrezno presojo, zagotovljeno že v odobritvi načrta za to gradbeno fazo. Izvajanje ukrepov se na ta način prestavi za približno pet let, s čimer se prepreči zakasnitev med poslabšanjem stanja in izravnalno funkcijo.

Osnovni pogoji za to so razpoložljivost zemljišč v obsegu, ki ga strokovnjaki določijo kot potrebnega, dogovor o omejitvah upravljanja za kmete, ki na teh zemljiščih delajo, in po potrebi razpoložljivost finančnih sredstev za vnaprejšnje nadomestilo, ki se izplača precej pred sklepom o odobritvi za naslednjo gradbeno fazo. Možnosti, da se pojavijo taki okvirni pogoji za izvajanje, je treba vsekakor razlagati za vsak primer posebej. Pri projektu A 26 je obstoj takih pogojev očiten. Pripravljalna dela pred pridobitvijo zemljišča so omogočila zavarovanje območij. Pristop, izbran v tem postopku, je dobrodošel, saj preprečuje ogroženost zaradi začasnih funkcionalnih pomanjkljivosti in zagotavlja neprekinjeno usklajenost omrežja Natura 2000 med celotnim projektom, ne da bo povzročal kakršne koli zamude pri projektu.

Osnovni pogoji za to so razpoložljivost zemljišč v obsegu, ki ga strokovnjaki določijo kot potrebnega, dogovor o omejitvah upravljanja za kmete, ki na teh zemljiščih delajo, in po potrebi razpoložljivost finančnih sredstev za vnaprejšnje nadomestilo, ki se izplača precej pred sklepom o odobritvi za naslednjo gradbeno fazo. Možnosti, da se pojavijo taki okvirni pogoji za izvajanje, je treba vsekakor razlagati za vsak primer posebej. Pri projektu A 26 je obstoj takih pogojev očiten. Pripravljalna dela pred pridobitvijo zemljišča so omogočila zavarovanje območij. Pristop, izbran v tem postopku, je dobrodošel, saj preprečuje ogroženost zaradi začasnih funkcionalnih pomanjkljivosti in zagotavlja neprekinjeno usklajenost omrežja Natura 2000 med celotnim projektom, ne da bo povzročal kakršne koli zamude pri projektu.

Po potrebi je mogoča tudi ločena odobritev načrta za ukrepe za zagotovitev usklajenosti, ki zagotavlja njihovo predčasno izvajanje. Seveda imajo predlagatelji projekta vedno možnost, da ukrepe prostovoljno izvedejo predčasno na svoje stroške. Če se ukrepi za zagotovitev usklajenosti izvedejo dovolj vnaprej, v okviru določb o posegih, lahko pozitivno vplivajo na obseg ukrepov za izravnavo in nadomestitev, saj se lahko znižajo dodatni stroški, nastali zaradi začasnih funkcionalnih pomanjkljivosti.

Upravljavci projektov iz javnega sektorja in upravljavci projektov, ki izvajajo številne ali velike projekte, po možnosti v postopkih odobritve po korakih, imajo pri tem največ prostora za ukrepanje in zato nosijo posebno odgovornost.

Primer B: v času poslabšanja stanja ni potrebna popolna funkcionalnost ukrepov za zagotovitev usklajenosti

Primer B: v času poslabšanja stanja ni potrebna popolna funkcionalnost ukrepov za zagotovitev usklajenosti

Ni nujno, da je habitatni tip ali habitat vrst popolnoma funkcionalen pred nastopom bistvenega poslabšanja stanja. Iz nekaterih tehničnih razlogov, ki jih je treba izčrpno navesti, je zakasnitev pri funkcionalnosti upravičena do polne učinkovitosti ukrepa in jo je treba nadomestiti z izvajanjem ukrepov v ustrezno večjem obsegu. Dokazano je, da je s tem zagotovljen tudi prispevek območja k omrežju Natura 2000.

Tudi v teh primerih bi si bilo treba prizadevati za vnaprejšnjo izvedbo ukrepov. Na podlagi izkušenj, pridobljenih z izvajanjem drugih instrumentov za ohranjanje narave, je mogoče sklepati, da je v nekaterih okoliščinah zakasnitve pri funkcionalnosti mogoče preprečiti s povečanjem obsega ukrepa. To med drugim temelji na dejstvu, da je mogoče na ta način zakasnitve večinoma nadomestiti z nekaterimi funkcijami habitatov.

Na podlagi zakasnitve pri funkcionalnosti bi bilo treba izbrati dodajanje večjih zemljišč, saj je kljub temu, da ukrepi (npr. zasaditev) na začetku ne morejo ustrezno učinkovati, z bistveno večjim obsegom na splošno vseeno mogoče doseči približno enako raven izravnave. Večji obseg ukrepa povečuje tudi gotovost napovedi v zvezi s funkcionalnimi vidiki.

Primer:
  Cestni projekt s prečkanjem tekočega vodnega telesa bistveno poslabšuje stanja habitata *91E0 (jesenovi in jelševi gozdovi ob tekočih vodah). Izgubo habitata je treba na drugih območjih, ki so primerna glede na lokacijo in funkcijo, nadomestiti z ukrepi za zagotovitev usklajenosti; to se bo doseglo z ustrezno zasaditvijo in obnovitvijo habitatnega tipa. Ker spremljevalni ukrepi, kot je razvoj staroraslih gozdov, v obstoječih podobnih habitatnih tipih niso mogoči, je načrtovano izvajanje ukrepa na območju, ki je precejkrat večje, da bi se nadomestila zakasnitev pri funkcionalnosti. Gre za vprašanje habitatnega tipa, za katerega so značilna drevesa in ki ima temu ustrezno dolg razvojni čas, ki ga ni mogoče doseči niti z vnaprejšnjim izvajanjem ukrepov.

Primer

Cestni projekt s prečkanjem tekočega vodnega telesa bistveno poslabšuje stanja habitata *91E0 (jesenovi in jelševi gozdovi ob tekočih vodah). Izgubo habitata je treba na drugih območjih, ki so primerna glede na lokacijo in funkcijo, nadomestiti z ukrepi za zagotovitev usklajenosti; to se bo doseglo z ustrezno zasaditvijo in obnovitvijo habitatnega tipa. Ker spremljevalni ukrepi, kot je razvoj staroraslih gozdov, v obstoječih podobnih habitatnih tipih niso mogoči, je načrtovano izvajanje ukrepa na območju, ki je precejkrat večje, da bi se nadomestila zakasnitev pri funkcionalnosti. Gre za vprašanje habitatnega tipa, za katerega so značilna drevesa in ki ima temu ustrezno dolg razvojni čas, ki ga ni mogoče doseči niti z vnaprejšnjim izvajanjem ukrepov.

Kljub temu bi bilo treba ta ukrep načeloma priznati kot ukrep za zagotovitev usklajenosti, če temu ne nasprotuje noben poseben vidik posameznega primera.

Kljub temu bi bilo treba ta ukrep načeloma priznati kot ukrep za zagotovitev usklajenosti, če temu ne nasprotuje noben poseben vidik posameznega primera.

4.   POVEZAVE MED POSTOPKI OKOLJSKIH PRESOJ: UP, PVO, SPVO

POVEZAVE MED POSTOPKI OKOLJSKIH PRESOJ: UP, PVO, SPVO

4.1   Primerjava postopkov v skladu z ustrezno presojo (UP), presojo vplivov na okolje (PVO) in strateško presojo vplivov na okolje (SPVO)

Primerjava postopkov v skladu z ustrezno presojo (UP), presojo vplivov na okolje (PVO) in strateško presojo vplivov na okolje (SPVO)

| | UP | PVO | SPVO |
| --- | --- | --- | --- |
| Za katere vrste razvojnih projektov se uporablja? | Za vsak načrt ali projekt, ki bi lahko sam ali v povezavi z drugimi načrti/projekti pomembno vplival na območje Natura 2000 (razen načrtov ali projektov, ki so neposredno povezani z upravljanjem ohranjanja območja). | Za vse projekte iz Priloge I.
  Za projekte iz Priloge II se potreba po presoji vplivov na okolje določi za vsak primer posebej ali na podlagi mejnih vrednosti ali meril, ki jih določijo države članice (ob upoštevanju meril iz Priloge III). | Za vse načrte in programe ali njihove spremembe:






  (a) | ki jih pripravi in/ali sprejme organ na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; |

UP

PVO

SPVO

Za katere vrste razvojnih projektov se uporablja?

Za katere vrste razvojnih projektov se uporablja?

Za vsak načrt ali projekt, ki bi lahko sam ali v povezavi z drugimi načrti/projekti pomembno vplival na območje Natura 2000 (razen načrtov ali projektov, ki so neposredno povezani z upravljanjem ohranjanja območja).

načrt

projekt

Za vse projekte iz Priloge I.

projekte

Za projekte iz Priloge II se potreba po presoji vplivov na okolje določi za vsak primer posebej ali na podlagi mejnih vrednosti ali meril, ki jih določijo države članice (ob upoštevanju meril iz Priloge III).

Za vse načrte in programe ali njihove spremembe:

načrte

programe

(a)

ki jih pripravi in/ali sprejme organ na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni;

| (b) | ki so zahtevani z zakonskimi in drugimi predpisi; |
| --- | --- |

(b)

ki so zahtevani z zakonskimi in drugimi predpisi;

| (c) | ki se pripravijo za kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, energetiko, industrijo, promet, ravnanje z odpadki, gospodarjenje z vodami, telekomunikacije, turizem, prostorsko načrtovanje ali rabo zemljišč in določajo okvir za prihodnja soglasja za izvedbo iz prilog I in II k direktivi o presoji vplivov na okolje ali |
| --- | --- |

(c)

ki se pripravijo za kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, energetiko, industrijo, promet, ravnanje z odpadki, gospodarjenje z vodami, telekomunikacije, turizem, prostorsko načrtovanje ali rabo zemljišč in določajo okvir za prihodnja soglasja za izvedbo iz prilog I in II k direktivi o presoji vplivov na okolje ali

pri katerih je bilo glede na možne vplive na območja ugotovljeno, da je zanje potrebna presoja skladno s členom 6 ali 7 Direktive 92/43/EGS.

Katere vplive, povezane z naravo, je treba presojati?

Katere vplive, povezane z naravo, je treba presojati?

Presojo je treba izvesti glede na cilje ohranjanja območja (ki se nanašajo na vrste/habitatne tipe, ki so pomembno prisotni na zadevnem območju).

cilje ohranjanja območja

Pri presoji vplivov je treba določiti, ali bodo škodljivo vplivali na celovitost zadevnega območja.

Neposredne in posredne, sekundarne, kumulativne, čezmejne, kratko-, srednje- in dolgoročne, trajne in začasne, pozitivne in negativne pomembne vplive na prebivalstvo in zdravje ljudi; biotsko raznovrstnost, s posebnim poudarkom na vrstah in habitatih, ki so zavarovani v skladu z Direktivo 92/43/EGS in Direktivo 2009/147/ES; zemljišča, tla, vodo, zrak in podnebje ter krajino; materialne dobrine, kulturno dediščino in krajino ter vzajemno delovanje teh dejavnikov.

Verjetne pomembne vplive na okolje, vključno z vplivi na vprašanja, kot so biotska raznovrstnost, prebivalstvo, zdravje ljudi, živalstvo, rastlinstvo, tla, voda, zrak, podnebni dejavniki, materialne dobrine, kulturna dediščina skupaj z arhitekturno in arheološko dediščino, krajina ter medsebojna razmerja teh dejavnikov.

Kdo je odgovoren za presojo?

Kdo je odgovoren za presojo?

Za izvedbo ustrezne presoje je odgovoren pristojni organ. V tem okviru se lahko od nosilca projekta zahteva, naj izvede vse potrebne študije in pristojnemu organu predloži vse potrebne informacije, da lahko pristojni organ sprejme odločitev na podlagi prejetih informacij. Pri tem lahko pristojni organ, če je to primerno, pridobi tudi informacije iz drugih virov.

Nosilec predloži potrebne informacije, ki jih pristojni organ, ki izdaja soglasje za izvedbo, ustrezno upošteva, skupaj z rezultati posvetovanj.

Z direktivo o strateški presoji vplivov na okolje (SPVO) je državam članicam zagotovljeno široko polje proste presoje pri imenovanju pristojnih organov za SPVO. To so lahko organi, pristojni za pripravo načrta/programa, okoljski organi, s katerimi se izvede posvetovanje ex lege o obsegu in ravni podrobnosti informacij, ki jih je treba vključiti v okoljsko poročilo, pa tudi o osnutku načrta/programa in priloženem okoljskem poročilu, ali organi, ki jim je posebej zaupano vodenje postopka SPVO.

ex lege

Ali se je treba posvetovati z javnostjo/drugimi organi?

Ali se je treba posvetovati z javnostjo/drugimi organi?

Direktiva o habitatih ne vsebuje izrecne obveznosti pridobitve mnenja širše javnosti pri izdajanju dovoljenja za načrte ali projekte, ki zahtevajo ustrezno presojo. V skladu z besedilom člena 6(3) je to potrebno le, če se „šteje za ustrezno“. Vendar je Sodišče pojasnilo, da ima zadevna javnost, vključno s priznanimi okoljskimi nevladnimi organizacijami, na podlagi zahtev iz Aarhuške konvencije pravico do udeležbe v postopku odobritve (C-243/15, točka 49). Ta pravica vključuje zlasti „pravico [javnosti] do ,učinkovitega sodelovanja pri okoljskem odločanju‘ s tem, da predloži ,pisno oz. na javni obravnavi ali ob zaslišanju vložnika vse pripombe, informacije, analize ali mnenja, za katere meni, da se nanašajo na predlagano dejavnost‘“ (zadeva C-243/15, točka 46).

Posvetovanje pred sprejetjem predloga izvedbe je obvezno.

Države članice morajo sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da imajo organi, ki bodo verjetno obravnavali projekt (vključno z okoljskimi, lokalnimi in regionalnimi organi), možnost izraziti svoje mnenje o prošnji za soglasje za izvedbo. Enaka načela se uporabljajo za posvetovanje z zadevno javnostjo.

V primeru verjetnih pomembnih vplivov na okolje v drugi državi članici se je treba posvetovati z ustreznimi organi in javnostjo zadevne države članice.

Posvetovanje pred sprejetjem načrta ali programa je obvezno.

Države članice se morajo posvetovati z organi, ki bodo zaradi svojih posebnih okoljskih pristojnosti verjetno obravnavali okoljske vplive izvajanja načrta/programa. Posvetovati bi se bilo treba z javnostjo, vključno z javnostjo, na katero vpliva ali bi verjetno vplivalo odločanje ali ki ima interes pri takem odločanju, vključno z nevladnimi organizacijami.

Organom in javnosti se čim prej v ustreznem časovnem okviru dejansko omogoči, da pred sprejetjem načrta ali programa ali njegovo vložitvijo v zakonodajni postopek izrazijo svoje mnenje o osnutku načrta ali programa in priloženem okoljskem poročilu.

V primeru verjetnih pomembnih vplivov na okolje v drugi državi članici se je treba posvetovati z ustreznimi organi in javnostjo zadevne države članice.

Kako pravno zavezujoči so rezultati presoje?

Kako pravno zavezujoči so rezultati presoje?

Zavezujoči.

Zavezujoči

Pristojni organi lahko z načrtom ali projektom soglašajo šele, ko se prepričajo, da ne bo škodljivo vplival na celovitost območja.

Rezultati posvetovanj in informacije, pridobljene v okviru PVO, se ustrezno upoštevajo v postopku soglasja za izvedbo.

se ustrezno upoštevajo

Odločitev o izdaji soglasja za izvedbo vključuje vsaj utemeljeni sklep (tj. sklep o PVO) in morebitne okoljske pogoje, povezane s sklepom.

Okoljsko poročilo in predložena mnenja se upoštevajo pri pripravi načrta ali programa in pred njegovim sprejetjem ali vložitvijo v zakonodajni postopek.

se upoštevajo

5.   STRATEŠKO NAČRTOVANJE – PRESOJA NAČRTOV

STRATEŠKO NAČRTOVANJE – PRESOJA NAČRTOV

5.1   Primer: načrtovanje avtocest v Avstriji

Primer: načrtovanje avtocest v Avstriji

| Načrtovanje avtocest v Avstriji – pregled in ustrezna presoja |
| --- |
| Načrtovanje avtocest v Avstriji vključuje tri različne faze projekta, od katerih je vsakič znova odvisna potreba po ustrezni presoji. | V prvi fazi (Voruntersuchung ali Korridoruntersuchung) se opredelijo morebitni konfliktni deli območja, ki je predmet raziskav, da se izključijo koridorji z nedopustnimi vplivi oziroma visokim tveganjem neodobritve. Posebna pozornost je namenjena zavarovanim območjem, vključno z območji Natura 2000. Rezultata prve faze sta predhodni izbor možnih različic projekta in program raziskav za drugo fazo. Potreba po izvedbi ustrezne presoje se običajno prepozna v tej fazi (faza pregleda). |

Načrtovanje avtocest v Avstriji – pregled in ustrezna presoja

Načrtovanje avtocest v Avstriji – pregled in ustrezna presoja

Načrtovanje avtocest v Avstriji vključuje tri različne faze projekta, od katerih je vsakič znova odvisna potreba po ustrezni presoji.

V prvi fazi (Voruntersuchung ali Korridoruntersuchung) se opredelijo morebitni konfliktni deli območja, ki je predmet raziskav, da se izključijo koridorji z nedopustnimi vplivi oziroma visokim tveganjem neodobritve. Posebna pozornost je namenjena zavarovanim območjem, vključno z območji Natura 2000. Rezultata prve faze sta predhodni izbor možnih različic projekta in program raziskav za drugo fazo. Potreba po izvedbi ustrezne presoje se običajno prepozna v tej fazi (faza pregleda).

Voruntersuchung

Korridoruntersuchung

| | V drugi fazi (Vorprojekt ali Variantenuntersuchung) se opredeli občutljivost habitatov in vrst v različnih možnih različicah projekta ter predvidijo možni vplivi teh različic na okolje. V skladu z notranjimi nacionalnimi zahtevami (RVS* (5)) so v tej fazi potrebne podrobne raziskave v zvezi z ustrezno presojo. To je namenjeno zagotovitvi, da se čim prej upoštevajo vrste in habitati, ki so pod zaščito EU. Na koncu te faze se izbere ena možna različica projekta. |
| --- | --- |

V drugi fazi (Vorprojekt ali Variantenuntersuchung) se opredeli občutljivost habitatov in vrst v različnih možnih različicah projekta ter predvidijo možni vplivi teh različic na okolje. V skladu z notranjimi nacionalnimi zahtevami (RVS* (5)) so v tej fazi potrebne podrobne raziskave v zvezi z ustrezno presojo. To je namenjeno zagotovitvi, da se čim prej upoštevajo vrste in habitati, ki so pod zaščito EU. Na koncu te faze se izbere ena možna različica projekta.

Vorprojekt

Variantenuntersuchung

5

| | Tretja faza (Einreichprojekt) vključuje načrtovanje za postopke odobritve. Morebitni vplivi izbrane možnosti na okolje se podrobneje opredelijo, možni negativni vplivi pa se ublažijo z ustreznimi ukrepi. Cilj je okoljsko odgovoren načrt projekta, ki ne vpliva na cilje ohranjanja območja ali zavarovane vrste in ga je po zakonu mogoče odobriti. |
| --- | --- |

Tretja faza (Einreichprojekt) vključuje načrtovanje za postopke odobritve. Morebitni vplivi izbrane možnosti na okolje se podrobneje opredelijo, možni negativni vplivi pa se ublažijo z ustreznimi ukrepi. Cilj je okoljsko odgovoren načrt projekta, ki ne vpliva na cilje ohranjanja območja ali zavarovane vrste in ga je po zakonu mogoče odobriti.

Einreichprojekt

Prednost zgodnjega pregleda je, da se pravočasno prepoznajo potrebni pravni postopki, v tem primeru ustrezna presoja ali – v drugih primerih – postopek za odobritev odstopanja. Postopkovna tveganja so tako prepoznana dovolj zgodaj in lahko se uvedejo strategije preprečevanja.

Za lokalizacijo morebitnih območij konflikta se uporabljajo standardni podatkovni obrazci območij Natura 2000, skupaj s podatki iz nacionalnega atlasa gnezditvenih ptic ter regionalnih in lokalnih raziskav habitatov (če so na voljo in aktualni). Pri oceni trenutnega stanja in možnih vplivov se upoštevajo tudi rdeči seznami (nacionalni ali pokrajinski), podatki iz poročila v skladu s členom 17, nacionalni in pokrajinski predpisi v zvezi z vrstami, zavarovanimi na nacionalni ravni, ter drugi podatki, ki so na voljo v regiji. Če so na voljo, se lahko uporabijo tudi dodatni podatki o spremljanju, na primer iz projektov, namenjenih ohranjanju vrst, ali projektov LIFE, izvedenih v regiji.

Vir: študija primera, ki jo je predložilo podjetje ASFINAG.

Vir:

5.2   Primer: strateško načrtovanje novega hidroenergetskega razvoja na Donavi

Primer: strateško načrtovanje novega hidroenergetskega razvoja na Donavi

| Strateško načrtovanje nove hidroelektrarne v povodju Donave |
| --- |

Strateško načrtovanje nove hidroelektrarne v povodju Donave

Strateško načrtovanje nove hidroelektrarne v povodju Donave

Mednarodna komisija za varstvo reke Donave (ICPDR) je pripravila vodilna načela za razvoj trajnostne hidroenergetske rabe v povodju Donave, ki so jih podonavske države sprejele junija 2013. Vodilna načela so bila zasnovana v okviru obširnega participativnega postopka, v katerem so sodelovali predstavniki iz energetskih in okoljskih uprav, hidroenergetskega sektorja, nevladnih organizacij in znanstvene skupnosti.

Priporoča se pristop strateškega načrtovanja za razvoj novih hidroelektrarn. Ta pristop bi moral temeljiti na oceni na dveh ravneh (vključno s seznami priporočenih meril), tj. nacionalni/regionalni oceni, ki bi ji sledila ocena konkretnega projekta.

V prvem koraku se opredelijo rečni odseki, na katerih je gradnja hidroelektrarn prepovedana z nacionalno ali regionalno zakonodajo/sporazumi (izključitvena območja). Merila, ki so za to kategorijo vzpostavljena v nekaterih evropskih državah, so: zavarovana območja, odseki visoke ekološke vrednosti, referenčni odseki, velikost povodja.

Priporočeni seznam za nacionalna/regionalna merila vključuje naslednje:

| — | naravnost: stanje rečnih odsekov/vodnega telesa glede na odstopanje od naravnih pogojev za posamezno vrsto, kar zadeva hidrologijo, morfologijo, biološko kontinuiteto in kontinuiteto sedimentov ter biološke skupnosti; |
| --- | --- |

—

naravnost: stanje rečnih odsekov/vodnega telesa glede na odstopanje od naravnih pogojev za posamezno vrsto, kar zadeva hidrologijo, morfologijo, biološko kontinuiteto in kontinuiteto sedimentov ter biološke skupnosti;

naravnost

| — | stanje vodnega telesa, kar zadeva redkost in ekološko vrednost: redkost rečnega tipa, ekološko stanje rečnega odseka in občutljivost; |
| --- | --- |

—

stanje vodnega telesa, kar zadeva redkost in ekološko vrednost: redkost rečnega tipa, ekološko stanje rečnega odseka in občutljivost;

stanje vodnega telesa, kar zadeva redkost in ekološko vrednost

| — | posebna ekološka struktura in funkcija rečnega odseka, tudi kar zadeva celotno povodje/porečje in glede na ekosistemske storitve: na primer habitati za občutljive/dragocene vrste rib ali drugi biološki elementi kakovosti v rečni ekologiji (npr. vrste z rdečega seznama); |
| --- | --- |

—

posebna ekološka struktura in funkcija rečnega odseka, tudi kar zadeva celotno povodje/porečje in glede na ekosistemske storitve: na primer habitati za občutljive/dragocene vrste rib ali drugi biološki elementi kakovosti v rečni ekologiji (npr. vrste z rdečega seznama);

posebna ekološka struktura in funkcija rečnega odseka, tudi kar zadeva celotno povodje/porečje in glede na ekosistemske storitve:

| — | ohranitvena in zavarovana območja: na primer območja Natura 2000, območja iz Ramsarske konvencije, Unescovi biosferni rezervati, nacionalni, regionalni in naravni parki itd. |
| --- | --- |

—

ohranitvena in zavarovana območja: na primer območja Natura 2000, območja iz Ramsarske konvencije, Unescovi biosferni rezervati, nacionalni, regionalni in naravni parki itd.

ohranitvena in zavarovana območja:

V drugem koraku se na podlagi ocenjevalne matrike in razvrstitvene sheme ocenijo vsi drugi odseki.

Ker je veliko rečnih odsekov in poplavnih ravnic v povodju Donave zavarovanih na podlagi direktiv o pticah in o habitatih, je treba upoštevati določbe in zahteve v skladu z upravljanjem in varstvom območij Natura 2000 ter potrebo po ustrezni oceni vpliva možnih projektov na zadevnih območjih.

Nacionalna/regionalna ocena je instrument, ki upravam pomaga, da gradnjo novih hidroelektrarn usmerijo na območja, kjer se pričakujejo najmanjši vplivi na okolje. Kjer je to ustrezno, je treba upoštevati vidike v celotnem povodju Donave ali čezmejne vidike. Nacionalna/regionalna ocena je koristna za okoljski in vodni sektor, pa tudi za hidroenergetski sektor, saj povečuje predvidljivost postopka odločanja in jasno nakazuje, kje bodo dovoljenja za nove projekte verjetno izdana.

Medtem ko je ocena na nacionalni/regionalni ravni splošnejša, ocena konkretnega projekta, s katero se razvrsti ustreznost rečnih odsekov za morebitno hidroenergetsko rabo, zagotavlja podrobnejšo in bolj poglobljeno oceno koristi in vplivov konkretnega projekta. To pomaga pri oceni, ali je projekt ustrezno prilagojen konkretni lokaciji. Ocena konkretnega projekta se izvede kot odgovor na vlogo za izdajo dovoljenja za novo hidroelektrarno in je torej odvisna od zasnove konkretnega projekta.

Nato je treba določiti ukrepe za ublažitev za zmanjšanje negativnih vplivov hidroenergetskih objektov na vodne ekosisteme. Prednostna ukrepa za ohranjanje in izboljšanje ekološkega stanja voda sta zagotavljanje selitve rib in ekološko sprejemljivih pretokov.

Drugi ukrepi za ublažitev, kot so izboljšanje upravljanja plavin, zmanjšanje negativnih vplivov umetnih nihanj vodostajev (vršno obratovanje hidroelektrarne), ohranjanje stanja podzemnih voda ali obnovitev habitatov za posamezne tipe in obrežnih območij, so pomembni za rečno ekologijo in mokrišča, ki so neposredno odvisna od vodnih ekosistemov. O teh ukrepih bi bilo torej treba razmisliti pri zasnovi projekta, pri tem pa upoštevati tudi stroškovno učinkovitost in zanesljivost oskrbe z električno energijo.

Z vodilnimi načeli se priznava uporaba postopka iz člena 6(3) in (4) direktive o habitatih, kadar bi novi hidroenergetski razvoj lahko vplival na območje Natura 2000.

https://www.icpdr.org/main/activities-projects/hydropower

5.3   Primer: prostorski načrt za polja vetrnih elektrarn na morju in omrežne povezave v nemški izključni ekonomski coni Severnega morja

Primer: prostorski načrt za polja vetrnih elektrarn na morju in omrežne povezave v nemški izključni ekonomski coni Severnega morja

| Prostorski načrt za priobalno omrežje v nemški izključni ekonomski coni Severnega morja

  V načrtu za priobalno omrežje so opredeljena polja vetrnih elektrarn na morju, ki so primerna za skupne omrežne povezave. V skladu z določitvijo potrebnih poti kablov in območij za omrežne povezave polj vetrnih elektrarn na morju načrt za priobalno omrežje vključuje poti kablov za povezovalne daljnovode in opise možnih prečnih povezav.
  V nemški izključni ekonomski coni so bila prednostna območja določena za ladijski prevoz, cevovode in proizvodnjo vetrne energije na morju; druge uporabe na teh območjih so prepovedane, razen če so združljive. Na območjih Natura 2000 niso dovoljene vetrne turbine. Na prehodu v teritorialno morje in križišče shem ločene plovbe morajo biti podmorski kabli za prenos električne energije, proizvedene v izključni ekonomski coni, napeljani po določenih kabelskih koridorjih. Ko je bil načrt pripravljen, je bila izvedena strateška presoja vplivov na okolje.
  Da bi čim bolj zmanjšali možne negativne vplive na morsko okolje pri polaganju cevovodov in kablov, je v načrtu navedeno, da se občutljivi habitati ne bi smeli prečkati v obdobjih visoke ranljivosti določenih vrst.
  Med polaganjem in delovanjem cevovodov in kablov je treba preprečevati škodo ali uničenje peščenih obrežij, grebenov in območij ogroženih bentoških skupnosti, ki so še posebno občutljivi habitati, poleg tega pa je treba upoštevati dobre okoljske prakse v skladu s Konvencijo OSPAR. Cilj načrta je bil tudi uskladitev določitve prednostnih območij za cevovod in polja vetrnih elektrarn.
  Cilja načel načrtovanja, kot sta omejitev povezovanja kablov in preprečevanje prečkanja območij Natura 2000, sta skrčiti območje, potrebno za infrastrukturo omrežja, in zmanjšati možne vplive na morsko okolje. V načrtu, za katerega je bila izvedena strateška presoja vplivov na okolje, sta določena zmogljivost in pričakovan časovni okvir priključkov na priobalno omrežje, ki bodo zgrajeni v naslednjih desetih letih.
  https://www.bsh.de/EN/TOPICS/Offshore/Maritime_spatial_planning/maritime_spatial_planning_node.html |
| --- |

Prostorski načrt za priobalno omrežje v nemški izključni ekonomski coni Severnega morja

Prostorski načrt za priobalno omrežje v nemški izključni ekonomski coni Severnega morja

V načrtu za priobalno omrežje so opredeljena polja vetrnih elektrarn na morju, ki so primerna za skupne omrežne povezave. V skladu z določitvijo potrebnih poti kablov in območij za omrežne povezave polj vetrnih elektrarn na morju načrt za priobalno omrežje vključuje poti kablov za povezovalne daljnovode in opise možnih prečnih povezav.

V nemški izključni ekonomski coni so bila prednostna območja določena za ladijski prevoz, cevovode in proizvodnjo vetrne energije na morju; druge uporabe na teh območjih so prepovedane, razen če so združljive. Na območjih Natura 2000 niso dovoljene vetrne turbine. Na prehodu v teritorialno morje in križišče shem ločene plovbe morajo biti podmorski kabli za prenos električne energije, proizvedene v izključni ekonomski coni, napeljani po določenih kabelskih koridorjih. Ko je bil načrt pripravljen, je bila izvedena strateška presoja vplivov na okolje.

Da bi čim bolj zmanjšali možne negativne vplive na morsko okolje pri polaganju cevovodov in kablov, je v načrtu navedeno, da se občutljivi habitati ne bi smeli prečkati v obdobjih visoke ranljivosti določenih vrst.

Med polaganjem in delovanjem cevovodov in kablov je treba preprečevati škodo ali uničenje peščenih obrežij, grebenov in območij ogroženih bentoških skupnosti, ki so še posebno občutljivi habitati, poleg tega pa je treba upoštevati dobre okoljske prakse v skladu s Konvencijo OSPAR. Cilj načrta je bil tudi uskladitev določitve prednostnih območij za cevovod in polja vetrnih elektrarn.

Cilja načel načrtovanja, kot sta omejitev povezovanja kablov in preprečevanje prečkanja območij Natura 2000, sta skrčiti območje, potrebno za infrastrukturo omrežja, in zmanjšati možne vplive na morsko okolje. V načrtu, za katerega je bila izvedena strateška presoja vplivov na okolje, sta določena zmogljivost in pričakovan časovni okvir priključkov na priobalno omrežje, ki bodo zgrajeni v naslednjih desetih letih.

https://www.bsh.de/EN/TOPICS/Offshore/Maritime_spatial_planning/maritime_spatial_planning_node.html

---

(1)  https://www.synbiosys.alterra.nl/bij12/routeplanner.aspx

1

(2)  https://www.commissiemer.nl/docs/mer/diversen/leidraad_bepaling_significantie27052010.pdf

2

(3)  RVS = smernice in predpisi za načrtovanje, gradnjo in vzdrževanje cest (RVS), www.fsv.at.

3

(4)  LANA/stalni odbor LANA „ureditev posegov“ (2004): tehnične zahteve za ukrepe, da se zagotovi skladnost na podlagi člena 34, odstavek 5, nemškega zveznega zakona o varstvu narave (BNatSchG) – Priloga k točki dnevnega reda 4.6 87. sestanka delovne skupine LANA 4. in 5. marca 2004.

4

(5)  RVS = smernice in predpisi za načrtovanje, gradnjo in vzdrževanje cest (RVS), www.fsv.at.

5

---