# Euroopa Liidu C 436/28.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 436 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik28. oktoober 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 436

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik28. oktoober 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 436/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale – Euroopa Liidu majandusaasta aruanne 2020 | 1 |
| 2021/C 436/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne | 207 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 436/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale – Euroopa Liidu majandusaasta aruanne 2020

1

2021/C 436/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne

207

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 28.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Liidu majandusaasta aruanne 2020

(2021/C 436/01)

SISUKORD

| EESSÕNA | 2 |
| --- | --- |

| EELARVEAASTA TÄHTSAMAD FINANTSSÜNDMUSED | 3 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON | 33 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED JA NENDE LISAD | 34 |
| --- | --- |

| BILANSS | 35 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 36 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 37 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 38 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 39 |
| --- | --- |

| EELARVE TÄITMISE ARUANDED JA NENDE LISAD | 130 |
| --- | --- |

| SÕNASTIK | 200 |
| --- | --- |

| LÜHENDITE LOETELU | 204 |
| --- | --- |

EESSÕNA

2020. aasta oli igas mõttes erakordne: koroonaviiruse pandeemia tekitatud majanduslike ja poliitiliste probleemide lahendamiseks pidi Euroopa Liit reageerima enneolematute lahenduste ja suure kiirusega. Euroopa Komisjon on teinud igal tasandil tööd selle nimel, et päästa elusid ja elatusvahendeid, toetada riikide tervishoiusüsteeme ja ettevõtjaid ning soodustada taastumist ja vastupidavust. Oleme kasutanud kõiki kättesaadavaid vahendeid, et aidata liikmesriikidel koordineerida oma riiklikke meetmeid ja aidata neid, keda kriis on enim mõjutanud, kasutades selliseid vahendeid nagu koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus või TERA (tööhõive toetamise erakorraline rahastu). Kokku 100 miljardist eurost maksti TERA raames 2020. aastal juba välja 39,5 miljardi euro suurune summa mõjutatud liikmesriikidele tööhõive säilitamisega seotud avalike kulude järsu kasvuga toimetulekuks. 2021. aastal järgnesid täiendavad märkimisväärsed väljamaksed.

Pandeemiaga võideldes täitis Euroopa Liit sellest hoolimata oma poliitikaeesmärgid, keskendudes noortele, tööhõivele ja majanduskasvule, samuti kliimamuutustele. Majanduskasvu toetamise ja piirkondadevaheliste majanduslike lõhede vähendamise meetmed moodustasid peaaegu poole eraldatud vahenditest. ELi vahenditest toetati 29,7 miljardi euroga vähem arenenud piirkondi ning 16,4 miljardi euroga teadusuuringud ja innovatsiooni programmi „Horisont 2020“ raames. Peale selle aidati ELi 2020. aasta eelarvest põllumajandust ja maapiirkondi Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi raames, võttes kulukohustusi kokku 59 miljardi euro ulatuses. 2020. aasta eelarve oli praeguse mitmeaastase finantsraamistiku viimane eelarve ning eelarve täitmisel võeti kulukohustusi kokku 181,7 miljardi euro eest, pakkudes lisaväärtust kõikidele eurooplastele.

Samuti lepiti 2020. aastal kokku EL pikaajalises eelarves aastateks 2021–2027, mis moodustab 1 074 triljonit eurot (2018. aasta hindades) ja mida toetatakse 750 miljardi euroga taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu; taasterahastu on ajutine vahend, millega käivitatakse majanduse taastumine ja juhitakse üleminekut kestlikuma ja digitaalse Euroopa suunas.

Mul on heameel esitleda Euroopa Liidu 2020. majandusaasta aruannet. See annab täieliku ülevaate ELi rahandusest ja ELi eelarve täitmisest eelmisel aastal, hõlmates ka teavet liidu tingimuslike kohustiste, finantskohustiste ja muude kohustuste kohta. Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on komisjoni integreeritud finants- ja vastutusaruannete paketi osa ning moodustab olulise osa meie põhjalikult välja töötatud finantsaruandluse süsteemist.

Euroopa Komisjoni eelarve ja personali eest vastutav volinik

Johannes HAHN

EELARVEAASTA TÄHTSAMAD FINANTSSÜNDMUSED

| Kooskõlas rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu (IPSASB) soovituslikus suunises nr 2 „Finantsaruandeid käsitlev arutelu ja analüüs“ sisalduvate põhimõtetega koostatud raamatupidamise aastaaruande analüüsi eesmärk on aidata lugejal mõista, kuidas ELi tegevus ning finants- ja investeerimistoimingud kajastuvad ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruande eri elementides. Käesolevas jaos esitatud teave ei ole auditeeritud.


  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast. |
| --- |

Kooskõlas rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu (IPSASB) soovituslikus suunises nr 2 „Finantsaruandeid käsitlev arutelu ja analüüs“ sisalduvate põhimõtetega koostatud raamatupidamise aastaaruande analüüsi eesmärk on aidata lugejal mõista, kuidas ELi tegevus ning finants- ja investeerimistoimingud kajastuvad ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruande eri elementides. Käesolevas jaos esitatud teave ei ole auditeeritud.

Kooskõlas rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu (IPSASB) soovituslikus suunises nr 2 „Finantsaruandeid käsitlev arutelu ja analüüs“ sisalduvate põhimõtetega koostatud raamatupidamise aastaaruande analüüsi eesmärk on aidata lugejal mõista, kuidas ELi tegevus ning finants- ja investeerimistoimingud kajastuvad ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruande eri elementides. Käesolevas jaos esitatud teave ei ole auditeeritud.

Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

SISUKORD

SISUKORD

| 1. | 2020. AASTA PÕHINÄITAJAD | 4 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | REAGEERIMINE KOROONAVIIRUSELE | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Olulisemad sündmused seoses ELi reageerimisega koroonaviirusele | 5 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Reageerimisalgatused mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 ja TERA programmi alusel | 7 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | ELi PIKAAJALINE EELARVE 2021–2027 JA TAASTERAHASTU „NextGenerationEU“ | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | ÜHENDKUNINGRIIGI LAHKUMINE EUROOPA LIIDUST | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Taust | 13 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ühendkuningriigi osa | 14 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ELi majandusaasta aruanne: summad, mida Ühendkuningriik väljaastumislepingu kohaselt võlgneb ja mis talle võlgnetakse | 14 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | ÜLEVAADE EELARVE TÄITMISEST | 17 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | RAHASTAMISVAHENDID JA EELARVELISED TAGATISED | 18 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | ELi eelarvest rahastatavad rahastamisvahendid | 18 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Eelarveliste tagatiste jaoks tagatisfondides hoitav finantsvara | 18 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Laenutegevus finantsabi programmide jaoks | 19 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Eelarvelised tingimuslikud kohustised finantsabi programmide puhul | 23 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 7. | RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE ANALÜÜS | 24 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | TULUD | 24 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | KULUD | 25 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | VARAD | 26 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | KOHUSTISED | 27 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 8. | ELi POLIITIKA- JA FINANTSRAAMISTIK, VALITSEMINE JA VASTUTUS | 28 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | POLIITIKA- JA FINANTSRAAMISTIK | 29 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | VALITSEMINE JA ARUANDEKOHUSTUS | 30 |
| --- | --- | --- |

8.2.

1.   2020. AASTA PÕHINÄITAJAD

ELi eelarve 2020 – kulukohustuste assigneeringute kasutamine

ELi eelarve 2020 – kulukohustuste assigneeringute kasutamine

| ELi poliitikaeesmärkide täitmiseks kasutati 181,7  miljardit eurot |
| --- |
| |
| ⇨ | Vt eelarve täitmise aruanded ja nende lisad, tabel 4.2. |

ELi poliitikaeesmärkide täitmiseks kasutati 181,7  miljardit eurot

ELi poliitikaeesmärkide täitmiseks kasutati 181,7  miljardit eurot

Image 1

⇨

Vt eelarve täitmise aruanded ja nende lisad, tabel 4.2.

4.2

| ELi reaktsioon koroonaviirusele | | TERA – 2020. aastal eraldatud summad |
| --- | --- | --- |
| Rahastamisvahend | kokku lepitud


  miljardites eurodes | Liikmesriik | eraldatud


  miljardites eurodes |
| Taasterahastu „NextGenerationEU“ | 750 | | Itaalia | 27,4 |
| TERA* | 100 | Hispaania | 21,3 |
| Makromajanduslik finantsabi | 3,0 | Poola | 11,2 |
| Erakorralise toetuse rahastamisvahend | 2,7 | Belgia | 7,8 |
| ELi elanikkonnakaitse mehhanism | 0,3 | Portugal | 5,9 |
| Kokku | 856,0 | Rumeenia | 4,1 |
| | Kreeka | 2,7 |
| Muu | 9,9 |
| * Millest 39,5  miljardit eurot maksti välja 2020. aastal. | Kokku eraldatud 2020. aastal | 90,3 |
| ⇨ | Vt punktid 2.2 ja 3. |

ELi reaktsioon koroonaviirusele

ELi reaktsioon koroonaviirusele

TERA – 2020. aastal eraldatud summad

TERA – 2020. aastal eraldatud summad

Rahastamisvahend

Rahastamisvahend

kokku lepitud

kokku lepitud

miljardites eurodes

miljardites eurodes

Liikmesriik

Liikmesriik

eraldatud

eraldatud

miljardites eurodes

miljardites eurodes

Taasterahastu „NextGenerationEU“

750

Itaalia

27,4

TERA*

100

Hispaania

21,3

Makromajanduslik finantsabi

3,0

Poola

11,2

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

2,7

Belgia

7,8

ELi elanikkonnakaitse mehhanism

0,3

Portugal

5,9

Kokku

Kokku

856,0

856,0

Rumeenia

4,1

Kreeka

2,7

Muu

9,9

- Millest 39,5  miljardit eurot maksti välja 2020. aastal.

Kokku eraldatud 2020. aastal

Kokku eraldatud 2020. aastal

90,3

90,3

⇨

Vt punktid 2.2 ja 3.

2.2

3

| ⇨ | Vt punkt 2.2.6. |
| --- | --- |

⇨

Vt punkt 2.2.6.

2.2.6

Raamatupidamise konsolideeritud aastaaruanne

Raamatupidamise konsolideeritud aastaaruanne

ELi raamatupidamise konsolideeritud aastaaruanne hõlmab enam kui 50 üksust (nende hulgas Euroopa Parlamenti, nõukogu, komisjoni ja ELi ameteid). Kõige olulisem üksus on Euroopa Komisjon, kelle arvele langeb 98 % raamatupidamise konsolideeritud aastaaruandes sisalduvatest koguvaradest.

ELi raamatupidamisaruannete koostamisel lähtutakse kõrgeimatest olemasolevatest standarditest – rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamise standarditest (IPSAS). Nende standardite järgimisega tagatakse, et raamatupidamisaruannetega antakse kodanikele asjakohast, usaldusväärset, võrreldavat ja mõistetavat finantsteavet. Neis esitatakse teavet ELi finantsseisundi kohta (bilanss), samuti selgitatakse üksikasjalikult liidu varasid, kohustisi ja finantskohustusi. Samuti näitavad need ELi eelarve täitmist aasta jooksul.

ELi raamatupidamisaruannete

| Miljardites eurodes |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| VARAD | | |
| Finantsvarad | 113,1 | 71,2 |
| Eelmaksed | 62,7 | 51,4 |
| Nõuded | 74,5 | 24,0 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 16,7 | 19,7 |
| Materiaalne põhivara ja muud varad | 13,0 | 12,6 |
| Kokku | 280,0 | 178,9 |
| KOHUSTISED | | |
| Töösuhte lõppemise järgsed hüvitised | 116,0 | 97,7 |
| Finantskohustised | 95,0 | 54,5 |
| Võlgnevused | 32,4 | 27,2 |
| Kumuleerunud kulud | 64,6 | 67,2 |
| Muud kohustised | 5,4 | 4,8 |
| Kokku | 313,5 | 251,5 |
| NETOVARA | | |
| Reservid | 5,1 | 5,0 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad | (38,5 ) | (77,6 ) |
| Kokku | (33,4 ) | (72,5 ) |
| ⇨ | Vt raamatupidamise aastaaruande analüüsi punkt 7. |

Miljardites eurodes

2020

2020

2019

2019

VARAD

VARAD

Finantsvarad

113,1

71,2

Eelmaksed

62,7

51,4

Nõuded

74,5

24,0

Raha ja raha ekvivalendid

16,7

19,7

Materiaalne põhivara ja muud varad

13,0

12,6

Kokku

Kokku

280,0

280,0

178,9

178,9

KOHUSTISED

KOHUSTISED

Töösuhte lõppemise järgsed hüvitised

116,0

97,7

Finantskohustised

95,0

54,5

Võlgnevused

32,4

27,2

Kumuleerunud kulud

64,6

67,2

Muud kohustised

5,4

4,8

Kokku

Kokku

313,5

313,5

251,5

251,5

NETOVARA

NETOVARA

Reservid

5,1

5,0

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

(38,5 )

(77,6 )

Kokku

Kokku

(33,4 )

(33,4 )

(72,5 )

(72,5 )

⇨

Vt raamatupidamise aastaaruande analüüsi punkt 7.

7

2.   REAGEERIMINE KOROONAVIIRUSELE

2.1.   OLULISEMAD SÜNDMUSED SEOSES ELI REAGEERIMISEGA KOROONAVIIRUSELE

OLULISEMAD SÜNDMUSED SEOSES ELI REAGEERIMISEGA KOROONAVIIRUSELE

Alates COVID-19 pandeemia puhkemisest on Euroopa Komisjon võtnud otsustavaid meetmeid rahvatervise sektorite tugevdamiseks ja pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks Euroopa Liidus. Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 alusel on Euroopa Komisjon võtnud kasutusele kõik tema käsutuses olevad vahendid, et aidata liikmesriikidel koordineerida oma riiklikke meetmeid, ning esitanud objektiivset teavet viiruse leviku ja tõhusa tegevuse kohta selle piiramisel.

Võetud meetmete ajajoon (1)

Võetud meetmete ajajoon

1

| — | 2. aprill

  Koroonaviirusele reageerimine: Euroopa Komisjon võtab kasutusele kõik võimalikud vahendid elude ja elatusvahendite kaitsmiseks |
| --- | --- |
| — | 14. aprill

  ELi eelarvest eraldatakse 2,7  miljardit eurot tervishoiusektori toetamiseks |
| — | 16. aprill

  President von der Leyen: „Euroopa eelarve on Euroopa taastumise alustala.“ |
| — | 22. aprill

  3 miljardi euro suurune finantsabi pakett kümnele laienemisprotsessis osalevale riigile ja Euroopa naabruses asuvale riigile |
| — | 27. mai

  Euroopa võimalus: avalikustatakse mahukas, 2,4  triljoni euro suurune Euroopa majanduse taastekava vigade parandamiseks ja järgmise põlvkonna jaoks ettevalmistuste tegemiseks |
| — | 4. juuni

  Euroopa Komisjon võtab kohustuse anda vaktsineerimisliidule 300 miljonit eurot |
| — | 21. juuli

  Euroopa juhid jõuavad kokkuleppele taastekava ja Euroopa pikaajalise eelarve 2021–2027 kohta |
| — | 25. august

  Euroopa Komisjon teeb ettepaneku eraldada TERA raames 16 liikmesriigile 87,3  miljardit eurot rahalist toetust |
| — | 17. september

  Euroopa Komisjon tutvustab 672,5  miljardi euro suuruse taaste- ja vastupidavusrahastu järgmisi samme |
| — | 22. september

  Euroopa Komisjon avaldab heameelt TERA 100 miljardi euro suuruse tagatissüsteemi lõpuleviimise üle |
| — | 7. oktoober

  Euroopa Komisjon kavatseb emiteerida sotsiaalsete võlakirjadena kuni 100 miljardi euro ulatuses ELi TERA võlakirju |
| — | 27. oktoober

  Euroopa Komisjon maksab Itaaliale, Hispaaniale ja Poolale välja TERA esimesed osamaksed 17 miljardi euro ulatuses |
| — | 10. november

  Euroopa Komisjon avaldab heameelt kokkuleppe üle, mis saavutati seoses ELi 1,8  triljoni euro suuruse pikaajalise eelarvega ja taasterahastuga „NextGenerationEU“, et aidata ehitada üles rohelisem, digitaalsem ja vastupidavam Euroopa |
| — | 17. november

  Euroopa Komisjon maksab üheksale liikmesriigile TERA alusel välja 14 miljardit eurot |
| — | 1. detsember

  Euroopa Komisjon maksab TERA alusel viiele liikmesriigile välja 8,5  miljardit eurot töökohtade säilitamiseks |
| — | 17. detsember

  Euroopa Komisjon avaldab heameelt ELi pikaajalise eelarve 2021–2027 vastuvõtmise üle |

—

2. aprill

2. aprill

Koroonaviirusele reageerimine: Euroopa Komisjon võtab kasutusele kõik võimalikud vahendid elude ja elatusvahendite kaitsmiseks

—

14. aprill

14. aprill

ELi eelarvest eraldatakse 2,7  miljardit eurot tervishoiusektori toetamiseks

—

16. aprill

16. aprill

President von der Leyen: „Euroopa eelarve on Euroopa taastumise alustala.“

—

22. aprill

22. aprill

3 miljardi euro suurune finantsabi pakett kümnele laienemisprotsessis osalevale riigile ja Euroopa naabruses asuvale riigile

—

27. mai

27. mai

Euroopa võimalus: avalikustatakse mahukas, 2,4  triljoni euro suurune Euroopa majanduse taastekava vigade parandamiseks ja järgmise põlvkonna jaoks ettevalmistuste tegemiseks

—

4. juuni

4. juuni

Euroopa Komisjon võtab kohustuse anda vaktsineerimisliidule 300 miljonit eurot

—

21. juuli

21. juuli

Euroopa juhid jõuavad kokkuleppele taastekava ja Euroopa pikaajalise eelarve 2021–2027 kohta

—

25. august

25. august

Euroopa Komisjon teeb ettepaneku eraldada TERA raames 16 liikmesriigile 87,3  miljardit eurot rahalist toetust

—

17. september

17. september

Euroopa Komisjon tutvustab 672,5  miljardi euro suuruse taaste- ja vastupidavusrahastu järgmisi samme

—

22. september

22. september

Euroopa Komisjon avaldab heameelt TERA 100 miljardi euro suuruse tagatissüsteemi lõpuleviimise üle

—

7. oktoober

7. oktoober

Euroopa Komisjon kavatseb emiteerida sotsiaalsete võlakirjadena kuni 100 miljardi euro ulatuses ELi TERA võlakirju

—

27. oktoober

27. oktoober

Euroopa Komisjon maksab Itaaliale, Hispaaniale ja Poolale välja TERA esimesed osamaksed 17 miljardi euro ulatuses

—

10. november

10. november

Euroopa Komisjon avaldab heameelt kokkuleppe üle, mis saavutati seoses ELi 1,8  triljoni euro suuruse pikaajalise eelarvega ja taasterahastuga „NextGenerationEU“, et aidata ehitada üles rohelisem, digitaalsem ja vastupidavam Euroopa

—

17. november

17. november

Euroopa Komisjon maksab üheksale liikmesriigile TERA alusel välja 14 miljardit eurot

—

1. detsember

1. detsember

Euroopa Komisjon maksab TERA alusel viiele liikmesriigile välja 8,5  miljardit eurot töökohtade säilitamiseks

—

17. detsember

17. detsember

Euroopa Komisjon avaldab heameelt ELi pikaajalise eelarve 2021–2027 vastuvõtmise üle

2.2.   REAGEERIMISALGATUSED MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU 2014–2020 JA TERA PROGRAMMI ALUSEL

REAGEERIMISALGATUSED MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU 2014–2020 JA TERA PROGRAMMI ALUSEL

Euroopa Liidu COVID-19 pandeemiaga võitlemisele suunatud sekkumised mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 alusel ulatusid sellistest vahetutest meetmetest nagu pakiliselt vajalike meditsiinivahendite ja nende varude suurendamise rahastamine kuni ulatuslikuma paindlikkuse loomiseni seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahalise toetuse kasutamisega ning nii liikmesriikidele kui ka laienemisprotsessis osalevatele riikidele ja Euroopa naabruses asuvatele riikidele soodustingimustel laenude andmiseni. ELi eelarvest 2020. aastal antud otsetoetus moodustas kokku ligikaudu 70 miljardit eurot. See hõlmab kulukohustusi, mille sai ümber suunata COVID-19-ga seotud meetmeteks, millest 66 miljardit eurot tuli kulukohustuste ümberpaigutamisest ja neile uute prioriteetide määramisest olemasolevate programmide raames ning 4 miljardit eurot eelarve suurendamisest. Alljärgnevalt on üksikasjalikumalt selgitatud peamisi algatusi.

2.2.1.   
  Erakorralise toetuse rahastamisvahendi aktiveerimine

Erakorralise toetuse rahastamisvahendi aktiveerimine

Arvestades nii COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi sügavust kui ka selliste vajaduste ulatust ja laadi, mida oli vaja ELi eelarvest toetada, aktiveeris EL kaheks aastaks uuesti erakorralise toetuse rahastamisvahendi, et rahastada ajavahemikul 1. veebruarist 2020 kuni 31. jaanuarini 2022 kulusid, mis on vajalikud COVID-19 pandeemiaga võitlemiseks (vt nõukogu määrus (EL) 2016/369 (2)). Sel eesmärgil muudeti 2020. aasta eelarvet (3). Võttes lisaks arvesse 24. juulil 2020 vastu võetud otsust 13/2020, eraldati erakorralise toetuse rahastamisvahendile 2020. aastaks 2,7 miljardi euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ja 2,6 miljardi euro ulatuses maksete assigneeringuid. Uuesti aktiveerimine võimaldab liidul võtta meetmeid, millega ennetada ja leevendada tõsiseid tagajärgi ühes või mitmes liikmesriigis, ja tegeleda koordineeritult COVID-19 pandeemiaga seotud vajadustega, täiendades abi, mida võidakse anda muude ELi vahendite raames. Vahendit haldab keskselt komisjon ning selles keskendutakse otsehangetele ja toetustele, mida teatavatel juhtudel täiendavad partnerite, näiteks rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu rakendatavad meetmed.

2

3

2020. aastal allkirjastas komisjon eelostulepingud mitme farmaatsiaettevõtjaga. Eelostulepingud aitavad vähendada riske seoses investeeringutega, mida tootjad teevad võimalike vaktsiinide väljatöötamisse, või on need suunatud tarnete tagamisele, luues seega maksimaalsed võimalused ohutute ja tõhusate vaktsiinide kiireks väljatöötamiseks, tootmiseks ja kasutuselevõtmiseks ning tagades, et need on ELi kodanikele kättesaadavad. Komisjon pidas farmaatsiaettevõtjatega liikmesriikide nimel läbirääkimisi, mille tulemusel esialgselt allkirjastati kuus lepingut; 2020. aastal algasid täiendavad ettevalmistavad kõnelused täiendavate vaktsiinitootjatega, mis on 2021. aastal veel pooleli. Esimest vaktsiini, millele anti 21. detsembril 2020 tingimuslik turustusluba, tootis BioNTech/Pfizer. Vaktsiini jaotamine algas loetud päevade jooksul ning võimaldas korraldada ELi vaktsineerimispäevad 27., 28. ja 29. detsembril 2020. Sellel loale järgnes Euroopa Ravimiameti positiivne teaduslik soovitus, mis põhines vaktsiini ohutuse, tõhususe ja kvaliteedi põhjalikul hindamisel ning mille liikmesriigid heaks kiitsid.

31. detsembri 2020. aasta seisuga oli komisjon sõlminud lepingud 1 965 miljoni doosi kohta (millest 1 305 miljonit doosi tuleb välja osta ja 660 miljoni doosi puhul on ostuvõimalus).

Image 2

2021. aastal sõlmis komisjon lepingud veel 2 400 miljoni (kindlalt väljaostetava või ostuvõimalusega) doosi kohta. Nende dooside eest maksavad aga täielikult liikmesriigid ja ELi eelarvet need ei mõjuta.

2.2.2.   
  Toetus teadusuuringutele

Toetus teadusuuringutele

4. mail 2020 korraldasid EL ja tema partnerid rahvusvahelise konverentsi kohustuste võtmiseks, mille raames võtsid rahastajad üle maailma 9,8 miljardi euro ulatuses kohustusi, et alustada üleilmset koostööd koroonaviiruse uurimise alal. Need hõlmavad komisjoni võetud 1,4 miljardi euro suurust kohustust, millest 1 miljard eurot tuleb programmist „Horisont 2020“.

ELil on nakkushaiguste uurimise toetamises ja koordineerimises keskne roll – aastatel 2007–2019 investeeriti seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ kaudu 4,1 miljardit eurot ning 2020. aastal võeti täiendavaid kohustusi lisaks koroonaviiruse uurimisele suunatud 1 miljardi euro suurusele kohustusele. Ajakohastatud andmed kõikide rahaliste vahendite kohta, mille suhtes on kohustusi võetud või mida programmi „Horisont 2020“ raames koroonaviiruse ülemaailmse tõkestamisega seoses võetud kohustuste toetamiseks juba kasutatakse, on kättesaadavad veebis (4).

4

Peale selle käivitati innovatiivsete ravimite algatuse raames, mida toetatakse Euroopa Komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ kaudu, 3. märtsil 2020 spetsiaalne kiirprojektikonkurss „Ravimite ja diagnostika väljatöötamine koroonaviiruse nakkuse vastu võitlemiseks“, mida EL toetas 45 miljoni euroga (järgnevalt suurendati seda summat 72 miljoni euroni).

Samuti eraldas komisjon 8. juunil 2020 Euroopa Innovatsiooninõukogu katseprojekti „Accelerator“ kaudu peaaegu 166 miljonit eurot 36-le koroonaviiruse vastu võitlemiseks loodud ettevõtjale.

2.2.3.   
  Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi / rescEU täiendav tugevdamine

Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi / rescEU täiendav tugevdamine

Erakorralise toetuse rahastamisvahendit täiendava meetmena suurendati liidu elanikkonnakaitse mehhanismi / rescEU vahendeid, et võimaldada luua ulatuslikumaid varusid ja koordineerida oluliste ressursside jaotamist Euroopas (vt komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/570 (5), mida on muudetud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/414 (6), ja komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/452 (7)). Sel eesmärgil muudeti 2020. aasta eelarvet, lisades sellesse veel 0,4 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 0,2 miljardit eurot maksete assigneeringuid.

5

6

7

Liidu elanikkonnakaitse mehhanismi / rescEU vahendite suurendamisega toetatakse liikmesriike teatava hulga vajaliku varustuse ostmisel (selle hulka kuuluvad ravivahendid, meditsiiniseadmed, isikukaitsevahendid, laborivarustus), suurendades seeläbi nii ühishanke lepingu raames ostetavate esmavajalike vahendite kogust kui ka neid täiendades ja laiendades nende valikut; ühishanke leping on koordineeritud lähenemisviis, mis annab liikmesriikidele tugeva positsiooni läbirääkimistel meditsiinitoodete kättesaadavuse ja hinna üle.

rescEU otsetoetustega tagatakse 100 % rahastus ELi eelarvest, muu hulgas rahastatakse täies ulatuses kõnealuse suutlikkuse väljatöötamist ja seadmete kasutuselevõttu. Ostetud varustust hoitakse ühes või mitmes liikmesriigis, kuigi otsuste tegemist korraldatakse ELi tasandil, tagades riiklikest varudest oluliselt suuremate hädaabivarude olemasolu. Need on kättesaadavad kõigile liikmesriikidele ja neid kasutatakse juhul, kui riigi tasandil on varude kättesaadavus ebapiisav.

2.2.4.   
  Koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus (CRII ja CRII+)

Koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus (CRII ja CRII+)

Üks esimesi meetmeid, mille EL liikmesriikide kriisile reageerimise rahaliseks toetamiseks käivitas, oli CRII, mida rakendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrusega (EL) 2020/460 (8). ELi liikmesriikidele juba eraldatud, kuid kasutamata raha kasutuselevõtmise teel suurendati algatusega viivitamatult liikmesriikide ja piirkondade eelarvete likviidsust ning aidati neil kasutada ühtekuuluvuspoliitika vahendeid tervishoiukulutuste ja lühendatud tööaja rahastamiseks ning pakkuda väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele käibekapitalitoetust. Ka Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tegevusulatust laiendati ulatuslikele rahvatervise hädaolukordadele, võimaldades liikmesriikidel seega saada sellest fondist toetust, mis aitaks neil võidelda COVID-19 pandeemiaga.

8

Alates aprillist muutis CRII+, mida rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/558, (9) hõlpsamaks kiiresti kasutada olemasolevaid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kriisiga seotud meetmete jaoks ning võimaldas suurendada ELi toetust ühtekuuluvuspoliitika programmidele kuni 100 % võrra maksetaotluste korral, mis on esitatud 1. juulist 2020 kuni 30. juunini 2021.

9

Detsembris teatas komisjon nende kahe algatuse tulemustest 2020. aastal. Alates kriisi algusest on EL võtnud kasutusele märkimisväärseid vahendeid pandeemia mõju vastu võitlemiseks. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad said suurema osa kasutatavatest vahenditest – üle 10 miljardi euro –, mis aitas neil tegevust jätkata. 3 miljardit eurot suunati kodanikele, pakkudes muu hulgas sotsiaalteenuseid haavatavatele rühmadele ja ajutise töö kavasid töötajatele. Samuti eraldati 7 miljardit eurot tervishoiusektori toetamiseks, mis lisandus ELi eelarvest sellele valdkonnale aastateks 2014–2020 juba eraldatud 10,2 miljardile eurole (tuleb tähele panna, et toetusesaajate rühmad teataval määral kattuvad).

2.2.5.   
  Abi laienemisprotsessis osalevatele ning Euroopa naabruses ja mujal asuvatele partneritele

Abi laienemisprotsessis osalevatele ning Euroopa naabruses ja mujal asuvatele partneritele

EL on ülemaailmseks võitlemiseks koroonaviiruse vastu seni kasutusele võtnud üle 38,5 miljardi euro. Euroopa tiimil põhineva lähenemisviisiga ühendatakse partnerriikide toetamiseks ELi, liikmesriikide ja finantsasutuste, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vahendid. Pool ülemaailmseks koroonaviirusele reageerimiseks ette nähtud 38,5 miljardi suurusest summast on välja makstud.

Peale selle on komisjon sõlminud finantsasutustest partneritega kümme finantstagatiste lepingut väärtuses 990 miljonit eurot, millega viiakse lõpule välisinvesteeringute kava rahastamisega tegev haru – Euroopa Kestliku Arengu Fond. Lepingutega peaks kaasnema kuni 10 miljardi euro ulatuses investeeringuid, et stimuleerida ELi naabruses asuvate riikide ja Aafrika riikide majanduse taastumist ja tugevdada nende vastupidavust.

Täiendavad 500 miljonit eurot eraldati selleks, et toetada ülemaailmse vaktsineerimise algatust COVAX, mille eesmärk on anda väikese ja keskmise sissetulekuga riikidele nii Aafrikas, Aasias, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonnas kui ka Euroopa lõuna- ja idanaabruses üks miljard koroonaviiruse vaktsiini doosi. Komisjon eraldas 100 miljonit eurot ja Euroopa Investeerimispank 400 miljonit eurot, mille tagab Euroopa Kestliku Arengu Fond, väikese ja keskmise sissetulekuga riikide osalemiseks COVAXi eelturukohustuseks. 19. veebruaril 2021 teatas Euroopa Liit täiendava 500 miljoni euro eraldamisest COVAXi rahastusse ja Euroopa Komisjon teatas 100 miljoni euro ulatuses humanitaarabist Aafrikas vaktsineerimiskampaaniate läbiviimise toetamiseks.

25. mail 2020 võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse (EL) 2020/701 (10) laenude vormis maksimaalselt 3 miljardi euro ulatuses makromajandusliku abi andmise kohta kümnele laienemis- ja naabruspoliitika partnerile, et anda lühiajaline poliitiline manööverdamisruum meetmete võtmisel COVID-19 pandeemiast tingitud majanduslanguse pidurdamiseks. 2020. aastal maksti seitsmele riigile (Ukraina, Jordaania, Põhja-Makedoonia, Gruusia, Kosovo (*1), Moldova ja Montenegro) esimese osamaksena välja kokku 1,0 miljardit eurot. Kuni 2021. aasta juunini oli viiele riigile esimese osamaksena (Albaania ja Tuneesia) või teise osamaksena (Põhja-Makedoonia, Kosovo ja Montenegro) välja makstud kokku 0,6 miljardit eurot. Lisaks on sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum Bosnia ja Hertsegoviinaga.

10

*1

2.2.6.   
  COVID-19 pandeemiaga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutav ajutine toetus (TERA)

COVID-19 pandeemiaga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutav ajutine toetus (TERA)

Osana oma erakorralise toetuse paketist, mille eesmärk on tulla toime COVID-19 pandeemia majandusmõjuga, võttis EL 19. mail 2020 vastu nõukogu määruse (EL) 2020/672 (11), millega luuakse TERA rahastu, et aidata töötajatel kriisi ajal töökohti säilitada. TERA on ajutine kava, mille raames saab anda liikmesriikidele kuni 100 miljardit eurot finantsabi (soodsatel tingimustel laene). Rahastu võimaldab liikmesriikidel taotleda ELi finantsabi, et aidata alates 1. veebruarist 2020 rahastada järsult ja oluliselt suurenenud riiklikke avaliku sektori kulutusi seoses liikmesriikide lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, muu hulgas füüsilisest isikust ettevõtjate puhul, või teatavate eelkõige töökohal kriisile reageerimiseks kohaldatavate tervisemeetmetega. Et EL saaks TERA raames finantsabi anda, on komisjonil õigus võtta ELi nimel kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt maksimaalselt 100 miljardi euro ulatuses laenu. TERA laenud on tagatud ELi eelarvega ja tagatistega, mille annavad liikmesriigid vastavalt oma osale ELi kogurahvatulus. Tagatiste kogusumma on 25 miljardit eurot. Rahastu kestusaeg on piiratud ja lõpeb 31. detsembril 2022.

11

31. detsembri 2020. aasta seisuga on komisjon teinud ettepaneku anda 18 liikmesriigile kokku 90,3 miljardit eurot finantstoetust, mille nõukogu on juba täies ulatuses heaks kiitnud. Sellest summast valdava osa – 87,3 miljardi euro – kohta, mis on suunatud 16 liikmesriigile, olid 2020. aasta augustiks ettepanekud juba tehtud ning ülejäänud 3 miljardi euro suuruse summa kohta, mis on suunatud Ungarile ja Iirimaale, tehti ettepanekud vastavalt 2020. aasta oktoobris ja novembris.

Image 3

Pärast TERA võlakirjade esimest kolme emissiooni 2020. aasta oktoobris ja novembris on komisjon maksnud välja kokku 39,5 miljardit eurot 15 ELi liikmesriigile (Belgia, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia ja Ungari; vt punkt 6.3).

TERA rakendamine jätkus 2021. aastal. 2021. aasta veebruaris ja märtsis tegi komisjon ettepaneku 230 miljoni euro suuruse summa kohta Eestile ning veel 3,7 miljardi euro suuruse summa kohta Belgiale, Kreekale, Küprosele, Leedule, Lätile ja Maltale, mille tulemusel suureneb TERA vahendite kogumaht 94,3 miljardi euroni. Nõukogu kiitis need täiendavad summad heaks 2021. aasta märtsis ja aprillis. Pärast veel nelja võlakirjade emissiooni 2021. aasta jaanuaris, märtsis ja mais maksis komisjon välja täiendavad 50,1 miljardit eurot, mis tähendab, et kokku on välja makstud 89,6 miljardit eurot.

Kõik TERA raames emiteeritud võlakirjad olid ulatuslikult üle märgitud, enamik neist kahekohalise arvu võrra, ja need tekitasid huvi mitmesugustes ELi ja rahvusvahelistes investorites. Selle tulemusel olid hinnakujunduse tingimused väga soodsad. EL emiteerib TERA raames sotsiaalseid võlakirju. See annab investoritele kindlustunde, et kasutuselevõetud vahendid teenivad tõeliselt sotsiaalset eesmärki. Kaasatud vahendid antakse vahendeid saavatele liikmesriikidele üle laenude vormis, et aidata neil katta vastusena pandeemiale kehtestatud riiklike lühendatud tööaja kavade ja sarnaste meetmete rahastamisega otseselt seotud kulusid.

3.   ELi PIKAAJALINE EELARVE 2021–2027 JA TAASTERAHASTU „NextGenerationEU“

2020. aastal reageeris EL enneolematult ulatuslikult koroonaviiruse kriisile, mis oli Euroopat ja maailma tabanud. Tema meetmete keskmes on 2,018 triljoni euro suurune stimuleerivate meetmete pakett (jooksevhindades; 2018. aasta hindades 1,8 triljonit eurot). See hõlmab ELi pikaajalist eelarvet 2021–2027 summas 1,211 triljonit eurot (2018. aasta hindades 1,074 triljonit eurot), millele lisandub 807 miljardit eurot (2018. aasta hindades 750 miljardit eurot) taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu, mis on ajutine rahastu taastumise kiirendamiseks (12). Üheskoos aitavad need vahendid kõrvaldada koroonaviiruse pandeemia põhjustatud majanduslikku ja sotsiaalset kahju ning juhtida üleminekut nüüdisaegse ja kestlikuma Euroopa suunas.

12

Image 4

Üle 50 % pikaajalisest eelarvest ja taasterahastust „NextGenerationEU“ on suunatud uutele prioriteetidele. Raha läheb teadusuuringuteks ja innovatsiooniks programmi „Euroopa horisont“ kaudu, õiglaseks kliima- ja digipöördeks õiglase ülemineku fondi ja programmi „Digitaalne Euroopa“ kaudu, valmisolekuks, taastumiseks ja vastupidavuseks taaste- ja vastupidavusrahastu, ELi elanikkonnakaitse mehhanismi ja rescEU kaudu ning tervishoiuprogrammile „EL tervise heaks“.

30 % pikaajalisest eelarvest ja taasterahastust „NextGenerationEU“ kulutatakse kliimamuutustega võitlemisele; see on seni suurim osa Euroopa eelarvest, mis sellele valdkonnale eraldatakse.

20 % taasterahastu „NextGenerationEU“ vahenditest investeeritakse ELi digipöördesse. Vahendid aitavad ELil teha suuremaid investeeringuid superandmetöötlusse, tehisintellekti, küberturvalisusse, kõrgema taseme digioskustesse ning digitehnoloogia ulatuslikumasse kasutamisse kogu majanduses ja ühiskonnas.

2026. ja 2027. aastal toetatakse 10 %ga pikaajalise eelarve iga-aastastest kulutustest elurikkuse vähenemise peatamist ja tagasipööramist.

TAASTERAHASTU „NEXTGENERATIONEU“

TAASTERAHASTU „NEXTGENERATIONEU“

2021. aasta majandusaasta aruanne hõlmab taasterahastu „NextGenerationEU“ (NGEU) raames kaasatavaid ja kulutatavaid summasid. 15. juunil 2021 toimus esimene võlakirjade emissioon, mille käigus kaasati 20 miljardit eurot kümneaastaste võlakirjade kaudu, mille tähtpäev on 2031. aastal.

806,9 miljardi euro suuruse eelarvega taasterahastu „NextGenerationEU“ aitab kõrvaldada koroonaviiruse pandeemia põhjustatud vahetut majanduslikku ja sotsiaalset kahju. Rahastu aitab ehitada üles COVID-19-järgse Euroopa, mis on keskkonnasäästlikum, digitaalsem, vastupidavam ja paremini valmis praeguste ja tulevaste probleemidega toimetulekuks.

Osa vahenditest – 385,8 miljardit eurot – kasutab liit üksikutele liikmesriikidele laenude andmiseks. Asjaomased liikmesriigid maksavad need laenud tagasi. Ülejäänud osa – 338,0 miljardit eurot – vahenditest kulutatakse toetustena või eesmärgiga võimaldada eelarvetagatiste andmist investeerimistoetuseks.

Image 5

Taasterahastu „NextGenerationEU“ keskmes on taaste- ja vastupidavusrahastu, millest antakse ELi liikmesriikides reformide ja investeeringute toetamiseks toetusi ja laene kokku 723,8 miljardi euro ulatuses. Taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid jaotatakse vastavalt riiklikele taaste- ja vastupidavuskavadele, mille iga liikmesriik on koostanud koostöös komisjoniga, ja kooskõlas kokkulepitud jaotamispõhimõtetega.

Peale selle tugevdab taasterahastu „NextGenerationEU“ mitut olemasolevat ELi programmi:

| — | ühtekuuluvust REACT-EU (ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi) alusel, et aidata esimestel taastumisaastatel tulla toime COVID-19 majandustagajärgedega; |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvust REACT-EU (ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi) alusel, et aidata esimestel taastumisaastatel tulla toime COVID-19 majandustagajärgedega;

| — | õiglase ülemineku fond, et tagada kliimaneutraalsusele ülemineku toimimine kõikide jaoks; |
| --- | --- |

—

õiglase ülemineku fond, et tagada kliimaneutraalsusele ülemineku toimimine kõikide jaoks;

| — | maaelu areng, et toetada täiendavalt põllumajandustootjaid; |
| --- | --- |

—

maaelu areng, et toetada täiendavalt põllumajandustootjaid;

| — | programm „InvestEU“, et toetada investeerimist ettevõtetesse; |
| --- | --- |

—

programm „InvestEU“, et toetada investeerimist ettevõtetesse;

| — | rescEU, et ELi elanikkonnakaitse mehhanism suudaks reageerida ulatuslikele hädaolukordadele; |
| --- | --- |

—

rescEU, et ELi elanikkonnakaitse mehhanism suudaks reageerida ulatuslikele hädaolukordadele;

| — | programm „Euroopa horisont“, et tagada ELi suutlikkus rahastada teadusuuringute veelgi kõrgemat kvaliteeti. |
| --- | --- |

—

programm „Euroopa horisont“, et tagada ELi suutlikkus rahastada teadusuuringute veelgi kõrgemat kvaliteeti.

Taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamiseks võtab EL turgudelt laenu, mille tagatiseks on ELi eelarve. Tagasimakseid tehakse pika aja jooksul kuni 2058. aastani. Sellega välditakse kohest survet liikmesriikide rahalistele vahenditele ja võimaldatakse ELi liikmesriikidel keskenduda taastumisele.

4.   ÜHENDKUNINGRIIGI LAHKUMINE EUROOPA LIIDUST

4.1.   TAUST

TAUST

31. jaanuaril 2020 astus Ühendkuningriik Euroopa Liidust välja. Riigi lahkumise tingimused on määratletud Ühendkuningriigi EList ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus (13), mida nimetatakse ka väljaastumislepinguks. Selle kokkuleppe raames nõustus Ühendkuningriik täitma kõik oma rahalised kohustused, mille ta oli ELi liikmesriigina võtnud. Leping jõustus 31. jaanuaril 2020.

13

| — | 31. jaanuar 2020

  Ühendkuningriik lahkub ametlikult liidust ja väljaastumisleping jõustub |
| --- | --- |
| — | 1. veebruar kuni 31. detsember 2020

  Üleminekuperiood |
| — | 31. märts 2021

  EL esitab Ühendkuningriigile finantsteavet käsitlevad aruanded |
| — | 16. aprill 2021

  EL teatab Ühendkuningriigile maksmisele kuuluvad summad |
| — | 30. juuni 2021

  Ühendkuningriik peab tegema esimesed väljaastumislepingu kohased maksed |
| — | 16. september 2021

  EL teatab Ühendkuningriigile maksmisele kuuluvad summad |
| — | 31. oktoober 2021

  Algama peab Ühendkuningriigi maksete teine voor |

—

31. jaanuar 2020

31. jaanuar 2020

Ühendkuningriik lahkub ametlikult liidust ja väljaastumisleping jõustub

—

1. veebruar kuni 31. detsember 2020

1. veebruar kuni 31. detsember 2020

Üleminekuperiood

—

31. märts 2021

31. märts 2021

EL esitab Ühendkuningriigile finantsteavet käsitlevad aruanded

—

16. aprill 2021

16. aprill 2021

EL teatab Ühendkuningriigile maksmisele kuuluvad summad

—

30. juuni 2021

30. juuni 2021

Ühendkuningriik peab tegema esimesed väljaastumislepingu kohased maksed

—

16. september 2021

16. september 2021

EL teatab Ühendkuningriigile maksmisele kuuluvad summad

—

31. oktoober 2021

31. oktoober 2021

Algama peab Ühendkuningriigi maksete teine voor

Üleminekuperioodi jooksul jätkas Ühendkuningriik ELi eelarvesse panustamist ja sellest kasu saamist nii, nagu ta oleks liikmesriik. Pärast üleminekuperioodi lõppu jätkab Ühendkuningriik kooskõlas väljaastumislepinguga ELi eelarvesse panustamist. Samamoodi saab Ühendkuningriik jätkuvalt kasu 2021. aastale eelnevatest ELi programmidest ja kulutustest, nagu ta oleks liikmesriik. Ühtlasi saab Ühendkuningriik tagasi teatavad kindlaksmääratud summad, mille ta on ELi eelarvesse maksnud, või ELi eelarvesse laekunud summad, mis on seotud tema liikmesuse perioodiga.

Nende kohustustega kaasnevad ELi jaoks kohustised ja nõuded, mis tuleb välja arvutada ja mida tuleb ELi majandusaasta aruannetes kajastada; need summad on esmakordselt esitatud 2020. majandusaasta aruandes, sest tegemist on aastaga, mil Ühendkuningriik EList lahkus.

Seepärast sisaldab see majandusaasta aruanne üksikasjalikke selgitusi Ühendkuningriigi tulevaste osamaksude kohta ELi eelarvesse, mida ta peab väljaastumislepingu kohaselt tegema, samuti Ühendkuningriigile makstavate summade kohta. Asjaomased summad makstakse Ühendkuningriigile pika aja jooksul.

Netosumma puhul järgitakse täielikult kolme väljaastumislepingu kohase finantsarvelduse aluseks olevat põhimõtet:

| — | Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tulemusel ei tohiks ükski liikmesriik maksta rohkem ega saada vähem; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi liidust väljaastumise tulemusel ei tohiks ükski liikmesriik maksta rohkem ega saada vähem;

| — | Ühendkuningriik peaks täitma oma osa kohustustes, mis on tema liikmesuse ajal võetud, ja |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik peaks täitma oma osa kohustustes, mis on tema liikmesuse ajal võetud, ja

| — | Ühendkuningriik ei peaks maksma rohkem ega varem kui siis, kui ta oleks jätkuvalt liikmesriik. See tähendab eelkõige seda, et summad, mille Ühendkuningriik peaks maksma, põhinevad eelarve tegelikul tulemusel, see tähendab need peaksid olema kohandatud eelarve täitmisega. |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik ei peaks maksma rohkem ega varem kui siis, kui ta oleks jätkuvalt liikmesriik. See tähendab eelkõige seda, et summad, mille Ühendkuningriik peaks maksma, põhinevad eelarve tegelikul tulemusel, see tähendab need peaksid olema kohandatud eelarve täitmisega.

Samuti on väljaastumislepingus üksikasjalikult kirjeldatud eri summade arvutamise metoodikaid, nagu on selgitatud allpool.

4.2.   ÜHENDKUNINGRIIGI OSA

ÜHENDKUNINGRIIGI OSA

Vastavalt väljaastumislepingu artiklile 139 tuleb Ühendkuningriigi osa väljaastumislepingust tulenevates finantskohustustes arvutada protsendina, mis saadakse aastatel 2014–2020 Ühendkuningriigi kättesaadavaks tehtud omavahendite jagamisel nende omavahenditega, mille kõik liikmesriigid ja Ühendkuningriik on sel perioodil kättesaadavaks teinud. Arvesse võetakse ka korrektsioone, mis tulenevad aastate 2014–2019 käibemaksu ja kogurahvatulu saldode tasaarvestusest. 2022. aastal kohaldatakse Ühendkuningriigi väljaarvutatud osa suhtes väljaastumislepingu artikliga 139 ette nähtud lõplikke korrektsioone. Ühendkuningriigi 2021. aasta osa kasutatakse artikli 136 lõike 3 punktides a ja c ning artiklites 140–147 nimetatud arvutusteks.

Väljaastumislepingu artikli 139 kohaselt arvutatud Ühendkuningriigi osa on 12,358072326018200 %.

4.3.   ELI MAJANDUSAASTA ARUANNE: SUMMAD, MIDA ÜHENDKUNINGRIIK VÄLJAASTUMISLEPINGU KOHASELT VÕLGNEB JA MIS TALLE VÕLGNETAKSE

ELI MAJANDUSAASTA ARUANNE: SUMMAD, MIDA ÜHENDKUNINGRIIK VÄLJAASTUMISLEPINGU KOHASELT VÕLGNEB JA MIS TALLE VÕLGNETAKSE

Väljaastumislepinguga on ette nähtud kahe poole vahelised maksekohustused eelkõige järgmistes valdkondades:

| — | omavahendid (artikkel 136); |
| --- | --- |

—

omavahendid (artikkel 136);

| — | täitmata kulukohustused (artikkel 140); |
| --- | --- |

—

täitmata kulukohustused (artikkel 140);

| — | konkurentsitrahvid (artikkel 141); |
| --- | --- |

—

konkurentsitrahvid (artikkel 141);

| — | liidu kohustused (artikkel 142); |
| --- | --- |

—

liidu kohustused (artikkel 142);

| — | tingimuslikud finantskohustused ja rahastamisvahendid (artiklid 143 ja 144); |
| --- | --- |

—

tingimuslikud finantskohustused ja rahastamisvahendid (artiklid 143 ja 144);

| — | Euroopa Söe- ja Teraseühenduse netovara (artikkel 145); |
| --- | --- |

—

Euroopa Söe- ja Teraseühenduse netovara (artikkel 145);

| — | ELi investeeringud Euroopa Investeerimisfondis (EIF) (artikkel 146); |
| --- | --- |

—

ELi investeeringud Euroopa Investeerimisfondis (EIF) (artikkel 146);

| — | kohtuasjadega seotud tingimuslikud kohustused (artikkel 147). |
| --- | --- |

—

kohtuasjadega seotud tingimuslikud kohustused (artikkel 147).

Väljaastumislepingus on sätestatud ka metoodika, mille kohaselt neid kohustusi igal aastal käsitletakse – kokkuvõtlikult teatab EL kaks korda aastas Ühendkuningriigile maksmisele kuuluvad summad ja Ühendkuningriik maksab neid kuupõhiselt. Aruandlust ajakohastatakse igal aastal tegelike andmete põhjal.

Alljärgnevas tabelis on esitatud ülevaade summadest, mille Ühendkuningriik peab ELile maksma, ja summadest, mille EL peab Ühendkuningriigile maksma; selle tulemuseks on kogu ELi nõuete netosumma. Kõikides arvutustes on täielikult järgitud väljaastumislepingut. Kõnealused kohustused on seotud varasemate kulukohustustega, mis tehti sel ajal, kui Ühendkuningriik oli ELi liikmesriik, ja üleminekuperioodil kuni 31. detsembrini 2020, ning need aeguvad niipea, kui need on makstud või kui kohustus ei realiseeru. Maksed tehakse kooskõlas väljaastumislepingu artiklis 148 sätestatud menetlusega.

| Miljardites eurodes |
| --- |
| | Artikkel 140 | Artikkel 142 | Muu | 31.12.2020 |
| Ühendkuningriigi makstavad summad | 35,0 | 14,3 | 0,3 | 49,6 |
| Ühendkuningriigile makstavad summad | — | — | (2,1 ) | (2,1 ) |
| Nõuded Ühendkuningriigi vastu (netosumma) | 35,0 | 14,3 | (1,8 ) | 47,5 |
| Summad, mille Ühendkuningriik eeldatavalt maksab pärast 2021. aastat | 28,2 | 14,3 | (1,9 ) | 40,6 |
| Summad, mille Ühendkuningriik eeldatavalt maksab 2021. aastal | 6,8 | 0,0 | 0,0 | 6,8 |

Miljardites eurodes

Artikkel 140

Artikkel 142

Muu

31.12.2020

Ühendkuningriigi makstavad summad

Ühendkuningriigi makstavad summad

35,0

35,0

14,3

14,3

0,3

0,3

49,6

49,6

Ühendkuningriigile makstavad summad

Ühendkuningriigile makstavad summad

—

—

(2,1 )

(2,1 )

(2,1 )

(2,1 )

Nõuded Ühendkuningriigi vastu (netosumma)

Nõuded Ühendkuningriigi vastu (netosumma)

35,0

35,0

14,3

14,3

(1,8 )

(1,8 )

47,5

47,5

Summad, mille Ühendkuningriik eeldatavalt maksab pärast 2021. aastat

Summad, mille Ühendkuningriik eeldatavalt maksab pärast 2021. aastat

28,2

28,2

14,3

14,3

(1,9 )

(1,9 )

40,6

40,6

Summad, mille Ühendkuningriik eeldatavalt maksab 2021. aastal

Summad, mille Ühendkuningriik eeldatavalt maksab 2021. aastal

6,8

6,8

0,0

0,0

0,0

0,0

6,8

6,8

Kogusumma koosneb järgmistest elementidest.

Artikkel 136: omavahendid

Artikkel 136: omavahendid

Artiklis 136 on kehtestatud sätted, mida kohaldatakse omavahendite suhtes pärast 31. detsembrit 2020. Ühendkuningriigil on õigus oma osale 2020. aasta ülejäägiga seotud korrektsioonides. Samuti kehtivad tema suhtes kõik käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite korrektsioonid, mis on seotud eelarveaastatega kuni 2020. aastani ja mida arvutatakse igal aastal kuni 31. detsembrini 2028. Ühendkuningriigi korrektsiooni ka ajakohastatakse.

Ühendkuningriik peab maksma traditsioonilised omavahendid, mida ta kogub pärast 28. veebruari 2021, kuid mis on seotud 2020. aasta või varasemate aastatega. Seejärel lahutatakse sellest summast traditsiooniliste omavahendite kogusumma, mille EL 27 ja Ühendkuningriik on kättesaadavaks teinud. Traditsiooniliste omavahendite kohta eraldi raamatupidamisarvestuse pidamine lõpetatakse täielikult 31. detsembril 2025.

2021. aastal peab Ühendkuningriik maksma 230 miljoni euro suuruse summa.

Artikkel 140: täitmata kulukohustused (RAL)

Artikkel 140: täitmata kulukohustused (RAL)

Täitmata kulukohustused (pr k Reste à Liquider, RAL) kajastavad ELi poolt vahendite saajate suhtes võetud juriidilisi kohustusi, millega seotud maksed tehakse järgnevatel aastatel. Täitmata kulukohustused on mitmeaastaste eelarvete, näiteks ELi eelarve tavapärane tunnus.

Reste à Liquider

Seega osutavad kulukohustused projektidele, programmidele, kokkulepetele või lepingutele, mille suhtes on enne 31. detsembrit 2020 juba kulukohustused võetud, kuid mida ei ole veel täielikult rakendatud ja millega seotud maksed tehakse edaspidi. Mõned sellised maksed tehakse Ühendkuningriigis asuvatele vahendite saajatele.

Väljaastumislepingu kohaselt peab Ühendkuningriik maksma oma osa ELi täitmata kulukohustustes 31. detsembri 2020. aasta, s.o üleminekuperioodi lõpu seisuga. Kogusummast lahutatakse kõik kulukohustused või nende osad, mille puhul eeldatakse nende tühistamist (vahendite vabastamine), ning summad, mis on seotud sihtotstarbelisest tulust rahastatavate kulukohustustega või programmidega, milles Ühendkuningriik ei osale.

Muud Ühendkuningriigi selle artikli kohaselt võlgnetavate summade korrigeerimised on seotud programmitöö perioodi 2014–2020 või varasemate programmitöö perioodide netofinantskorrektsioonide või 2020. aasta traditsiooniliste omavahenditega ja need tehakse kättesaadavaks 2021. aasta jaanuaris-veebruaris.

Ühendkuningriigi osa arvutamiseks täitmata kulukohustustes on lähtepunktina kasutatud ametlikke eelarvelisi täitmata kulukohustusi seisuga 31. detsember 2020 (303,2 miljardit eurot, vt eelarve täitmise tabel 4.4). 2020. aasta lõpu seisuga oli Ühendkuningriigi osa korrigeeritud täitmata kulukohustustes 36 miljardit eurot ning pärast vahendite vabastamise prognooside korrigeerimist moodustasid ELi nõuded 2020. aasta lõpus 35 miljardit eurot, millest 6,8 miljardit eurot makstakse ajavahemikul 30. juuni 2021 kuni 31. detsember 2021.

4.4

Artikkel 141: konkurentsitrahvid

Artikkel 141: konkurentsitrahvid

Euroopa Komisjon tagab otseselt ELi konkurentsieeskirjade täitmise, tagades kõikide ettevõtjate võrdse ja ausa konkureerimise nende saavutuste põhjal. Selle tulemusel võidakse määrata trahve. Kui EL on määranud trahvi, võib trahvi saaja selle kohtumenetluse teel vaidlustada – trahv ei ole lõplik kuni kõikide selliste menetluste lõpuleviimiseni.

EL maksab Ühendkuningriigile igal aastal tema osa mis tahes konkurentsitrahvides, mille liit on enne 31. detsembrit 2020 määranud, pärast seda, kui need trahvid on muutunud lõplikuks, see tähendab kui trahvi saanud üksus ei ole Euroopa Kohtule apellatsioonkaebust esitanud või kui apellatsioonkaebust ei rahuldata ja ta peab trahvi maksma.

Majandusaasta aruandes lahutatakse Ühendkuningriigile trahvidest tulenevalt võlgnetavad summad Ühendkuningriigi võlgnetavast kogusummast. 31. detsembri 2020. aasta seisuga on Ühendkuningriigi osa tasumata trahvides hinnanguliselt 1,8 miljardit eurot. See summa tagastatakse Ühendkuningriigile pika aja jooksul. Kõnealused andmed põhinevad 31. detsembri 2020. aasta seisuga pooleliolevatel juhtumitel ja need võivad muutuda, et kajastada tegelikke eelarvesse kantavaid summasid pärast trahvide lõplikuks muutumist.

Artikkel 142: liidu kohustused

Artikkel 142: liidu kohustused

Ühendkuningriik on võtnud kohustuse maksta oma osa liidu kohustustes 2020. aasta lõpu seisuga, välja arvatud väljaastumislepingus sätestatud konkreetsetes kohustustes. Seepärast maksab Ühendkuningriik oma osa 31. detsembri 2020. aasta seisuga kehtivates kohustustes, mis on seotud ELi kui tööandjaga (st pensionid ja pensionile jäänud töötajate tervisekindlustus).

| 1. | ELi ametnike pensionid: ELi aastaeelarve hõlmab ELi töötajate pensionide maksmist. Peale selle maksavad ELi ametnikud pensionisissemakseid kogu oma tööalase karjääri jooksul. Need sissemaksed kantakse eelarvesse tuluna, mis vähendab liikmesriikidelt üldise aastaeelarve rahastamiseks vajatavaid osamakse. ELi liikmesriigid on võtnud kohustuse katta ELi ametnike pensionile jäämisel nende pensionikulud. Vastavalt sellele kohustusele maksab Ühendkuningriik alates 2022. aasta juunist oma osa ELi ametnikele makstavates iga-aastastes pensionides seni, kuni kõik töötajate pensioniõigused, mis on omandatud 31. detsembrini 2020, on lõppenud, see tähendab mitme aastakümne jooksul. Ühendkuningriik võib otsustada oma kohustuse mis tahes hetkel täita, makstes oma aktuaarse kohustise kõnealuse aasta lõpu seisuga viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

1.

ELi ametnike pensionid: ELi aastaeelarve hõlmab ELi töötajate pensionide maksmist. Peale selle maksavad ELi ametnikud pensionisissemakseid kogu oma tööalase karjääri jooksul. Need sissemaksed kantakse eelarvesse tuluna, mis vähendab liikmesriikidelt üldise aastaeelarve rahastamiseks vajatavaid osamakse. ELi liikmesriigid on võtnud kohustuse katta ELi ametnike pensionile jäämisel nende pensionikulud. Vastavalt sellele kohustusele maksab Ühendkuningriik alates 2022. aasta juunist oma osa ELi ametnikele makstavates iga-aastastes pensionides seni, kuni kõik töötajate pensioniõigused, mis on omandatud 31. detsembrini 2020, on lõppenud, see tähendab mitme aastakümne jooksul. Ühendkuningriik võib otsustada oma kohustuse mis tahes hetkel täita, makstes oma aktuaarse kohustise kõnealuse aasta lõpu seisuga viie aasta jooksul.

| 2. | Euroopa Parlamendi liikmete, Euroopa Komisjoni volinike, Euroopa Kohtu kohtunike jt pensionid: Ühendkuningriik maksab oma osa aktuaarses kohustises 31. detsembri 2020. aasta seisuga kümne aasta jooksul alates 2021. aasta oktoobrist. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi liikmete, Euroopa Komisjoni volinike, Euroopa Kohtu kohtunike jt pensionid: Ühendkuningriik maksab oma osa aktuaarses kohustises 31. detsembri 2020. aasta seisuga kümne aasta jooksul alates 2021. aasta oktoobrist.

| 3. | Ühine ravikindlustusskeem: tegemist on süsteemiga, millest kaetakse ELi töötajate, sealhulgas pensionäride tervishoiukulud. ELi ametnikud ja pensionärid teevad skeemi sissemakseid kogu oma karjääri vältel ja pensionil olles, sama teeb EL kui tööandja. Kooskõlas põhimõttega, mida kohaldatakse ka ELi ametnike pensioniskeemide suhtes, maksab Ühendkuningriik oma osa ELi eelarvest pensionile jäänud töötajate tervisekindlustuseks antavas toetuses. Need maksed, mis algavad 2022. aasta juunis, jätkuvad mitme aastakümne vältel või kuni kõik asjaomased kohustused on lõppenud. Sarnaselt ametnike pensionidega võib Ühendkuningriik otsustada oma kohustuse mis tahes hetkel täita, makstes oma aktuaarse kohustise kõnealuse aasta lõpu seisuga viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

3.

Ühine ravikindlustusskeem: tegemist on süsteemiga, millest kaetakse ELi töötajate, sealhulgas pensionäride tervishoiukulud. ELi ametnikud ja pensionärid teevad skeemi sissemakseid kogu oma karjääri vältel ja pensionil olles, sama teeb EL kui tööandja. Kooskõlas põhimõttega, mida kohaldatakse ka ELi ametnike pensioniskeemide suhtes, maksab Ühendkuningriik oma osa ELi eelarvest pensionile jäänud töötajate tervisekindlustuseks antavas toetuses. Need maksed, mis algavad 2022. aasta juunis, jätkuvad mitme aastakümne vältel või kuni kõik asjaomased kohustused on lõppenud. Sarnaselt ametnike pensionidega võib Ühendkuningriik otsustada oma kohustuse mis tahes hetkel täita, makstes oma aktuaarse kohustise kõnealuse aasta lõpu seisuga viie aasta jooksul.

Eespool nimetatud töösuhtejärgseid hüvitisi käsitlevate kohustustega seotud ELi kohustuste arvutamisel kasutatakse rahvusvahelistel standarditel põhinevaid auditeeritud aktuaarseid hinnanguid. 31. detsembri 2020. aasta seisuga on Ühendkuningriigile omistatav summa 14,3 miljardit eurot.

2021. aasta jooksul peab Ühendkuningriik maksma 11 miljonit eurot, mis on seotud ainult eraldi konkreetsete pensioniskeemidega (nt Euroopa Parlamendi liikmete pensioniskeemid). Ülejäänud summad seoses kõikide muude skeemidega makstakse alates 2022. aastast vastavalt eespool kirjeldatud korraldusele.

Artiklid 143 ja 144: rahastamisvahendid ja eelarvelised tagatised

Artiklid 143 ja 144: rahastamisvahendid ja eelarvelised tagatised

Nende artiklite kohaselt peab Ühendkuningriik rahastama ELi tingimuslikud kohustused, mis tulenevad väljaastumisele eelneva kuupäevaga tehingutest seoses liidu laenuvõtmis-, laenuandmis- ja tagatiste andmise alasest tegevusest, kui sellised tehingud peaksid realiseeruma ja kui neid ei kaeta Ühendkuningriigi osast olemasolevates tagatisfondides. EL maksab Ühendkuningriigile tagasi summad, mille Ühendkuningriik on tagatisfondidesse juba sisse maksnud ja mida lõppkokkuvõttes ei ole vaja.

Need summad on peamiselt järgmised:

| — | summad, mis võlgnetakse Ühendkuningriigile tema osa eest Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) tagatisfondis, kui Ühendkuningriik on juba teinud osamaksu oma eelarvevahenditest, kuid kui enne väljaastumise kuupäeva ei ole toiminguid heaks kiidetud ja seega ei ole Ühendkuningriigil täidetavaid kohustusi – Ühendkuningriigile tuleb 2021. aastal tagastada 93 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

summad, mis võlgnetakse Ühendkuningriigile tema osa eest Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) tagatisfondis, kui Ühendkuningriik on juba teinud osamaksu oma eelarvevahenditest, kuid kui enne väljaastumise kuupäeva ei ole toiminguid heaks kiidetud ja seega ei ole Ühendkuningriigil täidetavaid kohustusi – Ühendkuningriigile tuleb 2021. aastal tagastada 93 miljonit eurot;

| — | Ühendkuningriigile seoses rahastamisvahenditega makstavad summad – 46 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigile seoses rahastamisvahenditega makstavad summad – 46 miljonit eurot;

| — | Ühendkuningriik peab jätkuvalt maksma sisse oma osa ELi tingimuslikes kohustustes (eelarvelised tagatised – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI), välislaenude andmise volitus, Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) ja muud võetud laenud jms), kui need kuuluvad täitmisele. Ühendkuningriigi kohustuse maksimaalne summa aasta lõpu seisuga on 12,9 miljardit eurot; täpsemad üksikasjad on esitatud ELi raamatupidamise konsolideeritud aruannete lisade punktis 4.1. Ühendkuningriik peab need summad maksma ainult siis, kui kohustus tulevikus realiseerub ja seda ei kaeta tagatisfondist. Seda võimalust peetakse ebatõenäoliseks. |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik peab jätkuvalt maksma sisse oma osa ELi tingimuslikes kohustustes (eelarvelised tagatised – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI), välislaenude andmise volitus, Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) ja muud võetud laenud jms), kui need kuuluvad täitmisele. Ühendkuningriigi kohustuse maksimaalne summa aasta lõpu seisuga on 12,9 miljardit eurot; täpsemad üksikasjad on esitatud ELi raamatupidamise konsolideeritud aruannete lisade punktis 4.1. Ühendkuningriik peab need summad maksma ainult siis, kui kohustus tulevikus realiseerub ja seda ei kaeta tagatisfondist. Seda võimalust peetakse ebatõenäoliseks.

4.1

Artikkel 145: likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus (likvideeritav ESTÜ)

Artikkel 145: likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus (likvideeritav ESTÜ)

Ühendkuningriigil on õigus oma osale likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse netovaras 31. detsembri 2020. aasta seisuga – see summa makstakse Ühendkuningriigile välja viie aasta jooksul. Ühendkuningriigile makstav kogusumma on 183 miljonit eurot (37 miljonit eurot makstakse tagasi, see tähendab tasaarveldatakse muude 2021. aastal maksmisele kuuluvate summade arvelt). See tähendab, et ajavahemikul 2021–2025 arvatakse igal aastal 37 miljonit eurot maha summadest, mida Ühendkuningriik peab maksma.

Artikkel 146: investeeringud Euroopa Investeerimisfondis

Artikkel 146: investeeringud Euroopa Investeerimisfondis

Ühendkuningriigil on õigus oma osale investeeringutes, mille EL on teinud Euroopa Investeerimisfondi (EIF) sissemakstud aktsiakapitali ja mis kuulub maksmisele võrdsetes osades viie aasta jooksul. Ühendkuningriigile makstav kogusumma on 33 miljonit eurot. See tähendab, et ajavahemikul 2021–2025 arvatakse igal aastal 7 miljonit eurot maha summadest, mida Ühendkuningriik peab maksma.

Artikkel 147: kohtuasjadega seotud tingimuslikud kohustused

Artikkel 147: kohtuasjadega seotud tingimuslikud kohustused

Ühendkuningriik peab igal aastal maksma oma osa summades, mis on ELi eelarvest välja makstud seoses kohtuasjadega, mis käsitlevad enne 31. detsembrit 2020 toimunud sündmusi. Ühendkuningriigi hinnanguline osa kohtuasjades, mille tõttu on tõenäoliselt vaja tulevikus makseid teha, on aasta lõpu seisuga 46 miljonit eurot, kuid Ühendkuningriik peab selle maksma alles siis ja ainult juhul, kui kohtuasjad lõpetatakse ja kõigepealt teeb makse EL.

5.   ÜLEVAADE EELARVE TÄITMISEST

2020. aastal vastu võetud lõplik eelarve oli 173,9 miljardit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 164,1 miljardit eurot maksete assigneeringuid. Eelarve täitmist mõjutasid oluliselt COVID-19 pandeemia ja järgnev valdkondadeülene kriis. Kriis tekitas vajaduse võtta otsustavaid meetmeid ELi rahvatervisesektori tugevdamiseks ja sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks ELis ning anda abi kolmandatele riikidele. 2020. aasta eelarve oli viimane mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 alusel täidetud eelarve. Selle täitmist jälgiti hoolikalt ja juhiti aktiivselt, mille tulemusel rakendati peaaegu kõik programmid täielikult.

Kulukohustuste assigneeringuid rakendati 2020. aastal kokku summas 181,7 miljardit eurot järgmiselt:

| — | 172,9 miljardit eurot lõplikust vastuvõetud eelarvest; |
| --- | --- |

—

172,9 miljardit eurot lõplikust vastuvõetud eelarvest;

| — | 1,1 miljardit eurot 2019. aastast ülekantud assigneeringutest; |
| --- | --- |

—

1,1 miljardit eurot 2019. aastast ülekantud assigneeringutest;

| — | 7,7 miljardit eurot sihtotstarbelisest tulust tulenevatest assigneeringutest. |
| --- | --- |

—

7,7 miljardit eurot sihtotstarbelisest tulust tulenevatest assigneeringutest.

2020. aastal tehti makseid kokku 173,3 miljardi euro ulatuses:

| — | 161,8 miljardit eurot lõplikust vastuvõetud eelarvest; |
| --- | --- |

—

161,8 miljardit eurot lõplikust vastuvõetud eelarvest;

| — | 1,6 miljardit eurot 2019. aastast ülekantud assigneeringutest; |
| --- | --- |

—

1,6 miljardit eurot 2019. aastast ülekantud assigneeringutest;

| — | 9,9 miljardit eurot sihtotstarbelisest tulust tulenevatest assigneeringutest. |
| --- | --- |

—

9,9 miljardit eurot sihtotstarbelisest tulust tulenevatest assigneeringutest.

Kõigis rubriikides saavutati 2020. aastal täitmise kõrge tase. 2020. aastal kasutati igat liiki assigneeringuid (eelarve, ülekanded eelmisest aastast ja sihtotstarbeline tulu) kulukohustuste puhul 97 % ja maksete puhul 94 % ulatuses. Rakendamise määrad (v.a sihtotstarbeline tulu) näitavad, et rakendamine oli 2020. aastal täielik (99,5 % kulukohustuste ja 98,5 % maksete assigneeringute puhul).

Suurima osa sissetulekust moodustasid omavahendid (91,9 % kokku 174,3 miljardi euro suurusest tulust), millele järgnesid liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed (4,7 %), mis olid peamiselt seotud finantskorrektsioonidest saadud tuluga (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, EAGF ja EAFRD).

Täitmata kulukohustused (mida mõnikord nimetatakse RAL – Reste à Liquider) moodustasid 2020. aasta lõpus 303,2 miljardit eurot. Suurenemine võrreldes 2019. aasta tasemega oli oodatav, arvestades eelarvesse kantud kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahet (9,8 miljardit eurot) lõplikus vastuvõetud eelarves ning asjaolu, et täitmata kulukohustuste suurenemise näol on tegemist tavapärase arenguga, sest nagu on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistikuga, suurenevad kulukohustuste assigneeringud igal aastal. Täitmata kulukohustused suurenesid 2019. aastaga võrreldes 5,5 miljardit eurot.

Reste à Liquider

Eelarve täitmise tulemus (ülejääk) vähenes 3,2 miljardilt eurolt 2019. aastal 1,8 miljardile eurole 2020. aastal.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Eelarveaasta tulud | 174 306 | 163 918 |
| Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (171 721 ) | (157 428 ) |
| Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | (2 086 ) | (1 615 ) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine | 78 | 75 |
| Sihtotstarbelise tulu muutused (B)–(A) | 1 398 | (1 736 ) |
| | Kasutamata assigneeringud aruandeaasta lõpus (A) |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Eelarveaasta tulud

174 306

163 918

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(171 721 )

(157 428 )

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

(2 086 )

(1 615 )

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine

78

75

Sihtotstarbelise tulu muutused (B)–(A)

1 398

(1 736 )

Kasutamata assigneeringud aruandeaasta lõpus (A)

Kasutamata assigneeringud aruandeaasta lõpus (A)

7 694

7 694

9 092

9 092

| | Kasutamata assigneeringud eelmise aasta lõpus (B) |
| --- | --- |

Kasutamata assigneeringud eelmise aasta lõpus (B)

Kasutamata assigneeringud eelmise aasta lõpus (B)

9 092

9 092

7 356

7 356

Aastased vahetuskursi erinevused

(207)

4

Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus

1 768

1 768

3 217

3 217

6.   RAHASTAMISVAHENDID JA EELARVELISED TAGATISED

6.1.   ELI EELARVEST RAHASTATAVAD RAHASTAMISVAHENDID

ELI EELARVEST RAHASTATAVAD RAHASTAMISVAHENDID

Eelarve sellise täitmise puhul on vahendid kas juba volitatud üksuste hallatavatele usalduskontodele jagatud ja jäävad kättesaadavaks (raha ja raha ekvivalentide, võlaväärtpaberite või investeeringutena rahaturufondidesse või ühendatud varaportfellidesse) tagatiste tulevaste sissenõudmiste puhuks või on investeeritud omakapitali. Otsese ja kaudse eelarve täitmise raames ELi eelarvest rahastatavate rahastamisvahendite olulisus ja maht on viimastel aastatel suurenenud. Sellise lähenemisviisi põhimõte seisneb selles, et kui tavapärase eelarve täitmise puhul antakse toetusi ja subsiidiume, siis kõnealusel juhul on rahalisel toetusel võimendav mõju, mille tõttu saab lõplik makse saaja rohkem kui ühe euro iga ELi eelarvest rahastamisvahendite kaudu kulutatud euro kohta. ELi eelarvest rahastatavad rahastamisvahendid on tagatisinstrumendid, omakapitaliinstrumendid ja laenuinstrumendid. Mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 alusel suureneb eelduste kohaselt eelarveliste tagatiste kasutamine võrreldes ELi eelarvest täielikult rahastatud või sellest eraldatud rahastamisvahendite kasutamisega. Eelkõige antakse programmi „InvestEU“ alusel EIP grupile ja teistele finantsasutustele 26,2 miljardi euro suurune ELi tagatis, et toetada rahastamise ja investeeringute kaudu liidu eri poliitikaeesmärke.

6.2.   EELARVELISTE TAGATISTE JAOKS TAGATISFONDIDES HOITAV FINANTSVARA

EELARVELISTE TAGATISTE JAOKS TAGATISFONDIDES HOITAV FINANTSVARA

Eelarve sellise täitmise puhul annab EL vastaspooltele tagatised, mille rahastamiseks on tehtud vaid osalised eraldised komisjoni loodud tagatisfondide kaudu, mis tekitab ELi eelarvele tingimuslikke kohustisi, kui eraldised ei ole nõuete täitmiseks piisavad. EL on andnud tagatisi seoses väljaspool ELi antud laenude (nn välislaenude andmise volitus) ning EFSI tagatisega hõlmatud võla- ja omakapitalitoimingutega EIP grupile, samuti seoses EFSD tagatisega hõlmatud tegevusega EIP grupile ja teistele finantsasutustele.

Et leevendada riski, mida EIP grupi või teiste finantsasutuste sissenõutavad tagatised võiksid ELi eelarvele põhjustada, on EL loonud spetsiaalsed tagatisfondid, mida eelarvest rahastatakse. 31. detsembri 2020. aasta seisuga hoidis komisjon finantsvara

| — | välistegevuse tagatisfondis 2,8 miljardit eurot, |
| --- | --- |

—

välistegevuse tagatisfondis 2,8 miljardit eurot,

| — | EFSI tagatisfondis 8,0 miljardit eurot ja |
| --- | --- |

—

EFSI tagatisfondis 8,0 miljardit eurot ja

| — | EFSD tagatisfondis 0,8 miljardit eurot. |
| --- | --- |

—

EFSD tagatisfondis 0,8 miljardit eurot.

Välistegevuse tagatisfondile on eraldatud ELi eelarvest vahendid, et katta 9 % tagatud EIP välislaenude andmise volituse raames kolmandatele riikidele antud laenude aastalõpu jäägist. 31. detsembri 2020. aasta seisuga kattis eespool nimetatud varade kogusumma 20,3 miljardi euro suurust väljamakstud laenude positsiooni.

EFSI tagatisfond alustas tegevust 2016. aastal. Vastavalt muudetud EFSI määrusele (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2396) (14) suurendati EFSI ELi tagatise ülempiiri 26 miljardi euroni (algselt 16 miljardilt eurolt) ja vähendati tagatisfondi piiri 35 %-le (algselt 50 %-lt) kogu ELi tagatise kohustusest. Seepärast peaks EFSI tagatisfond kasvama kokku 9,1 miljardi euroni. EFSI tagatisfondi varade koguväärtus oli 31. detsembri 2020. aasta seisuga 8,0 miljardit eurot, mis katab 18,9 miljardi euro suurust väljamakstud summade positsiooni.

14

EFSD määruse (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601) (15) kohaselt tuleb teha kättesaadavaks kuni 1,5 miljardi euro suurune EFSD tagatis (seda summat suurendavad veelgi välised toetused), et toetada investeeringuid partnerriikides Aafrikas ja Euroopa naabruses. EL avaldab EFSD tagatise oma konsolideeritud majandusaasta aruandes (vt lisade punkt 4.1.1) tingimusliku kohustisena. 31. detsembri 2020. aasta seisuga kehtis 15 EFSD tagatislepingut, mis katsid kokku 1 370 miljoni euro suuruse summa. EFSD tagatisfond loodi eesmärgiga katta võimalikke tulevasi sissenõutavaid tagatisi. 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli fondi tehtud sissemakseid 0,8 miljardi euro ulatuses. Kuna 2020. aastal sõlmiti vastaspooltega enamik tagatislepinguid, siis on programm käivitamisjärgus ja 2020. aasta lõpuks olid vastaspooled allkirjastanud 438 miljoni euro ulatuses tagatud toiminguid.

15

4.1.1

Pärast mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 jõustumist kanti EFSI tagatisfondi netovara alates 1. jaanuarist 2021 üle ühisesse eraldisfondi (16), kus hoitakse eraldisi mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohastest eelarvelistest tagatistest ja finantsabi programmidest tulenevate finantskohustiste katmiseks. Eelduste kohaselt kantakse EFSD tagatisfondi ja välistegevuse tagatisfondi varad 2021. aasta jooksul üle ühisesse eraldisfondi.

16

6.3.   LAENUTEGEVUS FINANTSABI PROGRAMMIDE JAOKS

LAENUTEGEVUS FINANTSABI PROGRAMMIDE JAOKS

Komisjon annab liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse alusel rahalist toetust. Rahalist toetust antakse kahepoolsete laenudena, mida rahastatakse kapitaliturgudelt ja tagatakse ELi eelarvega.

2020. aastal haldas komisjon ELi nimel nelja peamist programmi, mille alusel ta võib laene anda:

| — | maksebilansi toetamise mehhanism; |
| --- | --- |

—

maksebilansi toetamise mehhanism;

| — | Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) raames antav toetus; |
| --- | --- |

—

Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) raames antav toetus;

| — | makromajanduslik finantsabi ja |
| --- | --- |

—

makromajanduslik finantsabi ja

| — | TERA raames antav toetus. |
| --- | --- |

—

TERA raames antav toetus.

ELi poolt antavate laenude rahastamiseks kaasatakse kapitali kapitaliturgudelt või finantsasutustelt. ELi laenuvõtmis- ja -andmistehingud finantsabi andmiseks on eelarvevälised tehingud. Kaasatud vahendid laenatakse üldiselt abi saavale riigile välja võetud laenuga samadel tingimustel, s.o sama kupongimäära ja lõpptähtajaga ning samas summas. Kuigi antud ja võetud laenude puhul järgitakse samade tingimuste metoodikat, on rahastamisinstrumendist tuleneva laenu teenindamine siiski ELi juriidiline kohustus, mis tagab kõigi maksete täieliku ja tähtaegse tasumise. Komisjon on kehtestanud korra, millega tagatakse laenu tagasimaksmine ka laenu tagasimaksetähtaja ületamise puhul.

31. detsembri 2020. aasta seisuga oli rahaliseks abiks antud laenude nominaalväärtus järgmine.

| (miljardites eurodes) |
| --- |
| | Kokku välja antud | Aasta lõpu seisuga kokku välja makstud | Aasta lõpu seisuga kokku tagasi makstud | Aasta lõpu seisuga maksmisele kuuluv |
| TERA | | | | |
| Belgia | 7,8 | 2,0 | — | 2,0 |
| Bulgaaria | 0,5 | — | — | — |
| Horvaatia | 1,0 | 0,5 | — | 0,5 |
| Küpros | 0,5 | 0,3 | — | 0,3 |
| Tšehhi | 2,0 | — | — | — |
| Kreeka | 2,7 | 2,0 | — | 2,0 |
| Ungari | 0,5 | 0,2 | — | 0,2 |
| Iirimaa | 2,5 | — | — | — |
| Itaalia | 27,4 | 16,5 | — | 16,5 |
| Läti | 0,2 | 0,1 | — | 0,1 |
| Leedu | 0,6 | 0,3 | — | 0,3 |
| Malta | 0,2 | 0,1 | — | 0,1 |
| Poola | 11,2 | 1,0 | — | 1,0 |
| Portugal | 5,9 | 3,0 | — | 3,0 |
| Rumeenia | 4,1 | 3,0 | — | 3,0 |
| Slovakkia | 0,6 | 0,3 | — | 0,3 |
| Sloveenia | 1,1 | 0,2 | — | 0,2 |
| Hispaania | 21,3 | 10,0 | — | 10,0 |
| | 90,3 | 39,5 | — | 39,5 |
| EFSM | | | | |
| Iirimaa | 22,5 | 22,5 | — | 22,5 |
| Portugal | 26,0 | 24,3 | — | 24,3 |
| | 48,5 | 46,8 | — | 46,8 |
| Makromajanduslik finantsabi | | | | |
| Ukraina | 5,0 | 4,4 | (0,6 ) | 3,8 |
| Tuneesia | 1,4 | 0,8 | — | 0,8 |
| Jordaania | 1,1 | 0,6 | — | 0,6 |
| Muu | 1,5 | 0,8 | (0,2 ) | 0,6 |
| | 9,0 | 6,6 | (0,8 ) | 5,8 |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | | | | |
| Läti | 3,1 | 2,9 | (2,7 ) | 0,2 |
| | 3,1 | 2,9 | (2,7 ) | 0,2 |
| Kokku | 150,9 | 95,8 | (3,5 ) | 92,3 |

(miljardites eurodes)

Kokku välja antud

Kokku välja antud

Aasta lõpu seisuga kokku välja makstud

Aasta lõpu seisuga kokku välja makstud

Aasta lõpu seisuga kokku tagasi makstud

Aasta lõpu seisuga kokku tagasi makstud

Aasta lõpu seisuga maksmisele kuuluv

Aasta lõpu seisuga maksmisele kuuluv

TERA

TERA

Belgia

7,8

2,0

—

2,0

Bulgaaria

0,5

—

—

—

Horvaatia

1,0

0,5

—

0,5

Küpros

0,5

0,3

—

0,3

Tšehhi

2,0

—

—

—

Kreeka

2,7

2,0

—

2,0

Ungari

0,5

0,2

—

0,2

Iirimaa

2,5

—

—

—

Itaalia

27,4

16,5

—

16,5

Läti

0,2

0,1

—

0,1

Leedu

0,6

0,3

—

0,3

Malta

0,2

0,1

—

0,1

Poola

11,2

1,0

—

1,0

Portugal

5,9

3,0

—

3,0

Rumeenia

4,1

3,0

—

3,0

Slovakkia

0,6

0,3

—

0,3

Sloveenia

1,1

0,2

—

0,2

Hispaania

21,3

10,0

—

10,0

90,3

90,3

39,5

39,5

—

39,5

39,5

EFSM

EFSM

Iirimaa

22,5

22,5

—

22,5

Portugal

26,0

24,3

—

24,3

48,5

48,5

46,8

46,8

—

46,8

46,8

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

Ukraina

5,0

4,4

(0,6 )

3,8

Tuneesia

1,4

0,8

—

0,8

Jordaania

1,1

0,6

—

0,6

Muu

1,5

0,8

(0,2 )

0,6

9,0

9,0

6,6

6,6

(0,8 )

(0,8 )

5,8

5,8

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

Läti

3,1

2,9

(2,7 )

0,2

3,1

3,1

2,9

2,9

(2,7 )

(2,7 )

0,2

0,2

Kokku

Kokku

150,9

150,9

95,8

95,8

(3,5 )

(3,5 )

92,3

92,3

Aasta lõpu seisuga maksmisele kuuluvate summade tagasimaksmise ajakava on järgmine.

| (miljardites eurodes) |
| --- |
| | TERA | EFSM | Makromajanduslik finantsabi | KOKKU |
| 2021 | — | 9,8 | — | 9,8 |
| 2022 | — | 2,7 | — | 2,7 |
| 2023 | — | 3,5 | 0,1 | 3,6 |
| 2024 | — | 2,6 | 0,6 | 3,2 |
| 2025 | 8,0 | 2,4 | — | 10,4 |
| 2026 | — | 4,0 | 0,1 | 4,1 |
| 2027 | — | 3,0 | 0,2 | 3,2 |
| 2028 | — | 2,3 | 0,2 | 2,5 |
| 2029 | — | 1,4 | 0,9 | 2,3 |
| 2030 | 10,0 | — | 0,1 | 10,1 |
| 2031 | — | 2,2 | 0,9 | 3,1 |
| 2032 | — | 3,0 | 0,1 | 3,1 |
| 2033 | — | 2,1 | 0,5 | 2,6 |
| 2034 | | — | 0,2 | 0,2 |
| 2035 | 8,5 | 2,0 | 1,9 | 12,4 |
| 2036 | — | 1,0 | — | 1,0 |
| 2038 | — | 1,8 | — | 1,8 |
| 2040 | 7,0 | — | — | 7,0 |
| 2042 | — | 3,0 | — | 3,0 |
| 2050 | 6,0 | — | — | 6,0 |
| Kokku | 39,5 | 46,8 | 5,8 | 92,1 |

(miljardites eurodes)

TERA

TERA

EFSM

EFSM

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

KOKKU

KOKKU

2021

—

9,8

—

9,8

2022

—

2,7

—

2,7

2023

—

3,5

0,1

3,6

2024

—

2,6

0,6

3,2

2025

8,0

2,4

—

10,4

2026

—

4,0

0,1

4,1

2027

—

3,0

0,2

3,2

2028

—

2,3

0,2

2,5

2029

—

1,4

0,9

2,3

2030

10,0

—

0,1

10,1

2031

—

2,2

0,9

3,1

2032

—

3,0

0,1

3,1

2033

—

2,1

0,5

2,6

2034

—

0,2

0,2

2035

8,5

2,0

1,9

12,4

2036

—

1,0

—

1,0

2038

—

1,8

—

1,8

2040

7,0

—

—

7,0

2042

—

3,0

—

3,0

2050

6,0

—

—

6,0

Kokku

Kokku

39,5

39,5

46,8

46,8

5,8

5,8

92,1

92,1

TERA

TERA

TERA loodi 2020. aastal eesmärgiga anda finantsabi liikmesriikidele, kelle majandust on nende territooriumil esinenud COVID-19 pandeemia tõsiselt häirinud või ähvardab tõsiselt häirida. See vahend täiendab mõjutatud liikmesriikide võetud riiklikke meetmeid.

Finantsabi maksimaalne summa kõikide liikmesriikide jaoks ei ületa 100 miljardit eurot. 2020. aastal sõlmisid liikmesriigid laenuandmise lepinguid 85,9 miljardi euro ulatuses, millest maksti välja 39,5 miljardit eurot. Laenude lõpptähtajad on 5, 10, 15, 20 või 30 aastat.

EFSM

EFSM

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) loodi rahalise abi andmiseks kõigile liikmesriikidele, kes on majandusraskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse majandusraskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud asjaolud. EFSMist anti rahalist abi Iirimaale ja Portugalile aastatel 2011–2014 tingimusel, et need riigid viivad läbi reforme. See programm on aegunud ja täiendavaid laenusid ei saa enam võtta, kuid programm jääb alles selliste eriülesannete jaoks, nagu Iirimaale ja Portugalile antud laenude tähtaegade pikendamine ja üleminekulaenude andmine. 2021. aasta veebruaris palusid Iirimaa ja Portugal pikendada 2021. aasta juunis (4,8 miljardit eurot) ja 2021. aasta septembris (5 miljardit eurot) maksmisele kuuluvate summade maksetähtaega. 2021. aasta aprillis võttis komisjon 4,8 miljardit eurot laenu, et pikendada 2021. aasta juunis maksmisele kuuluvaid laene, mille maksetähtaegu on pikendatud 15 aasta võrra.

2020. aasta ei toimunud uusi toiminguid ega laenude tagasimaksmisi.

MAKROMAJANDUSLIK FINANTSABI

MAKROMAJANDUSLIK FINANTSABI

Makromajandusliku finantsabi programmi näol on tegemist rahalise abiga, mida EL annab ELi-välistele partnerriikidele, kellel on maksebilansi kriis. Seda antakse keskmise ja pika tähtajaga laenude või toetustena või nende kombinatsioonina ning seda saavad ainult need riigid, kes saavad toetust IMFi programmilt.

2020. aastal võttis komisjon vastu ettepaneku kümnele laienemisprotsessis osalevale ja Euroopa naabruses asuvale partnerile suunatud 3 miljardi euro suuruse makromajandusliku finantsabi paketi kohta, et aidata neil piirata koroonaviiruse pandeemia põhjustatud majandusprobleeme. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid otsuse vastu 25. mail 2020.

Kokku maksti 2020. aastal makromajandusliku finantsabi programmi raames välja 1,7 miljardit eurot.

MAKSEBILANSI TOETAMISE MEHHANISM

MAKSEBILANSI TOETAMISE MEHHANISM

Maksebilansi toetamise mehhanism on abiprogramm euroala välistele riikidele, kellel on raskusi maksebilansiga või oht sattuda sellistesse raskustesse. Maksebilansi toetamise mehhanism annab abi keskmise pikkusega laenudena, mille saamise tingimuseks on laenu võtmise põhjuseks olevate majandusprobleemide lahendamisele suunatud poliitika rakendamine. Tavaliselt annab EL abi maksebilansi parandamiseks koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja muude rahvusvaheliste institutsioonide või riikidega.

2020. aasta ei toimunud uusi toiminguid ega laenude tagasimaksmisi.

6.4.   EELARVELISED TINGIMUSLIKUD KOHUSTISED FINANTSABI PROGRAMMIDE PUHUL

EELARVELISED TINGIMUSLIKUD KOHUSTISED FINANTSABI PROGRAMMIDE PUHUL

ELi võetud laenud on tema otsesed ja tingimusteta kohustused, mille tagavad ELi liikmesriigid (eelarvelised tingimuslikud kohustised). ELi mittekuuluvatele riikidele laenude andmiseks võetud laenud on kaetud välistegevuse tagatisfondist. Kui abi saaval liikmesriigil peaks tekkima makseviivitus, siis võetakse võla teenindamiseks vajalikud vahendid võimaluse korral komisjoni kättesaadavast rahaliste vahendite jäägist. Kui see ei ole asjaomasel ajal võimalik, hangib komisjon vajalikud vahendid liikmesriikidelt. ELi liikmesriikidel on ELi omavahendeid käsitlevate õigusaktide (nõukogu määruse (EL, Euratom) 609/2014 (17) artikkel 14) kohaselt juriidiline kohustus teha ELi kohustuste täitmiseks kättesaadavaks piisavad vahendid. Seega on investorid avatud üksnes ELi krediidiriskile, mitte aga rahastatud laenude saaja krediidiriskile. Antud laenude katmine samadel tingimustel võetud laenudega tagab, et ELi eelarvele ei avaldu intressi- ega valuutarisk.

17

Liikmesriikidele TERA alusel antud laenud põhinevad liikmesriikide vabatahtlikel tagatistel, mis moodustavad finantsabi maksimaalsest summast 25 %. Iga liikmesriigi osamaks tagatise kogusummasse vastab tema suhtelisele osale Euroopa Liidu kogurahvatulust, mis põhineb ELi 2020. aasta eelarvel.

Iga riigi programmi puhul otsustavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon laenu kogusumma, tasumisele kuuluvate osamaksete arvu ja laenupaketi maksimaalse (keskmise) lõpptähtaja. Seejärel lepivad komisjon ja asjaomane liikmesriik kokku laenu/rahastamise parameetrid, eelkõige osamaksete tagasimaksetähtaja. Lisaks sellele olenevad ELi/IMFi ühise finantsabi andmise puhul kõik osamaksed, v.a esimene osamakse, poliitiliste tingimuste täitmisest, mis on veel üks rahastamistehingute ajastamist mõjutav tegur. See tähendab, et emissioonide ajastamine ja lõpptähtajad olenevad sellega seonduvast ELi laenuandmise tegevusest. Rahastatavad summad on nomineeritud ainult eurodes ja lõpptähtaeg jääb vahemikku 3–30 aastat.

7.   RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE ANALÜÜS

7.1.   TULUD

TULUD

ELi konsolideeritud tulud sisaldavad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingutega seotud summasid, millest viimased on ülekaalus. Peamiste mittekaubanduslike tulukategooriate (mis koosnevad kogurahvatulul põhinevatest omavahenditest, traditsioonilistest omavahenditest, käibemaksupõhistest omavahenditest, trahvidest ja sissenõutud kuludest ega hõlma seoses Ühendkuningriigi EList väljaastumisega saadud tulu ühekordset mõju 2020. aastal) viieaastane suundumus on järgmine.

Peamiste mittekaubanduslike tehingute tulude muutumine viie aasta jooksul

Peamiste mittekaubanduslike tehingute tulude muutumine viie aasta jooksul

(miljonites eurodes)

(miljonites eurodes)

Image 6

Eelarve tulud peaksid võrduma eelarve kuludega (või neid ületama). Eespool esitatud tulusuundumuse peamine kujundaja on igal aastal tehtavad maksed.

2020. aastal olid konsolideeritud tulud 224,0 miljardit eurot, mis on märkimisväärselt – 63,7 miljardit eurot ehk 39,7 % – rohkem kui eelmisel aastal (160,3 miljardit eurot). See on peamiselt tingitud Ühendkuningriigi EList väljaastumise finantsmõjust (47,5 miljardit eurot). Selle ühekordse mõjuga korrigeerituna olid 2020. aasta konsolideeritud tulud 176,5 miljardit eurot, mis on 16,2 miljardit eurot ehk 10,1 % rohkem kui eelmisel aastal. Seda korrigeeritud kasvu mõjutasid peamiselt järgmised tegurid.

| — | Tulu kogurahvatulust, mis on ELi põhitegevustulude peamine osa, suurenes 108,8 miljardilt eurolt 2019. aastal 125,4 miljardi euroni 2020. aastal. 16,6 miljardi euro ehk 15,3 % suurune kasv oli peamiselt tingitud suurematest maksete assigneeringutega seotud vajadustest 2020. aastal seoses ELi peamiste poliitikavaldkondade, näiteks COVID-19 vastu vaktsineerimise strateegia (mida rakendatakse erakorralise toetuse rahastamisvahendi kaudu) ja ühtekuuluvusvaldkonna (CRII+ vastuvõtmise teel) vahendite suurendamisega. |
| --- | --- |

—

Tulu kogurahvatulust, mis on ELi põhitegevustulude peamine osa, suurenes 108,8 miljardilt eurolt 2019. aastal 125,4 miljardi euroni 2020. aastal. 16,6 miljardi euro ehk 15,3 % suurune kasv oli peamiselt tingitud suurematest maksete assigneeringutega seotud vajadustest 2020. aastal seoses ELi peamiste poliitikavaldkondade, näiteks COVID-19 vastu vaktsineerimise strateegia (mida rakendatakse erakorralise toetuse rahastamisvahendi kaudu) ja ühtekuuluvusvaldkonna (CRII+ vastuvõtmise teel) vahendite suurendamisega.

| — | Muud mittekaubanduslikud tulud suurenesid 2,1 miljardilt eurolt 2019. aastal 7,1 miljardi euroni 2020. aastal. 5,0 miljardi euro suurune kasv tulenes peamiselt liikmesriikide osamaksudest 2020. aastal tegevust alustanud innovatsioonifondi (2,1 miljardit eurot), eelmise aasta eelarveülejäägi suurenemisest (3,2 miljardit eurot 2020. aastal võrreldes 1,8 miljardi euroga 2019. aastal) ning liikmesriikide 0,8 miljardi euro suurusest osamaksust erakorralise toetuse rahastamisvahendi toetamiseks. |
| --- | --- |

—

Muud mittekaubanduslikud tulud suurenesid 2,1 miljardilt eurolt 2019. aastal 7,1 miljardi euroni 2020. aastal. 5,0 miljardi euro suurune kasv tulenes peamiselt liikmesriikide osamaksudest 2020. aastal tegevust alustanud innovatsioonifondi (2,1 miljardit eurot), eelmise aasta eelarveülejäägi suurenemisest (3,2 miljardit eurot 2020. aastal võrreldes 1,8 miljardi euroga 2019. aastal) ning liikmesriikide 0,8 miljardi euro suurusest osamaksust erakorralise toetuse rahastamisvahendi toetamiseks.

| — | Finantstulud suurenesid 1,8 miljardilt eurolt 2019. aastal 3,4 miljardi euroni 2020. aastal. 1,6 miljardi euro ehk 88,9 % suurune kasv tulenes peamiselt suurematest hilinenud maksete intressidest, nimelt Ühendkuningriigi traditsiooniliste omavahenditega seotud juhtumite (0,5 miljardit eurot) ja muude riikide kui Ühendkuningriigiga seotud juhtumite (0,5 miljardit eurot) puhul, ning TERAga seotud võlakirjapreemiatest saadud tuludest (0,7 miljardit eurot). |
| --- | --- |

—

Finantstulud suurenesid 1,8 miljardilt eurolt 2019. aastal 3,4 miljardi euroni 2020. aastal. 1,6 miljardi euro ehk 88,9 % suurune kasv tulenes peamiselt suurematest hilinenud maksete intressidest, nimelt Ühendkuningriigi traditsiooniliste omavahenditega seotud juhtumite (0,5 miljardit eurot) ja muude riikide kui Ühendkuningriigiga seotud juhtumite (0,5 miljardit eurot) puhul, ning TERAga seotud võlakirjapreemiatest saadud tuludest (0,7 miljardit eurot).

| — | Trahvidest saadud tulud vähenesid 4,3 miljardilt eurolt 2019. aastal 0,5 miljardi euroni 2020. aastal. 3,8 miljardi euro ehk 88,4 % suurune vähenemine oli tingitud nii 2020. aastal määratud trahvide väiksemast arvust kui ka nende väiksematest summadest. Kui 2020. aastal oli peamiste trahvide summa kokku 0,26 miljardit eurot (Orbia, Clariant ja Celanese), siis 2019. aasta suurimate juhtumite puhul oli see 3,1 miljardit eurot (Google, kaks Forexi juhtumit ja MasterCard). |
| --- | --- |

—

Trahvidest saadud tulud vähenesid 4,3 miljardilt eurolt 2019. aastal 0,5 miljardi euroni 2020. aastal. 3,8 miljardi euro ehk 88,4 % suurune vähenemine oli tingitud nii 2020. aastal määratud trahvide väiksemast arvust kui ka nende väiksematest summadest. Kui 2020. aastal oli peamiste trahvide summa kokku 0,26 miljardit eurot (Orbia, Clariant ja Celanese), siis 2019. aasta suurimate juhtumite puhul oli see 3,1 miljardit eurot (Google, kaks Forexi juhtumit ja MasterCard).

Eespool kirjeldatud muutusi tasakaalustasid traditsioonilistest omavahenditest saadud tulu vähenemine 21,2 miljardilt eurolt 2019. aastal 19,6 miljardile eurole 2020. aastal (vähenemine 1,6 miljardit eurot ehk 7,5 %) ning sissenõutud vahendite vähenemine 2,6 miljardilt eurolt 2019. aastal 1,4 miljardile eurole 2020. aastal (vähenemine 1,2 miljardit eurot ehk 46,2 %).

7.2.   KULUD

KULUD

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes kajastatud kulude peamine komponent on jagatud eelarve täitmise raames tehtud ülekandemaksed, mis hõlmavad järgmisi fonde: i) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF), ii) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja teised maaelu arengu vahendid, iii) Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Ühtekuuluvusfond (ÜF) ning iv) Euroopa Sotsiaalfond (ESF). Need vahendid moodustasid 2020. aastal kantud kogukuludest (166,6 miljardit eurot) 109,7 miljardit eurot ehk 65,9 % (2019. aastal 103,9 miljardit eurot ehk 66,8 %). Kulude jaotus on esitatud järgneval graafikul.

Liikmesriikide tehtud peamiste kulude suhteline osakaal 2020. eelarveaastal (jagatud eelarve täitmine)

Liikmesriikide tehtud peamiste kulude suhteline osakaal 2020. eelarveaastal (jagatud eelarve täitmine)

Image 7

Otsese eelarve täitmise raames tehtud kulutused koosnevad komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolsest eelarve täitmisest. Eelarvet täidavad kaudselt ELi asutused, ELi ametid, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid ja muud üksused.

EL kajastab teatavaid tuleviku maksekohustusi kuludena, kuigi need ei ole veel kantud kassapõhisesse eelarve raamatupidamisarvestusse. Märkimisväärsed summad on kajastatud põllumajanduse ja maaelu arenguga seotud võlgnevuste ja viitvõlgade all, samuti volinike ning ELi institutsioonide liikmete ja töötajate kogutud pensioniõigustega seotud pensionide ja muude töösuhte lõppemise järgsete töötajahüvitiste kohustiste all.

Kokkuvõttes suurenesid kulud 2019. aastaga võrreldes 7,1 % ehk 11,1 miljardi euro võrra, 155,5 miljardilt eurolt 166,6 miljardi euroni, mis oli peamiselt tingitud järgmistest asjaoludest.

| — | ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kulud kasvasid 35,2 miljardilt eurolt 2019. aastal 41,1 miljardi euroni 2020. aastal. 5,9 miljardi euro ehk 16,8 % suurune kasv tulenes programmide tõhusamast rakendamisest mitmeaastase finantsraamistiku edenedes. |
| --- | --- |

—

ERFi ja Ühtekuuluvusfondi kulud kasvasid 35,2 miljardilt eurolt 2019. aastal 41,1 miljardi euroni 2020. aastal. 5,9 miljardi euro ehk 16,8 % suurune kasv tulenes programmide tõhusamast rakendamisest mitmeaastase finantsraamistiku edenedes.

| — | ESFi kulud kasvasid 11,2 miljardilt eurolt 2019. aastal 13,7 miljardi euroni 2020. aastal. 2,5 miljardi euro ehk 22,3 % suurune kasv tulenes peamiselt ulatuslikumast rakendamisest. |
| --- | --- |

—

ESFi kulud kasvasid 11,2 miljardilt eurolt 2019. aastal 13,7 miljardi euroni 2020. aastal. 2,5 miljardi euro ehk 22,3 % suurune kasv tulenes peamiselt ulatuslikumast rakendamisest.

| — | Komisjoni poolt otseselt täidetava eelarve kulud kasvasid 18,9 miljardilt eurolt 2019. aastal 22,1 miljardi euroni 2020. aastal. 3,2 miljardi euro ehk 16,9 % suurune kasv tulenes peamiselt COVID-19 vastaste vaktsiinidega seotud kuludest (1,6 miljardit eurot) ning naabruspoliitika ja ühinemiseelsete rahastamisvahendite raames tehtud kulutustest (0,6 miljardit eurot). |
| --- | --- |

—

Komisjoni poolt otseselt täidetava eelarve kulud kasvasid 18,9 miljardilt eurolt 2019. aastal 22,1 miljardi euroni 2020. aastal. 3,2 miljardi euro ehk 16,9 % suurune kasv tulenes peamiselt COVID-19 vastaste vaktsiinidega seotud kuludest (1,6 miljardit eurot) ning naabruspoliitika ja ühinemiseelsete rahastamisvahendite raames tehtud kulutustest (0,6 miljardit eurot).

| — | EAGFi kulud vähenesid 44,0 miljardilt eurolt 2019. aastal 40,5 miljardile eurole 2020. aastal. 3,5 miljardi euro ehk 8 % suurune vähenemine tulenes peamiselt põllumajanduslike ettevõtete toetamiseks ette nähtud otsetoetuste taotluste summa vähenemist 2,6 miljardi euro võrra. |
| --- | --- |

—

EAGFi kulud vähenesid 44,0 miljardilt eurolt 2019. aastal 40,5 miljardile eurole 2020. aastal. 3,5 miljardi euro ehk 8 % suurune vähenemine tulenes peamiselt põllumajanduslike ettevõtete toetamiseks ette nähtud otsetoetuste taotluste summa vähenemist 2,6 miljardi euro võrra.

7.3.   VARAD

VARAD

Bilansi varade poolel on kõige olulisemad kirjed seotud finantsvaradega (välja arvatud raha ja raha ekvivalendid), mis moodustavad 40,4 % ELi koguvaradest, millele järgnesid nõuded ja eelmaksed (vastavalt 26,6 % ja 22,4 %).

ELi konsolideeritud vara koosseis

ELi konsolideeritud vara koosseis

Image 8

31. detsembri 2020. aasta seisuga moodustasid varad kokku 280,0 miljardit eurot, mis tähendab eelmise aastaga võrreldes 101,1 miljardi euro ehk 56,5 % suurust kasvu (2019. aastal 178,9 miljardit eurot), mis tuleneb peamiselt järgmistest olulistest muutustest.

| — | Nõuded suurenesid 24,0 miljardilt eurolt 2019. aastal 74,5 miljardi euroni 2020. aastal. Märkimisväärne 50,5 miljardi euro suurune kasv on peamiselt tingitud Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisest ja sellega kaasnevatest nõuetest (47,5 miljardit eurot). |
| --- | --- |

—

Nõuded suurenesid 24,0 miljardilt eurolt 2019. aastal 74,5 miljardi euroni 2020. aastal. Märkimisväärne 50,5 miljardi euro suurune kasv on peamiselt tingitud Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisest ja sellega kaasnevatest nõuetest (47,5 miljardit eurot).

| — | Laenud suurenesid 52,7 miljardilt eurolt 2019. aastal 93,3 miljardi euroni 2020. aastal. Märkimisväärne 40,6 miljardi euro ehk 77,0 % suurune kasv kajastab peamiselt TERA alusel finantsabi jaoks antud laene (39,5 miljardit eurot). |
| --- | --- |

—

Laenud suurenesid 52,7 miljardilt eurolt 2019. aastal 93,3 miljardi euroni 2020. aastal. Märkimisväärne 40,6 miljardi euro ehk 77,0 % suurune kasv kajastab peamiselt TERA alusel finantsabi jaoks antud laene (39,5 miljardit eurot).

| — | Eelmaksed suurenesid 51,4 miljardilt eurolt 2019. aastal 62,7 miljardi euroni 2020. aastal. 11,3 miljardi euro ehk 22,0 % suurune kasv tuleneb peamiselt asjaolust, et CRII meetmete osana ei nõutud 2020. aastal sisse 2019. aasta iga-aastaseid eelmakseid (6,6 miljardit eurot), ja COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks vaktsiinide väljatöötamise jaoks tehtud eelmaksetest (1 miljard eurot). |
| --- | --- |

—

Eelmaksed suurenesid 51,4 miljardilt eurolt 2019. aastal 62,7 miljardi euroni 2020. aastal. 11,3 miljardi euro ehk 22,0 % suurune kasv tuleneb peamiselt asjaolust, et CRII meetmete osana ei nõutud 2020. aastal sisse 2019. aasta iga-aastaseid eelmakseid (6,6 miljardit eurot), ja COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks vaktsiinide väljatöötamise jaoks tehtud eelmaksetest (1 miljard eurot).

Rahaliste vahendite aastalõpu saldo 16,7 miljardit eurot koosneb järgmistest põhielementidest.

| — | 9,4 miljardi euro ulatuses makseid, mis ei olnud aasta lõpu seisuga veel tehtud ja millest 7,9 miljardit eurot on seotud sihtotstarbelise tuluga. Sihtotstarbeline tulu hõlmab 1,3 miljardi euro suurust saastekvootidest saadud tulu, mis nõuti EIP-lt sisse pärast seda, kui liikmesriigid olid selle eraldanud innovatsioonifondile. |
| --- | --- |

—

9,4 miljardi euro ulatuses makseid, mis ei olnud aasta lõpu seisuga veel tehtud ja millest 7,9 miljardit eurot on seotud sihtotstarbelise tuluga. Sihtotstarbeline tulu hõlmab 1,3 miljardi euro suurust saastekvootidest saadud tulu, mis nõuti EIP-lt sisse pärast seda, kui liikmesriigid olid selle eraldanud innovatsioonifondile.

| — | Rahastamisvahenditega hõlmatud 2,4 miljardi euro suurune summa, mis seondub peamiselt raha ekvivalentidega, mida haldavad komisjoni eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest ning eelarveliste tagatistega seotud tagatisfondides hoitavast rahast ja raha ekvivalentidest rahastatavate rahastamisvahendite programmide rakendamise eesmärgil. Rahastamisvahendite ja tagatisfondide raha saab kasutada ainult konkreetsetes programmides. |
| --- | --- |

—

Rahastamisvahenditega hõlmatud 2,4 miljardi euro suurune summa, mis seondub peamiselt raha ekvivalentidega, mida haldavad komisjoni eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest ning eelarveliste tagatistega seotud tagatisfondides hoitavast rahast ja raha ekvivalentidest rahastatavate rahastamisvahendite programmide rakendamise eesmärgil. Rahastamisvahendite ja tagatisfondide raha saab kasutada ainult konkreetsetes programmides.

| — | Ametitele ja ühisettevõtetele kuuluv 1,6 miljardi euro suurune summa, mida asjaomaste üksuste nimel haldab komisjoni keskkassa. |
| --- | --- |

—

Ametitele ja ühisettevõtetele kuuluv 1,6 miljardi euro suurune summa, mida asjaomaste üksuste nimel haldab komisjoni keskkassa.

| — | 1,5 miljardi euro ulatuses trahvidest saadud raha, mis on peamiselt seotud selliste komisjoni määratud trahvide eest saadud rahaga, mille menetlemine on veel pooleli, ja vähemal määral lõplikult saadud trahvidega ning mis kantakse eelarvesse järgmisel aastal. |
| --- | --- |

—

1,5 miljardi euro ulatuses trahvidest saadud raha, mis on peamiselt seotud selliste komisjoni määratud trahvide eest saadud rahaga, mille menetlemine on veel pooleli, ja vähemal määral lõplikult saadud trahvidega ning mis kantakse eelarvesse järgmisel aastal.

| — | Muude konsolideeritud institutsioonide, asutuste ja organitega seotud raha (1,4 miljardit eurot). |
| --- | --- |

—

Muude konsolideeritud institutsioonide, asutuste ja organitega seotud raha (1,4 miljardit eurot).

Eelmaksed

Eelmaksed

Tuleb tähele panna, et eelmaksete määr oleneb oluliselt mitmeaastase finantsraamistiku etapist – näiteks mitmeaastase finantsraamistiku perioodi alguses tehakse tavaliselt liikmesriikidele suuri ettemakseid ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ning need summad jäävad liikmesriikidele kättesaadavaks kuni programmide lõpetamiseni. Välja makstakse ka iga-aastased eelmaksed, mis tuleb aasta jooksul ära kasutada või mis vastasel korral raamatupidamisarvestuse tsükli iga-aastase sulgemise osana järgmisel aastal sisse nõutakse. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et eelmaksed püsiksid sobival tasemel. Oluline on leida tasakaal projektide piisava rahastamise tagamise ja kulude õigeaegse kajastamise vahel.

Eelmaksete kogusumma (võtmata arvesse muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid ning osamakse Bêkou ja Aafrika usaldusfondidesse) ELi bilansis on 55,5 miljardit eurot (2019. aastal 44,4 miljardit eurot), mis on peaaegu täielikult seotud komisjoni tegevusega. Umbes 58 % komisjoni eelmaksetest on seotud jagatud eelarve täitmisega, mis tähendab, et eelarve täitmine on delegeeritud liikmesriikidele ja komisjon teostab selle üle järelevalvet.

Komisjoni eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Komisjoni eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Image 9

7.4.   KOHUSTISED

KOHUSTISED

Bilansi kohustiste poole olulisimaid kirjeid on neli: i) pensionikohustused ja muud töösuhtejärgsete hüvitistega seotud kohustised, ii) võetud laenud, iii) võlgnevused kolmandatele isikutele ja iv) viitvõlad.

Kohustiste koosseis ELi konsolideeritud bilansis

Kohustiste koosseis ELi konsolideeritud bilansis

Image 10

31. detsembri 2020. aasta seisuga moodustasid kohustised kokku 313,5 miljardit eurot, mis tähendab eelmise aastaga (251,5 miljardit eurot) võrreldes 62,0 miljardi euro ehk 24,7 % suurust kasvu.

Peamised muutused olid seotud järgmiste asjaoludega.

| — | Pensionid ja muud töösuhtejärgsed hüvitised kasvasid 97,7 miljardilt eurolt 2019. aastal 116,0 miljardi euroni 2020. aastal. 18,3 miljardi euro ehk 18,7 % suurune kasv on peamiselt tingitud finantseeldustega seotud aktuaarsest kahjust, mille põhjus on diskontomäära täiendav oluline vähenemine. |
| --- | --- |

—

Pensionid ja muud töösuhtejärgsed hüvitised kasvasid 97,7 miljardilt eurolt 2019. aastal 116,0 miljardi euroni 2020. aastal. 18,3 miljardi euro ehk 18,7 % suurune kasv on peamiselt tingitud finantseeldustega seotud aktuaarsest kahjust, mille põhjus on diskontomäära täiendav oluline vähenemine.

| — | Võetud laenud suurenesid 52,6 miljardilt eurolt 2019. aastal 93,2 miljardi euroni 2020. aastal. 40,6 miljardi euro ehk 77,2 % suurune kasv kajastab peamiselt TERA raames toimunud emissiooni, mis moodustas 2020. aasta lõpus 39,5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

—

Võetud laenud suurenesid 52,6 miljardilt eurolt 2019. aastal 93,2 miljardi euroni 2020. aastal. 40,6 miljardi euro ehk 77,2 % suurune kasv kajastab peamiselt TERA raames toimunud emissiooni, mis moodustas 2020. aasta lõpus 39,5 miljardit eurot.

| — | Maksed suurenesid 27,2 miljardilt eurolt 2019. aastal 32,4 miljardi euroni 2020. aastal. 5,2 miljardi euro ehk 19,1 % suurune kasv on peamiselt tingitud mitmeaastast finantsraamistikku 2014–2020 käsitlevatest täitmata kulutaotlustest, mis laekusid aasta lõpus ja mida ei käsitletud ega makstud maksete assigneeringute puudumise tõttu. |
| --- | --- |

—

Maksed suurenesid 27,2 miljardilt eurolt 2019. aastal 32,4 miljardi euroni 2020. aastal. 5,2 miljardi euro ehk 19,1 % suurune kasv on peamiselt tingitud mitmeaastast finantsraamistikku 2014–2020 käsitlevatest täitmata kulutaotlustest, mis laekusid aasta lõpus ja mida ei käsitletud ega makstud maksete assigneeringute puudumise tõttu.

Laekunud ja bilansis võlgnevustena kajastatud kulutaotlused ja arved kokku

Laekunud ja bilansis võlgnevustena kajastatud kulutaotlused ja arved kokku

Image 11

Netovara

Netovara

See, et kohustised ületavad varasid, ei tähenda, et ELi institutsioonid ja asutused on rahalistes raskustes. Pigem kajastab see seda, et teatavaid kohustisi rahastatakse tulevaste eelarvete kaudu. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aruandeaastal paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles järgneval aastal või hiljem ning seetõttu rahastada aasta tulevastest eelarvetest; asjaomased tulud võetakse arvesse tulevastel perioodidel. Kõige suuremad kohustiste summad on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) meetmetega (millest enamiku maksed tehakse tavaliselt järgmise aasta esimeses kvartalis) ja töötajahüvitistega (mis makstakse mitme aastakümne jooksul). Liikmesriikidelt sissenõutavate summade oluline vähenemine 77,6 miljardilt eurolt 2019. aastal 38,5 miljardile eurole 2020. aastal on peamiselt tingitud tuludest seoses netosummaga, mis Ühendkuningriik sõlmitud väljaastumislepingu kohaselt pärast 2020. aastal liidust lahkumist võlgneb (vt ELi konsolideeritud majandusaasta aruande lisade punkt 2.6.1.2).

2.6.1.2

8.   ELi POLIITIKA- JA FINANTSRAAMISTIK, VALITSEMINE JA VASTUTUS

Euroopa Liit (EL) on liit, millele liikmesriigid usaldavad ühiste eesmärkide saavutamise. Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.

8.1.   POLIITIKA- JA FINANTSRAAMISTIK

POLIITIKA- JA FINANTSRAAMISTIK

ELi aluslepingud

ELi aluslepingud

Üldised eesmärgid ja põhimõtted, millest liit ja Euroopa institutsioonid juhinduvad, on määratletud aluslepingutes. Liit ja ELi institutsioonid võivad tegutseda vaid neile aluslepingutega antud volituste piires neis lepingutes sätestatud eesmärkide saavutamiseks ning nad peavad seda tegema kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega (18). Oma eesmärkide saavutamiseks ja oma poliitika elluviimiseks näeb liit endale ette vajalikud rahalised vahendid. Liidu üldiste huvide edendamise, sealhulgas eelarve täitmise ja programmide haldamise eest vastutab komisjon koostöös liikmesriikidega ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

18

Aluslepinguga püstitatud eesmärkide täitmiseks on ELi käsutuses mitmesuguseid vahendeid, millest üks on ELi eelarve. Muud vahendid on näiteks ühtne õigusraamistik või ühised poliitilised strateegiad.

Komisjoni poliitilised prioriteedid

Komisjoni poliitilised prioriteedid

Komisjoni poliitilised prioriteedid on määratletud komisjoni presidendi suunistes. President von der Leyeni juhtimisel keskendub 1. detsembril 2019 ametisse asunud komisjon järgmisele kuuele üldeesmärgile.

KUUS ÜLDEESMÄRKI

KUUS ÜLDEESMÄRKI

Euroopa roheline kokkulepe

Euroopa roheline kokkulepe

| — | Saada esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks |
| --- | --- |

—

Saada esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks

Digiajastule vastav Euroopa

Digiajastule vastav Euroopa

| — | Võimestada inimesi uue põlvkonna tehnoloogiaga |
| --- | --- |

—

Võimestada inimesi uue põlvkonna tehnoloogiaga

Inimeste hüvanguks toimiv majandus

Inimeste hüvanguks toimiv majandus

| — | Töötada sotsiaalse õigluse ja heaolu nimel |
| --- | --- |

—

Töötada sotsiaalse õigluse ja heaolu nimel

Euroopa maailmapositsiooni tugevdamine

Euroopa maailmapositsiooni tugevdamine

| — | Euroopa peaks püüdlema enama poole, tugevdades meid ainulaadselt iseloomustavat vastutustundlikku üleilmset juhtrolli |
| --- | --- |

—

Euroopa peaks püüdlema enama poole, tugevdades meid ainulaadselt iseloomustavat vastutustundlikku üleilmset juhtrolli

Euroopaliku eluviisi edendamine

Euroopaliku eluviisi edendamine

| — | Ehitada üles võrdsusel põhinev liit, kus meil kõigil on võimalustele ühesugune juurdepääs |
| --- | --- |

—

Ehitada üles võrdsusel põhinev liit, kus meil kõigil on võimalustele ühesugune juurdepääs

Uus hoog Euroopa demokraatiale

Uus hoog Euroopa demokraatiale

| — | Toetada, kaitsta ja tugevdada oma demokraatiat |
| --- | --- |

—

Toetada, kaitsta ja tugevdada oma demokraatiat

Mitmeaastane finantsraamistik ja kuluprogrammid

Mitmeaastane finantsraamistik ja kuluprogrammid

ELi eelarvest toetatavaid poliitikavaldkondi rakendatakse kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku ja vastavate valdkondlike õigusaktidega, milles on määratletud kuluprogrammid ja rahastamisvahendid. Nendega kirjeldatakse ELi poliitiliste prioriteetide rahalist külge piisavalt pika aja jooksul, et olla tulemuslik ning pakkuda ELi vahenditest toetuse saajatele ja liikmesriikide kaasrahastavatele asutustele järjekindlat pikaajalist ülevaadet. ELi kulutustele tervikuna ja peamistele kulukategooriatele (rubriikidele) sätestatakse aastased maksimumsummad (ülemmäärad). Kõigi rubriikide ülemmäärade summa moodustab kõigi kulukohustuste assigneeringute ülemmäära. Kõik liikmesriigid võtavad nõukogus mitmeaastase finantsraamistiku vastu ühehäälselt Euroopa Parlamendi nõusolekul. Uus mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027 võeti vastu 17. detsembril 2020.

Aastaeelarve

Aastaeelarve

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 314 koostab aastaeelarve komisjon ning selles lepivad kokku Euroopa Parlament ja nõukogu tavaliselt iga aasta detsembri keskpaigaks. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarveaasta tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

ELi peamised rahastamisallikad on omavahenditulud, mida täiendavad muud tulud. Omavahendite liike on kolm: traditsioonilised omavahendid (peamiselt tollimaksud), käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid. Muud ELi tegevusest saadavad tulud (näiteks konkurentsitrahvid) moodustavad tavaliselt alla 10 % kogutulust (jättes arvesse võtmata Ühendkuningriigi EList väljaastumise ühekordse mõju 2020. majandusaasta aruandele). Eelarve rahastamiseks vajamineva omavahendite kogusumma määrab kogukulu, millest on lahutatud muud tulud.

Eelarve täitmise viisid

Eelarve täitmise viisid

ELi eelarvet täidetakse kolmel viisil, millest sõltub, kuidas raha välja makstakse ja seda hallatakse.

| — | Jagatud eelarve täitmine: suurt osa eelarvest (ligikaudu kolmveerandit eelarvest) haldab komisjon koostöös liikmesriikidega jagatud eelarve täitmise süsteemi alusel, eelkõige struktuurifondide ja põllumajanduse valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Jagatud eelarve täitmine: suurt osa eelarvest (ligikaudu kolmveerandit eelarvest) haldab komisjon koostöös liikmesriikidega jagatud eelarve täitmise süsteemi alusel, eelkõige struktuurifondide ja põllumajanduse valdkonnas.

| — | Otsene eelarve täitmine: komisjon haldab programme ka ise ja võib delegeerida konkreetsete programmide rakendamise rakendusametitele. |
| --- | --- |

—

Otsene eelarve täitmine: komisjon haldab programme ka ise ja võib delegeerida konkreetsete programmide rakendamise rakendusametitele.

| — | Kaudne eelarve täitmine: kulutusi käsitlevaid otsuseid võib hallata ka kaudselt muude asutuste kaudu ELis või mujal. Finantsmääruses ja/või rahalist toetust käsitlevates lepingutes on määratletud selliste üksuste vajalikud kontrolli- ja aruandlusmehhanismid ning komisjonipoolne järelevalve juhul, kui ülesannete täitmine on tehtud kohustuseks liikmesriikide ametiasutustele, Euroopa Investeerimispanga grupile, kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele (nt Maailmapank või Ühinenud Rahvaste Organisatsioon) ja muudele üksustele (nt ELi detsentraliseeritud asutused ja ühisettevõtted). |
| --- | --- |

—

Kaudne eelarve täitmine: kulutusi käsitlevaid otsuseid võib hallata ka kaudselt muude asutuste kaudu ELis või mujal. Finantsmääruses ja/või rahalist toetust käsitlevates lepingutes on määratletud selliste üksuste vajalikud kontrolli- ja aruandlusmehhanismid ning komisjonipoolne järelevalve juhul, kui ülesannete täitmine on tehtud kohustuseks liikmesriikide ametiasutustele, Euroopa Investeerimispanga grupile, kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele (nt Maailmapank või Ühinenud Rahvaste Organisatsioon) ja muudele üksustele (nt ELi detsentraliseeritud asutused ja ühisettevõtted).

Finantsmäärus

Finantsmäärus

Üldeelarve suhtes kohaldatav finantsmäärus (19) on ELi rahanduses keskne õigusakt. Selles on üksikasjalikult määratletud ELi eelarve täitmise suhtes kohaldatavad finantsreeglid ja rollid, mida täidavad eri osalejad, kelle ülesanne on tagada, et raha kasutatakse põhjendatult ja sellega täidetakse seatud eesmärgid.

19

8.2.   VALITSEMINE JA ARUANDEKOHUSTUS

VALITSEMINE JA ARUANDEKOHUSTUS

8.2.1.   
  Institutsiooniline ülesehitus

Institutsiooniline ülesehitus

ELi institutsioonilise raamistiku eesmärk on edendada liidu väärtusi, taotleda liidu eesmärke, teenida liidu, selle kodanike ja liikmesriikide huve ning tagada liidu poliitika ja meetmete kooskõla, tõhusus ning järjepidevus. Organisatsiooniline struktuur koosneb institutsioonidest, asutustest ja muudest ELi organitest, mis on hõlmatud ELi konsolideeritud raamatupidamisaruannetega, kui on täidetud finantsmääruses sätestatud konsolideerimise kriteeriumid ja kohaldatavad raamatupidamiseeskirjad (konsolideerimisega hõlmatud üksuste loetelu on esitatud ELi konsolideeritud majandusaasta aruande lisade punktis 9).

9

Euroopa Parlament täidab koos nõukoguga seadusandja ja eelarve kinnitaja ülesandeid. Komisjonil on poliitiline aruandekohustus Euroopa Parlamendi ees. Nõukogu täidab ka poliitika kujundamise ja koordineerimise ülesandeid vastavalt Euroopa Ülemkogu seatud üldisele poliitilisele suunale ja liidu prioriteetidele.

Euroopa Komisjon on Euroopa Liidu täidesaatev haru. Komisjon edendab liidu üldisi huve ja käivitab selleks asjakohaseid algatusi. Ta tagab aluslepingute kohaldamise ja teeb Euroopa Liidu Kohtu kontrollimisel järelevalvet liidu õiguse kohaldamise üle liikmesriikide poolt. Komisjonil on koordineeriv, täidesaatev ja juhtimisfunktsioon, ta täidab eelarvet ja haldab programme.

Komisjon täidab eelarvet, suures osas koostöös liikmesriikidega (20). Koos tagavad nad assigneeringute kasutamise kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. Määrustes on sätestatud liikmesriikide kontrolli- ja auditeerimiskohustused jagatud eelarve täitmisel ning sellest tulenevad kohustused. Neis on sätestatud ka iga ELi institutsiooni kohustused ja üksikasjalikud eeskirjad seoses nende enda kuludega.

20

8.2.2.   
  Komisjoni juhtimisstruktuur

Komisjoni juhtimisstruktuur

Komisjoni juhtimiskorraldust ja seda, kuidas see tagab komisjoni toimimise nüüdisaegse, vastutustundliku ja tulemustele suunatud institutsioonina, on kirjeldatud 24. juuni 2020. aasta teatises C(2020) 4240, mis käsitleb juhtimist Euroopa Komisjonis.

Komisjon täidab oma ülesandeid volinike kolleegiumi juhtimisel, kes määratleb prioriteedid ja võtab üldise poliitilise vastutuse komisjoni töö eest. Kolleegiumina töötab komisjon oma presidendi poliitilise juhtimise all, kes tutvustab eesmärke, mida ta kavatseb taotleda, presidendi poliitilistes suunistes. President otsustab komisjoni sisemise ülesehituse, tagades selle kui kollegiaalse kogu järjekindla ja tõhusa toimimise. Komisjonisisese korraga luuakse tõhusate kontrollide ja haldusvahendite struktuur, mis võimaldab volinike kolleegiumil võtta komisjoni töö eest poliitiline vastutus (21).

21

Kolleegium delegeerib eelarve täitmise tegevusliku külje ja finantsjuhtimise peadirektoritele ja talituste juhtidele, kes juhivad komisjoni haldusstruktuuri. Sellise detsentraliseeritud lähenemisviisiga luuakse halduskultuur, mis innustab ametnikke võtma vastutust nende kontrolli all oleva tegevuse eest ja nõuab neilt tagatisi nende vastutuse all oleva tegevuse üle.

8.2.3.   
  Komisjoni finantsjuhtimine

Komisjoni finantsjuhtimine

Finantsjuhtimise rollid ja vastutusalad on komisjonis selgesti määratletud (nt finantsmääruses ja sise-eeskirjades (22)) ja neid kohaldatakse vastavalt. Volitatud eelarvevahendite käsutajatena vastutavad komisjoni peadirektorid ja talituste juhid ELi ressursside usaldusväärse finantsjuhtimise, finantsmääruse sätete järgimise, riskijuhtimise ja asjakohase sisekontrolli raamistiku kehtestamise eest.

22

Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka usaldusväärse finantsjuhtimise seisukohast. Ülesandeid võib delegeerida edasi direktoritele, üksuste juhtidele ja teistele, kellest saavad seeläbi edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad. Iga eelarvevahendite volitatud käsutaja võib tugineda sisekontrollisüsteemide rakendamise järelevalves ja seires ühele või kahele riskijuhtimise ja sisekontrolli eest vastutavale direktorile.

Komisjoni kesktalitused edendavad parimat tava ning annavad juhiseid ja nõu, muu hulgas üldjuhatuse töö kaudu.

Finantsmääruse kohaselt peab iga volitatud eelarvevahendite käsutaja koostama iga-aastase tegevusaruande, milles kirjeldatakse tulemusi, sisekontrolli ja finantsjuhtimist asjaomasel aastal. Iga-aastane tegevusaruanne sisaldab kinnitust selle kohta, et vahendeid on kasutatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. ELi eelarve iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne on peamine vahend, millega volinike kolleegium võtab poliitilise vastutuse ELi eelarve finantsjuhtimise eest.

volinike kolleegium võtab poliitilise vastutuse ELi eelarve finantsjuhtimise eest

Komisjoni peaarvepidaja vastutab tsentraalselt rahavoogude juhtimise, sissenõudmismenetluste, rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS) põhinevate raamatupidamiseeskirjade kehtestamise, raamatupidamissüsteemide valideerimise ning komisjoni ja ELi majandusaasta konsolideeritud aruannete koostamise eest. Peaarvepidajal tuleb ka anda majandusaasta aruandele allkiri deklareerimaks, et see annab tõese ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja liidu rahavoogude kõigist olulistest tahkudest. Raamatupidamise aastaaruande võtab vastu volinike kolleegium. Peaarvepidaja täidab oma funktsiooni sõltumatult ja tal on suur vastutus finantsaruandluse eest komisjonis.

Komisjoni siseaudiitor on samuti tsentraliseeritud ja sõltumatu funktsiooni täitja, kes esitab sõltumatuid nõuandeid, seisukohti ja soovitusi komisjoni, ELi asutuste ja muude autonoomsete asutuste sisekontrollisüsteemide kvaliteedi ja toimimise kohta.

Auditi järelevalvekomitee tagab siseaudiitori sõltumatuse ning teeb järelevalvet siseauditi kvaliteedi ja järelmeetmete üle, mida komisjoni talitused on võtnud nii seoses sise- ja välisauditite soovituste kui ka Euroopa Kontrollikoja järeldustega eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta ja soovitustega ELi majandusaasta konsolideeritud aruande usaldusväärsuse kohta. Komitee nõustav roll aitab veelgi üldiselt parandada komisjoni tõhusust ja tulemuslikkust oma eesmärkide täitmisel ning toetab kolleegiumi järelevalvetegevust komisjoni juhtimise, riskijuhtimise ja sisekontrolli tavade üle.

8.2.4.   
  Välisaudit ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus

Välisaudit ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus

Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega tuleb vahendeid hallata tulemuslikult, tõhusalt ja säästlikult. Et tagada piisav kindlus ELi vahendite nõuetekohase kulutamise kohta, on olemas põhjalikul aruandlusel, välisauditil ja poliitilisel kontrollil põhinev vastutusraamistik.

Igal aastal kontrollib Euroopa Kontrollikoda raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ning seda, kas kõik tulud on saadud ja kõik kulud on kantud seaduslikult ja korrektselt ning kas finantsjuhtimine ja eelarvestamise kvalitatiivsed aspektid, sealhulgas tulemuslikkus, on olnud usaldusväärsed. Euroopa Kontrollikoja aastaaruande avaldamine on eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse lähtepunkt. Audiitorid koostavad ka eriaruandeid konkreetsete kulutuste või poliitikavaldkondade või eelarve- või juhtimisküsimuste kohta.

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Parlament otsustab pärast nõukogu soovitust, kas anda lõplik heakskiit – mida nimetatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks – viisile, kuidas komisjon ELi eelarvet teataval aastal täitis. Iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusega tagatakse, et komisjonil lasub poliitiline vastutus ELi eelarve täitmise eest.

Euroopa Parlament

nõukogu

Otsus eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta põhineb ka komisjoni integreeritud finants- ja vastutusaruannetel, volinike ärakuulamisel Euroopa Parlamendis ning komisjonile esitatud kirjalikele küsimustele antud vastustel.

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa Liidu 2020. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud teabe alusel, mille institutsioonid ja asutused on esitanud vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 246 lõikele 2. Käesolevaga kinnitan, et aruanne on koostatud finantsmääruse XIII jaotise ja raamatupidamisarvestuse põhimõtete, normide ja meetodite kohaselt, mida on kirjeldatud finantsaruannete lisades.

Olen saanud nende institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu vajaliku teabe, mille õigsust nad kinnitasid ja mis oli vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustisi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks.

Käesolevaga kinnitan, et nimetatud teabe ja kontrollimise alusel, mida pidasin vajalikuks enne Euroopa Komisjoni aruannete allakirjutamist teha, olen piisavalt kindel, et aruanded kajastavad Euroopa Liidu finantsseisundit, tegevustulemusi ja rahavooge kõigis olulistes aspektides õiglaselt.

Komisjoni peaarvepidaja

Rosa ALDEA BUSQUETS

18. juuni 2021

RAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD AASTAARUANDED JA NENDE LISAD (1)

1

SISUKORD

SISUKORD

| BILANSS | 35 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 36 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 37 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 38 |
| --- | --- |

| RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 39 |
| --- | --- |

| 1. | PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED | 39 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BILANSI LISAD | 53 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TULEMIARUANDE LISAD | 91 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | TINGIMUSLIKUD KOHUSTISED JA TINGIMUSLIKUD VARAD | 100 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | EELARVELISED KULUKOHUSTUSED JA JURIIDILISED KOHUSTUSED | 105 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | FINANTSRISKIDE JUHTIMINE | 110 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED | 124 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED | 126 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDEERIMISE ULATUS | 126 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANSS

BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| PÕHIVARA | | | |
| Immateriaalne vara | 2.1 | 620 | 515 |
| Materiaalne põhivara | 2.2 | 11 682 | 11 380 |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud | 2.3 | 588 | 591 |
| Finantsvarad | 2.4 | 99 214 | 66 714 |
| Eelmaksed | 2.5 | 34 519 | 26 240 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.6 | 45 813 | 3 607 |
| | | 192 434 | 109 047 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Finantsvarad | 2.4 | 13 881 | 4 514 |
| Eelmaksed | 2.5 | 28 229 | 25 206 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.6 | 28 681 | 20 367 |
| Laovaru | 2.7 | 80 | 68 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.8 | 16 742 | 19 745 |
| | | 87 613 | 69 900 |
| VARAD KOKKU | | 280 047 | 178 947 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Pension ja muud töötajahüvitised | 2.9 | (116 020 ) | (97 659 ) |
| Eraldised | 2.10 | (3 878 ) | (3 707 ) |
| Finantskohustised | 2.11 | (84 399 ) | (53 071 ) |
| | | (204 297 ) | (154 437 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Eraldised | 2.10 | (1 527 ) | (1 116 ) |
| Finantskohustised | 2.11 | (10 649 ) | (1 446 ) |
| Võlgnevused | 2.12 | (32 408 ) | (27 241 ) |
| Viitvõlad ja ettemakstud tulu | 2.13 | (64 584 ) | (67 230 ) |
| | | (109 167 ) | (97 033 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | | (313 464 ) | (251 470 ) |
| NETOVARA | | (33 418 ) | (72 523 ) |
| Reservid | 2.14 | 5 062 | 5 037 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad
   (2) | 2.15 | (38 480 ) | (77 560 ) |
| NETOVARA | | (33 418 ) | (72 523 ) |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2020

31.12.2019

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

2.1

2.1

620

620

515

515

Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara

2.2

2.2

11 682

11 682

11 380

11 380

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

2.3

2.3

588

588

591

591

Finantsvarad

Finantsvarad

2.4

2.4

99 214

99 214

66 714

66 714

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5

2.5

34 519

34 519

26 240

26 240

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.6

2.6

45 813

45 813

3 607

3 607

192 434

192 434

109 047

109 047

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Finantsvarad

Finantsvarad

2.4

2.4

13 881

13 881

4 514

4 514

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5

2.5

28 229

28 229

25 206

25 206

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.6

2.6

28 681

28 681

20 367

20 367

Laovaru

Laovaru

2.7

2.7

80

80

68

68

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.8

2.8

16 742

16 742

19 745

19 745

87 613

87 613

69 900

69 900

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

280 047

280 047

178 947

178 947

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Pension ja muud töötajahüvitised

Pension ja muud töötajahüvitised

2.9

2.9

(116 020 )

(116 020 )

(97 659 )

(97 659 )

Eraldised

Eraldised

2.10

2.10

(3 878 )

(3 878 )

(3 707 )

(3 707 )

Finantskohustised

Finantskohustised

2.11

2.11

(84 399 )

(84 399 )

(53 071 )

(53 071 )

(204 297 )

(204 297 )

(154 437 )

(154 437 )

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Eraldised

Eraldised

2.10

2.10

(1 527 )

(1 527 )

(1 116 )

(1 116 )

Finantskohustised

Finantskohustised

2.11

2.11

(10 649 )

(10 649 )

(1 446 )

(1 446 )

Võlgnevused

Võlgnevused

2.12

2.12

(32 408 )

(32 408 )

(27 241 )

(27 241 )

Viitvõlad ja ettemakstud tulu

Viitvõlad ja ettemakstud tulu

2.13

2.13

(64 584 )

(64 584 )

(67 230 )

(67 230 )

(109 167 )

(109 167 )

(97 033 )

(97 033 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

(313 464 )

(313 464 )

(251 470 )

(251 470 )

NETOVARA

NETOVARA

(33 418 )

(33 418 )

(72 523 )

(72 523 )

Reservid

Reservid

2.14

2.14

5 062

5 062

5 037

5 037

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad
   (2)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

2

2.15

2.15

(38 480 )

(38 480 )

(77 560 )

(77 560 )

NETOVARA

NETOVARA

(33 418 )

(33 418 )

(72 523 )

(72 523 )

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 2020 | 2019 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu | | | |
| Kogurahvatulupõhised omavahendid | 3.1 | 125 393 | 108 820 |
| Traditsioonilised omavahendid | 3.2 | 19 559 | 21 235 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | 3.3 | 17 858 | 18 128 |
| Trahvid | 3.4 | 452 | 4 291 |
| Kulude sissenõudmine | 3.5 | 1 355 | 2 627 |
| Ühendkuningriigi väljaastumisleping | 3.6 | 47 456 | — |
| Muud | 3.7 | 7 116 | 2 072 |
| | | 219 190 | 157 174 |
| | | | |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | |
| Finantstulud | 3.8 | 3 434 | 1 817 |
| Muud | 3.9 | 1 404 | 1 298 |
| | | 4 838 | 3 116 |
| Kogutulu | | 224 028 | 160 289 |
| KULUD | | | |
| Täidetud liikmesriikide poolt | 3.10 | | |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | | (40 461 ) | (43 951 ) |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid | | (14 467 ) | (13 541 ) |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | | (41 118 ) | (35 178 ) |
| Euroopa Sotsiaalfond | | (13 677 ) | (11 218 ) |
| Muud | | (2 701 ) | (2 608 ) |
| Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt | 3.11 | (22 094 ) | (18 942 ) |
| Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt | 3.12 | (3 530 ) | (3 131 ) |
| Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | 3.12 | (4 178 ) | (4 085 ) |
| Täidetud muude üksuste poolt | 3.12 | (3 257 ) | (2 875 ) |
| Personali- ja pensionikulud | 3.13 | (11 995 ) | (11 613 ) |
| Finantskulud | 3.14 | (2 188 ) | (1 491 ) |
| Muud kulud | 3.15 | (6 946 ) | (6 862 ) |
| Kulud kokku | | (166 612 ) | (155 493 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | 57 416 | 4 796 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

2020

2019

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Kogurahvatulupõhised omavahendid

Kogurahvatulupõhised omavahendid

3.1

3.1

125 393

125 393

108 820

108 820

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

3.2

3.2

19 559

19 559

21 235

21 235

Käibemaksupõhised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid

3.3

3.3

17 858

17 858

18 128

18 128

Trahvid

Trahvid

3.4

3.4

452

452

4 291

4 291

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

3.5

3.5

1 355

1 355

2 627

2 627

Ühendkuningriigi väljaastumisleping

Ühendkuningriigi väljaastumisleping

3.6

3.6

47 456

47 456

—

—

Muud

Muud

3.7

3.7

7 116

7 116

2 072

2 072

219 190

219 190

157 174

157 174

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

3.8

3.8

3 434

3 434

1 817

1 817

Muud

Muud

3.9

3.9

1 404

1 404

1 298

1 298

4 838

4 838

3 116

3 116

Kogutulu

Kogutulu

224 028

224 028

160 289

160 289

KULUD

KULUD

Täidetud liikmesriikide poolt

Täidetud liikmesriikide poolt

3.10

3.10

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

(40 461 )

(40 461 )

(43 951 )

(43 951 )

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid

(14 467 )

(14 467 )

(13 541 )

(13 541 )

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

(41 118 )

(41 118 )

(35 178 )

(35 178 )

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

(13 677 )

(13 677 )

(11 218 )

(11 218 )

Muud

Muud

(2 701 )

(2 701 )

(2 608 )

(2 608 )

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

3.11

3.11

(22 094 )

(22 094 )

(18 942 )

(18 942 )

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

3.12

3.12

(3 530 )

(3 530 )

(3 131 )

(3 131 )

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

3.12

3.12

(4 178 )

(4 178 )

(4 085 )

(4 085 )

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

3.12

3.12

(3 257 )

(3 257 )

(2 875 )

(2 875 )

Personali- ja pensionikulud

Personali- ja pensionikulud

3.13

3.13

(11 995 )

(11 995 )

(11 613 )

(11 613 )

Finantskulud

Finantskulud

3.14

3.14

(2 188 )

(2 188 )

(1 491 )

(1 491 )

Muud kulud

Muud kulud

3.15

3.15

(6 946 )

(6 946 )

(6 862 )

(6 862 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(166 612 )

(166 612 )

(155 493 )

(155 493 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

57 416

57 416

4 796

4 796

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Eelarveaasta tulem | 57 416 | 4 796 |
| Põhitegevus | | |
| Amortisatsioon (finantsvara) | 113 | 107 |
| Amortisatsioon | 1 047 | 1 022 |
| Laenude (suurenemine)/vähenemine | (40 624 ) | 1 255 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (11 301 ) | (1 472 ) |
| Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine | (50 519 ) | 691 |
| Varude (suurenemine)/vähenemine | (12) | 5 |
| Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustiste suurenemine/(vähenemine) | 18 360 | 17 203 |
| Eraldiste suurenemine/(vähenemine) | 581 | 693 |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | 40 531 | (1 389 ) |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 5 166 | (4 985 ) |
| Viitvõlgade ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) | (2 645 ) | 4 041 |
| Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem | (3 218 ) | (1 803 ) |
| Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine (mitterahalised muutused tulemiaruandes ei kajastu) | (15 155 ) | (14 164 ) |
| Muud mitterahalised muutused | 63 | 111 |
| Investeerimistegevus | | |
| Immateriaalse vara ja materiaalse põhivara (suurenemine)/vähenemine | (1 566 ) | (1 392 ) |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine | 3 | (1) |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine | (1 180 ) | (2 964 ) |
| Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine | (62) | (121) |
| NETORAHAVOOD | (3 004 ) | 1 633 |
| Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto) | (3 004 ) | 1 633 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 19 745 | 18 113 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 16 742 | 19 745 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

57 416

57 416

4 796

4 796

Põhitegevus

Põhitegevus

Amortisatsioon (finantsvara)

Amortisatsioon (finantsvara)

113

113

107

107

Amortisatsioon

Amortisatsioon

1 047

1 047

1 022

1 022

Laenude (suurenemine)/vähenemine

Laenude (suurenemine)/vähenemine

(40 624 )

(40 624 )

1 255

1 255

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(11 301 )

(11 301 )

(1 472 )

(1 472 )

Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete (suurenemine)/vähenemine

(50 519 )

(50 519 )

691

691

Varude (suurenemine)/vähenemine

Varude (suurenemine)/vähenemine

(12)

(12)

5

5

Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustiste suurenemine/(vähenemine)

Pensioni- ja muude töötajahüvitiste kohustiste suurenemine/(vähenemine)

18 360

18 360

17 203

17 203

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

581

581

693

693

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

40 531

40 531

(1 389 )

(1 389 )

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

5 166

5 166

(4 985 )

(4 985 )

Viitvõlgade ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgade ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

(2 645 )

(2 645 )

4 041

4 041

Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem

Mitterahalise tuluna kajastatud eelneva aasta eelarvetulem

(3 218 )

(3 218 )

(1 803 )

(1 803 )

Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine (mitterahalised muutused tulemiaruandes ei kajastu)

Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine (mitterahalised muutused tulemiaruandes ei kajastu)

(15 155 )

(15 155 )

(14 164 )

(14 164 )

Muud mitterahalised muutused

Muud mitterahalised muutused

63

63

111

111

Investeerimistegevus

Investeerimistegevus

Immateriaalse vara ja materiaalse põhivara (suurenemine)/vähenemine

Immateriaalse vara ja materiaalse põhivara (suurenemine)/vähenemine

(1 566 )

(1 566 )

(1 392 )

(1 392 )

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine

3

3

(1)

(1)

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

(1 180 )

(1 180 )

(2 964 )

(2 964 )

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvara (suurenemine)/vähenemine

(62)

(62)

(121)

(121)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(3 004 )

(3 004 )

1 633

1 633

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto)

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto)

(3 004 )

(3 004 )

1 633

1 633

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

19 745

19 745

18 113

18 113

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

16 742

16 742

19 745

19 745

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Liikmesriikidelt sissenõutavad summad Kogunenud ülejääk/(puudujääk) | Muud reservid | Õiglase väärtuse reserv | Netovara |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018 | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 464 ) |
| Muutused tagatisfondi reservis | (21) | 21 | — | — |
| Õiglase väärtuse muutused | — | — | 160 | 160 |
| Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine | (14 164 ) | — | — | (14 164 ) |
| Muud | 56 | (105) | — | (49) |
| Liikmesriikidele tagasi makstud 2018. aasta eelarve ülejääk | (1 803 ) | — | — | (1 803 ) |
| Eelarveaasta tulem | 4 796 | — | — | 4 796 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | (77 560 ) | 4 646 | 391 | (72 523 ) |
| Muutused tagatisfondi reservis | (173) | 173 | — | — |
| Õiglase väärtuse muutused | — | — | 105 | 105 |
| Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine | (15 155 ) | — | — | (15 155 ) |
| Muu | 210 | (252) | — | (42) |
| Liikmesriikidele tagasi makstud 2019. aasta eelarve ülejääk | (3 218 ) | — | — | (3 218 ) |
| Eelarveaasta tulem | 57 416 | — | — | 57 416 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2020 | (38 480 ) | 4 566 | 496 | (33 418 ) |

(miljonites eurodes)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad Kogunenud ülejääk/(puudujääk)

Muud reservid

Õiglase väärtuse reserv

Netovara

SALDO SEISUGA 31.12.2018

SALDO SEISUGA 31.12.2018

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 464 )

(61 464 )

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

(21)

(21)

21

21

—

—

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

—

—

160

160

160

160

Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine

Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine

(14 164 )

(14 164 )

—

—

(14 164 )

(14 164 )

Muud

Muud

56

56

(105)

(105)

—

(49)

(49)

Liikmesriikidele tagasi makstud 2018. aasta eelarve ülejääk

Liikmesriikidele tagasi makstud 2018. aasta eelarve ülejääk

(1 803 )

(1 803 )

—

—

(1 803 )

(1 803 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

4 796

4 796

—

—

4 796

4 796

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

(77 560 )

(77 560 )

4 646

4 646

391

391

(72 523 )

(72 523 )

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

(173)

(173)

173

173

—

—

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

—

—

105

105

105

105

Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine

Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine

(15 155 )

(15 155 )

—

—

(15 155 )

(15 155 )

Muu

Muu

210

210

(252)

(252)

—

(42)

(42)

Liikmesriikidele tagasi makstud 2019. aasta eelarve ülejääk

Liikmesriikidele tagasi makstud 2019. aasta eelarve ülejääk

(3 218 )

(3 218 )

—

—

(3 218 )

(3 218 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

57 416

57 416

—

—

57 416

57 416

SALDO SEISUGA 31.12.2020

SALDO SEISUGA 31.12.2020

(38 480 )

(38 480 )

4 566

4 566

496

496

(33 418 )

(33 418 )

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

| Tuleb tähele panna, et alljärgnevates tabelites on Ühendkuningriiki käsitlevad summad esitatud rubriigi „Liikmesriigid“ all, sest kuigi Ühendkuningriik lahkus liidust 1. veebruaril 2020, jätkus üleminekuperioodil kuni 31. detsembrini 2020 tema finantssuhe liiduga nii, nagu oleks ta liikmesriik. |
| --- |

Tuleb tähele panna, et alljärgnevates tabelites on Ühendkuningriiki käsitlevad summad esitatud rubriigi „Liikmesriigid“ all, sest kuigi Ühendkuningriik lahkus liidust 1. veebruaril 2020, jätkus üleminekuperioodil kuni 31. detsembrini 2020 tema finantssuhe liiduga nii, nagu oleks ta liikmesriik.

Tuleb tähele panna, et alljärgnevates tabelites on Ühendkuningriiki käsitlevad summad esitatud rubriigi „Liikmesriigid“ all, sest kuigi Ühendkuningriik lahkus liidust 1. veebruaril 2020, jätkus üleminekuperioodil kuni 31. detsembrini 2020 tema finantssuhe liiduga nii, nagu oleks ta liikmesriik.

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1.   ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Euroopa Liidu raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrusele (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (edaspidi „finantsmäärus“).

Finantsmääruse artikli 80 kohaselt koostab EL oma raamatupidamise aastaaruande tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Kõnealused raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis konsolideeritud institutsioonides ja ELi asutustes, et tagada ELi konsolideeritud raamatupidamisaruannete sisene järjepidevus.

Uute ja muudetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Uute ja muudetud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Uued ELi raamatupidamiseeskirjad, mis kehtivad 1. jaanuaril 2020 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes

Uued ELi raamatupidamiseeskirjad, mis kehtivad 1. jaanuaril 2020 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes

1. jaanuaril 2020 ja hiljem algavate aruandeaastate suhtes ei hakanud kehtima uusi ELi raamatupidamiseeskirju.

Uus vastuvõetud ELi raamatupidamiseeskiri, mis 31. detsembril 2020 veel ei kehtinud

Uus vastuvõetud ELi raamatupidamiseeskiri, mis 31. detsembril 2020 veel ei kehtinud

17. detsembril 2020 võttis Euroopa Komisjoni peaarvepidaja vastu läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 „Finantsinstrumendid“, mis kehtib 1. jaanuaril 2021 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 on ajakohastatud kooskõlas uue rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardiga nr 41 „Finantsinstrumendid“ ning sellega kehtestatakse ELi üksuste finantsvarade ja finantskohustiste finantsaruandluse põhimõtted.

Peamised muutused ja nende eeldatav mõju ELi 2021. aasta raamatupidamisaruannetele on järgmine.

Finantsvarade uued liigitus- ja mõõtmispõhimõtted

Finantsvarade uued liigitus- ja mõõtmispõhimõtted

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 11 kehtestatakse finantsvarade liigitamise suhtes põhimõtetest lähtuv lähenemisviis, mis põhineb kahel kriteeriumil: juhtimismudel, mida üksus oma finantsvarade haldamisel kohaldab, ja nende varade lepingupõhiste rahavoogude tunnused. Sõltuvalt nendest kriteeriumidest liigitatakse finantsvarad soetusmaksumuses mõõdetud finantsvaradeks, õiglases väärtuses netovara/omakapitalina mõõdetud finantsvaradeks või õiglases väärtuses ülejäägi ja puudujäägina mõõdetud finantsvaradeks.

Finantsvarad, mille lepingulised tingimused käsitlevad ainult põhisummat ja intressi, liigitatakse kas soetusmaksumuses mõõdetud finantsvaradeks (kui finantsvara hoitakse juhtimismudelis, mille eesmärk on hoida finantsvarasid lepinguliste rahavoogude saamiseks) või õiglases väärtuses netovara/omakapitalina mõõdetud finantsvaradeks (kui finantsvara hoitakse juhtimismudelis, mille eesmärk täidetakse nii lepinguliste rahavoogude saamise kui ka finantsvarade müügi teel). Finantsvarad, mis ei vasta soetusmaksumuses ega õiglases väärtuses netovara/omakapitalina mõõdetud finantsvaradeks liigitamise kriteeriumidele, eriti sellised finantsvarad, mille lepingupõhised rahavood ei kajasta ainult põhisummat ja intressi või mida hoitakse muudes juhtimismudelites, liigitatakse õiglases väärtuses ülejäägi ja puudujäägina mõõdetud finantsvaradeks.

Kooskõlas nende põhimõtetega liigitatakse 2021. majandusaasta aruandes kõik omakapitaliinvesteeringud, mis praegu kuuluvad müügivalmis finantsvarade hulka, ümber õiglases väärtuses ülejäägi ja puudujäägina mõõdetud finantsvaradeks. Eelduste kohaselt liigitatakse õiglases väärtuses ülejäägi ja puudujäägina mõõdetud finantsvaradeks ümber ka võlaväärtpaberid, sest EL haldab neid varaportfelle ja hindab nende tulemuslikkust õiglases väärtuses. Seotud õiglase väärtuse reserv vabastatakse netovarasse.

Uus väärtuse languse mudel

Uus väärtuse languse mudel

Kui praegune väärtuse languse mudel põhineb kantud kahjul, siis läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 11 kehtestatakse tulevikku suunatud väärtuse languse mudel, mis põhineb oodataval krediidikahjul, võttes arvesse kõiki võimalikke lepingulistes tingimustes sisalduvaid makseviivitusi ja krediidikvaliteedi parandamisi. Kohaldatava ajakava puhul järgitakse etapiviisilist lähenemisviisi: kui krediidirisk oluliselt ei suurene, siis mõõdetakse väärtuse languse allahindlust summas, mis võrdub 12 kuu eeldatava krediidikahjuga (1. etapp). Krediidiriski olulise suurenemise korral (2. etapp) ja langenud väärtusega finantsvarade puhul võrdub väärtuse languse allahindlus kogu eluea oodatava krediidikahjuga. Uut väärtuse languse mudelit kohaldatakse kõikide soetusmaksumuses või õiglases väärtuses netovara/omakapitalina mõõdetud finantsvarade, laenukohustuste ja finantstagatisi käsitlevate lepingute suhtes.

Eelduste kohaselt kajastatakse selle uue tulevikku suunatud väärtuse languse mudeli tulemusel ELi 2021. majandusaasta aruandes täiendav väärtuse languse allahindlus, eelkõige seoses partnerriikidele makromajandusliku finantsabi ja Euratomi programmide raames finantsabiks antud laenudega.

Finantstagatiste arvestus

Finantstagatiste arvestus

Kehtiva ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 kohaselt arvestatakse enamikku finantstagatisi, eelkõige selliseid tagatisi, mida antakse tasuta või ebaolulise tasu eest, vastavalt ELi raamatupidamiseeskirjale nr 10 („Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad“), seega kajastatakse neid sõltuvalt kahju tõenäosusest kas eraldistena või esitatakse need tingimuslike kohustistena.

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 11 nõutakse finantstagatiste arvestuse nõuete kohaldamist kõikide finantstagatiste lepingute suhtes, mis tuleks algselt kajastada kas õiglases väärtuses või kogu eluea oodatava krediidikahjuna, kui õiglast väärtust ei ole võimalik usaldusväärselt mõõta. Järgneva väärtuse hindamise käigus tuleks finantstagatiste lepinguid mõõta kas i) kahju allahindluse summas või ii) algselt kajastatud summas, millest on vajaduse korral maha arvatud kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirja nr 4 („Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud“) põhimõtetega kajastatud amortisatsiooni kogukulud, olenevalt sellest, kumma puhul on tulemus suurem.

Selle tulemusel eeldatakse, et ELi 2021. aasta raamatupidamisaruannetes liigitatakse olemasolevad finantstagatiste lepingud finantseraldiste kategooriast ümber finantstagatise kohustiste alla ning neid mõõdetakse uuesti kas kogu eluea oodatava krediidikahjuna või vajaduse korral algselt eraldistena kajastatud summana, millest on maha arvatud kogunenud amortisatsioon, olenevalt sellest, kumma puhul on tulemus suurem. See muudatus toob eelduste kohaselt kaasa finantskohustiste suurenemise bilansis, eelkõige seoses tagatistega, mille EIP grupp on andnud välislaenude andmise volituse raames.

Uusi nõudeid kohaldatakse tagasiulatuvalt ja nende suhtes kehtivad läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 konkreetseid üleminekusätteid. Eelkõige ei ole vaja uuesti esitada võrdlusandmeid. Seega kajastatakse kõikide ümberhindamiste mõju läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 esmase kohaldamise kuupäeval netovara all.

1.2.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist avaliku sektori üksusega, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanne“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte.

Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõetruu esitus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus.

1.3.   KONSOLIDEERIMINE

KONSOLIDEERIMINE

Konsolideerimise ulatus

Konsolideerimise ulatus

ELi konsolideeritud finantsaruanne hõlmab kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi, ühiseid ettevõtmisi ja sidusettevõtteid. Konsolideerimisega hõlmatud üksuste täielik loetelu, kuhu praegu kuulub 52 kontrollitavat üksust ja üks sidusettevõte, on esitatud lisade punktis 9. Kontrollitavate üksuste hulka kuuluvad ELi institutsioonid (sealhulgas komisjon, kuid mitte Euroopa Keskpank) ja ELi ametid (välja arvatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonna ametid). Kontrollitavaks üksuseks loetakse ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (likvideeritav ESTÜ). ELi ainus sidusettevõte on Euroopa Investeerimisfond (EIF).

9

Üksusi, mis kuuluvad konsolideerimisele, kuid mis on ELi konsolideeritud finantsaruande kui terviku seisukohalt ebaolulised, ei ole vaja konsolideerida ega arvestada kapitaliosaluse meetodil, kui see põhjustab ELile ülemäärast aja- või rahakulu. Neid üksusi nimetatakse väiksemateks üksusteks ja need on eraldi loetletud lisade punktis 9. 2020. aastal liigitati väiksemateks üksusteks kaheksa üksust.

9

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused

Konsolideerimise ulatuse kindlaksmääramisel kohaldatakse kontrolli mõistet. Kontrollitavad üksused on üksused, milles ELil on osalus või millelt tal on õigus saada tänu oma osalusele mitmesuguseid hüvesid, mille olemust ja suurust ta saab muuta, kasutades oma võimu nende üksuste üle. See võim peab tal olema praegu ja seotud üksuse asjaomaste tegevusaladega. Kontrolli all olevad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel.

ELi raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: üksuse loomine aluslepingu või teisese õigusakti alusel, üksuse rahastamine ELi eelarvest, hääleõigus juhtorganites, Euroopa Kontrollikoja poolne auditeerimine ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve täitmisele heakskiidu andmine. See, kas üksuse puhul on täidetud üks või mitu kontrolli all olemise kriteeriumi, tehakse kindlaks iga üksuse puhul eraldi.

Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised olulised tehingud ja saldod elimineeritakse; sellistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole aga märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühised ettevõtmised

Ühised ettevõtmised

Ühine ettevõtmine on kokkulepe, milles EL ja üks või mitu poolt omavad ühist kontrolli. Ühine kontroll on siduva lepinguga kokkulepitud jagatud kontroll ettevõtmise üle, mis on olemas üksnes juhul, kui asjaomast tegevust käsitlevad otsused nõuavad kontrolli jagavate poolte ühehäälset nõusolekut. Ühised ettevõtmised võivad olla kas ühisettevõtted või ühisoperatsioonid. Ühisettevõte on eraldiseisva äriühinguna struktureeritud ühine ettevõtmine, mille puhul ühist kontrolli omavatel pooltel on õigus ettevõtmise netovarale. Osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil (vt lisade punkt 1.5.4). Ühisoperatsioon on ühine ettevõtmine, mille puhul ühist kontrolli omavatel pooltel on õigus ettevõtmisega seotud varadele ja vastutus selle kohustiste eest. Ühisoperatsioonides osaluse arvestamiseks kajastatakse ELi finantsaruannetes selle varad ja kohustised, tulud ja kulud, samuti tema osa ühistes varades, kohustistes, tuludes ja kuludes.

1.5.4

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on üksused, mille üle ELil on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille üle tal puudub ainu- või ühine kontroll. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui ELile kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest. Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil (vt lisade punkt 1.5.4).

1.5.4

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

ELi personali ühise ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest. Kuna need üksused ei ole ELi kontrolli all, siis ei ole need ka tema raamatupidamise aastaaruandesse konsolideeritud.

1.4.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.4.1.   
  Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud miljonites eurodes, kui ei ole märgitud teisiti, sest euro on ELi arveldusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitatavate mitterahaliste finantsinstrumentide ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse materiaalse põhivara ja immateriaalse vara puhul, mille väärtust eurodes arvestatakse nende soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga (EKP) vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Valuuta | 31.12.2020 | 31.12.2019 | Valuuta | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria leev (BGN) | 1,9558 | 1,9558 | Poola zlott (PLN) | 4,5597 | 4,2568 |
| Tšehhi kroon (CZK) | 26,2420 | 25,4080 | Rumeenia leu (RON) | 4,8683 | 4,783 |
| Taani kroon (DKK) | 7,4409 | 7,4715 | Rootsi kroon (SEK) | 10,0343 | 10,4468 |
| Inglise nael (GBP) | 0,8990 | 0,8508 | Šveitsi frank (CHF) | 1,0802 | 1,0854 |
| Horvaatia kuna (HRK) | 7,5519 | 7,4395 | Jaapani jeen (JPY) | 126,4900 | 121,9400 |
| Ungari forint (HUF) | 363,8900 | 330,5300 | USA dollar | 1,2271 | 1,1234 |

Valuuta

31.12.2020

31.12.2019

Valuuta

31.12.2020

31.12.2019

Bulgaaria leev (BGN)

Bulgaaria leev (BGN)

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

Poola zlott (PLN)

Poola zlott (PLN)

4,5597

4,5597

4,2568

4,2568

Tšehhi kroon (CZK)

Tšehhi kroon (CZK)

26,2420

26,2420

25,4080

25,4080

Rumeenia leu (RON)

Rumeenia leu (RON)

4,8683

4,8683

4,783

4,783

Taani kroon (DKK)

Taani kroon (DKK)

7,4409

7,4409

7,4715

7,4715

Rootsi kroon (SEK)

Rootsi kroon (SEK)

10,0343

10,0343

10,4468

10,4468

Inglise nael (GBP)

Inglise nael (GBP)

0,8990

0,8990

0,8508

0,8508

Šveitsi frank (CHF)

Šveitsi frank (CHF)

1,0802

1,0802

1,0854

1,0854

Horvaatia kuna (HRK)

Horvaatia kuna (HRK)

7,5519

7,5519

7,4395

7,4395

Jaapani jeen (JPY)

Jaapani jeen (JPY)

126,4900

126,4900

121,9400

121,9400

Ungari forint (HUF)

Ungari forint (HUF)

363,8900

363,8900

330,5300

330,5300

USA dollar

USA dollar

1,2271

1,2271

1,1234

1,1234

1.4.2.   
  Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

Rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on raamatupidamise aastaaruandes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustiste summad, nõuetest tuleneva finantsriski summad ja finantsinstrumente käsitlevates lisades avaldatud summad, viitlaekumiste ja -võlgade, eraldiste, immateriaalse vara ning materiaalse põhivara väärtuse languse summad ning varude ja tingimuslike varade ja kohustiste netorealiseerimisväärtus. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse sellel perioodil, mil need teatavaks saavad, kui muudatus mõjutab ainult seda perioodi, või sellel ja tulevastel perioodidel, kui muudatus mõjutab mõlemat.

1.5.   BILANSS

BILANSS

1.5.1.   
  Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

Immateriaalne vara on eristatav mitterahaline vara ilma materiaalse vormita. Vara on eristatav siis, kui see on kas eraldatav (st seda saab üksusest eraldada või lahutada, näiteks eraldi või koos seotud lepingu, eristatava vara või kohustisega müüa, üle anda, litsentseerida, rentida või vahetada, olenemata sellest, kas üksus kavatseb seda teha) või kui see tuleneb siduvatest kokkulepetest (sealhulgas lepingupõhised või muud juriidilised õigused, olenemata sellest, kas neid õigusi saab üle anda või üksusest või muudest õigustest ja kohustustest eraldada).

Omandatud immateriaalne vara kajastatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid, ning kulud on seotud üksnes kõnealuse vara arendusjärguga. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

Immateriaalset vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel (3–11 aastat). Immateriaalsete varade eeldatav kasulik eluiga sõltub nende konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast.

1.5.2.   
  Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara

Kogu materiaalne põhivara on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on otseselt seotud asjaomase vara soetamise, valmistamise ja üleandmisega.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb ELile ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti.

Maad ei amortiseerita, kuna selle kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus, millest lahutatakse jääkmaksumus, jaotatakse nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| --- | --- |
| Hooned | 4 % – 10 % |
| Kosmosevarad | 8 % – 25 % |
| Seadmed | 10 % – 25 % |
| Sisustus ja sõidukid | 10 % – 25 % |
| Arvutiriistvara | 25 % – 33 % |
| Muu | 10 % – 33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Hooned

Hooned

4 % – 10 %

4 % – 10 %

Kosmosevarad

Kosmosevarad

8 % – 25 %

8 % – 25 %

Seadmed

Seadmed

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Sisustus ja sõidukid

Sisustus ja sõidukid

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Arvutiriistvara

Arvutiriistvara

25 % – 33 %

25 % – 33 %

Muu

Muu

10 % – 33 %

10 % – 33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Rendimaksed

Rendileping on leping, mille kohaselt rendileandja annab rentnikule makse või rea maksete eest kokkulepitud ajavahemikuks üle vara kasutusõiguse. Rent liigitatakse kas kapitalirendiks või kasutusrendiks.

Kapitalirendi puhul antakse rentnikule üle kõik olulised omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved. Rentnikuna kapitalirendi lepingu sõlmimisel kajastatakse kapitalirendi lepingu alusel omandatud varasid varadena ja seotud rendikohustusi kohustistena alates rendiperioodi algusest. Varasid ja kohustisi kajastatakse summas, mis on võrdne renditud kinnisvara õiglase väärtusega, või kui see on väiksem, siis rendimaksete miinimumsummade nüüdisväärtusena, mis mõlemad määratakse kindlaks rendi jõustumise kuupäeval. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse rendiperioodi jooksul kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb on lühem. Rendimaksete miinimumsummad jaotatakse finantskuludeks (intressielement) ja kohustise lõppväärtuse vähendamiseks (põhiosa element). Finantskulud jaotatakse igale rendiperioodile nii, et kogu rendiperioodi vältel oleks intressimäär igal osaperioodil sama kohustise lõppväärtuse suhtes, mida kajastatakse vastavalt vajadusele lühi- või pikaajalisena. Tingimuslikku renti kajastatakse kuluna selle tekkimise perioodil.

Kasutusrent on rent, mis ei ole kapitalirent, see tähendab rent, mille puhul rendileandjale jäävad kõik olulised vara omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved. Rentnikuna kasutusrendi lepingu sõlmimisel kajastatakse kasutusrendi maksed tulemiaruandes kuluna lineaarselt kogu rendiperioodi jooksul ning finantsseisundi aruandes ei esitata ei renditud varasid ega rendiga seotud kohustisi.

1.5.3.   
  Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Väärtuse langus on vara tulevase majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine suuremas ulatuses kui vara tulevase majandusliku kasu või teenusepotentsiaali süstemaatiliselt kajastatud vähenemine amortisatsiooni või kulumina (vastavalt vajadusele). Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui aruandepäeval on märke selle kohta, et vara väärtus võib olla langenud. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava (kasutus)väärtuse. Kaetav (kasutus)väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on suurem.

Immateriaalse vara ja materiaalse põhivara jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel kohandatakse neid vähemalt kord aastas. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused enam ei kehti, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.5.4.   
  Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringud

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Investeeringute üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses, suurendades või vähendades hiljem bilansilist väärtust, et võtta arvesse täiendavaid osamakseid, ELi osa investeerimisobjekti üle- või puudujäägis, väärtuse võimalikku vähenemist ja dividende. Finantsaruandes bilansipäeva seisuga kajastatav investeeringu bilansiline väärtus saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste liitmisel. ELi osa investeerimisobjekti üle- või puudujäägis kajastatakse tulemiaruandes ja tema osa investeerimisobjekti omakapitali muutustes kajastatakse reservides netovaras. Investeeringult saadud jaotatud kasum vähendab vara bilansilist maksumust.

Kui ELi osa investeeringu kapitaliosaluse meetodil kajastatud puudujäägis on võrdne või ületab tema osalust investeeringus, siis EL lõpetab oma osa kajastamise edasistes kahjumites („kajastamata kahjum“). Kui ELi osalus on vähendatud nullini, kaetakse täiendavaid kahjumeid ja kajastatakse kohustist ainult selles ulatuses, milles EL on võtnud üksuse juriidilisi või faktilisi kohustusi või teinud sidusettevõtte nimel makseid.

Kui on märke väärtuse langusest, on vaja hinnata see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisade punktis 1.5.3 kirjeldatule. Kui väärtuse languse põhjus hiljem enam ei kehti, siis vähendatakse väärtuse langusest tekkinud kahjumit kuni bilansilise maksumuseni, mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtuse langusest tekkinud kahjumit ei oleks kajastatud.

1.5.3

Juhul kui ELile kuulub 20 % või rohkem investeerimiskapitalifondist, ei sea ta eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu finantsinstrumentidena ja need liigitatakse müügivalmis finantsvarade hulka.

Väiksemateks üksusteks liigitatud sidus- ja ühisettevõtete (vt lisade punkt 1.3) üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELi osaluse üle neis üksustes peetakse arvestust perioodi kuluna.

1.3

1.5.5.   
  Finantsvarad

Finantsvarad

Liigitus

Liigitus

EL liigitab oma finantsvarad kategooriatesse „finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina“, „laenud ja nõuded“, „lõpptähtajani hoitavad investeeringud“ ja „müügivalmis finantsvarad“. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvelevõtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvara liigitatakse kategooriasse „finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina“, kui see soetatakse peamiselt peatse müügi eesmärgil või üksus määratleb selle sellisena. Selles kategoorias esitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Laenud ja nõuded tekivad, kui EL annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda, või juhul, kui algse laenuandja õigused antakse üle ELile pärast seda, kui EL on teinud tagatislepingu raames makse. Maksed, mille tähtaeg on 12 kuu jooksul pärast bilansipäeva, liigitatakse käibevaraks. Maksed, mille tähtaeg on kaugemal kui 12 kuud pärast bilansipäeva, liigitatakse põhivaraks. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille esialgne tähtaeg on üle kolme kuu.

iii)   Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida EL kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud ELil ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku jooksul EL kavatseb neid säilitada. Investeeringud üksustesse, mida ei konsolideerita ega arvestata kapitaliosaluse meetodil, ning muud omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapitalitehingud) liigitatakse samuti müügivalmis finantsvaraks.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Kategooriasse „finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina“, „lõpptähtajani hoitavad investeeringud“ või „müügivalmis finantsvarad“ liigitatud finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, see tähendab päeval, mil EL võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalente ja laene kajastatakse raha finantsasutusse deponeerimise või laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Investeeringud võetakse arvele õiglases väärtuses. Kõikide finantsvarade puhul, mida ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse nende arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus esmasel kajastamisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus), v.a juhul, kui selle instrumendi õiglane väärtus on tõendatud sama instrumendiga tehtud muude jälgitavate jooksvate turutehingutega võrdlemise teel või tuginedes hindamistehnikale, mille muutujate hulka kuuluvad ainult jälgitavad turuandmed (näiteks teatavate tuletislepingute puhul). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Antud laenusid mõõdetakse nimiväärtuses, mida loetakse laenu õiglaseks väärtuseks. Seda järgmistel põhjustel:

| — | ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub see võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid. |
| --- | --- |

—

ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub see võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid.

| — | Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt. |
| --- | --- |

—

Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt.

| — | Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

—

Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud, või kui EL on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved kolmandale isikule üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

| a) | Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud. |
| --- | --- |

a)

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

| b) | Laene ja nõudeid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

b)

Laene ja nõudeid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

| c) | Lõpptähtajani hoitavaid varasid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad. |
| --- | --- |

c)

Lõpptähtajani hoitavaid varasid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad.

| d) | Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvara väärtuse muutustest tulenevat tulu ja kulu kajastatakse õiglase väärtuse reservis, v.a rahaliste varade ümberarvestamise erinevused, mida kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitletava vara kajastamise lõpetamisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus. |
| --- | --- |

d)

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvara väärtuse muutustest tulenevat tulu ja kulu kajastatakse õiglase väärtuse reservis, v.a rahaliste varade ümberarvestamise erinevused, mida kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitletava vara kajastamise lõpetamisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberite ja börsiväliste tuletisinstrumentidega), määrab EL õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Investeeringuid riskikapitalifondidesse, mis on liigitatud müügivalmis finantsvaraks ja millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, kajastatakse omistatava vara puhasväärtuse alusel, mida loetakse nende õiglase väärtusega samaväärseks.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langus kajastatakse üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata. EL hindab igal aruandepäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud.

a)   Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või lõpptähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulemiaruandes. Kui laen või lõpptähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda nimetatud vara sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

b)   Õiglases väärtuses kajastatud varad

Õiglases väärtuses kajastatud varad

Müügivalmina käsitletavate finantsvarade väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui müügivalmis finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulemiaruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulemiaruandes. Tulemiaruandes kajastatud omakapitaliinstrumentide väärtuse langusest tuleneva kahjumi vähenemist ei kajastata tulemiaruandes. Kui järgneval perioodil müügivalmis finantsvarana käsitatava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

1.5.6.   
  Laovaru

Laovaru

Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmise üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida EL kannaks vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.7.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda makse saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul või makstakse tagasi. Kui makse saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud eelmakse ELile tagastama. Kuna EL säilitab eelmakse üle kontrolli ja tal on õigus rahastamiskõlbmatu osa eest tagasimakseid saada, esitatakse see summa varana.

Eelmakset kajastatakse bilansis esialgselt siis, kui raha saajale üle kantakse. Seda kajastatakse makstud toetuse summas. Järgnevatel perioodidel kajastatakse eelmakset esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud perioodi jooksul kantud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral eelarvestatud summad).

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis.

Muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid, mis tulenevad liikmesriikide tehtud ettemaksete (sh „jagatud eelarve täitmise raames rakendatavad rahastamisvahendid“) tagasimaksmisest ELi poolt, kajastatakse varana eelmaksete rubriigis. Muid liikmesriikidele tehtavaid ettemakseid kajastatakse esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud lõplike makse saajate rahastamiskõlblike kulude kõige tõenäolisemaks peetav hinnang, mis on arvutatud mõistlike ja põhjendatud eelduste alusel.

Sissemaksed Euroopa Komisjoni poolt konsolideerimata ELi usaldusfondidesse või muudesse konsolideerimata üksustesse on liigitatud eelmakseteks, kuna nende otstarve on anda usaldusfondile käibevahendeid, et need saaksid rahastada usaldusfondi eesmärkides määratletud konkreetseid meetmeid. ELi sissemakseid usaldusfondidesse kajastatakse ELi sissemakse esialgses summas, millest on lahutatud rahastamiskõlblikud kulud, sh vajaduse korral arvestuslikud summad, mis on tekkinud usaldusfondil aruandeperioodi jooksul, ja mis on pandud aluskokkuleppe kohaselt ELi toetuse arvele.

1.5.8.   
  Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt tuleb kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded esitada eraldi. Nende kahe kategooria eristamiseks kasutatakse kaubanduslike tehingute puhul terminit „nõuded“ ning mittekaubanduslike tehingute puhul, st siis, kui EL saab väärtuse muult üksuselt, andmata otseselt vastu ligikaudselt võrdset väärtust (nt liikmesriikidelt sissenõutavad omavahenditega seotud summad), terminit „sissenõutavad summad“.

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded vastavad finantsinstrumentide määratlusele, seetõttu liigitatakse need laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse sellele vastavalt (vt lisade punkt 1.5.5). Kuna vahetustehingute viitlaekumised ja edasilükkunud kulud ei ole kuigi suured, esitatakse teave nende kohta koos finantsinstrumente käsitlevates lisades kaubanduslike tehingute kohta avalikustatava teabega. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud.

1.5.5

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud õiglane väärtus omandamise kuupäeva seisuga, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et ELil ei ole võimalik kõiki mittekaubanduslike tehingute sissenõutavaid summasid esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse ka üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemist eelarveaasta lõpus on kirjeldatud lisade punktis 1.5.14. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summadena näidatud ja avaldatud summad ei ole finantsinstrumendid, kuna nad ei tulene lepingust, mis tekitaks finantskohustise või omakapitaliinstrumendi. Asjakohasel juhul avaldatakse mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad siiski koos mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuetega raamatupidamise aastaaruande lisades.

1.5.14

1.5.9.   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni või lühikese tähtajaga hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega.

1.5.10.   
  Töötajahüvitised

Töötajahüvitised

EL pakub töötajaile mitmeid hüvitisi (töötasud ja sotsiaalkindlustus). Raamatupidamisarvestuse otstarbel jagatakse need lühiajalisteks ja töösuhte lõppemise järgseteks hüvitisteks.

Lühiajalised töötajahüvitised

Lühiajalised töötajahüvitised

Lühiajalised töötajahüvitised on need hüvitised, mis kuuluvad väljamaksmisele enne kaheteistkümne kuu möödumist selle aruandeperioodi lõpust, mil töötajad olid teenistuses, nagu töötasu, põhipuhkuse ja tasulise haiguspuhkuse tasu ja muud lühiajalised hüvitised. Lühiajalisi töötajahüvitisi kajastatakse selle perioodi kuluna, mil töötaja on teenistuses. Kohustis kajastatakse summas, mis tuleb tasuda, kui ELil on töötaja varasema teenistuse tagajärjel juriidiline või faktiline kohustus ja seda kohustust on võimalik usaldusväärselt hinnata.

Töösuhte lõppemise järgsed hüvitised

Töösuhte lõppemise järgsed hüvitised

EL maksab töötajatele töösuhte lõppemise järgseid hüvitisi, mille hulka kuuluvad Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi (PSEO) alusel makstav vanadus-, invaliidsus- ja toitjakaotuspension, samuti ühise ravikindlustusskeemi (JSIS) alusel tehtavad ravikindlustusmaksed (vt lisade punkt 2.9). Neid hüvitisi antakse ühtse kava raames, mis on küll jagatud kaheks skeemiks, ja neid tuleb kohelda ühtemoodi, et näidata olukorda õiglaselt ja kajastada majanduslikku reaalsust.

2.9

| i. | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem (PSEO): sellest tinglikult rahastatavast (3) skeemist makstavad hüvitised on seotud tööstaaži, invaliidsuse ja toitjakaotusega, samuti peretoetuste ja toetustega ELi institutsioonide, ametite ja muude ELi asutuste töötajatele või neis töötanutele surmajuhtumi korral enne pensioniea algust või surnud ametnikest või pensionäridest toitja kaotanutele. Üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksetega töötajate palkadest. |
| --- | --- |

i.

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem (PSEO): sellest tinglikult rahastatavast (3) skeemist makstavad hüvitised on seotud tööstaaži, invaliidsuse ja toitjakaotusega, samuti peretoetuste ja toetustega ELi institutsioonide, ametite ja muude ELi asutuste töötajatele või neis töötanutele surmajuhtumi korral enne pensioniea algust või surnud ametnikest või pensionäridest toitja kaotanutele. Üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksetega töötajate palkadest.

3

| ii. | Ühine ravikindlustusskeem (JSIS): Selle skeemi raames pakub EL Euroopa Komisjoni, institutsioonide, ametite ja muude ELi asutuste töötajaile tervisekindlustust, hüvitades nende ravikulud. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) skeemi raames antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. |
| --- | --- |

ii.

Ühine ravikindlustusskeem (JSIS): Selle skeemi raames pakub EL Euroopa Komisjoni, institutsioonide, ametite ja muude ELi asutuste töötajaile tervisekindlustust, hüvitades nende ravikulud. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) skeemi raames antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks.

EL maksab töösuhte lõppemise järgseid hüvitisi ELi institutsioonide töötajatele ka eraldi pensioniskeemide kaudu. Neid kajastatakse pealkirja „muud pensioniskeemid“ all. EL maksab nende skeemide kaudu pensionihüvitisi komisjoni, Euroopa Kohtu ja Üldkohtu, kontrollikoja, nõukogu, Euroopa Parlamendi, andmekaitseinspektori ja Avaliku Teenistuse Kohtu töötajatele. EL pakub ELi institutsioonide töötajaile tervisekindlustust ühise ravikindlustusskeemi kaudu.

Eespool nimetatud töösuhte lõppemise järgseid hüvitisi võib määratleda ELi hüvitiskohustusena ja see arvutatakse iga aruandepäeva seisuga, hinnates tulevaste hüvitiste suurust, mille töötajad on aruandeperioodil ja sellele eelnenud perioodidel välja teeninud, arvutades selle nüüdisväärtuse ja arvates sellest maha skeemi varade õiglase väärtuse. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad kindlustusmatemaatikud proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustise tingimustele.

projected unit credit method

ELi töötajaile makstavad töösuhte lõppemise järgsed hüvitised on koondatud ühtsesse kavasse, mis hõlmab nii pensioniskeemi (PSEO) kui ka tervisekindlustusskeemi (JSIS), kusjuures õigus JSISe tervisekindlustusele sõltub sellest, kas on omandatud pensioniõigus PSEO skeemis. Vastavalt personalieeskirjadele omandatakse teatavad õigused, näiteks õigus edasilükatud vähendatud pensionile, nimetatud ühtse kava raames pärast 10aastast teenistust. Kuid nagu näitavad hiljem iga aastaga kogutavad pensioniõigused, on õigused, mille töötaja saab ühtse kava raames edasise teenistuse käigus, algsetest õigustest oluliselt suuremad.

Selleks et kajastada õiglaselt finantsaruandluse aluseks oleva tehingu majanduslikku sisu, nagu on kirjeldatud nii EAR 1 kui ka IPSASe kontseptuaalses raamistikus esitatud kvaliteedinõuetes, jaotatakse kantud teenistusega seotud kulud lineaarselt töötajate hinnangulise teenistusperioodi peale, s.o perioodile kuupäevast, mil töötaja teenib välja esimese hüvitise kava raames (sõltumata sellest, kas hüvitiste saamine eeldab teenistuse jätkumist) kuni kuupäevani, mil töötaja edasine teenistus ei tekita kava raames enam olulisi täiendavaid hüvitisesummasid peale palgatõusudest tulenevate. Seda lähenemisviisi kohaldatakse ühtse kava raames makstavate hüvitiste suhtes järjekindlalt.

Kindlaksmääratud netohüvitiskohustise ümberhindamine hõlmab kindlustusmatemaatilist kasumit ja kahjumit ning kava vara tootlikkust, mis kajastatakse kohe netovaras.

EL kajastab netointressikulu (tulu) ja muid kindlaksmääratud hüvitiskavadega seotud kulusid tulemiaruande rubriigis „Personali- ja pensionikulud“.

Kui makstavaid hüvitisi muudetakse või kärbitakse, kajastatakse varasema teenistuse või kärpimisest tuleneva kasumi või kahjumiga seotud hüvitiste muutus kohe tulemiaruandes. Arveldustega seotud kasumid ja kahjumid kajastatakse arvelduse toimumise ajal. Varasemast teenistusest tulenevad kulud kajastatakse kohe tulemiaruandes, välja arvatud juhul, kui muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks.

1.5.11.   
  Eraldised

Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui ELil on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

Eraldisi kahjulike lepingute tarbeks kajastatakse olenevalt sellest, kumb on väiksem – kas lepingu lõpetamisega seotud eeldatavate kulude või lepingu täitmise jätkamise eeldatava puhaskulu nüüdisväärtusena.

1.5.12.   
  Finantskohustised

Finantskohustised

Finantskohustised liigitatakse kas õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustustiks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustisteks või finantstagatistega seotud kohustisteks.

Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulemiaruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes kohaldada. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantskohustised, mis on liigitatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantskohustisteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, mille õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisade punkt 1.5.5).

1.5.5

Finantstagatise kohustised kajastatakse arvele võtmisel õiglases väärtuses, milleks on saadud tagatispreemia. Edaspidi on finantstagatise kohustise väärtuseks kas finantstagatise kohustise täitmise eeldatava kulu suuruse parim hinnang või arvesse võtmisel kajastatud väärtus, millest on lahutatud kogunenud amortisatsioon, kui see on asjakohane, sõltuvalt sellest, kumb on suurem. EL kajastab finantstagatise kohustist juhul, kui ta saab tasu tagatise andmise eest turutingimustel või kui tagatise õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta. Juhul, kui puudub aktiivne turg otseselt samaväärse tagatislepingu jaoks, kajastab EL antud tagatise tingimusliku kohustisena (vt lisade punkt 1.7.2), või kui kohustuse tasumisel on ressursside vähenemine tõenäolisem kui nende mittevähenemine, kajastab EL eraldise (vt lisade punkt 1.5.11).

1.7.2

1.5.11

Finantskohustised liigitatakse pikaajalisteks kohustisteks, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

Nende ELi usaldusfondide üle, mida loetakse komisjoni tegevuse hulka kuuluvaks (st Madadi ja Colombia usaldusfondid), peetakse arvet komisjoni raamatupidamisarvestuses ja need konsolideeritakse ELi majandusaasta aruandesse. Seepärast täidavad muude rahastajate sissemaksed ELi usaldusfondidesse mittekaubanduslikest tehingutest saadava tulu tingimused ning neid kajastatakse finantskohustistena kuni sissemaksete ülekandmisega seotud tingimused on täidetud, s.o usaldusfondi kulude tekkimiseni. Usaldusfond peab rahastama konkreetseid projekte ja üle jäävad vahendid likvideerimise ajal tagastama. Ärakasutamata sissemaksetest tulenevad kohustised kajastatakse bilansipäeva seisuga saadud sissemaksete summas, millest lahutatakse usaldusfondi kulud, sh vajaduse korral hinnangulised summad. Aruandluse otstarbel jaotatakse netokulud muude rahastajate vahel vastavalt summadele, mis nad on 31. detsembriks sisse maksnud. See sissemaksete jaotus on vaid soovituslik. Kui usaldusfondi tegevus lõpetatakse, otsustab vahendite jäägi tegeliku jaotuse usaldusfondi juhatus.

1.5.13.   
  Võlgnevused

Võlgnevused

Märkimisväärse osa ELi võlgnevustest moodustavad toetusesaajate ja ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlused (mittekaubanduslikud tehingud). Need kirjendatakse kulutaotluse laekumisel kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse võlgnevusi rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad rahastamiskõlblikud kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.5.14.   
  Viitlaekumised ja -võlad ning edasilükkunud tulud ja kulud

Viitlaekumised ja -võlad ning edasilükkunud tulud ja kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid EL on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitvõlgu perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Viitvõlad arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest nähtustest, mida nad kajastavad. Samamoodi, kui enne kaupade või teenuste kättesaamist on tehtud eelmakse, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.6.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.6.1.   
  Tulud

Tulud

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULU

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULU

Enamik ELi tuludest tuleneb järgmistest mittekaubanduslikest tehingutest.

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta komisjon saadab liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamakse tasumist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas“. Kuna käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad ja nende tehingutega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis muu hulgas käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel komisjonile makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis muu hulgas käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mille võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta. Lisaks sellele kajastatakse väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Trahvid

Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu võetud trahvi määramise otsusest. Pärast trahvi määramise otsust peavad ettevõtjad kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

| a) | kas otsusega nõustuma, millisel juhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse, või |
| --- | --- |

a)

kas otsusega nõustuma, millisel juhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse, või

| b) | otsusega mitte nõustuma, millisel juhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

b)

otsusega mitte nõustuma, millisel juhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt.

Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahv kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust peatavat toimet (ELi toimimise lepingu artikkel 278). Laekunud summat kasutatakse sissenõutava summa kustutamiseks. Komisjoni peaarvepidaja nõusolekul võib aga ettevõtja esitada selle asemel asjaomase summa kohta pangatagatise. Sellisel juhul on trahv jätkuvalt sissenõutav summa. Kui ei saada ei raha ega tagatist ning on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine.

Kui ettevõtja vaidlustab otsuse ja on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustisena, või kui on tõenäoline, et Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastatakse selle riski katteks ette nähtud eraldis. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata sissenõutav summa alla.

Kogunenud intresse, mille komisjon on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustisi suurendatakse sellele vastavalt.

Alates 2010. aastast teostab komisjon kõigi ajutiselt makstud trahvide haldust spetsiaalse fondi (BUFI) kaudu. Vahendid investeeritakse finantsinstrumentidesse.

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandepäeva seisuga.

Intressitulu ja -kulu

Intressitulu ja -kulu

Intressitulu ja -kulu kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustise amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulu või -kulu asjaomase perioodi peale. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja intressimäära punkte, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu

Dividendi- ja samalaadsete väljamaksete tulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2.   
  Kulud

Kulud

Suurema osa ELi kuludest moodustavad mittekaubanduslike tehingute kulud. Need seonduvad makse saajatele tehtud ülekannetega ja neid on kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksed ja annetused.

Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu õigusakt) või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud, abisaaja on täitnud kõik võimalikud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab mõistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava makse- või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need viitvõlgadena.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses. Peale selle kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeval hinnanguliselt kulud perioodi jooksul osutatud teenustele, mille eest ei ole veel arvet saadud või seda heaks kiidetud.

1.7.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTISED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTISED

1.7.1.   
  Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.7.2.   
  Tingimuslikud kohustised

Tingimuslikud kohustised

Tingimuslik kohustis on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile, või eksisteeriv möödunud sündmustest tekkinud kohustus, mida ei ole kajastatud, sest ei ole tõenäoline, et kohustuse tasumiseks on vaja vähendada ressursse majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. Tingimuslik kohustis kajastatakse, välja arvatud juhul, kui tõenäosus, et ressursid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol vähenevad, on väike.

1.8.   RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

Rahavoogude teabe alusel hinnatakse seda, milline on ELi raha ja raha ekvivalentide genereerimise suutlikkus ja millised on ELi vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta tulemit korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud, varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad ja ettemaksed ning investeerimistegevuse rahavoogudega seotud tulud ja kulud.

Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse ELi aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

Rahavoogude aruandes on perioodi rahavood kajastatud liigitatuna rahavoogudeks põhitegevusest ja investeerimistegevusest (finantseerimistegevus ELil puudub).

Põhitegevus on ELi igasugune tegevus, välja arvatud investeerimistegevus. See moodustab suurema osa läbiviidud tegevusest. Abisaajatele antud laene (ja võimalikke nendega seoses võetud laene) ei käsitata investeerimistegevusena (ega finantseerimistegevusena), sest need antakse üldiste eesmärkide täitmise ja seega ELi igapäevase tegevuse raames.

Investeerimistegevus on immateriaalse vara ja materiaalse põhivara soetamine ja võõrandamine ning raha ekvivalentide all kajastamata muude investeeringute soetamine ja võõrandamine. Investeerimistegevus ei hõlma abisaajatele antud laene. Eesmärk on kajastada ELi tehtud tegelikke investeeringuid.

2.   BILANSI LISAD

VARAD

VARAD

2.1.   IMMATERIAALNE VARA

IMMATERIAALNE VARA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2019 | 1 230 |
| Lisandumine | 216 |
| Võõrandamine | (39) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 |
| Muud muutused | 2 |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2020 | 1 409 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2019 | (715) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (113) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | 0 |
| Võõrandamine | 38 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 |
| Muud muutused | 0 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2020 | (789) |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2020 | 620 |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2019 | 515 |

(miljonites eurodes)

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2019

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2019

1 230

1 230

Lisandumine

Lisandumine

216

216

Võõrandamine

Võõrandamine

(39)

(39)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

0

Muud muutused

Muud muutused

2

2

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2020

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2020

1 409

1 409

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2019

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2019

(715)

(715)

Aasta amortisatsioonikulud

Aasta amortisatsioonikulud

(113)

(113)

Tühistatud amortisatsioonikulud

Tühistatud amortisatsioonikulud

0

0

Võõrandamine

Võõrandamine

38

38

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

0

Muud muutused

Muud muutused

0

0

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2020

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2020

(789)

(789)

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2020

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2020

620

620

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2019

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2019

515

515

Eespool esitatud summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga.

2.2.   MATERIAALNE PÕHIVARA

MATERIAALNE PÕHIVARA

Kosmosevarade kategooria hõlmab põhivara, mis on seotud kahe ELi kosmoseprogrammiga: globaalsed satelliitnavigatsioonisüsteemid, s.o Galileo ja Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS), ja Maa seire Euroopa programm Copernicus. Veel mitte toimivate kosmosesüsteemide vara on kajastatud rubriigis „Ehitamisel olev vara“. Liidu kosmoseprogrammidega seotud vara ehitatakse Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) toel.

Galileo puhul ei hakanud 2020. aastal tööle ükski uus satelliit. Kogumisse kuulub 26 satelliiti. Galileo põhivara (nii satelliidid kui ka maapealsed rajatised) jääkväärtus 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli 2 145 miljonit eurot (2019. aastal 2 489 miljonit eurot). Ülejäänud ehitamisel oleva vara summa on kokku 1 872 miljonit eurot (2019. aastal 1 361 miljonit eurot). Galileo süsteemi arendamine jätkub, kuni see saavutab täieliku töövõime. Lõplikul kujul hakkab Galileo kogum koosnema 30 satelliidist (sh 6 varusatelliiti).

Copernicuse programmi raames ei hakanud 2020. aastal tööle ükski uus satelliit. Copernicuse programmi põhivara jääkväärtus on kokku 877 miljonit eurot (2019. aastal 1 153 miljonit eurot). Veel 1 894 miljoni euro väärtuses on Copernicuse programmi satelliite kajastatud ehitamisel oleva varana (2019. aastal 1 453 miljonit eurot). See suurenemine hõlmab 266 miljonit eurot seoses satelliidiga 6A, mille omandiõigus saadi Euroopa Kosmoseagentuurilt 21. novembril 2020, selle stardikuupäeval. Eelduste kohaselt kuulutatakse satelliit toimivaks pärast 2021. aasta keskpaigas toimuvaid kontrolle.

Kosmosevarade all on kajastatud ka EGNOSiga seotud maapealne taristu 24 miljoni euro väärtuses (2019. aastal 37 miljonit eurot). Peale selle on 273 miljoni euro väärtuses EGNOSi vara ehitamisel oleva vara hulgas (2019. aastal 238 miljonit eurot).

Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Maa ja hooned | Kosmosevarad | Seadmed | Sisustus ja sõidukid | Arvutiriistvara | Muud | Kapitalirent | Ehitamisel olev vara | Kokku |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2019 | 5 895 | 5 680 | 542 | 259 | 644 | 325 | 2 638 | 3 653 | 19 635 |
| Lisandumine | 15 | 6 | 27 | 13 | 123 | 12 | 18 | 1 155 | 1 369 |
| Võõrandamine | (0) | (16) | (16) | (6) | (45) | (20) | (2) | (1) | (106) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 26 | — | 3 | 7 | 5 | 14 | (3) | (52) | 0 |
| Muud muutused | (11) | — | (10) | (0) | 0 | (0) | (0) | (8) | (29) |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2020 | 5 924 | 5 670 | 546 | 272 | 727 | 332 | 2 650 | 4 748 | 20 868 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2019 | (3 503 ) | (2 001 ) | (457) | (194) | (533) | (255) | (1 313 ) | | (8 255 ) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (185) | (635) | (33) | (15) | (67) | (23) | (93) | | (1 051 ) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | — | — | — | 0 | 0 | 0 | — | | 0 |
| Võõrandamine | 0 | 10 | 16 | 6 | 45 | 20 | 1 | | 98 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | — | — | 0 | (0) | (2) | 0 | 2 | | (0) |
| Muud muutused | 11 | — | 10 | 0 | 0 | 0 | — | | 21 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2020 | (3 676 ) | (2 625 ) | (465) | (203) | (557) | (259) | (1 402 ) | | (9 186 ) |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2020 | 2 249 | 3 045 | 81 | 69 | 170 | 73 | 1 248 | 4 748 | 11 682 |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2019 | 2 392 | 3 679 | 85 | 65 | 110 | 70 | 1 325 | 3 653 | 11 380 |

(miljonites eurodes)

Maa ja hooned

Kosmosevarad

Seadmed

Sisustus ja sõidukid

Arvutiriistvara

Muud

Kapitalirent

Ehitamisel olev vara

Kokku

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2019

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2019

5 895

5 895

5 680

5 680

542

542

259

259

644

644

325

325

2 638

2 638

3 653

3 653

19 635

19 635

Lisandumine

Lisandumine

15

15

6

6

27

27

13

13

123

123

12

12

18

18

1 155

1 155

1 369

1 369

Võõrandamine

Võõrandamine

(0)

(0)

(16)

(16)

(16)

(16)

(6)

(6)

(45)

(45)

(20)

(20)

(2)

(2)

(1)

(1)

(106)

(106)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

26

26

—

—

3

3

7

7

5

5

14

14

(3)

(3)

(52)

(52)

0

0

Muud muutused

Muud muutused

(11)

(11)

—

—

(10)

(10)

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

(8)

(8)

(29)

(29)

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2020

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2020

5 924

5 924

5 670

5 670

546

546

272

272

727

727

332

332

2 650

2 650

4 748

4 748

20 868

20 868

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2019

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2019

(3 503 )

(3 503 )

(2 001 )

(2 001 )

(457)

(457)

(194)

(194)

(533)

(533)

(255)

(255)

(1 313 )

(1 313 )

(8 255 )

(8 255 )

Aasta amortisatsioonikulud

Aasta amortisatsioonikulud

(185)

(185)

(635)

(635)

(33)

(33)

(15)

(15)

(67)

(67)

(23)

(23)

(93)

(93)

(1 051 )

(1 051 )

Tühistatud amortisatsioonikulud

Tühistatud amortisatsioonikulud

—

—

—

—

—

0

0

0

0

0

0

—

—

0

0

Võõrandamine

Võõrandamine

0

0

10

10

16

16

6

6

45

45

20

20

1

1

98

98

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

—

—

—

0

0

(0)

(0)

(2)

(2)

0

0

2

2

(0)

(0)

Muud muutused

Muud muutused

11

11

—

—

10

10

0

0

0

0

0

0

—

—

21

21

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2020

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2020

(3 676 )

(3 676 )

(2 625 )

(2 625 )

(465)

(465)

(203)

(203)

(557)

(557)

(259)

(259)

(1 402 )

(1 402 )

(9 186 )

(9 186 )

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2020

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2020

2 249

2 249

3 045

3 045

81

81

69

69

170

170

73

73

1 248

1 248

4 748

4 748

11 682

11 682

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2019

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2019

2 392

2 392

3 679

3 679

85

85

65

65

110

110

70

70

1 325

1 325

3 653

3 653

11 380

11 380

2.3.   KAPITALIOSALUSE MEETODIL ARVESTATUD INVESTEERINGUD

KAPITALIOSALUSE MEETODIL ARVESTATUD INVESTEERINGUD

ELi osalust Euroopa Investeerimisfondis (EIF), kus ELi esindab komisjon, käsitletakse osalusena sidusettevõttes ja selle üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. EIF on ELi finantsinstitutsioon, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). EIF asub Luxembourgis ja ta toimib avaliku ja erasektori partnerlusena. Tema liikmeteks on Euroopa Investeerimispank (EIP), EL ja rühm finantsasutusi. 31. detsembril 2020 oli ELi osalus ja hääleõigus EIFis 29,7 % (2019. aastal 29,7 %). Vastavalt oma põhikirjale peab EIF eraldama vähemalt 20 % oma aasta netomajandustulemusest põhikirjaga kehtestatud reservi, kuni reservi kogusumma moodustab 10 % märgitud kapitalist. See reserv ei ole jaotatav.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Euroopa Investeerimisfond |
| Osalus seisuga 31.12.2019 | 591 |
| Sissemaksed | — |
| Saadud dividendid | — |
| Osakaal netomajandustulemuses | 38 |
| Osakaal netovaras | (42) |
| Osalus seisuga 31.12.2020 | 588 |

(miljonites eurodes)

Euroopa Investeerimisfond

Osalus seisuga 31.12.2019

Osalus seisuga 31.12.2019

591

591

Sissemaksed

Sissemaksed

—

—

Saadud dividendid

Saadud dividendid

—

—

Osakaal netomajandustulemuses

Osakaal netomajandustulemuses

38

38

Osakaal netovaras

Osakaal netovaras

(42)

(42)

Osalus seisuga 31.12.2020

Osalus seisuga 31.12.2020

588

588

ELile on tema osaluse protsendi põhjal sidusettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| EIF kokku | EIF kokku |
| Varad | 3 256 | 2 965 |
| Kohustised | (1 277 ) | (975) |
| Tulud | 322 | 337 |
| Kulud | (194) | (161) |
| Ülejääk/(puudujääk) | 129 | 176 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

EIF kokku

EIF kokku

Varad

Varad

3 256

3 256

2 965

2 965

Kohustised

Kohustised

(1 277 )

(1 277 )

(975)

(975)

Tulud

Tulud

322

322

337

337

Kulud

Kulud

(194)

(194)

(161)

(161)

Ülejääk/(puudujääk)

Ülejääk/(puudujääk)

129

129

176

176

Eespool esitatud finantsteabe võrdlus osalusega Euroopa Investeerimisfondis.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Sidusettevõtte netovara | 1 979 | 1 990 |
| EÜ osalus EIFis | 29,7  % | 29,7  % |
| Vara puhasväärtus | 588 | 591 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Sidusettevõtte netovara

Sidusettevõtte netovara

1 979

1 979

1 990

1 990

EÜ osalus EIFis

EÜ osalus EIFis

29,7  %

29,7  %

29,7  %

29,7  %

Vara puhasväärtus

Vara puhasväärtus

588

588

591

591

EL, keda esindab komisjon, oli 31. detsembri 2020. aasta seisuga sisse maksnud 20 % oma märgitud osalusest EIFi kapitalis, sissemaksmata summa on järgmine.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EIFi kapital kokku | ELi märgitud kapital |
| Aktsiakapital kokku | 4 500 | 1 337 |
| Sissemakstud | (900) | (267) |
| Sissenõudmata | 3 600 | 1 070 |

(miljonites eurodes)

EIFi kapital kokku

ELi märgitud kapital

Aktsiakapital kokku

Aktsiakapital kokku

4 500

4 500

1 337

1 337

Sissemakstud

Sissemakstud

(900)

(900)

(267)

(267)

Sissenõudmata

Sissenõudmata

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   FINANTSVARAD

FINANTSVARAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pikaajalised | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 16 134 | 15 211 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.4.2 | 193 | 134 |
| Antud laenud | 2.4.3 | 82 887 | 51 368 |
| | | 99 214 | 66 714 |
| Lühiajalised | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 3 453 | 3 196 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.4.2 | 6 | 3 |
| Antud laenud | 2.4.3 | 10 422 | 1 316 |
| | | 13 881 | 4 514 |
| Kokku | | 113 095 | 71 228 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2020

31.12.2019

Pikaajalised

Pikaajalised

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

16 134

16 134

15 211

15 211

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.4.2

2.4.2

193

193

134

134

Antud laenud

Antud laenud

2.4.3

2.4.3

82 887

82 887

51 368

51 368

99 214

99 214

66 714

66 714

Lühiajalised

Lühiajalised

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

3 453

3 453

3 196

3 196

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.4.2

2.4.2

6

6

3

3

Antud laenud

Antud laenud

2.4.3

2.4.3

10 422

10 422

1 316

1 316

13 881

13 881

4 514

4 514

Kokku

Kokku

113 095

113 095

71 228

71 228

2.4.1.   
  Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| BUFI investeeringud | 1 598 | 1 863 |
| Likvideeritav ESTÜ | 1 445 | 1 459 |
| Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank | 188 | 188 |
| Euroopa välisteenistuse kohaliku personali pensionikava | 73 | 75 |
| | 3 304 | 3 585 |
| Eelarveliste tagatiste tagatisfondid: | | |
| EFSI tagatisfond | 7 526 | 6 654 |
| Välistegevuse tagatisfond | 2 794 | 2 545 |
| EFSD tagatisfond | 692 | 595 |
| | 11 012 | 9 794 |
| ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid: | | |
| Programm „Horisont 2020“ | 3 097 | 2 455 |
| Euroopa ühendamise rahastu | 764 | 699 |
| ELi VKEde omakapitalirahastud | 533 | 507 |
| Euroopa Kagu-Euroopa Fond | 163 | 166 |
| Loodussäästliku Majanduskasvu Fond | 143 | 70 |
| Energiatõhususe rahastamisvahend | 104 | 105 |
| Riskijagamisrahastu | 96 | 597 |
| Riskikapitali tehingud | 82 | 112 |
| Muu | 289 | 317 |
| | 5 271 | 5 028 |
| Kokku | 19 587 | 18 407 |
| Pikaajalised | 16 134 | 15 211 |
| Lühiajalised | 3 453 | 3 196 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

BUFI investeeringud

BUFI investeeringud

1 598

1 598

1 863

1 863

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

1 445

1 445

1 459

1 459

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

188

188

188

188

Euroopa välisteenistuse kohaliku personali pensionikava

Euroopa välisteenistuse kohaliku personali pensionikava

73

73

75

75

3 304

3 304

3 585

3 585

Eelarveliste tagatiste tagatisfondid:

Eelarveliste tagatiste tagatisfondid:

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

7 526

7 526

6 654

6 654

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

2 794

2 794

2 545

2 545

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

692

692

595

595

11 012

11 012

9 794

9 794

ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid:

ELi eelarvest rahastatavad finantsinstrumendid:

Programm „Horisont 2020“

Programm „Horisont 2020“

3 097

3 097

2 455

2 455

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

764

764

699

699

ELi VKEde omakapitalirahastud

ELi VKEde omakapitalirahastud

533

533

507

507

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

163

163

166

166

Loodussäästliku Majanduskasvu Fond

Loodussäästliku Majanduskasvu Fond

143

143

70

70

Energiatõhususe rahastamisvahend

Energiatõhususe rahastamisvahend

104

104

105

105

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

96

96

597

597

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingud

82

82

112

112

Muu

Muu

289

289

317

317

5 271

5 271

5 028

5 028

Kokku

Kokku

19 587

19 587

18 407

18 407

Pikaajalised

Pikaajalised

16 134

16 134

15 211

15 211

Lühiajalised

Lühiajalised

3 453

3 453

3 196

3 196

Kokku 19 587 miljoni euro suurusest summast on ELil müügivalmis finantsvara investeeringutena

| — | võlaväärtpaberitesse (näiteks võlakirjadesse) 14 862 miljoni euro ulatuses (2019. aastal 14 998 miljonit eurot), |
| --- | --- |

—

võlaväärtpaberitesse (näiteks võlakirjadesse) 14 862 miljoni euro ulatuses (2019. aastal 14 998 miljonit eurot),

| — | omakapitaliinstrumentidesse 4 071 miljoni euro ulatuses (2019. aastal 2 801 miljonit eurot) ja |
| --- | --- |

—

omakapitaliinstrumentidesse 4 071 miljoni euro ulatuses (2019. aastal 2 801 miljonit eurot) ja

| — | rahaturufondidesse (näiteks EIP ühtne fond) 654 miljoni euro ulatuses (2019. aastal 608 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

rahaturufondidesse (näiteks EIP ühtne fond) 654 miljoni euro ulatuses (2019. aastal 608 miljonit eurot).

BUFI investeeringud

BUFI investeeringud

Konkurentsieeskirjade rikkumisega seotud ajutiselt makstud trahvid kannab komisjon spetsiaalsesse fondi (BUFI – „Budget Fines“ – eelarve trahvide fond) ja investeerib võlaväärtpaberitesse, mis liigitatakse müügivalmis finantsvaraks.

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritava Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (likvideeritav ESTÜ) puhul on kõik müügivalmis finantsvarad eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlaväärtpaberid.

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

ELil on finantsinvesteering Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) kapitalis. 31. detsembri 2020. aasta seisuga kuulus ELile 90 044 osakut (2019. aastal 90 044 osakut), mis on 3 % kogu märgitud aktsiakapitalist. EL märkis kokku 900 miljoni euro ulatuses aktsiakapitali, millest 713 miljonit eurot on praegu sisse maksmata. Vastavalt EBRD asutamislepingule kehtivad aktsionäride suhtes teatavad lepingulised piirangud, näiteks ei ole osakud võõrandatavad ja neid ostetakse tagasi maksimaalselt algse ostumaksumusega. EL kajastab investeeringut EBRDsse õiglases väärtuses. Algset ostumaksumust loetakse õiglase väärtuse parimaks hinnanguks, eelkõige eespool nimetatud lepinguliste piirangute tõttu. Ehkki EBRD aktsiad ei ole noteeritud ühelgi börsil, näitasid hiljutised investeerimisobjekti omakapitalitehingud (kapitali emissioon nimiväärtuses), et praeguses olukorras on maksumus õiglase väärtuse parim hinnang.

EELARVELISTE TAGATISTE TAGATISFONDID

EELARVELISTE TAGATISTE TAGATISFONDID

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

Vastavalt EFSI määrusele (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/1017) (23) on EFSI tagatisfond asutatud likviidsuspuhvri pakkumiseks EIP-le võimalike kahjude puhuks seoses tema rahastamis- ja investeerimistegevusega, millele võib EFSI lepingu kohaselt anda EFSI ELi tagatise (vt lisade punkt 4.1.1). EFSI tagatisfondi rahastatakse ELi eelarvest tehtavate sissemaksetega. Seda rahastatakse ka tagatisfondi investeeritud vahenditest saadud tulust, tasust, mida EL saab EFSI lepingu kohaselt tagatise eest, ning summadest, mille EIP makseviivituses olevatelt võlgnikelt seoses varasemate tagatistega sisse nõuab. 2020. aasta lõpus moodustasid EFSI tagatisfondi varad kokku 8 028 miljonit eurot (2019. aastal 6 688 miljonit eurot), millest 7 526 miljonit eurot oli investeeritud müügivalmis finantsvarasse (2019. aastal 6 654 miljonit eurot). Veel 931 miljoni euro ulatuses (2019. aastal 1 879 miljonit eurot) on võetud kohustusi, mis on aga veel fondi maksmata ning on kajastatud eelarveliste täitmata kulukohustustena ja on samuti avalikustatud täitmata kulukohustustena, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud, lisade punktis 5.1. Fondile eraldatakse vahendeid järk-järgult, kuni selle maht kasvab 9,1 miljardi euroni, st 35 %ni kõigist EFSI ELi tagatisega seotud kohustustest.

23

4.1.1

5.1

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mis on tagatud ELi eelarvest, eelkõige EIP omavahenditest rahastatavaid ELi-väliseid laenutehinguid ning makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi ELi-väliseid laene (vt lisade punkt 4.1.1). Fondi haldab EIP ja selle eesmärk on katta ELi tagatud laene võimalike makseviivituste korral. Fondi rahastatakse ELi eelarvest tehtavatest maksetest, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud kasumist ja summadest, mis on sisse nõutud laenukohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle suhtes tagatisfond on pidanud oma tagatise kasutusele võtma. Välistegevuse tagatisfondi maht tuleks hoida sihttasemel, mis vastab 9 %-le aasta lõpu seisuga tagasi maksmata tagatud laenude summast. Sihtsumma ja fondi varade väärtuse vahe aasta lõpus kaetakse N+2 aasta ELi eelarvest, ülejääk aga makstakse tagasi ELi eelarvesse. 2020. aasta lõpus moodustasid välistegevuse tagatisfondi varad kokku 2 813 miljonit eurot (2019. aastal 2 590 miljonit eurot), millest 2 794 miljonit eurot oli investeeritud müügivalmis finantsvarasse (2019. aastal 2 545 miljonit eurot).

4.1.1

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond loodi vastavalt EFSD määrusele (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601), et pakkuda likviidsuspuhvrit asjakohaste EFSD tagatislepingute kohaste EFSD tagatiste realiseerimise korral. EFSD tagatisfondi rahastatakse sissemaksetega ELi eelarvest, 11. Euroopa Arengufondi (EAF) toetusega ELi eelarvesse koos liikmesriikide ja muude rahastajate vabatahtlike sissemaksetega. Fondi rahastatakse ka investeeritud vahenditelt saadavast tulust, makseviivituses olevatelt võlgnikelt sisse nõutud summadest ning tasust ja muudest maksetest, mida EL saab EFSD tagatislepingute kohaselt. EFSD tagatisfondile on eraldatud vahendeid kuni 750 miljoni euroni ehk 50 %ni kõigist ELi eelarvest kaetavatest EFSD tulevaste tagatistega võetavate kohustuste kogusummast, ning fondi mahtu suurendavad veelgi muud sissemaksed. 2020. aasta lõpus moodustasid EFSD tagatisfondi varad kokku 804 miljonit eurot (2019. aastal 600 miljonit eurot), millest 692 miljonit eurot oli investeeritud müügivalmis finantsvarasse (2019. aastal 595 miljonit eurot).

ELi EELARVEST RAHASTATAVAD RAHASTAMISVAHENDID

ELi EELARVEST RAHASTATAVAD RAHASTAMISVAHENDID

Programm „Horisont 2020“

Programm „Horisont 2020“

Vastavalt ELi määrusele, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020, on loodud uued rahastamisvahendid, et parandada teadustöö ja innovatsiooniga tegelevate üksuste rahastamisvõimalusi. Need rahastamisvahendid on:

| — | InnovFin teadustöö ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenus, mille abil komisjon jagab EIP uute rahastamistehingute portfelliga seotud finantsriske, |
| --- | --- |

—

InnovFin teadustöö ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenus, mille abil komisjon jagab EIP uute rahastamistehingute portfelliga seotud finantsriske,

InnovFin teadustöö ja innovatsiooni laenu- ja garantiiteenus

| — | InnovFin VKEde tagatissüsteem, sealhulgas VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend (SIUGI) – EIP hallatavad tagatisrahastud, mis pakuvad finantsvahendajatele uute laenuportfellide jaoks garantiisid ja edasigarantiisid (SIUGI raames jagab komisjon koos liikmesriikide, EIFi ja EIPga antud garantiiga seotud finantsriski), |
| --- | --- |

—

InnovFin VKEde tagatissüsteem, sealhulgas VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend (SIUGI) – EIP hallatavad tagatisrahastud, mis pakuvad finantsvahendajatele uute laenuportfellide jaoks garantiisid ja edasigarantiisid (SIUGI raames jagab komisjon koos liikmesriikide, EIFi ja EIPga antud garantiiga seotud finantsriski),

InnovFin VKEde tagatissüsteem, sealhulgas VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend (SIUGI)

| — | EIFi hallatav InnovFin teadustöö ja innovatsiooni omakapitalirahastu, mis pakub investeeringuid riskikapitalifondidesse, ja |
| --- | --- |

—

EIFi hallatav InnovFin teadustöö ja innovatsiooni omakapitalirahastu, mis pakub investeeringuid riskikapitalifondidesse, ja

InnovFin teadustöö ja innovatsiooni omakapitalirahastu

| — | Euroopa Innovatsiooninõukogu fond, mis pakub omakapitali kaudu rahastamist innovatsiooni ja turuleviimisega seotud tegevuse kiirendamiseks. Euroopa Innovatsiooninõukogu fondi rahastatakse peamiselt mitmeaastasest finantsraamistikust 2021–2027 raamprogrammi „Euroopa horisont“ alusel. Komisjon eraldas aga programmi „Horisont 2020“ raames kasutavaid vahendeid rahastu katseprojekti jaoks, millega Euroopa Innovatsiooninõukogu fond loodi. |
| --- | --- |

—

Euroopa Innovatsiooninõukogu fond, mis pakub omakapitali kaudu rahastamist innovatsiooni ja turuleviimisega seotud tegevuse kiirendamiseks. Euroopa Innovatsiooninõukogu fondi rahastatakse peamiselt mitmeaastasest finantsraamistikust 2021–2027 raamprogrammi „Euroopa horisont“ alusel. Komisjon eraldas aga programmi „Horisont 2020“ raames kasutavaid vahendeid rahastu katseprojekti jaoks, millega Euroopa Innovatsiooninõukogu fond loodi.

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1316/2013 (24) on Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument loodud eesmärgiga lihtsustada transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektori taristuprojektide juurdepääsu rahastamisele. Seda haldab ELiga sõlmitud lepingu alusel EIP. Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument on TEN-T projektide laenutagamisvahendi ja projektivõlakirjade algatuse katseetapi jätk. See pakub laenuvahenditega rahastamisele kõrgema nõudeõiguse järguga ja allutatud laenu kujul riskijagamise instrumenti, toetades samuti projektivõlakirju. Pärast 19. juunit 2019, mil jõustus EIPga sõlmitud rahalist toetust käsitleva lepingu esimene muudatus, määratakse kõik EIP toimingud seoses Euroopa ühendamise rahastuga ühte kahest portfellist: laenuportfelli või muu kui väärtpaberistatava rahastamise portfell, mille jaoks kehtestatakse uus portfellipõhine riskijagamise lähenemisviis.

24

ELi VKEde omakapitalirahastud

ELi VKEde omakapitalirahastud

Need on omakapitaliinstrumendid, mida rahastati EIFi halduses olevast COSME programmist, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist, mitmeaastastest programmidest ning majanduskasvu ja tööhõive algatusest. Kõigi nende programmidega toetatakse käivitumis- ja kasvuetapis väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse.

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastust annab EL EIP-le tagatisi laenudele ja tagatistele, mida EIP annab rahastamiskõlblikele teadusprojektidele. Selle rubriigi müügivalmis varasid kasutatakse eraldisteks seoses ELi finantsriskiga, mis tuleneb ELi tagatise võimalikust sissenõudmisest EIP poolt. Kokku eraldati mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 raames riskijagamisrahastule ELi eelarvest kuni 1 miljard eurot. Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames riskijagamisrahastule eelarvest uusi eraldisi ette ei nähtud. Kuna oluline osa riskijagamisrahastu laenujäägist on juba tagasi makstud, vabastas EIP 2019. ja 2020. aastal osaliselt ELi tagatise. Selle tagajärjel vähenesid ELi tingimuslikud kohustised (vt lisade punkt 4.1.3). Sellest tulenevalt on ELi müügivalmis finantsvarad 2020. aasta lõpus oluliselt väiksemad, sest 2020. maksis EIP komisjonile tagasi 500 miljoni euro ulatuses ELi toetuse, mida kasutati peamiselt ELi rahastamisvahendite tugevdamiseks programmi „Horisont 2020“ raames.

4.1.3

2.4.2.   
  Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tuletisinstrumendi liik | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Tinglik summa | Õiglane väärtus | Tinglik summa | Õiglane väärtus |
| Välisvaluuta forvardleping | 417 | 6 | 393 | 3 |
| Tagatis omakapitali investeeringute portfellile | 3 197 | 193 | 1 439 | 134 |
| Kokku | 3 614 | 199 | 1 832 | 137 |
| Pikaajalised | 3 197 | 193 | 1 439 | 134 |
| Lühiajalised | 417 | 6 | 393 | 3 |

(miljonites eurodes)

Tuletisinstrumendi liik

31.12.2020

31.12.2019

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Välisvaluuta forvardleping

Välisvaluuta forvardleping

417

417

6

6

393

393

3

3

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

3 197

3 197

193

193

1 439

1 439

134

134

Kokku

Kokku

3 614

3 614

199

199

1 832

1 832

137

137

Pikaajalised

Pikaajalised

3 197

3 197

193

193

1 439

1 439

134

134

Lühiajalised

Lühiajalised

417

417

6

6

393

393

3

3

EL sõlmib välisvaluuta forvardlepinguid, et maandada EFSI tagatisfondis olevate USA dollarites võlaväärtpaberitega seotud välisvaluutariski. Välisvaluuta forvardlepingute raames maksab EL lepingus kokku lepitud tingliku välisvaluutasumma (maksepool, vt eelmine tabel) ja saab lunastustähtpäeval tingliku eurosumma (laekumispool). Selliseid tuletislepinguid mõõdetakse bilansipäeval õiglases väärtuses ning liigitatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavaks finantsvaraks või finantskohustisteks sõltuvalt sellest, kas õiglane väärtus on positiivne või negatiivne.

Rubriik „Tagatis omakapitali investeeringute portfellile“ hõlmab tagatisi, mille EL on andnud finantsasutuste omakapitali investeeringute portfellile, mis on liigitatud tuletisinstrumentideks ja kajastatud finantsvara või finantskohustisena õiglases väärtuses üle- või puudujäägina. Kogusumma kajastab peamiselt EFSI tagatist, mille EL on andnud EIP grupile, ning asjaomased EIP ja EIFi väljamakstud omakapitaliinvesteeringud moodustasid 2 223 miljonit eurot (2019. aastal 1 420 miljonit eurot). EFSI omakapitaliinvesteeringute portfellile antud ELi tagatise õiglane väärtus oli kokku 164 miljonit eurot (2019. aastal 134 miljonit eurot).

Õiglases väärtuses mõõdetud finantsvara õiglase väärtuse hierarhia

Õiglases väärtuses mõõdetud finantsvara õiglase väärtuse hierarhia

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| 1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad | 15 383 | 15 482 |
| 2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad | 2 712 | 1 543 |
| 3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel | 1 691 | 1 518 |
| Kokku | 19 786 | 18 544 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

15 383

15 383

15 482

15 482

2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

2 712

2 712

1 543

1 543

3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

1 691

1 691

1 518

1 518

Kokku

Kokku

19 786

19 786

18 544

18 544

Aruandeperioodil ei tehtud ümberpaigutusi 1. ja 2. taseme vahel.

Finantsvarad, mille puhul kasutatakse hindamismeetodeid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel (3. tase) – kooskõlastav võrdlus

Finantsvarad, mille puhul kasutatakse hindamismeetodeid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel (3. tase) – kooskõlastav võrdlus

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Algsaldo seisuga 1.1.2020 | 1 518 |
| Ost, müük, emissioon ja arveldamine | 179 |
| Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest | 10 |
| Netovaras kajastatud kasum või kahjum | (17) |
| Ümberpaigutused 3. tasemesse | — |
| Ümberpaigutused 3. tasemest | — |
| Muud | 1 |
| Lõppsaldo seisuga 31.12.2020 | 1 691 |

(miljonites eurodes)

Algsaldo seisuga 1.1.2020

Algsaldo seisuga 1.1.2020

1 518

1 518

Ost, müük, emissioon ja arveldamine

Ost, müük, emissioon ja arveldamine

179

179

Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest

Perioodi kasum või kahjum finantstuludest ja -kuludest

10

10

Netovaras kajastatud kasum või kahjum

Netovaras kajastatud kasum või kahjum

(17)

(17)

Ümberpaigutused 3. tasemesse

Ümberpaigutused 3. tasemesse

—

Ümberpaigutused 3. tasemest

Ümberpaigutused 3. tasemest

—

—

Muud

Muud

1

1

Lõppsaldo seisuga 31.12.2020

Lõppsaldo seisuga 31.12.2020

1 691

1 691

2.4.3.   
  Antud laenud

Antud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Finantsabiks antud laenud | 2.4.3.1 | 93 193 | 52 564 |
| Eelarveprogrammideks ja tähtajalisteks hoiusteks antud laenud | 2.4.3.2 | 116 | 121 |
| Kokku | | 93 309 | 52 684 |
| Pikaajalised | | 82 887 | 51 368 |
| Lühiajalised | | 10 422 | 1 316 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2020

31.12.2019

Finantsabiks antud laenud

Finantsabiks antud laenud

2.4.3.1

2.4.3.1

93 193

93 193

52 564

52 564

Eelarveprogrammideks ja tähtajalisteks hoiusteks antud laenud

Eelarveprogrammideks ja tähtajalisteks hoiusteks antud laenud

2.4.3.2

2.4.3.2

116

116

121

121

Kokku

Kokku

93 309

93 309

52 684

52 684

Pikaajalised

Pikaajalised

82 887

82 887

51 368

51 368

Lühiajalised

Lühiajalised

10 422

10 422

1 316

1 316

2.4.3.1.   Finantsabiks antud laenud

Finantsabiks antud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EFSM | TERA | Makse-bilansi toeta-mise mehha-nism | Makromajanduslik finants-abi | Euratom | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2019 | 47 394 | — | 201 | 4 754 | 214 | 52 564 |
| Uued laenud | — | 39 500 | — | 1 675 | 100 | 41 275 |
| Tagasimaksed | — | — | — | (617) | (35) | (651) |
| Vahetuskursi erinevused | — | — | — | — | — | — |
| Bilansilise maksumuse muutused | 2 | 3 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Väärtuse langus | — | — | — | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2020 | 47 396 | 39 503 | 201 | 5 813 | 279 | 93 193 |
| Pikaajalised | 37 050 | 39 500 | 200 | 5 783 | 250 | 82 783 |
| Lühiajalised | 10 346 | 3 | 1 | 30 | 29 | 10 410 |

(miljonites eurodes)

EFSM

TERA

Makse-bilansi toeta-mise mehha-nism

Makromajanduslik finants-abi

Euratom

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2019

Kokku seisuga 31.12.2019

47 394

47 394

—

—

201

201

4 754

4 754

214

214

52 564

52 564

Uued laenud

Uued laenud

—

39 500

39 500

—

—

1 675

1 675

100

100

41 275

41 275

Tagasimaksed

Tagasimaksed

—

—

—

—

—

—

(617)

(617)

(35)

(35)

(651)

(651)

Vahetuskursi erinevused

Vahetuskursi erinevused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bilansilise maksumuse muutused

Bilansilise maksumuse muutused

2

2

3

3

0

0

0

0

0

0

6

6

Väärtuse langus

Väärtuse langus

—

—

—

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2020

Kokku seisuga 31.12.2020

47 396

47 396

39 503

39 503

201

201

5 813

5 813

279

279

93 193

93 193

Pikaajalised

Pikaajalised

37 050

37 050

39 500

39 500

200

200

5 783

5 783

250

250

82 783

82 783

Lühiajalised

Lühiajalised

10 346

10 346

3

3

1

1

30

30

29

29

10 410

10 410

Finantsabiks antud laenude nimiväärtus 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli kokku 92 565 miljonit eurot (2019. aastal 51 941 miljonit eurot). Muutus bilansilises maksumuses vastab kogunenud intresside muutustele.

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism võimaldab anda finantsabi liikmesriigile, kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud asjaolud. Abi võidakse anda laenu või krediidiliini vormis. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 9. mai 2010. aasta järeldustega kehtestati mehhanismi maksimaalseks suuruseks 60 miljardit eurot, kuid seadusjärgse ülemmääraga on veel tagasimaksmata laenude või krediidiliinide laenujääk piiratud omavahendite ülemmäära piiresse jääva varuga. Seoses Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega võetud laenud on tagatud ELi eelarvega. Euroopa finantsstabiilsusmehhanism ei osale enam uutes rahastamisprogrammides ega sõlmi uusi laenuandmise lepinguid.

Eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) on uus Euroopa vahend, mis aitab säilitada inimeste tööd ja töökohti, mida koroonaviiruse pandeemia on mõjutanud. Rahastu võimaldab liikmesriikidel taotleda ELi finantsabi, et aidata rahastada järsult ja oluliselt suurenenud riiklikke avaliku sektori kulutusi seoses liikmesriikide lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, muu hulgas füüsilisest isikust ettevõtjate puhul, või teatavate eelkõige töökohal kriisile reageerimiseks kohaldatavate tervisemeetmetega. Sellest võidakse anda kuni 100 miljardi euro ulatuses finantsabi mõjutatud liikmesriikidele antavate laenude näol. Rahastut toetab 25 miljardi euro ulatuses tagatisi, mille liikmesriigid on komisjonile andnud. Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2020/672 saab komisjon sõlmida liikmesriigiga laenulepingu ainult pärast seda, kui ta on teinud TERAst antavat finantsabi käsitleva rakendusotsuse ettepaneku ja nõukogu on selle heaks kiitnud. 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli nõukogu heaks kiitnud 90 363 miljoni euro ulatuses finantsabi, millest komisjon oli sõlminud liikmesriikidega laenulepingud 85 863 miljoni euro ulatuses ja maksnud liikmesriikidele välja 39 500 miljonit eurot (nominaalväärtus). Ülejäänud allkirjastatud laenulepingute summad makstakse välja 2021. aastal. TERA laenudega seotud tingimuslikke kohustisi on käsitletud ka lisade punktis 4.1.2.

4.1.2

Maksebilansi toetamise mehhanism on poliitiline finantsinstrument, millest antakse keskpika tähtajaga finantsabi neile ELi liikmesriikidele, kus ei ole käibel euro. See võimaldab anda laene liikmesriikidele, kelle maksebilanss või kapitali liikumine on sattunud raskustesse või kelle puhul selline oht on suur. Rahastamisvahendist antavate laenude jäägi ülempiir on 50 miljardit eurot. Seoses nende maksebilansi laenudega võetud laenud on tagatud ELi eelarvega.

Makromajanduslik finantsabi on rahaline abi, mida EL annab partnerriikidele, kellel on maksebilansi kriis. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema asjakohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames. Neid laene tagab välistegevuse tagatisfond. 31. detsembril 2020 lõppenud aasta jooksul maksti täiendavalt välja kokku 1 675 miljoni euro ulatuses makromajandusliku finantsabi laene, millest 1 100 miljonit eurot anti Ukrainale, 250 miljonit eurot Jordaaniale ja 325 miljonit eurot teistele riikidele. Makromajandusliku finantsabi laenudega seotud tingimuslikke kohustisi on käsitletud ka lisade punktis 4.1.2.

4.1.2

Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), keda esindab komisjon, annab laenusid nii liikmesriikidele kui ka kolmandatele riikidele ja nende üksustele energeetikarajatistega seonduvate projektide rahastamiseks. Euratomi laenude katteks on saadud kolmandatelt isikutelt tagatisi 279 miljoni euro suuruses summas (2019. aastal 214 miljonit eurot). Euratomi laenudega seotud tingimuslikke kohustisi on käsitletud lisade punktis 4.1.2.

4.1.2

Laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

Laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| --- | --- | --- |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 0,50  % – 3,75  % | 0,50  % – 3,75  % |
| Eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) | 0,00  % – 0,30  % | — |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,88  % | 2,88  % |
| Makromajanduslik finantsabi | 0,00  % – 3,69  % | 0,00  % – 3,82  % |
| Euratom | 0,00  % – 5,76  % | 0,08  % – 5,76  % |

31.12.2020

31.12.2019

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

Eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA)

Eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA)

0,00  % – 0,30  %

0,00  % – 0,30  %

—

—

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,88  %

2,88  %

2,88  %

2,88  %

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,82  %

0,00  % – 3,82  %

Euratom

Euratom

0,00  % – 5,76  %

0,00  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

2.4.3.2.   Eelarveprogrammideks ja tähtajalisteks hoiusteks antud laenud

Eelarveprogrammideks ja tähtajalisteks hoiusteks antud laenud

Eelarveprogrammideks antud laenud hõlmavad kolmandate riikidega tehtava koostöö raames antavaid laene (nt Euroopa-Vahemere partnerluse programmi MEDA alusel) ning ELi tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ja elektrifitseerimise rahastamise algatuse raames antavaid laene.

Tähtajalised hoiused hõlmavad summasid, mille tähtaeg on üle kolme kuu ja mis ei vasta raha ekvivalendi määratlusele.

Eelarveprogrammideks ja tähtajalisteks hoiusteks antud laenude nimiväärtus oli 768 miljonit eurot (2019. aastal 728 miljonit eurot).

Eelarveprogrammideks antud laenude väärtuse langus

Eelarveprogrammideks antud laenude väärtuse langus

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 | Lisandu-mine | Tühista-mine | Mahakandmine | Muud | 31.12.2020 |
| Eelarveprogrammideks antud laenud | 10 | 3 | — | — | — | 13 |
| Üleantud laenud | 658 | 73 | — | — | (4) | 726 |
| Kokku | 668 | 76 | — | — | (4) | 739 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

Lisandu-mine

Tühista-mine

Mahakandmine

Muud

31.12.2020

Eelarveprogrammideks antud laenud

Eelarveprogrammideks antud laenud

10

10

3

3

—

—

—

—

—

—

13

13

Üleantud laenud

Üleantud laenud

658

658

73

73

—

—

—

—

(4)

(4)

726

726

Kokku

Kokku

668

668

76

76

—

—

—

—

(4)

(4)

739

739

Üleantud laenud on EIP antud ja ELi eelarvega tagatud makseviivitusega laenud. Kõik õigused nende laenud suhtes läksid ELile üle pärast sissenõutud tagatiste maksmist välistegevuse tagatisfondist või EFSI tagatisfondist. Neid laene, mis on täielikult alla hinnatud, on 726 miljoni euro ulatuses (2019. aastal 658 miljonit eurot). Tagatiste realiseerimine kaeti osaliselt eelnenud aastatel tehtud finantseraldistega. Vastavalt ELi ja EIP asjaomastele kokkulepetele viib sissenõudmise ELi nimel läbi EIP eesmärgiga saada tagasi kõik võlgnetavad summad.

2.5.   EELMAKSED

EELMAKSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pikaajalised | | | |
| Eelmaksed | 2.5.1 | 30 574 | 22 135 |
| Muud ettemaksed liikmesriikidele | 2.5.2 | 3 825 | 4 045 |
| Osalus usaldusfondides | | 119 | 60 |
| | | 34 519 | 26 240 |
| Lühiajalised | | | |
| Eelmaksed | 2.5.1 | 24 902 | 22 314 |
| Muud ettemaksed liikmesriikidele | 2.5.2 | 3 327 | 2 892 |
| | | 28 229 | 25 206 |
| Kokku | | 62 748 | 51 446 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2020

31.12.2019

Pikaajalised

Pikaajalised

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5.1

2.5.1

30 574

30 574

22 135

22 135

Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

2.5.2

2.5.2

3 825

3 825

4 045

4 045

Osalus usaldusfondides

Osalus usaldusfondides

119

119

60

60

34 519

34 519

26 240

26 240

Lühiajalised

Lühiajalised

Eelmaksed

Eelmaksed

2.5.1

2.5.1

24 902

24 902

22 314

22 314

Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

2.5.2

2.5.2

3 327

3 327

2 892

2 892

28 229

28 229

25 206

25 206

Kokku

Kokku

62 748

62 748

51 446

51 446

Eelmaksete tase eri programmides peab olema piisav, et tagada makse saajale projekti käivitamiseks ja edendamiseks vajalik rahastus, kaitstes samal aja ka ELi finantshuve ja võttes arvesse juriidilisi, tegevusega seotud ja kulutasuvuse piiranguid.

2.5.1.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Brutosumma | Kliiritud viitvõlga-dega | Netosumma seisuga 31.12.2020 | Bruto-summa | Kliiritud viitvõlga-dega | Netosumma seisuga 31.12.2019 |
| Jagatud eelarve täitmine | | | | | | |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | 3 193 | — | 3 193 | 3 193 | — | 3 193 |
| ERF ja ÜF | 23 074 | (3 846 ) | 19 229 | 17 985 | (3 540 ) | 14 444 |
| ESF | 8 222 | (1 348 ) | 6 874 | 6 830 | (1 530 ) | 5 301 |
| Muu | 4 192 | (1 520 ) | 2 672 | 3 549 | (1 463 ) | 2 086 |
| | 38 681 | (6 713 ) | 31 967 | 31 557 | (6 533 ) | 25 024 |
| Otsene eelarve täitmine | | | | | | |
| Täitja: | | | | | | |
| Komisjon | 17 031 | (10 648 ) | 6 382 | 12 839 | (8 344 ) | 4 495 |
| ELi rakendusametid | 18 565 | (10 931 ) | 7 633 | 16 522 | (10 339 ) | 6 184 |
| Usaldusfondid | 1 121 | (843) | 278 | 858 | (665) | 194 |
| | 36 716 | (22 423 ) | 14 294 | 30 219 | (19 347 ) | 10 872 |
| Kaudne eelarve täitmine | | | | | | |
| Täitja: | | | | | | |
| Muud ELi ametid ja asutused | 1 243 | (781) | 462 | 1 162 | (678) | 484 |
| Kolmandad riigid | 1 515 | (1 043 ) | 471 | 1 491 | (861) | 630 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | 9 068 | (6 020 ) | 3 048 | 8 289 | (5 317 ) | 2 972 |
| Muud üksused | 11 665 | (6 432 ) | 5 233 | 10 570 | (6 104 ) | 4 467 |
| | 23 491 | (14 276 ) | 9 215 | 21 513 | (12 960 ) | 8 553 |
| Kokku | 98 888 | (43 412 ) | 55 476 | 83 289 | (38 840 ) | 44 449 |
| Pikaajalised | 30 574 | — | 30 574 | 22 135 | — | 22 135 |
| Lühiajalised | 68 314 | (43 412 ) | 24 902 | 61 154 | (38 840 ) | 22 314 |

(miljonites eurodes)

Brutosumma

Kliiritud viitvõlga-dega

Netosumma seisuga 31.12.2020

Bruto-summa

Kliiritud viitvõlga-dega

Netosumma seisuga 31.12.2019

Jagatud eelarve täitmine

Jagatud eelarve täitmine

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

3 193

3 193

—

3 193

3 193

3 193

3 193

—

—

3 193

3 193

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

23 074

23 074

(3 846 )

(3 846 )

19 229

19 229

17 985

17 985

(3 540 )

(3 540 )

14 444

14 444

ESF

ESF

8 222

8 222

(1 348 )

(1 348 )

6 874

6 874

6 830

6 830

(1 530 )

(1 530 )

5 301

5 301

Muu

Muu

4 192

4 192

(1 520 )

(1 520 )

2 672

2 672

3 549

3 549

(1 463 )

(1 463 )

2 086

2 086

38 681

38 681

(6 713 )

(6 713 )

31 967

31 967

31 557

31 557

(6 533 )

(6 533 )

25 024

25 024

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

Komisjon

Komisjon

17 031

17 031

(10 648 )

(10 648 )

6 382

6 382

12 839

12 839

(8 344 )

(8 344 )

4 495

4 495

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

18 565

18 565

(10 931 )

(10 931 )

7 633

7 633

16 522

16 522

(10 339 )

(10 339 )

6 184

6 184

Usaldusfondid

Usaldusfondid

1 121

1 121

(843)

(843)

278

278

858

858

(665)

(665)

194

194

36 716

36 716

(22 423 )

(22 423 )

14 294

14 294

30 219

30 219

(19 347 )

(19 347 )

10 872

10 872

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

Muud ELi ametid ja asutused

Muud ELi ametid ja asutused

1 243

1 243

(781)

(781)

462

462

1 162

1 162

(678)

(678)

484

484

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

1 515

1 515

(1 043 )

(1 043 )

471

471

1 491

1 491

(861)

(861)

630

630

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

9 068

9 068

(6 020 )

(6 020 )

3 048

3 048

8 289

8 289

(5 317 )

(5 317 )

2 972

2 972

Muud üksused

Muud üksused

11 665

11 665

(6 432 )

(6 432 )

5 233

5 233

10 570

10 570

(6 104 )

(6 104 )

4 467

4 467

23 491

23 491

(14 276 )

(14 276 )

9 215

9 215

21 513

21 513

(12 960 )

(12 960 )

8 553

8 553

Kokku

Kokku

98 888

98 888

(43 412 )

(43 412 )

55 476

55 476

83 289

83 289

(38 840 )

(38 840 )

44 449

44 449

Pikaajalised

Pikaajalised

30 574

30 574

—

30 574

30 574

22 135

22 135

—

22 135

22 135

Lühiajalised

Lühiajalised

68 314

68 314

(43 412 )

(43 412 )

24 902

24 902

61 154

61 154

(38 840 )

(38 840 )

22 314

22 314

Eelmaksed tähendavad välja makstud raha, seega maksete assigneeringute kasutamist. Nagu on selgitatud lisade punktis 1.5.7, on need ettemaksed, mistõttu need ei ole veel kuludesse kantud. Seega, ehkki eelmaksed vähendavad täitmata kulukohustusi (vt lisade punkt 5.1), kujutavad need endast veel heaks kiitmata ja tulemiaruandes kajastamata kulusid.

1.5.7

5.1

Jagatud eelarve täitmise puhul on peaaegu kõik eelmaksed seotud programmitöö perioodiga 2014–2020. On olemas algsed eelmaksed, mida ei tasaarvestata (st ei kajastata tulemiaruandes) enne programmitöö perioodi lõppu ja mis kajastatakse pikaajaliste eelmaksetena.

Ka ühtekuuluvusvaldkonnas on olemas iga-aastased eelmaksed, mis tasaarvestatakse igal aastal ja mida näidatakse lühiajaliste eelmaksetena. COVID-19 pandeemia tõttu ja CRII meetmete alusel ei nõutud aga 2019. aasta eelmaksete kasutamata osa 2020. aastal sisse, nagu seda tavaliselt tehakse. Kogusumma 6,6 miljardit eurot on esitatud pikaajaliste eelmaksete all. 2019. aasta iga-aastaste eelmaksete sissenõudmata jätmine 2020. aastal on oluline tegur, mis selgitab jagatud eelarve täitmise raames eelmaksete suurenemist aasta lõpu seisuga.

Ühtekuuluvuse valdkonnas tehtud uued eelmaksed hõlmavad 2020. aasta eelmakseid (10 miljardit eurot), aga ka makseid Euroopa Liidu Solidaarsusfondist (1,1 miljardit eurot).

Suurim osa otsese eelarve täitmise eelmaksetest on seotud teadusuuringutega (peamiselt programm „Horisont 2020“, mida rakendavad komisjon ja ELi rakendusametid) ja moodustab 9,3 miljardit eurot (2019. aastal 7,8 miljardit eurot). Suurenemine tuleneb 2020. aasta jooksul sõlmitud lepingutest, mille puhul tehti eelmakseid.

Kaudse eelarve täitmise eelmaksed hõlmavad peamiselt sisepoliitika programme, nagu Galileo ja EGNOS, aga ka välissuhetega seotud vahendeid, nagu Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, arengukoostöö rahastamisvahend ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA). Rahvusvahelistele organisatsioonidele tehtud eelmaksete suurenemine on peamiselt seotud eespool nimetatud välissuhete vahenditega.

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Need on tagatised, mida komisjon teatavatel juhtudel nõuab ettemaksete (eelmaksete) tegemisel vahendite saajatelt, kes ei ole liikmesriigid. Seda liiki tagatiste puhul tuleb avaldada kaks väärtust – nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus tagatise vastu tehtud eelmakse ja seejärel vähendatakse seda järgnevate tasaarvestustega. 31. detsembri 2020. aasta seisuga moodustas eelmaksetega seoses saadud tagatiste nimiväärtus 466 miljonit eurot, samal ajal kui nende tagatiste jooksev väärtus oli 402 miljonit eurot (2019. aastal vastavalt 492 miljonit eurot ja 406 miljonit eurot).

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) ja programmi „Horisont 2020“ raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist. Osalejate tagatisfond on vastastikust tagatist pakkuv rahastamisvahend, mille eesmärk on katta riske, et vahendite saajad jätavad seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020“ meetmete rakendamisel summasid maksmata. Kõik kaudsetes meetmetes osalejad, kes saavad ELi toetust, maksavad osamakse, mis moodustavad 5 % tagatisfondi sissemakstud kapitalist.

31. detsembri 2020. aasta seisuga moodustasid osalejate tagatisfondist kaetud eelmaksete summad kokku 2,3 miljardit eurot (2019. aastal 2,1 miljardit eurot). Osalejate tagatisfond kuulub selles osalejatele ning EL (keda esindab komisjon) tegutseb viimaste huvides tagatisfondi haldajana.

Aasta lõpu seisuga moodustasid osalejate tagatisfondi varad kokku 2,4 miljardit eurot (2019. aastal 2,2 miljardit eurot). Osalejate tagatisfondi varade hulka kuuluvad ka finantsvarad, mida haldab komisjon. Kuna osalejate tagatisfond on eraldiseisev üksus, ei ole tema varad konsolideeritud ELi majandusaasta aruandesse.

2.5.2.   
  Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (jagatud eelarve täitmine) | 3 520 | 3 304 |
| Abikavad | 3 633 | 3 634 |
| Kokku | 7 153 | 6 937 |
| Pikaajalised | 3 825 | 4 045 |
| Lühiajalised | 3 327 | 2 892 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (jagatud eelarve täitmine)

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (jagatud eelarve täitmine)

3 520

3 520

3 304

3 304

Abikavad

Abikavad

3 633

3 633

3 634

3 634

Kokku

Kokku

7 153

7 153

6 937

6 937

Pikaajalised

Pikaajalised

3 825

3 825

4 045

4 045

Lühiajalised

Lühiajalised

3 327

3 327

2 892

2 892

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (jagatud eelarve täitmine)

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (jagatud eelarve täitmine)

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide raames oli võimalik teha liikmesriikidele ELi eelarvest ettemakseid, et võimaldada neil anda oma panus rahastamisvahenditesse (näiteks laenude, omakapitaliinstrumentide või garantiidena). Rahastamisvahendid on loodud ja nende haldamine kuulub liikmesriikide, mitte komisjoni vastutusalasse. Nende vahendite raames eelarveaasta lõpu seisuga kasutamata jäänud summad kuuluvad sellegipoolest ELi omandisse (nagu ka kõik eelmaksed) ja seega käsitletakse neid ELi bilansis varana.

2014.–2020. aasta

2014.–2020. aasta

Ühtekuuluvuspoliitika raames tasutud 10 518 miljonist eurost oli 31. detsembriks 2020 kasutamata hinnanguliselt 3 452 miljonit eurot. See hõlmab liikmesriikide sissemakset VKEde algatusse, rahastamisvahendisse, mille eesmärk on stimuleerida pangandussektorit andma rohkem laene VKEdele (sisse on makstud 1 238 miljonit eurot, mis ei hõlma jätkuvalt eelmaksete all olevaid summasid ja millest hinnanguliselt 349 miljonit eurot on kasutamata).

Maaelu arengu vahenditest jäi aasta lõpuks kasutamata 66 miljonit eurot.

2007.–2013. aasta

2007.–2013. aasta

Kõik ühtekuuluvuspoliitikaga seotud summad loetakse kas rakendatuks või ümberpaigutatuks muudesse meetmetesse ja seetõttu bilansis 31. detsembri 2020. aasta seisuga vara puudub. Tuleb tähele panna, et eri vahendite tegelik rakendamine vaadatakse läbi tulevastel aastatel programmide sulgemise protsessi osana.

Abikavad

Abikavad

Sarnaselt eespool kirjeldatuga kajastatakse ELi bilansis varana (ettemaksetena) hüvitatud summasid, mis vastavad liikmesriikide makstud ja aasta lõpuks kasutamata jäänud ettemaksetele erinevatele abikavadele (riigiabi, EAGFi turumeetmed ja EAFRD investeeringumeetmed). Komisjon on hinnanud nende ettemaksete väärtust liikmesriikide esitatud teabe alusel; selle tulemusena saadud summasid on kajastatud eespool abikavade alamrubriikides.

2014.–2020. aasta

2014.–2020. aasta

Aasta lõpuks jäi kasutamata hinnanguliselt 1 887 miljonit eurot ühtekuuluvuspoliitika ning 1 663 miljonit eurot põllumajanduse ja maaelu arengu vahendeid.

2007.–2013. aasta

2007.–2013. aasta

Hinnanguliselt 83 miljoni euro ulatuses maaelu arengu jaoks makstud ettemakseid jäi 2020. aasta lõpuks kasutamata.

2.6.   KAUBANDUSLIKUD JA MITTEKAUBANDUSLIKUD NÕUDED

KAUBANDUSLIKUD JA MITTEKAUBANDUSLIKUD NÕUDED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pikaajalised | | | |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6.1 | 44 128 | 2 422 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.6.2 | 1 685 | 1 185 |
| | | 45 813 | 3 607 |
| Lühiajalised | | | |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6.1 | 26 915 | 19 328 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.6.2 | 1 766 | 1 038 |
| | | 28 681 | 20 367 |
| Kokku | | 74 493 | 23 974 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2020

31.12.2019

Pikaajalised

Pikaajalised

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6.1

2.6.1

44 128

44 128

2 422

2 422

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.6.2

2.6.2

1 685

1 685

1 185

1 185

45 813

45 813

3 607

3 607

Lühiajalised

Lühiajalised

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6.1

2.6.1

26 915

26 915

19 328

19 328

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.6.2

2.6.2

1 766

1 766

1 038

1 038

28 681

28 681

20 367

20 367

Kokku

Kokku

74 493

74 493

23 974

23 974

2.6.1.   
  Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pikaajalised | | | |
| Liikmesriigid | 2.6.1.1 | 2 237 | 2 422 |
| Ühendkuningriigi väljaastumisleping | 2.6.1.2 | 40 629 | — |
| Viitlaekumised ja ettemakstud kulud | 2.6.1.4 | 1 261 | — |
| Muud sissenõutavad summad | | 1 | — |
| | | 44 128 | 2 422 |
| Lühiajalised | | | |
| Liikmesriigid | 2.6.1.1 | 7 213 | 6 180 |
| Ühendkuningriigi väljaastumisleping | 2.6.1.2 | 6 827 | — |
| Konkurentsitrahvid | 2.6.1.3 | 11 295 | 11 301 |
| Viitlaekumised ja ettemakstud kulud | 2.6.1.4 | 787 | 1 788 |
| Muud sissenõutavad summad | 2.6.1.5 | 792 | 59 |
| | | 26 915 | 19 328 |
| Kokku | | 71 043 | 21 750 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2020

31.12.2019

Pikaajalised

Pikaajalised

Liikmesriigid

Liikmesriigid

2.6.1.1

2.6.1.1

2 237

2 237

2 422

2 422

Ühendkuningriigi väljaastumisleping

Ühendkuningriigi väljaastumisleping

2.6.1.2

2.6.1.2

40 629

40 629

—

—

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

2.6.1.4

2.6.1.4

1 261

1 261

—

—

Muud sissenõutavad summad

Muud sissenõutavad summad

1

1

—

—

44 128

44 128

2 422

2 422

Lühiajalised

Lühiajalised

Liikmesriigid

Liikmesriigid

2.6.1.1

2.6.1.1

7 213

7 213

6 180

6 180

Ühendkuningriigi väljaastumisleping

Ühendkuningriigi väljaastumisleping

2.6.1.2

2.6.1.2

6 827

6 827

—

—

Konkurentsitrahvid

Konkurentsitrahvid

2.6.1.3

2.6.1.3

11 295

11 295

11 301

11 301

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

2.6.1.4

2.6.1.4

787

787

1 788

1 788

Muud sissenõutavad summad

Muud sissenõutavad summad

2.6.1.5

2.6.1.5

792

792

59

59

26 915

26 915

19 328

19 328

Kokku

Kokku

71 043

71 043

21 750

21 750

2.6.1.1.   Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Traditsiooniliste omavahendite A-raamatupidamisarvestus | 5 297 | 5 478 |
| Traditsiooniliste omavahendite eraldi raamatupidamisarvestus | 1 460 | 1 591 |
| Omavahendite nõuded | 2 188 | 7 |
| Väärtuse langus | (892) | (931) |
| Muu | — | — |
| Omavahendite sissenõutavad summad | 8 053 | 6 145 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 1 378 | 1 722 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja teised maaelu arengu vahendid | 720 | 879 |
| Väärtuse langus | (837) | (822) |
| EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad | 1 260 | 1 779 |
| Eelmaksete tagasimaksmine | 53 | 443 |
| Makstud ja sissenõutav käibemaks | 35 | 44 |
| Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad | 49 | 191 |
| Kokku | 9 450 | 8 602 |
| Pikaajalised | 2 237 | 2 422 |
| Lühiajalised | 7 213 | 6 180 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Traditsiooniliste omavahendite A-raamatupidamisarvestus

Traditsiooniliste omavahendite A-raamatupidamisarvestus

5 297

5 297

5 478

5 478

Traditsiooniliste omavahendite eraldi raamatupidamisarvestus

Traditsiooniliste omavahendite eraldi raamatupidamisarvestus

1 460

1 460

1 591

1 591

Omavahendite nõuded

Omavahendite nõuded

2 188

2 188

7

7

Väärtuse langus

Väärtuse langus

(892)

(892)

(931)

(931)

Muu

Muu

—

—

—

—

Omavahendite sissenõutavad summad

Omavahendite sissenõutavad summad

8 053

8 053

6 145

6 145

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

1 378

1 378

1 722

1 722

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja teised maaelu arengu vahendid

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja teised maaelu arengu vahendid

720

720

879

879

Väärtuse langus

Väärtuse langus

(837)

(837)

(822)

(822)

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

1 260

1 260

1 779

1 779

Eelmaksete tagasimaksmine

Eelmaksete tagasimaksmine

53

53

443

443

Makstud ja sissenõutav käibemaks

Makstud ja sissenõutav käibemaks

35

35

44

44

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad

49

49

191

191

Kokku

Kokku

9 450

9 450

8 602

8 602

Pikaajalised

Pikaajalised

2 237

2 237

2 422

2 422

Lühiajalised

Lühiajalised

7 213

7 213

6 180

6 180

Suurim pikaajaliste nõuetega hõlmatud summa on seotud nõuetega liikmesriikide vastu, eelkõige 2,1 miljardi euro suuruse nõudega seoses Ühendkuningriigi rikkumisjuhtumiga (selgitatud allpool). Sarnaselt varasematele aastatele hõlmavad pikaajalised nõuded ka summasid, mis on seotud peamiselt Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) täitmata vastavuskorrektsioonide otsustega. Nende otsustega seotud summad nõutakse sisse iga-aastaste osamaksetena.

Lühiajaliste nõuete summade suurenemine on peamiselt tingitud 2020. aasta paranduseelarvetega seotud omavahendite nõuetega (vt allpool).

Omavahendite sissenõutavad summad

Omavahendite sissenõutavad summad

„A-raamatupidamisarvestuses“ on esitatud liikmesriikide igakuised aruanded, milles nad teatavad komisjonile kindlaks määratud traditsiooniliste omavahendite summad, mis kuuluvad tasumisele ja ei ole veel laekunud. Traditsioonilised omavahendid koosnevad peamiselt tollimaksudest, mida koguvad komisjoni nimel liikmesriigid.

„A-raamatupidamisarvestuse“ puhul on aasta lõpu tase olnud üldiselt ligikaudu 3 miljardit eurot, nii 2020. kui ka 2019. aasta saldo hõlmab aga täiendavaid traditsiooniliste omavahendite summasid seoses Ühendkuningriigi rikkumisjuhtumiga (selgitatud allpool) ja muude traditsioonilisi omavahendeid käsitlevate kontrolliaruannetega. Kuna nimetatud summade suhtes kohaldatakse 1,7 miljardi euro suurust viivist (2019. aastal 1,2 miljardit eurot), on käesolevas majandusaasta aruandes kajastatud ka need summad (vt lisade punktid 2.6.2 ja 3.8).

2.6.2

3.8

Seoses rikkumisjuhtumiga saatis komisjon 8. märtsil 2018 Ühendkuningriigile märgukirja (rikkumisjuhtum 2018/2008), sest Ühendkuningriik ei teinud ELi eelarve jaoks kättesaadavaks õiget traditsiooniliste omavahendite summat, nagu on nõutud ELi õigusega. Kuna Ühendkuningriik ei esitanud rahuldavat vastust ei märgukirjale ega 24. septembril 2018 saadetud põhjendatud arvamusele, kinnitas komisjon 6. märtsil 2019 oma otsust anda rikkumisjuhtum lahendamiseks Euroopa Liidu Kohtule ning esitas 7. märtsil 2019 hagiavalduse. Juhtum sai alguse OLAFi 2017. aasta aruandest, kus leiti, et Ühendkuningriigis asuvad importijad hoidsid kõrvale suure summa tollimaksude maksmisest, kasutades importimisel fiktiivseid ja valearveid ning valesid tolliväärtuse deklaratsioone. Vastavalt OLAFi ja Teadusuuringute Ühiskeskuse väljatöötatud metoodikale ning kättesaadavale teabele rikkus Ühendkuningriik komisjoni hinnangul 2011. aasta novembrist kuni 2017. aasta oktoobrini ELi õigust, põhjustades ELi eelarvele 2,1 miljardi euro suuruse kahju (neto, s.o ilma sissenõudmiskuludeta, mille Ühendkuningriik oleks 2,7 miljardi euro suurusest brutosummast endale jätnud). Ühendkuningriik ei ole nõus metoodikaga, mida komisjon kasutas eespool nimetatud kahju hindamiseks. 8. detsembril 2020 korraldas kohus suulise ärakuulamise. Menetluse järgmised sammud on kohtujuristi arvamuse esitamine ja Euroopa Kohtu otsuse tegemine, mille kuupäevad ei ole veel teada. Kuna pooleliolev kohtumenetlus ja seni kättesaadav teave osutavad, et protsess kujuneb pikaks, on nii 2,1 miljardi euro suurune põhisumma kui ka 2020. aasta lõpuks kogunenud 1,6 miljardi euro suurune hinnanguline viivis (võrreldes 1,1 miljardi suuruse viivisega, mis oli kogunenud ja kajastatud 2019. aasta lõpuks) liigitatud pikaajalisteks varadeks.

Peale selle lisas komisjon raamatupidamisaruandesse 0,15 miljardi euro suuruse nõude kindlaksmääratud tollimaksude ja viivise eest, tuginedes viimasele kättesaadavale teabele.

„Eraldi raamatupidamisarvestuses“ on esitatud kindlakstehtud nõuded, mis ei ole A-raamatupidamisarvestusse kaasatud, sest liikmesriigid ei ole neid veel sisse nõudnud ja mingit tagatist ei ole esitatud (või tagatis on esitatud, kuid nõuded on vaidlustatud). Nõuete väärtust vähendatakse teabe alusel, mida liikmesriigid igal aastal esitavad. Nagu eespool näha, on need summad iga aasta lõpus üldiselt sarnasel tasemel.

2020. aasta „Omavahendite nõuetes“ on esitatud vastavalt 24. novembril 2020 ja 15. detsembril 2020 vastu võetud paranduseelarvetest nr 8/2020 ja 9/2020 tulenevad nõuded. Enamik liikmesriike sisestas summad 2021. aasta jaanuari esimesel tööpäeval. 2019. aastal selliseid summasid ei olnud.

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

Sellesse punkti kuuluvad peamiselt liikmesriikide 31. detsembri 2019. aasta seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid deklareerisid ja tõendasid 15. oktoobriks 2019. Esitatud on pärast asjaomaste summade deklareerimist kuni 31. detsembrini 2019 tekkinud sissenõutavate summade hinnanguline väärtus. Komisjon arvutab ka nende makse saajate võlgnetavate summade hinnangulise allahindluse, mille sissenõudmine on ebatõenäoline. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest. Korrigeerimine sisaldab ka 20 % allahindlust, sest liikmesriikidel on õigus kõnealune osa halduskulude katteks kinni pidada.

2.6.1.2.   Ühendkuningriigi väljaastumisleping

Ühendkuningriigi väljaastumisleping

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Artikkel 140 | Artikkel 142 | Muu | 31.12.2020 |
| Ühendkuningriigi makstavad summad | 34 966 | 14 338 | 275 | 49 579 |
| Ühendkuningriigile makstavad summad | — | — | (2 122 ) | (2 122 ) |
| Kokku | 34 966 | 14 338 | (1 847 ) | 47 456 |
| Pikaajalised | 28 196 | 14 327 | (1 894 ) | 40 629 |
| Lühiajalised | 6 769 | 11 | 47 | 6 827 |

(miljonites eurodes)

Artikkel 140

Artikkel 142

Muu

31.12.2020

Ühendkuningriigi makstavad summad

Ühendkuningriigi makstavad summad

34 966

34 966

14 338

14 338

275

275

49 579

49 579

Ühendkuningriigile makstavad summad

Ühendkuningriigile makstavad summad

—

—

(2 122 )

(2 122 )

(2 122 )

(2 122 )

Kokku

Kokku

34 966

34 966

14 338

14 338

(1 847 )

(1 847 )

47 456

47 456

Pikaajalised

Pikaajalised

28 196

28 196

14 327

14 327

(1 894 )

(1 894 )

40 629

40 629

Lühiajalised

Lühiajalised

6 769

6 769

11

11

47

47

6 827

6 827

ELi ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga (2019/C 384 I/01) (edaspidi „väljaastumisleping“) kehtestatakse kummalegi poolele mitmesuguseid rahalisi kohustusi. Eespool nimetatud summa näol on tegemist nende kohustuste põhjal aasta lõpu seisuga Ühendkuningriigi vastu olevate nõuete netosummaga.

Vastavalt väljaastumislepingu artiklile 139 tuleb Ühendkuningriigi osa väljaastumislepingust tulenevates finantskohustustes arvutada protsendina, mis saadakse aastatel 2014–2020 Ühendkuningriigi kättesaadavaks tehtud omavahendite jagamisel nende omavahenditega, mille kõik liikmesriigid ja Ühendkuningriik on sel perioodil kättesaadavaks teinud. Arvesse võetakse ka korrektsioone, mis tulenevad aastate 2014–2019 käibemaksu ja kogurahvatulu saldode tasaarvestusest. 2022. aastal kohaldatakse Ühendkuningriigi väljaarvutatud osa suhtes väljaastumislepingu artikliga 139 ette nähtud lõplikke korrektsioone. Ühendkuningriigi 2021. aasta osa kasutatakse artikli 136 lõike 3 punktides a ja c ning artiklites 140–147 nimetatud arvutusteks. Väljaastumislepingu artikli 139 kohaselt arvutatud Ühendkuningriigi osa on 12,358072326018200 %.

Artikkel 140 – täitmata kulukohustused

Artikkel 140 – täitmata kulukohustused

Ühendkuningriik on kohustunud maksma ELile oma osa täitmata eelarvelistes kulukohustustes 31. detsembri 2020. aasta seisuga, mida on korrigeeritud vastavalt artiklis 140 täpsustatud nõuetele. Korrektsioonid hõlmavad järgmisi mahaarvamisi: kulukohustused, mida rahastatakse liidu eelarve sihtotstarbelisest tulust, kulukohustused, mis on seotud selliste programmidega, milles osalemisest Ühendkuningriik on loobunud, ja kulukohustused seoses liigendamata eelarveridadega, mille maksete assigneeringute summa automaatselt üle kantakse ja kuhu Ühendkuningriik on 2020. aastal juba sissemakse teinud.

Liidu sihtotstarbelise tulu assigneeringutest tulenevad eelarvelised kulukohustused hõlmavad kolmandate riikide sissemakseid (sihtotstarbeline välistulu) ja algselt makstud ja seejärel ELi eelarvesse tagastatud summade uuesti kasutamist (sihtotstarbeline sisetulu). Erinevad eeskirjad sihtotstarbelise välis- ja sisetulu kasutamise kohta on sätestatud vastavalt finantsmääruse artikli 12 lõike 4 punktides c ja b.

Sihtotstarbelise välistulu assigneeringutest tulenevad eelarvelised kulukohustused on jäetud välja nendest täitmata kulukohustustest, mille eest Ühendkuningriik vastutab. Selle sihtotstarbelise tulu kategooria puhul on maksete assigneeringud vastavate kulukohustuste rahastamiseks kättesaadavad kogu selle programmi kestusaja jooksul, milleks tulu eraldati. Seepärast ei ole Ühendkuningriigil vaja täiendavaid vahendeid maksta.

Peale selle on enamik sihtotstarbelise sisetulu maksete assigneeringuid juba kasutatud heakskiidetud eelarveliste kulukohustuste rahastamiseks. Seepärast arvatakse Ühendkuningriigi kohustisest maha ainult need sihtotstarbelisest sisetulust tulenevad maksete assigneeringud, mida saab osa täitmata kulukohustuste rahastamiseks veel kasutada.

Sihtotstarbelise sisetulu suurim komponent on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kohaldatav tasaarvestusmehhanism. Sihtotstarbelise sisetulu maksete assigneeringuid, mille jaoks liikmesriigid ja Ühendkuningriik on varem osamaksud juba teinud, kasutatakse täitmata eelarveliste kulukohustuste maksmiseks, et eelarvet optimaalselt kasutada ja vähendada seeläbi liikmesriikide osamakse. Selle tulemuseks on olukord, kus sihtotstarbelise sisetuluga seotud kulukohustusi on vaja rahastada tulevastest eelarve assigneeringutest. Seega on selliste täitmata kulukohustuste näol sarnaselt muudele ELi avatud eelarvelistele kulukohustustele tegemist kohustisega ELi eelarve ja Ühendkuningriigi jaoks.

Ühendkuningriik ei osalenud teatavates justiits- ja siseküsimuste valdkonna programmides ja meetmetes. Seega ei arvestata maksmisele kuuluvas kogusummas neid täitmata kulukohustusi, mis on seotud programmidega, milles osalemisest on Ühendkuningriik loobunud. Muud korrektsioonid hõlmavad kulukohustuste assigneeringute mitteautomaatseid ülekandmisi 2020. aastast 2021. aastasse, mis suurendavad täitmata eelarvelisi kulukohustusi, mille eest Ühendkuningriik vastutab. 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli selliste korrigeeritud täitmata kulukohustuste summa 294,3 miljardit eurot, millest Ühendkuningriigi osa oleks 36,4 miljardit eurot. Seda summat korrigeeritakse järgnevalt veelgi vastavalt Ühendkuningriigi osale programmitöö perioodi 2014–2020 või varasemate programmitöö perioodide netofinantskorrektsioonides, mis nõuti sisse 2021. aastal, ja 2020. aasta traditsioonilistes omavahendites, mis tehti kättesaadavaks 2021. aastal. Seega on summa, mille Ühendkuningriik artikli 140 alusel võlgneb, 36,0 miljardit eurot. Nõuetena kajastatav summa põhineb komisjoni ametlikul prognoosil kõigi 31. detsembri 2020. aasta seisuga täitmata kulukohustustega seotud vahendite vabastamise kohta, mille tulemusel on nõuded kokku 35,0 miljardit eurot (millest 6,8 miljardit eurot tuleb maksta 12 kuu jooksul alates aruandepäevast).

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 |
| Täitmata eelarvelised kulukohustused 31. detsembri 2020. aasta seisuga eelarve täitmise aruandes esitatud andmete põhjal | 303 197 |
| Liigendamata eelarveridadega seotud kulukohustused: automaatselt ülekantavate maksete assigneeringute summa | (1 196 ) |
| Kulukohustused, mille puhul Ühendkuningriik on kasutanud loobumisvõimalust | (1 826 ) |
| Sihtotstarbelisest tulust rahastatavad kulukohustused | (4 709 ) |
| Sihtotstarbelisest sisetulust kasutatavad maksete assigneeringud | (1 128 ) |
| Muud korrektsioonid (kulukohustuste assigneeringute mitteautomaatne ülekandmine) | 10 |
| Korrigeeritud eelarvelised kulukohustused 31. detsembri 2020. aasta seisuga, mille suhtes kohaldatakse Ühendkuningriigi osa | 294 347 |
| Ühendkuningriigi osa korrigeeritud eelarvelistes kulukohustustes | 36 376 |
| Programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud netofinantskorrektsioonid | (0) |
| 2020. aasta traditsioonilised omavahendid, mis tehti liidule kättesaadavaks 2021. aastal | (402) |
| Summad, mille Ühendkuningriik artikli 140 alusel võlgneb | 35 973 |
| Hinnanguline täitmata jätmine | (1 008 ) |
| Kokku | 34 966 |
| Pikaajalised | 28 196 |
| Lühiajalised | 6 769 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

Täitmata eelarvelised kulukohustused 31. detsembri 2020. aasta seisuga eelarve täitmise aruandes esitatud andmete põhjal

Täitmata eelarvelised kulukohustused 31. detsembri 2020. aasta seisuga eelarve täitmise aruandes esitatud andmete põhjal

303 197

303 197

Liigendamata eelarveridadega seotud kulukohustused: automaatselt ülekantavate maksete assigneeringute summa

Liigendamata eelarveridadega seotud kulukohustused: automaatselt ülekantavate maksete assigneeringute summa

(1 196 )

(1 196 )

Kulukohustused, mille puhul Ühendkuningriik on kasutanud loobumisvõimalust

Kulukohustused, mille puhul Ühendkuningriik on kasutanud loobumisvõimalust

(1 826 )

(1 826 )

Sihtotstarbelisest tulust rahastatavad kulukohustused

Sihtotstarbelisest tulust rahastatavad kulukohustused

(4 709 )

(4 709 )

Sihtotstarbelisest sisetulust kasutatavad maksete assigneeringud

Sihtotstarbelisest sisetulust kasutatavad maksete assigneeringud

(1 128 )

(1 128 )

Muud korrektsioonid (kulukohustuste assigneeringute mitteautomaatne ülekandmine)

Muud korrektsioonid (kulukohustuste assigneeringute mitteautomaatne ülekandmine)

10

10

Korrigeeritud eelarvelised kulukohustused 31. detsembri 2020. aasta seisuga, mille suhtes kohaldatakse Ühendkuningriigi osa

Korrigeeritud eelarvelised kulukohustused 31. detsembri 2020. aasta seisuga, mille suhtes kohaldatakse Ühendkuningriigi osa

294 347

294 347

Ühendkuningriigi osa korrigeeritud eelarvelistes kulukohustustes

Ühendkuningriigi osa korrigeeritud eelarvelistes kulukohustustes

36 376

36 376

Programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud netofinantskorrektsioonid

Programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud netofinantskorrektsioonid

(0)

2020. aasta traditsioonilised omavahendid, mis tehti liidule kättesaadavaks 2021. aastal

2020. aasta traditsioonilised omavahendid, mis tehti liidule kättesaadavaks 2021. aastal

(402)

(402)

Summad, mille Ühendkuningriik artikli 140 alusel võlgneb

Summad, mille Ühendkuningriik artikli 140 alusel võlgneb

35 973

35 973

Hinnanguline täitmata jätmine

Hinnanguline täitmata jätmine

(1 008 )

(1 008 )

Kokku

Kokku

34 966

34 966

Pikaajalised

Pikaajalised

28 196

28 196

Lühiajalised

Lühiajalised

6 769

6 769

Üksikasjalikumat teavet täitmata kulukohustuste kohta 31. detsembri 2020. aasta seisuga, mille põhjal Ühendkuningriigi poolt artikli 140 kohaselt võlgnetavad summad arvutatakse, on esitatud eelarve täitmise aruannetes ja nende lisade tabelis 4.4.

4.4

Artikkel 142 – liidu kohustused 2020. aasta lõpu seisuga

Artikkel 142 – liidu kohustused 2020. aasta lõpu seisuga

Ühendkuningriik on võtnud kohustuse maksta ELile oma osa liidu kohustustes 2020. aasta lõpu seisuga, välja arvatud kohustused, mis on seotud a) vastavate varadega ja b) eelarve toimimise ja omavahendite haldamisega (sealhulgas summad, mis juba sisalduvad täitmata kulukohustustes; vt artikkel 140 eespool). Põhisumma on seotud ELi töösuhtejärgsete kohustustega (pensionid ja tervisekindlustus) 31. detsembril 2020, milles Ühendkuningriigi osa on aasta lõpu seisuga 14 338 miljonit eurot (millest 11 miljonit eurot tuleb maksta 12 kuu jooksul alates aruandepäevast).

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Ühine ravikindlustus-skeem | Muud pensioniskeemid | 31.12.2020 |
| Maksmata kohustused 31.12.2020 | 100 741 | 12 935 | 2 344 | 116 020 |
| Ühendkuningriigi osa | 12 450 | 1 599 | 290 | 14 338 |
| Pikaajalised | 12 450 | 1 599 | 279 | 14 327 |
| Lühiajalised | — | — | 11 | 11 |

(miljonites eurodes)

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Ühine ravikindlustus-skeem

Muud pensioniskeemid

31.12.2020

Maksmata kohustused 31.12.2020

Maksmata kohustused 31.12.2020

100 741

100 741

12 935

12 935

2 344

2 344

116 020

116 020

Ühendkuningriigi osa

Ühendkuningriigi osa

12 450

12 450

1 599

1 599

290

290

14 338

14 338

Pikaajalised

Pikaajalised

12 450

12 450

1 599

1 599

279

279

14 327

14 327

Lühiajalised

Lühiajalised

—

—

11

11

11

11

Lisateavet töötajahüvitiste kohustuste kohta on esitatud lisade punktis 2.9.

2.9

Muud artiklid

Muud artiklid

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 |
| Ühendkuningriigi makstavad summad | |
| | Artikkel 136 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

Ühendkuningriigi makstavad summad

Ühendkuningriigi makstavad summad

Artikkel 136

Artikkel 136

230

230

| | Artikkel 147 |
| --- | --- |

Artikkel 147

Artikkel 147

46

46

275

275

Ühendkuningriigile makstavad summad

Ühendkuningriigile makstavad summad

| | Artikkel 141 |
| --- | --- |

Artikkel 141

Artikkel 141

(1 766 )

(1 766 )

| | Artikkel 143 |
| --- | --- |

Artikkel 143

Artikkel 143

(93)

(93)

| | Artikkel 144 |
| --- | --- |

Artikkel 144

Artikkel 144

(46)

(46)

| | Artikkel 145 |
| --- | --- |

Artikkel 145

Artikkel 145

(183)

(183)

| | Artikkel 146 |
| --- | --- |

Artikkel 146

Artikkel 146

(33)

(33)

(2 122 )

(2 122 )

Kokku

Kokku

(1 847 )

(1 847 )

Pikaajalised

Pikaajalised

(1 894 )

(1 894 )

Lühiajalised

Lühiajalised

47

47

Artikkel 136 – omavahendite suhtes kohaldatavad sätted

Artikkel 136 – omavahendite suhtes kohaldatavad sätted

Artiklis 136 on kehtestatud sätted, mida kohaldatakse omavahendite suhtes pärast 31. detsembrit 2020. Ühendkuningriigil on õigus oma osale omavahendites, mis on tulnud teha kättesaadavaks seoses eelarveaastatega kuni 2020. aastani (k.a), mida on korrigeeritud või mida korrigeeritakse pärast 31. detsembrit 2020. Samuti saab ta oma osa 2020. aasta ülejäägiga seotud korrektsioonides. Samuti kehtivad tema suhtes kõik kuni 2020. eelarveaastaga (k.a) seotud käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite korrektsioonid. Nimetatud käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite korrektsioonid arvutatakse igal aastal kuni 31. detsembrini 2028. Arvesse tuleb võtta ka Ühendkuningriigi aastate 2017–2019 korrektsioonidega seoses arvutatud ajakohastusi.

Ühendkuningriik peab maksma traditsioonilised omavahendid, mida ta kogub pärast 28. veebruari 2021, kuid mis on seotud 2020. aasta või varasemate aastatega. Seejärel lahutatakse sellest summast traditsiooniliste omavahendite kogusumma, mille EL 27 ja Ühendkuningriik on kättesaadavaks teinud. Traditsiooniliste omavahendite kohta eraldi raamatupidamisarvestuse pidamine lõpetatakse täielikult 31. detsembril 2025.

2021. aastal peab Ühendkuningriik maksma 230 miljoni euro suuruse summa, nagu on näidatud allpool.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Ülejääk | (219) |
| Ühendkuningriigi korrektsioon | 211 |
| Loobumine | — |
| Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite korrektsioonid (seoses 2020. aasta ja varasemate aastatega) | 214 |
| Ühendkuningriigi traditsioonilised omavahendid pärast 28. veebruari 2021 (netosumma) | 23 |
| Kokku | 230 |

(miljonites eurodes)

Ülejääk

Ülejääk

(219)

(219)

Ühendkuningriigi korrektsioon

Ühendkuningriigi korrektsioon

211

211

Loobumine

Loobumine

—

—

Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite korrektsioonid (seoses 2020. aasta ja varasemate aastatega)

Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite korrektsioonid (seoses 2020. aasta ja varasemate aastatega)

214

214

Ühendkuningriigi traditsioonilised omavahendid pärast 28. veebruari 2021 (netosumma)

Ühendkuningriigi traditsioonilised omavahendid pärast 28. veebruari 2021 (netosumma)

23

23

Kokku

Kokku

230

230

Artikkel 141 – trahvid

Artikkel 141 – trahvid

Ühendkuningriigil on õigus oma osale trahvides, mis on määratud enne 31. detsembrit 2020 ja mille liit määrab pärast 31. detsembrit 2020 artikli 92 lõikes 1 osutatud korra kohaselt, kui need trahvid muutuvad lõplikuks. Ühendkuningriigi asjaomaste tasumisele kuuluvate trahvide summa 31. detsembri 2020. aasta seisuga on 14,3 miljardit eurot. Kokku on Ühendkuningriigil õigus saada 1,8 miljardit eurot (millest 20 miljonit eurot tuleb maksta 12 kuu jooksul alates aruandepäevast).

Artikkel 143 – tingimuslikud finantskohustused: finantsabiks antud laenud, EFSI, EFSD ja välislaenude andmise volitus

Artikkel 143 – tingimuslikud finantskohustused: finantsabiks antud laenud, EFSI, EFSD ja välislaenude andmise volitus

Selle artikli kohaselt peab Ühendkuningriik rahastama oma osa ELi tingimuslikes kohustistes seoses tema laenuvõtmis-, laenuandmis- ja tagatiste andmise alase tegevusega, kui need peaksid realiseeruma ja kui neid ei kaeta olemasolevatest tagatisfondidest (seotud tingimuslikke kohustusi on käsitletud lisade punktis 4.1). EL maksab Ühendkuningriigile tagasi summad, mille Ühendkuningriik on tagatisfondidesse juba sisse maksnud ja mis ei ole enam vajalikud. Samuti on Ühendkuningriigil õigus sellistest toimingutest tagasisaadavatele vahenditele, mille kohustustes ta osaleb. 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli Ühendkuningriigile makstav summa 93 miljonit eurot, mis tuleb täielikult maksta järgmise 12 kuu jooksul. See on seotud ainult EFSDga, mille puhul enne väljaastumist toiminguid heaks ei kiidetud ja mille puhul Ühendkuningriigil seega kaetavad kohustused puuduvad.

4.1

Artikkel 144 – rahastamisvahendid

Artikkel 144 – rahastamisvahendid

Selle artikli kohaselt on EL võtnud kohustuse maksta Ühendkuningriigile tagasi tema osa tagasisaadavates vahendites, mis tulenevad väljaastumise kuupäevaks heaks kiidetud finantstehingutest, samuti tema osa pärast väljaastumise kuupäeva heaks kiidetud finantstehingutega seoses tehtud väljamaksetes. 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli Ühendkuningriigile makstav summa 46 miljonit eurot, mis tuleb täielikult maksta järgmise 12 kuu jooksul.

Artikkel 145 – likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus (likvideeritav ESTÜ)

Artikkel 145 – likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus (likvideeritav ESTÜ)

Ühendkuningriigil on õigus oma osale likvideeritava ESTÜ netovarades 31. detsembri 2020. aasta seisuga, mis makstakse tagasi viie osamaksena iga aasta 30. juunil alates 2021. aastast. 31. detsembri 2020. aasta seisuga olid likvideeritava ESTÜ netovarad 1,5 miljardit eurot, millest Ühendkuningriigi osa on 183 miljonit eurot (sellest 37 miljonit eurot tuleb tagasi maksta 2021. aastal).

Artikkel 146 – investeeringud Euroopa Investeerimisfondis (EIF)

Artikkel 146 – investeeringud Euroopa Investeerimisfondis (EIF)

Ühendkuningriigil on õigus oma osale ELi investeeringutes EIFi sissemakstud aktsiakapitali 31. detsembri 2020. aasta seisuga, mis makstakse tagasi viie osamaksena iga aasta 30. juunil alates 2021. aastast. 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ELi investeering EIFi sissemakstud aktsiakapitali 267 miljonit eurot (vt lisade punkt 2.3), millest Ühendkuningriigi osa on 33 miljonit eurot (sellest 7 miljonit eurot tuleb tagasi maksta 2021. aastal).

2.3

Artikkel 147 – kohtuasjad

Artikkel 147 – kohtuasjad

Ühendkuningriik on võtnud kohustuse maksta oma osa ELi maksetes, mis tulenevad liidu finantshuve käsitlevatest kohtuasjadest ja mille tähtpäev saabub, tingimusel et nende kohtuasjade aluseks olevad faktilised asjaolud toimusid hiljemalt 31. detsembril 2020. Võttes arvesse nii eraldisi ja viitvõlgu aasta lõpu seisuga kui ka 2021. aastal seoses kohtuasjadega tehtud tegelikke makseid, on hinnanguline summa, mille Ühendkuningriik peab maksma, 46 miljonit eurot (millest 21 miljoni euro kohta on esitatud Ühendkuningriigile arve, mis kuulub tasumisele 2021. aastal).

2.6.1.3.   Konkurentsitrahvidest tulenevad nõuded

Konkurentsitrahvidest tulenevad nõuded

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Trahvinõuete brutosumma | 14 503 | 14 606 |
| Ajutised maksed | (3 023 ) | (3 125 ) |
| Väärtuse langus | (186) | (180) |
| Kokku | 11 295 | 11 301 |
| Pikaajalised | — | — |
| Lühiajalised | 11 295 | 11 301 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Trahvinõuete brutosumma

Trahvinõuete brutosumma

14 503

14 503

14 606

14 606

Ajutised maksed

Ajutised maksed

(3 023 )

(3 023 )

(3 125 )

(3 125 )

Väärtuse langus

Väärtuse langus

(186)

(186)

(180)

(180)

Kokku

Kokku

11 295

11 295

11 301

11 301

Pikaajalised

Pikaajalised

—

—

Lühiajalised

Lühiajalised

11 295

11 295

11 301

11 301

Ajutised maksed on seotud peamiselt laekumistega äriühingutelt, kes on esitanud trahviotsuste kohta ELi kohtutele kaebuse või kellel on veel võimalus kaebus esitada. Kajastatud on tingimuslik kohustis, sest on võimalik, et need summad tuleb trahvitud äriühingutele tagasi maksta (vt lisade punkt 4.1.4).

4.1.4

Trahvitud äriühingutel, kes on otsuse edasi kaevanud või kavatsevad seda teha, on võimalus kas teha ajutised maksed või anda komisjonile pangagarantii. Komisjon võttis aasta lõpuks tasumata trahvide eest 11 004 miljoni euro ulatuses finantstagatisi (2019. aastal 11 133 miljonit eurot).

Väärtuse languse tõttu maha kantud summad peegeldavad komisjoni juhtumikohast hinnangut tasumata või garantiiga katmata trahvisummadele, mille sissenõudmisesse komisjon ei usu.

Konkurentsitrahvidest tulenevate nõuete kogusumma püsis aastatel 2019 ja 2020 suhteliselt muutumatu. See tuleneb asjaolust, et 2020. aasta uusi nõudeid tasakaalustavad suurel määral trahvid, mis 2020. aastal lõplikult sisse nõuti.

2.6.1.4.   Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Viitlaekumised | 1 755 | 1 502 |
| Mittekaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud | 293 | 286 |
| Kokku | 2 048 | 1 788 |
| Pikaajalised | 1 261 | — |
| Lühiajalised | 787 | 1 788 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Viitlaekumised

Viitlaekumised

1 755

1 755

1 502

1 502

Mittekaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

Mittekaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

293

293

286

286

Kokku

Kokku

2 048

2 048

1 788

1 788

Pikaajalised

Pikaajalised

1 261

1 261

—

Lühiajalised

Lühiajalised

787

787

1 788

1 788

Viitlaekumised hõlmavad 1,7 miljardi euro ulatuses ühtekuuluvusvaldkonna vahendeid (2019. aastal 1,4 miljardit eurot), mille komisjon liikmesriikide esitatud majandusaasta aruannete läbivaatamise ja heakskiitmise tulemusel eelduste kohaselt sisse nõuab (lähtudes programmitöö perioodil 2014–2020 kasutusele võetud menetlusest). Suurim osa sellest summast (1,3 miljardit eurot) nõutakse eeldatavalt sisse alles selle aluseks olevate programmide sulgemisel (CRII meetmete tagajärjel) ja seega liigitatakse see pikaajaliste nõuete alla.

2.6.1.5.   Muud sissenõutavad summad

Muud sissenõutavad summad

Muud sissenõutavad kogusummad hõlmavad 744 miljoni euro suurust sissenõutavat summat, mis tuleneb nende programmi „NER300“ kasutamata vahendite ülekandmisest innovatsioonifondi, mida ei ole EIP-lt 2020. aasta lõpu seisuga veel sisse nõutud (vt lisade punkt 3.7).

3.7

2.6.2.   
  Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pikaajalised | | |
| Viivis | 1 641 | 1 137 |
| Muud nõuded | 44 | 48 |
| | 1 685 | 1 185 |
| Lühiajalised | | |
| Kliendid | 324 | 269 |
| Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus | (188) | (153) |
| Kaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud | 345 | 238 |
| Viivis | 1 085 | 528 |
| Muu | 200 | 157 |
| | 1 766 | 1 038 |
| Kokku | 3 450 | 2 223 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Pikaajalised

Pikaajalised

Viivis

Viivis

1 641

1 641

1 137

1 137

Muud nõuded

Muud nõuded

44

44

48

48

1 685

1 685

1 185

1 185

Lühiajalised

Lühiajalised

Kliendid

Kliendid

324

324

269

269

Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus

Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus

(188)

(188)

(153)

(153)

Kaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

Kaubanduslike tehingutega seotud ettemakstud kulud

345

345

238

238

Viivis

Viivis

1 085

1 085

528

528

Muu

Muu

200

200

157

157

1 766

1 766

1 038

1 038

Kokku

Kokku

3 450

3 450

2 223

2 223

Pikaajaline viivis on seotud lisade punktis 2.6.1.1 mainitud rikkumisjuhtumiga.

2.6.1.1

Muud lühiajalised nõuded on peamiselt seotud viivistega. 2020. aastal toimunud kasv võrreldes 2019. aastaga on tingitud täiendavatest viitlaekumistest, mis tulenevad traditsioonilisi omavahendeid käsitlevatest kontrolliaruannetest, ja trahvi saanud ettevõtjate antud tagatistelt kogunenud intressidest.

2.7.   LAOVARU

LAOVARU

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Teadusotstarbelised materjalid | 59 | 47 |
| Muu | 21 | 21 |
| Kokku | 80 | 68 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Teadusotstarbelised materjalid

Teadusotstarbelised materjalid

59

59

47

47

Muu

Muu

21

21

21

21

Kokku

Kokku

80

80

68

68

2.8.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Kontod riigikassades ja keskpankades | | 11 342 | 15 519 |
| Arvelduskontod | | 80 | 91 |
| Avansikontod | | 8 | 7 |
| Ülekanded (ülekandmisel olev raha) | | 0 | 0 |
| Eelarve täitmisega seotud pangakontod | 2.8.1 | 11 430 | 15 617 |
| Rahastamisvahendite raha | 2.8.2 | 2 446 | 1 567 |
| Trahvidega seotud raha | 2.8.3 | 1 458 | 1 258 |
| Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha | | 1 362 | 1 208 |
| Usaldusfondidega seotud raha | | 46 | 97 |
| Kokku | | 16 742 | 19 745 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2020

31.12.2019

Kontod riigikassades ja keskpankades

Kontod riigikassades ja keskpankades

11 342

11 342

15 519

15 519

Arvelduskontod

Arvelduskontod

80

80

91

91

Avansikontod

Avansikontod

8

8

7

7

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

0

0

0

0

Eelarve täitmisega seotud pangakontod

Eelarve täitmisega seotud pangakontod

2.8.1

2.8.1

11 430

11 430

15 617

15 617

Rahastamisvahendite raha

Rahastamisvahendite raha

2.8.2

2.8.2

2 446

2 446

1 567

1 567

Trahvidega seotud raha

Trahvidega seotud raha

2.8.3

2.8.3

1 458

1 458

1 258

1 258

Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha

Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha

1 362

1 362

1 208

1 208

Usaldusfondidega seotud raha

Usaldusfondidega seotud raha

46

46

97

97

Kokku

Kokku

16 742

16 742

19 745

19 745

2.8.1.   
  Eelarve täitmisega seotud pangakontod

Eelarve täitmisega seotud pangakontod

Sellesse rubriiki kuuluvad vahendid, mida komisjon hoiab oma kontodel kõigis liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved kommertspankades, avansikontod ja sularahakontod. Rahaliste vahendite saldo 2020. aasta lõpus tuleneb peamiselt järgmistest asjaoludest.

| — | 9,4 miljardi euro ulatuses makseid, mis ei olnud aasta lõpu seisuga veel tehtud ja millest 7,9 miljardit eurot on seotud sihtotstarbelise tuluga. Sihtotstarbeline tulu hõlmab 1,3 miljardi euro suurust saastekvootidest saadud tulu, mis nõuti EIP-lt sisse pärast seda, kui liikmesriigid olid selle eraldanud innovatsioonifondile (vt lisade punkt 3.7). |
| --- | --- |

—

9,4 miljardi euro ulatuses makseid, mis ei olnud aasta lõpu seisuga veel tehtud ja millest 7,9 miljardit eurot on seotud sihtotstarbelise tuluga. Sihtotstarbeline tulu hõlmab 1,3 miljardi euro suurust saastekvootidest saadud tulu, mis nõuti EIP-lt sisse pärast seda, kui liikmesriigid olid selle eraldanud innovatsioonifondile (vt lisade punkt 3.7).

3.7

| — | Ametite ja ühisettevõtete kassasse kuuluv 1,6 miljardi euro suurune summa – kuna asjaomaste üksuste nimel haldab kassat komisjon, siis on need summad esitatud selles alamrubriigis. |
| --- | --- |

—

Ametite ja ühisettevõtete kassasse kuuluv 1,6 miljardi euro suurune summa – kuna asjaomaste üksuste nimel haldab kassat komisjon, siis on need summad esitatud selles alamrubriigis.

2.8.2.   
  Rahastamisvahendite raha

Rahastamisvahendite raha

Käesolevas rubriigis kajastatud summad seonduvad peamiselt raha ekvivalentidega, mida haldavad komisjoni eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest ning eelarveliste tagatistega seotud tagatisfondides hoitavast rahast ja raha ekvivalentidest rahastatavate rahastamisvahendite programmide rakendamise eesmärgil (vt lisade punkt 2.4.1). Rahastamisvahendite ja tagatisfondide raha saab kasutada ainult konkreetsetes programmides. Saldo suurenemine on peamiselt tingitud i) EFSI ja EFSD tagatisfondide täiendavatest eraldistest, mida ei ole 2020. aasta lõpu seisuga veel võlakirjadesse investeeritud, ja ii) eelkõige COSME programmi ja programmi „Horisont 2020“ raames ELi rahastamisvahenditesse tehtud maksetest, mida ei ole veel tagatiste realiseerimiseks kasutatud ega omakapitali investeeritud.

2.4.1

2.8.3.   
  Trahvidega seotud raha

Trahvidega seotud raha

Tegemist on peamiselt rahaga, mis on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtumi menetlemine on veel pooleli. Neid summasid hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata. Juhul kui trahv on vaidlustatud või kui ei ole teada, kas teine pool trahvi vaidlustab või mitte, kajastatakse aluseks olev summa tingimusliku kohustisena lisade punktis 4.1.4. Alates 2010. aastast haldab komisjon kõiki järgnevaid ajutiselt makstud trahve BUFI fondi abil ning need investeeritakse müügivalmis finantsvaraks liigitatud finantsinstrumentidesse (vt lisade punkt 2.4.1). Trahvidega seotud raha kasv 2020. aasta lõpu seisuga tuleneb sellest, et võrreldes 2019. aasta lõpu seisuga hoiti BUFIs rohkem sularaha, samuti laekusid lõplikud trahvid, mis eelarvesse kantakse.

4.1.4

2.4.1

KOHUSTISED

KOHUSTISED

2.9.   PENSION JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

PENSION JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

2.9.1.   
  Neto töötajahüvitiste kohustised

Neto töötajahüvitiste kohustised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Euroopa Liidu ametnike pensioni-skeem | Muud pensioni-skeemid | Ühine ravikindlustusskeem | Kokku seisuga 31.12.2020 | Kokku seisuga 31.12.2019 |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | 100 741 | 2 438 | 13 289 | 116 468 | 98 062 |
| Skeemi varad | — | (94) | (354) | (448) | (403) |
| Netokohustised | 100 741 | 2 344 | 12 935 | 116 020 | 97 659 |

(miljonites eurodes)

Euroopa Liidu ametnike pensioni-skeem

Muud pensioni-skeemid

Ühine ravikindlustusskeem

Kokku seisuga 31.12.2020

Kokku seisuga 31.12.2019

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

100 741

100 741

2 438

2 438

13 289

13 289

116 468

116 468

98 062

98 062

Skeemi varad

Skeemi varad

—

—

(94)

(94)

(354)

(354)

(448)

(448)

(403)

(403)

Netokohustised

Netokohustised

100 741

100 741

2 344

2 344

12 935

12 935

116 020

116 020

97 659

97 659

Töötajahüvitiste kohustiste suurenemine on tingitud peamiselt suurima olemasoleva skeemi, Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi netokohustiste suurenemisest. Kõnealuse Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi kohustise suurenemise peamine põhjus oli nominaalse diskontomäära järsust vähenemisest tingitud finantseelduste muutustest tulenev kindlustusmatemaatiline kahjum. Peale selle, kuna tegeliku diskontomäära saamiseks korrigeeritakse nominaalset diskontomäära inflatsiooniga, oli reaalne diskontomäär 2020. aastal teist aastat järjest negatiivne, mis tähendab seda, et iga teatav summa on täna rohkem väärt kui tulevikus, mis muudab kohustise aasta lõpu seisuga oluliselt suuremaks. Madalam diskontomäär avaldas sarnast mõju ka muudele skeemidele.

Lisaks on aasta jooksul tänu teenistusele kogutud õigused suuremad kui aasta jooksul välja makstud hüvitised. Samuti on suurenemine tingitud aasta intressikuludest (kohustiste diskonteerimise korrigeerimine) ja kogemusepõhisest kindlustusmatemaatilisest kahjumist.

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

See kindlaksmääratud hüvitiste kohustus kujutab endast nende tulevaste eeldatavate maksete nüüdisväärtust, mida EL peab tegema, et täita töötajate käesoleva ja eelnevate perioodide teenistusest tulenevaid pensionikohustusi. Kuna skeem toimib pidevalt, kaasatakse igal aastal ELi eelarvesse kõik maksed, mis tuleb skeemist aasta jooksul teha.

Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab töötajate pensioniskeemis ettenähtud hüvitiste maksmine endast ELi eelarve kulu. Skeemi rahastatakse tinglikult ja liikmesriigid garanteerivad nende hüvitiste maksmise kollektiivselt. Kohustuslik pensionimakse (praegu 10,1 %) lahutatakse teenistuses olevate liikmete põhipalgast. Neid makseid käsitletakse aasta eelarvetuluna ja kasutatakse ELi üldkulude rahastamiseks (vt ka lisade punkt 3.7).

3.7

Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinnati 31. detsembri 2020. aasta seisuga Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemiga hõlmatud töötajate arvu (teenistuses olevad töötajad, pensionärid, praegu invaliidsushüvitist saavad varem teenistuses olnud töötajad ja surnud töötajate ülalpeetavad) ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate personalieeskirjadest tulenevate eeskirjade alusel. Kõnealune hindamine teostati vastavalt IPSAS 39 metoodikale (ja seega ka ELi raamatupidamiseeskirjale nr 12).

Muud pensioniskeemid

Muud pensioniskeemid

Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroopa Kohtu (ja Euroopa Liidu Üldkohtu) ja kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu, ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu pensionikohustustega seonduvad kohustised. Siin on kajastatud ka Euroopa Parlamendi liikmete pensionikohustised.

Ühine ravikindlustusskeem

Ühine ravikindlustusskeem

Lisaks eespool kirjeldatud pensioniskeemidele on hinnatud kohustisi, mis on ELil ühise ravikindlustusskeemi ees seoses tervishoiukuludega, mis tuleb tasuda pärast töösuhte lõpetamist (millest on lahutatud nende oma panus). Nagu on märgitud lisade punktis 1.5.10, võetakse selle kohustise arvutamisel arvesse tervet teenistusperioodi, tagades, et töötajate töösuhte lõppemise järgse kava pensioni- ja tervisekindlustuse skeemide raamatupidamisarvestus oleks järjepidev. Võttes arvesse kohustust kajastada tõeselt olukorra majanduslikku sisu, nagu nõuavad nii EAR kui ka IPSAS, ei ole hüvitiste seostamisel teenistusperioodidega tõlgendatud IPSAS 39 rangemas tähenduses. Kui jaotada kõigi ametnike teenistuskulud ühise ravikindlustusskeemi puhul kümnele aastale, mitte iga töötaja teenistusperioodile, suurendaks see aasta lõpu kindlaksmääratud hüvitiste kohustust 4,6 miljardi euro võrra. Sellegipoolest ei oleks rangem lähenemisviis, nagu juba märgitud, kokkusobiv kvaliteedile esitatava õiglase kajastamise nõudega ega annaks seega usaldusväärset teavet kooskõlas EAR 1 ja IPSASe kontseptuaalse raamistikuga. See hinnang on väga tundlik praeguste töötajate teenistussuhte arengu (eelkõige tulevikus eeldatavasti alaliseks ametnikuks saavate tähtajalise töölepinguga töötajate arvu) suhtes.

1.5.10

2.9.2.   
  Kindlaksmääratud hüvitisega skeemist tulenev töötajahüvitiste nüüdisväärtuse muutus

Kindlaksmääratud hüvitisega skeemist tulenev töötajahüvitiste nüüdisväärtuse muutus

Kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtus on töötajate käesoleva perioodi ja eelnevate perioodide teenistusega seotud kohustuste täitmiseks vajalikud diskonteeritud tulevased eeldatavad maksed.

Kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste aruandeaasta muutuse analüüs on esitatud allpool.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Muud pensioni-skeemid | Ühine ravikindlustus-skeem | Kokku |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2019 | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 |
| Kajastatud tulemiaruandes | | | | |
| Jooksvad teenistuskulud | 3 441 | 97 | 348 | 3 886 |
| Intressikulu | 919 | 17 | 145 | 1 081 |
| Varasemast teenistusest tulenevad kulud | — | — | — | — |
| Kajastatud netovaras | | | | |
| Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine | | | | |
| Kogemusepõhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid | 2 348 | (7) | (141) | 2 200 |
| Demograafiliste eelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid | — | (3) | — | (3) |
| Finantseelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid | 11 896 | 259 | 964 | 13 119 |
| Muud | | | | |
| Makstud hüvitised | (1 706 ) | (75) | (97) | (1 878 ) |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2020 | 100 741 | 2 438 | 13 289 | 116 468 |

(miljonites eurodes)

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Muud pensioni-skeemid

Ühine ravikindlustus-skeem

Kokku

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2019

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2019

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

Kajastatud tulemiaruandes

Kajastatud tulemiaruandes

Jooksvad teenistuskulud

Jooksvad teenistuskulud

3 441

3 441

97

97

348

348

3 886

3 886

Intressikulu

Intressikulu

919

919

17

17

145

145

1 081

1 081

Varasemast teenistusest tulenevad kulud

Varasemast teenistusest tulenevad kulud

—

—

—

—

—

—

—

—

Kajastatud netovaras

Kajastatud netovaras

Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine

Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine

Kogemusepõhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

Kogemusepõhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

2 348

2 348

(7)

(7)

(141)

(141)

2 200

2 200

Demograafiliste eelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

Demograafiliste eelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

—

—

(3)

(3)

—

—

(3)

(3)

Finantseelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

Finantseelduste põhised kindlustusmatemaatilised (kasumid)/kahjumid

11 896

11 896

259

259

964

964

13 119

13 119

Muud

Muud

Makstud hüvitised

Makstud hüvitised

(1 706 )

(1 706 )

(75)

(75)

(97)

(97)

(1 878 )

(1 878 )

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2020

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2020

100 741

100 741

2 438

2 438

13 289

13 289

116 468

116 468

Jooksvad teenistuskulud on kindlaksmääratud hüvitiste kohustuste nüüdisväärtuse kasv, mis tuleneb praeguste liikmete teenistusest aruandeaastal.

Intressikulud suurendavad kindlaksmääratud hüvitiste kohustuse nüüdisväärtust perioodi vältel, sest hüvitiste maksmine on ühe perioodi võrra lähemal.

Kogemusepõhine kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum on 2020. aasta kohta eelmisel aastal tehtud eelduste ja 2020. aasta tegelikkuse erinevuste mõju.

Kindlustusmatemaatilistest eeldustest (demograafilised muutujad, nagu tööjõu voolavus ja suremus, ning finantsilised muutujad, nagu diskontomäärad ja eeldatavad palgatõusud) tulenev kasum ja kahjum tekib nende eelduste ajakohastamisel eesmärgiga kajastada alustingimuste muutusi.

Hüvitisi (näiteks pensione ja tervishoiukulude tagasimakseid) makstakse aasta jooksul skeemi eeskirjade kohaselt. Hüvitiste maksmine vähendab kindlaksmääratud hüvitiste kohustusi.

2.9.3.   
  Skeemi varad

Skeemi varad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Muud pensioniskeemid | Ühine ravikindlustus-skeem | Kokku |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2019 | 94 | 309 | 403 |
| Kava vara netomuutus | 0 | 45 | 45 |
| Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2020 | 94 | 354 | 448 |

(miljonites eurodes)

Muud pensioniskeemid

Ühine ravikindlustus-skeem

Kokku

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2019

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2019

94

94

309

309

403

403

Kava vara netomuutus

Kava vara netomuutus

0

0

45

45

45

45

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2020

Nüüdisväärtus seisuga 31.12.2020

94

94

354

354

448

448

2.9.4.   
  Kindlustusmatemaatilised eeldused – töötajahüvitised

Kindlustusmatemaatilised eeldused – töötajahüvitised

Allpool on esitatud peamised kindlustusmatemaatilised eeldused, mida kasutatakse ELi kahe peamise töötajahüvitiste skeemi hindamiseks.

| | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem | Ühine ravikindlustusskeem |
| --- | --- | --- |
| 2020 | | |
| Nominaalne diskontomäär | 0,4  % | 0,5  % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 1,2  % | 1,3  % |
| Tegelik diskontomäär | (0,8 ) % | (0,8 ) % |
| Eeldatav palgatõusumäär | 1,8  % | 1,8  % |
| Suundumused arstiabi maksumuses | — | 2,6  % |
| Pensioniiga | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2019 | | |
| Nominaalne diskontomäär | 1,1  % | 1,2  % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 1,3  % | 1,3  % |
| Tegelik diskontomäär | (0,2 ) % | (0,1 ) % |
| Eeldatav palgatõusumäär | 1,8  % | 1,8  % |
| Suundumused arstiabi maksumuses | — | 3,0  % |
| Pensioniiga | 63/64/66 | 63/64/66 |

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

Ühine ravikindlustusskeem

2020

2020

Nominaalne diskontomäär

Nominaalne diskontomäär

0,4  %

0,4  %

0,5  %

0,5  %

Oodatav inflatsioonimäär

Oodatav inflatsioonimäär

1,2  %

1,2  %

1,3  %

1,3  %

Tegelik diskontomäär

Tegelik diskontomäär

(0,8 ) %

(0,8 ) %

(0,8 ) %

(0,8 ) %

Eeldatav palgatõusumäär

Eeldatav palgatõusumäär

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Suundumused arstiabi maksumuses

Suundumused arstiabi maksumuses

—

—

2,6  %

2,6  %

Pensioniiga

Pensioniiga

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2019

2019

Nominaalne diskontomäär

Nominaalne diskontomäär

1,1  %

1,1  %

1,2  %

1,2  %

Oodatav inflatsioonimäär

Oodatav inflatsioonimäär

1,3  %

1,3  %

1,3  %

1,3  %

Tegelik diskontomäär

Tegelik diskontomäär

(0,2 ) %

(0,2 ) %

(0,1 ) %

(0,1 ) %

Eeldatav palgatõusumäär

Eeldatav palgatõusumäär

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Suundumused arstiabi maksumuses

Suundumused arstiabi maksumuses

—

—

3,0  %

3,0  %

Pensioniiga

Pensioniiga

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2019. ja 2020. aasta suremusnäitajad põhinevad ELi avalike teenistujate keskmise eluea tabelil EULT 2018.

Nominaalne diskontomäär määratakse kindlaks nullkupongiga eurovõlakirja tootlikkuse väärtusena (alates 2020. aasta detsembrist Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi puhul tagasimaksetähtajaga 23 aastat ja ühise ravikindlustusskeemi puhul tagasimaksetähtajaga 27 aastat). Inflatsioonimäärana kasutatakse sama perioodi oodatavat inflatsioonimäära. See tuleb määrata empiiriliselt – see tähendab, et see peab põhinema Euroopa finantsturgudel kaubeldavad indeksivõlakirjade prognoositud väärtustel. Reaalne diskontomäär arvutatakse nominaalsest diskontomäärast ja oodatavast pikaajalisest inflatsioonimäärast.

Reaalse diskontomäära, see tähendab nominaalse diskontomäära ja oodatava inflatsioonimäära erinevuse vähenemine oli eriti järsk 2019. aastal ja jätkus 2020. aastal. Reaalse diskontomäära vähenemine on peamiselt tingitud nominaalse diskontomäära vähenemisest, mis on kooskõlas üle maailma finantsturgudel esineva püsiva suundumusega. Oodatavad inflatsioonimäära muutused ei tasakaalustanud nominaalse diskontomäära vähenemist piisavalt. Selle tulemusel vähenes reaalne diskontomäär oluliselt, mille tõttu jätkus negatiivne suundumus, samuti panustas see finantseeldustest saadud märkimisväärsesse kindlustusmatemaatilisse kahjumisse.

Sarnaselt Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemile tulenes ühise ravikindlustusskeemi kohustise suurenemine peamiselt reaalse diskontomäära jätkuvast vähenemisest, kuigi seda mõju osaliselt tasakaalustas ravikulude eeldatava aastase kasvu (ravikindlustusskeemide ühe põhieelduse) ajakohastamine. 2020. aastal tuletati ravikulude suundumuse prognoos palju pikemate andmeseeriate põhjal, mis hõlmavad aastaid 2005–2019, tagades seega suurema järjepidevuse skeemi kestusaja ja ravikulude eeldatava tulevase suundumuse täpsema hinnangu vahel. COVID-19 pandeemiast tingitud erakorraliste asjaolude tõttu ja hinnangutes nihete vältimiseks ei hõlma aegrida 2020. aastat.

2.9.5.   
  Tundlikkusanalüüs

Tundlikkusanalüüs

Tundlikkusanalüüs põhineb simulatsioonidel, mille käigus muudetakse muude tegurite samaks jäädes asjaomaste eelduste väärtusi.

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi tundlikkus

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemi tundlikkus

Eeldatava diskontomäära kümne baaspunktisel (0,1 %) muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (2 247 ) | 2 319 | (1 797 ) | 1 854 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(2 247 )

(2 247 )

2 319

2 319

(1 797 )

(1 797 )

1 854

1 854

Eeldatavate palgatõusude kümne baaspunktisel (0,1 %) muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | 2 206 | (2 143 ) | 1 774 | (1 724 ) |

(miljonites eurodes)

2020

2019

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

2 206

2 206

(2 143 )

(2 143 )

1 774

1 774

(1 724 )

(1 724 )

Eeldatava pensioniea üheaastasel muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Ühe aasta suurenemine | Ühe aasta vähenemine | Ühe aasta suurenemine | Ühe aasta vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (1 104 ) | 1 417 | (620) | 771 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Ühe aasta suurenemine

Ühe aasta vähenemine

Ühe aasta suurenemine

Ühe aasta vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(1 104 )

(1 104 )

1 417

1 417

(620)

(620)

771

771

Ühise ravikindlustusskeemi tundlikkus muutuste suhtes

Ühise ravikindlustusskeemi tundlikkus muutuste suhtes

Arstiabi maksumuse suundumuste kümne baaspunktisel muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine |
| Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma | 15 | (14) | 8 | (8) |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | 397 | (385) | 352 | (341) |

(miljonites eurodes)

2020

2019

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma

Jooksvate teenistuskulude ja töösuhtejärgse arstabi perioodilise netomaksumuse intressikulude komponentide kogusumma

15

15

(14)

(14)

8

8

(8)

(8)

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

397

397

(385)

(385)

352

352

(341)

(341)

Eeldatava diskontomäära kümne baaspunktisel (0,1 %) muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (348) | 361 | (311) | 322 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(348)

(348)

361

361

(311)

(311)

322

322

Eeldatavate palgatõusude kümne baaspunktisel (0,1 %) muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine | 0,1  % suurenemine | 0,1  % vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (38) | 37 | (30) | 29 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

0,1  % suurenemine

0,1  % vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(38)

(38)

37

37

(30)

(30)

29

29

Eeldatava pensioniea üheaastasel muutusel oleks järgmine mõju.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Ühe aasta suurenemine | Ühe aasta vähenemine | Ühe aasta suurenemine | Ühe aasta vähenemine |
| Kindlaksmääratud hüvitise kohustus | (401) | 421 | (363) | 383 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Ühe aasta suurenemine

Ühe aasta vähenemine

Ühe aasta suurenemine

Ühe aasta vähenemine

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

Kindlaksmääratud hüvitise kohustus

(401)

(401)

421

421

(363)

(363)

383

383

2.10.   ERALDISED

ERALDISED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Summa 31. detsembri 2019. aasta seisuga | Täiendavad eraldised | Kasuta-mata summade tühista-mine | Kasutatud summad | Liikide vahelised ümberpai-gutused | Hinnangu muutus | Summa 31. detsembri 2020. aasta seisuga |
| Kohtuasjad: | | | | | | | |
| Põllumajandus | 441 | 168 | (4) | (435) | — | — | 170 |
| Muu | 103 | 17 | (3) | (77) | — | (9) | 31 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 2 132 | — | — | (30) | — | 325 | 2 426 |
| Finantsküsimused | 1 938 | 812 | (1) | (225) | — | (2) | 2 523 |
| Muu | 208 | 59 | (13) | (11) | — | 11 | 254 |
| Kokku | 4 823 | 1 056 | (20) | (778) | — | 324 | 5 405 |
| Pikaajalised | 3 707 | 743 | (4) | (505) | (393) | 330 | 3 878 |
| Lühiajalised | 1 116 | 313 | (16) | (274) | 393 | (6) | 1 527 |

(miljonites eurodes)

Summa 31. detsembri 2019. aasta seisuga

Täiendavad eraldised

Kasuta-mata summade tühista-mine

Kasutatud summad

Liikide vahelised ümberpai-gutused

Hinnangu muutus

Summa 31. detsembri 2020. aasta seisuga

Kohtuasjad:

Kohtuasjad:

Põllumajandus

Põllumajandus

441

441

168

168

(4)

(4)

(435)

(435)

—

—

—

170

170

Muu

Muu

103

103

17

17

(3)

(3)

(77)

(77)

—

—

(9)

(9)

31

31

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

2 132

2 132

—

—

(30)

(30)

—

325

325

2 426

2 426

Finantsküsimused

Finantsküsimused

1 938

1 938

812

812

(1)

(1)

(225)

(225)

—

—

(2)

(2)

2 523

2 523

Muu

Muu

208

208

59

59

(13)

(13)

(11)

(11)

—

—

11

11

254

254

Kokku

Kokku

4 823

4 823

1 056

1 056

(20)

(20)

(778)

(778)

—

—

324

324

5 405

5 405

Pikaajalised

Pikaajalised

3 707

3 707

743

743

(4)

(4)

(505)

(505)

(393)

(393)

330

330

3 878

3 878

Lühiajalised

Lühiajalised

1 116

1 116

313

313

(16)

(16)

(274)

(274)

393

393

(6)

(6)

1 527

1 527

Eraldised on möödunud sündmustest tulenevad usaldusväärselt hinnatud summad, mis tuleb tõenäoliselt ELi eelarvest tulevikus tasuda.

Kohtuasjad

Kohtuasjad

Tegemist on prognoositud summadega, mis tuleb pärast aasta lõppu seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga tõenäoliselt välja maksta. Põllumajandust käsitlevad summad on seotud liikmesriikide algatatud kohtumenetlustega EAGFi vastavuskorrektsioonide otsuste vastu. See vähenemine on tingitud kahest 2020. aastal lõpetatud kohtuasjast.

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

2017. aastal ajakohastati Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitluse programmi strateegiat (D&WMP), mis on eraldise tegemiste aluseks. Strateegia koos eelarve ja personalivajadusega vaadati läbi koos sõltumatu D&WMP eksperdirühmaga. Strateegia on parim olemasolev hinnang selle kohta, kui palju vahendeid ja personali on vaja Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuskohtade dekomisjoneerimiseks Ispras, Geelis, Karlsruhes ja Pettenis.

Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega on see eraldis seotud inflatsiooniindeksiga ja seejärel diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse (kasutades euroala vahetuskursi kõverat). 31. detsembri 2020. aasta seisuga andis see tulemuseks 2 426 miljoni euro suuruse eraldise, mis jagunes summadeks, mida eeldatavalt kasutatakse 2021. aastal (33 miljonit eurot), ja summadeks, mis kasutatakse hiljem (2 393 miljonit eurot). Suurenemine võrreldes 2019. aastaga tuleneb peamiselt prognoositud tulevaste kulude suhtes kohaldatava diskontomäära vähenemisest.

Tuleb märkida, et dekomisjoneerimise pikaajalise kavandamisega kaasnevad suured ebakindlused võivad seda hinnangut mõjutada ja dekomisjoneerimiseks kuluv aeg võib tulevikus märkimisväärselt pikeneda. Peamised ebakindluse allikad on seotud dekomisjoneeritud tegevuskoha lõppseisundi, tuumamaterjalide, jäätmete käitlemise ja kõrvaldamise aspektide, riikliku regulatiivraamistiku ebatäielikkuse või puudumisega, keerukate ja aeganõudvate litsentsimisprotsesside ning dekomisjoneerimistööstuse turu arenguga tulevikus.

Finantseraldised

Finantseraldised

Tegemist on peamiselt eraldistega, mis peegeldavad hinnangulist tulevast kahjumit seoses mitme rahastamisvahendi raames antud tagatistega, mille puhul on volitatud üksustel õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid ELi nimel ja vastutusel. ELi tagatistega seotud finantsrisk on piiristatud ning finantsvarale on tehtud eraldised tulevaste sissenõuete katteks. Kõnealune rubriik hõlmab eraldisi EIP poolt Süüriale välislaenude andmise volituse raames antud ja seega ELi poolt välistegevuse tagatisfondi kaudu tagatud tagasimaksmata laenudele. Pikaajalised finantsriskide katteks eraldatud vahendid on diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse.

Finantseraldiste suurenemine on seotud programmi „Horisont 2020“, COSME programmi, kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu ning Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi raames tagatud tegevuse, sealhulgas EFSI VKEde komponendi võlaportfelli kohase EFSI ELi tagatisega hõlmatud tegevuse mahu suurenemisega.

2.11.   FINANTSKOHUSTISED

FINANTSKOHUSTISED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pikaajalised | | | |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustised | 2.11.1 | 84 395 | 53 062 |
| Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.11.2 | 4 | 9 |
| | | 84 399 | 53 071 |
| Lühiajalised | | | |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustised | 2.11.1 | 10 559 | 1 423 |
| Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 2.11.2 | 0 | 4 |
| Finantstagatise kohustised | 2.11.3 | 90 | 20 |
| | | 10 649 | 1 446 |
| Kokku | | 95 048 | 54 517 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2020

31.12.2019

Pikaajalised

Pikaajalised

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustised

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustised

2.11.1

2.11.1

84 395

84 395

53 062

53 062

Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.11.2

2.11.2

4

4

9

9

84 399

84 399

53 071

53 071

Lühiajalised

Lühiajalised

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustised

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustised

2.11.1

2.11.1

10 559

10 559

1 423

1 423

Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

2.11.2

2.11.2

0

0

4

4

Finantstagatise kohustised

Finantstagatise kohustised

2.11.3

2.11.3

90

90

20

20

10 649

10 649

1 446

1 446

Kokku

Kokku

95 048

95 048

54 517

54 517

2.11.1.   
  Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustised

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Finantsabiks võetud laenud | 2.11.1.1 | 93 192 | 52 564 |
| Muud finantskohustised | 2.11.1.2 | 1 761 | 1 921 |
| Kokku | | 94 954 | 54 485 |
| Pikaajalised | | 84 395 | 53 062 |
| Lühiajalised | | 10 559 | 1 423 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2020

31.12.2019

Finantsabiks võetud laenud

Finantsabiks võetud laenud

2.11.1.1

2.11.1.1

93 192

93 192

52 564

52 564

Muud finantskohustised

Muud finantskohustised

2.11.1.2

2.11.1.2

1 761

1 761

1 921

1 921

Kokku

Kokku

94 954

94 954

54 485

54 485

Pikaajalised

Pikaajalised

84 395

84 395

53 062

53 062

Lühiajalised

Lühiajalised

10 559

10 559

1 423

1 423

2.11.1.1.   Finantsabiks võetud laenud

Finantsabiks võetud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EFSM | TERA | Makse-bilansi toetamise mehha-nism | Makroma-janduslik finantsabi | Euratom | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2019 | 47 394 | — | 201 | 4 754 | 214 | 52 564 |
| Uued laenud | — | 39 500 | — | 1 675 | 100 | 41 275 |
| Tagasimaksed | — | — | — | (617) | (35) | (651) |
| Vahetuskursi erinevused | — | — | — | — | — | — |
| Bilansilise maksumuse muutused | 2 | 3 | 0 | 0 | (0) | 5 |
| Kokku seisuga 31.12.2020 | 47 396 | 39 503 | 201 | 5 813 | 279 | 93 192 |
| Pikaajalised | 37 050 | 39 500 | 200 | 5 783 | 250 | 82 782 |
| Lühiajalised | 10 346 | 3 | 1 | 30 | 29 | 10 410 |

(miljonites eurodes)

EFSM

TERA

Makse-bilansi toetamise mehha-nism

Makroma-janduslik finantsabi

Euratom

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2019

Kokku seisuga 31.12.2019

47 394

47 394

—

—

201

201

4 754

4 754

214

214

52 564

52 564

Uued laenud

Uued laenud

—

—

39 500

39 500

—

—

1 675

1 675

100

100

41 275

41 275

Tagasimaksed

Tagasimaksed

—

—

—

—

—

—

(617)

(617)

(35)

(35)

(651)

(651)

Vahetuskursi erinevused

Vahetuskursi erinevused

—

—

—

—

—

—

—

—

Bilansilise maksumuse muutused

Bilansilise maksumuse muutused

2

2

3

3

0

0

0

0

(0)

(0)

5

5

Kokku seisuga 31.12.2020

Kokku seisuga 31.12.2020

47 396

47 396

39 503

39 503

201

201

5 813

5 813

279

279

93 192

93 192

Pikaajalised

Pikaajalised

37 050

37 050

39 500

39 500

200

200

5 783

5 783

250

250

82 782

82 782

Lühiajalised

Lühiajalised

10 346

10 346

3

3

1

1

30

30

29

29

10 410

10 410

Peamiselt kuuluvad võetud laenude hulka sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa on 92 415 miljonit eurot (2019. aastal 52 433 miljonit eurot). Muutused bilansilises maksumuses vastavad kogunenud intresside muutustele.

Eelnimetatud laenude tagasimaksmise tagab lõppkokkuvõttes ELi eelarve (vt lisade punkt 4.1.2) ja sellest tulenevalt iga liikmesriik.

4.1.2

Võetud laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

Võetud laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| --- | --- | --- |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 0,50  % – 3,75  % | 0,50  % – 3,75  % |
| Eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) | 0,00  % – 0,30  % | — |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,88  % | 2,88  % |
| Makromajanduslik finantsabi | 0,00  % – 3,69  % | 0,00  % – 3,82  % |
| Euratom | 0,00  % – 5,68  % | 0,00  % – 5,68  % |

31.12.2020

31.12.2019

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

Eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA)

Eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA)

0,00  % – 0,30  %

0,00  % – 0,30  %

—

—

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,88  %

2,88  %

2,88  %

2,88  %

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,82  %

0,00  % – 3,82  %

Euratom

Euratom

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

2.11.1.2.   Muud finantskohustised

Muud finantskohustised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pikaajalised | | |
| Kapitalirendi kohustised | 1 130 | 1 244 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 346 | 385 |
| Muu | 136 | 144 |
| | 1 612 | 1 772 |
| Lühiajalised | | |
| Kapitalirendi kohustised | 101 | 97 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 38 | 36 |
| Hüvitamisele kuuluvad trahvid | 8 | — |
| Muud | 2 | 17 |
| | 149 | 149 |
| Kokku | 1 761 | 1 921 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Pikaajalised

Pikaajalised

Kapitalirendi kohustised

Kapitalirendi kohustised

1 130

1 130

1 244

1 244

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

346

346

385

385

Muu

Muu

136

136

144

144

1 612

1 612

1 772

1 772

Lühiajalised

Lühiajalised

Kapitalirendi kohustised

Kapitalirendi kohustised

101

101

97

97

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

38

38

36

36

Hüvitamisele kuuluvad trahvid

Hüvitamisele kuuluvad trahvid

8

8

—

—

Muud

Muud

2

2

17

17

149

149

149

149

Kokku

Kokku

1 761

1 761

1 921

1 921

Kapitalirendi kohustised

Kapitalirendi kohustised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kohustised kokku |
| Maa ja hooned | 96 | 457 | 665 | 1 218 |
| Muu põhivara | 5 | 8 | — | 13 |
| Kokku seisuga 31.12.2020 | 101 | 465 | 665 | 1 231 |
| Intressid | 50 | 170 | 124 | 345 |
| Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2020 | 151 | 636 | 790 | 1 576 |
| Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2019 | 150 | 644 | 946 | 1 741 |

(miljonites eurodes)

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kohustised kokku

Maa ja hooned

Maa ja hooned

96

96

457

457

665

665

1 218

1 218

Muu põhivara

Muu põhivara

5

5

8

8

—

13

13

Kokku seisuga 31.12.2020

Kokku seisuga 31.12.2020

101

101

465

465

665

665

1 231

1 231

Intressid

Intressid

50

50

170

170

124

124

345

345

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2020

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2020

151

151

636

636

790

790

1 576

1 576

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2019

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2019

150

150

644

644

946

946

1 741

1 741

Eespool esitatud rendi ja hoonetega seotud summasid tuleb rahastada tulevaste eelarvete kaudu.

2.11.2.   
  Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tuletisinstrumendi liik | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Tinglik summa | Õiglane väärtus | Tinglik summa | Õiglane väärtus |
| Tagatis omakapitali investeeringute portfellile | 215 | 1 | 752 | 10 |
| Valuutaoptsioon (müügihinna vahe) | 14 | 4 | 13 | 2 |
| Kokku | 229 | 4 | 765 | 12 |
| Pikaajalised | 229 | 4 | 148 | 9 |
| Lühiajalised | 0 | 0 | 617 | 4 |

(miljonites eurodes)

Tuletisinstrumendi liik

31.12.2020

31.12.2019

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Tinglik summa

Õiglane väärtus

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

Tagatis omakapitali investeeringute portfellile

215

215

1

1

752

752

10

10

Valuutaoptsioon (müügihinna vahe)

Valuutaoptsioon (müügihinna vahe)

14

14

4

4

13

13

2

2

Kokku

Kokku

229

229

4

4

765

765

12

12

Pikaajalised

Pikaajalised

229

229

4

4

148

148

9

9

Lühiajalised

Lühiajalised

0

0

0

0

617

617

4

4

Tagatised omakapitali investeeringute portfellidele

Tagatised omakapitali investeeringute portfellidele

Omakapitali investeeringute portfellidele antud tagatised on liigitatud finantskohustisteks õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kuna need ei vasta finantstagatise kohustise määratlusele (vt lisade punkt 1.5.12). ELi finantskohustist hinnatakse alusinvesteeringute väärtuse alusel.

1.5.12

Välisvaluuta optsioon

Välisvaluuta optsioon

31. detsembri 2020. aasta seisuga oli ELil tuletisinstrument (müügihinna vahel põhinev valuutaoptsioon), millega kaeti välisvaluuta (UHA – Ukraina grivna) väärtuse langus, mis on seotud finantsasutuste poolt Ukraina VKEdele rahastamisele juurdepääsu parandamiseks ja Ukraina laenutingimuste atraktiivsemaks muutmiseks antud laenudega. Lepingu kohaselt annab EL oma partneritele võimaluse nõuda UHA/EUR vahetuskursi languse korral iga abikõlbliku laenu puhul kuni 30 % ELi panust.

Õiglases väärtuses mõõdetud finantskohustiste õiglase väärtuse hierarhia

Õiglases väärtuses mõõdetud finantskohustiste õiglase väärtuse hierarhia

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| 1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad | — | — |
| 2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad | 4 | 2 |
| 3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel | 1 | 10 |
| Kokku | 4 | 12 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

—

—

—

—

2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

4

4

2

2

3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

1

1

10

10

Kokku

Kokku

4

4

12

12

2.11.3.   
  Finantstagatise kohustised

Finantstagatise kohustised

EFSI tagatis võlaportfellile, mille EIP on välja andnud EFSI innovatsiooni- ja taristukomponendi alusel, samuti välislaenude andmise volitusega seotud tagatis EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse raames antud EIP laenudele liigitatakse finantstagatise kohustisteks. 31. detsembri 2020. aasta seisuga moodustas EFSI finantstagatise kohustis kokku null eurot (2019. aastal null eurot), sest selle tagatise raames saada olev sissetulek ületas eeldatavat kahju, samal ajal kui välislaenude andmise volitusega seotud EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse raames võetud finantstagatise kohustised olid 90 miljonit eurot (2019. aastal 20 miljonit eurot (vt lisade punkt 4.1.1).

4.1.1

2.12.   VÕLGNEVUSED

VÕLGNEVUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Brutosumma | Kohandused | Netosumma seisuga 31.12.2020 | Brutosumma | Kohandused | Netosumma seisuga 31.12.2019 |
| Kulutaotlused ja arved, saadud: | | | | | | |
| liikmesriikidelt | | | | | | |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | 17 | (0) | 17 | 21 | (0) | 21 |
| ERF ja ÜF | 12 651 | (2 698 ) | 9 954 | 8 068 | (2 437 ) | 5 631 |
| ESF | 3 479 | (370) | 3 109 | 2 882 | (558) | 2 325 |
| Muu | 792 | (90) | 701 | 852 | (45) | 807 |
| Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt | 1 485 | (182) | 1 302 | 1 562 | (180) | 1 381 |
| Saadud kulutaotlused ja arved kokku | 18 424 | (3 341 ) | 15 083 | 13 384 | (3 220 ) | 10 165 |
| EAGF | 16 160 | — | 16 160 | 16 255 | — | 16 255 |
| Mitmesugused võlgnevused | 784 | — | 784 | 539 | — | 539 |
| Muu | 381 | — | 381 | 283 | — | 283 |
| Kokku | 35 748 | (3 341 ) | 32 408 | 30 462 | (3 220 ) | 27 241 |

(miljonites eurodes)

Brutosumma

Kohandused

Netosumma seisuga 31.12.2020

Brutosumma

Kohandused

Netosumma seisuga 31.12.2019

Kulutaotlused ja arved, saadud:

Kulutaotlused ja arved, saadud:

liikmesriikidelt

liikmesriikidelt

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

17

17

(0)

(0)

17

17

21

21

(0)

(0)

21

21

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

12 651

12 651

(2 698 )

(2 698 )

9 954

9 954

8 068

8 068

(2 437 )

(2 437 )

5 631

5 631

ESF

ESF

3 479

3 479

(370)

(370)

3 109

3 109

2 882

2 882

(558)

(558)

2 325

2 325

Muu

Muu

792

792

(90)

(90)

701

701

852

852

(45)

(45)

807

807

Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt

Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt

1 485

1 485

(182)

(182)

1 302

1 302

1 562

1 562

(180)

(180)

1 381

1 381

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

18 424

18 424

(3 341 )

(3 341 )

15 083

15 083

13 384

13 384

(3 220 )

(3 220 )

10 165

10 165

EAGF

EAGF

16 160

16 160

—

—

16 160

16 160

16 255

16 255

—

—

16 255

16 255

Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

784

784

—

—

784

784

539

539

—

—

539

539

Muu

Muu

381

381

—

—

381

381

283

283

—

—

283

283

Kokku

Kokku

35 748

35 748

(3 341 )

(3 341 )

32 408

32 408

30 462

30 462

(3 220 )

(3 220 )

27 241

27 241

Võlgnevused hõlmavad laekunud, kuid aasta lõpuks tasumata arveid ja kulutaotlusi. Need on esmaselt kajastatud arvete/kulutaotluste laekumise ajal taotletud summade väärtuses. Hiljem on võlgnevusi kohandatud, et kajastada üksnes kulude läbivaatamise järel heakskiidetud summasid ning summasid, mida hinnatakse rahastamiskõlblikuks. Summad, mida loetakse rahastamiskõlbmatuks, sisalduvad veerus „Kohandused“. Suurimad summad seonduvad struktuurimeetmetega.

Programmitöö perioodil 2014–2020 on struktuurifondide (ERF ja ESF), Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ühissätete Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1303/2013 (25) ette nähtud, et ELi eelarvet kaitstakse, pidades süstemaatiliselt kinni 10 % tehtud vahemaksetest. Ühissätete määruse kohasele eelarveaastale (1. juuli kuni 30. juuni) järgnevaks veebruariks on kontrollitsükkel lõppenud – lõpule on jõudnud nii korraldusasutuste halduskontroll kui ka auditeerimisasutuste auditid. Komisjon vaatab läbi liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste esitatud kinnitavad dokumendid ja raamatupidamisaruanded. Lõppjäägi maksmine/sissenõudmine toimub alles pärast selle läbivaatamise lõpuleviimist ja raamatupidamisaruannete kinnitamist. Kõnealuse korralduse alusel kinni peetud summa oli 2020. aasta lõpul kokku 7,8 miljardit eurot. Osa sellest summast (1,1 miljardit eurot) hinnatakse liikmesriikide raamatupidamisaruannetes esitatud teabe alusel rahastamiskõlbmatuks ja sisaldub samuti veerus „Kohandused“. Võlgnevuste kohanduste viimast komponenti kajastavad summad, mis vastavad muudele ettemaksetele liikmesriikidele (vt lisade punkt 2.5.2) ja mis olid aasta lõpul välja maksmata (1,3 miljardit eurot).

25

2.5.2

Ühtekuuluvuspoliitikaga (ERF, ÜF, ESF) seotud maksmisele kuuluvate summade suurenemine on peamiselt tingitud 2020. aasta lõpus laekunud kulutaotlustest (5,9 miljardit eurot), mida ei oldud vahendite puudumise tõttu veel välja makstud. Üldiselt kajastab kulutaotluste kõrgem tase selles valdkonnas rakendamisel tehtud edusamme.

Eelmaksetaotlused

Eelmaksetaotlused

Lisaks eespool nimetatud summadele saadi 2020. aasta lõpuks 1,4 miljardi euro eest eelmaksetaotlusi, mis ei olnud aasta lõpu seisuga veel välja makstud. ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei kirjendata neid summasid võlgnevusena.

2.13.   VIITVÕLAD JA ETTEMAKSTUD TULU

VIITVÕLAD JA ETTEMAKSTUD TULU

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Viitvõlad | 64 383 | 66 860 |
| Ettemakstud tulu | 128 | 254 |
| Muu | 74 | 116 |
| Kokku | 64 584 | 67 230 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Viitvõlad

Viitvõlad

64 383

64 383

66 860

66 860

Ettemakstud tulu

Ettemakstud tulu

128

128

254

254

Muu

Muu

74

74

116

116

Kokku

Kokku

64 584

64 584

67 230

67 230

Viitvõlad jaotuvad järgmiselt.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| EAGF | 24 599 | 28 193 |
| EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid | 18 622 | 18 583 |
| ERF ja ÜF | 8 766 | 9 525 |
| ESF | 3 009 | 3 016 |
| Muu | 9 386 | 7 542 |
| Kokku | 64 383 | 66 860 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

EAGF

EAGF

24 599

24 599

28 193

28 193

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

18 622

18 622

18 583

18 583

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

8 766

8 766

9 525

9 525

ESF

ESF

3 009

3 009

3 016

3 016

Muu

Muu

9 386

9 386

7 542

7 542

Kokku

Kokku

64 383

64 383

66 860

66 860

Viitvõlad on kajastatud kulutused, mille kohta liidule ei ole kulutaotlusi veel esitatud. Ühtekuuluvuspoliitika puhul on ERFi ja ÜFi viitvõlgade vähenemine peamiselt seotud perioodi 2007–2013 lõpetamisega (kuna saadud on viimased kulutaotlused), samal ajal kui perioodi 2014–2020 puhul on nende tase stabiilne. EAGFi summade muutusi on üksikasjalikumalt selgitatud lisade punktis 3.10.

3.10

NETOVARA

NETOVARA

2.14.   RESERVID

RESERVID

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Õiglase väärtuse reserv | 2.14.1 | 496 | 391 |
| Tagatisfondi reserv | 2.14.2 | 3 043 | 2 870 |
| Muud reservid | 2.14.3 | 1 523 | 1 776 |
| Kokku | | 5 062 | 5 037 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2020

31.12.2019

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

2.14.1

2.14.1

496

496

391

391

Tagatisfondi reserv

Tagatisfondi reserv

2.14.2

2.14.2

3 043

3 043

2 870

2 870

Muud reservid

Muud reservid

2.14.3

2.14.3

1 523

1 523

1 776

1 776

Kokku

Kokku

5 062

5 062

5 037

5 037

2.14.1.   
  Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu.

Õiglase väärtuse reservi muutumine perioodi jooksul

Õiglase väärtuse reservi muutumine perioodi jooksul

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Sisalduvad õiglase väärtuse reservis | 89 | 200 |
| Sisalduvad tulemiaruandes | 16 | (40) |
| Kokku | 105 | 160 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Sisalduvad õiglase väärtuse reservis

Sisalduvad õiglase väärtuse reservis

89

89

200

200

Sisalduvad tulemiaruandes

Sisalduvad tulemiaruandes

16

16

(40)

(40)

Kokku

Kokku

105

105

160

160

2.14.2.   
  Tagatisfondi reserv

Tagatisfondi reserv

See reserv kajastab EIP välislaenude andmise volituse raames antud ja ELi eelarvega tagatud laenude tagasimaksmata summade 9 % sihtsummat, mida tuleb hoida välistegevuse tagatisfondi varana (vt lisade punkt 2.4.1).

2.4.1

2.14.3.   
  Muud reservid

Muud reservid

See summa seondub peamiselt likvideeritava ESTÜ söe ja terase teadusfondi varade reserviga (1 275 miljonit eurot), mis moodustati ESTÜ likvideerimise raames.

2.15.   LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2019 | 77 560 |
| Eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele | 3 218 |
| Muutused tagatisfondi reservis | 173 |
| Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine | 15 155 |
| Muud muutused reservis | (210) |
| Eelarveaasta tulem | (57 416 ) |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2020 kokku | 38 480 |

(miljonites eurodes)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2019

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2019

77 560

77 560

Eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele

Eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele

3 218

3 218

Muutused tagatisfondi reservis

Muutused tagatisfondi reservis

173

173

Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine

Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine

15 155

15 155

Muud muutused reservis

Muud muutused reservis

(210)

(210)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(57 416 )

(57 416 )

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2020 kokku

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2020 kokku

38 480

38 480

Kõnealune summa kajastab seda osa ELi kuni 31. detsembrini kantud kuludest, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aastal N paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 (või hiljem) ning seetõttu rahastada aasta N+1 (või hilisema aasta) eelarvest. Kuna sellised kulud arvatakse raamatupidamisarvestuses kohustiste hulka ning asjaomaseid summasid rahastatakse tulevastest eelarvetest, ületavad kohustised aasta lõpu seisuga märkimisväärselt varasid. Kõige enam esiletõstmist väärivad summad on seotud EAGFi tegevuse ja töötajahüvitiste kohustistega.

Tuleb aga märkida, et eespool kirjeldatu ei mõjuta eelarve täitmise tulemust – eelarve tulud peaksid alati võrduma eelarve kuludega või neid ületama ning võimalik tulude ülejääk tagastatakse liikmesriikidele.

Töötajahüvitiste kohustiste ümberhindamine on seotud nende kohustiste kindlustusmatemaatilisest hindamisest tuleneva kindlustusmatemaatilise kasumi ja kahjumiga.

Liikmesriikidelt sissenõutavate summade oluline vähenemine on peamiselt tingitud tuludest seoses netosummaga, mis Ühendkuningriik sõlmitud väljaastumislepingu kohaselt pärast 2020. aastal liidust lahkumist võlgneb (vt lisade punkt 2.6.1.2).

2.6.1.2

3.   TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: OMAVAHENDID

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: OMAVAHENDID

3.1.   KOGURAHVATULUPÕHISED OMAVAHENDID

KOGURAHVATULUPÕHISED OMAVAHENDID

Tulu omavahenditest on ELi põhitegevustulude peamine osa. Omavahendite kolmest kategooriast kõige olulisem on kogurahvatulul põhinevate omavahendite tulu, mis moodustas 2020. aastal 125 393 miljonit eurot (2019. aastal 108 820 miljonit eurot). Igalt liikmesriigilt kogutakse tema kogurahvatulust sama protsendimäär. Kogurahvatulul põhinevaid omavahendid tasakaalustavad tulusid ja kulusid, st nendega rahastatakse eelarve seda osa, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Kogurahvatulul põhinevate omavahendite tulu suurenemine kajastab 2020. aasta vajadusi seoses maksete assigneeringutega, mille eesmärk oli tugevdada ELi peamisi prioriteete. 2020. aastal hõlmasid need peamised prioriteedid COVID-19 vaktsiinide strateegiat (erakorralise toetuse rahastamisvahendi kaudu) ja algatust CRII+.

3.2.   TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

Traditsioonilised omavahendid on peamiselt seotud tollimaksudega, millest liikmesriigid jätavad endale sissenõudmiskuludena 20 %, seega on eespool esitatud summad näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksemana. Tollimaksude vähenemine tuleneb peamiselt majanduskriisist põhjustatud väiksemast sissenõudmisest.

3.3.   KÄIBEMAKSUPÕHISED OMAVAHENDID

KÄIBEMAKSUPÕHISED OMAVAHENDID

Käibemaksupõhised omavahendid oli esimene ELi tasandil suurel määral ühtlustatud maksuliik. Käibemaksupõhiste omavahendite sissemakse arvutatakse kohaldades riigi käibemaksu baasi suhtes (mis ei saa olla suurem kui 50 % iga liikmesriigi kogurahvatulust) 0,3 % sissenõudmismäära. Nõukogu otsusega 2014/335/EL, Euratom (26) määrati Saksamaale, Madalmaadele ja Rootsile perioodiks 2014–2020 vähendatud sissenõudmise määr (0,15 %).

26

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: ÜMBERPAIGUTAMISED

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: ÜMBERPAIGUTAMISED

3.4.   TRAHVID

TRAHVID

452 miljoni euro suurune tulu (2019. aastal 4 291 miljonit eurot) seondub trahvidega, mille komisjon on määranud ettevõtjatele ELi konkurentsieeskirjade ja liikmesriikidele liidu õiguse rikkumise eest. Komisjon kajastab trahvitulu trahviotsuse vastuvõtmisel ja teavitab ametlikult trahvitavat. Summad on peamiselt seotud konkurentsitrahvidega (370 miljonit eurot). Olulisimad juhtumid on seotud ELi konkurentsieeskirjade rikkumistega, see tähendab äriühingutele Orbia, Clariant ja Celanese määratud kokku 260 miljoni euro suuruse trahviga osalemise eest kartellis, mis oli seotud ostudega etüleeni kaubaturul, ning farmaatsiaettevõtjatele Teva ja Cephalon määratud 60 miljoni euro suuruste trahvidega kokkuleppe eest viivitada Cephaloni unehäirete ravimi odavama geneerilise versiooni turuletoomisega.

3.5.   KULUDE SISSENÕUDMINE

KULUDE SISSENÕUDMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Jagatud eelarve täitmine | 1 281 | 2 547 |
| Otsene eelarve täitmine | 53 | 65 |
| Kaudne eelarve täitmine | 21 | 16 |
| Kokku | 1 355 | 2 627 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Jagatud eelarve täitmine

Jagatud eelarve täitmine

1 281

1 281

2 547

2 547

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

53

53

65

65

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

21

21

16

16

Kokku

Kokku

1 355

1 355

2 627

2 627

Selles rubriigis on esitatud peamiselt komisjoni väljastatud sissenõudekorraldused, mis on ära makstud või tasaarvestatud (st maha arvatud) järgmistest komisjoni raamatupidamissüsteemis kirjendatud maksetest. Sissenõudekorraldused esitatakse eesmärgiga nõuda sisse ELi eelarvest varem väljamakstud kulusid. Sissenõudmised põhinevad kontrollide, auditite või rahastamiskõlblikkuse analüüside tulemustel ja seega kaitsevad need toimingud ELi eelarvet õigusnormidevastaselt tehtud kulutuste eest.

Lisaks on arvesse võetud EAGFi kuludest abisaajatele liikmesriikide poolt väljastatud sissenõudekorraldusi ning alates eelmise aasta lõpust kuni aruandeaasta lõpuni tehtud viitlaekumiste prognooside muutusi.

Eelmise tabeli summad kajastavad tulusid sissenõudekorralduste väljastamisest. Sel põhjusel ei kajasta esitatud väärtused (ega saagi kajastada) kõiki ELi eelarve kaitseks võetud meetmeid eelkõige ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, kus rahastamiskõlbmatute kulude korrigeerimiseks rakendatakse erikorda, mis enamikul juhtudel ei hõlma sissenõudekorralduse väljaandmist. Kaasatud ei ole summad, mis on tagasi saadud kuludega tasaarvestamise ja kuludeklaratsioonidest kõrvaldamise teel, ning tagasi saadud eelmaksete summad.

Suurem osa kogusummast tuleneb jagatud eelarve täitmisest.

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Selles rubriigis kajastatud EAGFi ja EAFRD eelarveaasta tulud koosnevad eelarveaasta jooksul otsustatud finantskorrektsioonidest ning liikmesriikide deklareeritud ja eelarveaasta jooksul sisse nõutud tagasimaksetest, millele lisandub selliste summade netosuurenemine, mis liikmesriigid on deklareerinud, kuid mis kuuluvad seoses pettuse ja õigusnormide rikkumisega eelarveaasta lõpu seisuga sissenõudmisele.

Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika puhul vastavad peamised summad 0,4 miljardi euro suurusele viitlaekumisele (2019. aastal 1,4 miljardit eurot), mille komisjon eelduste kohaselt liikmesriikidelt sisse nõuab. Sissenõudmine toimub liikmesriikide 2021. aasta alguses esitatud raamatupidamise aastaaruannete läbivaatamise ja heakskiitmise tulemusena. Sissenõutavad summad kujutavad endast sisuliselt eelarveaasta jooksul algselt rahastamiskõlblikeks loetud ja liikmesriikide majandusaasta aruannetes rahastamiskõlblikena kinnitatud summade vahet. Väike summa tähendab seda, et tänu liikmesriikide tasandil kehtestatud kontrollidele oli võimalik rahastamiskõlbmatud summad varakult kindlaks teha.

3.6.   ÜHENDKUNINGRIIGI VÄLJAASTUMISLEPING

ÜHENDKUNINGRIIGI VÄLJAASTUMISLEPING

Need tulud on seotud netosummaga, mis Ühendkuningriik sõlmitud väljaastumislepingu kohaselt pärast 2020. aastal liidust lahkumist võlgneb (vt lisade punkt 2.6.1.2).

2.6.1.2

3.7.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUUD TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Liikmesriikide osamaksud innovatsioonifondi | 2 080 | — |
| Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed | 1 316 | 1 299 |
| Toetused kolmandatelt riikidelt | 1 592 | 1 509 |
| Liikmesriikide osamaksud erakorralise toetuse rahastamisvahendisse ja välisabisse | 1 073 | 331 |
| Varade üleandmine | 317 | 60 |
| Eelarve korrigeerimine | 214 | (1 719 ) |
| Muu | 524 | 592 |
| Kokku | 7 116 | 2 072 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Liikmesriikide osamaksud innovatsioonifondi

Liikmesriikide osamaksud innovatsioonifondi

2 080

2 080

—

—

Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed

Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed

1 316

1 316

1 299

1 299

Toetused kolmandatelt riikidelt

Toetused kolmandatelt riikidelt

1 592

1 592

1 509

1 509

Liikmesriikide osamaksud erakorralise toetuse rahastamisvahendisse ja välisabisse

Liikmesriikide osamaksud erakorralise toetuse rahastamisvahendisse ja välisabisse

1 073

1 073

331

331

Varade üleandmine

Varade üleandmine

317

317

60

60

Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimine

214

214

(1 719 )

(1 719 )

Muu

Muu

524

524

592

592

Kokku

Kokku

7 116

7 116

2 072

2 072

Liikmesriikide osamaksud innovatsioonifondi on saastekvootide müügi (1 334 miljonit eurot) ja programmi „NER300“ kasutamata vahendite ülekandmisega (747 miljonit eurot) seotud tulu, mida kasutatakse vähese CO2 heitega tehnoloogiate innovatsiooni toetamiseks. EIP ülesanne on saastekvootide rahaks konverteerimine ja liikmesriikide nimel programmi „NER300“ vahendite haldamine. Aasta lõpu seisuga on EIP kandnud kogusummast 2 080 miljonit eurot komisjonile üle 1 336 miljonit eurot, mis on kajastatud sularahana (millest on maha arvatud 2020. aastal kulutatud summa) (vt lisade punkt 2.8.1). Ülejäänud 744 miljoni euro suurust summat ei oldud 2020. aasta lõpu seisuga veel sisse nõutud ja seepärast kajastatakse seda mittekaubandusliku nõudena (vt lisade punkt 2.6.1.5).

2

2.8.1

2.6.1.5

Tulu töötajate maksudest ja sotsiaalkindlustusmaksetest tuleneb peamiselt mahaarvamistest töötajate palkadest. Olulise osa selles kategoorias moodustavad sissemaksed pensionifondi ja tulumaks.

Toetused kolmandatelt riikidelt on peamiselt EFTA riikide ja ühinemiseks valmistuvate riikide osamaksud (1 293 miljonit eurot), samuti kolmandate riikide rahalised osamaksud programmi „Horisont 2020“ (297 miljonit eurot).

Liikmesriigid on panustanud erakorralise toetuse rahastamisvahendisse täiendavalt 750 miljonit eurot ning Türgi pagulasrahastusse 265 miljonit eurot.

Tulu varade üleandmisest seondub peamiselt programmi „Copernicus“ satelliidi 6A üleandmisega Euroopa Kosmoseagentuurilt (ESA) komisjonile (vt lisade punkt 2.2). ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt on selle üleandmise näol tegemist mittekaubandusliku tehinguga.

2.2

Eelarveliste korrektsioonide suurenemine tuleneb peamiselt eelmise aasta eelarveülejäägi kasvust; 2020. aastal oli ülejääk 3 218 miljonit eurot, võrreldes 1 803 miljoni euroga 2019. aastal. Eelarveülejääki tasakaalustas iga-aastaste käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite korrigeerimine, mis moodustas 2020. aastal 3 165 miljonit eurot, võrreldes 3 443 miljoni euroga 2019. aastal.

Muud tulud mittekaubanduslikest tehingutest hõlmavad ITERi asukohariigi ja liikmete osamakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõttesse Fusion for Energy (156 miljonit eurot).

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

3.8.   FINANTSTULUD

FINANTSTULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Intressid: | | |
| Hilinenud maksed | 1 129 | 133 |
| Antud laenud | 1 167 | 1 180 |
| Muu | 63 | 70 |
| Ülekurss | 674 | 2 |
| Finantstagatise kohustise kindlustusmakse | 258 | 193 |
| Dividendid | 22 | 29 |
| Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustistelt | 70 | 125 |
| Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum | 48 | 82 |
| Muu | 3 | 2 |
| Kokku | 3 434 | 1 817 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Intressid:

Intressid:

Hilinenud maksed

Hilinenud maksed

1 129

1 129

133

133

Antud laenud

Antud laenud

1 167

1 167

1 180

1 180

Muu

Muu

63

63

70

70

Ülekurss

Ülekurss

674

674

2

2

Finantstagatise kohustise kindlustusmakse

Finantstagatise kohustise kindlustusmakse

258

258

193

193

Dividendid

Dividendid

22

22

29

29

Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustistelt

Finantstulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradelt või -kohustistelt

70

70

125

125

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum

48

48

82

82

Muu

Muu

3

3

2

2

Kokku

Kokku

3 434

3 434

1 817

1 817

Intressitulu hilinenud maksetelt tuleneb peamiselt maksmisele kuuluvatest ja õigeaegselt tasumata trahvidest ja omavahendite osamaksudest. Põhisummad on seotud lisade punktis 2.6.1.1 osutatud rikkumisjuhtumiga (0,5 miljardit eurot) ja hinnangulise tuluga Madalmaade vastu algatatud juhtumist seoses päikesepaneelide dumpinguvastastest tollimaksudest kõrvalehoidmisega (0,3 miljardit eurot).

2.6.1.1

Laenudelt saadud intressitulu on seotud peamiselt finantsabiks antud laenudega (vt lisade punkt 2.4.3).

2.4.3

674 miljoni euro suurune ülekurss on peamiselt seotud TERA võetud laenudega, millest saadi emiteeritud võlakirjade nimiväärtusest rohkem tulu. Need tulud anti üle abiprogrammidest kasu saavatele liikmesriikidele, mille tulemusel kajastati 672 miljoni euro ulatuses finantskulusid (vt lisade punkt 3.14).

3.14

Finantstagatise kohustise kindlustusmakse on peamiselt seotud EIP-lt saadud riskijagamistuludega, mis tulenevad EFSI tagatisest EFSI taristu- ja innovatsioonikomponendi võlaportfellile (vt lisade punkt 2.11.3).

2.11.3

3.9.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUU TULU

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUU TULU

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Tulu tasudest osutatud teenuste eest (asutused) | 640 | 592 |
| Kasum vahetuskursi erinevustest | 370 | 347 |
| Kaupade müük | 48 | 31 |
| Osakaal Euroopa Investeerimisfondi netomajandustulemuses | 38 | 53 |
| Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest | 34 | 43 |
| Põhivaraga seotud tulu | 5 | 5 |
| Muu | 269 | 227 |
| Kokku | 1 404 | 1 298 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Tulu tasudest osutatud teenuste eest (asutused)

Tulu tasudest osutatud teenuste eest (asutused)

640

640

592

592

Kasum vahetuskursi erinevustest

Kasum vahetuskursi erinevustest

370

370

347

347

Kaupade müük

Kaupade müük

48

48

31

31

Osakaal Euroopa Investeerimisfondi netomajandustulemuses

Osakaal Euroopa Investeerimisfondi netomajandustulemuses

38

38

53

53

Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest

Tulu finantsinstrumentidega seotud tasudest

34

34

43

43

Põhivaraga seotud tulu

Põhivaraga seotud tulu

5

5

5

5

Muu

Muu

269

269

227

227

Kokku

Kokku

1 404

1 404

1 298

1 298

Tulu teenuste osutamisest koosneb peamiselt Euroopa Ravimiameti kogutavatest müügiloatasudest ja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti kogutavatest kaubamärgitasudest.

KULUD

KULUD

3.10.   JAGATUD EELARVE TÄITMINE

JAGATUD EELARVE TÄITMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Täidetud liikmesriikide poolt | 2020 | 2019 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | 40 461 | 43 951 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid | 14 467 | 13 541 |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 41 118 | 35 178 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 13 677 | 11 218 |
| Muu | 2 701 | 2 608 |
| Kokku | 112 425 | 106 495 |

(miljonites eurodes)

Täidetud liikmesriikide poolt

2020

2019

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

40 461

40 461

43 951

43 951

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja teised maaelu arengu vahendid

14 467

14 467

13 541

13 541

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

41 118

41 118

35 178

35 178

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

13 677

13 677

11 218

11 218

Muu

Muu

2 701

2 701

2 608

2 608

Kokku

Kokku

112 425

112 425

106 495

106 495

Kasv tuleneb peamiselt ühtekuuluvuspoliitikast (ERF ja ÜF), mille puhul peaaegu kõik kulutused käsitlevad programmitöö perioodi 2014–2020, millega seotud tegevus jätkub.

Muude kulude hulka kuuluvad peamiselt varjupaiga ja rände valdkonna (0,6 miljardit eurot), Euroopa enim puudust kannatavate isikute abifondi (0,6 miljardit eurot), sisejulgeoleku valdkonna (0,5 miljardit eurot), Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (0,3 miljardit eurot) ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (0,6 miljardit eurot) kulud.

EAGFi summade muutused on põhiliselt seotud otsemakseteks taotletud summade vähenemisega, peamiselt kuna 2020. taotlemisaastal puuduvad Ühendkuningriigi põllumajandustootjate põllumajanduslikud otsemaksed (2,6 miljardi euro suurune vähenemine võrreldes eelmise aastaga).

3.11.   OTSENE EELARVE TÄITMINE

OTSENE EELARVE TÄITMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Täidetud komisjoni poolt | 11 429 | 8 435 |
| Täidetud ELi rakendusametite poolt | 10 029 | 10 095 |
| Täidetud usaldusfondide poolt | 636 | 412 |
| Kokku | 22 094 | 18 942 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Täidetud komisjoni poolt

Täidetud komisjoni poolt

11 429

11 429

8 435

8 435

Täidetud ELi rakendusametite poolt

Täidetud ELi rakendusametite poolt

10 029

10 029

10 095

10 095

Täidetud usaldusfondide poolt

Täidetud usaldusfondide poolt

636

636

412

412

Kokku

Kokku

22 094

22 094

18 942

18 942

Kõnealused summad on seotud peamiselt teaduspoliitika (7,2 miljardit eurot), transporditaristu poliitika (3,9 miljardit eurot), arengukoostöö rahastamisvahendi (1,6 miljardit eurot) ja Euroopa naabruspoliitika (1,8 miljardit eurot) rakendamisega.

Komisjoni poolt otsese eelarve täitmise raames rakendatud kulud on peamiselt seotud COVID-19 vastase vaktsineerimise programmide (1,6 miljardit eurot) ja Euroopa naabruspoliitikaga (0,6 miljardit eurot).

3.12.   KAUDNE EELARVE TÄITMINE

KAUDNE EELARVE TÄITMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt | 3 530 | 3 131 |
| Täidetud kolmandate riikide poolt | 559 | 637 |
| Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | 3 619 | 3 448 |
| Täidetud muude üksuste poolt | 3 257 | 2 875 |
| Kokku | 10 965 | 10 091 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt

Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt

3 530

3 530

3 131

3 131

Täidetud kolmandate riikide poolt

Täidetud kolmandate riikide poolt

559

559

637

637

Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

3 619

3 619

3 448

3 448

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

3 257

3 257

2 875

2 875

Kokku

Kokku

10 965

10 965

10 091

10 091

Kaudse eelarve täitmise kuludest on 4,2 miljardit eurot seotud välistegevusega (peamiselt ühinemiseelse abi, humanitaarabi, rahvusvahelise koostöö ja naabruspoliitika valdkondades). Veel 5,1 miljardit eurot on seotud Euroopa konkurentsivõime suurendamisega (näiteks teadusuuringute, satelliitnavigatsioonisüsteemide ja hariduse valdkondades).

3.13.   PERSONALI- JA PENSIONIKULUD

PERSONALI- JA PENSIONIKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Personalikulud | 7 028 | 6 939 |
| Pensionikulud | 4 967 | 4 674 |
| Kokku | 11 995 | 11 613 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Personalikulud

Personalikulud

7 028

7 028

6 939

6 939

Pensionikulud

Pensionikulud

4 967

4 967

4 674

4 674

Kokku

Kokku

11 995

11 995

11 613

11 613

Pensionikulud kujutavad endast muudatusi, mis on tekkinud töötajahüvitiste kohustiste kindlustusmatemaatilise hindamise tulemusena (välja arvatud need, mis on kajastatud netovaras). Seepärast ei ole tegemist tegelike aastaste pensionikuludega, mis on oluliselt väiksemad.

3.14.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Intressikulud: | | |
| Võetud laenud | 1 160 | 1 174 |
| Muu | 24 | 23 |
| Emiteerimiskulud | 672 | 1 |
| Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum | 110 | 105 |
| Finantsvara või -kohustiste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 21 | 57 |
| Kapitalirent | 62 | 70 |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum | 41 | 19 |
| Müügivalmis finantsvaradest tingitud realiseerunud kahjum | 5 | 7 |
| Muu | 92 | 34 |
| Kokku | 2 188 | 1 491 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Intressikulud:

Intressikulud:

Võetud laenud

Võetud laenud

1 160

1 160

1 174

1 174

Muu

Muu

24

24

23

23

Emiteerimiskulud

Emiteerimiskulud

672

672

1

1

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

110

110

105

105

Finantsvara või -kohustiste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvara või -kohustiste kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

21

21

57

57

Kapitalirent

Kapitalirent

62

62

70

70

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

41

41

19

19

Müügivalmis finantsvaradest tingitud realiseerunud kahjum

Müügivalmis finantsvaradest tingitud realiseerunud kahjum

5

5

7

7

Muu

Muu

92

92

34

34

Kokku

Kokku

2 188

2 188

1 491

1 491

Võetud laenudest tulenevate intressikulude summa vastab peamiselt antud laenudelt saadud intressitulule (kompensatsioonitehingud).

672 miljoni euro suurused emiteerimiskulud on peamiselt seotud TERA programmiga, millest laenamisega seoses saadud ülekurss kanti üle liikmesriikidele, kes laenudest kasu saavad (vt ka lisade punkt 3.8).

3.8

3.15.   MUUD KULUD

MUUD KULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Haldus- ja IT-kulud | 1 984 | 2 154 |
| Eraldiste korrigeerimine | 1 390 | 1 294 |
| Põhivaraga seotud kulud | 1 319 | 1 201 |
| Maa ja hoonete haldamise kulud | 661 | 568 |
| Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum | 578 | 343 |
| Kasutusrendi kulud | 423 | 442 |
| Muu | 593 | 860 |
| Kokku | 6 946 | 6 862 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Haldus- ja IT-kulud

Haldus- ja IT-kulud

1 984

1 984

2 154

2 154

Eraldiste korrigeerimine

Eraldiste korrigeerimine

1 390

1 390

1 294

1 294

Põhivaraga seotud kulud

Põhivaraga seotud kulud

1 319

1 319

1 201

1 201

Maa ja hoonete haldamise kulud

Maa ja hoonete haldamise kulud

661

661

568

568

Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum

Vahetuskursside muutustest tulenev kahjum

578

578

343

343

Kasutusrendi kulud

Kasutusrendi kulud

423

423

442

442

Muu

Muu

593

593

860

860

Kokku

Kokku

6 946

6 946

6 862

6 862

Pärast kulude asjakohasemat esitamist 2020. aastal (personali-, haldus- ja IT- ning maa ja hoonete kulud) on vastavalt kohandatud 2019. aasta võrreldavaid summasid.

2020. aastal kuludena kajastatud teadus- ja arendustegevuse kulude kogusumma on järgmine.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Teadustegevuse kulud | 402 | 398 |
| Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud | 118 | 119 |
| Kokku | 520 | 517 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

Teadustegevuse kulud

Teadustegevuse kulud

402

402

398

398

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

118

118

119

119

Kokku

Kokku

520

520

517

517

3.16.   SEGMENDIARUANDLUS MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

SEGMENDIARUANDLUS MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Arukas ja kaasav majanduskasv | Jätkusuutlik majanduskasv | Julgeolek ja kodakondsus | Globaalne Euroopa | Haldus | Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigit (4) | Kokku |
| Kogurahvatulupõhised omavahendid | — | — | — | — | — | 125 393 | 125 393 |
| Traditsioonilised omavahendid | — | — | — | — | — | 19 559 | 19 559 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | — | — | — | — | — | 17 858 | 17 858 |
| Trahvid | — | — | — | — | — | 452 | 452 |
| Kulude sissenõudmine | 610 | 713 | 17 | 14 | 0 | (0) | 1 355 |
| Ühendkuningriigi väljaastumisleping | — | — | — | — | — | 47 456 | 47 456 |
| Muu | 1 470 | 2 113 | 794 | 248 | 4 874 | (2 383 ) | 7 116 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 2 080 | 2 826 | 811 | 262 | 4 874 | 208 336 | 219 190 |
| Finantstulud | 331 | 0 | 0 | 9 | (0) | 3 095 | 3 434 |
| Muu | 135 | (19) | (5) | (3) | 309 | 987 | 1 404 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 466 | (19) | (5) | 5 | 309 | 4 082 | 4 838 |
| Kogutulu | 2 546 | 2 807 | 806 | 267 | 5 183 | 212 418 | 224 028 |
| Täidetud liikmesriikide poolt: | | | | | | | |
| EAGF | — | (40 461 ) | — | — | — | — | (40 461 ) |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | — | (14 467 ) | — | — | — | — | (14 467 ) |
| ERF ja ÜF | (41 118 ) | — | — | — | — | — | (41 118 ) |
| ESF | (13 677 ) | — | — | — | — | — | (13 677 ) |
| Muu | (594) | (641) | (1 325 ) | (141) | — | — | (2 701 ) |
| Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt | (12 743 ) | (728) | (2 943 ) | (5 693 ) | (12) | 25 | (22 094 ) |
| Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt | (3 287 ) | (67) | (1 114 ) | (29) | — | 967 | (3 530 ) |
| Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | (543) | (6) | (195) | (3 435 ) | — | — | (4 178 ) |
| Täidetud muude üksuste poolt | (2 457 ) | (11) | (2) | (787) | (0) | 1 | (3 257 ) |
| Personali- ja pensionikulud | (1 767 ) | (387) | (500) | (706) | (7 551 ) | (1 084 ) | (11 995 ) |
| Finantskulud | (40) | (38) | (0) | (37) | (89) | (1 984 ) | (2 188 ) |
| Muud kulud | (2 676 ) | (229) | (162) | (135) | (2 988 ) | (756) | (6 946 ) |
| Kulud kokku | (78 902 ) | (57 035 ) | (6 241 ) | (10 962 ) | (10 640 ) | (2 831 ) | (166 612 ) |
| Eelarveaasta tulem | (76 356 ) | (54 228 ) | (5 435 ) | (10 695 ) | (5 457 ) | 209 587 | 57 416 |

(miljonites eurodes)

Arukas ja kaasav majanduskasv

Jätkusuutlik majanduskasv

Julgeolek ja kodakondsus

Globaalne Euroopa

Haldus

Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigit (4)

4

Kokku

Kogurahvatulupõhised omavahendid

Kogurahvatulupõhised omavahendid

—

—

—

—

—

125 393

125 393

125 393

125 393

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

—

—

—

—

—

19 559

19 559

19 559

19 559

Käibemaksupõhised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid

—

—

—

—

—

17 858

17 858

17 858

17 858

Trahvid

Trahvid

—

—

—

—

—

452

452

452

452

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

610

610

713

713

17

17

14

14

0

0

(0)

(0)

1 355

1 355

Ühendkuningriigi väljaastumisleping

Ühendkuningriigi väljaastumisleping

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

47 456

47 456

47 456

47 456

Muu

Muu

1 470

1 470

2 113

2 113

794

794

248

248

4 874

4 874

(2 383 )

(2 383 )

7 116

7 116

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

2 080

2 080

2 826

2 826

811

811

262

262

4 874

4 874

208 336

208 336

219 190

219 190

Finantstulud

Finantstulud

331

331

0

0

0

0

9

9

(0)

(0)

3 095

3 095

3 434

3 434

Muu

Muu

135

135

(19)

(19)

(5)

(5)

(3)

(3)

309

309

987

987

1 404

1 404

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

466

466

(19)

(19)

(5)

(5)

5

5

309

309

4 082

4 082

4 838

4 838

Kogutulu

Kogutulu

2 546

2 546

2 807

2 807

806

806

267

267

5 183

5 183

212 418

212 418

224 028

224 028

Täidetud liikmesriikide poolt:

Täidetud liikmesriikide poolt:

EAGF

EAGF

—

(40 461 )

(40 461 )

—

—

—

—

(40 461 )

(40 461 )

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

—

(14 467 )

(14 467 )

—

—

—

—

(14 467 )

(14 467 )

ERF ja ÜF

ERF ja ÜF

(41 118 )

(41 118 )

—

—

—

—

—

(41 118 )

(41 118 )

ESF

ESF

(13 677 )

(13 677 )

—

—

—

—

—

(13 677 )

(13 677 )

Muu

Muu

(594)

(594)

(641)

(641)

(1 325 )

(1 325 )

(141)

(141)

—

—

—

(2 701 )

(2 701 )

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

Täidetud komisjoni, rakendusametite ja usaldusfondide poolt

(12 743 )

(12 743 )

(728)

(728)

(2 943 )

(2 943 )

(5 693 )

(5 693 )

(12)

(12)

25

25

(22 094 )

(22 094 )

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

Täidetud muude ELi ametite ja asutuste poolt

(3 287 )

(3 287 )

(67)

(67)

(1 114 )

(1 114 )

(29)

(29)

—

967

967

(3 530 )

(3 530 )

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

(543)

(543)

(6)

(6)

(195)

(195)

(3 435 )

(3 435 )

—

—

—

(4 178 )

(4 178 )

Täidetud muude üksuste poolt

Täidetud muude üksuste poolt

(2 457 )

(2 457 )

(11)

(11)

(2)

(2)

(787)

(787)

(0)

(0)

1

1

(3 257 )

(3 257 )

Personali- ja pensionikulud

Personali- ja pensionikulud

(1 767 )

(1 767 )

(387)

(387)

(500)

(500)

(706)

(706)

(7 551 )

(7 551 )

(1 084 )

(1 084 )

(11 995 )

(11 995 )

Finantskulud

Finantskulud

(40)

(40)

(38)

(38)

(0)

(0)

(37)

(37)

(89)

(89)

(1 984 )

(1 984 )

(2 188 )

(2 188 )

Muud kulud

Muud kulud

(2 676 )

(2 676 )

(229)

(229)

(162)

(162)

(135)

(135)

(2 988 )

(2 988 )

(756)

(756)

(6 946 )

(6 946 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(78 902 )

(78 902 )

(57 035 )

(57 035 )

(6 241 )

(6 241 )

(10 962 )

(10 962 )

(10 640 )

(10 640 )

(2 831 )

(2 831 )

(166 612 )

(166 612 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(76 356 )

(76 356 )

(54 228 )

(54 228 )

(5 435 )

(5 435 )

(10 695 )

(10 695 )

(5 457 )

(5 457 )

209 587

209 587

57 416

57 416

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa esitatud tulud ja kulud on hinnangulised, kuna kõik kohustused ei ole seotud mitmeaastase finantsraamistiku kindla rubriigiga.

4.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTISED JA TINGIMUSLIKUD VARAD

4.1.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTISED

TINGIMUSLIKUD KOHUSTISED

Tingimuslikud kohustised on ELi võimalikud tulevased maksekohustused, mis võivad tekkida möödunud sündmustest või võetud õiguslikult siduvatest kohustustest, mis sõltuvad tulevastest sündmustest, mis ei ole täielikult ELi kontrolli all. Need on seotud peamiselt antud finantsgarantiidega (laenudele ja finantsabi programmidele) ja õiguslike riskidega. Kõiki tingimuslikke kohustisi, v.a neid, mis on seotud trahvide, tagatiste ja rahastamisvahenditega sel määral, mil need on fondidest kaetud (vt lisade punkt 2.4.1), rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi (ja seega ELi liikmesriikide) eelarvest tulevastel aastatel.

2.4.1

4.1.1.   
  Eelarvelised tagatised

Eelarvelised tagatised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Ülemmäär | Lepingud | Välja-maksed | Ülemmäär | Lepingud | Välja-maksed |
| EIP välislaenude andmise volituse garantii | 35 372 | 32 530 | 20 050 | 37 929 | 31 521 | 20 014 |
| EFSI garantii | 25 543 | 23 831 | 18 590 | 25 797 | 21 889 | 17 634 |
| EFSD garantii | 1 370 | 438 | 34 | 50 | — | — |
| Kokku | 62 285 | 56 799 | 38 673 | 63 775 | 53 410 | 37 648 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Ülemmäär

Lepingud

Välja-maksed

Ülemmäär

Lepingud

Välja-maksed

EIP välislaenude andmise volituse garantii

EIP välislaenude andmise volituse garantii

35 372

35 372

32 530

32 530

20 050

20 050

37 929

37 929

31 521

31 521

20 014

20 014

EFSI garantii

EFSI garantii

25 543

25 543

23 831

23 831

18 590

18 590

25 797

25 797

21 889

21 889

17 634

17 634

EFSD garantii

EFSD garantii

1 370

1 370

438

438

34

34

50

50

—

—

—

—

Kokku

Kokku

62 285

62 285

56 799

56 799

38 673

38 673

63 775

63 775

53 410

53 410

37 648

37 648

Tabelis on esitatud ELi eelarve võimalikud tulevased maksed seoses EIP grupile või muudele finantsasutustele antud garantiidega. Väljamakstud summad on juba lõppsaajatele makstud summad. Lepingukohased summad sisaldavad väljamakstud raha pluss summasid, mille kohta on maksete saajate või finantsvahendajatega sõlmitud lepingud, kuid mis ei ole veel välja makstud (18 126 miljonit eurot). Ülemmäär kujutab endast kogutagatist, mille katmise kohustus lasub ELi eelarvel ja seega liikmesriikidel, sest selleks, et avaldada ELi maksimaalne positsioon 31. detsembri 2020. aasta seisuga, tuleb hõlmata ka heakskiidetud toimingud, mille leping on veel alla kirjutamata (5 486 miljonit eurot). Summad on esitatud ilma nende programmide puhul kajastatud finantseraldiste või finantskohustisteta.

EIP välislaenude andmise volituse garantii

EIP välislaenude andmise volituse garantii

ELi eelarvest on tagatud laenud, millele EIP on alla kirjutanud ja mille ta on andnud oma omavahenditest kolmandatele riikidele. 31. detsembri 2020. aasta seisuga moodustas ELi tagatisega laenujääk kokku 20 050 miljonit eurot (2019. aastal 20 014 miljonit eurot). ELi eelarvetagatised on järgmised:

| — | 19 310 miljonit eurot (2019. aastal 19 074 miljonit eurot) välistegevuse tagatisfondi kaudu (vt lisade punkt 2.4.1) ning |
| --- | --- |

—

19 310 miljonit eurot (2019. aastal 19 074 miljonit eurot) välistegevuse tagatisfondi kaudu (vt lisade punkt 2.4.1) ning

2.4.1

| — | 740 miljonit eurot (2019. aastal 940 miljonit eurot) otse liikmesriikidele enne ühinemist antud laenude jaoks. |
| --- | --- |

—

740 miljonit eurot (2019. aastal 940 miljonit eurot) otse liikmesriikidele enne ühinemist antud laenude jaoks.

Lisaks eespool väljamakstuna nimetatud 20 050 miljonile eurole tagab EL 113 miljoni euro ulatuses tagasimaksmata laene Süüriale, mille jaoks on tehtud eraldised, ja 90 miljonit eurot on kajastatud finantstagatise kohustisena seoses EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse erasektorile laenuandmise volitusega (vt allpool).

EIP antud laenudega seotud ELi välislaenude andmise volituse tagatis piirdub pärast 2007. aastat allakirjutatud lepingute laenujäägi puhul 65 %ga (2007.–2013. ja 2014.–2020. aasta volitused). Enne 2007. aastat allakirjutatud lepingute puhul piirdub ELi tagatis protsendimääraga heakskiidetud krediidiliinide ülemmäärast, mis on enamikul juhtudel 65 %, kuid võib olla ka 70 %, 75 % või 100 %. Kui ülemmäära ei ole saavutatud, katab ELi tagatis kogu summa.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse (EL) 2018/412 (27) kohaselt eraldatakse EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse raames uue erasektorile laenuandmise volituse alusel kuni 2,3 miljardit eurot projektidele, mille eesmärk on saavutada pagulaste ja rändajate ning vastuvõtvate ja transiidikogukondade pikaajaline majanduslik vastupanuvõime ja taastuvus. EIP maksis 2019. aastal välja summad esimeste vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse erasektorile laenuandmise volitusega seotud toimingute eest. Liidu eelarvesse tehakse tagasimaksed seoses riskidega, mis vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse erasektorile laenuandmise volitusega hõlmatud EIP rahastamistoimingutele antud garantiidega tagatakse, seepärast kajastatakse vastupanuvõime ja taastuvuse algatuse erasektorile laenuandmise volituse garantii finantstagatise kohustisena (vt lisade punkt 2.11.3).

27

2.11.3

ELi tagatisega seotud maksed teeb välistegevuse tagatisfond. 2020. aastal maksti välistegevuse tagatisfondist välja 52 miljoni euro eest sissenõutud tagatisi (2019. aastal 55 miljonit eurot).

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) garantii

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) garantii

EFSI on algatus, mille eesmärk on EIP grupi riskivõtmisvõime suurendamine, võimaldades EIP-l suurendada oma investeeringuid ELis. EFSI eesmärk on toetada täiendavaid investeeringuid ELis ja väikeettevõtjate rahastamisvõimalusi. ELi ja EIP vahelise lepingu alusel antakse ELi eelarvest kuni 26 miljardi euro suurune garantii (EFSI ELi garantii) (edaspidi „EFSI leping“), et kaitsta EIPd võimalike kahjude eest, mida ta võib oma rahastamis- ja investeerimistoimingute tulemusel kanda.

EFSI tegevusel on kaks komponenti: taristud ja innovatsioon (19 250 miljoni euro suurune EFSI ELi tagatis) ja VKEd (6 750 miljoni euro suurune EFSI ELi tagatis). Esimest komponenti rakendab EIP ja teist Euroopa Investeerimisfond ning kummalgi komponendil on võlaportfell ja omakapitaliportfell. Kokkuleppel EIPga tegutseb Euroopa Investeerimisfond EIP garantii alusel, millel on EFSI lepingu alusel edasigarantii EFSI ELi garantii näol.

ELil ja EIP-l on EFSI raames erinevad rollid. Tehinguid (võla- ja omakapitaliinvesteeringuid) rahastab EIP, kelle koosseisu EFSI kuulub ning kes laenab selleks vajalikud vahendid kapitaliturgudelt. EIP grupp teeb investeerimisotsused sõltumatult ning haldab tehinguid kooskõlas oma eeskirjade ja menetlustega. EL annab nendele tehingutele garantii ja katab selle garantii ülemmäära ulatuses EIP kantud kahjud.

Et tagada EFSI raames tehtavate investeeringute jätkuv suunatus spetsiifilisele eesmärgile kõrvaldada turutõrkeid ja et nende vastavus ELi garantiiga antava kaitse saamise tingimustele, on loodud sihtotstarbeline juhtimisstruktuur: see hõlmab sõltumatutest ekspertidest koosnevat investeeringute komiteed, mis vaatab läbi kõik taristu ja innovatsiooni tegevussuuna raames EIP väljapakutud projektide vastavuse ELi garantii saamise tingimustele, ja EFSI juhatust, mis tagab programmi järelevalve.

Kuna kontrollikriteeriumid ning ELi raamatupidamiseeskirjadest (ja rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamise standarditest) tulenevad raamatupidamislikud nõuded konsolideerimisele ei ole täidetud, ei kajastu asjaomased tagatud varad ELi majandusaasta konsolideeritud aruandes.

EFSI raames EIP grupile antud ELi tagatis on kajastatud taristu ja innovatsiooni tegevussuunal võlaportfelli finantstagatise kohustisena (vt lisade punkt 2.11.3), VKEde tegevussuunal võlaportfelli finantseraldisena (vt lisade punkt 2.10) ning mõlema omakapitali investeeringute portfelli puhul tuletisinstrumendina (finantsvara või finantskohustisena õiglases väärtuses üle- või puudujäägina) (vt lisade punkt 2.4.2). Peale selle on käesolevas punktis kajastatud antud EFSI tagatisega seotud tingimuslik kohustis. EFSI tingimuslik kohustis hõlmab programmide COSME ja „Horisont 2020“, kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu ning Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi tehingute seda osa, mis on tagatud EFSI ELi tagatisega VKEde tegevussuuna võlaportfelli raames ja see esitatakse ilma selle portfelli puhul kajastatud 290 miljoni euro ulatuses finantseraldisteta, mis sisalduvad finantseraldiste real lisade punktis 2.10.

2.11.3

2.10

2.4.2

2.10

ELi tagatisega seotud maksed, mis ei ole kaetud krediidina kasutatavate ELi tuludega EFSI arvelduskontol EIPs, teeb EFSI tagatisfond (vt lisade punkt 2.4.1). 2020. aastal maksti EFSI tagatisfondist sissenõutud tagatisi välja 1 miljoni euro eest (2019. aastal null eurot).

2.4.1

Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD)

Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD)

EFSD määrusega loodud Euroopa Kestliku Arengu Fond on algatus, mille eesmärk on toetada investeeringuid Aafrikas ja Euroopa naabruses asuvates riikides, et aidata saavutada kestlikku arengut ja tegeleda rände konkreetsete sotsiaal-majanduslike algpõhjustega. EFSD määruse kohaselt peaks EL tegema rakenduspartneritele seoses nende investeerimis- ja rahastamistoimingutega kättesaadavaks 1,5 miljardi euro ulatuses tagatisi (seda summat suurendavad veelgi välised toetused), et vähendada nende investeerimisriske. EFSD tagatised tagab EFSD tagatisfond (vt lisade punkt 2.4.1). 31. detsembri 2020. aasta seisuga kehtis 15 EFSD tagatislepingut, mis käsitlesid tagatisi, millega kaeti kokku kuni 1 370 miljoni euro suurune summa (2019. aastal 50 miljonit eurot), ning vastaspoolte allkirjastatud ja ELi poolt nende lepingute alusel tagatud toimingud moodustasid 438 miljonit eurot (2019. aastal null eurot).

2.4.1

Ühendkuningriigi kohustused seoses EList lahkumisega

Ühendkuningriigi kohustused seoses EList lahkumisega

Kooskõlas väljaastumislepingu artikliga 143 vastutab Ühendkuningriik liidu ees oma osa eest tingimuslikes finantskohustistes, mis on seotud EFSI, EFSD ja EIP välislaenude andmise volituse raames tehtavate toimingutega, mis kiideti heaks enne väljaastumise kuupäeva (31. jaanuar 2020). Artikli 143 kohaselt on Ühendkuningriik enne väljaastumise kuupäeva heakskiidetud toimingu tagatise sissenõudmise korral liidu ees vastutav oma osa eest maksetes, mille liit on nende toimingutega seoses teinud, välja arvatud juhul, kui selle summa saab katta Ühendkuningriigi osaga tagatisfondis hoitavates eraldistes, kui see on asjakohane.

EIP välislaenude andmise volituse raames antud laenude puhul oli enne väljaastumise kuupäeva heakskiidetud toimingutele antud ELi eelarveliste tagatiste väärtus väljaastumise kuupäeva seisuga 33,7 miljardit eurot. 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli see summa muutunud ja moodustas 30,9 miljardit eurot. Ühendkuningriigi osa selles tingimuslikus kohustises on 31. detsembri 2020. aasta seisuga seega 3,8 miljardit eurot. Nagu eespool märgitud, kaetakse nende laenude võimalik makseviivitus esmalt välistegevuse tagatisfondist ja summad nõutakse Ühendkuningriigilt sisse ainult siis, kui Ühendkuningriigi eraldised selles fondis, mis moodustasid 31. detsembri 2020. aasta seisuga 347 miljonit eurot, ei ole piisavad.

EFSI tegevuse puhul oli enne väljaastumise kuupäeva heakskiidetud toimingutele antud ELi eelarveliste tagatiste väärtus väljaastumise kuupäeva seisuga 23,5 miljardit eurot. 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli see summa muutunud ja moodustas 19,9 miljardit eurot. Ühendkuningriigi osa selles tingimuslikus kohustises on 31. detsembri 2020. aasta seisuga seega 2,5 miljardit eurot. Kõik EFSI raames sissenõutavad tagatised kaetakse esmalt EFSI tagatisfondist ja summad nõutakse Ühendkuningriigilt sisse ainult siis, kui Ühendkuningriigi eraldised selles fondis, mis moodustasid 31. detsembri 2020. aasta seisuga 1,1 miljardit eurot, ei ole piisavad.

Kuna rakenduspartnerid ei olnud seoses EFSD tagatisega enne väljaastumiskuupäeva mingeid toiminguid heaks kiitnud, siis selle puhul Ühendkuningriigil kohustused puuduvad.

Tagatisfondides hoitavatest eraldistest tehtud maksed seoses väljaastumiskuupäeval või enne seda ja kuni 31. detsembrini 2020 heakskiidetud toimingutega on EFSI puhul null ja välislaenude andmise volituse puhul null. Lisaks 2,8 miljoni euro ulatuses EFSI tagatiste sissenõudmisele maksti väljaastumiskuupäeval või pärast seda ja kuni 31. detsembrini 2020 heakskiidetud toimingutega seoses tasusid ja kulusid, mis kaeti EFSI lepingu kohaselt ELi tuludest, mida hoitakse EFSI arvelduskontol EIPs (0,19 miljonit eurot) ja VKEde komponendi kasutatavatest summadest (2,7 miljonit eurot). Väljaastumislepingu kohaselt ei vähendanud need maksed Ühendkuningriigi osa eraldistes.

4.1.2.   
  Finantsabiga (laenutegevus) seotud garantiid

Finantsabiga (laenutegevus) seotud garantiid

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Väljavõetud | Väljavõt-mata | Kokku | Väljavõetud | Väljavõt-mata | Kokku |
| EFSM | 47 396 | — | 47 396 | 47 394 | — | 47 394 |
| TERA | 39 503 | 46 363 | 85 867 | — | — | — |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 201 | — | 201 | 201 | — | 201 |
| Makromajanduslik finantsabi | 5 813 | 1 335 | 7 148 | 4 754 | 560 | 5 314 |
| Euratom | 279 | 100 | 379 | 214 | 200 | 414 |
| Kokku | 93 193 | 47 798 | 140 991 | 52 564 | 760 | 53 324 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Väljavõetud

Väljavõt-mata

Kokku

Väljavõetud

Väljavõt-mata

Kokku

EFSM

EFSM

47 396

47 396

—

47 396

47 396

47 394

47 394

—

47 394

47 394

TERA

TERA

39 503

39 503

46 363

46 363

85 867

85 867

—

—

—

—

—

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi toetamise mehhanism

201

201

—

201

201

201

201

—

201

201

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi

5 813

5 813

1 335

1 335

7 148

7 148

4 754

4 754

560

560

5 314

5 314

Euratom

Euratom

279

279

100

100

379

379

214

214

200

200

414

414

Kokku

Kokku

93 193

93 193

47 798

47 798

140 991

140 991

52 564

52 564

760

760

53 324

53 324

ELi eelarvest on tagatud laenud, mida komisjon võtab laenude andmiseks liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele kompensatsioonitehingute raames. Need võetud laenud on juba kajastatud ELi bilansis kohustistena (vt lisade punkt 2.11.1). Kui aga vastastikuste võetud laenude arvel antud laenude tagasimaksmisel peaks ilmnema viivitusi, peab vastavalt nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 2014/609 artiklile 14 kandma viibiva summa täieliku kulu ELi eelarvest:

2.11.1

| — | võetud laenud, mis on seotud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega; |
| --- | --- |

—

võetud laenud, mis on seotud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega;

| — | seoses TERAga võetud laenud on tagatud liikmesriikide tagatistega 25 miljardi euro ulatuses (mis on 25 % maksimaalsest 100 miljardi euro suurusest finantsabist). Sissenõudmata kohustused on seotud 2020. aastal sõlmitud laenulepingutega, mille raames tehakse väljamakseid eelduste kohaselt 2021. aastal; |
| --- | --- |

—

seoses TERAga võetud laenud on tagatud liikmesriikide tagatistega 25 miljardi euro ulatuses (mis on 25 % maksimaalsest 100 miljardi euro suurusest finantsabist). Sissenõudmata kohustused on seotud 2020. aastal sõlmitud laenulepingutega, mille raames tehakse väljamakseid eelduste kohaselt 2021. aastal;

| — | võetud laenud, mis on seotud maksebilansi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega; |
| --- | --- |

—

võetud laenud, mis on seotud maksebilansi laenudega, on tagatud üksnes ELi eelarvega;

| — | makromajandusliku finantsabi laenud on esmalt tagatud välistegevuse tagatisfondist (vt lisade punkt 2.4.1) ja seejärel ELi eelarvest ja |
| --- | --- |

—

makromajandusliku finantsabi laenud on esmalt tagatud välistegevuse tagatisfondist (vt lisade punkt 2.4.1) ja seejärel ELi eelarvest ja

2.4.1

| — | Euratomi laenude tagasimaksmata summade esmane tagatis on kolmandate isikute garantiid. Kui välislaenude summade tagamiseks ei jätku kolmandate isikute antud garantiidest, tagab neid tagatisfond. |
| --- | --- |

—

Euratomi laenude tagasimaksmata summade esmane tagatis on kolmandate isikute garantiid. Kui välislaenude summade tagamiseks ei jätku kolmandate isikute antud garantiidest, tagab neid tagatisfond.

Ühendkuningriigi kohustused seoses EList lahkumisega

Ühendkuningriigi kohustused seoses EList lahkumisega

Kooskõlas väljaastumislepingu artikliga 143 vastutab Ühendkuningriik liidu ees oma osa eest tingimuslikes finantskohustistes, mis on seotud finantsabiks antud laenudega (EFSM, makromajanduslik finantsabi, maksebilansi toetamise mehhanism ja Euratom) , mis kiideti heaks või mille kohta tehti otsus enne väljaastumise kuupäeva (31. jaanuar 2020). Artikli 143 kohaselt on Ühendkuningriik enne väljaastumise kuupäeva heakskiidetud finantsabiks antud laenu makseviivituste korral liidu ees vastutav oma osa eest maksetes, mille liit on makseviivitusega toimingutega seoses teinud, välja arvatud juhul, kui selle summa saab katta Ühendkuningriigi osaga välistegevuse tagatisfondis hoitavates eraldistes, kui see on asjakohane (st makromajanduslik finantsabi ja Euratomi laenud kolmandates riikides) (vt lisade punkt 4.1.1).

4.1.1

ELi täitmata tingimuslik kohustis seoses eespool nimetatud finantsabiks antud laenudega oli väljaastumiskuupäeval 53,9 miljardit eurot. Pärast seda kuupäeva tehtud tagasimaksete tulemusel on ELi tagatisega kaetud laenude väärtus 31. detsembri 2020. aasta seisuga 53,2 miljardit eurot, milles Ühendkuningriigi osa on 6,6 miljardit eurot.

4.1.3.   
  ELi rahastamisvahenditele antud garantiid

ELi rahastamisvahenditele antud garantiid

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Programm „Horisont 2020“ | 1 860 | 1 584 |
| Euroopa ühendamise rahastu | 579 | 684 |
| Riskijagamisrahastu | 37 | 110 |
| Muu | 49 | 38 |
| Kokku | 2 524 | 2 416 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Programm „Horisont 2020“

Programm „Horisont 2020“

1 860

1 860

1 584

1 584

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

579

579

684

684

Riskijagamisrahastu

Riskijagamisrahastu

37

37

110

110

Muu

Muu

49

49

38

38

Kokku

Kokku

2 524

2 524

2 416

2 416

Nagu on sätestatud finantsmääruse artikli 210 lõikes 1, ei tohi rahastamisvahendiga seotud eelarvelised kulud ja ELi finantskohustis ühelgi juhul ületada selle jaoks võetud asjaomase eelarvelise kulukohustuse summat, misläbi välistatakse tingimuslikud kohustised eelarvele. Praktikas tähendab see, et neil kohustistel on kas vastaskirje bilansi varade poolel või nad on tagatud täitmata eelarveliste kulukohustusega, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud. Need tingimuslikud kohustised on kajastatud ilma neile tehtud finantseraldisteta ja nende puhul kajastatud finantskohustisteta (vt lisade punktid 2.10 ja 2.11.2).

2.10

2.11.2

Ühendkuningriigi kohustused seoses EList lahkumisega

Ühendkuningriigi kohustused seoses EList lahkumisega

Mis puudutab ELi tingimuslikke kohustisi seoses enne väljaastumiskuupäeva heaks kiidetud summadega, mis käsitlevad ELi rahastamisvahendeid, sealhulgas eespool nimetatud tingimuslike kohustistega, siis kaetakse need realiseerumise korral ELi eelarvest, kasutades usalduskontodel hoitavat raha. Seega ei nõuta Ühendkuningriigilt põhimõtteliselt sisse muid summasid peale tema osa eelarvelistes täitmata kulukohustustes, nagu on kirjeldatud väljaastumislepingu artiklis 140 (vt lisade punkt 2.6.1.2).

2.6.1.2

4.1.4.   
  Kohtuasjad

Kohtuasjad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Trahvid | 2 985 | 3 128 |
| Põllumajandus | 66 | 199 |
| Ühtekuuluvus | 341 | 341 |
| Muu | 2 169 | 2 137 |
| Kokku | 5 561 | 5 805 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Trahvid

Trahvid

2 985

2 985

3 128

3 128

Põllumajandus

Põllumajandus

66

66

199

199

Ühtekuuluvus

Ühtekuuluvus

341

341

341

341

Muu

Muu

2 169

2 169

2 137

2 137

Kokku

Kokku

5 561

5 561

5 805

5 805

Trahvid

Trahvid

Kõnealused summad seonduvad peamiselt trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest ja mille trahvitud äriühingud on ajutiselt tasunud, kuid mis on edasi kaevatud või võidakse edasi kaevata. Asjaomast summat kajastatakse tingimusliku kohustisena seni, kuni juhtumi kohta on vastu võetud lõplik Euroopa Kohtu otsus, või kuni apellatsiooniperioodi lõpuni. Ajutistelt maksetelt kogunenud intressid kuuluvad eelarveaasta tulemi hulka ja on samuti kajastatud tingimusliku kohustisena, et peegeldada ebakindlust seoses nimetatud summade kuuluvusega komisjonile.

Kui EL peaks mõne määratud trahvidega seotud kohtuasjadest kaotama, tagastatakse ajutiselt saadud summad äriühingutele, ilma et see eelarvet mõjutaks. Trahvide summa kajastatakse tuluna alles siis, kui need muutuvad lõplikuks (finantsmääruse artikkel 107).

Põllumajandus

Põllumajandus

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustised liikmesriikide ees, mis on seotud EAGFi ja maaelu arengu vastavusotsustega, mille suhtes Euroopa Kohus ei ole veel kohtuotsust teinud. Kohustise lõplik summa ja aasta, mil rahuldatud kaebuse mõju kantakse eelarvesse, oleneb Euroopa Kohtus toimuva menetluse kestusest.

Ühtekuuluvus

Ühtekuuluvus

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustised liikmesriikide ees, mis on seotud ühtekuuluvuspoliitika meetmetega, mille puhul oodatakse suulise ärakuulamise kuupäeva määramist või Euroopa Kohtu kohtuotsust.

Muud kohtuasjad

Muud kohtuasjad

See rubriik seondub kahjude hüvitamiseks ELi vastu esitatud hagidega, mis on praegu menetlemisel, ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud kohtukuludega. Tuleb märkida, et ELi toimimise lepingu artikli 340 kohases kahjude hüvitamise hagis peab hageja tõendama, et institutsioon on toime pannud üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte piisavalt raske rikkumise, ning näitama, millised on hageja tegelikult kantud kahjud ning milline on otsene põhjuslik seos õigusvastase akti ja kahjude vahel. Sarnaselt 2019. aastale on 2020. aasta summa seotud peamiselt kahjunõudega komisjoni vastu ühinemise keelanud otsuse pärast ning usaldusväärse prognoosi puudumisel näitab kajastatud summa nõutud summat.

Ühendkuningriigi kohustused seoses EList lahkumisega

Ühendkuningriigi kohustused seoses EList lahkumisega

Väljaastumislepingu artikli 147 kohaselt vastutab Ühendkuningriik oma osa eest maksetes, mis tehakse liidu tingimuslike kohustiste täitmiseks ja mille tähtpäev saabub seoses kohtuasjadega, mis käsitlevad liidu finantshuve, tingimusel et nende aluseks olevad faktilised asjaolud toimusid hiljemalt 31. detsembril 2020. Jättes kõrvale eespool esitatud tabelis sisalduvad trahvisummad (sest trahvi saanud üksus on raha esialgselt ära maksnud ja seda ei ole vaja täielikult ELi eelarvest või Ühendkuningriigi poolt rahastada), on Ühendkuningriigi maksimaalne riskipositsioon selles valdkonnas hinnanguliselt 318 miljonit eurot. Kohtuasjades, mille puhul peetakse ELi eelarvest summade maksmist tõenäoliseks (vt lisade punkt 2.10), on Ühendkuningriigi osa hõlmatud kogusummasse, mis Ühendkuningriik peab maksma (üksikasjalikud andmed on esitatud lisade punktis 2.6.1.2).

2.10

2.6.1.2

4.2.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Saadud tagatised: | | |
| Täitmistagatised | 318 | 349 |
| Muud tagatised | 8 | 16 |
| Muud tingimuslikud varad | 58 | 65 |
| Kokku | 384 | 430 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Saadud tagatised:

Saadud tagatised:

Täitmistagatised

Täitmistagatised

318

318

349

349

Muud tagatised

Muud tagatised

8

8

16

16

Muud tingimuslikud varad

Muud tingimuslikud varad

58

58

65

65

Kokku

Kokku

384

384

430

430

Täitmistagatisi nõutakse tagamaks, et ELi toetuse saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad ELiga sõlmitud lepingutest.

5.   EELARVELISED KULUKOHUSTUSED JA JURIIDILISED KOHUSTUSED

Käesolevas lisas ei anta teavet 31. detsembri 2020. aasta seisuga eksisteerinud kohustiste, vaid eelarvemenetluse ja tulevaste rahastamisvajaduste kohta.

Liikmesriikide vahel kokku lepitud mitmeaastases finantsraamistikus määratletakse programmid ning sätestatakse rubriikide kulukohustuste assigneeringute ülemmäärad ja maksete assigneeringute kogusummad, mille ulatuses EL võib võtta eelarvelisi ja juriidilisi kohustusi ja seega teha makseid seitsme aasta jooksul (vt eelarve täitmise aruannete lisade tabel 1.1).

Mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad on kinnitanud nõukogu (liikmesriigid) Euroopa Parlamendi nõusolekul. Ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 16 on sätestatud otsene seos EAGFi kulude aastase ülemmäära ja mitmeaastase finantsraamistiku määruse vahel. Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu ka asjaomased EAGFi kulude alusaktid, milles on sätestatud kulud liikmesriigiti kogu perioodiks 2014–2020.

Juriidilised kohustused vastavad kinnitatud programmidele, projektidele, kokkulepetele ja lepingutele ning on seega ELi jaoks juriidiliselt siduvad. Juriidilise kohustuse võtmine on toiming, mille kaudu eelarvevahendite käsutaja võtab (ELi nimel) kohustuse, millest tuleneb eelarve kulu (finantsmääruse artikli 2 lõige 37).

Eelarveline kulukohustus võetakse põhimõtteliselt enne juriidilist kohustust, kuid mõnede mitmeaastaste programmide/projektide puhul on see vastupidi – kui alusakt näeb nii ette, jaotatakse asjaomased eelarvelised kulukohustused mitme aasta peale. Näiteks ühtekuuluvuspoliitika puhul on ühissätete määruse (määrus (EL) nr 1303/2013) artikliga 76 ette nähtud, et komisjoni otsus, millega programm vastu võetakse, kujutab endast juriidilist kulukohustust finantsmääruse tähenduses, kuid liidu eelarvelised kulukohustused iga programmi suhtes määratakse iga fondi iga-aastaste osamaksetena ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Muud õiguslikud alused võivad sisaldada samalaadseid sätteid. Sel põhjusel võib olla summasid, mille EL on kohustunud maksma, kuid mille puhul ei ole eelarvelist kulukohustust veel tehtud (vt lisade punktid 5.2 ja 5.3 allpool).

5.2

5.3

Eelarvelisi kulukohustusi, mis on võetud, kuid mille alusel makseid ei ole veel tehtud, nimetatakse täitmata kulukohustusteks (pr k Reste à Liquider, RAL). Need võivad olla seotud (sageli mitmeaastaste) programmide või projektidega, mille kohta on lepingud sõlmitud ja mille maksed tehakse alles järgnevatel aastatel. Need kujutavad endast tulevaste aastate maksekohustusi. Kuna raamatupidamise aastaaruanne koostatakse tekkepõhiselt, kuid eelarve täitmise aruanded koostatakse kassapõhiselt, siis vastavad osale kõigist täitmata kulukohustustest juba tekkinud kulud. Need on kajastatud bilansis kohustisena (vt lisade punktid 2.12 ja 2.13). Nende kulude arvutus põhineb laekunud kulutaotlustel/arvetel või selle programmi või projekti prognoositaval täitmisel, mille kulude kohta ei ole ELi aruandepäevani veel teavitatud (vt lisade punkt 5.1 allpool). Kui täitmata kulukohustustega seotud maksed tehakse, lõpetatakse kohustise kajastamine bilansis. Veel kuluna arvestamata täitmata kulukohustuste osa ei sisaldu kohustistes. Need on eraldi avaldatud allpool.

Reste à Liquider

2.12

2.13

5.1

Allpool esitatu kujutab endast seega 31. detsembri 2020. aasta seisuga summasid, mille EL on kohustunud tasuma vastavalt lepinguliste kohustuste täitmisele ja mis kuuluvad seepärast rahastamisele tulevastest ELi eelarvetest.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 5.1 | 249 309 | 249 686 |
| Jagatud eelarve täitmine – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames | 5.2 | — | 72 832 |
| Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades | 5.3 | 14 481 | 13 941 |
| Kokku | | 263 790 | 336 459 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2020

31.12.2019

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

5.1

5.1

249 309

249 309

249 686

249 686

Jagatud eelarve täitmine – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames

Jagatud eelarve täitmine – veel täitmata juriidilised kohustused käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames

5.2

5.2

—

—

72 832

72 832

Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades

Olulised juriidilised kohustused muudes valdkondades

5.3

5.3

14 481

14 481

13 941

13 941

Kokku

Kokku

263 790

263 790

336 459

336 459

5.1.   TÄITMATA EELARVELISED KULUKOHUSTUSED, MILLELE VASTAVAID KULUSID EI OLE VEEL TEKKINUD

TÄITMATA EELARVELISED KULUKOHUSTUSED, MILLELE VASTAVAID KULUSID EI OLE VEEL TEKKINUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 249 309 | 249 686 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

249 309

249 309

249 686

249 686

Eespool avaldatud summa (303 197 miljonit eurot) moodustavad kõnealused eelarvelised täitmata kulukohustused (vt eelarve täitmise aruannete lisade tabel 4.4), millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on kajastatud bilansis kohustistena ja tulemiaruandes kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Nagu eespool selgitatud, on need mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg.

Tuleb märkida, et tasaarvestamata eelmakseks olevad ettemaksed moodustasid 31. detsembri 2020. aasta seisuga kokku 62,7 miljardit eurot (vt lisade punkt 2.5). Need on makstud eelarvelised kulukohustused, mis vähendavad täitmata kulukohustusi, kuid mille puhul loetakse makstud summasid kuni vastavate lepinguliste kohustuste täitmiseni ikka veel ELi ja mitte saaja omaks. Seega on need nagu eespool loetletud täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud.

2.5

5.2.   JAGATUD EELARVE TÄITMINE – VEEL TÄITMATA JURIIDILISED KOHUSTUSED KÄESOLEVA MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RAAMES

JAGATUD EELARVE TÄITMINE – VEEL TÄITMATA JURIIDILISED KOHUSTUSED KÄESOLEVA MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RAAMES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Fondid | Finantsraamistik 2014–2020 (A) | Võetud juriidilised kohustused vastavalt komisjoni viimasele otsusele (B) | Eelarvelised kulukohustused, sealhulgas vabastatud kulukohustused (C) | Veel täitmata juriidilised kohustused (B–C) |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 261 889 | 261 690 | 261 690 | — |
| Euroopa Sotsiaalfond | 93 642 | 93 498 | 93 498 | 0 |
| Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument | — | — | — | — |
| Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks | 3 814 | 3 813 | 3 813 | — |
| ALAMRUBRIIK 1B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID | 359 345 | 359 000 | 359 000 | 0 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond
   (*2) | 126 909 | 100 063 | 100 063 | (0) |
| Euroopa Merendus- ja Kalandusfond | 5 749 | 5 655 | 5 655 | — |
| RUBRIIK 2: LOODUSVARAD | 132 658 | 105 718 | 105 718 | (0) |
| Varjupaiga- ja Rändefond | 4 576 | 4 576 | 4 576 | (0) |
| Sisejulgeolekufond | 3 172 | 3 172 | 3 172 | (0) |
| RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS | 7 747 | 7 747 | 7 747 | (0) |
| Kokku | 499 750 | 472 466 | 472 466 | 0 |

(miljonites eurodes)

Fondid

Finantsraamistik 2014–2020 (A)

Võetud juriidilised kohustused vastavalt komisjoni viimasele otsusele (B)

Eelarvelised kulukohustused, sealhulgas vabastatud kulukohustused (C)

Veel täitmata juriidilised kohustused (B–C)

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

261 889

261 889

261 690

261 690

261 690

261 690

—

—

Euroopa Sotsiaalfond

Euroopa Sotsiaalfond

93 642

93 642

93 498

93 498

93 498

93 498

0

0

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument

—

—

—

—

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

3 814

3 814

3 813

3 813

3 813

3 813

—

—

ALAMRUBRIIK 1B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID

ALAMRUBRIIK 1B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID

359 345

359 345

359 000

359 000

359 000

359 000

0

0

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond
   (*2)

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

*2

126 909

126 909

100 063

100 063

100 063

100 063

(0)

(0)

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

5 749

5 749

5 655

5 655

5 655

5 655

—

—

RUBRIIK 2: LOODUSVARAD

RUBRIIK 2: LOODUSVARAD

132 658

132 658

105 718

105 718

105 718

105 718

(0)

(0)

Varjupaiga- ja Rändefond

Varjupaiga- ja Rändefond

4 576

4 576

4 576

4 576

4 576

4 576

(0)

(0)

Sisejulgeolekufond

Sisejulgeolekufond

3 172

3 172

3 172

3 172

3 172

3 172

(0)

(0)

RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS

RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS

7 747

7 747

7 747

7 747

7 747

7 747

(0)

(0)

Kokku

Kokku

499 750

499 750

472 466

472 466

472 466

472 466

0

0

Need on juriidiline kohustus teha makse; EL võttis kohustuse jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate rakenduskavade vastuvõtmisel. Komisjoni otsus, millega rakenduskava vastu võetakse, kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 110 tähenduses, ning kui see on asjaomasele liikmesriigile teatavaks tehtud, siis ka juriidilist kohustust finantsmääruse tähenduses.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruse artiklis 76 on sätestatud järgmine:

„Liidu eelarvelised kulukohustused iga programmi suhtes määratakse iga fondi iga-aastaste osamaksetena ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. Iga programmi tulemusreserviga seotud eelarvelised kulukohustused määratakse programmi muudest eraldisest eraldi.“

Eelnevas tabelis on antud ülevaade juriidilistest kohustustest ja eelarvelistest kulukohustustest seoses mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 alamrubriigiga 1B ning rubriikidega 2 ja 3. Kõigepealt on tabelis esitatud mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevad perioodiks vastuvõetud kogusummad (veerg A). Veerus B on esitatud ELi võetud juriidilised kohustused aasta lõpu seisuga. Veerus C on esitatud eespool nimetatud juriidiliste kohustuste katmiseks juba võetud eelarvelised kulukohustused. 2020. aasta lõpu seisuga on juriidilised kohustused eelarveliste kulukohustustega täielikult kaetud.

5.3.   OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED MUUDES VALDKONDADES

OLULISED JURIIDILISED KOHUSTUSED MUUDES VALDKONDADES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Euroopa ühendamise rahastu | 4 140 | 7 680 |
| ITER | 6 837 | 1 676 |
| Copernicuse programm | — | 601 |
| Galileo | — | 438 |
| Kalanduskokkulepped | 172 | 223 |
| Kasutusrendi kulukohustused | 2 547 | 2 535 |
| Muud lepingulised kohustused | 785 | 788 |
| Kokku | 14 481 | 13 941 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

31.12.2019

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

4 140

4 140

7 680

7 680

ITER

ITER

6 837

6 837

1 676

1 676

Copernicuse programm

Copernicuse programm

—

—

601

601

Galileo

Galileo

—

—

438

438

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

172

172

223

223

Kasutusrendi kulukohustused

Kasutusrendi kulukohustused

2 547

2 547

2 535

2 535

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

785

785

788

788

Kokku

Kokku

14 481

14 481

13 941

13 941

Need summad kajastavad pikaajalisi juriidilisi kohustusi, mis ei olnud aasta lõpuks veel eelarves kulukohustuste assigneeringutega kaetud. Need siduvad kohustused kantakse eelarvesse ja tasutakse tulevastel aastatel iga-aastaste osamaksetena.

Teatavate oluliste programmide (vt allpool) rakendamine võidakse vastavalt finantsmääruse artikli 112 lõikele 2 jaotada mitme aasta peale. See võimaldab ELil võtta juriidilisi kohustusi (kirjutada alla toetuslepingutele, rahalist toetust käsitlevatele lepingutele ja hankelepingutele), mis ületavad konkreetse aasta olemasolevaid kulukohustuste assigneeringuid. Seepärast võib suur osa käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku kohastest üldistest eraldistest olla juba kulukohustustega seotud. See kehtib eelkõige järgmiste programmide suhtes.

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu

Euroopa ühendamise rahastu annab finantsabi üleeuroopalistele võrkudele, et toetada ühishuviprojekte transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiataristusektoris. Euroopa ühendamise rahastu programmi transpordi valdkonna juriidilised kohustused hõlmavad rakendusperioodi 2014–2024 ja energeetika valdkonna omad perioodi kuni 31. detsember 2025. Nende kohustuste õiguslik alus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010, mille artikliga 19 nähakse ette iga-aastaste osamaksete kasutamine.

ITER – Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

ITER – Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

Need kulukohustused on mõeldud ITERi rajatiste tulevase rahastamisvajaduse katmiseks kuni 2027. aastani. EL (Euratom) maksab oma osamakse ITERi rahvusvahelises organisatsioonis tuumasünteesienergeetika agentuuri (Fusion for Energy) kaudu, millele maksavad osamakseid ka liikmesriigid ja Šveits. Nende kulukohustuste oluline suurenemine aastate võrdluses kajastab mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 alusel toimuvat võimalikku rahastamist, mis kehtestati nõukogu 22. veebruari 2021. aasta otsuse (Euratom) 2021/281 (28) (millega muudetakse otsust 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte) alusel, millega lubatakse kasutada iga-aastasi osamakseid. ITER loodi selleks, et hallata ja soodustada ITERi rajatiste kasutamist ning edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt ning korraldada muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik. ITER hõlmab ELi, Hiinat, Indiat, Venemaad, Lõuna-Koread, Jaapanit ja Ameerika Ühendriike.

28

Copernicuse programm

Copernicuse programm

Copernicuse programm on Maa seire Euroopa programm (vt ka lisade punkt 2.2). Need kohustused on tehtud ajavahemikuks kuni 2020. aastani. Komisjon kirjutas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrusele (EL) nr 377/2014, millega luuakse Copernicuse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010 (29), alla rahalist toetust käsitlevatele lepingutele Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA), EUMETSATi, Mercatori ja Euroopa Keskpika Ilmaennustuse Keskusega. Määruse (EL) nr 377/2014 artikliga 8 lubatakse kasutada iga-aastasi osamakseid.

2.2

29

31. detsembri 2020. aasta seisuga olid kõik juriidilised kohustused eelarveliste kulukohustustega täielikult kaetud.

Galileo

Galileo

Siin kajastatud summad on ette nähtud Galileo programmi jaoks, mille raames arendatakse Euroopa ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi (vt ka lisade punkt 2.2). Need kohustused on tehtud ajavahemikuks kuni 2020. aastani. Komisjon kirjutas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1285/2013 (30) alusel alla rahalist toetust käsitlevale lepingule Euroopa Kosmoseagentuuriga. Määruse (EL) nr 1285/2013 artikliga 9 lubatakse kasutada iga-aastasi osamakseid.

2.2

30

31. detsembri 2020. aasta seisuga olid kõik juriidilised kohustused eelarveliste kulukohustustega täielikult kaetud.

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

Need kujutavad kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste kalanduslepingute alusel võetud kohustusi aastani 2026. Need kohustused on tehtud nõukogu otsuste põhjal iga kolmanda riigi kohta (nt Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline leping ja selle rakendamise protokoll (31) ning neid käsitatakse mitmeaastaste õiguste ja kohustustega rahvusvaheliste lepingutena.

31

Kasutusrendi kulukohustused

Kasutusrendi kulukohustused

Rendilepingute järelejäänud tähtaja jooksul vastavalt asjaomastele lepingutele tasumisele kuuluvad minimaalsed summad on järgmised:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Minimaalsed rendimaksed |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Hooned | 407 | 993 | 1 088 | 2 488 |
| IT ja muud seadmed | 15 | 35 | 10 | 60 |
| Kokku | 422 | 1 028 | 1 098 | 2 547 |

(miljonites eurodes)

Minimaalsed rendimaksed

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Hooned

Hooned

407

407

993

993

1 088

1 088

2 488

2 488

IT ja muud seadmed

IT ja muud seadmed

15

15

35

35

10

10

60

60

Kokku

Kokku

422

422

1 028

1 028

1 098

1 098

2 547

2 547

Seoses Ühendkuningriigi teatega tema kavatsusest Euroopa Liidust välja astuda ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrusele (EL) 2018/1718, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 Euroopa Ravimiameti asukoha osas (32), paigutati Euroopa Ravimiamet 2019. aasta märtsis Londonist ümber Amsterdami. 2. juulil 2019 jõudis amet oma rendileandjaga kokkuleppele ja on sellest ajast saadik andnud oma ruumid allüürnikule allüürile tingimustel, mis vastavad peamise rendilepingu tingimustele, muu hulgas allüürilepingu kehtivusaeg, mis kestab EMA peamise rendilepingu lõpuni 2039. aasta juunis.

32

Eelmises tabelis esitatud summad hõlmavad peamise rendilepingu kohaselt veel võlgnetavat 378 miljonit eurot. Ootuste kohaselt saadakse allüürnikult tühistamatu allüürilepingu alusel samas summas makseid.

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

Siin kajastatud summad on summad, mis tuleb lepingute tähtaja jooksul veel välja maksta. Suurim siin sisalduv summa (354 miljonit eurot) on seotud komisjoni ehituslepinguga Luksemburgis (Jean Monnet’

6.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

ELi finantsriskide juhtimise kohta allpool esitatud andmed seonduvad järgnevaga:

| — | laenutegevus finantsabi andmiseks, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi, TERA ja Euratomi meetmete kaudu; |
| --- | --- |

—

laenutegevus finantsabi andmiseks, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi, TERA ja Euratomi meetmete kaudu;

| — | komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad rahavoogude juhtimise toimingud, sealhulgas laekunud trahvid; |
| --- | --- |

—

komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad rahavoogude juhtimise toimingud, sealhulgas laekunud trahvid;

| — | eelarveliste tagatiste jaoks fondides hoitav vara: välistegevuse tagatisfondis ja EFSI tagatisfondis ja EFSD tagatisfondis |
| --- | --- |

—

eelarveliste tagatiste jaoks fondides hoitav vara: välistegevuse tagatisfondis ja EFSI tagatisfondis ja EFSD tagatisfondis

| — | eelarvest rahastatud rahastamisvahendid. |
| --- | --- |

—

eelarvest rahastatud rahastamisvahendid.

6.1.   RISKI LIIGID

RISKI LIIGID

Tururisk on oht, et finantsinstrumendi õiglane väärtus või tulevased rahavood kõiguvad turuhindade muutuste tõttu. Tururisk ei hõlma endas üksnes kahjumi, vaid ka kasumi võimalust. See hõlmab valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski (märkimisväärne muu hinnarisk ELil puudub).

Tururisk

valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski

| — | Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes. |
| --- | --- |

—

Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes.

Valuutarisk

| — | Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi. |
| --- | --- |

—

Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi.

Intressirisk

Krediidirisk on kahjumi oht, mis tuleneb võlgniku/laenusaaja poolsest laenu või muu krediidiliini (põhisumma või intressi või nende mõlema) tagasimakse tegematajätmisest või muust lepingulise kohustuse täitmata jätmisest. Maksekohustuse täitmata jätmise sündmused on muu hulgas tagasimakse hilinemine, laenusaaja tagasimaksete ümberstruktureerimine ja pankrot.

Krediidirisk

Likviidsusrisk on vara müügi raskustest tulenev oht, näiteks oht, et asjaomast väärtpaberit või vara ei saa turul realiseerida piisavalt kiiresti, et vältida kahjumit või täita kohustust.

Likviidsusrisk

6.2.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

Finantsinstrumentide väärtuse kajastamine

Finantsinstrumentide väärtuse kajastamine

Järgmisi finantsvara ja -kohustiste klasse ei kajastata õiglases väärtuses: raha ja raha ekvivalendid, laenud, kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded, võlad ja muud amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad finantskohustised. Nende finantsvarade ja -kohustiste bilansilise jääkmaksumuse suhtes ollakse seisukohal, et see on piisavalt lähedal nende õiglasele väärtusele.

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Euroopa Liit teostab laenutehinguid vastavalt asjaomastele nõukogu määrustele, nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsustele ning – kui need on olemas – sisesuunistele. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks laenude võtmist ja andmist käsitlevad käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Laenude andmist rahastatakse tavaliselt laenude võtmisega, millest seega ei tulene avatud intressimäära ega valuutapositsioone.

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

Komisjoni rahavoogude juhtimise toimingute haldamist käsitlevad eeskirjad on sätestatud nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2016/804) (5) ning finantsmääruses.

5

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud liikmesriigi riigikassas või keskpangas. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma rahanõudluse katmiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud liikmesriigi riigikassas või keskpangas. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma rahanõudluse katmiseks.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes.

| — | Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsustega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem nendel kontodel oleva raha summast. |
| --- | --- |

—

Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsustega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem nendel kontodel oleva raha summast.

| — | Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber. |
| --- | --- |

—

Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber.

Lisaks omavahendite kontodele on komisjon avanud nii keskpankades kui ka kommertspankades ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksed.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele eritoiminguid.

Komisjoni rahavoogude juhtimise toimingute ja maksetoimingute juhtimine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad tegevus- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Suunised ja menetluskord käsitlevad mitmesuguseid toiminguid (näiteks maksete tegemine ja likviidsuse juhtimine, rahavoogude prognoosimine, talitluspidevus jms) ning neile vastavust kontrollitakse regulaarselt.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat laekunud summad jäävad kontodele pankades, mis on valitud spetsiaalselt välja ajutiselt makstavate trahvide hoiustamiseks. Panga valimine toimub vastavalt finantsmääruses ettenähtud hankemenetlusele. Vahendite hoiustamist konkreetsetes pankades tingib sisemine riskijuhtimispoliitika, mille raames on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja kindlaks määratud summad, mida võib hoiustada vastavalt vastaspoole omakapitali suurusele. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Alates 2010. aastast investeeritakse määratud ja ajutiselt makstud trahvide summad spetsiaalselt selle jaoks loodud portfelli BUFI. Portfelli peamised eesmärgid on vähendada finantsturgudega seotud riske ja kohelda kõiki üksusi võrdselt, kohaldades trahvi algsumma suhtes samal alusel arvutatud tagatud tulu. Enne uue finantsmääruse jõustumist 2018. aasta augustis trahvitud üksuste suhtes kohaldatava tagatud tulu määr on aga null. Ajutiselt makstud trahvide varahaldust teostab komisjon kooskõlas sisemiste varahaldussuunistega. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks rahavoogude juhtimist käsitlevad menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Varahalduse tegevuse eesmärk on investeerida komisjonile ajutiselt makstud trahvid selliselt, et:

| — | tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal |
| --- | --- |

—

tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal

| — | saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis vastab keskmiselt BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahele, säilitades samal ajal trahvide algsumma. |
| --- | --- |

—

saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis vastab keskmiselt BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahele, säilitades samal ajal trahvide algsumma.

Investeeringud piirduvad põhimõtteliselt järgmiste kategooriatega: tähtajalised hoiused liikmesriikide keskpankades, riikide võlakohustuste haldamise ametites, täielikult riigile kuuluvates või riigi tagatud pankades või riigiülestes asutustes; võlakirjad, lühiajalised võlakirjad ja hoiusesertifikaadid, mille on emiteerinud riiklikud või riigiülesed asutused.

Finantstagatised

Finantstagatised

Komisjon hoiab märkimisväärses summas finantsasutuste antud tagatisi seoses trahvidega, mida ta määrab äriühingutele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest (vt lisade punkt 2.6.1.3). Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele. Tagatisi hallatakse sisemise riskijuhtimise poliitika raames. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

2.6.1.3

Tagatisfondid

Tagatisfondid

Komisjon annab finantsasutustele eelarve tõhusa täitmise vahendina üha enam finantstagatisi, toetades seeläbi vahendite saajaid võimendava mõju kaudu. Sellise ELi eelarve kasutamise eesmärk on suurendada olemasolevate vahendite mõju. Komisjon on loonud tagatisfonde, et katta antud eelarvelised tagatised eesmärgiga luua likviidsuspuhver tagatud toimingutest saadava võimaliku kahju jaoks. Aasta lõpu seisuga olid peamised tagatisfondid välistegevuse tagatisfond, EFSI tagatisfond ja EFSD tagatisfond.

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Tagatisfondi varade haldamise eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud komisjoni ja EIP vahel 25. novembril 1994 sõlmitud lepingus ja selle hilisemates muudatustes. Tagatisfond kasutab oma tegevuses üksnes eurot. Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Tagatisfondilt nõutakse, et ta pööraks erilist tähelepanu riskide vähendamisele ja selle tagamisele, et hallatavaid varasid saaks müüa või üle anda ilma olulise viivituseta, võttes arvesse asjaomaseid kohustusi.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond loodi EFSI määrusega (vt lisade punkt 2.4.1). Fondi varahalduse eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud komisjoni 21. jaanuari 2016. aasta otsuses C(2016) 165. Fondi haldab komisjon, kes on volitatud investeerima EFSI tagatisfondi vara finantsturgudel vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele ja asjakohastele usaldatavusnõuetele. Hallatavad varad peavad pakkuma piisavat likviidsust tagatise võimaliku sissenõudmise puhuks, püüdes samal ajal optimeerida tootlust ja riski taset, mis oleks kooskõlas turvalisuse ja stabiilsuse säilitamisega.

2.4.1

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond loodi vastavalt EFSD määrusele (vt lisade punkt 2.4.1). EFSD tagatisfondi vara haldab komisjon vastavalt komisjoni 22. novembri 2017. aasta otsuse C(2017) 7693 lisas 1 sisalduvatele sisesuunistele ja varahaldussuunistele. Komisjon on volitatud investeerima EFSD tagatisfondi vara finantsturgudel vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttele ja asjakohastele usaldatavusnõuetele. Vara hallatakse nii, et pakkuda piisavat likviidsust tagatise võimaliku sissenõudmise puhuks, püüdes samal ajal optimeerida tootlust ja riski taset, mis oleks kooskõlas turvalisuse ja stabiilsuse säilitamisega.

2.4.1

Rahastamisvahendite programmid

Rahastamisvahendite programmid

ELi eelarve täitmisel on palju aastaid tuginetud rahastamisvahendite programmide kasutamisele. Lisateavet kõnealuste summade kohta on esitatud lisade punktis 2.4.1.

2.4.1

Enamikele rahastamisvahenditele on omane, et rakendamine on Euroopa Komisjoni ja finantsasutuse vahelise kokkuleppe alusel delegeeritud kas Euroopa Investeerimispanga grupile (sealhulgas EIF) või teistele finantsasutustele. Kõnealuste finantsasutustega sõlmitud kokkulepped hõlmavad vahendajate suhtes kohaldatavaid rangeid tingimusi ja kohustusi eesmärgiga tagada ELi vahendite nõuetekohane haldamine ja aruandlus. Pärast seda, kui osamaks teatavasse rahastamisvahendisse on kindlaks määratud, kantakse summad üle pangakontole, mille finantsasutus on oma nimel komisjoni eest spetsiaalselt loonud (st usalduskonto). Finantsasutused võivad sõltuvalt asjaomasest rahastamisvahendist kasutada usalduskontol olevaid vahendeid laenude andmiseks, emiteerida võlainstrumente, investeerida omakapitaliinstrumentidesse või katta sissenõutud tagatisi. Rahastamisvahenditest saadav tulu tuleb üldiselt ELi eelarvesse tagasi maksta.

Kõnealuste rahastamisvahenditega seotud risk piirdub nende aluseks olevate lepingute kohaselt ülemmääraga, mis on rahastamisvahendile ette nähtud eelarvestatud summa. Kuna komisjon kannab sageli nn esimese järjekoha kahju ning rahastamisvahendite eesmärk on rahastada kõrgema riskiga abisaajaid (kellel on raskusi rahastamise saamisega kommertspankadelt), on tõenäoline, et ELi eelarve jaoks tekib mingis ulatuses kahjusid.

6.3.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

ELi rahastamisvahendite valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

ELi rahastamisvahendite valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 |
| USA dollar | Naelsterling (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muud | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 593 | 42 | 15 | 14 | 18 904 | 20 | 19 587 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | (417) | — | — | — | 616 | — | 199 |
| Laenud
   (6) | 21 | 40 | — | — | 46 | 9 | 116 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 22 | 1 208 | 116 | 176 | 72 233 | 738 | 74 493 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 115 | 64 | 178 | 367 | 14 429 | 1 589 | 16 742 |
| | 334 | 1 353 | 310 | 557 | 106 228 | 2 356 | 111 137 |
| Finantskohustised | | | | | | | |
| Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | — | — | — | — | (1) | (4) | (4) |
| Võlgnevused | (3) | (0) | (19) | (1) | (32 366 ) | (19) | (32 408 ) |
| | (3) | (0) | (19) | (1) | (32 367 ) | (22) | (32 412 ) |
| Kokku | 331 | 1 353 | 291 | 556 | 73 861 | 2 333 | 78 725 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

USA dollar

Naelsterling (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muud

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

593

593

42

42

15

15

14

14

18 904

18 904

20

20

19 587

19 587

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

(417)

(417)

—

—

—

616

616

—

199

199

Laenud
   (6)

Laenud

6

21

21

40

40

—

—

46

46

9

9

116

116

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

22

22

1 208

1 208

116

116

176

176

72 233

72 233

738

738

74 493

74 493

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

115

115

64

64

178

178

367

367

14 429

14 429

1 589

1 589

16 742

16 742

334

334

1 353

1 353

310

310

557

557

106 228

106 228

2 356

2 356

111 137

111 137

Finantskohustised

Finantskohustised

Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

—

—

—

—

—

(1)

(1)

(4)

(4)

(4)

(4)

Võlgnevused

Võlgnevused

(3)

(3)

(0)

(0)

(19)

(19)

(1)

(1)

(32 366 )

(32 366 )

(19)

(19)

(32 408 )

(32 408 )

(3)

(3)

(0)

(0)

(19)

(19)

(1)

(1)

(32 367 )

(32 367 )

(22)

(22)

(32 412 )

(32 412 )

Kokku

Kokku

331

331

1 353

1 353

291

291

556

556

73 861

73 861

2 333

2 333

78 725

78 725

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 |
| USA dollar (USD) | Naelsterling (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muud | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 577 | 62 | 17 | 9 | 17 723 | 21 | 18 407 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | (393) | — | — | — | 529 | — | 137 |
| Laenud
   (7) | 17 | 32 | — | — | 65 | 7 | 121 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 30 | 804 | 62 | 93 | 22 751 | 233 | 23 974 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 100 | 311 | 319 | 432 | 16 910 | 1 673 | 19 745 |
| | 332 | 1 209 | 398 | 533 | 57 979 | 1 934 | 62 384 |
| Finantskohustised | | | | | | | |
| Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | (0) | — | — | — | (10) | (2) | (12) |
| Võlgnevused | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 200 ) | (33) | (27 241 ) |
| | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 211 ) | (35) | (27 254 ) |
| Kokku | 326 | 1 208 | 398 | 532 | 30 768 | 1 898 | 35 130 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

USA dollar (USD)

Naelsterling (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muud

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

577

577

62

62

17

17

9

9

17 723

17 723

21

21

18 407

18 407

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

(393)

(393)

—

—

—

529

529

—

137

137

Laenud
   (7)

Laenud

7

17

17

32

32

—

—

65

65

7

7

121

121

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

30

30

804

804

62

62

93

93

22 751

22 751

233

233

23 974

23 974

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

100

100

311

311

319

319

432

432

16 910

16 910

1 673

1 673

19 745

19 745

332

332

1 209

1 209

398

398

533

533

57 979

57 979

1 934

1 934

62 384

62 384

Finantskohustised

Finantskohustised

Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantskohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

(0)

(0)

—

—

—

(10)

(10)

(2)

(2)

(12)

(12)

Võlgnevused

Võlgnevused

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 200 )

(27 200 )

(33)

(33)

(27 241 )

(27 241 )

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 211 )

(27 211 )

(35)

(35)

(27 254 )

(27 254 )

Kokku

Kokku

326

326

1 208

1 208

398

398

532

532

30 768

30 768

1 898

1 898

35 130

35 130

Kui euro oleks tugevnenud teiste valuutade suhtes 10 % võrra, oleks selle mõju olnud järgmine.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Eelarveaasta tulem |
| USA dollar (USD) | Naelsterling (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) |
| 2020 | (13) | (119) | (27) | (49) |
| 2019 | (14) | (104) | (35) | (48) |

(miljonites eurodes)

Eelarveaasta tulem

USA dollar (USD)

Naelsterling (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

2020

2020

(13)

(13)

(119)

(119)

(27)

(27)

(49)

(49)

2019

2019

(14)

(14)

(104)

(104)

(35)

(35)

(48)

(48)

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Netovara |
| USA dollar (USD) | Naelsterling (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) |
| 2020 | (17) | (4) | (1) | (1) |
| 2019 | (17) | (6) | (2) | (1) |

(miljonites eurodes)

Netovara

USA dollar (USD)

Naelsterling (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

2020

2020

(17)

(17)

(4)

(4)

(1)

(1)

(1)

(1)

2019

2019

(17)

(17)

(6)

(6)

(2)

(2)

(1)

(1)

Kui euro oleks nõrgenenud teiste valuutade suhtes 10 % võrra, oleks selle mõju olnud järgmine.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Eelarveaasta tulem |
| USA dollar (USD) | Naelsterling (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) |
| 2020 | 16 | 146 | 33 | 60 |
| 2019 | 17 | 127 | 42 | 58 |

(miljonites eurodes)

Eelarveaasta tulem

USA dollar (USD)

Naelsterling (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

2020

2020

16

16

146

146

33

33

60

60

2019

2019

17

17

127

127

42

42

58

58

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Netovara |
| USA dollar (USD) | Naelsterling (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) |
| 2020 | 21 | 5 | 2 | 2 |
| 2019 | 20 | 7 | 2 | 1 |

(miljonites eurodes)

Netovara

USA dollar (USD)

Naelsterling (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

2020

2020

21

21

5

5

2

2

2

2

2019

2019

20

20

7

7

2

2

1

1

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Finantsvarasid ja -kohustisi hoitakse praegu ainult eurodes, mistõttu ELil välisvaluutarisk puudub.

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

Kooskõlas nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2016/804) hoitakse omavahendeid, mille liikmesriigid on maksnud muudes valuutades kui eurodes, omavahendite kontodel. Need arvestatakse eurodesse ümber, kui neid on vaja kasutada maksete tegemiseks. Kõnealuste vahendite haldamisel kohaldatavad menetlused on sätestatud eespool osutatud määruses. Piiratud arvul juhtudel kasutatakse neid vahendeid otse samades valuutades maksete tegemiseks.

Komisjonil on kommertspankades mitmed USA dollarites, Šveitsi frankides ja muudes ELi valuutades kui eurodes hoitavad kontod, mida ta kasutab maksete tegemiseks neis valuutades. Neile kontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt sellest, millises summas makseid neilt teha tuleb, ja selle tulemusena ei kajasta nende saldod valuutariski positsiooni.

Mitmesuguste tulude (muud tulud peale omavahendid) laekumisel muus valuutas kui eurodes kantakse need üle komisjoni samas valuutas hoitavatele kontodele, kui neid on vaja maksete tegemiseks, või arvestatakse ümber eurodesse ja kantakse eurodes hoitavatele kontodele. Muus valuutas kui eurodes hoitavatele avansikontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt prognoositud lühiajalisest vajadusest teha samas valuutas kohalikke makseid. Kõnealuste kontode saldode puhul jälgitakse, et need ei ületaks neile seatud ülemmäära.

Trahvid

Trahvid

Kõik trahvid määratakse, makstakse ja kaetakse esialgselt eurodes, seega puudub nende puhul valuutarisk.

Tagatisfondid

Tagatisfondid

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Selle fondi finantsvarasid hoitakse eurodes ning seetõttu ELil valuutarisk puudub. Laenud, mis anti ELile üle fondile esitatud taotluste tõttu, kuna laenusaajad olid jätnud maksekohustused täitmata, makstakse välja nende esialgses valuutas ja seetõttu kujutab see ELi jaoks valuutariski. Peamiselt laenude tagasimaksete ajastamisest tuleneva ebakindluse tõttu vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond arveldab praegu nii eurodes kui ka USA dollarites. Valuutariski hallatakse tuletislepingute (valuutaforvardlepingud) sõlmimisega, millega kaitstakse USA dollarites investeeringuportfelli turuväärtust. Maandamata riskiga valuutapositsiooni ülempiiriks on määratud 1 % portfelli koguväärtusest sihttaseme ja vahendite iga-aastaste strateegiliste jaotuste raames. Nii käivitaks USA dollarites investeeringute turuväärtuse kõikumine üle 1 % piiri tasakaalustamismüügi (uue sama- või vastassuunalise forvardlepingu), et kaitstavat positsiooni vastavalt kohandada või taastada. Riskide maanduse kohandamist võivad ajendada ka euro/USD vahetuskursi muutused.

Laenud, mis anti ELile üle fondile esitatud taotluste tõttu, kuna laenusaajad olid jätnud maksekohustused täitmata (vt lisade punkt 2.4.3.2), makstakse välja nende esialgses valuutas ja seetõttu kujutab see ELi jaoks valuutariski. Üleantud laenude tagasimaksete ajastamisest tuleneva ebakindluse tõttu vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta.

2.4.3.2

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond arveldab praegu üksnes eurodes, kuid tema varahaldussuunised annavad võimaluse investeerida ka teatavatesse varadesse, mis on nomineeritud muus vääringus kui euro.

6.4.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

Järgmises tabelis esitatakse teave müügivalmis finantsvarade intressimäära tundlikkuse näitaja kohta, eeldades intressimäärade võimalikuks muutuseks +/– 100 baaspunkti (1 %).

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Suurenemine (+) / vähenemine (-) baaspunktides | Mõju netovarale |
| 2020: Müügivalmis finantsvarad | +100 | (479) |
| -100 | 513 |
| 2019: Müügivalmis finantsvarad | +100 | (447) |
| -100 | 483 |

(miljonites eurodes)

Suurenemine (+) / vähenemine (-) baaspunktides

Mõju netovarale

2020: Müügivalmis finantsvarad

2020: Müügivalmis finantsvarad

+100

+100

(479)

(479)

-100

-100

513

513

2019: Müügivalmis finantsvarad

2019: Müügivalmis finantsvarad

+100

+100

(447)

(447)

-100

-100

483

483

Teatava rahaturuinstrumentide ja võlakirjade portfelli tundlikkus intressimäära muutuste suhtes kasvab vastavalt sellele, mida kauem see kestab. Komisjoni hallatavate peamiste varade portfellide kestust on kirjeldatud allpool.

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

ELil on oma laenutegevuse laadi tõttu märkimisväärsed intressi kandvad varad ja kohustised. Samal ajal tasakaalustavad võetud laenudest tulenevaid intressiriske samasuguste lepingutingimustega antud laenud (kompensatsioonitehingud).

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

Komisjoni rahavoogude juhtimise üksus ei laena raha. Seetõttu intressimäära risk puudub. Intressimäär arvutatakse aga erinevate pangakontode saldode alusel. Komisjon on seepärast kehtestanud meetmed, et tema pangakontodelt regulaarselt teenitav intress peegeldaks turuintressimäärasid ja nende võimalikku kõikumist.

Kontod, mis on avatud liikmesriikide riigikassades omavahendite laekumiseks, intressi ei teeni ja teenustasusid nende puhul ei kohaldata. Liikmesriikide keskpankades olevad kontod (omavahendid ja muud) võib välja maksta iga institutsiooni kohaldatava ametliku kursi alusel. Kuna mõned väljamaksed neilt kontodelt võivad olla praegu negatiivsed, on kehtestatud nende kontode saldode minimeerimiseks likviidsuse juhtimise menetlused. Omavahendite kontod on vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2016/804) kaitstud negatiivse intressi mõju eest.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. See intress põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Allapoole kindlaksmääratud ülempiiri jäävate tegevussaldode puhul on kommertspankade kohaldatav kurss tavaliselt null.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse, mille portfelli keskmine kestus on 2,24 aastat.

Tagatisfondid

Tagatisfondid

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Tagatisfondile eraldatud eelarve on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse ning kogu portfelli keskmine kestus on 3,04 aastat.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfondile eraldatud eelarve on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse ning kogu portfelli keskmine kestus on 3,19 aastat.

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfondile eraldatud eelarve on investeeritud rahaturuinstrumentide portfelli ja pikaajalistesse võlakirjadesse ning kogu portfelli keskmine kestus on 2,41 aastat.

6.5.   KREDIIDIRISK

KREDIIDIRISK

Summad, mis kujutavad endast aruandeperioodi lõpul ELi jaoks krediidiriski, on vastavalt lisade punktis 2 esitatule rahastamisvahendite puhasväärtus.

2

Vähenemata väärtusega finantsvarade vanuse analüüs

Vähenemata väärtusega finantsvarade vanuse analüüs

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kokku | Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega | Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta |
| Antud laenud | 93 309 | 93 308 | 0 | — | — |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 74 493 | 59 702 | 505 | 14 030 | 257 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 199 | 199 | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2020 | 168 001 | 153 209 | 505 | 14 030 | 257 |
| Antud laenud | 52 684 | 52 683 | 1 | — | — |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 23 974 | 9 410 | 2 726 | 11 543 | 295 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 137 | 137 | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2019 | 76 795 | 62 231 | 2 727 | 11 543 | 295 |

(miljonites eurodes)

Kokku

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Antud laenud

Antud laenud

93 309

93 309

93 308

93 308

0

0

—

—

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

74 493

74 493

59 702

59 702

505

505

14 030

14 030

257

257

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

199

199

199

199

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2020

Kokku seisuga 31.12.2020

168 001

168 001

153 209

153 209

505

505

14 030

14 030

257

257

Antud laenud

Antud laenud

52 684

52 684

52 683

52 683

1

1

—

—

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

23 974

23 974

9 410

9 410

2 726

2 726

11 543

11 543

295

295

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

137

137

137

137

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2019

Kokku seisuga 31.12.2019

76 795

76 795

62 231

62 231

2 727

2 727

11 543

11 543

295

295

10. juulil 2020 otsustas komisjon muuta oma sisesätteid saadaolevate summade sissenõudmise kohta, et leevendada COVID-19 pandeemia mõju komisjoni võlgnikele. Otsusega pikendati ajutiselt uute võlgade maksetähtaegu ja loodi võimalus anda juba olemasolevate võlgade maksmiseks rohkem aega.

Nõuded ja sissenõutavad summad, mis on tähtajaks tasumata, kuid mille väärtus ei ole langenud, hõlmavad 11 295 miljoni euro ulatuses konkurentsitrahvidega seotud sissenõutavaid summasid (132 miljoni euro puhul on tähtajast möödunud vähem kui üks aasta, 10 931 miljoni euro puhul üks kuni viis aastat ja 231 miljoni euro puhul üle viie aasta). Need summad on suures osas kaetud pangatagatistega ja seega on komisjon krediidirisk väike. Need tagatised on andnud trahvi saanud äriühingud alternatiivina ajutise makse tegemisele. Lisaks hõlmavad tähtajaks tasumata nõuete ja sissenõutavate summade esimesed kaks kategooriat 1,2 miljardi euro ulatuses nõudeid ja 2,1 miljardi euro ulatuses sissenõutavaid summasid, mis on seotud lisade punktis 2.6.1.1 osutatud rikkumisjuhtumiga.

2.6.1.1

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarade krediidikvaliteet

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarade krediidikvaliteet

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 |
| Müügivalmis (8) | Finantsvarad, mida kajasta-takse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (9) | Antud laenud | Nõuded ja sissenõu-tavad summad | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 9 005 | 199 | 2 040 | 52 817 | 13 896 | 77 956 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 3 415 | — | 35 040 | 1 535 | 1 011 | 41 001 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 2 133 | — | 48 139 | 1 886 | 1 651 | 53 809 |
| Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad | 310 | — | 7 964 | 142 | 165 | 8 580 |
| | 14 862 | 199 | 93 182 | 56 380 | 16 723 | 181 347 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | | |
| Rühm 1 | — | — | 126 | 3 318 | 19 | 3 463 |
| Rühm 2 | — | — | — | 4 | — | 4 |
| | — | — | 126 | 3 322 | 19 | 3 466 |
| Kokku | 14 862 | 199 | 93 309 | 59 702 | 16 742 | 184 814 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

Müügivalmis (8)

8

Finantsvarad, mida kajasta-takse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (9)

9

Antud laenud

Nõuded ja sissenõu-tavad summad

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

9 005

9 005

199

199

2 040

2 040

52 817

52 817

13 896

13 896

77 956

77 956

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

3 415

3 415

—

35 040

35 040

1 535

1 535

1 011

1 011

41 001

41 001

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

2 133

2 133

—

48 139

48 139

1 886

1 886

1 651

1 651

53 809

53 809

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

310

310

—

7 964

7 964

142

142

165

165

8 580

8 580

14 862

14 862

199

199

93 182

93 182

56 380

56 380

16 723

16 723

181 347

181 347

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Rühm 1

Rühm 1

—

—

126

126

3 318

3 318

19

19

3 463

3 463

Rühm 2

Rühm 2

—

—

—

4

4

—

4

4

—

—

—

126

126

3 322

3 322

19

19

3 466

3 466

Kokku

Kokku

14 862

14 862

199

199

93 309

93 309

59 702

59 702

16 742

16 742

184 814

184 814

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2019 |
| | Müügi-valmis (8) | Finantsvarad, mida kajasta-takse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (9) | Antud laenud | Nõuded ja sissenõu-tavad summad | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 8 848 | 137 | 32 | 3 632 | 15 452 | 28 101 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 3 588 | — | 23 013 | 1 444 | 3 688 | 31 734 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 2 298 | — | 24 711 | 1 867 | 322 | 29 198 |
| Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad | 264 | — | 4 855 | 478 | 262 | 5 858 |
| | 14 998 | 137 | 52 610 | 7 422 | 19 724 | 94 891 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | | |
| Rühm 1 | — | — | 73 | 1 987 | 21 | 2 082 |
| Rühm 2 | — | — | — | 2 | — | 2 |
| | — | — | 73 | 1 989 | 21 | 2 083 |
| Kokku | 14 998 | 137 | 52 683 | 9 410 | 19 745 | 96 974 |

(miljonites eurodes)

31.12.2019

Müügi-valmis (8)

8

Finantsvarad, mida kajasta-takse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina (9)

9

Antud laenud

Nõuded ja sissenõu-tavad summad

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

8 848

8 848

137

137

32

32

3 632

3 632

15 452

15 452

28 101

28 101

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

3 588

3 588

—

23 013

23 013

1 444

1 444

3 688

3 688

31 734

31 734

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

2 298

2 298

—

24 711

24 711

1 867

1 867

322

322

29 198

29 198

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

264

264

—

4 855

4 855

478

478

262

262

5 858

5 858

14 998

14 998

137

137

52 610

52 610

7 422

7 422

19 724

19 724

94 891

94 891

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Rühm 1

Rühm 1

—

—

73

73

1 987

1 987

21

21

2 082

2 082

Rühm 2

Rühm 2

—

—

—

—

2

2

—

2

2

—

—

73

73

1 989

1 989

21

21

2 083

2 083

Kokku

Kokku

14 998

14 998

137

137

52 683

52 683

9 410

9 410

19 745

19 745

96 974

96 974

Eespool olev tabel ei hõlma ilma välisreitinguta omakapitaliinstrumentide kujul müügivalmis finantsvarasid. Eespool nimetatud nelja riskikategooria aluseks on põhimõtteliselt väliste reitinguagentuuride reitingukategooriad, mis on järgmised:

| — | Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA –; Fitch F1+, F1, AAA – AA– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA –; Fitch F1+, F1, AAA – AA– ja samaväärsed

| — | Üle keskmise kvaliteediga: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A–; Fitch F2, A+ – A– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Üle keskmise kvaliteediga: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A–; Fitch F2, A+ – A– ja samaväärsed

| — | Alla keskmise kvaliteediga: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; Fitch F-3, BBBB+ – BBB– ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Alla keskmise kvaliteediga: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB–; Fitch F-3, BBBB+ – BBB– ja samaväärsed

| — | Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad: Moody mitte kõrgeim, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja samaväärsed |
| --- | --- |

—

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad: Moody mitte kõrgeim, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja samaväärsed

EL kasutab nimetatud välisagentuuride reitingukategooriaid eelkõige finantsinstrumentide ja kommertspankade võrdlusvahendina, kuid võib üksikjuhtumite analüüsimise järel hoida vahendeid mõnes eespool nimetatud riskikategoorias isegi siis, kui üks või enam eespool nimetatud reitinguagentuuridest on asjaomase vastaspoole reitingut alandanud. Ilma reitinguta vastaspoolte puhul hõlmab 1. rühm varasemate makseviivitusteta võlgnikke ja 2. rühm varasemate makseviivitustega võlgnikke.

Eespool muude kui investeerimisjärgu alla liigitatud laenudena esitatud summad on seotud peamiselt komisjoni antud finantsabi laenudega finantsraskustes olevatele partnerriikidele. Nõuete ja sissenõutavate summade all esitatud summa on seotud nõuetega teatavate liikmesriikide vastu omavahendeid käsitlevate määruste või muude õigusaktide alusel. Raha all esitatud summad on peamiselt seotud riigikassas või teatavate liikmesriikide keskpankades avatud omavahendite pangakontodega, et hoida omavahendite osamakseid vastavalt eespool osutatud määruses ettenähtule. Komisjon võib neid kontosid kasutada ainult eelarve täitmisest tuleneva rahanõudluse katmiseks.

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Krediidiriski maandatakse Euratomi puhul esmalt riigi tagatise saamisega, seejärel välistegevuse tagatisfondi kaudu (makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul), seejärel võimalusega saada vajalikud vahendid liikmesriikides asuvatelt komisjoni omavahendite kontodelt ja lõpuks ELi eelarve kaudu.

Omavahendeid käsitlevate õigusaktidega on omavahendite maksete ülemmääraks kehtestatud 1,20 % liikmesriikide kogurahvatulust ning 2020. aastal kasutati sellest maksete assigneeringute katmiseks tegelikult 1,03 %. See tähendab, et 31. detsembri 2020. aasta seisuga jäi kõnealuste tagatiste kasutamisel 0,17 % varu. Sel eesmärgil on ELil õigus nõuda liikmesriikidelt, et nad tagaksid ELi õiguslike kohustuste täieliku täitmise laenuandjate ees.

Liikmesriikidele TERA alusel antud laenud põhinevad liikmesriikide vabatahtlikel tagatistel, mis moodustavad finantsabi kogusumma ülemmäärast 25 %. Enne liikmesriikide antud tagatiste sissenõudmist peab komisjon uurima maksete assigneeringute omavahendite ülemmäära kohase varu kasutamise võimalusi sel määral, mil ta peab seda kestlikuks, võttes muu hulgas arvesse liidu tingimuslike kohustiste kogusummat ja liidu üldeelarve kestlikkust. Kõnealune uurimine ei mõjuta antud tagatiste tagasivõetamatut, tingimusteta ja nõudmisel realiseeritavat laadi.

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

Enamikku komisjoni rahalistest vahenditest hoitakse omavahendeid käsitleva nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 (muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 2016/804 kohaselt kontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksete (omavahendite) maksmiseks. Kõiki selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide krediidirisk (ja vastaspoole risk) on komisjoni jaoks madalaim, sest riskipositsioon seondub liikmesriikidega. Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavatesse komisjoni rahalistesse vahenditesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab rahavoogude juhtimise süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, võttes arvesse kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmist summat. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitav kogusumma pidevalt väga väike (kokku keskmiselt alla 54 miljoni euro, mis jaguneb umbes 25 konto peale), millega tagatakse, et komisjoni riskipositsioon on piiratud. Kõnealuseid summasid tuleks vaadata koos rahaliste vahendite igapäevaste kogusaldodega, mis kõikusid 2020. aastal vahemikus 2–37 miljardit eurot, ning 2020. aastal komisjoni kontodelt tehtud maksete kogusummaga, mis ületas 163 miljardit eurot.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et komisjoni vastaspoole riski veelgi minimeerida:

| — | Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne pikaajaline krediidireiting on A– (S&P) või sellega samaväärne. Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut. |
| --- | --- |

—

Kõik kommertspangad valitakse välja pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne pikaajaline krediidireiting on A– (S&P) või sellega samaväärne. Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut.

| — | Nende kommertspankade krediidireitinguid, kus komisjonil on kontod, jälgitakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

—

Nende kommertspankade krediidireitinguid, kus komisjonil on kontod, jälgitakse korrapäraselt.

| — | Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi. |
| --- | --- |

—

Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat ajutiselt makstud trahve hoiustavad pangad valitakse välja hankemenetluse teel kooskõlas riskijuhtimispoliitikaga, millega on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja proportsionaalselt vastaspoole omakapitalile hoiustatavate summade suurus.

Kommertspankade puhul, mis on valitud välja spetsiaalselt selleks, et võtta hoiule ajutiselt makstavaid trahve, nõutakse üldjuhul ka pikaajalist krediidireitingut vähemalt A- (S&P või sellega võrdväärset) kahelt agentuurilt. Sellesse rühma kuuluvate pankade reitingu alandamise korral kohaldatakse erimeetmeid. Lisaks sellele on igas pangas hoiustatav summa piiratud teatava protsendiga tema omavahenditest ja sõltub iga panga reitingust. Selliste piirangute arvutamisel võetakse arvesse ka kehtivaid garantiisid, mis sama asutus on komisjonile andnud. Hoiuse jäägi vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud (alates 2010. aastast määratud) trahvidest tehtavate investeeringutega riigi võlakohustustesse võtab komisjon endale krediidiriski. Riski kontsentratsioon on suurim Hispaania puhul, kelle arvele langeb 17 % portfellist. Viie suurima riskipositsiooniga riigi (Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Saksamaa ja Belgia) arvele langeb kokku 45 % investeeringuportfellist. Portfelli kaalutud keskmine krediidireiting on A (S&P või samaväärne).

Saadud finantstagatised

Saadud finantstagatised

Selliste tagatiste aktsepteerimise suhtes kohaldatav riskijuhtimispoliitika tagab komisjonile kõrge krediidikvaliteedi. Selle poliitika raames määratletakse maksimaalne avatus krediidiriskile seoses konkreetse finantssektori üksusega, lähtuvalt selle krediidireitingust ja üksuse rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) kohastes finantsaruannetes arvestatud kapitali tasemest. Kehtivate tagatiste vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Tagatisfondid

Tagatisfondid

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Varahaldussuunistes ja/või investeerimisstrateegias on määratletud teatavad piirid ja piirangud portfelli krediidiriski positsiooni piiramiseks. Sellised piirid ja piirangud hõlmavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, absoluutseid nominaalseid krediidilimiite sõltuvalt emitendi kategooriast, suhtelisi riskide kontsentreerumise piirmäärasid sõltuvalt emitendi kategooriast ja riskide kontsentreerumise piirmäärasid emissiooni kohta. Kõigil investeeringutel on vähemalt investeerimisjärgu krediidireiting.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

Varahaldussuuniste, riski ja investeerimisstrateegiatega määratletakse teatavad piirid ja piirangud, et piirata portfelli krediidiriski positsiooni, mis on piiratud investeerimisjärgu krediidireitinguga, välja arvatud ELi liikmesriikide positsiooni puhul. Portfelli kaalutud keskmine krediidireiting on BBB+ (S&P või samaväärne).

31. detsembri 2020. aasta seisuga on Prantsusmaa keskpank kõigi realiseerimata valuutaforvardite ainus vastaspool ja selle kuupäeva seisuga ei ole mingeid krediidikvaliteeti parandavaid kokkuleppeid – tagatisi, tasaarvestuslepinguid ega garantiisid. Aruandeperioodi lõpu seisuga on positiivse õiglase väärtusega välisvaluuta tuletisinstrumentide maksimaalne krediidiriski positsioon võrdne bilansilise jääkmaksumusega.

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

Varahaldussuuniste, riski ja investeerimisstrateegiatega määratletakse teatavad piirid ja piirangud, et piirata portfelli krediidiriski positsiooni, mis on piiratud investeerimisjärgu krediidireitinguga, välja arvatud ELi liikmesriikide positsiooni puhul. Portfelli kaalutud keskmine krediidireiting on BBB+ (S&P või samaväärne).

6.6.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Võetud laenud | (10 410 ) | (20 230 ) | (62 553 ) | (93 192 ) |
| Võlgnevused | (32 408 ) | — | — | (32 408 ) |
| Finantstagatise kohustised | (90) | — | — | (90) |
| Muu | (149) | (665) | (947) | (1 761 ) |
| Kokku seisuga 31.12.2020 | (43 057 ) | (20 895 ) | (63 500 ) | (127 451 ) |
| Võetud laenud | (1 273 ) | (19 312 ) | (31 978 ) | (52 564 ) |
| Võlgnevused | (27 241 ) | — | — | (27 241 ) |
| Finantstagatise kohustised | (20) | — | — | (20) |
| Muud | (149) | (640) | (1 132 ) | (1 921 ) |
| Kokku seisuga 31.12.2019 | (28 684 ) | (19 952 ) | (33 110 ) | (81 746 ) |

(miljonites eurodes)

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Võetud laenud

Võetud laenud

(10 410 )

(10 410 )

(20 230 )

(20 230 )

(62 553 )

(62 553 )

(93 192 )

(93 192 )

Võlgnevused

Võlgnevused

(32 408 )

(32 408 )

—

—

(32 408 )

(32 408 )

Finantstagatise kohustised

Finantstagatise kohustised

(90)

(90)

—

—

(90)

(90)

Muu

Muu

(149)

(149)

(665)

(665)

(947)

(947)

(1 761 )

(1 761 )

Kokku seisuga 31.12.2020

Kokku seisuga 31.12.2020

(43 057 )

(43 057 )

(20 895 )

(20 895 )

(63 500 )

(63 500 )

(127 451 )

(127 451 )

Võetud laenud

Võetud laenud

(1 273 )

(1 273 )

(19 312 )

(19 312 )

(31 978 )

(31 978 )

(52 564 )

(52 564 )

Võlgnevused

Võlgnevused

(27 241 )

(27 241 )

—

—

(27 241 )

(27 241 )

Finantstagatise kohustised

Finantstagatise kohustised

(20)

(20)

—

—

(20)

(20)

Muud

Muud

(149)

(149)

(640)

(640)

(1 132 )

(1 132 )

(1 921 )

(1 921 )

Kokku seisuga 31.12.2019

Kokku seisuga 31.12.2019

(28 684 )

(28 684 )

(19 952 )

(19 952 )

(33 110 )

(33 110 )

(81 746 )

(81 746 )

Finantsinstrumendid õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsinstrumendid õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Tuletisinstrumendi maksepool | (417) | (4) | (1) | (421) |
| Tuletisinstrumendi laekumispool | 423 | — | — | 423 |
| Netorahavood seisuga 31.12.2020 | 5 | (4) | (1) | 1 |
| Tuletisinstrumendi maksepool | (397) | (2) | (7) | (406) |
| Tuletisinstrumendi laekumispool | 395 | — | — | 395 |
| Netorahavood seisuga 31.12.2019 | (2) | (2) | (7) | (10) |

(miljonites eurodes)

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Tuletisinstrumendi maksepool

Tuletisinstrumendi maksepool

(417)

(417)

(4)

(4)

(1)

(1)

(421)

(421)

Tuletisinstrumendi laekumispool

Tuletisinstrumendi laekumispool

423

423

—

—

423

423

Netorahavood seisuga 31.12.2020

Netorahavood seisuga 31.12.2020

5

5

(4)

(4)

(1)

(1)

1

1

Tuletisinstrumendi maksepool

Tuletisinstrumendi maksepool

(397)

(397)

(2)

(2)

(7)

(7)

(406)

(406)

Tuletisinstrumendi laekumispool

Tuletisinstrumendi laekumispool

395

395

—

—

395

395

Netorahavood seisuga 31.12.2019

Netorahavood seisuga 31.12.2019

(2)

(2)

(2)

(2)

(7)

(7)

(10)

(10)

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Laenutegevus finantsabi andmiseks

Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul toimib välistegevuse tagatisfond likviidsusreservina (või turvaabinõuna), mida saab kasutada, kui laenusaajad jätavad oma maksekohustused täitmata või hilinevad maksete tegemisega. TERA puhul on laenud tagatud liikmesriikide tagasivõtmatute, tingimusteta ja nõudmisel realiseeritavate vabatahtlike tagatiste süsteemiga, mis moodustab 25 % finantsabiks kasutatavast ülemmäärast. Seoses maksebilansi toetamise mehhanismiga on nõukogu määruses (EÜ) nr 431/2009 (33) ette nähtud menetlus, mis annab piisavalt aega vahendite kasutuselevõtuks liikmesriikides asuvate komisjoni omavahendite kontode kaudu. EFSMi puhul on sarnane menetlus ette nähtud nõukogu määrusega (EL) nr 407/2010 (34).

33

34

Rahavoogude juhtimine

Rahavoogude juhtimine

ELi eelarvepõhimõtted tagavad, et asjaomase eelarveaasta jaoks ettenähtud raha koguvarud on alati piisavad kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksete kogusumma koos mitmesuguste tuludega on seega võrdne eelarveaasta maksete assigneeringute summaga. Liikmesriikide osamaksed laekuvad aga 12 igakuise maksena, mis on jaotatud kogu aasta peale ja põhinevad vastuvõetud eelarvel, samal ajal kui maksete puhul esineb teatav hooajalisus. Lisaks muutuvad vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 609/2014 (omavahendite kättesaadavaks tegemise meetodite ja menetluste kohta; muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2016/804) liikmesriikide osamaksed, mis tulenevad paranduseelarvetest, mis kiidetakse heaks pärast asjaomasel kuul (N), kasutatavaks kas N+1 kuu esimesel tööpäeval (kui heakskiit saadakse enne asjaomase kuu 16. kuupäeva) või N+2 kuu esimesel tööpäeval (kui heakskiit saadakse pärast asjaomase kuu 16. kuupäeva), kuid nendega seotud maksete assigneeringuid saab kohe kasutada.

Selleks et kättesaadavad rahavarud oleksid alati piisavad mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, on sisse seatud regulaarsed rahavoogude prognoosimise menetlused ning vajaduse korral saab omavahendite või täiendavate vahendite tasumist nõuda liikmesriikidelt teatava piirini ka ettemaksena, kui täidetud on teatavad tingimused. Tegevusvajaduste ja üldiste eelarveliste piirangute tõttu viimastel aastatel on tekkinud vajadus maksete sagedust aasta jooksul tihedamini kontrollida. Lisaks eelnevale tagavad komisjoni igapäevastes rahavoogude juhtimise toimingutes kasutatavad automatiseeritud likviidsusjuhtimise töövahendid, et igal komisjoni pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

Trahvid

Trahvid

BUFI fondi, kuhu esialgselt makstud trahvid investeeritakse, juhitakse põhimõttel, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Portfell koosneb peamiselt kõrge likviidsusega väärtpaberitest, mida saab lühiajaliste sularaha väljamaksete katteks ära müüa. Peale selle on raha, raha ekvivalentide ja alla üheaastase lõpptähtajaga väärtpaberite osakaal 34 %.

Tagatisfondid

Tagatisfondid

Välistegevuse tagatisfond

Välistegevuse tagatisfond

Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Seepärast hoiab fond lühiajaliste sularaha väljamaksete jaoks piisavaid rahalisi vahendeid. Raha, raha ekvivalentide ja alla üheaastase lõpptähtajaga väärtpaberite osakaal on 15 %.

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfond

EFSI tagatisfondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad. Portfell koosneb likviidsest varast, mida saab vajaduse korral lühiajaliste sularaha väljamaksete katteks ära müüa. Peale selle on raha, raha ekvivalentide ja alla üheaastase lõpptähtajaga väärtpaberite osakaal 30 %.

Tuletislepingutega arveldamine on kajastatud brutona ja põhineb nende lepingulisel lõpptähtajal. Kohustusi täidetakse USA dollarites nomineeritud varade müümise ja/või vahetustehingute abil, mille juures on võimalik raha väljamaksete tekkimine valuutakursi vahede tõttu.

Seoses tagatisenõuetega ei ole likviidsusjuhtimist vaja, sest praegune valuutariski maandamise tehingute vastaspool on nõus töötama koos komisjoniga ilma lisatagatisi nõudmata.

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfond

EFSD tagatisfondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varad peavad olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisavalt likviidsed ja kättesaadavad.

Portfell koosneb likviidsest varast, mida saab vajaduse korral lühiajaliste sularaha väljamaksete katteks ära müüa. Peale selle on raha, raha ekvivalentide ja alla üheaastase lõpptähtajaga väärtpaberite osakaal 46 %.

Muud finantsinstrumendid – tuletisinstrumendist finantskohustised

Muud finantsinstrumendid – tuletisinstrumendist finantskohustised

ELil on tuletisleping (valuutaoptsioon), millega kaetakse välisvaluuta väärtuse langus, mis on seotud finantsasutuste poolt idapartnerluse VKEde rahastamisvahendi programmi alusel antud laenudega (vt lisade punkt 2.11.2). Peale selle tekitas EIP grupi omakapitali investeeringute portfellile antud ELi tagatis finantskohustuse katta alusinvesteeringute väärtuse langused. Nagu muude ELi eelarvest rahastatavate finantsinstrumentide puhul, ei tohi ka nendest instrumentidest tuleneva ELi kohustuse suurus ületada võetud kohustuse summat, mis leevendab likviidsusriski.

2.11.2

7.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

7.1.   SEOTUD OSAPOOLED

SEOTUD OSAPOOLED

ELi seotud osapooled on ELi konsolideeritud üksused, sidusettevõtted ja nende üksuste juhtivtöötajad. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa ELi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

7.2.   JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel töötavaid ELi ametnikke käsitleva teabe esitamise eesmärgil on seotud osapooled jaotatud käesolevas aruandes viide kategooriasse:

kategooria 1: Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja Euroopa Kohtu president;

kategooria 1:

kategooria 2: komisjoni asepresident ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni teised asepresidendid;

kategooria 2:

kategooria 3: nõukogu peasekretär, komisjoni liikmed, Euroopa Liidu Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, Üldkohtu president ja liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor;

kategooria 3:

kategooria 4: Euroopa Kontrollikoja president ja liikmed;

kategooria 4:

kategooria 5: institutsioonide ja ametite kõrgeima astme avalikud teenistujad.

kategooria 5:

Allpool on esitatud kokkuvõte nende rahalistest õigustest. Täiendavat teavet saab ka Europa veebisaidil avaldatud personalieeskirjadest, mis on ametlik ELi ametnike õigusi ja kohustusi kirjeldav dokument. Juhtivtöötajad ei ole saanud ELilt ühtegi soodustingimustel laenu.

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

| Eurodes |
| --- |
| Rahaline õigus (töötaja kohta) | Kategooria 1 | Kategooria 2 | Kategooria 3 | Kategooria 4 | Kategooria 5 |
| Põhipalk (kuupalk) | 28 660,63 | 25 960,71 - | 20 768,57 - | 22 430,06 - | 13 205,77 - |
| | | 26 999,15 | 23 364,64 | 23 883,86 | 20 768,57 |
| | | | | | |
| Eluasemetoetus / kodumaalt eemalviibimise toetus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 % – 16 % |
| | | | | | |
| Peretoetused: | | | | | |
| Majapidamistoetus (% palgast) | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 |
| Ülalpeetava lapse toetus | 421,24 | 421,24 | 421,24 | 421,24 | 421,24 |
| Eelkooliealise lapse toetus | 102,90 | 102,90 | 102,90 | 102,90 | 102,90 |
| Õppetoetus | 285,81 | 285,81 | 285,81 | 285,81 | 285,81 |
| Töökohavälise koolituse toetus | 571,62 | 571,62 | 571,62 | 571,62 | 571,62 |
| Kohtu eesistuja toetus | — | — | 655,76 | — | — |
| | | | | | |
| Esindustasud | 1 553,16 | 998,20 | 655,76 | — | — |
| | | | | | |
| Iga-aastased sõidukulud | — | — | — | — | Hüvitatud |
| | | | | | |
| Ülekanded liikmesriikidesse: | | | | | |
| Õppetoetus (10) | jah | jah | jah | jah | jah |
| % palgast (10) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palgast ilma paranduskoefitsiendita | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % |
| Esinduskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | — | — |
| | | | | | |
| Ametisse asumine: | | | | | |
| Sisseseadmiskulud | 57 321,26 | 51 921,41 | 41 537,13 | 44 860,11 | Hüvitatud |
| | | - 53 998,29 | - 46 729,28 | - 47 767,72 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Ametist lahkumine: | | | | | |
| Ümberasumiskulud | 28 660,63 | 25 960,71 - | 20 768,57 - | 22 430,06 - | Hüvitatud |
| | | 26 999,15 | 23 364,64 | 23 883,86 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Üleminekutoetus (% palgast) (11) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Ravikindlustus | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Kaetud |
| Pension (% palgast, maksueelne) | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % |
| | | | | | |
| Mahaarvamised: | | | | | |
| Tulumaks palgalt | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Ravikindlustus (% palgast) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Palkadele rakendatav erimaks | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Pensioni mahaarvamine | — | — | — | — | 10,1  % |
| Inimeste arv aastalõpu seisuga | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

Eurodes

Rahaline õigus (töötaja kohta)

Rahaline õigus (töötaja kohta)

Kategooria 1

Kategooria 1

Kategooria 2

Kategooria 2

Kategooria 3

Kategooria 3

Kategooria 4

Kategooria 4

Kategooria 5

Kategooria 5

Põhipalk (kuupalk)

Põhipalk (kuupalk)

28 660,63

28 660,63

25 960,71 -

25 960,71 -

20 768,57 -

20 768,57 -

22 430,06 -

22 430,06 -

13 205,77 -

13 205,77 -

26 999,15

26 999,15

23 364,64

23 364,64

23 883,86

23 883,86

20 768,57

20 768,57

Eluasemetoetus / kodumaalt eemalviibimise toetus

Eluasemetoetus / kodumaalt eemalviibimise toetus

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 % – 16 %

0–4 % – 16 %

Peretoetused:

Peretoetused:

Majapidamistoetus (% palgast)

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

Ülalpeetava lapse toetus

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

Eelkooliealise lapse toetus

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

Õppetoetus

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

Töökohavälise koolituse toetus

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

Kohtu eesistuja toetus

Kohtu eesistuja toetus

—

—

—

—

655,76

655,76

—

—

—

—

Esindustasud

Esindustasud

1 553,16

1 553,16

998,20

998,20

655,76

655,76

—

—

—

—

Iga-aastased sõidukulud

Iga-aastased sõidukulud

—

—

—

—

—

—

—

—

Hüvitatud

Hüvitatud

Ülekanded liikmesriikidesse:

Ülekanded liikmesriikidesse:

Õppetoetus (10)

10

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

jah

% palgast (10)

10

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palgast ilma paranduskoefitsiendita

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

Esinduskulud

Esinduskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

—

—

—

—

Ametisse asumine:

Ametisse asumine:

Sisseseadmiskulud

57 321,26

57 321,26

51 921,41

51 921,41

41 537,13

41 537,13

44 860,11

44 860,11

Hüvitatud

Hüvitatud

- 53 998,29

- 53 998,29

- 46 729,28

- 46 729,28

- 47 767,72

- 47 767,72

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Ametist lahkumine:

Ametist lahkumine:

Ümberasumiskulud

28 660,63

28 660,63

25 960,71 -

25 960,71 -

20 768,57 -

20 768,57 -

22 430,06 -

22 430,06 -

Hüvitatud

Hüvitatud

26 999,15

26 999,15

23 364,64

23 364,64

23 883,86

23 883,86

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Üleminekutoetus (% palgast) (11)

11

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

—

—

Ravikindlustus

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Pension (% palgast, maksueelne)

Pension (% palgast, maksueelne)

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

Mahaarvamised:

Mahaarvamised:

Tulumaks palgalt

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Ravikindlustus (% palgast)

Ravikindlustus (% palgast)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Palkadele rakendatav erimaks

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

6-7 %

Pensioni mahaarvamine

—

—

—

—

—

—

—

—

10,1  %

10,1  %

Inimeste arv aastalõpu seisuga

Inimeste arv aastalõpu seisuga

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

8.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruande allkirjastamise kuupäeva seisuga ei olnud komisjoni peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav. Raamatupidamisaruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub esitatud teabes.

9.   KONSOLIDEERIMISE ULATUS

A.   KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

1.   Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Euroopa Parlament

Euroopa Parlament

Euroopa Ülemkogu

Euroopa Ülemkogu

Euroopa Komisjon

Euroopa Komisjon

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa välisteenistus

Euroopa välisteenistus

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Ombudsman

Euroopa Ombudsman

Euroopa Regioonide Komitee

Euroopa Regioonide Komitee

Euroopa Liidu Nõukogu

Euroopa Liidu Nõukogu

2.   ELi ametid (39)

ELi ametid (39)

2.1.   
  Rakendusametid (6)

Rakendusametid (6)

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA)

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA)

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea)

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet (Chafea)

Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME)

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet (EASME)

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA)

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet (INEA)

2.2.   
  Detsentraliseeritud asutused (33)

Detsentraliseeritud asutused (33)

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA)

Euroopa Ravimiamet (EMA)

Euroopa Ravimiamet (EMA)

Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE)

Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

Euroopa Keskkonnaamet (EEA)

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL)

Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)

Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust)

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust)

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA)

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA)

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop)

Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet (ACER)

Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet (ACER)

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ameti tugiamet (BERECi Büroo)

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ameti tugiamet (BERECi Büroo)

Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA)

Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA)

Euroopa Liidu Raudteeamet (ERA)

Euroopa Liidu Raudteeamet (ERA)

Ühenduse Sordiamet (CVPO)

Ühenduse Sordiamet (CVPO)

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFSA)

Euroopa Kalanduskontrolli Amet (EFSA)

Euroopa Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Euroopa Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Euroopa Liidu Lennundusohutus Amet (EASA)

Euroopa Liidu Lennundusohutus Amet (EASA)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)

Euroopa Koolitusfond (ETF)

Euroopa Koolitusfond (ETF)

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound)

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound)

Euroopa Narkomaania ja Narkootikumide Seirekeskus (EMCDDA)

Euroopa Narkomaania ja Narkootikumide Seirekeskus (EMCDDA)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol)

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol)

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT)

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT)

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (ühisettevõte Fusion for Energy)

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (ühisettevõte Fusion for Energy)

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-Lisa)

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-Lisa)

3.   Muud kontrollitavad üksused (2)

Muud kontrollitavad üksused (2)

Likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus (likvideeritav ESTÜ)

Likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus (likvideeritav ESTÜ)

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT)

B.   SIDUSETTEVÕTTED (1)

SIDUSETTEVÕTTED (1)

Euroopa Investeerimisfond (EIF)

Euroopa Investeerimisfond (EIF)

VÄIKSEMAD ÜKSUSED

VÄIKSEMAD ÜKSUSED

Allpool loetletud üksusi ei ole ELi 2020. aasta konsolideeritud finantsaruandes kapitaliosaluse meetodil konsolideeritud nende ebaolulisuse tõttu.

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (BPT)

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (BPT)

BPT on ELi ja biotoorainel põhineva tööstuse konsortsiumi vaheline avaliku ja erasektori partnerlus. BPT eesmärk on toetada ressursitõhusama ja jätkusuutlikuma vähese CO2 heitega majanduse saavutamist ning majanduskasvu ja tööhõive suurendamist, arendades Euroopas jätkusuutlikke ja konkurentsivõimelisi biotoorainel põhinevaid tööstusharusid.

2

Ühisettevõte Clean Sky (Clean Sky)

Ühisettevõte Clean Sky (Clean Sky)

Ühisettevõte Clean Sky on suurim Euroopa teadusprogramm, mille raames arendatakse innovatiivset tipptehnoloogiat CO2 heite ning lennukite gaasiheite ja müra vähendamiseks. Clean Sky, mida rahastatakse programmist „Horisont 2020“, aitab tugevdada Euroopa lennundustööstuse koostööd, juhtpositsiooni maailmas ja konkurentsivõimet.

2

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte (IMI)

Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte (IMI)

Euroopa Liidu ja Euroopa farmaatsiatööstuse vaheline partnerlus Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõte on maailma suurim bioteaduste valdkonna avaliku ja erasektori partnerlus, mis teeb tööd selle nimel, et kiirendada ravimite väljatöötamist ja patsientidele kättesaadavaks tegemist, eriti juhtudel, kui ravialased või sotsiaalsed vajadused on rahuldamata.

Ühisettevõte ECSEL – Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel

Ühisettevõte ECSEL – Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine elektroonikakomponentide ja -süsteemide toel

Ühisettevõte ECSEL, elektroonikakomponentide ja -süsteemide valdkonna avaliku ja erasektori partnerlus, rahastab teadus-, arendus- ja innovatsiooniprojekte, millega luuakse elektroonikakomponentide ja -süsteemide alal maailmatasemel oskusteavet, aidates seeläbi kaasa tugeva ja maailmas konkurentsivõimelise elektroonikakomponentide ja -süsteemide tööstuse väljakujunemisele Euroopa Liidus.

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH)

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH)

FCH on avaliku ja erasektori partnerlus, mis toetab teadus-, arendus- ja tutvustamistegevust Euroopas kütuseelementide ja vesinikuenergia valdkonnas. Selle eesmärk on kiirendada nimetatud tehnoloogiate turuletoomist ning rakendada nende potentsiaali vähese CO2 heitega energiasüsteemi loomisel.

2

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi ühisettevõte (SESAR)

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi ühisettevõte (SESAR)

SESAR on avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks asjaomase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses.

Ühisettevõte Shift2Rail (Shift2Rail)

Ühisettevõte Shift2Rail (Shift2Rail)

Shift2Rail on Euroopa esimene raudtee valdkonna ühine tehnoloogiaalgatus, mille eesmärk on keskenduda teadus- ja innovatsioonitegevusele ning töötada välja turupõhised lahendused, kiirendades uute ja arenenud tehnoloogiate integreerimist innovatiivsetesse raudteeteenuse lahendustesse.

Ühisettevõte EuroHPC (EuroHPC)

Ühisettevõte EuroHPC (EuroHPC)

Ühisettevõte EuroHPC on ELi, Euroopa riikide ja erasektori partnerite vaheline ühisalgatus, et töötada välja maailmatasemel superandmetöötlustaristu ja tagada Euroopale juhtroll kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonnas.

Eelnimetatud üksuste majandusaasta aruanded on avaldatud nende vastavatel veebisaitidel.

EELARVE TÄITMISE ARUANDED JA NENDE LISAD (35)

35

SISUKORD

SISUKORD

| ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 132 |
| --- | --- |

| EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE | 133 |
| --- | --- |

| EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD | 136 |
| --- | --- |

| 1. | ELi EELARVERAAMISTIK | 136 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020 | 136 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE ÜKSIKASJAD (PROGRAMMID) | 137 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | AASTAEELARVE | 137 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | TULUD | 139 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE | 140 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS | 141 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | ELi 2020. AASTA EELARVE TÄITMINE | 143 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | TULUD | 143 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | KULUD | 143 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE | 145 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA | 145 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | ELi EELARVEST KANTUD KULUD | 146 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED | 146 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 147 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 148 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED | 149 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES | 150 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED ASSIGNEERINGUTE LIIGI KAUPA | 151 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED | 152 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 160 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 167 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED | 174 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 4.11. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES | 180 |
| --- | --- | --- |

4.11.

| 4.12. | MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED ASSIGNEERINGUTE LIIGI KAUPA | 185 |
| --- | --- | --- |

4.12.

| 5. | EELARVE TÄITMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES | 192 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | EELARVE TULUDE LAEKUMINE | 192 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 193 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 194 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AMETITE EELARVETE TÄITMINE | 195 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | EELARVE TULUD | 195 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES | 197 |
| --- | --- | --- |

6.2.

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Lisade punkt | 2020 | 2019 |
| a | Eelarveaasta tulud | 174 306 | 163 918 |
| b | Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (171 721 ) | (157 428 ) |
| c | Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | (2 086 ) | (1 615 ) |
| d | Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine | 78 | 75 |
| e | Sihtotstarbelise tulu muutused (B)–(A) | 1 398 | (1 736 ) |
| | Kasutamata assigneeringud aruandeaasta lõpus (A) | 7 694 | 9 092 |
| | Kasutamata assigneeringud eelmise aasta lõpus (B) | 9 092 | 7 356 |
| f | Aastased vahetuskursi erinevused | (207) | 4 |
| | Eelarve täitmise tulemus | 1 768 | 3 217 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

2020

2019

a

Eelarveaasta tulud

174 306

163 918

b

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(171 721 )

(157 428 )

c

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

(2 086 )

(1 615 )

d

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine

78

75

e

Sihtotstarbelise tulu muutused (B)–(A)

1 398

(1 736 )

Kasutamata assigneeringud aruandeaasta lõpus (A)

Kasutamata assigneeringud aruandeaasta lõpus (A)

7 694

7 694

9 092

9 092

Kasutamata assigneeringud eelmise aasta lõpus (B)

Kasutamata assigneeringud eelmise aasta lõpus (B)

9 092

9 092

7 356

7 356

f

Aastased vahetuskursi erinevused

(207)

4

Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus

1 768

1 768

3 217

3 217

ELi eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende 2021. aastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu. See arvutatakse vastavalt nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 608/2014 (36) (millega kehtestatakse omavahendite süsteemi rakendusmeetmed) artikli 1 lõike 1 kohaselt. Lisateavet on esitatud punktis 1.5 „Eelarve täitmise tulemuse arvutamine“.

36

| a. | Eelarveaasta tulud on esitatud tabeli 3.1 „Koondaruanne ELi eelarve tulude laekumise kohta“ veerus 8 „Tulud kokku“. |
| --- | --- |

a.

Eelarveaasta tulud on esitatud tabeli 3.1 „Koondaruanne ELi eelarve tulude laekumise kohta“ veerus 8 „Tulud kokku“.

| b. | Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed on esitatud tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – Maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 2 „Vastuvõetud eelarvest tehtud maksed“ ja veerus 4 „Sihtotstarbelisest tulust tehtud maksed“. |
| --- | --- |

b.

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed on esitatud tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – Maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 2 „Vastuvõetud eelarvest tehtud maksed“ ja veerus 4 „Sihtotstarbelisest tulust tehtud maksed“.

| c. | Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – Maksete assigneeringute kasutamine“ veerg 7 „Automaatsed ülekandmised“ ja veerg 8 „Otsuse alusel ülekandmised“ kokku. |
| --- | --- |

c.

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – Maksete assigneeringute kasutamine“ veerg 7 „Automaatsed ülekandmised“ ja veerg 8 „Otsuse alusel ülekandmised“ kokku.

| d. | Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamisel võetakse arvesse ülekantud maksete assigneeringute summat (automaatselt ja otsuse alusel) eelmise aasta lõpus ja aruandeaasta „Ülekandmistest tehtud makseid“, nagu need on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 3. |
| --- | --- |

d.

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamisel võetakse arvesse ülekantud maksete assigneeringute summat (automaatselt ja otsuse alusel) eelmise aasta lõpus ja aruandeaasta „Ülekandmistest tehtud makseid“, nagu need on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 3.

| e. | Sihtotstarbelise tulu koguassigneeringute arengus aasta lõpu seisuga on arvutatud sihtotstarbelise tulu assigneeringute eelmise aasta lõpu (pluss) ja aruandeaasta lõpu summa (nagu see on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 9 – miinus) erinevus, et saada sihtotstarbelise tulu netomuutus aruandeaastal. |
| --- | --- |

e.

Sihtotstarbelise tulu koguassigneeringute arengus aasta lõpu seisuga on arvutatud sihtotstarbelise tulu assigneeringute eelmise aasta lõpu (pluss) ja aruandeaasta lõpu summa (nagu see on tabeli 4.3 „Mitmeaastane finantsraamistik – maksete assigneeringute kasutamine“ veerus 9 – miinus) erinevus, et saada sihtotstarbelise tulu netomuutus aruandeaastal.

| f. | Valuutakursi erinevused hõlmavad nii realiseerunud kui ka realiseerumata valuutakursi erinevusi. |
| --- | --- |

f.

Valuutakursi erinevused hõlmavad nii realiseerunud kui ka realiseerumata valuutakursi erinevusi.

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

Eelarve tulud

Eelarve tulud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Algne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud |
| 1 | Omavahendid | 151 638 | 159 832 | 162 382 | 160 141 |
| | 11 – Suhkrumaksupõhised | — | — | 0 | 0 |
| | 12 – Tollimaksupõhised | 22 157 | 18 507 | 22 107 | 19 867 |
| | 13 – Käibemaksupõhised | 18 945 | 17 344 | 17 191 | 17 191 |
| | 14 – Kogurahvatulupõhised | 110 536 | 123 980 | 122 944 | 122 944 |
| | 15 – Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine | — | — | 147 | 147 |
| | 16 – Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksete vähendamine | — | — | (8) | (8) |
| 3 | Ülejäägid, saldod ja kohandused | — | 2 102 | 3 173 | 3 167 |
| 4 | Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt | 1 651 | 1 651 | 1 629 | 1 615 |
| 5 | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu | 15 | 15 | 645 | 592 |
| 6 | Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed | 130 | 130 | 8 866 | 8 156 |
| 7 | Viivisintressid ja trahvid | 115 | 361 | 17 027 | 629 |
| 8 | Laenutehingud | 2 | 2 | — | — |
| 9 | Mitmesugused tulud | 15 | 15 | 12 | 6 |
| Kokku | 153 566 | 164 108 | 193 735 | 174 306 |

(miljonites eurodes)

Algne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

1

Omavahendid

151 638

159 832

162 382

160 141

11 – Suhkrumaksupõhised

11 – Suhkrumaksupõhised

—

—

—

—

0

0

0

0

12 – Tollimaksupõhised

12 – Tollimaksupõhised

22 157

22 157

18 507

18 507

22 107

22 107

19 867

19 867

13 – Käibemaksupõhised

13 – Käibemaksupõhised

18 945

18 945

17 344

17 344

17 191

17 191

17 191

17 191

14 – Kogurahvatulupõhised

14 – Kogurahvatulupõhised

110 536

110 536

123 980

123 980

122 944

122 944

122 944

122 944

15 – Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

15 – Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

—

—

—

—

147

147

147

147

16 – Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksete vähendamine

16 – Madalmaade ja Rootsi rahvamajanduse kogutulul põhinevate osamaksete vähendamine

—

—

—

—

(8)

(8)

(8)

(8)

3

Ülejäägid, saldod ja kohandused

—

2 102

3 173

3 167

4

Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt

1 651

1 651

1 629

1 615

5

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

15

15

645

592

6

Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed

130

130

8 866

8 156

7

Viivisintressid ja trahvid

115

361

17 027

629

8

Laenutehingud

2

2

—

—

9

Mitmesugused tulud

15

15

12

6

Kokku

Kokku

153 566

153 566

164 108

164 108

193 735

193 735

174 306

174 306

Eelarvekulud: kulukohustused mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide lõikes

Eelarvekulud: kulukohustused mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide lõikes

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Algne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Kasutada olevad assigneeringud kokku | Võetud kulukohus-tused |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 83 931 | 83 918 | 90 870 | 89 563 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 25 285 | 25 273 | 30 287 | 29 315 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 58 646 | 58 646 | 60 582 | 60 248 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 59 907 | 59 956 | 62 730 | 60 823 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 43 410 | 43 459 | 44 855 | 44 315 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 3 729 | 7 152 | 8 152 | 7 702 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 10 262 | 11 350 | 12 240 | 11 950 |
| 5 | Haldus | 10 272 | 10 271 | 11 108 | 10 548 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 226 | 4 225 | 4 667 | 4 319 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 588 | 1 236 | 1 306 | 1 108 |
| O | Innovatsioonifond | — | — | 1 337 | 5 |
| Kokku | 168 688 | 173 884 | 187 742 | 181 699 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Algne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Kasutada olevad assigneeringud kokku

Võetud kulukohus-tused

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

83 931

83 918

90 870

89 563

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

25 285

25 285

25 273

25 273

30 287

30 287

29 315

29 315

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

58 646

58 646

58 646

58 646

60 582

60 582

60 248

60 248

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

59 907

59 956

62 730

60 823

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

43 410

43 410

43 459

43 459

44 855

44 855

44 315

44 315

3

Julgeolek ja kodakondsus

3 729

7 152

8 152

7 702

4

Globaalne Euroopa

10 262

11 350

12 240

11 950

5

Haldus

10 272

10 271

11 108

10 548

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 226

4 226

4 225

4 225

4 667

4 667

4 319

4 319

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

9

Erivahendid

588

1 236

1 306

1 108

O

Innovatsioonifond

—

—

1 337

5

Kokku

Kokku

168 688

168 688

173 884

173 884

187 742

187 742

181 699

181 699

Eelarvekulud: maksed mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide lõikes

Eelarvekulud: maksed mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide lõikes

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Algne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Kasutada olevad assigneeringud kokku | Tehtud maksed |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 72 354 | 77 278 | 88 334 | 83 541 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 22 308 | 21 753 | 28 726 | 24 057 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 50 046 | 55 525 | 59 607 | 59 484 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 57 904 | 58 772 | 61 448 | 60 595 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 43 380 | 43 419 | 45 018 | 44 456 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 3 685 | 6 293 | 7 331 | 6 333 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 8 929 | 10 386 | 11 928 | 11 412 |
| 5 | Haldus | 10 275 | 10 273 | 11 941 | 10 319 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 226 | 4 225 | 5 168 | 4 134 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 419 | 1 106 | 1 128 | 1 108 |
| O | Innovatsioonifond | — | — | 1 337 | 1 |
| Kokku | 153 566 | 164 108 | 183 446 | 173 310 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Algne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Kasutada olevad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

1

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

Arukas ja kaasav majanduskasv

72 354

72 354

77 278

77 278

88 334

88 334

83 541

83 541

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

22 308

22 308

21 753

21 753

28 726

28 726

24 057

24 057

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

50 046

50 046

55 525

55 525

59 607

59 607

59 484

59 484

2

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

57 904

57 904

58 772

58 772

61 448

61 448

60 595

60 595

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

43 380

43 380

43 419

43 419

45 018

45 018

44 456

44 456

3

Julgeolek ja kodakondsus

3 685

6 293

7 331

6 333

4

Globaalne Euroopa

8 929

10 386

11 928

11 412

5

5

Haldus

Haldus

10 275

10 275

10 273

10 273

11 941

11 941

10 319

10 319

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 226

4 226

4 225

4 225

5 168

5 168

4 134

4 134

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

9

Erivahendid

419

1 106

1 128

1 108

O

Innovatsioonifond

—

—

1 337

1

Kokku

Kokku

153 566

153 566

164 108

164 108

183 446

183 446

173 310

173 310

EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD

EELARVE TÄITMISE ARUANNETE LISAD

1.   ELi EELARVERAAMISTIK

Eelarve raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt finantsmäärusele. Üldeelarve on vahend, millega igal aastal tagatakse ja kinnitatakse liidu tulud ja kulud ülemmäärade piires ja muude sätete kohaselt, mis on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistikuga ja kooskõlas seadusandlike aktidega, mis reguleerivad selle raamistiku mitmeaastaseid programme.

1.1.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kokku |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv |

(miljonites eurodes)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kokku

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |
| --- | --- |

1.a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus |
| --- | --- |

1.b

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad |
| --- | --- |

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

43 881

43 881

43 888

43 888

307 998

307 998

| 3. | Julgeolek ja kodakondsus |
| --- | --- |

3.

Julgeolek ja kodakondsus

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globaalne Euroopa |
| --- | --- |

4.

Globaalne Euroopa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Kompensatsioonid |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioonid

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatiivreserv |
| --- | --- |

8.

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Erivahendid |
| --- | --- |

9.

Erivahendid

—

—

—

—

—

—

—

—

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Maksete assigneeringud kokku

Maksete assigneeringud kokku

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

126 492

126 492

154 355

154 355

166 709

166 709

172 420

172 420

1 027 151

1 027 151

Eespool esitatud tabelis on mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad kajastatud jooksevhindades. 2020 oli viimane mitmeaastase finantsraamistikuga 2014–2020 hõlmatud eelarveaasta. 2020. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär on 168 797 miljonit eurot, mis moodustab 0,99 % ELi kogurahvatulust; vastav maksete assigneeringute ülemmäär on 172 420 miljonit eurot ehk 1,01 % ELi kogurahvatulust.

Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 jaoks on kokku lepitud paindlikkussätted. See hõlmab võimalust kanda maksete ülemmääradeni jääv kasutamata varu (kuni määrusega kehtestatud ülempiirini) üle järgmistesse aastatesse – maksete koguvaru kaudu mitmeaastase finantsraamistiku järgmiseks aastaks tehnilise kohandamise raames. Seepärast kanti kasutamata summad aastatest 2016 (13 991 miljonit eurot jooksevhindades), 2017 (16 414 miljonit eurot jooksevhindades) ja 2018 (piiramise tõttu 210 miljonit eurot arvutatud 11 386 miljonist eurost) aastatesse 2018–2020 ning vastavalt kohandati 2016.–2020. aasta ülemmäärasid. 15. mail 2019 võttis komisjon vastu teatise „Finantsraamistiku tehniline kohandus 2020. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele (ESA 2010)“ (COM(2019) 310).

Selgitused mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide kohta on esitatud allpool. Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku puhul muutub rubriikide struktuur ja sisu märkimisväärselt.

Rubriik 1. Arukas ja kaasav majanduskasv

Rubriik 1. Arukas ja kaasav majanduskasv

See rubriik on jaotatud kaheks eraldiseisvaks, kuid omavahel seotud osaks:

| 1a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, Euroopa ühendamise rahastu, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid. |
| --- | --- |

1a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, Euroopa ühendamise rahastu, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid.

| 1b | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi kestliku arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd. |
| --- | --- |

1b

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi kestliku arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd.

Rubriik 2. Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

Rubriik 2. Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

Rubriik 2 hõlmab ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika ning keskkonnameetmeid, eeskätt programmi LIFE+.

Rubriik 3. Julgeolek ja kodakondsus

Rubriik 3. Julgeolek ja kodakondsus

Rubriik 3 kajastab selliste uute valdkondade kasvavat tähtsust, kus ELile on antud konkreetseid ülesandeid, nagu õigusküsimused ja siseasjad, piirikaitse, sisserände- ja varjupaigapoliitika, tervise- ja tarbijakaitse, kultuur, noored, teave ja dialoog kodanikega.

Rubriik 4. Globaalne Euroopa

Rubriik 4. Globaalne Euroopa

Rubriik 4 hõlmab kogu välistegevust, sealhulgas arengukoostööd, humanitaarabi, ühinemiseelseid rahastamisvahendeid ja naabruspoliitika rahastamisvahendeid. EAF jääb jätkuvalt väljapoole ELi eelarvet ning ei ole mitmeaastase finantsraamistiku osa.

Rubriik 5. Haldus

Rubriik 5. Haldus

See rubriik hõlmab kõigi institutsioonide halduskulusid, pensione ja Euroopa koole. Muude institutsioonide kui komisjoni puhul moodustavad need kulud nende institutsioonide kogukulud.

Rubriik 6. Kompensatsioonid

Rubriik 6. Kompensatsioonid

Vastavalt poliitilisele kokkuleppele, mille kohaselt uued liikmesriigid ei peaks kohe liikmesuse algul kuuluma eelarve netorahastajate hulka, nähakse selle rubriigi raames ette kompensatsioonid. Kõnealune summa tehakse uutele liikmesriikidele ülekannetena kättesaadavaks, et tasakaalustada nende eelarve laekumisi ja osamakse.

Rubriik 9. Erivahendid

Rubriik 9. Erivahendid

Paindlikkusmehhanismid võimaldavad ELil võtta kasutusele vajalikud vahendid reageerimiseks ettenägematutele sündmustele, nagu kriisid ja hädaolukorrad. Nende mehhanismide kohaldamisala, eraldised ja kasutamise üksikasjad on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruses ja institutsioonidevahelises kokkuleppes. Need tagavad eelarvevahendite vastavuse muutuvatele prioriteetidele, nii et iga euro kulutatakse seal, kus seda enim vaja on. Enamik paindlikkusmehhanisme on seepärast väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku ning võimaldavad võtta rahalisi vahendeid kasutusele üle kulude ülemmäära.

Mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 vahendid moodustavad EL 27 puhul kokku 1 074 miljardit eurot (2018. aasta hindades), mis hõlmavad Euroopa Arengufondi (EAF) integreerimist. Koos 750 miljardi euro suuruse taasterahastuga „NextGenerationEU“ (NGEU) võimaldab see ELil pakkuda tulevastel aastatel enneolematuid 1,8 miljoni triljoni euro ulatuses rahalisi vahendeid, et toetada taastumist COVID-19 pandeemiast ja ELi pikaajalisi prioriteete eri poliitikavaldkondades.

1.2.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE ÜKSIKASJAD (PROGRAMMID)

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE ÜKSIKASJAD (PROGRAMMID)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid jagunevad detailsemateks rubriikideks, mis vastavad peamistele rahastamisprogrammidele (nt Horisont 2020, Erasmus+ jne). Eelarve täitmise õiguslikud alused on võetud vastu sellel programmide tasandil. Programmid on tavapärane rakendamis- ja tulemusaruandluseks kasutatav struktuur. Tabelid programmide kaupa on esitatud eelarve täitmise aruannetes (vt tabelid 4.7–4.12 allpool).

4.7–4.12

1.3.   AASTAEELARVE

AASTAEELARVE

Aastaeelarve vastuvõtmise menetlus on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 314. Alljärgneval diagrammil on esitatud nii eelarve vastuvõtmise tähtpäevad kui ka etapid.

Image 12

Komisjoni eelarve jaguneb haldusassigneeringuteks ja tegevusassigneeringuteks. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Liigendatud assigneeringuid kasutatakse selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust. Liigendatud assigneeringud jagunevad kulukohususte assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks.

| — | Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta peale, kui see on alusaktiga lubatud. |
| --- | --- |

—

Kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta peale, kui see on alusaktiga lubatud.

Kulukohustuste assigneeringud

| — | Maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. |
| --- | --- |

—

Maksete assigneeringud hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

Maksete assigneeringud

Aruandes on rahastamisviisid jagatud kahte peamisesse liiki:

| — | lõplikud vastuvõetud eelarveassigneeringud ja |
| --- | --- |

—

lõplikud vastuvõetud eelarveassigneeringud ja

| — | lisaassigneeringud, mis sisaldavad






  — | ülekandmisi eelmisest aastast (finantsmäärus lubab kanda piiratud arvul juhtudel kasutamata summad üle aruandeaastasse) ja |
| --- | --- | --- |

—

lisaassigneeringud, mis sisaldavad

—

ülekandmisi eelmisest aastast (finantsmäärus lubab kanda piiratud arvul juhtudel kasutamata summad üle aruandeaastasse) ja

| — | sihtotstarbelist tulu tagasimaksetest, kolmandate isikute/riikide osalust ELi programmides ja kolmandate isikute heaks tehtud tööd; need kantakse otse eelarve vastavatele kuluridadele ja need moodustavad rahastamise kolmanda samba. |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelist tulu tagasimaksetest, kolmandate isikute/riikide osalust ELi programmides ja kolmandate isikute heaks tehtud tööd; need kantakse otse eelarve vastavatele kuluridadele ja need moodustavad rahastamise kolmanda samba.

Kõik rahastamisviisid kokku moodustavad kasutatavad assigneeringud.

1.4.   TULUD

TULUD

1.4.1.   
  Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

Suur enamik tulust tuleb omavahenditest, mis koosneb järgmistest kategooriatest.

| 1) | Traditsioonilised omavahendid moodustavad umbes 14 % omavahenditest saadavast tulust. Punktide 2 ja 3 puhul osutab see protsendimäär mitmeaastasele finantsraamistikule 2014–2020. |
| --- | --- |

1)

Traditsioonilised omavahendid moodustavad umbes 14 % omavahenditest saadavast tulust. Punktide 2 ja 3 puhul osutab see protsendimäär mitmeaastasele finantsraamistikule 2014–2020.

| 2) | Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad umbes 13 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

2)

Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad umbes 13 % omavahenditest saadavast tulust.

| 3) | Kogurahvatulu põhised omavahendid moodustavad umbes 73 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

3)

Kogurahvatulu põhised omavahendid moodustavad umbes 73 % omavahenditest saadavast tulust.

Omavahendeid eraldatakse kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 26. mai 2014. aasta otsuses 2014/335/EL, Euratom, Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (edaspidi „2014. aasta otsus“). See otsus jõustus 1. oktoobril 2016 ja seda kohaldatakse tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2014.

Omavahendite kogusumma, mis eraldatakse liidule selleks, et katta iga-aastased maksete assigneeringud, ei või ületada 1,20 % kõikide liikmesriikide summaarsest kogurahvatulust.

Uue finantsraamistiku algusega jõustus 1. juunil 2021 (pärast seda, kui kõik liikmesriigid olid selle ratifitseerinud) nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsus (EL, Euratom) 2020/2053, (37) mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi (omavahendeid käsitlev otsus), millega asendatakse praegune omavahendeid käsitlev otsus tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021.

37

1.4.2.   
  Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid koosnevad (kolmandatest riikidest pärinevalt impordilt võetavatest) tollimaksudest, mida liikmesriigid koguvad ettevõtjatelt ELi nimel. Neist 20 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks. Kõik traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääratud summad peab kandma ühte kahest pädevate ametiasutuste raamatupidamisarvestusest.

| — | Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 6 lõikes 3 sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis. |
| --- | --- |

—

Määruse (EL, Euratom) nr 609/2014 artikli 6 lõikes 3 sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis.

| — | Eespool nimetatud artiklis sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse ka kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; sellesse raamatupidamisarvestusse võib kanda ka summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse. |
| --- | --- |

—

Eespool nimetatud artiklis sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse ka kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; sellesse raamatupidamisarvestusse võib kanda ka summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse.

Liikmesriik peab kandma traditsioonilised omavahendid kas oma riigikassas või liikmesriigi keskpangas selleks määratud asutuses avatud komisjoni kontole hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude kindlaksmääramise (või kui tegemist on eraldi raamatupidamisarvestusega, siis sissenõudmise) kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva.

1.4.3.   
  Käibemaks

Käibemaks

Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Siiski on käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust. Ühtseks kohaldatavaks käibemaksu sissenõudmise määraks on kinnitatud 0,30 %, välja arvatud Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi puhul, kelle suhtes kohaldatakse alandatud määra 0,15 %.

1.4.4.   
  Kogurahvatulu

Kogurahvatulu

Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust.

Käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid määratakse kindlaks asjaomaste arvestusbaaside prognooside alusel, mis tehakse eelarveprojekti koostamise ajal. Neid prognoose vaadatakse seejärel läbi ja ajakohastatakse kõnealuse aasta jooksul paranduseelarve abil. Nende summade vahe, mis liikmesriigid tegelike arvestusbaaside alusel võlgnevad ja mis nad (läbivaadatud) prognooside alusel tegelikult maksavad, võib olla kas positiivne või negatiivne ning komisjon nõuab selle liikmesriikidelt sisse teise asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta juuni esimeseks tööpäevaks. Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite tegelikke arvestusbaase võib korrigeerida veel nelja järgneva aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui teatatakse reservatsioonidest. Kõnealuseid reservatsioone tuleb vaadelda liikmesriikidele esitatavate potentsiaalsete nõuetena, mille summa on kindlaks määramata, sest nende finantsmõju ei saa täpselt prognoosida. Kui täpse summa saab kindlaks määrata, nõutakse asjaomased käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid sisse kas koos käibemaksu ja kogurahvatulu saldodega või eraldi sissenõutavate vahenditena.

1.4.5.   
  Ühendkuningriigi korrektsioon

Ühendkuningriigi korrektsioon

Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarvetasakaalu hälbe korrigeerimise mehhanism (mille raames vähendatakse tema omavahendite makseid, suurendades samal ajal muude liikmesriikide makseid) kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau kohtumisel 1984. aasta juunis. Saksamaa, Austria, Rootsi ja Madalmaade kasuks kohaldati Ühendkuningriigi korrektsiooni rahastamise vähendamist (mis on piiratud ühe neljandikuga nende tavapärasest osast). Ühendkuningriigi korrektsioon ja seotud rahastamiskord aegusid 2020. aasta lõpus riigi väljaastumisega EList.

1.4.6.   
  Brutomaksete vähendamine

Brutomaksete vähendamine

7.–8. veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogul otsustati, et Taani, Madalmaade ja Rootsi suhtes tuleks kohaldada nende kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist perioodil 2014–2020, samal ajal kui Austria suhtes kohaldati brutomaksete vähendamist ainult perioodil 2014–2016. Iga-aastased vähendused on järgmised: Taanil 130 miljonit eurot, Madalmaadel 695 miljonit eurot ja Rootsil 185 miljonit eurot. Taanile, Saksamaale, Madalmaadele, Austriale ja Rootsile võimaldatakse ajavahemikul 2021–2027 kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste osamaksete brutovähendamist.

1.5.   EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE

EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE

ELi eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval aastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Raamatupidamisarvestusse kantud omavahendite summad on summad, mille liikmesriikide valitsused on eelarveaasta jooksul kandnud komisjoni nimele avatud kontodele. Ülejäägi korral arvestatakse tulude hulka ka eelneva eelarveaasta eelarve täitmise tulemus. Muud raamatupidamisarvestusse kantud tulud kujutavad endast eelarveaasta jooksul tegelikult laekunud summasid.

Eelarve täitmise tulemuse arvutamisel hõlmavad kulud eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud makseid, millele on liidetud kõik kõnealusest eelarveaastast järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. Eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete all mõistetakse makseid, mille peaarvepidaja on teinud eelarveaasta 31. detsembrini. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) puhul peetakse silmas makseid, mille liikmesriigid on teinud 16. oktoobrist aastal N-1 kuni 15. oktoobrini aastal N, tingimusel et peaarvepidajat teavitati kulukohustusest ja selle heakskiitmisest 31. jaanuariks aastal N+1. EAGFi kulude suhtes võidakse liikmesriikides tehtavate kontrollide järel vastu võtta vastavusotsus.

Eelarve täitmise tulemus hõlmab kahte osa: ELi eelarve täitmise tulemust ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide osalusega seotud eelarve täitmise tulemust. Määruse (EL, Euratom) nr 608/2014 (millega kehtestatakse omavahendite süsteemi rakendusmeetmed) artikli 1 lõike 1 kohaselt moodustub eelarve täitmise tulemus järgneva vahest:

| — | kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ja |
| --- | --- |

—

kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ja

| — | eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma.

Saadud tulemusele liidetakse või sellest lahutatakse järgmine:

| — | varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid, |
| --- | --- |

—

varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid,

| — | sihtotstarbelise tulu muutus ja |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelise tulu muutus ja

| — | aasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud netokasum või -kahjum. |
| --- | --- |

—

aasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud netokasum või -kahjum.

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kolmandate isikute osaluse ja nendele osutatud töödega seonduvad assigneeringud, mida põhimõtteliselt kunagi ei tühistata, on kajastatud eelarveaasta lisaassigneeringute all. See selgitab, miks eelnevast eelarveaastast üle kantud summad n aasta eelarve täitmise aruandes erinevad järgnevasse eelarveaastasse üle kantud summadest n–1 aasta eelarve täitmise aruandes. Ettemaksete tagasimaksmise järel uuesti kättesaadavaks tehtud kulukohustuste assigneeringuid ei võeta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel arvesse.

Ülekantud maksete assigneeringud hõlmavad automaatseid ülekandmisi ja ülekandmisi otsuse alusel. Tühistatud kasutamata maksete assigneeringud, mis kanti üle eelnevast eelarveaastast, koosnevad tühistatud assigneeringutest, mis kanti üle automaatselt või otsuse alusel.

1.6.   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| EELARVEAASTA TULEM | 57 416 | 4 796 |
| Tulud | | |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (1 295 ) | (6 193 ) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 3 886 | 8 656 |
| Viitlaekumised (neto) | (48 762 ) | 3 341 |
| | (46 171 ) | 5 804 |
| Kulud | | |
| Viitvõlad (neto) | 8 258 | 8 394 |
| Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud | (457) | (3 832 ) |
| Eelrahastamise netomõju | (17 547 ) | (10 981 ) |
| Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud | (2 268 ) | (3 532 ) |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed | 3 248 | 1 924 |
| Eraldiste muutused | 3 873 | 3 801 |
| Muu | (4 441 ) | (3 076 ) |
| | (9 334 ) | (7 304 ) |
| Ametite ja likvideeritava ESTÜ eelarveaasta tulem | (142) | (79) |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 1 768 | 3 217 |

(miljonites eurodes)

2020

2019

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

57 416

57 416

4 796

4 796

Tulud

Tulud

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(1 295 )

(1 295 )

(6 193 )

(6 193 )

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

3 886

3 886

8 656

8 656

Viitlaekumised (neto)

Viitlaekumised (neto)

(48 762 )

(48 762 )

3 341

3 341

(46 171 )

(46 171 )

5 804

5 804

Kulud

Kulud

Viitvõlad (neto)

Viitvõlad (neto)

8 258

8 258

8 394

8 394

Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud

Aruandeaastal makstud eelmise aasta kulud

(457)

(457)

(3 832 )

(3 832 )

Eelrahastamise netomõju

Eelrahastamise netomõju

(17 547 )

(17 547 )

(10 981 )

(10 981 )

Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud

Järgmisse aastasse üle kantud maksete assigneeringud

(2 268 )

(2 268 )

(3 532 )

(3 532 )

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

3 248

3 248

1 924

1 924

Eraldiste muutused

Eraldiste muutused

3 873

3 873

3 801

3 801

Muu

Muu

(4 441 )

(4 441 )

(3 076 )

(3 076 )

(9 334 )

(9 334 )

(7 304 )

(7 304 )

Ametite ja likvideeritava ESTÜ eelarveaasta tulem

Ametite ja likvideeritava ESTÜ eelarveaasta tulem

(142)

(142)

(79)

(79)

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

1 768

1 768

3 217

3 217

Vastavalt finantsmäärusele arvutatakse eelarveaasta tulem tekkepõhise arvestuse põhimõtte alusel (ELi raamatupidamiseeskirjad), eelarve täitmise tulemus põhineb aga modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjadel. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel – erand on ametite ja likvideeritava ESTÜ muud (eelarvevälised) tulu- ja kuluallikad, mis sisalduvad ainult eelarveaasta tulemis (vt lisade punkt 6) –, on eelarveaasta tulemi ja eelarve täitmise tulemuse võrdlemine kasulik järjepidevuse kontrollimiseks.

6

Võrreldavad tuluartiklid

Võrreldavad tuluartiklid

Eelarveaasta tegelikud eelarve tulud vastavad summadele, mis on sisse nõutud seoses eelarveaasta jooksul ja eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega. Seega tuleb aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Viitlaekumiste summa koosneb peamiselt Ühendkuningriigi EList väljaastumise, innovatsioonifondi, finantskorrektsioonide, omavahendite, intresside ja dividendidega seotud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult viitlaekumiste netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitlaekumiste vähenemine.

Võrreldavad kuluartiklid

Võrreldavad kuluartiklid

Viitvõlgade summa koosneb peamiselt järgmisse eelarveaastasse ülekantud viitvõlgadest, st ELi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud komisjonile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult viitvõlgade netomõju, st aruandeaasta viitvõlgasid, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitvõlgade vähenemine. Eelnevatel aastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud maksed arvatakse aruandeaasta kulude hulka ja need tuleb seepärast kaasata võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemisse.

Eelmaksete netomõju koosneb 1) aruandeaastal makstud ja eelarveaasta tuluna kajastatud uute eelmaksete summadest ja 2) eelmaksete tasaarvestamisest aruandeaastal heakskiidetud rahastamiskõlblike kuludega. Neist viimane on käsitatav kuluna tekkepõhises raamatupidamisarvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algne eelmakse kajastatakse eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Lisaks eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksetele tuleb aasta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel (vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 608/2014 artikli 1 lõikele 1) arvesse võtta ka järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid eelarveaasta assigneeringuid. Samuti tuleb arvesse võtta aruandeaastal eelarvest tehtud makseid, mis on tehtud eelnevatest eelarveaastatest üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt.

Eraldiste muutused seonduvad raamatupidamise aastaaruandes eelarveaasta lõpu seisuga (peamiselt töötajahüvitiste kohta) tehtud prognoosidega, mis ei avalda mõju eelarve raamatupidamisarvestusele. Muude võrreldavate summade hulka kuuluvad mitmesugused rubriigid, nagu varade amortisatsioon, varade soetamine, kapitalirendi maksed ja osalused, mille käsitlusviis on tekkepõhises raamatupidamisarvestuses ja eelarve raamatupidamisarvestuses erinev.

Ametite ja likvideeritava ESTÜ võrreldavad eelarveaasta tulemid

Ametite ja likvideeritava ESTÜ võrreldavad eelarveaasta tulemid

Eelarve täitmise tulemus on konsolideerimata näitaja, mis ei hõlma konsolideerimisega hõlmatud ametite ja likvideeritava ESTÜ muid (eelarvevälised) tulu- ja kuluallikaid (vt lisade punkt 6). Eelarveaasta tulemi (neid summasid hõlmav konsolideeritud näitaja) ja eelarve täitmise tulemuse võrdlemiseks on ametite ja likvideeritava ESTÜ kogu konsolideeritud eelarveaasta tulem esitatud võrreldavate artiklitena.

6

2.   ELi 2020. AASTA EELARVE TÄITMINE

2.1.   TULUD

TULUD

Algses vastuvõetud ELi eelarves, mille Euroopa Parlamendi president allkirjastas 27. novembril 2019, oli maksete assigneeringute summa 153 566 miljonit eurot ja omavahenditest rahastatav kogusumma 151 638 miljonit eurot. Algses eelarves esitatud tulude ja kulude prognoose korrigeeritakse üldiselt eelarveaasta jooksul ning muudatused esitatakse paranduseelarvetes. Kogurahvatulul põhinevate omavahendite kohandused tagavad, et eelarve tulud on eelarve kuludega täpses vastavuses. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarve tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

2020. aasta jooksul võeti vastu üheksa paranduseelarvet. Neid arvestades moodustas 2020. aasta lõplik kinnitatud tulu 164 108 miljonit eurot, millest omavahenditest rahastati kokku 159 832 miljonit eurot. Peamine tegur, mis suurendas liikmesriikide osamakse 2020. aastal, oli maksete assigneeringute suurenemine (10 542 miljonit eurot).

Mis puutub omavahendite laekumisse, siis traditsiooniliste omavahendite puhul oli see lähedane prognoositud summadele.

Ka liikmesriikide lõplikud käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite maksed olid lõpliku eelarveprognoosiga üsna täpselt vastavuses. Prognoositud summade ja tegelikult makstud summade erinevus tulenes erinevusest eelarve eesmärkidel kasutatud euro vahetuskursi ja sel hetkel kehtinud vahetuskursi vahel, mil majandus- ja rahaliitu mittekuuluvad liikmesriigid oma maksed tegelikult tegid.

Käibemaksu ja kogurahvatulu saldot käsitlevad eeskirjad on sätestatud omavahendite kättesaadavaks tegemise määruse (määrus (EL, Euratom) nr 609/2014) artiklis 10b. Menetlus ei hõlma eelarve parandust ja seepärast taotleb komisjon netosummade tasumist otse liikmesriikidelt. Tänu sellele tasaarvestussüsteemile on mõju ELi eelarvele nullilähedane.

Jaotis „ELi lepingute ja programmidega seotud sisse- ja tagasimaksed“ on seotud peamiselt tuluga finantskorrektsioonidest (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, EAGF ja EAFRD), kolmandate riikide osalemisega teadusprogrammides, põllumajandusfondide raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse ning muude osamaksude ja tagasimaksetega ELi programmidesse/meetmetesse. Oluline osa sellest kogusummast koosneb sihtotstarbelisest tulust, mis toob tavaliselt kaasa täiendavate assigneeringute lisamise kulupoolele.

Trahvitulu on seotud peamiselt konkurentsi valdkonna trahvidega.

2.2.   KULUD

KULUD

ELi eelarvel on oluline roll liidu poliitika ja prioriteetide elluviimise toetamisel. Hoolimata selle piiratud suurusest – eelarve moodustab ligikaudu 2 % kõikidest avaliku sektori kulutustest liidus – täiendab see liikmesriikide eelarveid ning on selgelt suunatud investeeringutele ja täiendavusele. See on paljude Euroopa tasandi poliitikavahendite ja õigusaktide hulgas oluline vahend, milles kõik ELi liikmesriigid on kokku leppinud, ning see esitatakse mitmeaastase finantsraamistikuna, mis sisaldab eri programme ja kulutuste ülemmäärasid.

ELi 2020. aasta eelarve, mis võeti vastu 27. novembril 2019, kinnitab, et EL suunab raha sinna, kus seda vajatakse. 2020. aastal suunati suurim osa ELi eelarvest kestliku majanduskasvu edendamisele ja piirkondadevaheliste majanduslike erinevuste vähendamisele, töökohtade loomise ergutamisele, kliimamuutuste vastu võitlemisele ning COVID-19 pandeemia sotsiaal-majandusliku mõjuga toimetulemisele ELis, samuti kolmandatele riikidele abi andmisele.

2020. aasta oli mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 viimane aasta ja komisjon kasutas kõiki allesjäänud võimalusi täiendavate vahendite kasutamiseks, et tugevdada COVID-19-ga seotud meetmeid kogu eelarve raames ja toetada liikmesriike täiendava likviidsusega. Eelarve täitmist jälgiti ja juhiti hoolikalt, mille tulemusel rakendati peaaegu kõik assigneeringud täielikult.

Lõpliku vastuvõetud eelarvega ette nähtud kulukohustuste assigneeringute maht oli 173,9 miljardit eurot (4,6 % rohkem kui 2019. aasta eelarves) ja maksete assigneeringute maht 164,1 miljardit eurot (10,5 % rohkem), mis on vastavalt 1,00 % ja 0,90 % ELi kogurahvatulust.

Kõigis rubriikides saavutati 2020. aastal täitmise kõrge tase. 2020. aastal kasutati igat liiki assigneeringuid (eelarve, ülekanded eelmisest aastast ja sihtotstarbeline tulu) kulukohustuste puhul 97 % ja maksete puhul 94 % ulatuses. Rakendamise määrad (v.a sihtotstarbeline tulu) näitavad, et rakendamine oli 2020. aastal täielik (99,5 % kulukohustuste ja 98,5 % maksete puhul).

Täitmata kulukohustused (mida mõnikord nimetatakse RAL – Reste à Liquider) moodustasid 2020. aasta lõpus 303,2 miljardit eurot. Suurenemine võrreldes 2019. aasta tasemega oli oodatav, arvestades kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahet (9,8 miljardit eurot) lõplikus vastuvõetud eelarves ning asjaolu, et täitmata kulukohustuste suurenemise näol on tegemist tavapärase arenguga, sest nagu on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistikuga, suurenevad kulukohustuste assigneeringud igal aastal. Täitmata kulukohustused suurenesid 2019. aastaga võrreldes 5,5 miljardit eurot.

Reste à Liquider

3.   ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE

3.1.   KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

KOONDARUANNE ELi EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %na eelarvest | Laekumata | Rubriik |
| Algne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruande-aasta | Üle kantud | Kokku | Aruandeaasta nõuete alusel | Ülekantud nõuete alusel | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1 | Omavahendid | 151 638 | 159 832 | 160 092 | 2 291 | 162 382 | 160 086 | 55 | 160 141 | 100 % | 2 241 |
| 3 | Ülejäägid, saldod ja kohandused | — | 2 102 | 3 167 | 7 | 3 173 | 3 167 | 0 | 3 167 | 151 % | 7 |
| 4 | Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt | 1 651 | 1 651 | 1 619 | 10 | 1 629 | 1 606 | 9 | 1 615 | 98 % | 14 |
| 5 | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu | 15 | 15 | 600 | 44 | 645 | 569 | 23 | 592 | 3 933  % | 53 |
| 6 | Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed | 130 | 130 | 7 321 | 1 545 | 8 866 | 6 881 | 1 275 | 8 156 | 6 273  % | 711 |
| 7 | Viivisintressid ja trahvid | 115 | 361 | 1 078 | 15 949 | 17 027 | 159 | 470 | 629 | 174 % | 16 398 |
| 8 | Laenutehingud | 2 | 2 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Mitmesugused tulud | 15 | 15 | 6 | 7 | 12 | 5 | 1 | 6 | 39 % | 7 |
| Kokku | 153 566 | 164 108 | 173 882 | 19 853 | 193 735 | 172 472 | 1 834 | 174 306 | 106 % | 19 429 |

(miljonites eurodes)

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %na eelarvest

Laekumata

Rubriik

Algne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruande-aasta

Üle kantud

Kokku

Aruandeaasta nõuete alusel

Ülekantud nõuete alusel

Kokku

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1

Omavahendid

151 638

159 832

160 092

2 291

162 382

160 086

55

160 141

100 %

2 241

3

Ülejäägid, saldod ja kohandused

—

2 102

3 167

7

3 173

3 167

0

3 167

151 %

7

4

Tulud, mis pärinevad institutsioonide ja muude Euroopa Liidu asutuste heaks töötavatelt isikutelt

1 651

1 651

1 619

10

1 629

1 606

9

1 615

98 %

14

5

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

15

15

600

44

645

569

23

592

3 933  %

53

6

Liidu kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed

130

130

7 321

1 545

8 866

6 881

1 275

8 156

6 273  %

711

7

Viivisintressid ja trahvid

115

361

1 078

15 949

17 027

159

470

629

174 %

16 398

8

Laenutehingud

2

2

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Mitmesugused tulud

15

15

6

7

12

5

1

6

39 %

7

Kokku

Kokku

153 566

153 566

164 108

164 108

173 882

173 882

19 853

19 853

193 735

193 735

172 472

172 472

1 834

1 834

174 306

174 306

106 %

106 %

19 429

19 429

4.   ELi EELARVEST KANTUD KULUD

4.1.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku |
| Algne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Algne vastuvõetud eelarve | Parandus-eelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõe-tud eelarve | Ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 83 931 | (12) | 83 918 | 520 | 6 431 | 90 870 | 72 354 | 4 925 | 77 278 | 151 | 10 904 | 88 334 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 25 285 | (12) | 25 273 | 3 | 5 012 | 30 287 | 22 308 | (555) | 21 753 | 139 | 6 835 | 28 726 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 58 646 | — | 58 646 | 518 | 1 419 | 60 582 | 50 046 | 5 479 | 55 525 | 13 | 4 069 | 59 607 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 59 907 | 49 | 59 956 | 467 | 2 308 | 62 730 | 57 904 | 867 | 58 772 | 677 | 1 999 | 61 448 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 43 410 | 49 | 43 459 | 467 | 929 | 44 855 | 43 380 | 39 | 43 419 | 670 | 929 | 45 018 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 3 729 | 3 423 | 7 152 | — | 1 000 | 8 152 | 3 685 | 2 607 | 6 293 | 9 | 1 030 | 7 331 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 10 262 | 1 089 | 11 350 | 47 | 843 | 12 240 | 8 929 | 1 457 | 10 386 | 38 | 1 503 | 11 928 |
| 5 | Haldus | 10 272 | (1) | 10 271 | — | 837 | 11 108 | 10 275 | (2) | 10 273 | 828 | 839 | 11 941 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 226 | (1) | 4 225 | | 442 | 4 667 | 4 226 | (1) | 4 225 | 499 | 443 | 5 168 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 588 | 649 | 1 236 | 49 | 21 | 1 306 | 419 | 688 | 1 106 | 1 | 21 | 1 128 |
| O | Innovatsioonifond | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Kokku | 168 688 | 5 196 | 173 884 | 1 083 | 12 775 | 187 742 | 153 566 | 10 542 | 164 108 | 1 704 | 17 634 | 183 446 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Algne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Algne vastuvõetud eelarve

Parandus-eelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõe-tud eelarve

Ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

83 931

(12)

83 918

520

6 431

90 870

72 354

4 925

77 278

151

10 904

88 334

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

25 285

25 285

(12)

(12)

25 273

25 273

3

3

5 012

5 012

30 287

30 287

22 308

22 308

(555)

(555)

21 753

21 753

139

139

6 835

6 835

28 726

28 726

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

58 646

58 646

—

—

58 646

58 646

518

518

1 419

1 419

60 582

60 582

50 046

50 046

5 479

5 479

55 525

55 525

13

13

4 069

4 069

59 607

59 607

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

59 907

49

59 956

467

2 308

62 730

57 904

867

58 772

677

1 999

61 448

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

43 410

43 410

49

49

43 459

43 459

467

467

929

929

44 855

44 855

43 380

43 380

39

39

43 419

43 419

670

670

929

929

45 018

45 018

3

Julgeolek ja kodakondsus

3 729

3 423

7 152

—

1 000

8 152

3 685

2 607

6 293

9

1 030

7 331

4

Globaalne Euroopa

10 262

1 089

11 350

47

843

12 240

8 929

1 457

10 386

38

1 503

11 928

5

Haldus

10 272

(1)

10 271

—

837

11 108

10 275

(2)

10 273

828

839

11 941

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 226

4 226

(1)

(1)

4 225

4 225

442

442

4 667

4 667

4 226

4 226

(1)

(1)

4 225

4 225

499

499

443

443

5 168

5 168

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

588

649

1 236

49

21

1 306

419

688

1 106

1

21

1 128

O

Innovatsioonifond

—

—

—

—

1 337

1 337

—

—

—

—

1 337

1 337

Kokku

Kokku

168 688

168 688

5 196

5 196

173 884

173 884

1 083

1 083

12 775

12 775

187 742

187 742

153 566

153 566

10 542

10 542

164 108

164 108

1 704

1 704

17 634

17 634

183 446

183 446

4.2.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Olemasolevad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused | 2021. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbeline tulu | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 90 870 | 83 890 | 520 | 5 152 | 89 563 | 99 % | 1 219 | 22 | 1 241 | 6 | — | 59 | 65 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 30 287 | 25 254 | 3 | 4 058 | 29 315 | 97 % | 954 | 14 | 967 | 5 | — | 0 | 5 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 60 582 | 58 636 | 518 | 1 095 | 60 248 | 99 % | 265 | 8 | 274 | 1 | — | 59 | 60 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 62 730 | 59 475 | 463 | 886 | 60 823 | 97 % | 445 | 475 | 920 | 6 | 4 | 976 | 986 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 44 855 | 42 979 | 463 | 873 | 44 315 | 99 % | 56 | 475 | 531 | 5 | 4 | 0 | 9 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 8 152 | 7 152 | — | 550 | 7 702 | 94 % | 450 | — | 450 | 1 | — | 0 | 1 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 12 240 | 11 349 | 47 | 555 | 11 950 | 98 % | 288 | — | 288 | 1 | — | 0 | 2 |
| 5 | Haldus | 11 108 | 10 009 | — | 540 | 10 548 | 95 % | 291 | 85 | 376 | 178 | — | 6 | 184 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4 667 | 4 024 | | 294 | 4 319 | 93 % | 142 | 85 | 226 | 116 | 0 | 6 | 122 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 1 306 | 1 059 | 49 | — | 1 108 | 85 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| O | Innovatsioonifond | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Kokku | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Olemasolevad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

2021. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbeline tulu

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

90 870

83 890

520

5 152

89 563

99 %

1 219

22

1 241

6

—

59

65

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

30 287

30 287

25 254

25 254

3

3

4 058

4 058

29 315

29 315

97 %

97 %

954

954

14

14

967

967

5

5

—

0

0

5

5

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

60 582

60 582

58 636

58 636

518

518

1 095

1 095

60 248

60 248

99 %

99 %

265

265

8

8

274

274

1

1

—

59

59

60

60

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

62 730

59 475

463

886

60 823

97 %

445

475

920

6

4

976

986

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

44 855

44 855

42 979

42 979

463

463

873

873

44 315

44 315

99 %

99 %

56

56

475

475

531

531

5

5

4

4

0

0

9

9

3

Julgeolek ja kodakondsus

8 152

7 152

—

550

7 702

94 %

450

—

450

1

—

0

1

4

Globaalne Euroopa

12 240

11 349

47

555

11 950

98 %

288

—

288

1

—

0

2

5

Haldus

11 108

10 009

—

540

10 548

95 %

291

85

376

178

—

6

184

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4 667

4 667

4 024

4 024

294

294

4 319

4 319

93 %

93 %

142

142

85

85

226

226

116

116

0

0

6

6

122

122

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

1 306

1 059

49

—

1 108

85 %

13

—

13

177

—

8

185

O

Innovatsioonifond

1 337

—

—

5

5

0 %

1 332

—

1 332

—

—

—

—

Kokku

Kokku

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

4.3.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Olemasolevad assigneeringud kokku | Tehtud maksed | 2021. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | automaatsed ülekandmised | otsuse alusel ülekandmised | sihtotstarbeline tulu | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 88 334 | 77 097 | 129 | 6 316 | 83 541 | 95 % | 149 | 12 | 4 579 | 4 740 | 21 | 23 | 9 | 53 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 28 726 | 21 587 | 118 | 2 352 | 24 057 | 84 % | 134 | 12 | 4 474 | 4 620 | 19 | 21 | 9 | 49 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 59 607 | 55 509 | 11 | 3 964 | 59 484 | 100 % | 15 | — | 105 | 120 | 1 | 2 | 0 | 4 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 61 448 | 58 263 | 670 | 1 662 | 60 595 | 99 % | 24 | 475 | 338 | 837 | 9 | 6 | 0 | 16 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 45 018 | 42 919 | 664 | 873 | 44 456 | 99 % | 18 | 475 | 56 | 548 | 8 | 6 | 0 | 14 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 7 331 | 5 896 | 7 | 430 | 6 333 | 86 % | 11 | 381 | 600 | 991 | 5 | 2 | 0 | 7 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 11 928 | 10 328 | 35 | 1 049 | 11 412 | 96 % | 37 | 17 | 454 | 508 | 4 | 4 | 1 | 8 |
| 5 | Haldus | 11 941 | 9 111 | 748 | 460 | 10 319 | 86 % | 895 | 85 | 375 | 1 355 | 182 | 80 | 5 | 266 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 5 168 | 3 435 | 440 | 258 | 4 134 | 80 % | 585 | 85 | 182 | 852 | 120 | 59 | 3 | 182 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 1 128 | 1 106 | 0 | 2 | 1 108 | 98 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| O | Innovatsioonifond | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Kokku | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Olemasolevad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

2021. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

automaatsed ülekandmised

otsuse alusel ülekandmised

sihtotstarbeline tulu

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

88 334

77 097

129

6 316

83 541

95 %

149

12

4 579

4 740

21

23

9

53

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

28 726

28 726

21 587

21 587

118

118

2 352

2 352

24 057

24 057

84 %

84 %

134

134

12

12

4 474

4 474

4 620

4 620

19

19

21

21

9

9

49

49

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

59 607

59 607

55 509

55 509

11

11

3 964

3 964

59 484

59 484

100 %

100 %

15

15

—

105

105

120

120

1

1

2

2

0

0

4

4

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

61 448

58 263

670

1 662

60 595

99 %

24

475

338

837

9

6

0

16

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

45 018

45 018

42 919

42 919

664

664

873

873

44 456

44 456

99 %

99 %

18

18

475

475

56

56

548

548

8

8

6

6

0

0

14

14

3

Julgeolek ja kodakondsus

7 331

5 896

7

430

6 333

86 %

11

381

600

991

5

2

0

7

4

Globaalne Euroopa

11 928

10 328

35

1 049

11 412

96 %

37

17

454

508

4

4

1

8

5

Haldus

11 941

9 111

748

460

10 319

86 %

895

85

375

1 355

182

80

5

266

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

5 168

5 168

3 435

3 435

440

440

258

258

4 134

4 134

80 %

80 %

585

585

85

85

182

182

852

852

120

120

59

59

3

3

182

182

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

1 128

1 106

0

2

1 108

98 %

0

—

13

13

0

0

6

6

O

Innovatsioonifond

1 337

—

—

1

1

0 %

—

—

1 336

1 336

—

—

—

—

Kokku

Kokku

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

4.4.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga kokku |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused | Vabastamised/ ümberhindlused/ tühistamised | Maksed | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 220 627 | (1 875 ) | (71 673 ) | 147 079 | 89 563 | (11 868 ) | (6) | 77 689 | 224 769 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 40 300 | (954) | (14 384 ) | 24 962 | 29 315 | (9 673 ) | (5) | 19 636 | 44 598 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 180 327 | (921) | (57 289 ) | 122 117 | 60 248 | (2 195 ) | (0) | 58 053 | 180 170 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 40 876 | (122) | (15 695 ) | 25 058 | 60 823 | (44 900 ) | — | 15 923 | 40 982 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 432 | (5) | (262) | 165 | 44 315 | (44 193 ) | — | 122 | 286 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 6 183 | (119) | (2 225 ) | 3 839 | 7 702 | (4 108 ) | — | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 29 154 | (672) | (7 862 ) | 20 620 | 11 950 | (3 550 ) | (1) | 8 400 | 29 020 |
| 5 | Haldus | 854 | (92) | (757) | 5 | 10 548 | (9 563 ) | (0) | 985 | 990 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 511 | (70) | (440) | 2 | 4 319 | (3 694 ) | 0 | 625 | 627 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erivahendid | 1 | (0) | (0) | — | 1 108 | (1 108 ) | — | 0 | 0 |
| O | Innovatsioonifond | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Kokku | 297 695 | (2 881 ) | (98 213 ) | 196 601 | 181 699 | (75 096 ) | (7) | 106 596 | 303 197 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga kokku

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused

Vabastamised/ ümberhindlused/ tühistamised

Maksed

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

220 627

(1 875 )

(71 673 )

147 079

89 563

(11 868 )

(6)

77 689

224 769

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

40 300

40 300

(954)

(954)

(14 384 )

(14 384 )

24 962

24 962

29 315

29 315

(9 673 )

(9 673 )

(5)

(5)

19 636

19 636

44 598

44 598

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

180 327

180 327

(921)

(921)

(57 289 )

(57 289 )

122 117

122 117

60 248

60 248

(2 195 )

(2 195 )

(0)

(0)

58 053

58 053

180 170

180 170

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

40 876

(122)

(15 695 )

25 058

60 823

(44 900 )

—

15 923

40 982

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

432

432

(5)

(5)

(262)

(262)

165

165

44 315

44 315

(44 193 )

(44 193 )

—

122

122

286

286

3

Julgeolek ja kodakondsus

6 183

(119)

(2 225 )

3 839

7 702

(4 108 )

—

3 594

7 433

4

Globaalne Euroopa

29 154

(672)

(7 862 )

20 620

11 950

(3 550 )

(1)

8 400

29 020

5

Haldus

854

(92)

(757)

5

10 548

(9 563 )

(0)

985

990

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

511

511

(70)

(70)

(440)

(440)

2

2

4 319

4 319

(3 694 )

(3 694 )

0

0

625

625

627

627

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Eelmisest eelarveaastast üle kantud negatiivreserv ja puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erivahendid

1

(0)

(0)

—

1 108

(1 108 )

—

0

0

O

Innovatsioonifond

—

—

—

—

5

(1)

—

4

4

Kokku

Kokku

297 695

297 695

(2 881 )

(2 881 )

(98 213 )

(98 213 )

196 601

196 601

181 699

181 699

(75 096 )

(75 096 )

(7)

(7)

106 596

106 596

303 197

303 197

4.5.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | < 2014 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kokku |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 3 347 | 878 | 1 741 | 4 079 | 21 655 | 46 203 | 68 942 | 77 924 | 224 769 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 683 | 570 | 903 | 1 748 | 3 530 | 6 544 | 10 749 | 19 871 | 44 598 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 2 664 | 308 | 838 | 2 330 | 18 125 | 39 659 | 58 193 | 58 053 | 180 170 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 120 | 271 | 1 286 | 1 209 | 2 388 | 7 633 | 12 142 | 15 934 | 40 982 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | — | — | — | 1 | 9 | 44 | 110 | 122 | 286 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 24 | 9 | 34 | 231 | 637 | 1 251 | 1 652 | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 1 339 | 607 | 1 140 | 2 122 | 3 351 | 4 733 | 7 304 | 8 423 | 29 020 |
| 5 | Haldus | — | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 987 | 990 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 627 | 627 |
| 9 | Erivahendid | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| O | Innovatsioonifond | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Kokku | 4 830 | 1 765 | 4 201 | 7 640 | 28 030 | 59 820 | 90 044 | 106 867 | 303 197 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

< 2014

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kokku

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

3 347

878

1 741

4 079

21 655

46 203

68 942

77 924

224 769

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

683

683

570

570

903

903

1 748

1 748

3 530

3 530

6 544

6 544

10 749

10 749

19 871

19 871

44 598

44 598

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

2 664

2 664

308

308

838

838

2 330

2 330

18 125

18 125

39 659

39 659

58 193

58 193

58 053

58 053

180 170

180 170

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

120

271

1 286

1 209

2 388

7 633

12 142

15 934

40 982

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

—

—

—

—

1

1

9

9

44

44

110

110

122

122

286

286

3

Julgeolek ja kodakondsus

24

9

34

231

637

1 251

1 652

3 594

7 433

4

Globaalne Euroopa

1 339

607

1 140

2 122

3 351

4 733

7 304

8 423

29 020

5

Haldus

—

—

—

—

0

0

3

987

990

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

627

627

627

627

9

Erivahendid

—

—

—

—

—

—

0

0

0

O

Innovatsioonifond

—

—

—

—

—

—

—

4

4

Kokku

Kokku

4 830

4 830

1 765

1 765

4 201

4 201

7 640

7 640

28 030

28 030

59 820

59 820

90 044

90 044

106 867

106 867

303 197

303 197

Uue komisjoni moodustamisega kaasnes teenuste sisemine ümberkorraldamine. Seotud tehingute ümberpaigutamise tulemusel toimus täitmata kulukohustuste summa üleviimine aastate lõikes. Täitmata kulukohustuste kogusumma ei ole muutunud.

4.6.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED ASSIGNEERINGUTE LIIGI KAUPA

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED ASSIGNEERINGUTE LIIGI KAUPA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Rubriik | Eelarve assigneeringutest | Sihtotstarbelise tulu assigneeringutest | Täitmata kulukohustused 2020. aasta lõpu seisuga kokku |
| 2019. aastast üle kantud kulukohustused | Kohandused | Võetud kulukohustused | Tehtud maksed | Väljamaksmisele kuuluv summa | 2019. aastast üle kantud kulukohustused | Kohandused | Võetud kulukohustused | Tehtud maksed | Väljamaksmisele kuuluv summa |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=1+2+3-4 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=6+7+8-9 | 11=5+10 |
| 1 | Arukas ja kaasav majanduskasv | 195 138 | (1 648 ) | 84 411 | 81 035 | 196 865 | 25 490 | (232) | 5 152 | 2 506 | 27 904 | 224 769 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 37 087 | (736) | 25 257 | 21 846 | 39 762 | 3 213 | (223) | 4 058 | 2 212 | 4 837 | 44 598 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 158 051 | (912) | 59 154 | 59 190 | 157 103 | 22 277 | (10) | 1 095 | 294 | 23 067 | 180 170 |
| 2 | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 40 451 | (122) | 59 937 | 59 707 | 40 559 | 425 | (0) | 886 | 888 | 423 | 40 982 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused | 431 | (5) | 43 441 | 43 582 | 286 | 1 | — | 873 | 874 | — | 286 |
| 3 | Julgeolek ja kodakondsus | 6 004 | (118) | 7 152 | 5 919 | 7 119 | 179 | (2) | 550 | 414 | 314 | 7 433 |
| 4 | Globaalne Euroopa | 27 633 | (627) | 11 395 | 10 468 | 27 933 | 1 521 | (46) | 555 | 943 | 1 087 | 29 020 |
| 5 | Haldus | 761 | (41) | 10 009 | 9 818 | 910 | 93 | (51) | 540 | 502 | 80 | 990 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 464 | (22) | 4 024 | 3 875 | 591 | 47 | (47) | 294 | 258 | 36 | 627 |
| 9 | Erivahendid | 1 | (0) | 1 108 | 1 108 | 0 | | | | | | 0 |
| O | Innovatsioonifond | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Kokku | 269 987 | (2 557 ) | 174 012 | 168 056 | 273 386 | 27 708 | (330) | 7 688 | 5 254 | 29 811 | 303 197 |

(miljonites eurodes)

Rubriik

Eelarve assigneeringutest

Sihtotstarbelise tulu assigneeringutest

Täitmata kulukohustused 2020. aasta lõpu seisuga kokku

2019. aastast üle kantud kulukohustused

Kohandused

Võetud kulukohustused

Tehtud maksed

Väljamaksmisele kuuluv summa

2019. aastast üle kantud kulukohustused

Kohandused

Võetud kulukohustused

Tehtud maksed

Väljamaksmisele kuuluv summa

1

2

3

4

5=1+2+3-4

6

7

8

9

10=6+7+8-9

11=5+10

1

Arukas ja kaasav majanduskasv

195 138

(1 648 )

84 411

81 035

196 865

25 490

(232)

5 152

2 506

27 904

224 769

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

37 087

37 087

(736)

(736)

25 257

25 257

21 846

21 846

39 762

39 762

3 213

3 213

(223)

(223)

4 058

4 058

2 212

2 212

4 837

4 837

44 598

44 598

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

158 051

158 051

(912)

(912)

59 154

59 154

59 190

59 190

157 103

157 103

22 277

22 277

(10)

(10)

1 095

1 095

294

294

23 067

23 067

180 170

180 170

2

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

40 451

(122)

59 937

59 707

40 559

425

(0)

886

888

423

40 982

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

millest: turuga seotud kulud ja otsetoetused

431

431

(5)

(5)

43 441

43 441

43 582

43 582

286

286

1

1

—

873

873

874

874

—

286

286

3

Julgeolek ja kodakondsus

6 004

(118)

7 152

5 919

7 119

179

(2)

550

414

314

7 433

4

Globaalne Euroopa

27 633

(627)

11 395

10 468

27 933

1 521

(46)

555

943

1 087

29 020

5

Haldus

761

(41)

10 009

9 818

910

93

(51)

540

502

80

990

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

464

464

(22)

(22)

4 024

4 024

3 875

3 875

591

591

47

47

(47)

(47)

294

294

258

258

36

36

627

627

9

Erivahendid

1

(0)

1 108

1 108

0

0

O

Innovatsioonifond

—

—

—

—

—

5

1

4

4

Kokku

Kokku

269 987

269 987

(2 557 )

(2 557 )

174 012

174 012

168 056

168 056

273 386

273 386

27 708

27 708

(330)

(330)

7 688

7 688

5 254

5 254

29 811

29 811

303 197

303 197

4.7.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Olemasolevad assign. kokku |
| Algne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Algne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 173 | — | 173 | — | 157 | 329 | 1 105 | (2) | 1 103 | — | 184 | 1 287 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 1 207 | — | 1 207 | — | 121 | 1 328 | 954 | 19 | 973 | 2 | 272 | 1 247 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 365 | 2 | 367 | — | 46 | 412 | 639 | (0) | 638 | 0 | 46 | 684 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 647 | 0 | 647 | — | 16 | 663 | 552 | 1 | 553 | 2 | 14 | 569 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | 166 | — | 166 | — | 11 | 177 | 154 | (27) | 126 | 3 | 15 | 144 |
| | Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm | 255 | — | 255 | — | 0 | 255 | 201 | (24) | 177 | 2 | 0 | 178 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 147 | — | 147 | — | — | 147 | 171 | (54) | 117 | — | — | 117 |
| | Programm „Horisont 2020“ | 13 486 | (0) | 13 486 | — | 3 233 | 16 719 | 11 796 | (181) | 11 615 | 79 | 4 776 | 16 470 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 398 | 0 | 398 | 3 | 92 | 492 | 417 | (71) | 346 | 36 | 137 | 519 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | 418 | (0) | 418 | — | 41 | 460 | 386 | 102 | 488 | 2 | 60 | 549 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 2 885 | — | 2 885 | — | 678 | 3 563 | 2 739 | 9 | 2 748 | 7 | 787 | 3 543 |
| | Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) | 117 | — | 117 | — | 61 | 178 | 105 | (6) | 99 | 1 | 81 | 181 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 133 | (0) | 133 | — | 12 | 145 | 124 | 21 | 145 | 0 | 15 | 160 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 1 281 | — | 1 281 | — | 6 | 1 287 | 420 | (29) | 390 | 1 | 8 | 399 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 2 579 | 1 | 2 580 | — | 22 | 2 602 | 1 477 | (251) | 1 225 | 2 | 23 | 1 250 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 210 | — | 210 | — | 6 | 216 | 208 | 33 | 240 | 0 | 6 | 246 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | — | — | — | — | 2 | 2 | 60 | (29) | 31 | — | 2 | 33 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 400 | (14) | 386 | — | 24 | 410 | 401 | (24) | 377 | — | 24 | 401 |
| | Muud meetmed ja programmid | 196 | (1) | 196 | — | 477 | 673 | 185 | (9) | 175 | 1 | 380 | 557 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 85 | (1) | 85 | — | 1 | 85 | 95 | (29) | 65 | — | 1 | 66 |
| | Komisjoni eripädevused | 136 | 0 | 136 | — | 8 | 144 | 122 | 1 | 122 | — | 4 | 127 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 28 762 | (4) | 28 758 | 389 | 687 | 29 834 | 25 414 | 2 948 | 28 362 | — | 1 629 | 29 990 |
| | Üleminekupiirkonnad | 5 964 | 83 | 6 047 | 50 | 50 | 6 147 | 4 777 | 204 | 4 981 | — | 117 | 5 097 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 8 822 | 1 757 | 10 580 | 51 | 390 | 11 021 | 7 698 | 999 | 8 697 | — | 737 | 9 434 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 236 | — | 236 | 0 | — | 236 | 202 | 98 | 300 | — | 19 | 319 |
| | Ühtekuuluvusfond | 10 065 | (1 827 ) | 8 237 | 2 | 177 | 8 416 | 8 300 | 589 | 8 889 | — | 1 276 | 10 165 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 2 012 | — | 2 012 | — | 10 | 2 023 | 1 285 | 231 | 1 516 | — | 155 | 1 671 |
| | Tehniline abi | 274 | 5 | 279 | — | 5 | 284 | 231 | (14) | 217 | 13 | 5 | 235 |
| | Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks | 579 | — | 579 | — | 1 | 580 | 411 | 108 | 520 | 0 | 3 | 522 |
| | Noorte tööhõive algatus | 145 | (14) | 131 | 25 | 96 | 252 | 603 | (64) | 539 | — | 126 | 665 |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 1 781 | — | 1 781 | — | 4 | 1 784 | 1 113 | 388 | 1 502 | — | 4 | 1 506 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 6 | — | 6 | — | 0 | 6 | 12 | (8) | 4 | — | 0 | 4 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 83 931 | (12) | 83 918 | 520 | 6 431 | 90 870 | 72 354 | 4 925 | 77 278 | 151 | 10 904 | 88 334 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 43 410 | 49 | 43 459 | 467 | 929 | 44 855 | 43 380 | 39 | 43 419 | 670 | 929 | 45 018 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 14 709 | — | 14 709 | — | 1 163 | 15 871 | 13 141 | 799 | 13 940 | 2 | 910 | 14 852 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 960 | (0) | 960 | — | 205 | 1 165 | 770 | (8) | 762 | 1 | 151 | 913 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 148 | — | 148 | — | — | 148 | 143 | 2 | 144 | — | — | 144 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 590 | — | 590 | — | 3 | 593 | 383 | 46 | 429 | 4 | 2 | 435 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 68 | — | 68 | — | 7 | 75 | 68 | — | 68 | — | 7 | 75 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 23 | — | 23 | — | 0 | 23 | 20 | (11) | 9 | — | 0 | 9 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 59 907 | 49 | 59 956 | 467 | 2 308 | 62 730 | 57 904 | 867 | 58 772 | 677 | 1 999 | 61 448 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 949 | 441 | 1 389 | — | 16 | 1 406 | 953 | 171 | 1 123 | 1 | 17 | 1 142 |
| | Tarbijaküsimused | 30 | — | 30 | — | 1 | 31 | 28 | 2 | 30 | 1 | 1 | 31 |
| | Loov Euroopa | 252 | 0 | 252 | — | 13 | 265 | 215 | (16) | 200 | 2 | 15 | 216 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | — | 2 700 | 2 700 | — | 750 | 3 450 | — | 2 610 | 2 610 | 0 | 750 | 3 360 |
| | Sisejulgeolekufond | 501 | 28 | 528 | — | 126 | 655 | 670 | (217) | 454 | 1 | 161 | 616 |
| | IT-süsteemid | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Õigusküsimused | 47 | (0) | 47 | — | 1 | 47 | 43 | 11 | 54 | 0 | 1 | 55 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 70 | 0 | 70 | — | 2 | 72 | 71 | 7 | 77 | 0 | 2 | 80 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 141 | 370 | 511 | — | 15 | 526 | 62 | 132 | 194 | — | 9 | 203 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 31 | 7 | 38 | — | 0 | 38 | 29 | (4) | 25 | 0 | 0 | 26 |
| | Toit ja sööt | 279 | (31) | 247 | — | 4 | 251 | 245 | (11) | 233 | 1 | 2 | 237 |
| | Tervis | 70 | 3 | 73 | — | 3 | 75 | 64 | (3) | 61 | 1 | 3 | 65 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 1 233 | (94) | 1 139 | — | 67 | 1 206 | 1 184 | (56) | 1 128 | — | 67 | 1 195 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 23 | — | 23 | — | 0 | 23 | 16 | (5) | 11 | — | 0 | 11 |
| | Konkreetsed meetmed | 106 | (0) | 106 | — | 2 | 108 | 105 | (13) | 92 | 1 | 2 | 94 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 3 729 | 3 423 | 7 152 | — | 1 000 | 8 152 | 3 685 | 2 607 | 6 293 | 9 | 1 030 | 7 331 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 1 571 | 38 | 1 609 | — | 249 | 1 858 | 1 432 | 264 | 1 696 | 6 | 448 | 2 150 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 20 | (20) | 0 | — | — | 0 | 27 | (12) | 15 | — | — | 15 |
| | Välistegevuse tagatisfond | 233 | — | 233 | — | 7 | 240 | 233 | — | 233 | — | 7 | 240 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 19 | 66 | 85 | — | 4 | 89 | 16 | 22 | 37 | — | 3 | 40 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 21 | (17) | 4 | — | 1 | 4 | 19 | (14) | 5 | — | 1 | 5 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 25 | — | 25 | — | 80 | 105 | 25 | — | 25 | — | 174 | 199 |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 2 671 | 174 | 2 845 | — | 64 | 2 909 | 1 966 | 639 | 2 605 | 6 | 70 | 2 681 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 3 272 | (67) | 3 206 | — | 88 | 3 294 | 2 797 | 168 | 2 965 | 13 | 134 | 3 112 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 162 | 2 | 164 | — | 8 | 172 | 133 | (2) | 131 | 0 | 8 | 140 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 196 | (24) | 172 | — | 7 | 179 | 175 | (24) | 151 | 3 | 7 | 161 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 394 | 15 | 408 | — | 5 | 413 | 350 | 30 | 379 | 3 | 6 | 389 |
| | Humanitaarabi | 1 102 | 936 | 2 038 | 46 | 20 | 2 103 | 1 207 | 407 | 1 614 | 6 | 336 | 1 956 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 352 | (16) | 336 | — | 66 | 402 | 329 | 5 | 334 | 0 | 64 | 399 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 33 | — | 33 | — | 0 | 33 | 33 | (17) | 16 | 1 | 0 | 16 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 21 | — | 21 | — | 0 | 21 | 21 | (1) | 20 | — | 0 | 21 |
| | Muud meetmed ja programmid | 85 | (2) | 83 | — | 244 | 327 | 86 | 1 | 87 | 0 | 244 | 331 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 4 | (4) | — | 1 | 0 | 1 | 3 | (0) | 3 | — | 0 | 3 |
| | Konkreetsed meetmed | 81 | 7 | 88 | — | 1 | 88 | 78 | (10) | 68 | — | 1 | 69 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 10 262 | 1 089 | 11 350 | 47 | 843 | 12 240 | 8 929 | 1 457 | 10 386 | 38 | 1 503 | 11 928 |
| 5 | Pensionid | 2 123 | (19) | 2 104 | — | 0 | 2 104 | 2 123 | (19) | 2 104 | — | 0 | 2 104 |
| | Euroopa koolid | 192 | (9) | 183 | — | 17 | 200 | 192 | (9) | 183 | 0 | 17 | 201 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | — | — | — | — | — | — | 3 | 0 | 3 | 0 | — | 4 |
| | Komisjoni halduskulud | 3 731 | 28 | 3 759 | — | 378 | 4 137 | 3 731 | 26 | 3 757 | 328 | 379 | 4 464 |
| | Muude institutsioonide halduskulud | 4 226 | (1) | 4 225 | 0 | 442 | 4 667 | 4 226 | (1) | 4 225 | 499 | 443 | 5 168 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 10 272 | (1) | 10 271 | — | 837 | 11 108 | 10 275 | (2) | 10 273 | 828 | 839 | 11 941 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | 359 | (359) | — | — | — | — | 359 | (359) | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) | 179 | — | 179 | — | 21 | 200 | 10 | (10) | 0 | 1 | 21 | 22 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | 50 | 1 007 | 1 057 | 49 | — | 1 106 | 50 | 1 056 | 1 106 | — | — | 1 106 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 588 | 649 | 1 236 | 49 | 21 | 1 306 | 419 | 688 | 1 106 | 1 | 21 | 1 128 |
| O | Innovatsioonifond | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Kokku | 168 688 | 5 196 | 173 884 | 1 083 | 12 775 | 187 742 | 153 566 | 10 542 | 164 108 | 1 704 | 17 634 | 183 446 |

(miljonites eurodes)

Programm

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Algne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Algne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

173

—

173

—

157

329

1 105

(2)

1 103

—

184

1 287

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

1 207

—

1 207

—

121

1 328

954

19

973

2

272

1 247

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

365

2

367

—

46

412

639

(0)

638

0

46

684

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

647

0

647

—

16

663

552

1

553

2

14

569

Euroopa solidaarsuskorpus

166

—

166

—

11

177

154

(27)

126

3

15

144

Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm

255

—

255

—

0

255

201

(24)

177

2

0

178

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

147

—

147

—

—

147

171

(54)

117

—

—

117

Programm „Horisont 2020“

13 486

(0)

13 486

—

3 233

16 719

11 796

(181)

11 615

79

4 776

16 470

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

398

0

398

3

92

492

417

(71)

346

36

137

519

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

418

(0)

418

—

41

460

386

102

488

2

60

549

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

2 885

—

2 885

—

678

3 563

2 739

9

2 748

7

787

3 543

Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI)

117

—

117

—

61

178

105

(6)

99

1

81

181

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

133

(0)

133

—

12

145

124

21

145

0

15

160

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

1 281

—

1 281

—

6

1 287

420

(29)

390

1

8

399

Euroopa ühendamise rahastu, transport

2 579

1

2 580

—

22

2 602

1 477

(251)

1 225

2

23

1 250

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

210

—

210

—

6

216

208

33

240

0

6

246

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

—

—

—

—

2

2

60

(29)

31

—

2

33

Detsentraliseeritud asutused

400

(14)

386

—

24

410

401

(24)

377

—

24

401

Muud meetmed ja programmid

196

(1)

196

—

477

673

185

(9)

175

1

380

557

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

85

(1)

85

—

1

85

95

(29)

65

—

1

66

Komisjoni eripädevused

136

0

136

—

8

144

122

1

122

—

4

127

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

28 762

(4)

28 758

389

687

29 834

25 414

2 948

28 362

—

1 629

29 990

Üleminekupiirkonnad

5 964

83

6 047

50

50

6 147

4 777

204

4 981

—

117

5 097

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

8 822

1 757

10 580

51

390

11 021

7 698

999

8 697

—

737

9 434

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

236

—

236

0

—

236

202

98

300

—

19

319

Ühtekuuluvusfond

10 065

(1 827 )

8 237

2

177

8 416

8 300

589

8 889

—

1 276

10 165

Euroopa territoriaalne koostöö

2 012

—

2 012

—

10

2 023

1 285

231

1 516

—

155

1 671

Tehniline abi

274

5

279

—

5

284

231

(14)

217

13

5

235

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

579

—

579

—

1

580

411

108

520

0

3

522

Noorte tööhõive algatus

145

(14)

131

25

96

252

603

(64)

539

—

126

665

Euroopa ühendamise rahastu

1 781

—

1 781

—

4

1 784

1 113

388

1 502

—

4

1 506

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

6

—

6

—

0

6

12

(8)

4

—

0

4

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

83 931

83 931

(12)

(12)

83 918

83 918

520

520

6 431

6 431

90 870

90 870

72 354

72 354

4 925

4 925

77 278

77 278

151

151

10 904

10 904

88 334

88 334

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

43 410

49

43 459

467

929

44 855

43 380

39

43 419

670

929

45 018

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

14 709

—

14 709

—

1 163

15 871

13 141

799

13 940

2

910

14 852

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

960

(0)

960

—

205

1 165

770

(8)

762

1

151

913

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

148

—

148

—

—

148

143

2

144

—

—

144

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

590

—

590

—

3

593

383

46

429

4

2

435

Detsentraliseeritud asutused

68

—

68

—

7

75

68

—

68

—

7

75

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

23

—

23

—

0

23

20

(11)

9

—

0

9

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

59 907

59 907

49

49

59 956

59 956

467

467

2 308

2 308

62 730

62 730

57 904

57 904

867

867

58 772

58 772

677

677

1 999

1 999

61 448

61 448

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

949

441

1 389

—

16

1 406

953

171

1 123

1

17

1 142

Tarbijaküsimused

30

—

30

—

1

31

28

2

30

1

1

31

Loov Euroopa

252

0

252

—

13

265

215

(16)

200

2

15

216

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

—

2 700

2 700

—

750

3 450

—

2 610

2 610

0

750

3 360

Sisejulgeolekufond

501

28

528

—

126

655

670

(217)

454

1

161

616

IT-süsteemid

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

0

0

Õigusküsimused

47

(0)

47

—

1

47

43

11

54

0

1

55

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

70

0

70

—

2

72

71

7

77

0

2

80

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

141

370

511

—

15

526

62

132

194

—

9

203

Programm „Kodanike Euroopa“

31

7

38

—

0

38

29

(4)

25

0

0

26

Toit ja sööt

279

(31)

247

—

4

251

245

(11)

233

1

2

237

Tervis

70

3

73

—

3

75

64

(3)

61

1

3

65

Detsentraliseeritud asutused

1 233

(94)

1 139

—

67

1 206

1 184

(56)

1 128

—

67

1 195

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

23

—

23

—

0

23

16

(5)

11

—

0

11

Konkreetsed meetmed

106

(0)

106

—

2

108

105

(13)

92

1

2

94

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

3 729

3 729

3 423

3 423

7 152

7 152

—

—

1 000

1 000

8 152

8 152

3 685

3 685

2 607

2 607

6 293

6 293

9

9

1 030

1 030

7 331

7 331

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

1 571

38

1 609

—

249

1 858

1 432

264

1 696

6

448

2 150

Makromajanduslik finantsabi

20

(20)

0

—

—

0

27

(12)

15

—

—

15

Välistegevuse tagatisfond

233

—

233

—

7

240

233

—

233

—

7

240

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

19

66

85

—

4

89

16

22

37

—

3

40

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

21

(17)

4

—

1

4

19

(14)

5

—

1

5

Euroopa Kestliku Arengu Fond

25

—

25

—

80

105

25

—

25

—

174

199

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

2 671

174

2 845

—

64

2 909

1 966

639

2 605

6

70

2 681

Arengukoostöö rahastamisvahend

3 272

(67)

3 206

—

88

3 294

2 797

168

2 965

13

134

3 112

Partnerluse rahastamisvahend

162

2

164

—

8

172

133

(2)

131

0

8

140

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

196

(24)

172

—

7

179

175

(24)

151

3

7

161

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

394

15

408

—

5

413

350

30

379

3

6

389

Humanitaarabi

1 102

936

2 038

46

20

2 103

1 207

407

1 614

6

336

1 956

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

352

(16)

336

—

66

402

329

5

334

0

64

399

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

33

—

33

—

0

33

33

(17)

16

1

0

16

Detsentraliseeritud asutused

21

—

21

—

0

21

21

(1)

20

—

0

21

Muud meetmed ja programmid

85

(2)

83

—

244

327

86

1

87

0

244

331

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

4

(4)

—

1

0

1

3

(0)

3

—

0

3

Konkreetsed meetmed

81

7

88

—

1

88

78

(10)

68

—

1

69

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

10 262

10 262

1 089

1 089

11 350

11 350

47

47

843

843

12 240

12 240

8 929

8 929

1 457

1 457

10 386

10 386

38

38

1 503

1 503

11 928

11 928

5

Pensionid

2 123

(19)

2 104

—

0

2 104

2 123

(19)

2 104

—

0

2 104

Euroopa koolid

192

(9)

183

—

17

200

192

(9)

183

0

17

201

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

—

—

—

—

—

—

3

0

3

0

—

4

Komisjoni halduskulud

3 731

28

3 759

—

378

4 137

3 731

26

3 757

328

379

4 464

Muude institutsioonide halduskulud

4 226

(1)

4 225

0

442

4 667

4 226

(1)

4 225

499

443

5 168

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

10 272

10 272

(1)

(1)

10 271

10 271

—

—

837

837

11 108

11 108

10 275

10 275

(2)

(2)

10 273

10 273

828

828

839

839

11 941

11 941

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

359

(359)

—

—

—

—

359

(359)

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

179

—

179

—

21

200

10

(10)

0

1

21

22

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

50

1 007

1 057

49

—

1 106

50

1 056

1 106

—

—

1 106

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

588

588

649

649

1 236

1 236

49

49

21

21

1 306

1 306

419

419

688

688

1 106

1 106

1

1

21

21

1 128

1 128

O

Innovatsioonifond

—

—

—

—

1 337

1 337

—

—

—

—

1 337

1 337

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

1 337

1 337

1 337

1 337

—

—

—

—

—

—

—

—

1 337

1 337

1 337

1 337

Kokku

Kokku

168 688

168 688

5 196

5 196

173 884

173 884

1 083

1 083

12 775

12 775

187 742

187 742

153 566

153 566

10 542

10 542

164 108

164 108

1 704

1 704

17 634

17 634

183 446

183 446

4.8.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Olemasolevad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused | 2021. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbeline tulu | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 329 | 173 | — | 148 | 321 | 97 % | 8 | — | 8 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 1 328 | 1 207 | — | 105 | 1 312 | 99 % | 16 | — | 16 | — | — | 0 | 0 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 412 | 367 | — | 29 | 396 | 96 % | 16 | — | 16 | 0 | — | — | 0 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 663 | 647 | — | 16 | 663 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | 177 | 166 | — | 7 | 173 | 98 % | 4 | — | 4 | — | — | — | — |
| | Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm | 255 | 255 | — | 0 | 255 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 147 | 147 | — | — | 147 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Programm „Horisont 2020“ | 16 719 | 13 485 | — | 2 925 | 16 411 | 98 % | 307 | — | 307 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 492 | 386 | 3 | 26 | 415 | 84 % | 66 | 12 | 77 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | 460 | 418 | — | 30 | 448 | 98 % | 11 | — | 11 | 0 | — | — | 0 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 3 563 | 2 885 | — | 595 | 3 481 | 98 % | 82 | — | 82 | 0 | — | — | 0 |
| | Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) | 178 | 116 | — | 49 | 164 | 92 % | 12 | — | 12 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 145 | 133 | — | 11 | 144 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 1 287 | 1 281 | — | 1 | 1 282 | 100 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 2 602 | 2 580 | — | 4 | 2 584 | 99 % | 18 | — | 18 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 216 | 210 | — | 6 | 216 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 2 | — | — | 0 | 0 | 7 % | 2 | — | 2 | — | — | — | — |
| | Detsentraliseeritud asutused | 410 | 385 | — | 18 | 403 | 98 % | 6 | 1 | 7 | 0 | — | — | 0 |
| | Muud meetmed ja programmid | 673 | 195 | — | 83 | 278 | 41 % | 394 | — | 394 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 85 | 83 | — | — | 83 | 98 % | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 1 |
| | Komisjoni eripädevused | 144 | 135 | — | 3 | 138 | 96 % | 5 | — | 5 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 29 834 | 28 758 | 389 | 579 | 29 726 | 100 % | 65 | — | 65 | — | — | 43 | 43 |
| | Üleminekupiirkonnad | 6 147 | 6 047 | 50 | 50 | 6 147 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 11 021 | 10 571 | 51 | 197 | 10 819 | 98 % | 185 | 8 | 193 | — | — | 8 | 8 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 236 | 236 | 0 | — | 236 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ühtekuuluvusfond | 8 416 | 8 237 | 2 | 165 | 8 404 | 100 % | 11 | — | 11 | — | — | — | — |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 2 023 | 2 012 | — | — | 2 012 | 99 % | 3 | — | 3 | — | — | 7 | 7 |
| | Tehniline abi | 284 | 278 | — | 4 | 282 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 2 |
| | Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks | 580 | 579 | — | 1 | 579 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Noorte tööhõive algatus | 252 | 131 | 25 | 96 | 252 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 1 784 | 1 781 | — | 3 | 1 784 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 6 | 6 | — | — | 6 | 98 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 90 870 | 83 890 | 520 | 5 152 | 89 563 | 99 % | 1 219 | 22 | 1 241 | 6 | — | 59 | 65 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 44 855 | 42 979 | 463 | 873 | 44 315 | 99 % | 56 | 475 | 531 | 5 | 4 | 0 | 9 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 15 871 | 14 708 | — | 0 | 14 709 | 93 % | 260 | — | 260 | 0 | — | 903 | 903 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 1 165 | 960 | — | 3 | 963 | 83 % | 129 | — | 129 | 0 | — | 74 | 74 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 148 | 148 | — | — | 148 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 593 | 590 | — | 3 | 592 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 75 | 68 | — | 7 | 75 | 99 % | 1 | — | 1 | — | — | 0 | 0 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 23 | 22 | — | — | 22 | 99 % | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 62 730 | 59 475 | 463 | 886 | 60 823 | 97 % | 445 | 475 | 920 | 6 | 4 | 976 | 986 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 1 406 | 1 389 | — | 15 | 1 404 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Tarbijaküsimused | 31 | 30 | — | 1 | 30 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Loov Euroopa | 265 | 252 | — | 11 | 263 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | 3 450 | 2 700 | — | 333 | 3 033 | 88 % | 417 | — | 417 | — | — | — | — |
| | Sisejulgeolekufond | 655 | 528 | — | 124 | 652 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | IT-süsteemid | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Õigusküsimused | 47 | 47 | — | 0 | 47 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 72 | 70 | — | 1 | 71 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 526 | 511 | — | 14 | 525 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 38 | 38 | — | 0 | 38 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Toit ja sööt | 251 | 247 | — | 2 | 249 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Tervis | 75 | 72 | — | 2 | 74 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 1 206 | 1 139 | — | 47 | 1 186 | 98 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 23 | 23 | — | — | 23 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Konkreetsed meetmed | 108 | 106 | — | 0 | 106 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 8 152 | 7 152 | — | 550 | 7 702 | 94 % | 450 | — | 450 | 1 | — | 0 | 1 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 1 858 | 1 609 | — | 172 | 1 780 | 96 % | 77 | — | 77 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 0 | 0 | — | — | 0 | 95 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Välistegevuse tagatisfond | 240 | 233 | — | 7 | 240 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 89 | 85 | — | 3 | 87 | 98 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 4 | 4 | — | 1 | 4 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 105 | 25 | — | 79 | 104 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 2 909 | 2 845 | — | 16 | 2 861 | 98 % | 48 | — | 48 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 3 294 | 3 206 | — | 63 | 3 268 | 99 % | 25 | — | 25 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 172 | 164 | — | 3 | 168 | 98 % | 4 | — | 4 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 179 | 172 | — | 4 | 176 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 413 | 408 | — | 4 | 413 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Humanitaarabi | 2 103 | 2 038 | 46 | 13 | 2 097 | 100 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 402 | 336 | — | 43 | 379 | 94 % | 23 | — | 23 | 0 | — | — | 0 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 33 | 33 | — | — | 33 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 21 | 21 | — | — | 21 | 99 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Muud meetmed ja programmid | 327 | 82 | — | 146 | 228 | 70 % | 98 | — | 98 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 1 | — | 1 | — | 1 | 98 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Konkreetsed meetmed | 88 | 88 | — | 0 | 88 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 12 240 | 11 349 | 47 | 555 | 11 950 | 98 % | 288 | — | 288 | 1 | — | 0 | 2 |
| 5 | Pensionid | 2 104 | 2 096 | — | — | 2 096 | 100 % | — | — | — | 8 | — | 0 | 8 |
| | Euroopa koolid | 200 | 183 | — | 14 | 197 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Komisjoni halduskulud | 4 137 | 3 705 | — | 231 | 3 937 | 95 % | 146 | — | 146 | 53 | — | 1 | 54 |
| | Muude institutsioonide halduskulud | 4 667 | 4 024 | 0 | 294 | 4 319 | 93 % | 142 | 85 | 226 | 116 | 0 | 6 | 122 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 11 108 | 10 009 | — | 540 | 10 548 | 95 % | 291 | 85 | 376 | 178 | — | 6 | 184 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) | 200 | 2 | — | — | 2 | 1 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | 1 106 | 1 057 | 49 | — | 1 106 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 1 306 | 1 059 | 49 | — | 1 108 | 85 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| O | Innovatsioonifond | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Kokku | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

(miljonites eurodes)

Programm

Olemasolevad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

2021. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbeline tulu

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

329

173

—

148

321

97 %

8

—

8

0

—

—

0

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

1 328

1 207

—

105

1 312

99 %

16

—

16

—

—

0

0

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

412

367

—

29

396

96 %

16

—

16

0

—

—

0

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

663

647

—

16

663

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Euroopa solidaarsuskorpus

177

166

—

7

173

98 %

4

—

4

—

—

—

—

Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm

255

255

—

0

255

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

147

147

—

—

147

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Programm „Horisont 2020“

16 719

13 485

—

2 925

16 411

98 %

307

—

307

1

—

0

1

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

492

386

3

26

415

84 %

66

12

77

0

—

0

0

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

460

418

—

30

448

98 %

11

—

11

0

—

—

0

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

3 563

2 885

—

595

3 481

98 %

82

—

82

0

—

—

0

Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI)

178

116

—

49

164

92 %

12

—

12

1

—

0

1

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

145

133

—

11

144

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

1 287

1 281

—

1

1 282

100 %

4

—

4

0

—

—

0

Euroopa ühendamise rahastu, transport

2 602

2 580

—

4

2 584

99 %

18

—

18

0

—

—

0

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

216

210

—

6

216

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

2

—

—

0

0

7 %

2

—

2

—

—

—

—

Detsentraliseeritud asutused

410

385

—

18

403

98 %

6

1

7

0

—

—

0

Muud meetmed ja programmid

673

195

—

83

278

41 %

394

—

394

1

—

0

1

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

85

83

—

—

83

98 %

0

1

1

0

—

0

1

Komisjoni eripädevused

144

135

—

3

138

96 %

5

—

5

1

—

0

1

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

29 834

28 758

389

579

29 726

100 %

65

—

65

—

—

43

43

Üleminekupiirkonnad

6 147

6 047

50

50

6 147

100 %

0

—

0

—

—

0

0

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

11 021

10 571

51

197

10 819

98 %

185

8

193

—

—

8

8

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

236

236

0

—

236

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Ühtekuuluvusfond

8 416

8 237

2

165

8 404

100 %

11

—

11

—

—

—

—

Euroopa territoriaalne koostöö

2 023

2 012

—

—

2 012

99 %

3

—

3

—

—

7

7

Tehniline abi

284

278

—

4

282

99 %

0

—

0

1

—

0

2

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

580

579

—

1

579

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Noorte tööhõive algatus

252

131

25

96

252

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Euroopa ühendamise rahastu

1 784

1 781

—

3

1 784

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

6

6

—

—

6

98 %

0

—

0

—

—

0

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

90 870

90 870

83 890

83 890

520

520

5 152

5 152

89 563

89 563

99 %

99 %

1 219

1 219

22

22

1 241

1 241

6

6

—

—

59

59

65

65

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

44 855

42 979

463

873

44 315

99 %

56

475

531

5

4

0

9

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

15 871

14 708

—

0

14 709

93 %

260

—

260

0

—

903

903

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

1 165

960

—

3

963

83 %

129

—

129

0

—

74

74

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

148

148

—

—

148

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

593

590

—

3

592

100 %

1

—

1

0

—

0

0

Detsentraliseeritud asutused

75

68

—

7

75

99 %

1

—

1

—

—

0

0

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

23

22

—

—

22

99 %

—

—

—

0

—

0

0

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

62 730

62 730

59 475

59 475

463

463

886

886

60 823

60 823

97 %

97 %

445

445

475

475

920

920

6

6

4

4

976

976

986

986

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

1 406

1 389

—

15

1 404

100 %

2

—

2

0

—

—

0

Tarbijaküsimused

31

30

—

1

30

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Loov Euroopa

265

252

—

11

263

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

3 450

2 700

—

333

3 033

88 %

417

—

417

—

—

—

—

Sisejulgeolekufond

655

528

—

124

652

100 %

2

—

2

0

—

—

0

IT-süsteemid

0

—

—

—

—

—

0

—

0

—

—

—

—

Õigusküsimused

47

47

—

0

47

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

72

70

—

1

71

98 %

1

—

1

0

—

0

0

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

526

511

—

14

525

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Programm „Kodanike Euroopa“

38

38

—

0

38

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Toit ja sööt

251

247

—

2

249

99 %

2

—

2

0

—

0

0

Tervis

75

72

—

2

74

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Detsentraliseeritud asutused

1 206

1 139

—

47

1 186

98 %

20

—

20

0

—

—

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

23

23

—

—

23

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Konkreetsed meetmed

108

106

—

0

106

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

8 152

8 152

7 152

7 152

—

—

550

550

7 702

7 702

94 %

94 %

450

450

—

—

450

450

1

1

—

—

0

0

1

1

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

1 858

1 609

—

172

1 780

96 %

77

—

77

1

—

0

1

Makromajanduslik finantsabi

0

0

—

—

0

95 %

—

—

—

0

—

—

0

Välistegevuse tagatisfond

240

233

—

7

240

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

89

85

—

3

87

98 %

1

—

1

—

—

—

—

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

4

4

—

1

4

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Euroopa Kestliku Arengu Fond

105

25

—

79

104

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

2 909

2 845

—

16

2 861

98 %

48

—

48

0

—

0

0

Arengukoostöö rahastamisvahend

3 294

3 206

—

63

3 268

99 %

25

—

25

0

—

0

0

Partnerluse rahastamisvahend

172

164

—

3

168

98 %

4

—

4

0

—

0

0

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

179

172

—

4

176

98 %

3

—

3

0

—

0

0

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

413

408

—

4

413

100 %

1

—

1

0

—

0

0

Humanitaarabi

2 103

2 038

46

13

2 097

100 %

6

—

6

0

—

—

0

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

402

336

—

43

379

94 %

23

—

23

0

—

—

0

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

33

33

—

—

33

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Detsentraliseeritud asutused

21

21

—

—

21

99 %

0

—

0

—

—

0

0

Muud meetmed ja programmid

327

82

—

146

228

70 %

98

—

98

0

—

0

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

1

—

1

—

1

98 %

0

—

0

—

—

—

—

Konkreetsed meetmed

88

88

—

0

88

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

12 240

12 240

11 349

11 349

47

47

555

555

11 950

11 950

98 %

98 %

288

288

—

—

288

288

1

1

—

—

0

0

2

2

5

Pensionid

2 104

2 096

—

—

2 096

100 %

—

—

—

8

—

0

8

Euroopa koolid

200

183

—

14

197

98 %

3

—

3

0

—

—

0

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Komisjoni halduskulud

4 137

3 705

—

231

3 937

95 %

146

—

146

53

—

1

54

Muude institutsioonide halduskulud

4 667

4 024

0

294

4 319

93 %

142

85

226

116

0

6

122

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

11 108

11 108

10 009

10 009

—

—

540

540

10 548

10 548

95 %

95 %

291

291

85

85

376

376

178

178

—

—

6

6

184

184

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

200

2

—

—

2

1 %

13

—

13

177

—

8

185

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

1 106

1 057

49

—

1 106

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

1 306

1 306

1 059

1 059

49

49

—

—

1 108

1 108

85 %

85 %

13

13

—

—

13

13

177

177

—

—

8

8

185

185

O

Innovatsioonifond

1 337

—

—

5

5

0 %

1 332

—

1 332

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku

1 337

1 337

—

—

—

—

5

5

5

5

0 %

0 %

1 332

1 332

—

—

1 332

1 332

—

—

—

—

—

—

—

—

Kokku

Kokku

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

4.9.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Olemasolevad assigneeringud kokku | Tehtud maksed | 2021. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | automaatsed ülekandmised | otsuse alusel ülekandmised | sihtotstarbeline tulu | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 1 287 | 1 103 | — | 156 | 1 259 | 98 % | 0 | — | 28 | 28 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 1 247 | 971 | 2 | 30 | 1 003 | 80 % | 1 | — | 242 | 244 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 684 | 637 | 0 | 1 | 639 | 93 % | 1 | — | 44 | 45 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 569 | 551 | 2 | 14 | 566 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | 144 | 125 | 3 | 6 | 134 | 92 % | 2 | — | 9 | 11 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm | 178 | 176 | 2 | — | 178 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 117 | 117 | — | — | 117 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Programm „Horisont 2020“ | 16 470 | 11 524 | 69 | 1 615 | 13 207 | 80 % | 83 | — | 3 160 | 3 243 | 8 | 10 | 1 | 19 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 519 | 302 | 29 | 13 | 344 | 66 % | 31 | 12 | 124 | 167 | 1 | 7 | 0 | 8 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | 549 | 486 | 2 | 35 | 522 | 95 % | 2 | — | 25 | 27 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 3 543 | 2 742 | 7 | 320 | 3 068 | 87 % | 7 | — | 467 | 474 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) | 181 | 96 | 0 | 37 | 134 | 74 % | 1 | — | 36 | 37 | 1 | 1 | 8 | 10 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 160 | 143 | 0 | 9 | 152 | 95 % | 0 | — | 6 | 6 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 399 | 389 | 0 | 1 | 390 | 98 % | 1 | — | 7 | 9 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 1 250 | 1 224 | 1 | 12 | 1 237 | 99 % | 1 | — | 12 | 13 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 246 | 240 | 0 | 5 | 246 | 100 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 33 | 30 | — | 0 | 30 | 92 % | 0 | — | 2 | 2 | 1 | — | — | 1 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 401 | 377 | — | 17 | 394 | 98 % | 0 | — | 6 | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Muud meetmed ja programmid | 557 | 172 | 1 | 77 | 250 | 45 % | 1 | — | 303 | 304 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 66 | 64 | — | 1 | 65 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Komisjoni eripädevused | 127 | 120 | — | 2 | 122 | 97 % | 0 | — | 2 | 2 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 29 990 | 28 362 | — | 1 587 | 29 949 | 100 % | 0 | — | 41 | 41 | — | — | — | — |
| | Üleminekupiirkonnad | 5 097 | 4 981 | — | 116 | 5 097 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 9 434 | 8 697 | — | 737 | 9 434 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 319 | 300 | — | 19 | 319 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ühtekuuluvusfond | 10 165 | 8 889 | — | 1 276 | 10 165 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 1 671 | 1 516 | — | 155 | 1 671 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Tehniline abi | 235 | 202 | 11 | 4 | 217 | 92 % | 14 | — | 0 | 15 | 1 | 2 | 0 | 3 |
| | Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks | 522 | 519 | 0 | 3 | 522 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Noorte tööhõive algatus | 665 | 539 | — | 63 | 602 | 91 % | 0 | — | 63 | 63 | — | — | — | — |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 1 506 | 1 502 | — | 3 | 1 505 | 100 % | — | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 4 | 4 | — | 0 | 4 | 98 % | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 88 334 | 77 097 | 129 | 6 316 | 83 541 | 95 % | 149 | 12 | 4 579 | 4 740 | 21 | 23 | 9 | 53 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 45 018 | 42 919 | 664 | 873 | 44 456 | 99 % | 18 | 475 | 56 | 548 | 8 | 6 | 0 | 14 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 14 852 | 13 938 | 2 | 670 | 14 609 | 98 % | 2 | — | 240 | 242 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 913 | 760 | 1 | 110 | 871 | 95 % | 1 | — | 41 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 144 | 144 | — | — | 144 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 435 | 426 | 4 | 2 | 431 | 99 % | 4 | — | 0 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 75 | 68 | — | 7 | 75 | 99 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 9 | 9 | — | — | 9 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 61 448 | 58 263 | 670 | 1 662 | 60 595 | 99 % | 24 | 475 | 338 | 837 | 9 | 6 | 0 | 16 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 1 142 | 1 121 | 1 | 15 | 1 137 | 100 % | 2 | — | 2 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Tarbijaküsimused | 31 | 29 | 0 | 1 | 30 | 96 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Loov Euroopa | 216 | 198 | 1 | 7 | 206 | 95 % | 2 | — | 7 | 9 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | 3 360 | 2 231 | 0 | 333 | 2 565 | 76 % | — | 379 | 417 | 795 | — | 0 | — | 0 |
| | Sisejulgeolekufond | 616 | 451 | 1 | 14 | 467 | 76 % | 2 | — | 147 | 149 | 0 | 0 | — | 0 |
| | IT-süsteemid | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Õigusküsimused | 55 | 51 | 0 | 0 | 52 | 95 % | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 80 | 75 | 0 | 1 | 76 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 203 | 194 | — | 8 | 202 | 100 % | 0 | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 26 | 25 | 0 | 0 | 25 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Toit ja sööt | 237 | 232 | 1 | 1 | 234 | 99 % | 1 | — | 2 | 3 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Tervis | 65 | 59 | 1 | 2 | 62 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 1 195 | 1 126 | — | 47 | 1 173 | 98 % | 0 | 2 | 20 | 22 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 11 | 11 | — | 0 | 11 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Konkreetsed meetmed | 94 | 91 | 1 | 0 | 92 | 98 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 7 331 | 5 896 | 7 | 430 | 6 333 | 86 % | 11 | 381 | 600 | 991 | 5 | 2 | 0 | 7 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 2 150 | 1 688 | 5 | 236 | 1 930 | 90 % | 7 | — | 212 | 219 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 15 | 15 | — | — | 15 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Välistegevuse tagatisfond | 240 | 233 | — | 7 | 240 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 40 | 21 | — | 1 | 21 | 53 % | 0 | 17 | 2 | 19 | — | — | — | — |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 5 | 5 | — | 0 | 5 | 87 % | — | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 199 | 25 | — | 174 | 199 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 2 681 | 2 600 | 6 | 43 | 2 649 | 99 % | 5 | — | 27 | 32 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 3 112 | 2 954 | 12 | 77 | 3 043 | 98 % | 11 | — | 57 | 68 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 140 | 130 | 0 | 4 | 134 | 96 % | 0 | — | 4 | 4 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 161 | 147 | 2 | 3 | 152 | 95 % | 4 | — | 4 | 8 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 389 | 376 | 3 | 4 | 382 | 98 % | 4 | — | 3 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Humanitaarabi | 1 956 | 1 609 | 5 | 304 | 1 918 | 98 % | 5 | — | 32 | 37 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 399 | 333 | 0 | 56 | 390 | 98 % | 0 | — | 8 | 8 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 16 | 15 | 0 | 0 | 15 | 92 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 21 | 20 | — | 0 | 20 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Muud meetmed ja programmid | 331 | 87 | 0 | 140 | 227 | 68 % | — | — | 105 | 105 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 3 | 3 | — | — | 3 | 87 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Konkreetsed meetmed | 69 | 67 | — | 0 | 68 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 11 928 | 10 328 | 35 | 1 049 | 11 412 | 96 % | 37 | 17 | 454 | 508 | 4 | 4 | 1 | 8 |
| 5 | Pensionid | 2 104 | 2 096 | — | — | 2 096 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 8 | — | 0 | 8 |
| | Euroopa koolid | 201 | 183 | 0 | 13 | 197 | 98 % | 0 | — | 4 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 4 | 3 | 0 | — | 4 | 99 % | 0 | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Komisjoni halduskulud | 4 464 | 3 393 | 307 | 189 | 3 889 | 87 % | 311 | — | 188 | 499 | 53 | 21 | 2 | 76 |
| | Muude institutsioonide halduskulud | 5 168 | 3 435 | 440 | 258 | 4 134 | 80 % | 585 | 85 | 182 | 852 | 120 | 59 | 3 | 182 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 11 941 | 9 111 | 748 | 460 | 10 319 | 86 % | 895 | 85 | 375 | 1 355 | 182 | 80 | 5 | 266 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) | 22 | — | 0 | 2 | 2 | 11 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | 1 106 | 1 106 | — | — | 1 106 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 1 128 | 1 106 | 0 | 2 | 1 108 | 98 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| O | Innovatsioonifond | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Kokku | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

(miljonites eurodes)

Programm

Olemasolevad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

2021. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

automaatsed ülekandmised

otsuse alusel ülekandmised

sihtotstarbeline tulu

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

1 287

1 103

—

156

1 259

98 %

0

—

28

28

0

—

—

0

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

1 247

971

2

30

1 003

80 %

1

—

242

244

0

0

0

0

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

684

637

0

1

639

93 %

1

—

44

45

0

0

—

0

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

569

551

2

14

566

100 %

2

—

0

2

0

0

—

0

Euroopa solidaarsuskorpus

144

125

3

6

134

92 %

2

—

9

11

0

0

—

0

Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm

178

176

2

—

178

100 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

117

117

—

—

117

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Programm „Horisont 2020“

16 470

11 524

69

1 615

13 207

80 %

83

—

3 160

3 243

8

10

1

19

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

519

302

29

13

344

66 %

31

12

124

167

1

7

0

8

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

549

486

2

35

522

95 %

2

—

25

27

0

0

0

0

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

3 543

2 742

7

320

3 068

87 %

7

—

467

474

0

0

0

1

Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI)

181

96

0

37

134

74 %

1

—

36

37

1

1

8

10

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

160

143

0

9

152

95 %

0

—

6

6

2

0

—

2

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

399

389

0

1

390

98 %

1

—

7

9

0

0

—

0

Euroopa ühendamise rahastu, transport

1 250

1 224

1

12

1 237

99 %

1

—

12

13

0

1

—

1

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

246

240

0

5

246

100 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

33

30

—

0

30

92 %

0

—

2

2

1

—

—

1

Detsentraliseeritud asutused

401

377

—

17

394

98 %

0

—

6

6

0

—

—

0

Muud meetmed ja programmid

557

172

1

77

250

45 %

1

—

303

304

2

1

0

3

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

66

64

—

1

65

98 %

0

0

0

1

1

—

0

1

Komisjoni eripädevused

127

120

—

2

122

97 %

0

—

2

2

2

—

0

2

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

29 990

28 362

—

1 587

29 949

100 %

0

—

41

41

—

—

—

—

Üleminekupiirkonnad

5 097

4 981

—

116

5 097

100 %

0

—

0

0

—

—

0

0

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

9 434

8 697

—

737

9 434

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

319

300

—

19

319

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Ühtekuuluvusfond

10 165

8 889

—

1 276

10 165

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Euroopa territoriaalne koostöö

1 671

1 516

—

155

1 671

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Tehniline abi

235

202

11

4

217

92 %

14

—

0

15

1

2

0

3

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

522

519

0

3

522

100 %

0

—

—

0

0

0

—

0

Noorte tööhõive algatus

665

539

—

63

602

91 %

0

—

63

63

—

—

—

—

Euroopa ühendamise rahastu

1 506

1 502

—

3

1 505

100 %

—

—

1

1

0

—

—

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

4

4

—

0

4

98 %

0

—

—

—

0

—

0

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

88 334

88 334

77 097

77 097

129

129

6 316

6 316

83 541

83 541

95 %

95 %

149

149

12

12

4 579

4 579

4 740

4 740

21

21

23

23

9

9

53

53

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

45 018

42 919

664

873

44 456

99 %

18

475

56

548

8

6

0

14

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

14 852

13 938

2

670

14 609

98 %

2

—

240

242

1

0

—

1

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

913

760

1

110

871

95 %

1

—

41

42

0

0

0

0

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

144

144

—

—

144

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

435

426

4

2

431

99 %

4

—

0

4

0

0

—

0

Detsentraliseeritud asutused

75

68

—

7

75

99 %

0

—

1

1

0

—

0

0

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

9

9

—

—

9

99 %

0

—

—

—

0

—

0

0

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

61 448

61 448

58 263

58 263

670

670

1 662

1 662

60 595

60 595

99 %

99 %

24

24

475

475

338

338

837

837

9

9

6

6

0

0

16

16

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

1 142

1 121

1

15

1 137

100 %

2

—

2

4

0

0

—

0

Tarbijaküsimused

31

29

0

1

30

96 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Loov Euroopa

216

198

1

7

206

95 %

2

—

7

9

0

0

0

1

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

3 360

2 231

0

333

2 565

76 %

—

379

417

795

—

0

—

0

Sisejulgeolekufond

616

451

1

14

467

76 %

2

—

147

149

0

0

—

0

IT-süsteemid

0

—

—

—

—

—

0

—

0

0

—

—

—

—

Õigusküsimused

55

51

0

0

52

95 %

0

—

0

1

2

0

—

2

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

80

75

0

1

76

95 %

1

—

1

2

2

0

0

2

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

203

194

—

8

202

100 %

0

—

1

1

—

—

—

—

Programm „Kodanike Euroopa“

26

25

0

0

25

98 %

0

—

0

0

0

0

0

0

Toit ja sööt

237

232

1

1

234

99 %

1

—

2

3

0

0

—

0

Tervis

65

59

1

2

62

95 %

1

—

1

2

1

0

0

1

Detsentraliseeritud asutused

1 195

1 126

—

47

1 173

98 %

0

2

20

22

0

—

0

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

11

11

—

0

11

100 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Konkreetsed meetmed

94

91

1

0

92

98 %

1

—

1

2

0

0

0

0

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

7 331

7 331

5 896

5 896

7

7

430

430

6 333

6 333

86 %

86 %

11

11

381

381

600

600

991

991

5

5

2

2

0

0

7

7

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

2 150

1 688

5

236

1 930

90 %

7

—

212

219

1

1

0

2

Makromajanduslik finantsabi

15

15

—

—

15

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Välistegevuse tagatisfond

240

233

—

7

240

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

40

21

—

1

21

53 %

0

17

2

19

—

—

—

—

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

5

5

—

0

5

87 %

—

—

1

1

—

—

—

—

Euroopa Kestliku Arengu Fond

199

25

—

174

199

100 %

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

2 681

2 600

6

43

2 649

99 %

5

—

27

32

0

0

0

1

Arengukoostöö rahastamisvahend

3 112

2 954

12

77

3 043

98 %

11

—

57

68

0

1

0

1

Partnerluse rahastamisvahend

140

130

0

4

134

96 %

0

—

4

4

1

0

—

1

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

161

147

2

3

152

95 %

4

—

4

8

0

0

0

1

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

389

376

3

4

382

98 %

4

—

3

6

0

1

0

1

Humanitaarabi

1 956

1 609

5

304

1 918

98 %

5

—

32

37

0

1

—

1

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

399

333

0

56

390

98 %

0

—

8

8

0

0

—

0

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

16

15

0

0

15

92 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Detsentraliseeritud asutused

21

20

—

0

20

99 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Muud meetmed ja programmid

331

87

0

140

227

68 %

—

—

105

105

0

0

—

0

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

3

3

—

—

3

87 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Konkreetsed meetmed

69

67

—

0

68

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

11 928

11 928

10 328

10 328

35

35

1 049

1 049

11 412

11 412

96 %

96 %

37

37

17

17

454

454

508

508

4

4

4

4

1

1

8

8

5

Pensionid

2 104

2 096

—

—

2 096

100 %

0

—

—

0

8

—

0

8

Euroopa koolid

201

183

0

13

197

98 %

0

—

4

4

0

0

—

0

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

4

3

0

—

4

99 %

0

0

—

0

0

—

—

0

Komisjoni halduskulud

4 464

3 393

307

189

3 889

87 %

311

—

188

499

53

21

2

76

Muude institutsioonide halduskulud

5 168

3 435

440

258

4 134

80 %

585

85

182

852

120

59

3

182

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

11 941

11 941

9 111

9 111

748

748

460

460

10 319

10 319

86 %

86 %

895

895

85

85

375

375

1 355

1 355

182

182

80

80

5

5

266

266

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

22

—

0

2

2

11 %

0

—

13

13

0

0

6

6

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

1 106

1 106

—

—

1 106

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

1 128

1 128

1 106

1 106

0

0

2

2

1 108

1 108

98 %

98 %

0

0

—

—

13

13

13

13

0

0

0

0

6

6

6

6

O

Innovatsioonifond

1 337

—

—

1

1

0 %

—

—

1 336

1 336

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku

1 337

1 337

—

—

—

—

1

1

1

1

0 %

0 %

—

—

—

—

1 336

1 336

1 336

1 336

—

—

—

—

—

—

—

—

Kokku

Kokku

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

4.10.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga kokku |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused | Vabastamised/ ümberhindlused/ tühistamised | Maksed | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda | Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 1 905 | (0) | (1 123 ) | 782 | 321 | (136) | — | 185 | 967 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 957 | (2) | (518) | 437 | 1 312 | (486) | — | 826 | 1 263 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 1 305 | (0) | (580) | 725 | 396 | (59) | (1) | 337 | 1 062 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 507 | (1) | (468) | 38 | 663 | (98) | — | 564 | 602 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | 55 | (1) | (16) | 38 | 173 | (118) | — | 55 | 93 |
| | Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm | 245 | (0) | (178) | 67 | 255 | (0) | — | 255 | 322 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 583 | — | (114) | 469 | 147 | (3) | — | 144 | 613 |
| | Programm „Horisont 2020“ | 22 356 | (595) | (8 146 ) | 13 615 | 16 411 | (5 061 ) | (5) | 11 345 | 24 959 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 295 | (8) | (122) | 166 | 415 | (222) | (0) | 192 | 358 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | 993 | (23) | (456) | 514 | 448 | (66) | — | 382 | 896 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 997 | (62) | (446) | 488 | 3 481 | (2 623 ) | — | 858 | 1 346 |
| | Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) | 230 | (18) | (86) | 125 | 164 | (47) | — | 117 | 243 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 175 | (8) | (104) | 63 | 144 | (49) | — | 96 | 159 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 2 721 | (14) | (282) | 2 424 | 1 282 | (107) | — | 1 175 | 3 599 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 5 556 | (95) | (1 191 ) | 4 270 | 2 584 | (45) | — | 2 539 | 6 809 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 490 | (18) | (169) | 302 | 216 | (77) | — | 139 | 442 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 172 | (48) | (30) | 94 | 0 | (0) | — | — | 94 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 51 | (10) | (34) | 6 | 403 | (360) | — | 44 | 50 |
| | Muud meetmed ja programmid | 410 | (30) | (177) | 203 | 278 | (73) | — | 206 | 408 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 133 | (5) | (60) | 69 | 83 | (5) | — | 79 | 147 |
| | Komisjoni eripädevused | 166 | (14) | (85) | 68 | 138 | (38) | — | 100 | 168 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 88 615 | (678) | (29 709 ) | 58 227 | 29 726 | (240) | — | 29 486 | 87 714 |
| | Üleminekupiirkonnad | 19 984 | (25) | (4 637 ) | 15 322 | 6 147 | (460) | — | 5 687 | 21 009 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 27 824 | (112) | (8 579 ) | 19 133 | 10 819 | (854) | — | 9 965 | 29 098 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 618 | (0) | (304) | 313 | 236 | (15) | — | 221 | 535 |
| | Ühtekuuluvusfond | 28 582 | (10) | (9 731 ) | 18 841 | 8 404 | (433) | — | 7 971 | 26 812 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 5 142 | (1) | (1 666 ) | 3 475 | 2 012 | (5) | — | 2 008 | 5 483 |
| | Tehniline abi | 273 | (11) | (106) | 156 | 282 | (110) | (0) | 172 | 327 |
| | Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks | 1 390 | (1) | (502) | 887 | 579 | (20) | — | 560 | 1 446 |
| | Noorte tööhõive algatus | 1 450 | — | (577) | 874 | 252 | (26) | — | 227 | 1 101 |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 6 439 | (83) | (1 473 ) | 4 883 | 1 784 | (32) | — | 1 752 | 6 635 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 10 | (0) | (4) | 6 | 6 | (0) | — | 5 | 11 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 220 627 | (1 875 ) | (71 673 ) | 147 079 | 89 563 | (11 868 ) | (6) | 77 689 | 224 769 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 432 | (5) | (262) | 165 | 44 315 | (44 193 ) | — | 122 | 286 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 35 108 | (19) | (14 154 ) | 20 935 | 14 709 | (455) | — | 14 253 | 35 189 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 3 441 | (74) | (851) | 2 516 | 963 | (20) | — | 943 | 3 459 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 19 | (2) | (14) | 4 | 148 | (130) | — | 18 | 21 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 1 841 | (22) | (403) | 1 417 | 592 | (29) | — | 564 | 1 981 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 3 | (0) | (3) | — | 75 | (72) | — | 3 | 3 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 31 | (1) | (8) | 21 | 22 | (1) | — | 22 | 43 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 40 876 | (122) | (15 695 ) | 25 058 | 60 823 | (44 900 ) | — | 15 923 | 40 982 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 2 870 | (15) | (1 048 ) | 1 807 | 1 404 | (90) | — | 1 314 | 3 122 |
| | Tarbijaküsimused | 43 | (4) | (20) | 18 | 30 | (10) | — | 21 | 39 |
| | Loov Euroopa | 256 | (8) | (95) | 154 | 263 | (112) | — | 152 | 306 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | 2 | (2) | (0) | — | 3 033 | (2 565 ) | — | 469 | 469 |
| | Sisejulgeolekufond | 1 711 | (5) | (458) | 1 248 | 652 | (9) | — | 644 | 1 891 |
| | IT-süsteemid | 10 | (0) | — | 10 | — | — | — | — | 10 |
| | Õigusküsimused | 87 | (12) | (27) | 48 | 47 | (25) | — | 22 | 69 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 108 | (17) | (43) | 48 | 71 | (33) | — | 37 | 86 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 67 | (4) | (18) | 45 | 525 | (184) | — | 341 | 386 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 24 | (1) | (12) | 11 | 38 | (14) | — | 24 | 35 |
| | Toit ja sööt | 357 | (38) | (179) | 140 | 249 | (55) | — | 194 | 334 |
| | Tervis | 138 | (7) | (47) | 85 | 74 | (15) | — | 59 | 144 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 395 | (0) | (205) | 190 | 1 186 | (968) | — | 218 | 408 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 29 | (1) | (11) | 16 | 23 | — | — | 23 | 39 |
| | Konkreetsed meetmed | 86 | (4) | (63) | 19 | 106 | (29) | — | 77 | 96 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 6 183 | (119) | (2 225 ) | 3 839 | 7 702 | (4 108 ) | — | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 8 481 | (83) | (1 698 ) | 6 701 | 1 780 | (232) | (0) | 1 549 | 8 249 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 35 | (20) | (15) | — | 0 | (0) | — | 0 | 0 |
| | Välistegevuse tagatisfond | — | — | — | — | 240 | (240) | — | — | — |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 17 | (4) | (4) | 9 | 87 | (18) | — | 70 | 78 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 28 | (8) | (3) | 17 | 4 | (1) | — | 3 | 20 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | 95 | — | (95) | — | 104 | (104) | — | — | — |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 7 995 | (196) | (1 983 ) | 5 815 | 2 861 | (666) | — | 2 195 | 8 011 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 9 203 | (155) | (2 591 ) | 6 457 | 3 268 | (452) | — | 2 816 | 9 273 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 400 | (3) | (112) | 285 | 168 | (22) | (0) | 145 | 430 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 367 | (24) | (112) | 231 | 176 | (40) | (0) | 136 | 368 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 676 | (49) | (237) | 391 | 413 | (146) | (0) | 267 | 658 |
| | Humanitaarabi | 1 205 | (30) | (804) | 372 | 2 097 | (1 115 ) | (0) | 982 | 1 354 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 238 | (68) | (107) | 64 | 379 | (283) | — | 96 | 160 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 102 | (3) | (14) | 85 | 33 | (1) | — | 32 | 117 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 0 | (0) | — | — | 21 | (20) | — | 1 | 1 |
| | Muud meetmed ja programmid | 171 | (27) | (42) | 101 | 228 | (185) | — | 43 | 145 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 7 | (1) | (2) | 5 | 1 | (1) | — | — | 5 |
| | Konkreetsed meetmed | 135 | (2) | (45) | 88 | 88 | (23) | — | 65 | 153 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 29 154 | (672) | (7 862 ) | 20 620 | 11 950 | (3 550 ) | (1) | 8 400 | 29 020 |
| 5 | Pensionid | — | — | — | — | 2 096 | (2 096 ) | (0) | — | — |
| | Euroopa koolid | 0 | (0) | (0) | — | 197 | (196) | — | 1 | 1 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 6 | (0) | (4) | 2 | — | — | — | — | 2 |
| | Komisjoni halduskulud | 335 | (22) | (313) | 1 | 3 937 | (3 577 ) | (0) | 360 | 360 |
| | Muude institutsioonide halduskulud | 511 | (70) | (440) | 2 | 4 319 | (3 694 ) | 0 | 625 | 627 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | 854 | (92) | (757) | 5 | 10 548 | (9 563 ) | (0) | 985 | 990 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) | 1 | (0) | (0) | — | 2 | (2) | — | 0 | 0 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | — | — | — | — | 1 106 | (1 106 ) | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | 1 | (0) | (0) | — | 1 108 | (1 108 ) | — | 0 | 0 |
| O | Innovatsioonifond | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Kokku | 297 695 | (2 881 ) | (98 213 ) | 196 601 | 181 699 | (75 096 ) | (7) | 106 596 | 303 197 |

(miljonites eurodes)

Programm

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga kokku

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kulukohustused

Vabastamised/ ümberhindlused/ tühistamised

Maksed

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Kulukohustuste tühistamine, mida ei saa üle kanda

Täitmata kulukohustused aasta lõpu seisuga

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

1 905

(0)

(1 123 )

782

321

(136)

—

185

967

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

957

(2)

(518)

437

1 312

(486)

—

826

1 263

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

1 305

(0)

(580)

725

396

(59)

(1)

337

1 062

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

507

(1)

(468)

38

663

(98)

—

564

602

Euroopa solidaarsuskorpus

55

(1)

(16)

38

173

(118)

—

55

93

Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm

245

(0)

(178)

67

255

(0)

—

255

322

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

583

—

(114)

469

147

(3)

—

144

613

Programm „Horisont 2020“

22 356

(595)

(8 146 )

13 615

16 411

(5 061 )

(5)

11 345

24 959

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

295

(8)

(122)

166

415

(222)

(0)

192

358

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

993

(23)

(456)

514

448

(66)

—

382

896

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

997

(62)

(446)

488

3 481

(2 623 )

—

858

1 346

Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI)

230

(18)

(86)

125

164

(47)

—

117

243

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

175

(8)

(104)

63

144

(49)

—

96

159

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

2 721

(14)

(282)

2 424

1 282

(107)

—

1 175

3 599

Euroopa ühendamise rahastu, transport

5 556

(95)

(1 191 )

4 270

2 584

(45)

—

2 539

6 809

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

490

(18)

(169)

302

216

(77)

—

139

442

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

172

(48)

(30)

94

0

(0)

—

—

94

Detsentraliseeritud asutused

51

(10)

(34)

6

403

(360)

—

44

50

Muud meetmed ja programmid

410

(30)

(177)

203

278

(73)

—

206

408

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

133

(5)

(60)

69

83

(5)

—

79

147

Komisjoni eripädevused

166

(14)

(85)

68

138

(38)

—

100

168

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

88 615

(678)

(29 709 )

58 227

29 726

(240)

—

29 486

87 714

Üleminekupiirkonnad

19 984

(25)

(4 637 )

15 322

6 147

(460)

—

5 687

21 009

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

27 824

(112)

(8 579 )

19 133

10 819

(854)

—

9 965

29 098

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

618

(0)

(304)

313

236

(15)

—

221

535

Ühtekuuluvusfond

28 582

(10)

(9 731 )

18 841

8 404

(433)

—

7 971

26 812

Euroopa territoriaalne koostöö

5 142

(1)

(1 666 )

3 475

2 012

(5)

—

2 008

5 483

Tehniline abi

273

(11)

(106)

156

282

(110)

(0)

172

327

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

1 390

(1)

(502)

887

579

(20)

—

560

1 446

Noorte tööhõive algatus

1 450

—

(577)

874

252

(26)

—

227

1 101

Euroopa ühendamise rahastu

6 439

(83)

(1 473 )

4 883

1 784

(32)

—

1 752

6 635

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

10

(0)

(4)

6

6

(0)

—

5

11

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

220 627

220 627

(1 875 )

(1 875 )

(71 673 )

(71 673 )

147 079

147 079

89 563

89 563

(11 868 )

(11 868 )

(6)

(6)

77 689

77 689

224 769

224 769

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

432

(5)

(262)

165

44 315

(44 193 )

—

122

286

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

35 108

(19)

(14 154 )

20 935

14 709

(455)

—

14 253

35 189

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

3 441

(74)

(851)

2 516

963

(20)

—

943

3 459

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

19

(2)

(14)

4

148

(130)

—

18

21

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

1 841

(22)

(403)

1 417

592

(29)

—

564

1 981

Detsentraliseeritud asutused

3

(0)

(3)

—

75

(72)

—

3

3

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

31

(1)

(8)

21

22

(1)

—

22

43

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

40 876

40 876

(122)

(122)

(15 695 )

(15 695 )

25 058

25 058

60 823

60 823

(44 900 )

(44 900 )

—

—

15 923

15 923

40 982

40 982

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

2 870

(15)

(1 048 )

1 807

1 404

(90)

—

1 314

3 122

Tarbijaküsimused

43

(4)

(20)

18

30

(10)

—

21

39

Loov Euroopa

256

(8)

(95)

154

263

(112)

—

152

306

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

2

(2)

(0)

—

3 033

(2 565 )

—

469

469

Sisejulgeolekufond

1 711

(5)

(458)

1 248

652

(9)

—

644

1 891

IT-süsteemid

10

(0)

—

10

—

—

—

—

10

Õigusküsimused

87

(12)

(27)

48

47

(25)

—

22

69

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

108

(17)

(43)

48

71

(33)

—

37

86

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

67

(4)

(18)

45

525

(184)

—

341

386

Programm „Kodanike Euroopa“

24

(1)

(12)

11

38

(14)

—

24

35

Toit ja sööt

357

(38)

(179)

140

249

(55)

—

194

334

Tervis

138

(7)

(47)

85

74

(15)

—

59

144

Detsentraliseeritud asutused

395

(0)

(205)

190

1 186

(968)

—

218

408

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

29

(1)

(11)

16

23

—

—

23

39

Konkreetsed meetmed

86

(4)

(63)

19

106

(29)

—

77

96

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

6 183

6 183

(119)

(119)

(2 225 )

(2 225 )

3 839

3 839

7 702

7 702

(4 108 )

(4 108 )

—

—

3 594

3 594

7 433

7 433

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

8 481

(83)

(1 698 )

6 701

1 780

(232)

(0)

1 549

8 249

Makromajanduslik finantsabi

35

(20)

(15)

—

0

(0)

—

0

0

Välistegevuse tagatisfond

—

—

—

—

240

(240)

—

—

—

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

17

(4)

(4)

9

87

(18)

—

70

78

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

28

(8)

(3)

17

4

(1)

—

3

20

Euroopa Kestliku Arengu Fond

95

—

(95)

—

104

(104)

—

—

—

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

7 995

(196)

(1 983 )

5 815

2 861

(666)

—

2 195

8 011

Arengukoostöö rahastamisvahend

9 203

(155)

(2 591 )

6 457

3 268

(452)

—

2 816

9 273

Partnerluse rahastamisvahend

400

(3)

(112)

285

168

(22)

(0)

145

430

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

367

(24)

(112)

231

176

(40)

(0)

136

368

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

676

(49)

(237)

391

413

(146)

(0)

267

658

Humanitaarabi

1 205

(30)

(804)

372

2 097

(1 115 )

(0)

982

1 354

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

238

(68)

(107)

64

379

(283)

—

96

160

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

102

(3)

(14)

85

33

(1)

—

32

117

Detsentraliseeritud asutused

0

(0)

—

—

21

(20)

—

1

1

Muud meetmed ja programmid

171

(27)

(42)

101

228

(185)

—

43

145

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

7

(1)

(2)

5

1

(1)

—

—

5

Konkreetsed meetmed

135

(2)

(45)

88

88

(23)

—

65

153

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

29 154

29 154

(672)

(672)

(7 862 )

(7 862 )

20 620

20 620

11 950

11 950

(3 550 )

(3 550 )

(1)

(1)

8 400

8 400

29 020

29 020

5

Pensionid

—

—

—

—

2 096

(2 096 )

(0)

—

—

Euroopa koolid

0

(0)

(0)

—

197

(196)

—

1

1

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

6

(0)

(4)

2

—

—

—

—

2

Komisjoni halduskulud

335

(22)

(313)

1

3 937

(3 577 )

(0)

360

360

Muude institutsioonide halduskulud

511

(70)

(440)

2

4 319

(3 694 )

0

625

627

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

854

854

(92)

(92)

(757)

(757)

5

5

10 548

10 548

(9 563 )

(9 563 )

(0)

(0)

985

985

990

990

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

1

(0)

(0)

—

2

(2)

—

0

0

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

—

—

—

—

1 106

(1 106 )

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

1

1

(0)

(0)

(0)

(0)

—

—

1 108

1 108

(1 108 )

(1 108 )

—

—

0

0

0

0

O

Innovatsioonifond

—

—

—

—

5

(1)

—

4

4

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

5

5

(1)

(1)

—

—

4

4

4

4

Kokku

Kokku

297 695

297 695

(2 881 )

(2 881 )

(98 213 )

(98 213 )

196 601

196 601

181 699

181 699

(75 096 )

(75 096 )

(7)

(7)

106 596

106 596

303 197

303 197

4.11.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Programm | < 2014 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kokku |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | — | — | — | 3 | 4 | 596 | 179 | 185 | 967 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 0 | — | 23 | 10 | 1 | 169 | 233 | 826 | 1 263 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 155 | — | — | — | — | 200 | 369 | 337 | 1 062 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | — | — | 0 | 2 | 2 | 2 | 32 | 564 | 602 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | — | — | — | — | — | 9 | 30 | 55 | 93 |
| | Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm | — | — | — | — | — | — | 67 | 255 | 322 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 10 | 21 | 31 | 82 | 105 | 107 | 113 | 144 | 613 |
| | Programm „Horisont 2020“ | 291 | 384 | 687 | 1 077 | 2 181 | 3 298 | 5 502 | 11 539 | 24 959 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 8 | 0 | 17 | 7 | 27 | 46 | 61 | 192 | 358 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | 108 | 4 | 3 | 64 | 141 | 53 | 140 | 382 | 896 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 0 | 1 | 1 | 7 | 53 | 114 | 312 | 858 | 1 346 |
| | Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) | 0 | 1 | 0 | 2 | 17 | 31 | 74 | 117 | 243 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 17 | 42 | 96 | 159 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 1 | 123 | 112 | 125 | 495 | 590 | 978 | 1 175 | 3 599 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 2 | 29 | 12 | 276 | 446 | 1 160 | 2 344 | 2 539 | 6 809 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 0 | 1 | 6 | 86 | 22 | 78 | 70 | 179 | 442 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 94 | — | — | — | — | — | — | — | 94 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | 0 | 6 | 44 | 50 |
| | Muud meetmed ja programmid | 14 | 4 | 9 | 4 | 25 | 39 | 108 | 206 | 408 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | — | — | 0 | 2 | 3 | 18 | 46 | 79 | 147 |
| | Komisjoni eripädevused | 0 | 0 | 1 | 1 | 7 | 16 | 43 | 100 | 168 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 2 059 | 93 | 211 | 399 | 8 437 | 19 123 | 27 905 | 29 486 | 87 714 |
| | Üleminekupiirkonnad | 35 | 14 | 49 | 375 | 3 089 | 5 478 | 6 282 | 5 687 | 21 009 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 209 | 45 | 153 | 190 | 2 768 | 6 565 | 9 202 | 9 965 | 29 098 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | — | 0 | 1 | 4 | 57 | 85 | 166 | 221 | 535 |
| | Ühtekuuluvusfond | 263 | — | 24 | 152 | 2 252 | 5 511 | 10 640 | 7 971 | 26 812 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 97 | — | — | — | 338 | 1 172 | 1 868 | 2 008 | 5 483 |
| | Tehniline abi | — | 0 | 21 | 12 | 15 | 36 | 70 | 172 | 327 |
| | Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks | — | — | — | 13 | 130 | 338 | 405 | 560 | 1 446 |
| | Noorte tööhõive algatus | — | — | 70 | 379 | 89 | 135 | 202 | 227 | 1 101 |
| | Euroopa ühendamise rahastu | — | 156 | 307 | 805 | 948 | 1 214 | 1 453 | 1 752 | 6 635 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 0 | — | 0 | 1 | 3 | 2 | 1 | 5 | 11 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku | 3 347 | 878 | 1 741 | 4 079 | 21 655 | 46 203 | 68 942 | 77 924 | 224 769 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | — | — | — | 1 | 9 | 44 | 110 | 122 | 286 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 0 | 198 | 1 149 | 1 064 | 1 709 | 6 163 | 10 652 | 14 253 | 35 189 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 60 | 2 | 2 | 4 | 479 | 942 | 1 028 | 943 | 3 459 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | — | — | — | — | 1 | 1 | 2 | 18 | 21 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 60 | 71 | 135 | 139 | 189 | 474 | 340 | 574 | 1 981 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 |
| | Muud meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 0 | 0 | — | 0 | 1 | 8 | 11 | 22 | 43 |
| | Konkreetsed meetmed | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku | 120 | 271 | 1 286 | 1 209 | 2 388 | 7 633 | 12 142 | 15 934 | 40 982 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 3 | 0 | 13 | 143 | 425 | 617 | 607 | 1 314 | 3 122 |
| | Tarbijaküsimused | — | — | 0 | 0 | 3 | 3 | 12 | 21 | 39 |
| | Loov Euroopa | 0 | — | 0 | 2 | 7 | 38 | 106 | 152 | 306 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | — | — | — | — | — | — | — | 469 | 469 |
| | Sisejulgeolekufond | 19 | 2 | 5 | 58 | 148 | 482 | 534 | 644 | 1 891 |
| | IT-süsteemid | — | — | — | — | — | 10 | — | — | 10 |
| | Õigusküsimused | — | — | 4 | 7 | 12 | 10 | 15 | 22 | 69 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | — | 0 | 3 | 5 | 10 | 11 | 19 | 37 | 86 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | — | — | 0 | 1 | 2 | 9 | 32 | 341 | 386 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 0 | — | — | 0 | 0 | 3 | 8 | 24 | 35 |
| | Toit ja sööt | 1 | 3 | 3 | 6 | 14 | 37 | 76 | 194 | 334 |
| | Tervis | 0 | 3 | 4 | 8 | 15 | 19 | 35 | 59 | 144 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | 1 | 4 | 184 | 218 | 408 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | — | 1 | 1 | 2 | 0 | 6 | 7 | 23 | 39 |
| | Konkreetsed meetmed | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 17 | 77 | 96 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku | 24 | 9 | 34 | 231 | 637 | 1 251 | 1 652 | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 429 | 155 | 380 | 821 | 1 046 | 1 365 | 2 505 | 1 549 | 8 249 |
| | Makromajanduslik finantsabi | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Välistegevuse tagatisfond | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | — | — | — | 0 | 1 | 2 | 6 | 70 | 78 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | — | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | 7 | 3 | 20 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 562 | 198 | 305 | 609 | 849 | 1 488 | 1 805 | 2 195 | 8 011 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 320 | 205 | 391 | 577 | 1 225 | 1 485 | 2 229 | 2 839 | 9 273 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 10 | 15 | 11 | 24 | 43 | 75 | 108 | 145 | 430 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 4 | 9 | 13 | 15 | 29 | 71 | 91 | 136 | 368 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 4 | 12 | 19 | 33 | 61 | 105 | 157 | 267 | 658 |
| | Humanitaarabi | — | — | 0 | 0 | 48 | 73 | 251 | 982 | 1 354 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 0 | — | — | 1 | 5 | 9 | 49 | 96 | 160 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 4 | 5 | 9 | 9 | 12 | 26 | 20 | 32 | 117 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| | Muud meetmed ja programmid | 4 | 6 | 9 | 24 | 13 | 14 | 31 | 43 | 145 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 1 | — | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | — | 5 |
| | Konkreetsed meetmed | 0 | 1 | 1 | 9 | 16 | 15 | 45 | 65 | 153 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku | 1 339 | 607 | 1 140 | 2 122 | 3 351 | 4 733 | 7 304 | 8 423 | 29 020 |
| 5 | Pensionid | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | — |
| | Euroopa koolid | — | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 1 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Komisjoni halduskulud | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 360 | 360 |
| | Muude institutsioonide halduskulud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 627 | 627 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku | — | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 987 | 990 |
| 6 | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Üle kantud puudujääk | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hädaabireserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| O | Innovatsioonifond | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Kokku | 4 830 | 1 765 | 4 201 | 7 640 | 28 030 | 59 820 | 90 044 | 106 867 | 303 197 |

(miljonites eurodes)

Programm

< 2014

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kokku

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

—

—

—

3

4

596

179

185

967

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

0

—

23

10

1

169

233

826

1 263

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

155

—

—

—

—

200

369

337

1 062

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

—

—

0

2

2

2

32

564

602

Euroopa solidaarsuskorpus

—

—

—

—

—

9

30

55

93

Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm

—

—

—

—

—

—

67

255

322

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

10

21

31

82

105

107

113

144

613

Programm „Horisont 2020“

291

384

687

1 077

2 181

3 298

5 502

11 539

24 959

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

8

0

17

7

27

46

61

192

358

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

108

4

3

64

141

53

140

382

896

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

0

1

1

7

53

114

312

858

1 346

Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI)

0

1

0

2

17

31

74

117

243

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

—

0

0

1

2

17

42

96

159

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

1

123

112

125

495

590

978

1 175

3 599

Euroopa ühendamise rahastu, transport

2

29

12

276

446

1 160

2 344

2 539

6 809

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

0

1

6

86

22

78

70

179

442

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

94

—

—

—

—

—

—

—

94

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

0

6

44

50

Muud meetmed ja programmid

14

4

9

4

25

39

108

206

408

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

—

—

0

2

3

18

46

79

147

Komisjoni eripädevused

0

0

1

1

7

16

43

100

168

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

2 059

93

211

399

8 437

19 123

27 905

29 486

87 714

Üleminekupiirkonnad

35

14

49

375

3 089

5 478

6 282

5 687

21 009

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

209

45

153

190

2 768

6 565

9 202

9 965

29 098

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

—

0

1

4

57

85

166

221

535

Ühtekuuluvusfond

263

—

24

152

2 252

5 511

10 640

7 971

26 812

Euroopa territoriaalne koostöö

97

—

—

—

338

1 172

1 868

2 008

5 483

Tehniline abi

—

0

21

12

15

36

70

172

327

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

—

—

—

13

130

338

405

560

1 446

Noorte tööhõive algatus

—

—

70

379

89

135

202

227

1 101

Euroopa ühendamise rahastu

—

156

307

805

948

1 214

1 453

1 752

6 635

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

0

—

0

1

3

2

1

5

11

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1 kokku

3 347

3 347

878

878

1 741

1 741

4 079

4 079

21 655

21 655

46 203

46 203

68 942

68 942

77 924

77 924

224 769

224 769

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

—

—

—

1

9

44

110

122

286

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

0

198

1 149

1 064

1 709

6 163

10 652

14 253

35 189

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

60

2

2

4

479

942

1 028

943

3 459

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

—

—

—

—

1

1

2

18

21

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

60

71

135

139

189

474

340

574

1 981

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

0

3

3

Muud meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

0

0

—

0

1

8

11

22

43

Konkreetsed meetmed

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 2 kokku

120

120

271

271

1 286

1 286

1 209

1 209

2 388

2 388

7 633

7 633

12 142

12 142

15 934

15 934

40 982

40 982

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

3

0

13

143

425

617

607

1 314

3 122

Tarbijaküsimused

—

—

0

0

3

3

12

21

39

Loov Euroopa

0

—

0

2

7

38

106

152

306

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

—

—

—

—

—

—

—

469

469

Sisejulgeolekufond

19

2

5

58

148

482

534

644

1 891

IT-süsteemid

—

—

—

—

—

10

—

—

10

Õigusküsimused

—

—

4

7

12

10

15

22

69

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

—

0

3

5

10

11

19

37

86

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

—

—

0

1

2

9

32

341

386

Programm „Kodanike Euroopa“

0

—

—

0

0

3

8

24

35

Toit ja sööt

1

3

3

6

14

37

76

194

334

Tervis

0

3

4

8

15

19

35

59

144

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

1

4

184

218

408

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

—

1

1

2

0

6

7

23

39

Konkreetsed meetmed

—

0

0

0

0

2

17

77

96

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 3 kokku

24

24

9

9

34

34

231

231

637

637

1 251

1 251

1 652

1 652

3 594

3 594

7 433

7 433

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

429

155

380

821

1 046

1 365

2 505

1 549

8 249

Makromajanduslik finantsabi

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Välistegevuse tagatisfond

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

—

—

—

0

1

2

6

70

78

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

—

2

0

0

3

4

7

3

20

Euroopa Kestliku Arengu Fond

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

562

198

305

609

849

1 488

1 805

2 195

8 011

Arengukoostöö rahastamisvahend

320

205

391

577

1 225

1 485

2 229

2 839

9 273

Partnerluse rahastamisvahend

10

15

11

24

43

75

108

145

430

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

4

9

13

15

29

71

91

136

368

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

4

12

19

33

61

105

157

267

658

Humanitaarabi

—

—

0

0

48

73

251

982

1 354

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

0

—

—

1

5

9

49

96

160

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

4

5

9

9

12

26

20

32

117

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Muud meetmed ja programmid

4

6

9

24

13

14

31

43

145

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

1

—

2

0

1

1

1

—

5

Konkreetsed meetmed

0

1

1

9

16

15

45

65

153

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 4 kokku

1 339

1 339

607

607

1 140

1 140

2 122

2 122

3 351

3 351

4 733

4 733

7 304

7 304

8 423

8 423

29 020

29 020

5

Pensionid

—

—

—

—

—

—

(0)

0

—

Euroopa koolid

—

—

—

—

—

—

0

1

1

Detsentraliseeritud asutused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

—

—

—

—

0

0

2

—

2

Komisjoni halduskulud

—

—

—

—

—

0

1

360

360

Muude institutsioonide halduskulud

0

0

0

0

0

0

0

627

627

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

0

0

3

3

987

987

990

990

6

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 6 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Üle kantud puudujääk

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 8 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hädaabireserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 9 kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(0)

(0)

0

0

0

0

O

Innovatsioonifond

—

—

—

—

—

—

—

4

4

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik O kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

4

4

4

4

Kokku

Kokku

4 830

4 830

1 765

1 765

4 201

4 201

7 640

7 640

28 030

28 030

59 820

59 820

90 044

90 044

106 867

106 867

303 197

303 197

Uue komisjoni moodustamisega kaasnes teenuste sisemine ümberkorraldamine. Seotud tehingute ümberpaigutamise tulemusel toimus täitmata kulukohustuste summa üleviimine aastate lõikes. Täitmata kulukohustuste kogusumma ei ole muutunud.

4.12.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED ASSIGNEERINGUTE LIIGI KAUPA

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜKSIKASJAD: TÄITMATA KULUKOHUSTUSED ASSIGNEERINGUTE LIIGI KAUPA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Rubriik | Eelarve assigneeringutest | Sihtotstarbelise tulu assigneeringutest | Täitmata kulukohustused 2020. aasta lõpu seisuga kokku |
| 2019. aastast üle kantud kulukohustused | Kohandused | Võetud kulukohustused | Tehtud maksed | Väljamaksmisele kuuluv summa | 2019. aastast üle kantud kulukohustused | Kohandused | Võetud kulukohustused | Tehtud maksed | Väljamaksmisele kuuluv summa |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 1 + 2 + 3 – 4 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 = 6 + 7 + 8 – 9 | 11 = 5 + 10 |
| 1 | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) | 1 877 | (0) | 173 | 1 103 | 947 | 27 | — | 148 | 156 | 19 | 967 |
| | Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo) | 793 | (0) | 1 207 | 977 | 1 023 | 164 | (2) | 105 | 27 | 240 | 1 263 |
| | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) | 1 289 | (1) | 367 | 638 | 1 017 | 16 | — | 29 | 1 | 45 | 1 062 |
| | Maa seire Euroopa programm (Copernicus) | 507 | (1) | 647 | 566 | 587 | 0 | — | 16 | 0 | 15 | 602 |
| | Euroopa solidaarsuskorpus | 51 | (1) | 166 | 128 | 88 | 4 | — | 7 | 6 | 5 | 93 |
| | Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm | 245 | (0) | 255 | 178 | 322 | — | — | 0 | — | 0 | 322 |
| | Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine | 583 | — | 147 | 117 | 613 | | | | | | 613 |
| | Programm „Horisont 2020“ | 20 078 | (429) | 13 485 | 11 815 | 21 319 | 2 278 | (170) | 2 925 | 1 392 | 3 641 | 24 959 |
| | Euratomi teadus- ja koolitusprogramm | 245 | (7) | 389 | 331 | 296 | 50 | (1) | 26 | 13 | 62 | 358 |
| | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | 900 | (23) | 418 | 482 | 812 | 93 | (0) | 30 | 40 | 84 | 896 |
| | Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | 817 | (32) | 2 885 | 2 679 | 990 | 180 | (30) | 595 | 389 | 356 | 1 346 |
| | Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) | 202 | (17) | 116 | 102 | 199 | 27 | (1) | 49 | 32 | 44 | 243 |
| | Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm | 167 | (8) | 133 | 147 | 146 | 8 | (0) | 11 | 6 | 13 | 159 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, energeetika | 2 674 | (14) | 1 281 | 390 | 3 551 | 47 | — | 1 | 0 | 48 | 3 599 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, transport | 5 374 | (91) | 2 580 | 1 188 | 6 675 | 182 | (4) | 4 | 49 | 133 | 6 809 |
| | Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) | 483 | (17) | 210 | 243 | 434 | 6 | (1) | 6 | 2 | 8 | 442 |
| | Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid | 172 | (48) | — | 30 | 94 | — | — | 0 | 0 | — | 94 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 49 | (9) | 385 | 377 | 49 | 2 | (1) | 18 | 17 | 1 | 50 |
| | Muud meetmed ja programmid | 283 | (19) | 195 | 172 | 287 | 127 | (11) | 83 | 78 | 121 | 408 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 133 | (5) | 83 | 64 | 147 | 1 | — | — | 0 | 0 | 147 |
| | Komisjoni eripädevused | 165 | (14) | 135 | 119 | 166 | 2 | (0) | 3 | 3 | 2 | 168 |
| | Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad) | 77 658 | (669) | 29 147 | 29 912 | 76 224 | 10 957 | (10) | 579 | 37 | 11 489 | 87 714 |
| | Üleminekupiirkonnad | 17 678 | (25) | 6 097 | 5 091 | 18 659 | 2 306 | — | 50 | 6 | 2 350 | 21 009 |
| | Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad) | 24 372 | (112) | 10 623 | 9 420 | 25 463 | 3 452 | — | 197 | 14 | 3 635 | 29 098 |
| | Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad | 540 | (0) | 236 | 319 | 457 | 78 | — | — | — | 78 | 535 |
| | Ühtekuuluvusfond | 24 375 | (10) | 8 239 | 9 963 | 22 642 | 4 207 | — | 165 | 202 | 4 170 | 26 812 |
| | Euroopa territoriaalne koostöö | 4 506 | (1) | 2 012 | 1 671 | 4 847 | 636 | — | — | — | 636 | 5 483 |
| | Tehniline abi | 273 | (11) | 278 | 216 | 323 | 0 | (0) | 4 | 0 | 4 | 327 |
| | Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks | 1 361 | (1) | 579 | 522 | 1 417 | 29 | — | 1 | — | 30 | 1 446 |
| | Noorte tööhõive algatus | 839 | — | 157 | 567 | 429 | 611 | — | 96 | 35 | 672 | 1 101 |
| | Euroopa ühendamise rahastu | 6 439 | (83) | 1 781 | 1 505 | 6 632 | — | — | 3 | 0 | 3 | 6 635 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 10 | (0) | 6 | 4 | 11 | | | | | | 11 |
| Total Heading 1: Smart and inclusive growth | 195 138 | (1 648 ) | 84 411 | 81 035 | 196 865 | 25 490 | (232) | 5 152 | 2 506 | 27 904 | 224 769 |
| 2 | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 431 | (5) | 43 441 | 43 582 | 286 | 1 | — | 873 | 874 | — | 286 |
| | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 35 108 | (19) | 14 708 | 14 609 | 35 188 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 35 189 |
| | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) | 3 027 | (74) | 960 | 871 | 3 043 | 413 | — | 3 | 0 | 416 | 3 459 |
| | Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid | 19 | (2) | 148 | 144 | 21 | | | | | | 21 |
| | Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) | 1 831 | (21) | 590 | 425 | 1 974 | 10 | (0) | 3 | 6 | 7 | 1 981 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 3 | (0) | 68 | 67 | 3 | 0 | — | 7 | 7 | — | 3 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 31 | (1) | 22 | 9 | 43 | | | | | | 43 |
| Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources | 40 451 | (122) | 59 937 | 59 707 | 40 559 | 425 | (0) | 886 | 888 | 423 | 40 982 |
| 3 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 2 817 | (15) | 1 389 | 1 124 | 3 068 | 53 | — | 15 | 14 | 54 | 3 122 |
| | Tarbijaküsimused | 42 | (4) | 30 | 29 | 39 | 1 | (0) | 1 | 1 | 0 | 39 |
| | Loov Euroopa | 250 | (7) | 252 | 200 | 296 | 6 | (1) | 11 | 7 | 9 | 306 |
| | Erakorralise toetuse rahastamisvahend | 2 | (2) | 2 700 | 2 231 | 469 | — | — | 333 | 333 | 0 | 469 |
| | Sisejulgeolekufond | 1 603 | (5) | 528 | 462 | 1 664 | 109 | — | 124 | 5 | 228 | 1 891 |
| | IT-süsteemid | 7 | — | — | — | 7 | 2 | (0) | — | — | 2 | 10 |
| | Õigusküsimused | 86 | (12) | 47 | 52 | 69 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 69 |
| | Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus | 107 | (17) | 70 | 75 | 85 | 1 | (0) | 1 | 1 | 1 | 86 |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 65 | (4) | 511 | 200 | 372 | 3 | (0) | 14 | 2 | 14 | 386 |
| | Programm „Kodanike Euroopa“ | 24 | (1) | 38 | 25 | 35 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 35 |
| | Toit ja sööt | 354 | (38) | 247 | 231 | 333 | 3 | (0) | 2 | 3 | 2 | 334 |
| | Tervis | 136 | (7) | 72 | 61 | 141 | 2 | (0) | 2 | 1 | 2 | 144 |
| | Detsentraliseeritud asutused | 395 | (0) | 1 139 | 1 126 | 407 | 0 | — | 47 | 46 | 0 | 408 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 29 | (1) | 23 | 11 | 39 | | | | | | 39 |
| | Konkreetsed meetmed | 86 | (4) | 106 | 92 | 96 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 96 |
| Total Heading 3: Security and citizenship | 6 004 | (118) | 7 152 | 5 919 | 7 119 | 179 | (2) | 550 | 414 | 314 | 7 433 |
| 4 | Ühinemiseelne abi (IPA II) | 7 698 | (81) | 1 609 | 1 761 | 7 465 | 784 | (2) | 172 | 169 | 785 | 8 249 |
| | Makromajanduslik finantsabi | 35 | (20) | 0 | 15 | 0 | | | | | | 0 |
| | Välistegevuse tagatisfond | — | — | 233 | 233 | — | — | — | 7 | 7 | — | — |
| | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism | 16 | (4) | 85 | 20 | 76 | 1 | (0) | 3 | 1 | 2 | 78 |
| | ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus | 28 | (8) | 4 | 5 | 19 | 0 | — | 1 | 0 | 1 | 20 |
| | Euroopa Kestliku Arengu Fond | — | — | 25 | 25 | — | 95 | — | 79 | 174 | (0) | (0) |
| | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend | 7 905 | (193) | 2 845 | 2 616 | 7 941 | 89 | (3) | 16 | 32 | 70 | 8 011 |
| | Arengukoostöö rahastamisvahend | 9 054 | (149) | 3 206 | 2 949 | 9 162 | 149 | (6) | 63 | 95 | 111 | 9 273 |
| | Partnerluse rahastamisvahend | 394 | (3) | 164 | 133 | 422 | 6 | (0) | 3 | 1 | 8 | 430 |
| | Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend | 365 | (24) | 172 | 152 | 362 | 2 | — | 4 | 1 | 6 | 368 |
| | Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend | 657 | (48) | 408 | 378 | 639 | 19 | (1) | 4 | 4 | 19 | 658 |
| | Humanitaarabi | 873 | (29) | 2 084 | 1 627 | 1 301 | 332 | (1) | 13 | 291 | 53 | 1 354 |
| | Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) | 219 | (57) | 336 | 361 | 137 | 19 | (10) | 43 | 29 | 22 | 160 |
| | Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend | 101 | (3) | 33 | 15 | 116 | 1 | (0) | — | — | 1 | 117 |
| | Detsentraliseeritud asutused | — | — | 21 | 20 | 1 | 0 | (0) | — | — | — | 1 |
| | Muud meetmed ja programmid | 144 | (5) | 82 | 87 | 135 | 26 | (23) | 146 | 139 | 10 | 145 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 7 | (1) | 1 | 3 | 5 | | | | | | 5 |
| | Konkreetsed meetmed | 135 | (2) | 88 | 68 | 153 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 153 |
| Total Heading 4: Global Europe | 27 633 | (627) | 11 395 | 10 468 | 27 933 | 1 521 | (46) | 555 | 943 | 1 087 | 29 020 |
| 5 | Pensionid | — | (0) | 2 096 | 2 096 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopa koolid | 0 | — | 183 | 183 | 0 | 0 | (0) | 14 | 13 | 1 | 1 |
| | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | 6 | (0) | — | 4 | 2 | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| | Komisjoni halduskulud | 290 | (19) | 3 705 | 3 660 | 317 | 45 | (4) | 231 | 230 | 43 | 360 |
| | Muude institutsioonide halduskulud | 464 | (22) | 4 024 | 3 875 | 591 | 47 | (47) | 294 | 258 | 36 | 627 |
| Total Heading 5: Administration | 761 | (41) | 10 009 | 9 818 | 910 | 93 | (51) | 540 | 502 | 80 | 990 |
| 9 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) | 1 | (0) | 2 | 2 | 0 | | | | | | 0 |
| | Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF) | — | — | 1 106 | 1 106 | — | | | | | | — |
| Total Heading 9: Special Instruments | 1 | — | 1 108 | 1 108 | — | | | | | | — |
| O | Innovatsioonifond | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Total Heading O: Innovation Fund (IF) | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Total | 269 987 | (2 557 ) | 174 012 | 168 056 | 273 386 | 27 708 | (330) | 7 688 | 5 254 | 29 811 | 303 197 |

(miljonites eurodes)

Rubriik

Eelarve assigneeringutest

Sihtotstarbelise tulu assigneeringutest

Täitmata kulukohustused 2020. aasta lõpu seisuga kokku

2019. aastast üle kantud kulukohustused

Kohandused

Võetud kulukohustused

Tehtud maksed

Väljamaksmisele kuuluv summa

2019. aastast üle kantud kulukohustused

Kohandused

Võetud kulukohustused

Tehtud maksed

Väljamaksmisele kuuluv summa

1

2

3

4

5 = 1 + 2 + 3 – 4

6

7

8

9

10 = 6 + 7 + 8 – 9

11 = 5 + 10

1

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI)

1 877

(0)

173

1 103

947

27

—

148

156

19

967

Euroopa satelliitnavigatsioon (EGNOS/Galileo)

793

(0)

1 207

977

1 023

164

(2)

105

27

240

1 263

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

1 289

(1)

367

638

1 017

16

—

29

1

45

1 062

Maa seire Euroopa programm (Copernicus)

507

(1)

647

566

587

0

—

16

0

15

602

Euroopa solidaarsuskorpus

51

(1)

166

128

88

4

—

7

6

5

93

Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm

245

(0)

255

178

322

—

—

0

—

0

322

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine

583

—

147

117

613

613

Programm „Horisont 2020“

20 078

(429)

13 485

11 815

21 319

2 278

(170)

2 925

1 392

3 641

24 959

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

245

(7)

389

331

296

50

(1)

26

13

62

358

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

900

(23)

418

482

812

93

(0)

30

40

84

896

Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

817

(32)

2 885

2 679

990

180

(30)

595

389

356

1 346

Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI)

202

(17)

116

102

199

27

(1)

49

32

44

243

Tollialane tegevusprogramm, Fiscalise programm ja pettustevastase võitluse programm

167

(8)

133

147

146

8

(0)

11

6

13

159

Euroopa ühendamise rahastu, energeetika

2 674

(14)

1 281

390

3 551

47

—

1

0

48

3 599

Euroopa ühendamise rahastu, transport

5 374

(91)

2 580

1 188

6 675

182

(4)

4

49

133

6 809

Euroopa ühendamise rahastu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

483

(17)

210

243

434

6

(1)

6

2

8

442

Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid

172

(48)

—

30

94

—

—

0

0

—

94

Detsentraliseeritud asutused

49

(9)

385

377

49

2

(1)

18

17

1

50

Muud meetmed ja programmid

283

(19)

195

172

287

127

(11)

83

78

121

408

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

133

(5)

83

64

147

1

—

—

0

0

147

Komisjoni eripädevused

165

(14)

135

119

166

2

(0)

3

3

2

168

Piirkondade lähendamine (vähem arenenud piirkonnad)

77 658

(669)

29 147

29 912

76 224

10 957

(10)

579

37

11 489

87 714

Üleminekupiirkonnad

17 678

(25)

6 097

5 091

18 659

2 306

—

50

6

2 350

21 009

Konkurentsivõime (enam arenenud piirkonnad)

24 372

(112)

10 623

9 420

25 463

3 452

—

197

14

3 635

29 098

Äärepoolseimad ja hõredalt asustatud piirkonnad

540

(0)

236

319

457

78

—

—

—

78

535

Ühtekuuluvusfond

24 375

(10)

8 239

9 963

22 642

4 207

—

165

202

4 170

26 812

Euroopa territoriaalne koostöö

4 506

(1)

2 012

1 671

4 847

636

—

—

—

636

5 483

Tehniline abi

273

(11)

278

216

323

0

(0)

4

0

4

327

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

1 361

(1)

579

522

1 417

29

—

1

—

30

1 446

Noorte tööhõive algatus

839

—

157

567

429

611

—

96

35

672

1 101

Euroopa ühendamise rahastu

6 439

(83)

1 781

1 505

6 632

—

—

3

0

3

6 635

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

10

(0)

6

4

11

11

Total Heading 1: Smart and inclusive growth

Total Heading 1: Smart and inclusive growth

195 138

195 138

(1 648 )

(1 648 )

84 411

84 411

81 035

81 035

196 865

196 865

25 490

25 490

(232)

(232)

5 152

5 152

2 506

2 506

27 904

27 904

224 769

224 769

2

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

431

(5)

43 441

43 582

286

1

—

873

874

—

286

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

35 108

(19)

14 708

14 609

35 188

0

—

0

0

0

35 189

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF)

3 027

(74)

960

871

3 043

413

—

3

0

416

3 459

Kalandusalased partnerluslepingud ja kalavarude majandamise organisatsioonid

19

(2)

148

144

21

21

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

1 831

(21)

590

425

1 974

10

(0)

3

6

7

1 981

Detsentraliseeritud asutused

3

(0)

68

67

3

0

—

7

7

—

3

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

31

(1)

22

9

43

43

Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources

Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources

40 451

40 451

(122)

(122)

59 937

59 937

59 707

59 707

40 559

40 559

425

425

(0)

(0)

886

886

888

888

423

423

40 982

40 982

3

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

2 817

(15)

1 389

1 124

3 068

53

—

15

14

54

3 122

Tarbijaküsimused

42

(4)

30

29

39

1

(0)

1

1

0

39

Loov Euroopa

250

(7)

252

200

296

6

(1)

11

7

9

306

Erakorralise toetuse rahastamisvahend

2

(2)

2 700

2 231

469

—

—

333

333

0

469

Sisejulgeolekufond

1 603

(5)

528

462

1 664

109

—

124

5

228

1 891

IT-süsteemid

7

—

—

—

7

2

(0)

—

—

2

10

Õigusküsimused

86

(12)

47

52

69

0

(0)

0

0

0

69

Õigused, võrdõiguslikkus ja kodakondsus

107

(17)

70

75

85

1

(0)

1

1

1

86

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

65

(4)

511

200

372

3

(0)

14

2

14

386

Programm „Kodanike Euroopa“

24

(1)

38

25

35

0

(0)

0

0

0

35

Toit ja sööt

354

(38)

247

231

333

3

(0)

2

3

2

334

Tervis

136

(7)

72

61

141

2

(0)

2

1

2

144

Detsentraliseeritud asutused

395

(0)

1 139

1 126

407

0

—

47

46

0

408

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

29

(1)

23

11

39

39

Konkreetsed meetmed

86

(4)

106

92

96

0

(0)

0

0

0

96

Total Heading 3: Security and citizenship

Total Heading 3: Security and citizenship

6 004

6 004

(118)

(118)

7 152

7 152

5 919

5 919

7 119

7 119

179

179

(2)

(2)

550

550

414

414

314

314

7 433

7 433

4

Ühinemiseelne abi (IPA II)

7 698

(81)

1 609

1 761

7 465

784

(2)

172

169

785

8 249

Makromajanduslik finantsabi

35

(20)

0

15

0

0

Välistegevuse tagatisfond

—

—

233

233

—

—

—

7

7

—

—

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism

16

(4)

85

20

76

1

(0)

3

1

2

78

ELi humanitaarabi vabatahtlikke käsitlev algatus

28

(8)

4

5

19

0

—

1

0

1

20

Euroopa Kestliku Arengu Fond

—

—

25

25

—

95

—

79

174

(0)

(0)

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

7 905

(193)

2 845

2 616

7 941

89

(3)

16

32

70

8 011

Arengukoostöö rahastamisvahend

9 054

(149)

3 206

2 949

9 162

149

(6)

63

95

111

9 273

Partnerluse rahastamisvahend

394

(3)

164

133

422

6

(0)

3

1

8

430

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend

365

(24)

172

152

362

2

—

4

1

6

368

Stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend

657

(48)

408

378

639

19

(1)

4

4

19

658

Humanitaarabi

873

(29)

2 084

1 627

1 301

332

(1)

13

291

53

1 354

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

219

(57)

336

361

137

19

(10)

43

29

22

160

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend

101

(3)

33

15

116

1

(0)

—

—

1

117

Detsentraliseeritud asutused

—

—

21

20

1

0

(0)

—

—

—

1

Muud meetmed ja programmid

144

(5)

82

87

135

26

(23)

146

139

10

145

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

7

(1)

1

3

5

5

Konkreetsed meetmed

135

(2)

88

68

153

0

—

0

0

0

153

Total Heading 4: Global Europe

Total Heading 4: Global Europe

27 633

27 633

(627)

(627)

11 395

11 395

10 468

10 468

27 933

27 933

1 521

1 521

(46)

(46)

555

555

943

943

1 087

1 087

29 020

29 020

5

Pensionid

—

(0)

2 096

2 096

—

—

—

—

—

—

—

Euroopa koolid

0

—

183

183

0

0

(0)

14

13

1

1

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

6

(0)

—

4

2

0

—

—

—

0

2

Komisjoni halduskulud

290

(19)

3 705

3 660

317

45

(4)

231

230

43

360

Muude institutsioonide halduskulud

464

(22)

4 024

3 875

591

47

(47)

294

258

36

627

Total Heading 5: Administration

Total Heading 5: Administration

761

761

(41)

(41)

10 009

10 009

9 818

9 818

910

910

93

93

(51)

(51)

540

540

502

502

80

80

990

990

9

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

1

(0)

2

2

0

0

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

—

—

1 106

1 106

—

—

Total Heading 9: Special Instruments

Total Heading 9: Special Instruments

1

1

—

—

1 108

1 108

1 108

1 108

—

—

—

—

O

Innovatsioonifond

—

—

—

—

—

5

1

4

4

Total Heading O: Innovation Fund (IF)

Total Heading O: Innovation Fund (IF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

5

5

1

1

4

4

4

4

Total

Total

269 987

269 987

(2 557 )

(2 557 )

174 012

174 012

168 056

168 056

273 386

273 386

27 708

27 708

(330)

(330)

7 688

7 688

5 254

5 254

29 811

29 811

303 197

303 197

5.   EELARVE TÄITMINE INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

5.1.   EELARVE TULUDE LAEKUMINE

EELARVE TULUDE LAEKUMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised %na eelarvest | Lae- kumata |
| Algne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruandeaasta | Üle kantud | Kokku | Aruandeaasta nõuetest | Eelnevast aastast üle kantud nõuetest | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Euroopa Parlament | 171 | 171 | 199 | 21 | 220 | 197 | 7 | 203 | 119 % | 17 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 56 | 56 | 102 | 2 | 103 | 101 | 1 | 102 | 181 % | 1 |
| Komisjon | 153 185 | 163 727 | 173 169 | 19 829 | 192 998 | 171 765 | 1 824 | 173 589 | 106 % | 19 409 |
| Euroopa Kohus | 58 | 58 | 57 | 0 | 57 | 57 | 0 | 57 | 98 % | 0 |
| Kontrollikoda | 22 | 22 | 23 | 0 | 23 | 23 | 0 | 23 | 102 % | 0 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 13 | 13 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 138 % | 0 |
| Regioonide Komitee | 10 | 10 | 11 | 0 | 11 | 11 | 0 | 11 | 109 % | 0 |
| Euroopa Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 88 % | — |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 2 | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 82 % | — |
| Euroopa välisteenistus | 49 | 49 | 302 | 2 | 304 | 299 | 2 | 301 | 615 % | 3 |
| Kokku | 153 566 | 164 108 | 173 882 | 19 853 | 193 735 | 172 472 | 1 834 | 174 306 | 106 % | 19 429 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised %na eelarvest

Lae- kumata

Algne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruandeaasta

Üle kantud

Kokku

Aruandeaasta nõuetest

Eelnevast aastast üle kantud nõuetest

Kokku

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Euroopa Parlament

171

171

199

21

220

197

7

203

119 %

17

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

56

56

102

2

103

101

1

102

181 %

1

Komisjon

153 185

163 727

173 169

19 829

192 998

171 765

1 824

173 589

106 %

19 409

Euroopa Kohus

58

58

57

0

57

57

0

57

98 %

0

Kontrollikoda

22

22

23

0

23

23

0

23

102 %

0

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

13

13

17

0

17

17

0

17

138 %

0

Regioonide Komitee

10

10

11

0

11

11

0

11

109 %

0

Euroopa Ombudsman

1

1

1

0

1

1

0

1

88 %

—

Euroopa Andmekaitseinspektor

2

2

1

0

1

1

0

1

82 %

—

Euroopa välisteenistus

49

49

302

2

304

299

2

301

615 %

3

Kokku

Kokku

153 566

153 566

164 108

164 108

173 882

173 882

19 853

19 853

193 735

193 735

172 472

172 472

1 834

1 834

174 306

174 306

106 %

106 %

19 429

19 429

Nagu varasematelgi aastatel, on ELi üldeelarve täitmise kohta koostatud konsolideeritud aruannetes kajastatud eelarve täitmist kõigis institutsioonides, sest ELi eelarve raames koostatakse iga institutsiooni jaoks eraldi eelarve.

Ametite eelarved ja nende täitmine ei ole ELi eelarves konsolideeritud ega ELi eelarvet käsitlevatesse aruannetesse hõlmatud. Toetus, mida komisjon ametitele maksab, on aga osa ELi eelarvest. Raamatupidamise aastaaruande käesolevas eelarvet käsitlevas osas võetakse arvesse ainult komisjoni eelarvest ametitele makstud toetust.

Euroopa välisteenistuse puhul tuleb märkida, et välisteenistus saab lisaks oma eelarvele rahalist toetust ka komisjonilt (148,1 miljonit eurot, 2019. aastal 152,7 miljonit eurot) ning EAFilt ja usaldusfondidelt (64,4 miljonit eurot, 2019. aastal 63,1 miljonit eurot). Need maksed, sealhulgas aasta jooksul nendest maksetest tekkinud sihtotstarbeline tulu, katavad EAFi ja usaldusfondide rahastatavad komisjoni töötajatega seotud kulud.

5.2.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Olemasolevad assign. kokku | Võetud kulukohustused | 2021. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | sihtotstarbelisest tulust | otsuse alusel ülekandmised | Kokku | lõplikust vastuvõetud eelarvest | ülekantud assign.-test | sihtotstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Euroopa Parlament | 2 105 | 1 951 | 0 | 34 | 1 985 | 94 % | 28 | 75 | 103 | 13 | 0 | 4 | 17 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 649 | 550 | 0 | 15 | 566 | 87 % | 43 | 0 | 43 | 40 | 0 | 1 | 41 |
| Komisjon | 183 075 | 168 909 | 1 078 | 7 393 | 177 381 | 97 % | 3 896 | 497 | 4 393 | 253 | 4 | 1 044 | 1 302 |
| Euroopa Kohus | 438 | 432 | 0 | 0 | 432 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 1 | 5 |
| Kontrollikoda | 152 | 146 | 0 | 0 | 146 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 7 | 0 | — | 7 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 147 | 131 | 0 | 4 | 134 | 91 % | 1 | 0 | 1 | 12 | 0 | 0 | 12 |
| Regioonide Komitee | 103 | 94 | 0 | 1 | 95 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Euroopa Ombudsman | 12 | 12 | 0 | 0 | 12 | 95 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 19 | 14 | 0 | — | 14 | 73 % | — | 0 | — | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Euroopa välisteenistus | 1 040 | 695 | 0 | 240 | 934 | 90 % | 69 | 10 | 79 | 27 | 0 | 0 | 27 |
| Kokku | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Olemasolevad assign. kokku

Võetud kulukohustused

2021. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

sihtotstarbelisest tulust

otsuse alusel ülekandmised

Kokku

lõplikust vastuvõetud eelarvest

ülekantud assign.-test

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Euroopa Parlament

2 105

1 951

0

34

1 985

94 %

28

75

103

13

0

4

17

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

649

550

0

15

566

87 %

43

0

43

40

0

1

41

Komisjon

183 075

168 909

1 078

7 393

177 381

97 %

3 896

497

4 393

253

4

1 044

1 302

Euroopa Kohus

438

432

0

0

432

99 %

0

0

0

5

0

1

5

Kontrollikoda

152

146

0

0

146

96 %

0

0

0

7

0

—

7

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

147

131

0

4

134

91 %

1

0

1

12

0

0

12

Regioonide Komitee

103

94

0

1

95

92 %

0

0

0

7

0

0

7

Euroopa Ombudsman

12

12

0

0

12

95 %

0

0

0

1

0

0

1

Euroopa Andmekaitseinspektor

19

14

0

—

14

73 %

—

0

—

5

0

0

5

Euroopa välisteenistus

1 040

695

0

240

934

90 %

69

10

79

27

0

0

27

Kokku

Kokku

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

5.3.   MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Olemasolevad assign. kokku | Tehtud maksed | 2021. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| lõplikust vastu- võetud eelarvest | üle- kanne- test | siht- otstarbelisest tulust | Kokku | % | automaatsed ülekanded | üle- kanded otsuse alusel | sihtotstarbelisest tulust | Kokku | lõplikust vastu- võetud eelarvest | üle- kanne- test | siht- otstarbelisest tulust | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Euroopa Parlament | 2 379 | 1 590 | 247 | 25 | 1 862 | 78 % | 357 | 75 | 39 | 471 | 17 | 27 | 1 | 46 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 702 | 481 | 45 | 14 | 540 | 77 % | 70 | 0 | 44 | 113 | 40 | 7 | 1 | 48 |
| Komisjon | 178 278 | 158 366 | 1 149 | 9 661 | 169 176 | 95 % | 532 | 885 | 7 511 | 8 928 | 101 | 56 | 18 | 174 |
| Euroopa Kohus | 463 | 399 | 21 | 0 | 420 | 91 % | 33 | 0 | 1 | 34 | 5 | 4 | 1 | 9 |
| Kontrollikoda | 159 | 137 | 6 | 0 | 143 | 90 % | 9 | 0 | (0) | 9 | 7 | 1 | 0 | 7 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 156 | 119 | 7 | 3 | 128 | 82 % | 12 | 0 | 2 | 14 | 12 | 2 | 0 | 14 |
| Regioonide Komitee | 115 | 84 | 10 | 1 | 94 | 82 % | 11 | 0 | 1 | 12 | 7 | 2 | 0 | 9 |
| Euroopa Ombudsman | 13 | 12 | 0 | 0 | 12 | 93 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 21 | 13 | 2 | — | 15 | 69 % | 1 | 0 | — | 1 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Euroopa välisteenistus | 1 161 | 602 | 102 | 215 | 919 | 79 % | 93 | 10 | 96 | 198 | 27 | 16 | 0 | 43 |
| Kokku | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Olemasolevad assign. kokku

Tehtud maksed

2021. eelarveaastasse üle kantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

lõplikust vastu- võetud eelarvest

üle- kanne- test

siht- otstarbelisest tulust

Kokku

%

automaatsed ülekanded

üle- kanded otsuse alusel

sihtotstarbelisest tulust

Kokku

lõplikust vastu- võetud eelarvest

üle- kanne- test

siht- otstarbelisest tulust

Kokku

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14

Euroopa Parlament

2 379

1 590

247

25

1 862

78 %

357

75

39

471

17

27

1

46

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

702

481

45

14

540

77 %

70

0

44

113

40

7

1

48

Komisjon

178 278

158 366

1 149

9 661

169 176

95 %

532

885

7 511

8 928

101

56

18

174

Euroopa Kohus

463

399

21

0

420

91 %

33

0

1

34

5

4

1

9

Kontrollikoda

159

137

6

0

143

90 %

9

0

(0)

9

7

1

0

7

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

156

119

7

3

128

82 %

12

0

2

14

12

2

0

14

Regioonide Komitee

115

84

10

1

94

82 %

11

0

1

12

7

2

0

9

Euroopa Ombudsman

13

12

0

0

12

93 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Euroopa Andmekaitseinspektor

21

13

2

—

15

69 %

1

0

—

1

5

0

0

5

Euroopa välisteenistus

1 161

602

102

215

919

79 %

93

10

96

198

27

16

0

43

Kokku

Kokku

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

6.   AMETITE EELARVETE TÄITMINE

Nagu kajastavad allpool punktides 6.1 ja 6.2 esitatud aruanded, et ole ametite tulud ja kulud ELi eelarves konsolideeritud. Raamatupidamise aastaaruande käesolevas eelarvet käsitlevas osas võetakse arvesse ainult komisjoni eelarvest ametitele makstud toetust.

ELi eelarve täitmise aruanded sisaldavad ELi eelarvest ametitele makstud toetust kulukohustuste või maksete assigneeringutena, kui see on asjakohane.

Allpool esitatud ametite aruannetega antakse ülevaade nii detsentraliseeritud ehk traditsioonilistest ametitest kui ka rakendusametitest ning nende tuludest (punkt 6.1) ja kuludest (punkt 6.2).

Muud tuluallikad ja nendega seotud kulud ei ole ELi eelarve täitmise aruandesse lisatud. Iga amet esitab oma raamatupidamise aastaaruande.

6.1.   EELARVE TULUD

EELARVE TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Amet | Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik, kust rahastamine toimub | Lõplik vastuvõe-tud eelarve | Saadud tulud |
| Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet | 3 | 233 | 237 |
| Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet | 1a | 17 | 17 |
| Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet | 1a | 7 | 7 |
| Ühenduse Sordiamet | — | 20 | 18 |
| Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet | 3 | 11 | 11 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet | 1a, 3, 4 | 51 | 50 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet | 1a | 16 | 16 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet | 3 | 130 | 131 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve | 1a | 101 | 48 |
| Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet | 3 | 364 | 373 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 3 | 62 | 72 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 1a | 18 | 17 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 1a, 2 | 114 | 110 |
| Euroopa Keskkonnaamet | 2 | 61 | 61 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet | 2 | 17 | 18 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 3 | 99 | 99 |
| Euroopa GNSSi Agentuur | 1a | 35 | 933 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | 3 | 8 | 8 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 1a | 547 | 550 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | 1a | 28 | 29 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 1a | 81 | 98 |
| Euroopa Ravimiamet | 3 | 370 | 404 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 3 | 18 | 18 |
| Euroopa Teadusnõukogu | 1a | 52 | 52 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | 1a | 55 | 54 |
| Euroopa Koolitusfond | 4 | 20 | 20 |
| Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet | 3 | 42 | 48 |
| Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet | 1a | 22 | 22 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet | 3 | 154 | 161 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet | 3 | 8 | 25 |
| Euroopa Liidu Raudteeamet | 1a | 31 | 31 |
| Euroopa Liidu Lennundusohutusamet | 1a | 183 | 173 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 3 | 24 | 24 |
| Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet | — | 465 | 284 |
| Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet | 1a | 52 | 49 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus | 1a | 22 | 22 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 1a | 640 | 795 |
| Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet | 1a | 32 | 31 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 5 | 80 | 80 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 5 | 47 | 44 |
| Kokku | | 4 338 | 5 240 |

(miljonites eurodes)

Amet

Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik, kust rahastamine toimub

Lõplik vastuvõe-tud eelarve

Saadud tulud

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet

3

233

237

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet

1a

17

17

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet

1a

7

7

Ühenduse Sordiamet

—

20

18

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

3

11

11

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet

1a, 3, 4

51

50

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet

1a

16

16

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

3

130

131

Euroopa Pangandusjärelevalve

1a

101

48

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet

3

364

373

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

3

62

72

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

1a

18

17

Euroopa Kemikaaliamet

1a, 2

114

110

Euroopa Keskkonnaamet

2

61

61

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

2

17

18

Euroopa Toiduohutusamet

3

99

99

Euroopa GNSSi Agentuur

1a

35

933

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

3

8

8

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

1a

547

550

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

1a

28

29

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

1a

81

98

Euroopa Ravimiamet

3

370

404

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

3

18

18

Euroopa Teadusnõukogu

1a

52

52

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

1a

55

54

Euroopa Koolitusfond

4

20

20

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet

3

42

48

Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet

1a

22

22

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet

3

154

161

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet

3

8

25

Euroopa Liidu Raudteeamet

1a

31

31

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet

1a

183

173

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

3

24

24

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

—

465

284

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet

1a

52

49

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus

1a

22

22

Ühisettevõte Fusion for Energy

1a

640

795

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

1a

32

31

Teadusuuringute Rakendusamet

5

80

80

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

5

47

44

Kokku

Kokku

4 338

4 338

5 240

5 240

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tulu liik | Lõplik vastuvõetud eelarve | Laekunud summad |
| Komisjoni toetus | 2 543 | 3 423 |
| Tasudest saadud tulu | 751 | 774 |
| Muu tulu | 1 045 | 1 044 |
| Kokku | 4 338 | 5 240 |

(miljonites eurodes)

Tulu liik

Lõplik vastuvõetud eelarve

Laekunud summad

Komisjoni toetus

2 543

3 423

Tasudest saadud tulu

751

774

Muu tulu

1 045

1 044

Kokku

Kokku

4 338

4 338

5 240

5 240

6.2.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Amet | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Olemasolevad assign. kokku | Võetud kulukohustused | Olemasolevad assign. kokku | Tehtud maksed |
| Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet | 412 | 341 | 256 | 229 |
| Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet | 17 | 17 | 20 | 17 |
| Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet | 7 | 7 | 8 | 5 |
| Ühenduse Sordiamet | 21 | 18 | 20 | 18 |
| Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet | 11 | 11 | 13 | 11 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet | 50 | 50 | 56 | 52 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet | 17 | 16 | 20 | 13 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet | 141 | 120 | 149 | 107 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve | 49 | 49 | 54 | 49 |
| Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet | 384 | 372 | 495 | 305 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 72 | 61 | 82 | 57 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 18 | 18 | 18 | 17 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 112 | 108 | 128 | 110 |
| Euroopa Keskkonnaamet | 77 | 75 | 97 | 69 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet | 18 | 17 | 20 | 16 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 104 | 104 | 107 | 95 |
| Euroopa GNSSi Agentuur | 915 | 438 | 1 584 | 788 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | 8 | 8 | 10 | 7 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 625 | 612 | 560 | 551 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | 29 | 29 | 33 | 27 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 105 | 98 | 119 | 99 |
| Euroopa Ravimiamet | 405 | 398 | 456 | 374 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 19 | 18 | 20 | 17 |
| Euroopa Teadusnõukogu | 52 | 52 | 55 | 53 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | 54 | 53 | 60 | 51 |
| Euroopa Koolitusfond | 21 | 21 | 22 | 20 |
| Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet | 48 | 44 | 51 | 40 |
| Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet | 22 | 21 | 26 | 19 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet | 165 | 156 | 183 | 148 |
| Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet | 30 | 13 | 32 | 10 |
| Euroopa Liidu Raudteeamet | 33 | 33 | 34 | 29 |
| Euroopa Liidu Lennundusohutusamet | 262 | 171 | 273 | 156 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 25 | 24 | 30 | 22 |
| Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet | 483 | 256 | 21 | 253 |
| Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet | 49 | 48 | 54 | 48 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus | 22 | 22 | 27 | 21 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 886 | 885 | 816 | 800 |
| Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet | 31 | 31 | 32 | 30 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 80 | 79 | 86 | 78 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 47 | 42 | 50 | 42 |
| Kokku | 5 928 | 4 934 | 6 179 | 4 855 |

(miljonites eurodes)

Amet

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Võetud kulukohustused

Olemasolevad assign. kokku

Tehtud maksed

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet

412

341

256

229

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet

17

17

20

17

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet

7

7

8

5

Ühenduse Sordiamet

21

18

20

18

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

11

11

13

11

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet

50

50

56

52

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet

17

16

20

13

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

141

120

149

107

Euroopa Pangandusjärelevalve

49

49

54

49

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet

384

372

495

305

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

72

61

82

57

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

18

18

18

17

Euroopa Kemikaaliamet

112

108

128

110

Euroopa Keskkonnaamet

77

75

97

69

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

18

17

20

16

Euroopa Toiduohutusamet

104

104

107

95

Euroopa GNSSi Agentuur

915

438

1 584

788

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

8

8

10

7

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

625

612

560

551

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

29

29

33

27

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

105

98

119

99

Euroopa Ravimiamet

405

398

456

374

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

19

18

20

17

Euroopa Teadusnõukogu

52

52

55

53

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

54

53

60

51

Euroopa Koolitusfond

21

21

22

20

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet

48

44

51

40

Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet

22

21

26

19

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet

165

156

183

148

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet

30

13

32

10

Euroopa Liidu Raudteeamet

33

33

34

29

Euroopa Liidu Lennundusohutusamet

262

171

273

156

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

25

24

30

22

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet

483

256

21

253

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet

49

48

54

48

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus

22

22

27

21

Ühisettevõte Fusion for Energy

886

885

816

800

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

31

31

32

30

Teadusuuringute Rakendusamet

80

79

86

78

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

47

42

50

42

Kokku

Kokku

5 928

5 928

4 934

4 934

6 179

6 179

4 855

4 855

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kulu liik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Olemasolevad assign. kokku | Võetud kulukohustused | Olemasolevad assign. kokku | Tehtud maksed |
| Personal | 1 349 | 1 325 | 1 240 | 1 313 |
| Halduskulud | 454 | 439 | 487 | 423 |
| Tegevuskulud | 4 126 | 3 169 | 4 452 | 3 119 |
| Kokku | 5 928 | 4 934 | 6 179 | 4 855 |

(miljonites eurodes)

Kulu liik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Olemasolevad assign. kokku

Võetud kulukohustused

Olemasolevad assign. kokku

Tehtud maksed

Personal

1 349

1 325

1 240

1 313

Halduskulud

454

439

487

423

Tegevuskulud

4 126

3 169

4 452

3 119

Kokku

Kokku

5 928

5 928

4 934

4 934

6 179

6 179

4 855

4 855

SÕNASTIK

Kindlustusmatemaatilised eeldused

Kindlustusmatemaatilised eeldused

Pensionikohustisi mõjutavate tulevaste sündmuste kulude arvutamisel kasutatud eeldused.

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

Kindlustusmatemaatiline kasum ja kahjum

Määratud väljamaksega skeemi kindlustusmatemaatilise puudu- või ülejäägi muutused. Need tulenevad varasemate kindlustusmatemaatiliste eelduste ja tegelike sündmuste erinevustest ning kindlustusmatemaatiliste eelduste muutumise mõjust.

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringud

Haldusassigneeringutest kaetakse institutsioonide ja üksuste jooksvad kulud (isikkoosseisule, hoonetele, bürooseadmetele).

Vastuvõetud eelarve

Vastuvõetud eelarve

Eelarveprojekt muutub vastuvõetud eelarveks niipea, kui eelarvepädevad institutsioonid on selle heaks kiitnud ja Euroopa Parlamendi president on selle lõplikult vastuvõetuks kuulutanud.

Paranduseelarve

Paranduseelarve

Eelarveaasta kestel vastu võetud otsus muuta (suurendada, vähendada, ümber paigutada) jooksva aasta vastuvõetud eelarve erinevaid aspekte.

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Need kujutavad endast aruandeperioodil tekkinud kulusid, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest, s.t ELi liikmesriikide poolt. See on tekkepõhiste raamatupidamisaruannete ja kassapõhise eelarve kooseksisteerimise tagajärg.

Aasta tegevusaruanne

Aasta tegevusaruanne

Iga-aastastes tegevusaruannetes kajastatakse tegevuse tulemusi mh vastavalt võetud eesmärkidele, asjaomastele riskidele ja sisekontrolli vormile. Komisjoni puhul alates 2001. eelarveaastast ja kõigi Euroopa Liidu institutsioonide puhul alates 2003. eelarveaastast peab volitatud eelarvevahendite käsutaja esitama oma institutsioonile oma ülesannete täitmise kohta aasta tegevusaruande koos finants- ja haldusteabega.

Assigneeringud

Assigneeringud

Eelarve rahastamine. Eelarves esitatakse kulukohustuste ja maksete (saajatele sularaha maksmine või pangaülekannete tegemine) prognoos. Kulukohustuste ja maksete assigneeringud on sageli erinevad (liigendatud assigneeringud), sest mitmeaastased programmid ja projektid seotakse tavaliselt täielikult kulukohustustega nende kinnitamise aastal, makseid aga tehakse nende rakendamisaja jooksul vastavalt nende edenemisele. Liigendamata assigneeringud on halduskulude ja põllumajandusturutoetuste ja otsetoetuste assigneeringud ning nende puhul võrduvad kulukohustuste assigneeringud maksete assigneeringutega.

Sihtotstarbeline tulu

Sihtotstarbeline tulu

Spetsiaalne tulu, mis on ette nähtud konkreetsete kuluartiklite rahastamiseks. Sihtotstarbelise välistulu peamine allikas on kolmandate riikide rahaline osalus liidu poolt rahastatavates programmides. Sihtotstarbelise sisetulu peamine allikas on tulu kolmandatelt isikutelt nende soovil tarnitud kaupade ja teenuste või tehtud töö eest; ebaõigesti makstud summade tagastamisest tekkiv tulu ning tulu väljaannete ja filmide müügist.

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Kõik finantsvarad (peale tuletisinstrumentide), mida mõõdetakse vastavalt rahvusvahelistele avaliku sektori raamatupidamise standarditele õiglases väärtuses ja mille õiglase väärtuse muutused tuleb kajastada kuni kajastamise lõpetamiseni (või väärtuse languseni) netovara reservis.

Eelarverida

Eelarverida

Tulud ja kulud on eelarves kajastatud eelarvepädevate institutsioonide kehtestatud kohustusliku liigenduse kohaselt, mis peegeldab iga punkti sisu ja otstarvet. Eelarverea nimetuses (jaotis, peatükk, artikkel või rida) sisaldub liigendusühiku formaalne kirjeldus.

Assigneeringute tühistamine

Assigneeringute tühistamine

Kasutamata assigneeringud, mida ei tohi enam kasutada.

Assigneeringute ülekandmine

Assigneeringute ülekandmine

Erand aastasuse põhimõttest, kui assigneeringud, mida asjaomasel eelarveaastal kasutada ei saanud, kantakse erandkorras üle kasutamiseks järgmisel aastal.

Kulukohustused

Kulukohustused

Juriidiline kohustus tagada rahastamine teatavatel tingimustel. EL kohustub hüvitama oma osa ELi poolt rahastatava projekti kuludest. Tänased kulukohustused on homsed maksed. Tänased maksed on eilsed kulukohustused.

Kulukohustuste assigneering

Kulukohustuste assigneering

Kulukohustuste assigneeringutest kaetakse jooksval eelarveaastal võetavate juriidiliste kohustuste (lepingud, toetuslepingud/otsused) kogukulud.

Jooksvad teenistuskulud

Jooksvad teenistuskulud

Pensioniskeemi kohustiste kasv tulenevalt teenistusest jooksval eelarveaastal.

Kulukohustustest vabastamine

Kulukohustustest vabastamine

Õigusakt, millega tühistatakse varasem kulukohustus (või osa sellest).

Määratud väljamaksega pensioniskeem

Määratud väljamaksega pensioniskeem

Pensioniskeem, mille hüvitised on reguleerivate normidega määratletud makstud panusest sõltumatult ja ei ole otseselt seotud skeemi investeeringutega. Skeem võib olla rahastatav või mitterahastatav.

Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumendid

Finantsinstrumendid, mille väärtus on seotud muu finantsinstrumendi, näitaja või kauba väärtuse muutustega. Erinevalt esmase finantsinstrumendi (nt riigivõlakiri) omanikust, kellel on tingimusteta õigus saada tulevikus raha (või muud majanduslikku kasu), on tuletisinstrumendi omanikul üksnes piiratud õigus sellist kasu saada. Tuletisinstrument on näiteks valuuta forvardleping.

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Eelarve täitmise viis. Otsese eelarve täitmise puhul täidavad eelarvet vahetult komisjoni talitused, rakendusametid ja usaldusfondid.

Diskontomäär

Diskontomäär

Raha ajaväärtuse kohandamiseks kasutatav määr. Diskonteerimine on meetod, mida kasutatakse erinevatel ajavahemikel tekkivate kulude ja tulude võrdlemiseks.

Tegelik intressimäär

Tegelik intressimäär

Määr, millega diskonteeritakse prognoositavaid tulevasi laekumisi või makseid finantsvara või -kohustise eeldatava eluaja jooksul vara või kohustise bilansilise jääkmaksumuseni.

Finantsvarad või -kohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad või -kohustised õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Kõik finantsvarad ja -kohustised, mida mõõdetakse vastavalt rahvusvahelistele avaliku sektori raamatupidamise standarditele õiglases väärtuses ja mille õiglase väärtuse muutused tuleb kajastada perioodi üle- või puudujäägis (st tuletisinstrumendid).

Finantskorrektsioon

Finantskorrektsioon

Finantskorrektsioonide eesmärk on kaitsta ELi eelarvet põhjendamatute kulutuste eest. Jagatud eelarve täitmisel tekkivate kulude puhul on alusetute maksete sissenõudmine peamiselt liikmesriigi kohustus.

„Kinnitatud“ finantskorrektsioon on finantskorrektsioon, millega on nõustunud asjaomane liikmesriik. „Otsustatud“ finantskorrektsioon on võetud vastu komisjoni otsusega ja on alati netokorrektsioon, mille puhul liikmesriik peab tagastama õigusnormidevastaselt saadud vahendid ELi eelarvesse, mis vähendab pöördumatult asjaomase liikmesriigile eraldatud rahastamispaketti. Kinnitatud ja otsustatud finantskorrektsioonid on kajastatud käesolevas väljaandes ühe kategooriana.

„Rakendatud“ finantskorrektsioon on finantskorrektsioon, millega täheldatud rikkumine on parandanud.

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Eelarve täitmise viis. Eelarve kaudse täitmise raames delegeerib komisjon eelarve täitmise ülesanded liidu õiguse või siseriikliku õiguse alusel loodud asutustele.

Maksete katkestamine ja peatamine

Maksete katkestamine ja peatamine

Kui komisjon oma töö või auditeerimisasutuste edastatud teabe alusel leiab, et liikmesriik ei ole juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõsiseid puudusi kõrvaldanud ja/või tühistanud deklareeritud ja kinnitatud kulusid, mis on tehtud õigusnormidevastaselt, võib ta maksete tegemise katkestada või peatada.

Õigusnormide rikkumine

Õigusnormide rikkumine

Õigusnormide rikkumine on kohaldatavate ELi või liikmesriigi õigusnormide vastane tegu, mis võib kahjulikult mõjutada ELi finantshuve. Õigusnormide rikkumine võib tuleneda vahendeid taotlevate toetusesaajate või maksete tegemise eest vastutavate ametiasutuste tegevusest. Õigusnormide rikkumise mõiste on laiem kui pettus, millega osutatakse käitumisele, mis võidakse liigitada süüteoks.

Tühistatavad assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Kasutamata assigneeringud, mis tuleb eelarveaasta lõpus tühistada. See tähendab assigneeringust tulenevate kulutamise ja/või kohustiste võtmise volituste täielikku või osalist tühistamist. Vaid ühisettevõtete puhul võib nende suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohaselt lisada kõik kasutamata assigneeringud kuni kolme järgmise aasta tulude ja kulude eelarvestusse (nn „N+3“ reegel). Seega saab ühisettevõtete tühistatavad assigneeringud uuesti kättesaadavaks teha kuni eelarveaastani „N+3“.

Täitmata kulukohustused

Täitmata kulukohustused

Sarnaselt Reste à Liquider’ le (RAL) tähendab see summat, mille kohta eelarveline kulukohustus on võetud, kuid mille alusel makseid ei ole veel tehtud. Need on ELi tulevaste aastate maksekohustused, mis tulenevad otseselt mitmeaastaste programmide olemasolust ning kulukohustuste ja maksete assigneeringute lahususest.

Reste à Liquider’

Omavahendid

Omavahendid

Omavahendid on ELi eelarve peamine tuluallikas. Eri omavahendid on loetletud kohaldatavas omavahendeid käsitlevas otsuses (2020. aastal nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom) ning need hõlmavad traditsioonilisi omavahendeid, käibemaksupõhiseid omavahendeid ja kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid.

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringutega kaetakse kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

Eelmaksed

Eelmaksed

Makse, mille eesmärk on pakkuda makse saajale käibevahendeid. See võib olla kooskõlas asjaomase lepingu, otsuse, kokkuleppe või alusakti sätetega jagatud mitmeks osamakseks. Käibevahendid või ettemaksed kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või makstakse tagasi.

Ennetusmeede

Ennetusmeede

Ennetusmeetmed, mis on komisjoni käsutuses ELi eelarve kaitseks, kui ta avastab võimalikke puudusi, hõlmavad ELi eelarvest rakenduskavadele tehtavate maksete peatamist või katkestamist.

Reste à Liquider (RAL, täitmata kulukohustused)

Reste à Liquider

Sarnaselt täitmata kulukohustustele tähendab see summat, mille kohta eelarveline kulukohustus on võetud, kuid mille alusel makseid ei ole veel tehtud. Need on ELi tulevaste aastate maksekohustused, mis tulenevad otseselt mitmeaastaste programmide olemasolust ning kulukohustuste ja maksete assigneeringute lahususest.

Jagatud eelarve täitmine

Jagatud eelarve täitmine

Eelarve täitmise viis. Selle eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmine liikmesriikidele. Selle täitmisviisi raames kantakse umbes kolmveerand kuludest.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid on määratletud kohaldatavas omavahendeid käsitlevas otsuses (2020. aastal nõukogu otsus 2014/335/EL, Euratom) ning need koosnevad eelkõige tollimaksudest ja suhkrumaksudest.

Ümberpaigutused (eelarveridade vahel)

Ümberpaigutused (eelarveridade vahel)

Ümberpaigutused eelarveridade vahel on assigneeringute viimine ühelt eelarverealt teisele eelarveaasta jooksul, moodustades erandi eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttest. Need on siiski Euroopa Liidu toimimise lepinguga sõnaselgelt lubatud finantsmääruses sätestatud tingimustel. Finantsmääruses on nimetatud erinevaid ümberpaigutamiste liike, sõltuvalt sellest, kas need toimuvad eelarve jaotiste, peatükkide, artiklite või rubriikide piires, ja need nõuavad erineva tasandi kinnitust.

LÜHENDITE LOETELU

| AAR | Iga-aastane tegevusaruanne |
| --- | --- |
| AMIF | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond |
| AOD | Volitatud eelarvevahendite käsutaja |
| ATM | Lennuliikluse korraldamine |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | Maksebilansi tasakaalustamine |
| BUFI fond | Eelarve trahvide fond |
| ÜPP | Ühine põllumajanduspoliitika |
| CCS LGF | Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu |
| CEF | Euroopa ühendamise rahastu |
| CEF DI | Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument |
| ÜF | Ühtekuuluvusfond |
| CIP | Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm |
| COM | Euroopa Komisjon |
| COSME | Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm |
| COSO | Treadway Komisjoni Sponsororganisatsioonide Komitee |
| CPR | Ühissätete määrus |
| D&WM | Dekomisjoneerimine ja jäätmekäitlus |
| EAFRD | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond |
| EAGF | Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond |
| EAR | ELi raamatupidamiseeskiri |
| EaSI | Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) |
| EBRD | Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank |
| ECA | Euroopa Kontrollikoda |
| EKP | Euroopa Keskpank |
| ECOFIN | Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu |
| Likvideeritav ESTÜ | Likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus |
| EAF | Euroopa Arengufond |
| EDIF | Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu |
| EMP | Euroopa Majanduspiirkond |
| EEAS | Euroopa välisteenistus |
| EFSD | Euroopa Säästva Arengu Fond |
| EFSE | Euroopa Kagu-Euroopa Fond |
| EFSF | Euroopa Finantsstabiilsuse Fond |
| EFSI | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond |
| EFSM | Euroopa finantsstabiilsusmehhanism |
| EFTA | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon |
| EGNOS | Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem |
| EIP | Euroopa Investeerimispank |
| EIF | Euroopa Investeerimisfond |
| ElectriFi | Elektrifitseerimiserahastamise algatus |
| ELM | Välislaenude andmise volitus |
| EMKF | Euroopa Merendus- ja Kalandusfond |
| EMU | Majandus- ja rahaliit |
| ENEF | Ettevõtete laenufond |
| ENIF | Ettevõtete innovatsioonifond |
| ENPI | Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument |
| EP | Euroopa Parlament |
| ERF | Euroopa Regionaalarengu Fond |
| ERI | EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatus |
| ESA | Euroopa Kosmoseagentuur |
| ESF | Euroopa Sotsiaalfond |
| ESIF | Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid |
| ESM | Euroopa stabiilsusmehhanism |
| ETF | Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 |
| EL | Euroopa Liit |
| EUMETSAT | Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon |
| Euratom | Euroopa Aatomienergiaühendus |
| FIFO | Lihtjärjekord |
| FP7 | Teadusuuringute ja tehnoloogiarenduse seitsmes raamprogramm |
| FR | ELi finantsmäärus |
| FSDA | Raamatupidamise aastaaruande põhjendus ja analüüs |
| SKP | Sisemajanduse koguprodukt |
| GNI | Kogurahvatulu |
| GNSS | Ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem |
| H2020 | Horisont 2020 |
| IIW | Taristu- ja innovatsioonikomponent |
| IMF | Rahvusvaheline Valuutafond |
| IPSAS | Rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu |
| IT | Infotehnoloogia |
| ITER | Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor |
| JRC | Teadusuuringute Ühiskeskus |
| JU | Ühisettevõte |
| LGTT | TEN-T projektide laenutagamisvahend |
| MAP | Mitmeaastane programm – keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm |
| MEP | Euroopa Parlamendi liige |
| MFA | Makromajanduslik finantsabi |
| MFF | Mitmeaastane finantsraamistik |
| MSME | Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted |
| ORD | Omavahendite otsus |
| PBI | Projektivõlakirjade algatus |
| PF4EE | Energiatõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend |
| PGF | Osalejate tagatisfond |
| PPP | Avaliku ja erasektori partnerlus |
| PSEO | Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem |
| RAL | Reste à Liquider (täitmata kulukohustused) |
| RSFF | Riskijagamisrahastu |
| RTD | Teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus |
| S&P | Standard & Poor's Financial Services LLC |
| SANAD | Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond |
| SAPARD | Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm. |
| SEMED | Vahemere lõuna- ja idapiirkonna mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm |
| SIUGI | VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend |
| VKEd | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| SMEW | VKEde komponent |
| TERA | Eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu |
| ELTL | Euroopa Liidu toimimise leping |
| TOR | Traditsioonilised omavahendid |
| TRDI | Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend |
| VAT | Käibemaks |

AAR

Iga-aastane tegevusaruanne

AMIF

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

AOD

Volitatud eelarvevahendite käsutaja

ATM

Lennuliikluse korraldamine

Maksebilansi toetamise mehhanism

Maksebilansi tasakaalustamine

BUFI fond

Eelarve trahvide fond

ÜPP

Ühine põllumajanduspoliitika

CCS LGF

Kultuuri- ja loomesektorite tagatisrahastu

CEF

Euroopa ühendamise rahastu

CEF DI

Euroopa ühendamise rahastu võlainstrument

ÜF

Ühtekuuluvusfond

CIP

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm

COM

Euroopa Komisjon

COSME

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm

COSO

Treadway Komisjoni Sponsororganisatsioonide Komitee

CPR

Ühissätete määrus

D&WM

Dekomisjoneerimine ja jäätmekäitlus

EAFRD

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

EAGF

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

EAR

ELi raamatupidamiseeskiri

EaSI

Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI)

EBRD

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

ECA

Euroopa Kontrollikoda

EKP

Euroopa Keskpank

ECOFIN

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritav Euroopa Söe- ja Teraseühendus

EAF

Euroopa Arengufond

EDIF

Lääne-Balkani riikide tagatisrahastu

EMP

Euroopa Majanduspiirkond

EEAS

Euroopa välisteenistus

EFSD

Euroopa Säästva Arengu Fond

EFSE

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

EFSF

Euroopa Finantsstabiilsuse Fond

EFSI

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond

EFSM

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism

EFTA

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon

EGNOS

Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem

EIP

Euroopa Investeerimispank

EIF

Euroopa Investeerimisfond

ElectriFi

Elektrifitseerimiserahastamise algatus

ELM

Välislaenude andmise volitus

EMKF

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

EMU

Majandus- ja rahaliit

ENEF

Ettevõtete laenufond

ENIF

Ettevõtete innovatsioonifond

ENPI

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument

EP

Euroopa Parlament

ERF

Euroopa Regionaalarengu Fond

ERI

EIP vastupanuvõime ja taastuvuse algatus

ESA

Euroopa Kosmoseagentuur

ESF

Euroopa Sotsiaalfond

ESIF

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid

ESM

Euroopa stabiilsusmehhanism

ETF

Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998

EL

Euroopa Liit

EUMETSAT

Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon

Euratom

Euroopa Aatomienergiaühendus

FIFO

Lihtjärjekord

FP7

Teadusuuringute ja tehnoloogiarenduse seitsmes raamprogramm

FR

ELi finantsmäärus

FSDA

Raamatupidamise aastaaruande põhjendus ja analüüs

SKP

Sisemajanduse koguprodukt

GNI

Kogurahvatulu

GNSS

Ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem

H2020

Horisont 2020

IIW

Taristu- ja innovatsioonikomponent

IMF

Rahvusvaheline Valuutafond

IPSAS

Rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu

IT

Infotehnoloogia

ITER

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor

JRC

Teadusuuringute Ühiskeskus

JU

Ühisettevõte

LGTT

TEN-T projektide laenutagamisvahend

MAP

Mitmeaastane programm – keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm

MEP

Euroopa Parlamendi liige

MFA

Makromajanduslik finantsabi

MFF

Mitmeaastane finantsraamistik

MSME

Mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted

ORD

Omavahendite otsus

PBI

Projektivõlakirjade algatus

PF4EE

Energiatõhususe erasektoripoolse rahastamise vahend

PGF

Osalejate tagatisfond

PPP

Avaliku ja erasektori partnerlus

PSEO

Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem

RAL

Reste à Liquider (täitmata kulukohustused)

Reste à Liquider

RSFF

Riskijagamisrahastu

RTD

Teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus

S&P

Standard & Poor's Financial Services LLC

SANAD

Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond

SAPARD

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm.

SEMED

Vahemere lõuna- ja idapiirkonna mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete finantsalasele kaasamise programm

SIUGI

VKEsid käsitleva algatuse piiristamata garantii vahend

VKEd

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

SMEW

VKEde komponent

TERA

Eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu

ELTL

Euroopa Liidu toimimise leping

TOR

Traditsioonilised omavahendid

TRDI

Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend

VAT

Käibemaks

---

(1)  Terviklik ja ajakohastatud ülevaade võetud meetmete kohta on esitatud ELi koroonaviirusele reageerimise veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/timeline-eu-action_et.

1

(2)  Nõukogu 15. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/369 erakorralise toetuse andmise kohta liidus, mida on muudetud nõukogu 14. aprilli 2020. aasta määrusega (EL) 2020/521, millega aktiveeritakse määruse (EL) 2016/369 kohane erakorraline toetus ja muudetakse määruse sätteid, võttes arvesse COVID-19 puhangut (ELT L 117, 15.4.2020, lk 3).

2

(3)  Vt paranduseelarve nr 1/2020 (vastu võetud 17. aprillil 2020) ja paranduseelarve nr 6/2020 (vastu võetud 17. septembril 2020).

3

(4)  Vt https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/health-research-and-innovation/coronavirus-research-and-innovation/financing-innovation_et.

4

(5)  ELT L 99, 10.4.2019, lk 41.

5

(6)  ELT L 82 I, 19.3.2020, lk 1.

6

(7)  ELT L 94 I, 27.3.2020, lk 1.

7

(8)  ELT L 99, 31.3.2020, lk 5.

8

(9)  ELT L 130, 24.4.2020, lk 1.

9

(10)  ELT L 165, 27.5.2020, lk 31.

10

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244(1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

(11)  ELT L 159, 20.5.2020, lk 1.

11

(12)  Need eraldi väärtused – jooksevhinnad ja 2018. aasta hinnad – kajastavad sama summat nominaal- ja reaalväärtuses. Erinevus tuleneb iga-aastasest inflatsiooniga korrigeerimisest.

12

(13)  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

13

(14)  ELT L 345, 27.12.2017, lk 34.

14

(15)  ELT L 249, 27.9.2017, lk 1.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1) artikkel 212.

16

(17)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 39.

17

(18)  Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võtab liit meetmeid üksnes juhul, kui liikmesriigid üksi ei saa piisaval määral saavutada kavandatud meetme eesmärke, vaid neid saab nende ulatuse või mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil. Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ei või liidu meetme sisu ega vorm minna aluslepingute eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale (vt Euroopa Liidu lepingu artikkel 5).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

19

(20)  Vt ELi toimimise lepingu artikkel 317.

20

(21)  Selle tulemusel tähistatakse mõistega „Euroopa Komisjon“ nii institutsiooni – komisjoni liikmetest moodustatud kolleegiumi – kui ka selle juhatust, mida haldavad selle talituste peadirektorid (ja muude halduslike struktuuriüksuste, nagu teenistuste, büroode ja rakendusametite juhid).

21

(22)  Alates 2019. aasta keskpaigast on Euroopa Arengufondi (EAF) haldamine kooskõlas sise-eeskirjade läbivaadatud artikliga 12 kaasdelegeeritud viiele talitusele (rahvusvahelise partnerluse peadirektoraat (rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat), Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (ECHO), hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat, Euroopa Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning Teadusuuringute Ühiskeskus).

22

(1)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

1

(2)  Euroopa Parlament võttis 18. detsembril 2020 vastu eelarve, millega on ette nähtud ELi lühiajaliste kohustiste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2021. aastal. Lisaks tagavad liikmesriigid personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (ELT L 56, 4.3.1968, lk 1) muudetud redaktsioon) artikli 83 kohaselt ühiselt pensionikohustiste täitmise.

2

(3)  Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem on kindlaksmääratud hüvitisi maksev tinglik (virtuaalne) fond, mille kaudu töötajate sissemaksete arvel rahastatakse nende tulevasi pensione. Ehkki see ei ole tegelikult investeerimisfond, loetakse summa, mille selline fond võinuks koguda, investeerituks liikmesriikide pikaajalistesse võlakirjadesse ja kajastatakse Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruandes pensionikohustistes. Liikmesriigid tagavad ühiselt hüvitiste maksmise vastavalt personalieeskirjade artiklile 83 ja Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikele 3 (vt skeemi üksikasjalikku kirjeldust dokumendis COM(2018) 829).

3

(23)  ELT L 169, 1.7.2015, lk 1.

23

(24)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 129.

24

(25)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

25

(26)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

26

(4)  „Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita“ hõlmab konsolideeritud üksuste eelarve täitmist ja konsolideerimisest tulenevaid elimineerimisi, eelarveväliseid tehinguid ja programme, mis ei ole seotud ühegi rubriigiga ja mille summad on eraldi võetuna ebaolulised.

4

„Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita“ hõlmab konsolideeritud üksuste eelarve täitmist ja konsolideerimisest tulenevaid elimineerimisi, eelarveväliseid tehinguid ja programme, mis ei ole seotud ühegi rubriigiga ja mille summad on eraldi võetuna ebaolulised.

(27)  ELT L 76, 19.3.2018, lk 30.

27

(*2)  Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2220 hõlmab EAFRD finantsraamistik ajavahemikku 2014–2022 (ELT L 437, 28.12.2020, lk 1).

*2

(28)  ELT L 62, 23.2.2021, lk 41.

28

(29)  ELT L 122, 24.4.2014, lk 44.

29

(30)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 1.

30

(31)  ELT L 60 28.2.2020, lk 5.

31

(32)  ELT L 291, 16.11.2018, lk 3.

32

(5)  ELT L 132, 21.5.2016, lk 85.

5

(6)  Ilma kompensatsioonitehinguna finantsabiks antud laenudeta.

6

Ilma kompensatsioonitehinguna finantsabiks antud laenudeta.

(7)  Ilma kompensatsioonitehinguna finantsabiks antud laenudeta.

7

Ilma kompensatsioonitehinguna finantsabiks antud laenudeta.

(8)  Müügivalmis finantsvarad (v.a investeeringud rahaturufondidesse ja omakapitaliinstrumendid).

8

(9)  Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina.

9

(33)  ELT L 128, 27.5.2009, lk 1.

33

(34)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

34

(10)  Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

10

Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

(11)  Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

11

Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

(35)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa tabelis esitatud kogusummast erineda.

35

(36)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 29.

36

(37)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

37

---

| 28.10.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/207 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/207

---

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne

(2021/C 436/02)

Arvamus

| I. | Auditeerisime






  a) | Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 30. juunil 2021; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 30. juunil 2021;

| b) | alustehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

alustehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| II. | Meie hinnangul annab Euroopa Liidu (EL) konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi ELi finantsolukorrast 31. detsembri 2020. aasta seisuga, tehingute finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

II.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

| Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  III. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

III.

Kulutused

| Vastupidine arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  IV. | Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud punktis „Alus vastupidise arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“, on 2020. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruandes kajastatud heaks kiidetud kulutused meie hinnangul olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

Vastupidine arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IV.

Alus arvamuse esitamiseks

| V. | Viisime auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite (ISA) ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega (ISSAI). Meie kohustusi seoses nimetatud standardite ja normidega kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga oleme sõltumatu ning täitnud oma eetikaalased kohustused. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on arvamuse avaldamiseks piisav ja asjakohane. |
| --- | --- |

V.

Alus vastupidise arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. | 31. detsembril 2020 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulutuste üldine hinnanguline veamäär on 2,7 %. Oluline osa kulutustest – rohkem kui pool – on olulisel määral vigadest mõjutatud. See puudutab peamiselt kulude hüvitamisel põhinevaid kulutusi, mille hinnanguline veamäär on 4,0 %. Suuresti ühtekuuluvusvaldkonna kulude edasise suurenemise tõttu suurenesid kõnealused kulutused 2020. aastal 87,2 miljardi euroni, mis moodustab meie auditi andmekogumist 59,0 % (3). Meie leitud vigade mõju on seetõttu aasta kohta heakskiidetud kulutustele oluline ja läbiva iseloomuga. |
| --- | --- |

VI.

Peamised audititeemad

Hindasime pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustust

| VII. | ELi bilanss hõlmas 2020. aasta lõpus pensioni- ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustust summas 116 miljardit eurot, mis moodustab enam kui kolmandiku 2020. aasta kohustustest summas 313,5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Kõige suurem osa pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste eraldisest (100,7 miljardit eurot) on seotud Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemiga (PSEO). Raamatupidamise aastaaruandes kirjendatud kohustus on prognoos nende tulevaste eeldatavate maksete nüüdisväärtuse kohta, mida EL peab tegema oma pensionikohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Pensioniskeemist tulenevaid hüvitisi makstakse ELi eelarvest. Kuigi EL ei ole loonud sihtotstarbelist pensionifondi tulevaste pensionikohustustega seotud kulude katmiseks, tagavad liikmesriigid hüvitiste maksmise ühiselt ja ametnikud maksavad ühe kolmandiku pensioniskeemi rahastamisest. Eurostat arvutab selle kohustuse igal aastal komisjoni peaarvepidaja nimel, kasutades selliseid parameetreid nagu ELi ametnike vanuseprofiil ja oodatav eluiga ning oletused tulevaste majandustingimuste kohta. Neid parameetreid ja eeldusi hindavad ka komisjoni kindlustusmatemaatilised nõustajad. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Pensionikohustuse suurenemine 2020. aastal tuleneb peamiselt nominaalse diskontomäära vähenemisest, mida mõjutab üleüldine intressimäärade langus (4). See on peamine põhjus, miks pensionikohustus suurenes aastatel 2014–2020 98 % (50,9 miljardilt eurolt 100,7 miljardi euroni) (5). |
| --- | --- |

X.

| XI. | Suuruselt teise osa pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustusest moodustavad ELi hinnangulised kohustused ühise ravikindlustusskeemi (JSIS) ees ning selle suurus oli 2020. aasta lõpus 12,9 miljardit eurot. Nimetatud kohustus on seotud ELi töötajate tervishoiukuludega, mis tuleb tasuda peale töötajate teenistusest lahkumist (sellest on maha arvestatud nende sissemaksed). |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Auditi raames hindame nende skeemide kohta tehtud kindlustusmatemaatilisi eeldusi ja neil põhinevat väärtuse hindamist. Meie hinnang põhineb sõltumatu välise kindlustusmatemaatilise eksperdi tehtud tööl. Kontrollime arvutuste aluseks olevaid põhiandmeid, kindlustusmatemaatilisi parameetreid ja kohustuse arvutamist. Kontrollime ka kohustuste esitamist konsolideeritud bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisades. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Järeldame, et konsolideeritud bilansis kajastatud hinnang kogu pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustuse kohta on esitatud õiglaselt ja usaldusväärselt. Me jätkame selle olulise kohustuse arvutamise hindamist, sealhulgas alusandmete usaldusväärsuse hindamist, aidates sellega kaasa komisjoni jätkuvale järelevalvele selle üle. |
| --- | --- |

XIII.

Hindasime raamatupidamise aastaaruandes esitatud olulisi aasta lõpu seisuga koostatud hinnanguid

| XIV. | 2020. aasta lõpu seisuga kuulus toetusesaajatele väljamaksmisele hinnanguliselt 107,8 miljardit eurot kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mille kohta ei olnud veel maksetaotlusi esitatud (2019. aasta lõpus 105,7 miljardit eurot). Komisjon kajastas need summad viitkuludena (6). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | 2020. aasta lõpu seisuga moodustas ELi raamatupidamise aastaaruandes kajastatud jagatud eelarve täitmise korras hallatavate rahastamisvahendite ja abikavade kasutamata summa hinnanguliselt 7,2 miljardit eurot (2019. aasta lõpus 6,9 miljardit eurot), mis on kajastatud bilansis kui „muud ettemaksed liikmesriikidele“. |
| --- | --- |

XV.

| XVI. | Selleks et hinnata nende hinnangulist mahtu aasta lõpus, uurisime komisjoni loodud kulude periodiseerimise süsteemi, et tagada selle korrektsus ja täielikkus peadirektoraatides, kus enamik makseid tehti. Lisaks kontrollisime arvete ja eelmaksete valimit uurides asjaomaseid periodiseerimisarvutusi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Küsisime komisjoni raamatupidamistalitustelt täiendavaid selgitusi nende hinnangute koostamise üldise metoodika kohta. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Järeldame, et konsolideeritud bilansis kajastatud viitvõlgade ja liikmesriikidele tehtud muude ettemaksete hinnanguline kogusumma on esitatud õiglaselt. |
| --- | --- |

XVII.

Vaatasime läbi Ühendkuningriigi väljaastumise käigus tekkinud varad ja vastavad tulusummad (mittekaubanduslikest tehingutest)

| XVIII. | Alates 1. veebruarist 2020 ei ole Ühendkuningriik enam ELi liikmesriik. Ühendkuningriik võttis kohustuse täita pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) sõlmimist kahe poole vahel kõiki eelmistest mitmeaastastest finantsraamistikest tulenevaid finantskohustusi, mis on seotud tema ELi liikmesusega. Üleminekuperioodil, mis lõppes 31. detsembril 2020, jätkas Ühendkuningriik ELi eelarvesse panustamist ja sellest kasu saamist, nagu ta oleks liikmesriik. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Pärast üleminekuperioodi lõppu tekitavad ELi ja Ühendkuningriigi täiendavad vastastikused kohustused ELile teatavaid kohustusi ja nõudeid. Need kohustused peavad kajastuma ELi raamatupidamise aastaaruandes. Komisjoni hinnangul võlgnes Ühendkuningriik bilansipäeval ELile 49,6 miljardit eurot, samas kui EL võlgnes Ühendkuningriigile 2,1 miljardit eurot. Seetõttu näitasid ELi kontod bilansipäeva seisuga, et Ühendkuningriigi võlgnetav netosumma oli 47,5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Oma tavapäraste auditiprotseduuride raames arutasime komisjoniga varade ja vastavate kajastatud tulude ajastust, täpsust ja täielikkust. Arvutasime asjaomased summad ümber, võrdlesime neid alusdokumentidega ja kontrollisime kasutatud eelduste asjakohasust. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Järeldame, et Ühendkuningriigi väljaastumise protsessiga seoses kajastatud koguvarade ja -tulude hinnangud on konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitatud õiglaselt. Me kontrollime neid summasid ka edaspidi. |
| --- | --- |

XXI.

Hindasime COVID-19ga seotud meetmete mõju raamatupidamise aastaaruandele

| XXII. | COVID-19 pandeemiale reageerimiseks mobiliseeris komisjon märkimisväärselt palju vahendeid, et tugevdada liikmesriikide rahvatervise sektorit ja leevendada kriisi sotsiaal-majanduslikku mõju Euroopa Liidus. See hõlmas kiireloomuliste meditsiinitarvete rahastamist, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest antava rahalise toetuse paindlikumaks muutmist ja liikmesriikidele soodsatel tingimustel laenude andmist. Nende algatuste finantsmõjul oli finantsaruannetele märkimisväärne mõju. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Oma tavapäraste auditiprotseduuride osana auditeerisime ELi varasid, kohustusi, tulusid ja kulusid, sealhulgas neid, mis olid seotud komisjoni võetud meetmetega. Järeldame, et need on konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes õiglaselt esitatud. |
| --- | --- |

XXIII.

Muud asjaolud

| XXIV. | Juhtkond vastutab muu teabe esitamise eest. Nimetatud mõiste hõlmab aasta olulisimaid finantsandmeid, kuid ei sisalda konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet ega selle kohta koostatud kontrollikoja aruannet. Meie arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta ei hõlma muud teavet ja me ei esita selle kohta mingit kindlustandvat järeldust. Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi raames on meie ülesanne tutvuda muu teabega ja otsustada, kas see erineb oluliselt konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest või meie auditi käigus hangitud teabest või tundub muul viisil oluliselt väärkajastatud. Kui me järeldame, et muu teave on oluliselt väärkajastatud, peame seda oma aruandes käsitlema. Meil ei ole sellekohaseid tähelepanekuid. |
| --- | --- |

XXIV.

Juhtkonna kohustused

| XXV. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusnormidega (õigusaktid, eeskirjad, põhimõtted, reeglid ja standardid). Komisjonil on lõplik vastutus ELi raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata ELi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades asjakohased tegevuse jätkuvusega seotud küsimused ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Komisjon vastutab ELi finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Finantsmääruse kohaselt (XIII jaotis) peab komisjoni peaarvepidaja esitama ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimiseks esmalt esialgsena (aruandeaastale järgneva aasta 31. märtsiks) ja lõplikul kujul 31. juuliks. Esialgne raamatupidamise aastaaruanne peaks juba andma ELi finantsolukorrast õige ja õiglase pildi. Seetõttu on ülimalt oluline, et esialgse raamatupidamise aastaaruande kõik kontod esitatakse lõplike arvutustena, mis võimaldavad meil täita oma ülesandeid vastavalt finantsmäärusele (XIII jaotis) ja selleks ette nähtud tähtaegade piires. Esialgse ja lõpliku raamatupidamise aastaaruande vahelised erinevused peaksid tavaliselt tulenema üksnes meie tähelepanekutest. |
| --- | --- |

XXVIII.

Audiitori kohustused konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XXIX. | Meie eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida tehakse konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande alusel. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Tulude puhul lähtume käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse; seejärel hindame komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamisarvestusse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollime tolliasutuste arvepidamist ja analüüsime tollimaksude voogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni. |
| --- | --- |

XXX.

| XXXI. | Kulutuste puhul auditeerime maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Auditeerimine hõlmab kõiki maksete kategooriaid nende tegemise hetkel, välja arvatud ettemaksed. Ettemakseid auditeerime siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning institutsioon või asutus on need tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud (see võib juhtuda järgneval aastal). |
| --- | --- |

XXXI.

| XXXII. | Tugineme kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Meie ülesandeks on ka






  a) | teha kindlaks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute ELi õiguse olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning hangime auditi tõendusmaterjali, mis annaksid meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete täitmata jätmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata. |
| --- | --- | --- |

XXXII.

a)

teha kindlaks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute ELi õiguse olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning hangime auditi tõendusmaterjali, mis annaksid meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete täitmata jätmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata.

| b) | teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks); |
| --- | --- |

b)

teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks);

| c) | hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

c)

hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| d) | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes avaldatud asjaomastele andmetele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

d)

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes avaldatud asjaomastele andmetele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| e) | hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt; |
| --- | --- |

e)

hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt;

| f) | hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali ELi konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Vastutame auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest; samuti oleme ainuvastutavad oma auditiarvamuse eest. |
| --- | --- |

f)

hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali ELi konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Vastutame auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest; samuti oleme ainuvastutavad oma auditiarvamuse eest.

| XXXIII. | Vahetame juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta. |
| --- | --- |

XXXIII.

| XXXIV. | Komisjoni ja teiste auditeeritud üksustega arutatud teemade seast valime välja need, mis olid konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Nimetatud teemasid kirjeldatakse meie aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud või kui (mida juhtub äärmiselt harva) me otsustame, et teemat ei tohi meie aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XXXIV.

15. juuli 2021

Klaus-Heiner LEHNE

president

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

1

(2)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad ka selgitavaid lisasid.

2

(3)  Täiendav teave on esitatud meie 2020. aasta aastaaruande punktides
  1.21–1.26
  .

3

1.21–1.26

(4)  ELi 2020. aasta raamatupidamise aastaaruande lisa 2.9.

4

(5)  Avaldatud ELi eelarveaasta 2014–2020 raamatupidamise aastaaruande lisas 2.9.

5

(6)  Need hõlmasid bilansi passiva poolel kajastatud viitvõlgasid summas 64,4 miljardit eurot ja aktiva poolel kajastatud 43,4 miljardit eurot, mis vähendasid eelrahastamise mahtu.

6

---