# Jurnalul Oficial C 456/10 n

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 456 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6410 noiembrie 2021 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 456

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6410 noiembrie 2021

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2020-2021Ședințele dintre 18 și 21 ianuarie 2021TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2020-2021Ședințele dintre 18 și 21 ianuarie 2021TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 20 ianuarie 2021 |
| 2021/C 456/01 | Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la executarea mandatului european de arestare și aplicarea procedurilor de predare între statele membre (2019/2207(INI)) | 2 |
| 2021/C 456/02 | Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la întărirea pieței unice: viitorul liberei circulații a serviciilor (2020/2020(INI)) | 14 |
| 2021/C 456/03 | Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la crearea unei moșteniri politice efective pentru Anul european al patrimoniului cultural (2019/2194(INI)) | 24 |
| 2021/C 456/04 | Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la inteligența artificială: chestiuni legate de interpretarea și aplicarea dreptului internațional, în măsura în care Uniunea Europeană este afectată în domeniile utilizărilor civile și militare, precum și chestiuni legate de autoritatea statului în afara domeniului de aplicare al justiției penale (2020/2013(INI)) | 34 |
| 2021/C 456/05 | Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la revizuirea orientărilor privind rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) (2019/2192(INI)) | 47 |
| 2021/C 456/06 | Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului Uniunii în 2017, 2018 și 2019 (2019/2132(INI)) | 56 |
| 2021/C 456/07 | Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2020 (2020/2206(INI)) | 64 |
| 2021/C 456/08 | Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la aplicarea Politicii de securitate și apărare comune – raport anual pe 2020 (2020/2207(INI)) | 78 |
| 2021/C 456/09 | Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2019 (2020/2208(INI)) | 94 |
| | Joi, 21 ianuarie 2021 |
| 2021/C 456/10 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la conectivitate și relațiile UE-Asia (2020/2115(INI)) | 117 |
| 2021/C 456/11 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la Mai mult pește în mări? Măsuri de promovare a refacerii stocurilor peste nivelul producției maxime durabile (MSY), inclusiv zone de refacere a stocurilor și zone marine protejate (2019/2162(INI)) | 129 |
| 2021/C 456/12 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la arestarea lui Alexei Navalnîi (2021/2513(RSP)) | 137 |
| 2021/C 456/13 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la ultimele evoluții din cadrul Adunării Naționale a Venezuelei (2021/2508(RSP)) | 141 |
| 2021/C 456/14 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la accesul la locuințe decente și la prețuri abordabile pentru toți (2019/2187(INI)) | 145 |
| 2021/C 456/15 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind dreptul de a se deconecta (2019/2181(INL)) | 161 |
| 2021/C 456/16 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la reformarea listei UE a paradisurilor fiscale (2020/2863(RSP)) | 177 |
| 2021/C 456/17 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la atenuarea consecințelor cutremurelor din Croația (2021/2504(RSP)) | 185 |
| 2021/C 456/18 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la perspectiva de gen în perioada crizei COVID-19 și după această criză (2020/2121(INI)) | 191 |
| 2021/C 456/19 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la Strategia UE privind egalitatea de gen (2019/2169(INI)) | 208 |
| 2021/C 456/20 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la eliminarea decalajului digital dintre femei și bărbați: participarea femeilor la economia digitală (2019/2168(INI)) | 232 |
| 2021/C 456/21 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la reprimarea opoziției democratice în Hong Kong (2021/2505(RSP)) | 242 |
| 2021/C 456/22 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la situația drepturilor omului din Turcia, în special cazul lui Selahattin Demirtaş și al altor prizonieri de conștiință (2021/2506(RSP)) | 247 |
| 2021/C 456/23 | Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la situația drepturilor omului în Vietnam, în special cazul jurnaliștilor specializați în drepturile omului Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy și Le Huu Minh Tuan (2021/2507(RSP)) | 251 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 20 ianuarie 2021

2021/C 456/01

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la executarea mandatului european de arestare și aplicarea procedurilor de predare între statele membre (2019/2207(INI))

2

2021/C 456/02

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la întărirea pieței unice: viitorul liberei circulații a serviciilor (2020/2020(INI))

14

2021/C 456/03

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la crearea unei moșteniri politice efective pentru Anul european al patrimoniului cultural (2019/2194(INI))

24

2021/C 456/04

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la inteligența artificială: chestiuni legate de interpretarea și aplicarea dreptului internațional, în măsura în care Uniunea Europeană este afectată în domeniile utilizărilor civile și militare, precum și chestiuni legate de autoritatea statului în afara domeniului de aplicare al justiției penale (2020/2013(INI))

34

2021/C 456/05

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la revizuirea orientărilor privind rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) (2019/2192(INI))

47

2021/C 456/06

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului Uniunii în 2017, 2018 și 2019 (2019/2132(INI))

56

2021/C 456/07

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2020 (2020/2206(INI))

64

2021/C 456/08

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la aplicarea Politicii de securitate și apărare comune – raport anual pe 2020 (2020/2207(INI))

78

2021/C 456/09

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2019 (2020/2208(INI))

94

Joi, 21 ianuarie 2021

2021/C 456/10

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la conectivitate și relațiile UE-Asia (2020/2115(INI))

117

2021/C 456/11

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la Mai mult pește în mări? Măsuri de promovare a refacerii stocurilor peste nivelul producției maxime durabile (MSY), inclusiv zone de refacere a stocurilor și zone marine protejate (2019/2162(INI))

129

2021/C 456/12

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la arestarea lui Alexei Navalnîi (2021/2513(RSP))

137

2021/C 456/13

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la ultimele evoluții din cadrul Adunării Naționale a Venezuelei (2021/2508(RSP))

141

2021/C 456/14

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la accesul la locuințe decente și la prețuri abordabile pentru toți (2019/2187(INI))

145

2021/C 456/15

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind dreptul de a se deconecta (2019/2181(INL))

161

2021/C 456/16

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la reformarea listei UE a paradisurilor fiscale (2020/2863(RSP))

177

2021/C 456/17

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la atenuarea consecințelor cutremurelor din Croația (2021/2504(RSP))

185

2021/C 456/18

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la perspectiva de gen în perioada crizei COVID-19 și după această criză (2020/2121(INI))

191

2021/C 456/19

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la Strategia UE privind egalitatea de gen (2019/2169(INI))

208

2021/C 456/20

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la eliminarea decalajului digital dintre femei și bărbați: participarea femeilor la economia digitală (2019/2168(INI))

232

2021/C 456/21

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la reprimarea opoziției democratice în Hong Kong (2021/2505(RSP))

242

2021/C 456/22

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la situația drepturilor omului din Turcia, în special cazul lui Selahattin Demirtaş și al altor prizonieri de conștiință (2021/2506(RSP))

247

2021/C 456/23

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la situația drepturilor omului în Vietnam, în special cazul jurnaliștilor specializați în drepturile omului Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy și Le Huu Minh Tuan (2021/2507(RSP))

251

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 19 ianuarie 2021 |
| 2021/C 456/24 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea amendamentelor la Acordul de cooperare pentru combaterea poluării Mării Nordului cu hidrocarburi și alte substanțe periculoase (Acordul de la Bonn) în ceea ce privește extinderea domeniului de aplicare al acordului respectiv și privind aderarea Regatului Spaniei la acordul respectiv (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE)) | 256 |
| 2021/C 456/25 | P9_TA(2021)0002Exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar din țări terțe și desemnarea indicilor de referință de înlocuire pentru anumiți indici de referință care încetează ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1011 în ceea ce privește exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar din țări terțe și desemnarea indicilor de referință de înlocuire pentru anumiți indici de referință care încetează (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))P9_TC1-COD(2020)0154Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1011 în ceea ce privește exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar la vedere din țări terțe și desemnarea unor indici care înlocuiesc anumiți indici de referință care încetează și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 | 257 |
| 2021/C 456/26 | P9_TA(2021)0003Instrumentul de sprijin tehnic ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului de sprijin tehnic (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))P9_TC1-COD(2020)0103Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Instrument de sprijin tehnic | 258 |
| 2021/C 456/27 | P9_TA(2021)0004Exercitarea drepturilor Uniunii pentru aplicarea și respectarea normelor comerțului internațional ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 654/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind exercitarea drepturilor Uniunii pentru aplicarea și respectarea normelor comerțului internațional (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))P9_TC1-COD(2019)0273Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 654/2014 privind exercitarea drepturilor Uniunii pentru aplicarea și respectarea normelor comerțului internațional | 259 |
| 2021/C 456/28 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții față de Regulamentul delegat al Comisiei din 4 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2020/427 în ceea ce privește data aplicării modificărilor anumitor norme de producție detaliate pentru produsele ecologice din anexa II la Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA)) | 263 |
| | Joi, 21 ianuarie 2021 |
| 2021/C 456/29 | P9_TA(2021)0015FEAD: măsuri specifice pentru soluționarea crizei provocate de pandemia de COVID-19 ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește introducerea unor măsuri specifice pentru soluționarea crizei provocate de pandemia de COVID-19 (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))P9_TC1-COD(2020)0105Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 ianuarie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește introducerea unor măsuri specifice pentru soluționarea crizei asociate epidemiei de COVID-19 | 264 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 19 ianuarie 2021

2021/C 456/24

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea amendamentelor la Acordul de cooperare pentru combaterea poluării Mării Nordului cu hidrocarburi și alte substanțe periculoase (Acordul de la Bonn) în ceea ce privește extinderea domeniului de aplicare al acordului respectiv și privind aderarea Regatului Spaniei la acordul respectiv (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE))

256

2021/C 456/25

P9_TA(2021)0002Exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar din țări terțe și desemnarea indicilor de referință de înlocuire pentru anumiți indici de referință care încetează ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1011 în ceea ce privește exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar din țări terțe și desemnarea indicilor de referință de înlocuire pentru anumiți indici de referință care încetează (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))P9_TC1-COD(2020)0154Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1011 în ceea ce privește exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar la vedere din țări terțe și desemnarea unor indici care înlocuiesc anumiți indici de referință care încetează și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012

257

2021/C 456/26

P9_TA(2021)0003Instrumentul de sprijin tehnic ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului de sprijin tehnic (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))P9_TC1-COD(2020)0103Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Instrument de sprijin tehnic

258

2021/C 456/27

P9_TA(2021)0004Exercitarea drepturilor Uniunii pentru aplicarea și respectarea normelor comerțului internațional ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 654/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind exercitarea drepturilor Uniunii pentru aplicarea și respectarea normelor comerțului internațional (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))P9_TC1-COD(2019)0273Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 654/2014 privind exercitarea drepturilor Uniunii pentru aplicarea și respectarea normelor comerțului internațional

259

2021/C 456/28

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții față de Regulamentul delegat al Comisiei din 4 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2020/427 în ceea ce privește data aplicării modificărilor anumitor norme de producție detaliate pentru produsele ecologice din anexa II la Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA))

263

Joi, 21 ianuarie 2021

2021/C 456/29

P9_TA(2021)0015FEAD: măsuri specifice pentru soluționarea crizei provocate de pandemia de COVID-19 ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește introducerea unor măsuri specifice pentru soluționarea crizei provocate de pandemia de COVID-19 (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))P9_TC1-COD(2020)0105Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 ianuarie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește introducerea unor măsuri specifice pentru soluționarea crizei asociate epidemiei de COVID-19

264

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

10.11.2021

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2020-2021

Ședințele dintre 18 și 21 ianuarie 2021

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 20 ianuarie 2021

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/2

---

P9_TA(2021)0006

Mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la executarea mandatului european de arestare și aplicarea procedurilor de predare între statele membre (2019/2207(INI))

(2021/C 456/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 82 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 82 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”), în special articolele 4, 47, 48 și 52, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”), în special articolele 4, 47, 48 și 52,

| — | având în vedere jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) referitoare la recunoașterea reciprocă, drepturile fundamentale și obligațiile prevăzute la articolul 2 din Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) privind dreptul la viață (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) referitoare la recunoașterea reciprocă, drepturile fundamentale și obligațiile prevăzute la articolul 2 din Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) privind dreptul la viață (1),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (2) („Decizia-cadru privind MEA”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (2) („Decizia-cadru privind MEA”),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/947/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce în cazul hotărârilor judecătorești și al deciziilor de probațiune în vederea supravegherii măsurilor de probațiune și a sancțiunilor alternative (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/947/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce în cazul hotărârilor judecătorești și al deciziilor de probațiune în vederea supravegherii măsurilor de probațiune și a sancțiunilor alternative (3),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2009/299/JAI a Consiliului din 26 februarie 2009 de modificare a Deciziilor-cadru 2002/584/JAI, 2005/214/JAI, 2006/783/JAI, 2008/909/JAI și 2008/947/JAI, de consolidare a drepturilor procedurale ale persoanelor și de încurajare a aplicării principiului recunoașterii reciproce cu privire la deciziile pronunțate în absența persoanei în cauză de la proces (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2009/299/JAI a Consiliului din 26 februarie 2009 de modificare a Deciziilor-cadru 2002/584/JAI, 2005/214/JAI, 2006/783/JAI, 2008/909/JAI și 2008/947/JAI, de consolidare a drepturilor procedurale ale persoanelor și de încurajare a aplicării principiului recunoașterii reciproce cu privire la deciziile pronunțate în absența persoanei în cauză de la proces (4),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2009/829/JAI a Consiliului din 23 octombrie 2009 privind aplicarea, între statele membre ale Uniunii Europene, a principiului recunoașterii reciproce în materia deciziilor privind măsurile de supraveghere judiciară ca alternativă la arestarea preventivă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2009/829/JAI a Consiliului din 23 octombrie 2009 privind aplicarea, între statele membre ale Uniunii Europene, a principiului recunoașterii reciproce în materia deciziilor privind măsurile de supraveghere judiciară ca alternativă la arestarea preventivă (5),

| — | având în vedere rapoartele Comisiei privind punerea în aplicare a mandatului european de arestare și procedurile de predare între statele membre (COM(2005)0063 și SEC(2005)0267, COM(2006)0008 și SEC(2006)0079, COM(2007)0407 și SEC(2007)0979 și COM(2011)0175 și SEC(2011)0430), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Comisiei privind punerea în aplicare a mandatului european de arestare și procedurile de predare între statele membre (COM(2005)0063 și SEC(2005)0267, COM(2006)0008 și SEC(2006)0079, COM(2007)0407 și SEC(2007)0979 și COM(2011)0175 și SEC(2011)0430),

| — | având în vedere versiunea revizuită a Manualului pentru emiterea și executarea unui mandat european de arestare, |
| --- | --- |

—

având în vedere versiunea revizuită a Manualului pentru emiterea și executarea unui mandat european de arestare,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 15 decembrie 2011 referitoare la condițiile de detenție în UE (6), din 27 februarie 2014 conținând recomandări adresate Comisiei privind reexaminarea mandatului european de arestare (7), și din 5 octombrie 2017 referitoare la sistemele penitenciare și condițiile din închisori (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 15 decembrie 2011 referitoare la condițiile de detenție în UE (6), din 27 februarie 2014 conținând recomandări adresate Comisiei privind reexaminarea mandatului european de arestare (7), și din 5 octombrie 2017 referitoare la sistemele penitenciare și condițiile din închisori (8),

| — | având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Justiție” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 17 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Justiție” (9),

| — | având în vedere foaia de parcurs a Consiliului din 2009 pentru consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere foaia de parcurs a Consiliului din 2009 pentru consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale (10),

| — | având în vedere Directiva 2010/64/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 octombrie 2010 privind dreptul la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/64/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 octombrie 2010 privind dreptul la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale (11),

| — | având în vedere Directiva 2012/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2012 privind dreptul la informare în cadrul procedurilor penale (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2012 privind dreptul la informare în cadrul procedurilor penale (12),

| — | având în vedere Directiva 2013/48/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind dreptul de a avea acces la un avocat în cadrul procedurilor penale și al procedurilor privind mandatul european de arestare, precum și dreptul ca o persoană terță să fie informată în urma privării de libertate și dreptul de a comunica cu persoane terțe și cu autorități consulare în timpul privării de libertate (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/48/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind dreptul de a avea acces la un avocat în cadrul procedurilor penale și al procedurilor privind mandatul european de arestare, precum și dreptul ca o persoană terță să fie informată în urma privării de libertate și dreptul de a comunica cu persoane terțe și cu autorități consulare în timpul privării de libertate (13),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/343 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2016 privind consolidarea anumitor aspecte ale prezumției de nevinovăție și a dreptului de a fi prezent la proces în cadrul procedurilor penale (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/343 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2016 privind consolidarea anumitor aspecte ale prezumției de nevinovăție și a dreptului de a fi prezent la proces în cadrul procedurilor penale (14),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/800 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind garanțiile procedurale pentru copiii care sunt persoane suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/800 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind garanțiile procedurale pentru copiii care sunt persoane suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale (15),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/1919 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind asistența juridică pentru persoanele suspectate și persoanele acuzate în cadrul procedurilor penale și pentru persoanele căutate în cadrul procedurilor privind mandatul european de arestare (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/1919 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind asistența juridică pentru persoanele suspectate și persoanele acuzate în cadrul procedurilor penale și pentru persoanele căutate în cadrul procedurilor privind mandatul european de arestare (16),

| — | având în vedere Directiva 2014/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind ordinul european de anchetă în materie penală (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind ordinul european de anchetă în materie penală (17),

| — | având în vedere evaluarea punerii în aplicare la nivel european a mandatului european de arestare, realizată în iunie 2020 de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (EPRS), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea punerii în aplicare la nivel european a mandatului european de arestare, realizată în iunie 2020 de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (EPRS),

| — | având în vedere raportul Comisiei Europene din 2 iulie 2020 cu privire la punerea în aplicare a Deciziei-cadru a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (COM(2020)0270), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei Europene din 2 iulie 2020 cu privire la punerea în aplicare a Deciziei-cadru a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (COM(2020)0270),

| — | având în vedere evaluarea valorii adăugate europene realizată în ianuarie 2014 la solicitarea EPRS privind mandatul european de arestare și studiul EPRS din decembrie 2017 referitor la costurile non-Europei privind drepturile procedurale și condițiile de detenție, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea valorii adăugate europene realizată în ianuarie 2014 la solicitarea EPRS privind mandatul european de arestare și studiul EPRS din decembrie 2017 referitor la costurile non-Europei privind drepturile procedurale și condițiile de detenție,

| — | având în vedere raportul final al Consiliului din 27 mai 2009 privind a patra rundă a evaluărilor reciproce cu tema „Aplicarea practică a mandatului european de arestare și procedurile corespunzătoare de predare între statele membre”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Consiliului din 27 mai 2009 privind a patra rundă a evaluărilor reciproce cu tema „Aplicarea practică a mandatului european de arestare și procedurile corespunzătoare de predare între statele membre”,

| — | având în vedere raportul Comisiei din 26 septembrie 2019 cu privire la punerea în aplicare a Directivei 2013/48/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind dreptul de a avea acces la un avocat în cadrul procedurilor penale și al procedurilor privind mandatul european de arestare, precum și dreptul ca o persoană terță să fie informată în urma privării de libertate și dreptul de a comunica cu persoane terțe și cu autorități consulare în timpul privării de libertate (COM(2019)0560), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 26 septembrie 2019 cu privire la punerea în aplicare a Directivei 2013/48/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind dreptul de a avea acces la un avocat în cadrul procedurilor penale și al procedurilor privind mandatul european de arestare, precum și dreptul ca o persoană terță să fie informată în urma privării de libertate și dreptul de a comunica cu persoane terțe și cu autorități consulare în timpul privării de libertate (COM(2019)0560),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 13 decembrie 2018 privind recunoașterea reciprocă în materie penală – „Promovarea recunoașterii reciproce prin sporirea încrederii reciproce” (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 13 decembrie 2018 privind recunoașterea reciprocă în materie penală – „Promovarea recunoașterii reciproce prin sporirea încrederii reciproce” (18),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 decembrie 2019 privind măsuri alternative detenției, utilizarea sancțiunilor și măsurilor neprivative de libertate în domeniul justiției penale (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 decembrie 2019 privind măsuri alternative detenției, utilizarea sancțiunilor și măsurilor neprivative de libertate în domeniul justiției penale (19),

| — | având în vedere Strategia UE privind drepturile victimelor (2020-2025) (COM(2020)0258), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE privind drepturile victimelor (2020-2025) (COM(2020)0258),

| — | având în vedere diferitele rapoarte ale ONG-urilor internaționale, europene și naționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere diferitele rapoarte ale ONG-urilor internaționale, europene și naționale,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1727 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 noiembrie 2018 privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust), și de înlocuire și abrogare a Deciziei 2002/187/JAI a Consiliului (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1727 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 noiembrie 2018 privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust), și de înlocuire și abrogare a Deciziei 2002/187/JAI a Consiliului (20),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 referitoare la Raportul său din 2020 privind statul de drept: Situația statului de drept în Uniunea Europeană (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 referitoare la Raportul său din 2020 privind statul de drept: Situația statului de drept în Uniunea Europeană (COM(2020)0580),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (21),

| — | având în vedere Protocolul opțional din 2002 la Convenția ONU împotriva torturii și a altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul opțional din 2002 la Convenția ONU împotriva torturii și a altor pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante,

| — | având în vedere activitatea desfășurată de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE, în special rapoartele intitulate „Drepturi în practică: accesul la un avocat și drepturile procedurale în procedurile penale și în procedurile privind mandatul european de arestare” din 13 septembrie 2019, „Condiții de detenție penală în Uniunea Europeană: norme și realitate” din 11 decembrie 2019 și „Detenția penală și alternative: aspecte ale drepturilor fundamentale în transferurile transfrontaliere ale UE” din 9 noiembrie 2016 și Baza de date privind condițiile de detenție penală lansată în decembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea desfășurată de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE, în special rapoartele intitulate „Drepturi în practică: accesul la un avocat și drepturile procedurale în procedurile penale și în procedurile privind mandatul european de arestare” din 13 septembrie 2019, „Condiții de detenție penală în Uniunea Europeană: norme și realitate” din 11 decembrie 2019 și „Detenția penală și alternative: aspecte ale drepturilor fundamentale în transferurile transfrontaliere ale UE” din 9 noiembrie 2016 și Baza de date privind condițiile de detenție penală lansată în decembrie 2019,

| — | având în vedere convențiile, recomandările și rezoluțiile Consiliului Europei în materie de penitenciare și cooperare în domeniul dreptului penal, |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile, recomandările și rezoluțiile Consiliului Europei în materie de penitenciare și cooperare în domeniul dreptului penal,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 la Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 la Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0248/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0248/2020),

| A. | întrucât cooperarea judiciară în Uniune este un element relevant pentru a face față provocărilor de mediu, sociale, economice și digitale; |
| --- | --- |

A.

întrucât cooperarea judiciară în Uniune este un element relevant pentru a face față provocărilor de mediu, sociale, economice și digitale;

| B. | întrucât procedura privind mandatul european de arestare (MEA) este o procedură de predare judiciară transfrontalieră simplificată și accelerată care a fost adoptată în urma atentatelor de la 11 septembrie și care, de la lansarea sa, a devenit instrumentul emblematic și cel mai frecvent utilizat pentru recunoașterea reciprocă în materie penală; |
| --- | --- |

B.

întrucât procedura privind mandatul european de arestare (MEA) este o procedură de predare judiciară transfrontalieră simplificată și accelerată care a fost adoptată în urma atentatelor de la 11 septembrie și care, de la lansarea sa, a devenit instrumentul emblematic și cel mai frecvent utilizat pentru recunoașterea reciprocă în materie penală;

| C. | întrucât MEA este, în general, un succes și a înlocuit extrădările cu predările; întrucât, în medie, în 2017 durata predărilor a fost redusă la 40 de zile de la 50 de zile, în medie, în 2016 în cazul în care persoana nu își dă consimțământul, deși în unele state membre există întârzieri sau nu se respectă cerințele privind recunoașterea reciprocă; întrucât în anumite cazuri rare, unele state membre au raportat proceduri de predare cu o durată de până la 90 de zile în cazul în care persoana nu își dă consimțământul; |
| --- | --- |

C.

întrucât MEA este, în general, un succes și a înlocuit extrădările cu predările; întrucât, în medie, în 2017 durata predărilor a fost redusă la 40 de zile de la 50 de zile, în medie, în 2016 în cazul în care persoana nu își dă consimțământul, deși în unele state membre există întârzieri sau nu se respectă cerințele privind recunoașterea reciprocă; întrucât în anumite cazuri rare, unele state membre au raportat proceduri de predare cu o durată de până la 90 de zile în cazul în care persoana nu își dă consimțământul;

| D. | întrucât dintre cele 150 000 de MEA care au fost emise în perioada 2005-2016 au fost executate 43 000; întrucât aceste cifre brute induc în eroare în ceea ce privește metodologia utilizată și succesul general, astfel cum a explicat Comisia; |
| --- | --- |

D.

întrucât dintre cele 150 000 de MEA care au fost emise în perioada 2005-2016 au fost executate 43 000; întrucât aceste cifre brute induc în eroare în ceea ce privește metodologia utilizată și succesul general, astfel cum a explicat Comisia;

| E. | întrucât cooperarea judiciară în materie penală a UE se bazează pe recunoașterea reciprocă formulată de Consiliul European de la Tampere din 1999; întrucât Tratatul de la Lisabona a modificat în mod semnificativ configurația constituțională a UE și a asigurat un temei juridic explicit pentru normele și procedurile de asigurare a recunoașterii reciproce a tuturor categoriilor de hotărâri judecătorești și decizii judiciare la articolul 82 din TFUE; |
| --- | --- |

E.

întrucât cooperarea judiciară în materie penală a UE se bazează pe recunoașterea reciprocă formulată de Consiliul European de la Tampere din 1999; întrucât Tratatul de la Lisabona a modificat în mod semnificativ configurația constituțională a UE și a asigurat un temei juridic explicit pentru normele și procedurile de asigurare a recunoașterii reciproce a tuturor categoriilor de hotărâri judecătorești și decizii judiciare la articolul 82 din TFUE;

| F. | întrucât recunoașterea reciprocă nu este o noțiune nouă, elaborată în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ), ci a fost elaborată inițial pe piața internă (logica cauzei Cassis de Dijon); întrucât, cu toate acestea, recunoașterea reciprocă în domeniul justiției penale are o logică și o bază juridică diferite de recunoașterea reciprocă a normelor privind accesul pe piață; întrucât, în această privință, recunoașterea reciprocă în cadrul SLSJ are caracteristici specifice, având în vedere implicațiile sale pentru drepturile fundamentale și suveranitatea națională și măsura în care trebuie facilitată prin armonizarea dreptului penal material și procedural, în special în ceea ce privește garanțiile procedurale; întrucât orice pas înapoi în aplicarea principiului recunoașterii reciproce în domeniul penal poate avea consecințe negative și poate afecta aplicarea acestuia în alte domenii, cum ar fi piața internă; |
| --- | --- |

F.

întrucât recunoașterea reciprocă nu este o noțiune nouă, elaborată în spațiul de libertate, securitate și justiție (SLSJ), ci a fost elaborată inițial pe piața internă (logica cauzei Cassis de Dijon); întrucât, cu toate acestea, recunoașterea reciprocă în domeniul justiției penale are o logică și o bază juridică diferite de recunoașterea reciprocă a normelor privind accesul pe piață; întrucât, în această privință, recunoașterea reciprocă în cadrul SLSJ are caracteristici specifice, având în vedere implicațiile sale pentru drepturile fundamentale și suveranitatea națională și măsura în care trebuie facilitată prin armonizarea dreptului penal material și procedural, în special în ceea ce privește garanțiile procedurale; întrucât orice pas înapoi în aplicarea principiului recunoașterii reciproce în domeniul penal poate avea consecințe negative și poate afecta aplicarea acestuia în alte domenii, cum ar fi piața internă;

| G. | întrucât recunoașterea reciprocă înseamnă recunoașterea directă a hotărârilor judecătorești din alte state membre, nerecunoașterea constituind excepția, și înseamnă că o hotărâre judecătorească nu ar trebui să fie respinsă exclusiv pe baza faptului că este pronunțată într-un alt stat membru; întrucât aplicarea recunoașterii reciproce a deciziilor luate de alte state membre nu este compatibilă cu revizuirea unor astfel de decizii, cu excepția cazului în care aceasta se face pe baza motivelor prevăzute în Decizia-cadru privind MEA; întrucât cooperarea și încrederea reciprocă între autoritățile judiciare competente trebuie să stea la baza aplicării acestui instrument; întrucât recunoașterea reciprocă și drepturile fundamentale trebuie să fie corelate; |
| --- | --- |

G.

întrucât recunoașterea reciprocă înseamnă recunoașterea directă a hotărârilor judecătorești din alte state membre, nerecunoașterea constituind excepția, și înseamnă că o hotărâre judecătorească nu ar trebui să fie respinsă exclusiv pe baza faptului că este pronunțată într-un alt stat membru; întrucât aplicarea recunoașterii reciproce a deciziilor luate de alte state membre nu este compatibilă cu revizuirea unor astfel de decizii, cu excepția cazului în care aceasta se face pe baza motivelor prevăzute în Decizia-cadru privind MEA; întrucât cooperarea și încrederea reciprocă între autoritățile judiciare competente trebuie să stea la baza aplicării acestui instrument; întrucât recunoașterea reciprocă și drepturile fundamentale trebuie să fie corelate;

| H. | întrucât recunoașterea reciprocă necesită un nivel ridicat de încredere reciprocă între statele membre, și este o consecință a faptului că se bazează pe o înțelegere comună a statului de drept și a drepturilor fundamentale; întrucât Uniunea Europeană are nevoie de această încredere, la această răscruce istorică crucială, pentru a face față cu succes provocărilor comune; întrucât întărirea încrederii este esențială pentru buna funcționare a MEA; |
| --- | --- |

H.

întrucât recunoașterea reciprocă necesită un nivel ridicat de încredere reciprocă între statele membre, și este o consecință a faptului că se bazează pe o înțelegere comună a statului de drept și a drepturilor fundamentale; întrucât Uniunea Europeană are nevoie de această încredere, la această răscruce istorică crucială, pentru a face față cu succes provocărilor comune; întrucât întărirea încrederii este esențială pentru buna funcționare a MEA;

| I. | întrucât instituirea mecanismului UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale ar trebui să fie esențială pentru consolidarea încrederii reciproce, deoarece este menită să evidențieze domeniile în care sunt necesare îmbunătățiri în ceea ce privește statul de drept; întrucât punerea în aplicare necorespunzătoare și incoerentă a Deciziei-cadru privind MEA de către anumite state membre nu contribuie la consolidarea acestei încrederi reciproce; întrucât un mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale poate fi util pentru a oferi elemente care să asigure o aplicare consecventă în cazul în care executările au fost respinse pe baza unei încălcări a drepturilor fundamentale și, prin urmare, să consolideze recunoașterea reciprocă între statele membre; |
| --- | --- |

I.

întrucât instituirea mecanismului UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale ar trebui să fie esențială pentru consolidarea încrederii reciproce, deoarece este menită să evidențieze domeniile în care sunt necesare îmbunătățiri în ceea ce privește statul de drept; întrucât punerea în aplicare necorespunzătoare și incoerentă a Deciziei-cadru privind MEA de către anumite state membre nu contribuie la consolidarea acestei încrederi reciproce; întrucât un mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale poate fi util pentru a oferi elemente care să asigure o aplicare consecventă în cazul în care executările au fost respinse pe baza unei încălcări a drepturilor fundamentale și, prin urmare, să consolideze recunoașterea reciprocă între statele membre;

| J. | întrucât încrederea reciprocă impune statelor membre să respecte legislația UE și, în special, drepturile fundamentale recunoscute de Cartă și statul de drept, cum ar fi independența judiciară; |
| --- | --- |

J.

întrucât încrederea reciprocă impune statelor membre să respecte legislația UE și, în special, drepturile fundamentale recunoscute de Cartă și statul de drept, cum ar fi independența judiciară;

| K. | întrucât MEA a contribuit la dezvoltarea și consolidarea unui SLSJ; întrucât articolul 6 din TUE privind Carta și CEDO, articolele 8, 15 alineatul (3), 16 și 18-25 din TFUE, directivele privind drepturile procedurale și Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile victimelor (22) sunt toate elemente esențiale ale cadrului SLSJ; întrucât aplicarea incorectă a MEA ar putea avea efecte dăunătoare asupra cooperării polițienești și judiciare în întreaga Uniune, asupra persoanelor fizice și a familiilor lor, precum și a funcționării spațiului Schengen și asupra drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

K.

întrucât MEA a contribuit la dezvoltarea și consolidarea unui SLSJ; întrucât articolul 6 din TUE privind Carta și CEDO, articolele 8, 15 alineatul (3), 16 și 18-25 din TFUE, directivele privind drepturile procedurale și Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind drepturile victimelor (22) sunt toate elemente esențiale ale cadrului SLSJ; întrucât aplicarea incorectă a MEA ar putea avea efecte dăunătoare asupra cooperării polițienești și judiciare în întreaga Uniune, asupra persoanelor fizice și a familiilor lor, precum și a funcționării spațiului Schengen și asupra drepturilor fundamentale;

| L. | întrucât apartenența la Uniunea Europeană implică respectarea unei serii de valori precum demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, astfel cum sunt stabilite atât la articolul 2 din TUE, cât și în ordinea juridică a statelor membre, în contextul asigurării respectării acestora; |
| --- | --- |

L.

întrucât apartenența la Uniunea Europeană implică respectarea unei serii de valori precum demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, astfel cum sunt stabilite atât la articolul 2 din TUE, cât și în ordinea juridică a statelor membre, în contextul asigurării respectării acestora;

| M. | întrucât o Uniune a egalității care protejează trebuie să asigure protecția tuturor victimelor criminalității (23), protejând în același timp drepturile persoanelor suspectate și ale celor acuzate; întrucât UE a adoptat instrumente care vizează consolidarea drepturilor victimelor, prin adoptarea unei varietăți de instrumente pe lângă detenția și predarea persoanelor suspectate și a persoanelor condamnate; |
| --- | --- |

M.

întrucât o Uniune a egalității care protejează trebuie să asigure protecția tuturor victimelor criminalității (23), protejând în același timp drepturile persoanelor suspectate și ale celor acuzate; întrucât UE a adoptat instrumente care vizează consolidarea drepturilor victimelor, prin adoptarea unei varietăți de instrumente pe lângă detenția și predarea persoanelor suspectate și a persoanelor condamnate;

| N. | întrucât majoritatea problemelor apărute odată cu aplicarea MEA au fost abordate în anumite chestiuni de către Curtea de Justiție a UE (CJUE), cum ar fi ne bis in idem (24), autoritatea judiciară (25), supremația și armonizarea la nivelul UE (26), independența sistemului judiciar (27), drepturile fundamentale (28), dubla incriminare (29), motivele de refuz și extrădarea cetățenilor UE către țări terțe (30); întrucât, în același timp, hotărârile judecătorești nu pot deveni un substitut pentru o legislație atent elaborată la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

N.

întrucât majoritatea problemelor apărute odată cu aplicarea MEA au fost abordate în anumite chestiuni de către Curtea de Justiție a UE (CJUE), cum ar fi ne bis in idem (24), autoritatea judiciară (25), supremația și armonizarea la nivelul UE (26), independența sistemului judiciar (27), drepturile fundamentale (28), dubla incriminare (29), motivele de refuz și extrădarea cetățenilor UE către țări terțe (30); întrucât, în același timp, hotărârile judecătorești nu pot deveni un substitut pentru o legislație atent elaborată la nivelul Uniunii;

| O. | întrucât dubla incriminare este o noțiune de extrădare internațională și, deși este puțin compatibilă cu recunoașterea reciprocă, în practică, aceasta poate fi necesară într-o măsură foarte limitată pentru persoanele căutate în conformitate cu jurisprudența CJUE; întrucât dubla incriminare este doar un motiv opțional de refuz al executării MEA și este rareori invocată de autoritățile de executare; întrucât lista infracțiunilor fără dublă incriminare include deja o gamă largă de infracțiuni, dintre care multe nu au fost încă foarte bine armonizate în statele membre, și întrucât o astfel de listă ar trebui reevaluată și eventual extinsă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 2 alineatul (3) din Decizia-cadru privind MEA; |
| --- | --- |

O.

întrucât dubla incriminare este o noțiune de extrădare internațională și, deși este puțin compatibilă cu recunoașterea reciprocă, în practică, aceasta poate fi necesară într-o măsură foarte limitată pentru persoanele căutate în conformitate cu jurisprudența CJUE; întrucât dubla incriminare este doar un motiv opțional de refuz al executării MEA și este rareori invocată de autoritățile de executare; întrucât lista infracțiunilor fără dublă incriminare include deja o gamă largă de infracțiuni, dintre care multe nu au fost încă foarte bine armonizate în statele membre, și întrucât o astfel de listă ar trebui reevaluată și eventual extinsă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 2 alineatul (3) din Decizia-cadru privind MEA;

| P. | întrucât noțiunea de recunoaștere reciprocă nu ar necesita armonizarea dreptului și a procedurii penale în materie penală în sine, dar practica cooperării judiciare a demonstrat că este necesară armonizarea anumitor standarde și definiții comune limitate pentru a facilita recunoașterea reciprocă, astfel cum se recunoaște la articolul 82 alineatul (2) din TFUE; întrucât, în ultimii ani, s-au înregistrat anumite progrese, și anume adoptarea a șase directive privind drepturile procedurale, a Directivei 2012/29/UE și a unor măsuri alternative la MEA, cum ar fi ordinul european de anchetă și armonizarea anumitor infracțiuni penale; întrucât, cu toate acestea, cele șase directive privind garanțiile procedurale nu au fost puse în aplicare pe deplin și în mod corect, ceea ce rămâne un motiv de îngrijorare; |
| --- | --- |

P.

întrucât noțiunea de recunoaștere reciprocă nu ar necesita armonizarea dreptului și a procedurii penale în materie penală în sine, dar practica cooperării judiciare a demonstrat că este necesară armonizarea anumitor standarde și definiții comune limitate pentru a facilita recunoașterea reciprocă, astfel cum se recunoaște la articolul 82 alineatul (2) din TFUE; întrucât, în ultimii ani, s-au înregistrat anumite progrese, și anume adoptarea a șase directive privind drepturile procedurale, a Directivei 2012/29/UE și a unor măsuri alternative la MEA, cum ar fi ordinul european de anchetă și armonizarea anumitor infracțiuni penale; întrucât, cu toate acestea, cele șase directive privind garanțiile procedurale nu au fost puse în aplicare pe deplin și în mod corect, ceea ce rămâne un motiv de îngrijorare;

| Q. | întrucât Comisia a subliniat că există dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare a anumitor dispoziții ale Directivei 2013/48/UE, în special cu privire la posibilitatea de a avea acces la un avocat atât în statul membru de executare, cât și în statul membru emitent; întrucât transpunerea celorlalte directive privind garanțiile procedurale care conțin dispoziții specifice referitoare la MEA (2010/64/UE; 2012/13/UE; (UE) 2016/800și (UE) 2016/1919) a fost necorespunzătoare, până în prezent, inclusiv în ceea ce privește luarea în considerare a egalității armelor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Comisia a subliniat că există dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare a anumitor dispoziții ale Directivei 2013/48/UE, în special cu privire la posibilitatea de a avea acces la un avocat atât în statul membru de executare, cât și în statul membru emitent; întrucât transpunerea celorlalte directive privind garanțiile procedurale care conțin dispoziții specifice referitoare la MEA (2010/64/UE; 2012/13/UE; (UE) 2016/800și (UE) 2016/1919) a fost necorespunzătoare, până în prezent, inclusiv în ceea ce privește luarea în considerare a egalității armelor;

| R. | întrucât alte instrumente au ajutat la soluționarea unor probleme legate de MEA, cum ar fi Directiva 2014/41/UE privind ordinul european de anchetă și Regulamentul (UE) 2018/1805 privind recunoașterea reciprocă a ordinelor de indisponibilizare și de confiscare (31), și au aplicat principiile recunoașterii reciproce altor tipuri de decizii judiciare; |
| --- | --- |

R.

întrucât alte instrumente au ajutat la soluționarea unor probleme legate de MEA, cum ar fi Directiva 2014/41/UE privind ordinul european de anchetă și Regulamentul (UE) 2018/1805 privind recunoașterea reciprocă a ordinelor de indisponibilizare și de confiscare (31), și au aplicat principiile recunoașterii reciproce altor tipuri de decizii judiciare;

| S. | întrucât Foaia de parcurs a UE din 2009 pentru consolidarea drepturilor procedurale în materie penală recunoaște problema perioadelor de arestare preventivă; întrucât condițiile de detenție reprezintă o problemă în multe state membre și acestea trebuie să respecte valorile consacrate la articolul 2 din TUE; întrucât există probleme legate de statul de drept în unele state membre, astfel cum se reflectă în hotărârile CEDO; |
| --- | --- |

S.

întrucât Foaia de parcurs a UE din 2009 pentru consolidarea drepturilor procedurale în materie penală recunoaște problema perioadelor de arestare preventivă; întrucât condițiile de detenție reprezintă o problemă în multe state membre și acestea trebuie să respecte valorile consacrate la articolul 2 din TUE; întrucât există probleme legate de statul de drept în unele state membre, astfel cum se reflectă în hotărârile CEDO;

| T. | întrucât, în rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la reexaminarea MEA, Parlamentul European a solicitat, printre altele, introducerea unui motiv obligatoriu de refuz în cazul în care există motive serioase să se creadă că executarea măsurii ar fi incompatibilă cu obligațiile statului membru de executare în conformitate cu articolul 6 din TUE și cu Carta; întrucât, în 2017, problemele legate de drepturile fundamentale au constituit o cauză de refuz al predării în 109 cazuri; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la reexaminarea MEA, Parlamentul European a solicitat, printre altele, introducerea unui motiv obligatoriu de refuz în cazul în care există motive serioase să se creadă că executarea măsurii ar fi incompatibilă cu obligațiile statului membru de executare în conformitate cu articolul 6 din TUE și cu Carta; întrucât, în 2017, problemele legate de drepturile fundamentale au constituit o cauză de refuz al predării în 109 cazuri;

| U. | întrucât recunoașterea reciprocă impune ca practicienii, inclusiv avocații specializați în dreptul penal, să fie formați în domeniul dreptului UE; |
| --- | --- |

U.

întrucât recunoașterea reciprocă impune ca practicienii, inclusiv avocații specializați în dreptul penal, să fie formați în domeniul dreptului UE;

| V. | întrucât Eurojust joacă un rol esențial în facilitarea și coordonarea executării MEA; întrucât asistența din partea Eurojust în ceea ce privește executarea MEA se solicită din ce în ce mai mult, ceea ce a condus la o creștere semnificativă a volumului său de muncă; întrucât, numai în 2019, Eurojust a facilitat executarea unor MEA în 703 cazuri noi și 574 de cazuri în curs; întrucât Eurojust este o agenție independentă și autonomă, alături de Parchetul European; |
| --- | --- |

V.

întrucât Eurojust joacă un rol esențial în facilitarea și coordonarea executării MEA; întrucât asistența din partea Eurojust în ceea ce privește executarea MEA se solicită din ce în ce mai mult, ceea ce a condus la o creștere semnificativă a volumului său de muncă; întrucât, numai în 2019, Eurojust a facilitat executarea unor MEA în 703 cazuri noi și 574 de cazuri în curs; întrucât Eurojust este o agenție independentă și autonomă, alături de Parchetul European;

| W. | întrucât datele comparate arată o tendință de a recurge din ce în ce mai mult la MEA, numărul MEA emise crescând de la un an la altul; |
| --- | --- |

W.

întrucât datele comparate arată o tendință de a recurge din ce în ce mai mult la MEA, numărul MEA emise crescând de la un an la altul;

| X. | întrucât executarea armonizată a MEA, împreună cu punerea în aplicare deplină și corectă a directivelor privind drepturile procedurale, cu o utilizare sporită a măsurilor alternative la MEA și cu stabilirea unor standarde minime ale UE, cum ar fi standardele privind penitenciarele și condițiile de detenție, vor împiedica căutarea instanței celei mai favorabile; întrucât executarea deplină și corectă a MEA în toate statele membre este necesară pentru a evalua în mod corespunzător funcționarea instrumentelor legislative relevante și necesitatea unor eventuale modificări, |
| --- | --- |

X.

întrucât executarea armonizată a MEA, împreună cu punerea în aplicare deplină și corectă a directivelor privind drepturile procedurale, cu o utilizare sporită a măsurilor alternative la MEA și cu stabilirea unor standarde minime ale UE, cum ar fi standardele privind penitenciarele și condițiile de detenție, vor împiedica căutarea instanței celei mai favorabile; întrucât executarea deplină și corectă a MEA în toate statele membre este necesară pentru a evalua în mod corespunzător funcționarea instrumentelor legislative relevante și necesitatea unor eventuale modificări,

Evaluarea generală a punerii în aplicare a MEA

| 1. | subliniază că MEA este o realizare majoră și un instrument eficient, util și indispensabil pentru combaterea infracțiunilor transfrontaliere grave și pentru aducerea autorilor infracțiunilor grave în fața justiției în statul membru în care s-au desfășurat sau sunt în curs proceduri penale, și are efecte pozitive asupra menținerii SLSJ; recunoaște că MEA a facilitat și a îmbunătățit în mod substanțial cooperarea în materie de predări; subliniază totuși că în ultimii 20 de ani lumea a fost supusă unei transformări digitale care a schimbat ecosistemul infracțional; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de existența unor probleme specifice; consideră că acestea nu pun în discuție și nu periclitează sistemul, ci arată că trebuie îmbunătățit și actualizat și că astfel de probleme trebuie abordate pentru a elimina anumite unghiuri moarte, pentru a consolida, astfel, sistemul general și a garanta respectarea statului de drept și a drepturilor fundamentale în toate statele membre; afirmă că spațiul Schengen și transformarea digitală au creat numeroase oportunități pentru cetățenii UE; constată însă că frontierele deschise și noile tehnologii necesită, de asemenea, instrumente eficace astfel încât autoritățile de aplicare a legii și cele juridice să efectueze urmărirea penală în cazul infracțiunilor transnaționale grave; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de faptul că astfel de probleme țin în principal de: condițiile de detenție și din penitenciare, proporționalitate, implementarea în procedurile privind mandatul european de arestare a garanțiilor procedurale consacrate în legislația UE, în special dubla reprezentare juridică atât în țările de executare, cât și în cele emitente, formare, chestiuni specifice privind statul de drept, executarea pedepselor privative de libertate (32), termene (33) și decizii in absentia; recunoaște că anumite cazuri au ridicat problema dublei incriminări (34); constată că în alte cazuri există o inconsecvență în stabilirea motivelor pentru care se refuză executarea mandatelor europene de arestare; mai subliniază că nu există un sistem de date complet care să permită elaborarea unor statistici fiabile atât din punct de vedere calitativ, cât și cantitativ, referitoare la emiterea mandatelor europene de arestare, la executarea acestora sau la refuzul de a le executa; subliniază că astfel de probleme nu doar subminează încrederea între statele membre, ci sunt și costisitoare sub aspect social și economic pentru persoanele vizate, pentru familiile acestora și pentru societăți în general; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de faptul că anumite probleme au fost abordate și că se încearcă soluționarea lor printr-o combinație de legi fără caracter obligatoriu (manualul MEA), evaluări reciproce, asistența din partea Eurojust, finanțarea unor programe de formare și a unor seturi de instrumente pentru practicieni în cadrul programului „Justiție” al UE, jurisprudența CJUE și legislația complementară (Decizia-cadru 2009/299/JAI și adoptarea directivelor privind drepturile procedurale pentru persoanele suspectate și persoanele acuzate, astfel cum prevede foia de parcurs din 2009, în special Directiva 2013/48/UE), însă rămân alte probleme de rezolvat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că MEA ar trebui consolidat și îmbunătățit, sporindu-i-se nivelul de eficacitate, de celeritate și de conformitate cu deciziile judecătorilor naționali, respectându-se în același timp proporționalitatea, dat fiind că unul dintre obiectivele unei Uniuni mai puternice presupune încrederea deplină a statelor membre în sistemul judiciar și în cel penitenciar al celorlalte state membre, acest mecanism fiind esențial în acest sens; reamintește că o diminuare a recunoașterii reciproce în domeniul penal poate conduce doar la o diminuare a acesteia în alte domenii și că acest lucru ar fi în detrimentul unei abordări eficiente a politicilor comune, precum cea referitoare la piața internă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că protocoalele 21 și 22 la TUE prevăd un statut special pentru două state membre – Irlanda are opțiunea de a participa în mod selectiv („opt-in”), iar Danemarca nu participă la dreptul penal al UE – ceea ce înseamnă că acestea participă la sistemul MEA, dar nu neapărat și la alte instrumente, cum ar fi directivele privind garanțiile procedurale; subliniază importanța asigurării coerenței în cadrul spațiului de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că MEA nu ar trebui utilizat în mod abuziv pentru infracțiuni minore, în cazul cărora nu se justifică arestarea preventivă; reamintește că utilizarea MEA ar trebui să se limiteze la infracțiuni grave, pentru care emiterea sa este strict necesară și proporțională; îndeamnă la utilizarea unor instrumente juridice mai puțin invazive, unde este posibil, înainte de emiterea unui MEA, spre exemplu a unui ordin european de anchetă; subliniază că autoritățile emitente ar trebui să efectueze verificări ale proporționalității, luând în considerare (i) gravitatea infracțiunii, (ii) pedeapsa probabilă impusă în cazul în care persoana este găsită vinovată de presupusa infracțiune, (iii) probabilitatea de detenție a persoanei în statul membru emitent după predare, (iv) impactul asupra drepturilor persoanei căutate și ale familiei acesteia și (v) interesele victimelor infracțiunii; solicită statelor membre și autorităților lor judiciare să trateze fără întârzieri nejustificate cauzele care implică un MEA, imediat după emiterea acestuia, pentru a se recurge cât mai puțin la arestarea preventivă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că, potrivit CJUE, refuzul de a executa un MEA constituie o excepție de la recunoașterea reciprocă și trebuie interpretat strict (35) în cazul în care se aplică unul dintre temeiurile de nerecunoaștere (articolele 3 și 4 din Decizia-cadru privind MEA) sau una dintre garanții (articolul 5 din același act) ori în conformitate cu jurisprudența CJUE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită ca refuzul executării să fie permis atunci când există motive serioase să se creadă că executarea MEA ar fi incompatibilă cu obligația statului membru de executare în temeiul articolului 6 din TUE și în conformitate cu Carta; subliniază că, atunci când neexecutarea are la bază o încălcare a drepturilor fundamentale, statul membru de executare trebuie să caracterizeze riscul grav de încălcare a drepturilor fundamentale și să stabilească motivele de refuz al executării pe baza unor elemente faptice și obiective, pentru a evita insecuritatea juridică și eventuala impunitate; reamintește că, în conformitate cu jurisprudența CJUE, Carta este standardul comun pentru protecția drepturilor fundamentale în UE (36); |
| --- | --- |

9.

Recomandări pentru îmbunătățirea funcționării MEA

| 10. | invită Comisia să furnizeze date clare, ușor de înțeles, complete și comparabile, deoarece datele existente sunt confuze și pot oferi o falsă impresie despre (in)eficiența MEA; invită Comisia să stabilească metoda prin care statele membre ar trebui să își îndeplinească obligația de a colecta și de a transfera sistematic Comisiei date fiabile și actualizate; invită Comisia să evalueze posibilitatea creării unei baze de date comune cu deciziile judiciare privind MEA, utilizând numai date anonimizate, care să devină un instrument inteligent și eficient pentru a evalua cooperarea judiciară, pentru a depista punctele slabe și a îmbunătăți capacitatea de a realiza orice tip de ajustări; reamintește că cooperarea judiciară este un element-cheie în garantarea stabilității pe plan social, economic, ecologic și digital; își reiterează apelul adresat Comisiei de a solicita statelor membre date complete privind funcționarea mecanismului aferent MEA și de a include aceste date în următorul său raport de punere în aplicare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că trebuie adoptate și alte măsuri orizontale pentru a consolida principiul cooperării loiale, așa cum se prevede la articolul 4 alineatul (3) din TUE, și pentru a mări încrederea reciprocă în sistemele naționale de justiție penală, conducând astfel la o cooperare judiciară mai eficientă; subliniază că o verificare a dublei incriminări limitează recunoașterea reciprocă și, potrivit CJUE, trebuie interpretată în mod restrictiv; subliniază totuși că există preocupări constante cu privire la lipsa unei definiții adecvate a infracțiunilor penale în cazul cărora nu se mai aplică regula dublei incriminări; observă că recunoașterea reciprocă ar trebui, în mod ideal, să funcționeze automat (37) fără a reevalua motivele temeinice ale acuzației și că deciziile nu ar trebui refuzate, decât atunci când există rațiuni pentru a invoca unul dintre motivele de refuz enumerate în mod exhaustiv în Decizia-cadru privind MEA sau când alte circumstanțe, după cum recunoaște CJUE, justifică aplicarea unor limitări principiilor recunoașterii reciproce și încrederii reciproce între statele membre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că principiul recunoașterii reciproce trebuie să se bazeze pe încredere reciprocă, care nu se poate concretiza decât prin garantarea respectării drepturilor fundamentale și procedurale ale persoanelor suspectate și ale persoanelor acuzate în cadrul procedurilor penale de pe întreg teritoriul Uniunii; reamintește importanța punerii în aplicare a directivelor privind drepturile procedurale în scopul garantării dreptului la un proces echitabil; îndeamnă, în acest sens, Comisia să asigure punerea în aplicare completă și corectă a acestor directive și să analizeze posibilitatea inițierii unor proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor atunci când este necesar; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să analizeze infracțiunile comune în statele membre cu scopul de a defini mai bine circumstanțele în care ar trebui să fie utilizat MEA și de a facilita evaluări ale proporționalității; invită Comisia să evalueze din punctul de vedere al formei și al fondului coerența listei cu cele 32 de categorii care nu necesită o verificare a dublei incriminări, ținând seama de criterii precum gravitatea acestora, dimensiunea lor transnațională sau impactul negativ pe care îl au asupra valorilor fundamentale ale Uniunii; este necesar să se asigure un nivel mai înalt de securitate juridică pentru toți actorii implicați în aplicarea sa, evitând astfel conflictele inutile; invită Comisia să examineze integral aspectele legate de elaborarea, acolo unde este posibil, a unei liste omogene de categorii de infracțiuni, bazate pe infracțiuni și interese specifice protejate prin lege; sugerează, de asemenea, să se evalueze includerea unei anexe cu definiții pentru fiecare intrare din listă, cu scopul de a facilita interpretarea; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că este importantă evaluarea includerii altor infracțiuni sau categorii de infracțiuni, cum ar fi infracțiunile împotriva mediului (de exemplu, infracțiunile privind poluarea cauzată de nave), anumite forme de evaziune fiscală, infracțiunile motivate de ură, abuzurile sexuale, violența bazată pe gen, infracțiunile comise prin mijloace digitale, precum furtul de identitate, infracțiunile care implică utilizarea violenței sau o amenințare gravă la adresa ordinii publice a statelor membre, precum și crimele împotriva integrității constituționale a statelor membre comise prin utilizarea violenței, a crimelor de genocid, a crimelor împotriva umanității și a crimelor de război, în cadrul unui angajament mai puternic al statelor membre față de cooperarea judiciară, statul de drept și drepturile fundamentale; subliniază că o cooperare judiciară sporită în cazul acestui tip de infracțiuni ar ajuta Uniunea să își atingă obiectivele prioritare și să întărească, în același timp, cultura respectului pentru democrație și pentru statul de drept pe teritoriul său; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută grupul de coordonare în domeniul MEA înființat recent de către Comisie; consideră că acest grup va contribui la îmbunătățirea schimbului rapid de informații actualizate și fiabile și de bune practici și la consolidarea cooperării, ceea ce ar trebui să ducă la o aplicare mai uniformă a MEA de către autoritățile judiciare, precum și la un schimb mai bun de informații între avocații care reprezintă persoanele vizate de MEA în statele membre de executare și în cele emitente; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește că, în principiu, pragul unei pedepse prevăzut la articolul 2 alineatul (2) din Decizia-cadru privind MEA vizează asigurarea proporționalității MEA; invită Comisia să analizeze posibilitatea de a reduce pragul de trei ani pentru anumite infracțiuni, cum ar fi traficul de persoane, exploatarea sexuală a copiilor și pornografia infantilă; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să clarifice problema infracțiunilor accesorii sau conexe cu infracțiunile principale care ating pragul prevăzut de MEA, de exemplu prin luarea în considerare a actualizării manualului MEA sau, eventual, prin instrumentele UE în domeniul armonizării dreptului penal, inclusiv indicarea aplicării MEA în statele membre în această privință; reamintește, în acest sens, că MEA nu reglementează predarea pentru săvârșirea unor infracțiuni accesorii sau conexe și că regula specialității s-ar putea aplica, împiedicând statul membru emitent să inițieze urmărirea penală a acestor infracțiuni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că este important să se definească mai precis atribuțiile și competențele autorităților naționale și ale organismelor UE implicate în procedurile privind mandatul european de arestare și să se asigure că acestea sunt specializate și că dispun de experiență practică; afirmă că o marjă largă de apreciere a autorității de executare ar fi prea puțin compatibilă cu principiul recunoașterii reciproce sau chiar contrară acestuia, în afara motivelor de nerecunoaștere prevăzute la articolele 3 și 4 din Decizia-cadru privind MEA și conform explicațiilor CJUE; consideră că orice revizuire a Deciziei-cadru privind MEA trebuie să stabilească o procedură prin care un MEA poate fi validat, dacă este necesar, de către un judecător, o instanță, un judecător de instrucție sau un procuror în statul membru emitent, în conformitate cu jurisprudența CJUE, pentru a depăși problema interpretărilor diferite ale termenului „autoritate judiciară”; consideră că, în cazul în care se poate asigura securitatea juridică cu privire la infracțiunile care se încadrează în mod clar în definiția dublei incriminări și cu privire la cele care nu se încadrează în această definiție, atunci marja de apreciere ar trebui să fie limitată în cazul dublei incriminări; afirmă că îmbunătățirea statului de drept, a drepturilor fundamentale, a condițiilor de detenție și a cunoștințelor practicienilor despre alte sisteme juridice vor contribui mai mult la consolidarea încrederii și a recunoașterii reciproce; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia să continue să evalueze transpunerea MEA și a altor instrumente de cooperare judiciară și să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor atunci când este necesar; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită statele membre să pună în aplicare în timp util și în mod adecvat MEA, hotărârile relevante ale CJUE privind MEA, precum și alte instrumente juridice suplimentare în materie penală; subliniază că instrumente precum Decizia-cadru 2008/909/JAI privind transferul deținuților, Decizia-cadru 2008/947/JAI privind probațiunea și sancțiunile alternative, ordinul european de anchetă, ordinul european de supraveghere judiciară, Convenția privind transferul de proceduri în materie penală (38), completează mandatul european de arestare și oferă alternative utile și mai puțin intruzive la acesta; subliniază că MEA ar trebui utilizat numai dacă au fost epuizate toate celelalte opțiuni alternative și că statele nu ar trebui să recurgă la MEA în situațiile în care o măsură mai puțin intruzivă ar conduce la aceleași rezultate, de exemplu audieri prin videoconferință sau instrumente conexe; îndeamnă autoritățile statelor membre să utilizeze, acolo unde este posibil, astfel de instrumente alternative în loc să emită un MEA; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită statelor membre să garanteze că autoritățile judiciare pot dispune măsuri alternative existente la detenție și la măsuri coercitive în procedurile privind MEA, în special atunci când o persoană consimte să fie predată, cu excepția cazului în care un refuz este necesar și justificat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ia act de raportul îngrijorător al Comisiei referitor la implementarea Directivei 2013/48/UE; îndeamnă Comisia să evalueze în continuare respectarea directivei de către statele membre și să ia măsurile adecvate, inclusiv să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, pentru a asigura conformitatea cu dispozițiile acesteia; îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile pentru a asigura punerea în aplicare deplină a tuturor directivelor privind garanțiile procedurale, pentru a garanta că persoanele căutate pot recurge la o apărare eficientă în cadrul procedurilor transfrontaliere; îndeamnă Comisia să aibă în vedere adoptarea de măsuri, ținând cont de punerea în aplicare inadecvată a Recomandării Comisiei din 27 noiembrie 2013 privind garanțiile procedurale pentru persoanele vulnerabile suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale (39), în special în ceea ce privește adulții vulnerabili; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită statele membre să ofere flexibilitate regimurilor lingvistice prevăzute de MEA și să dezvolte și să aplice practici comune în acest sens, respectând, în același timp, dreptul persoanelor la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale, în conformitate cu Directiva 2010/64/UE; invită, în acest sens, statele membre să introducă mecanismele necesare pentru a evita întârzieri sau obstrucții; regretă că Decizia-cadru privind MEA nu stabilește termene pentru transmiterea mandatelor europene de arestare traduse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia să asigure o aplicare uniformă și o monitorizare eficientă a termenelor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să asigure o finanțare adecvată pentru Eurojust și pentru Rețeaua judiciară europeană (RJE) pentru a le permite să faciliteze și să coordoneze MEA; regretă că actualele alocări bugetare ale Comisiei pentru Eurojust sunt insuficiente având în vedere provocările cu care se confruntă agenția prin numărul de cazuri în continuă creștere și că acestea au dus la stagnarea finanțării, în ciuda volumului de muncă ridicat; subliniază că este esențial ca bugetul Eurojust să corespundă atribuțiilor și priorităților agenției pentru a-i permite să își îndeplinească mandatul; solicită din nou o rețea judiciară specifică pentru MEA; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia și statele membre să asigure o finanțare adecvată pentru furnizarea de asistență judiciară persoanelor vizate de procedurile aferente MEA, inclusiv pentru asistență judiciară atât în statele membre emitente, cât și în cele de executare, finanțare pentru interpreții și traducătorii calificați în mod adecvat, formare specifică privind MEA pentru practicieni, printre care poliția, procurorii, magistrații și avocații apărării, în special în domenii precum aspecte ale drepturilor fundamentale în MEA, evaluarea proporționalității și măsurile alternative la detenție, reprezentarea în cauzele bazate pe un MEA și în ceea ce privește procedura de pronunțare a unei hotărâri preliminare de către CJUE și solicitarea de garanții din partea autorităților altor state membre; subliniază valoarea programelor Rețelei Europene de Formare Judiciară (EJTN), cum ar fi simulările de mandat european de arestare și formarea lingvistică; subliniază că, pentru a se asigura egalitatea de forțe, avocații ar trebui să aibă acces la o formare specifică, accesibilă și la un preț rezonabil; solicită Comisiei să promoveze și să faciliteze furnizarea unei astfel de formări; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să sprijine și apoi să extindă, în cooperare cu statele membre, EJTN și platformele naționale de formare existente dedicate sistemului judiciar și, dacă este necesar, să lanseze o platformă suplimentară de formare pentru experți și practicieni axată pe instrumentele de recunoaștere reciprocă, inclusiv MEA; afirmă că aceasta ar trebui să le ofere informații despre relația strânsă dintre instrumente, inclusiv un spațiu comun pentru schimbul de experiență; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ia act de faptul că cooperarea dintre autorități, inclusiv respectarea drepturilor fundamentale, poate fi îmbunătățită prin utilizarea unei tehnologii și a unei digitalizări sigure; salută înființarea bazei de date privind detenția penală a Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA); solicită să se pună la punct o bază de date centralizată care să conțină jurisprudența națională privind aplicarea MEA (ca și în alte domenii ale legislației UE) (40); consideră că o bază de date publică specifică cu avocați specializați în MEA ar putea contribui la garantarea dreptului de acces la un avocat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită o reexaminare periodică a MEA neexecutate și o analiză a oportunității retragerii acestora împreună cu alertele Sistemului de informații Schengen de a doua generație (SIS II) și Interpol aferente; solicită, în plus, retragerea MEA împreună cu alertele SIS II și Interpol aferente acolo unde MEA a fost refuzat din motive obligatorii, cum ar fi principiul ne bis in idem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia să țină seama de avizele parlamentelor naționale, în conformitate cu Protocolul nr. 2 la TUE, dacă decide să propună acte legislative în domeniul dreptului penal al UE, întrucât participarea lor permite verificarea aplicării principiilor subsidiarității și proporționalității în dreptul penal al UE; |
| --- | --- |

30.

Recomandări privind drepturile fundamentale

| 31. | invită statele membre să respecte obligațiile ce decurg din articolul 2 din TUE privind demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și drepturile omului, inclusiv drepturile minorităților; subliniază că statele membre trebuie să garanteze că orice persoană, inclusiv victimele unei infracțiuni sau persoanele căutate în baza unui MEA, ale căror drepturi și libertăți garantate de legislația Uniunii sunt încălcate, au dreptul la o cale de atac eficientă în fața unei instanțe, în conformitate cu articolul 47 din Cartă și cu jurisprudența consolidată a CJUE; subliniază că toate căile de atac exercitate în statul de executare trebuie să respecte dreptul la o cale de atac eficientă și termenele stabilite prin instrumentul de recunoaștere reciprocă aplicabil sau, în absența unor termen clare, trebuie să se realizeze suficient de prompt pentru a garanta că scopul procesului de recunoaștere reciprocă nu este periclitat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ia act de faptul că, deși punerea în aplicare a procedurii prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din TUE are un impact asupra recunoașterii reciproce, conform jurisprudenței actuale a CJUE, autoritatea de executare trebuie să evalueze, în fiecare caz în parte, dacă există motive întemeiate de a crede că, în urma predării, există riscul ca drepturile fundamentale ale persoanei să fie încălcate; subliniază că declanșarea articolului 7 alineatul (1) și alineatul (2) din TUE nu echivalează cu nerecunoașterea automată, având în vedere importanța cooperării în materie penală și funcționarea întregului sistem de cooperare judiciară al UE; subliniază rolul Eurojust în asistarea statelor membre atunci când emit sau execută ordine în acest context, în vederea întăririi încrederii reciproce; recomandă, prin urmare, să se creeze un sistem de măsuri de precauție, care să includă suspendarea instrumentului, pentru a apăra garanțiile prevăzute și a consolida încrederea și recunoașterea reciprocă între statele membre; |
| --- | --- |

32.

| 33. | evidențiază legătura dintre condițiile de detenție și măsurile MEA și reamintește statelor membre că articolul 3 din Convenția europeană a drepturilor omului și jurisprudența relevantă impun statelor membre nu numai obligații negative, ci și obligații pozitive, cerându-le să garanteze că condițiile de detenție sunt compatibile cu demnitatea umană și că, în cazul încălcării acestor drepturi, se efectuează anchete amănunțite și eficace; invită Comisia să analizeze mijloacele juridice și financiare disponibile la nivelul Uniunii pentru a îmbunătăți standardele în materie de detenție; |
| --- | --- |

33.

| 34. | este îngrijorat de condițiile de detenție existente în unele state membre; salută, în acest sens, noua bază de date privind detenția penală (41) a FRA și consideră că această măsură constituie un prim pas încurajator în direcția unei mai bune evaluări comune a condițiilor de detenție în UE; |
| --- | --- |

34.

| 35. | își reiterează apelul (42) adresat statelor membre de a îmbunătăți condițiile de detenție necorespunzătoare; invită Comisia să exploateze pe deplin posibilitatea de a finanța modernizarea centrelor de detenție prin utilizarea fondurilor structurale ale UE; reamintește, în acest sens, că, în Concluziile sale din 2018 intitulate „Promovarea recunoașterii reciproce prin sporirea încrederii reciproce” (43), Consiliul a invitat, de asemenea, Comisia să promoveze utilizarea fondurilor UE pentru a ajuta statele membre să soluționeze problema condițiilor de detenție necorespunzătoare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reiterează importanța unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale – sub forma unei eventuale propuneri legislative și susținut de un acord interinstituțional – care să constea într-o analiză anuală independentă și bazată pe date concrete pentru a evalua respectarea de către toate statele membre ale UE a articolului 2 din TUE, precum și în recomandări specifice fiecărei țări, pentru a îmbunătăți încrederea reciprocă între statele membre; constată că un mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale ar fi un instrument-cheie care contribuie la consolidarea încrederii reciproce între statele membre în contextul aplicării Directivei-cadru privind MEA; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să studieze fezabilitatea instrumentelor complementare privind drepturile procedurale, cum ar fi cele ce țin de admisibilitatea probelor și condițiile de detenție în arestul preventiv, în special pe baza standardelor Consiliului Europei sau a unor standarde superioare, inclusiv în ce privește perioada maximă a detenției preventive; afirmă că Comisia ar trebui să vizeze cele mai înalte standarde, respectând totodată principiile subsidiarității și proporționalității; consideră că absența unor standarde minime privind condițiile de detenție și arestarea preventivă la nivelul Uniunii, a limitării utilizării arestului preventiv ca măsură de ultimă instanță și a luării în considerare a alternativelor, împreună cu absența unei evaluări adecvate a pregătirii pentru proces a cazurilor pot duce la perioade nejustificate și excesive petrecute în arest preventiv de către persoanele suspectate și acuzate; reamintește că această situație a fost agravată și mai mult de pandemia de COVID-19; invită Comisia să atingă standardele minime ale Uniunii, în special în ceea ce privește garanțiile procedurale penale și condițiile de detenție și din închisori, precum și să consolideze instrumentele de informare a autorităților naționale de executare cu privire la condițiile din arestul preventiv și de detenție din fiecare stat membru; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că nu există un mecanism în vigoare care să asigure o monitorizare adecvată a garanțiilor furnizate de autoritățile judiciare emitente după predare; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea adoptării unor măsuri în această direcție; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia să furnizeze, printre altele, o evaluare a respectării principiului ne bis in idem; o metodă de control al proporționalității pentru emiterea unui MEA, pe baza tuturor factorilor și circumstanțelor relevante, cum ar fi gravitatea infracțiunii, dacă cazul este pregătit pentru proces, repercusiunile asupra drepturilor persoanei căutate, implicațiile economice și disponibilitatea unor măsuri alternative adecvate și mai puțin intruzive; o procedură de consultare standardizată prin care autoritățile competente din statul membru emitent și din statul de executare să poată face schimb de informații cu privire la executarea unui MEA, în special la proporționalitate, pregătirea pentru proces și conflictele de competență; și o imagine de ansamblu asupra eventualelor măsuri legislative în temeiul articolului 82 alineatul (1) din TFUE; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită statele membre să ratifice Protocolul opțional la Convenția ONU împotriva torturii; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atrage atenția asupra faptului că deficiențele în domeniul cooperării judiciare, inclusiv al MEA, pot prejudicia interesele victimelor și pot duce la refuzarea accesului la justiție și la absența protecției pentru victime; subliniază că impunitatea, ca urmare a deficiențelor cooperării judiciare, poate avea un impact nociv și foarte negativ asupra statului de drept, a sistemelor judiciare și a încrederii societății în instituții, precum și a victimelor și a societății în general; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că, potrivit FRA, informațiile furnizate inculpaților despre drepturile lor procedurale în cadrul procedurilor penale diferă atât din punct de vedere cantitativ, cât și ca modalitate de transmitere; solicită statelor membre să instituie garanții pentru a asigura informarea eficace a persoanelor cu privire la drepturile lor procedurale, de îndată ce acestea sunt suspectate de săvârșirea unei infracțiuni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ia act de standardele CEDO și de cerințele stabilite în Directiva 2013/48/UE și Directiva 2010/64/UE; reamintește că punerea la dispoziție a unui timp suficient pentru pregătirea unui caz și accesul complet și rapid la materialele cazului ar îmbunătăți calitatea reprezentării; subliniază că, având în vedere natura transfrontalieră a procedurilor MEA, care implică frecvent inculpați care nu vorbesc limba statului membru de executare, asigurarea accesului la servicii de interpretare în etapa inițială a procedurilor și, în special, facilitarea comunicării cu avocații, constituie o garanție esențială a unor proceduri echitabile și o cerință prevăzută în Directiva 2010/64/UE; îndeamnă Comisia și statele membre să asigure garantarea atât în drept, cât și în fapt a dreptului de acces la un avocat și la asistență judiciară atât în statul membru emitent, cât și în cel de executare; |
| --- | --- |

43.

Asigurarea coerenței cadrului juridic al MEA

| 44. | afirmă că mandatul european de arestare este eficient; consideră totuși că principalele probleme legate de MEA țin de coerența și eficiența acestuia, acestea putând fi îmbunătățite, deși au apărut și anumite întrebări cu privire la respectarea valorilor UE și a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia să asigure o politică coerentă privind recunoașterea reciprocă care să țină seama de jurisprudența CJUE, de nivelul actual de armonizare a dreptului penal și a procedurii penale în statele membre și de drepturile fundamentale consacrate de Cartă; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia să realizeze o analiză transversală a instrumentelor de recunoaștere reciprocă pentru a preveni divergențele și pentru a asigura coordonarea și buna interacțiune între ele; solicită, în special, să se studieze aplicarea în practică a instrumentului în diferite țări, pentru a identifica bunele practici care asigură un nivel ridicat de executare a mandatelor emise de anumite țări, precum și dificultățile specifice întâlnite acolo unde gradul de neexecutare a mandatelor este deosebit de ridicat; |
| --- | --- |

46.

| 47. | afirmă că problemele de coerență legate de punerea în aplicare a Deciziei-cadru privind MEA identificate trebuie abordate printr-o combinație de măsuri practice (formarea practicienilor), instrumente juridice neobligatorii (manuale și recomandări), o legislație specifică (definirea autorității judiciare, ne bis in idem, drepturi fundamentale etc.) și, într-o a doua etapă, prin mijloace considerate necesare, ținând seama de cea de a noua rundă de evaluare reciprocă, pentru a completa legislația specifică (arestarea preventivă); consideră că Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a obține punerea în aplicare integrală și corectă a MEA în toate statele membre, ținând seama de jurisprudența CJUE; |
| --- | --- |

47.

| 48. | recomandă, pe termen mediu, promovarea unui cod de cooperare judiciară al UE în materie penală care să compileze sistematic legislația existentă, pentru a garanta securitatea juridică și coerența diferitelor instrumente ale UE; |
| --- | --- |

48.

Brexitul

| 49. | invită Comisia să continue negocierile cu Regatul Unit cu scopul de a menține standardele UE cu privire la drepturile procedurale și fundamentale ale persoanelor suspectate și ale persoanelor acuzate; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că rezultatele obținute în Regatul Unit de la introducerea MEA ar putea cunoaște o răsturnare dramatică; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  A se vedea hotărârea CEDO din 9 iulie 2019 în cauza Romeo Castaño împotriva Belgiei privind încălcarea unui aspect procedural al articolului 2 din Convenția europeană a drepturilor omului (anchetă eficace).

(2)  JO L 190, 18.7.2002, p. 1.

(3)  JO L 337, 16.12.2008, p. 102.

(4)  JO L 81, 27.3.2009, p. 24.

(5)  JO L 294, 11.11.2009, p. 20.

(6)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 82.

(7)  JO C 285, 29.8.2017, p. 135.

(8)  JO C 346, 27.9.2018, p. 94.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0406.

(10)  JO C 295, 4.12.2009, p. 3.

(11)  JO L 280, 26.10.2010, p. 1.

(12)  JO L 142, 1.6.2012, p. 1.

(13)  JO L 294, 6.11.2013, p. 1.

(14)  JO L 65, 11.3.2016, p. 1.

(15)  JO L 132, 21.5.2016, p. 1.

(16)  JO L 297, 4.11.2016, p. 1.

(17)  JO L 130, 1.5.2014, p. 1.

(18)  JO C 449, 13.12.2018, p. 6.

(19)  JO C 422, 16.12.2019, p. 9.

(20)  JO L 295, 21.11.2018, p. 138.

(21)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0251.

(22)  Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (JO L 315, 14.11.2012, p. 57).

(23)  Strategia UE privind drepturile victimelor (2020-2025)

(24)  CJUE, C-261/09, Mantello.

(25)  CJUE, C-453/16 PPU, Özcelik; C-452/16 PPU, Poltorak; C-477/16 PPU, Kovalkovas; Cauzele conexate C-508/18 și C-82/19 PPU, OG și PI.

(26)  CJUE, C-399/11, Melloni sau C-42/17, M.A.S. și M.B.

(27)  CJUE, C-216/18 PPU, Minister for Justice and Equality.

(28)  CJUE, cauzele conexate C-404/15 și C-659/15 PPU, Aranyosi și Căldăraru; C-128/18, Dorobantu.

(29)  CJUE, C-289/15, Grundza.

(30)  CJUE, C-182/15, Petruhhin; C-191/16, Pisciotti; C-247/17 Raugevicius; C-897/19 PPU, I.N./Ruska Federacija; etc.

(31)  JO L 303, 28.11.2018, p. 1.

(32)  CJUE, C-579/15, Popławski.

(33)  CJUE, C-168/13 PPU, Jeremy F.

(34)  CJUE, cu orientări din C-289/15, Grundza, care face trimitere la Decizia-cadru 2008/909/JAI a Consiliului.

(35)  A se vedea, de exemplu, CJUE, C-216/18 PPU, Minister for Justice and Equality.

(36)  Cf. CJUE, C-399/11, Melloni, punctul 63 și C-128/18, Dorobantu, punctul 79.

(37)  A se vedea, de exemplu, Comunicarea Comisiei din 26 iulie 2000 privind recunoașterea reciprocă a deciziilor finale în materie penală (COM(2000)0495).

(38)  Tratatul nr. 073 al Consiliului Europei, 15 mai 1972.

(39)  JO C 378, 24.12.2013, p. 8.

(40)  A se vedea „European Implementation Assessment on the EAW” (Evaluarea punerii în aplicare la nivel european a mandatului european de arestare), realizată în iunie 2020 de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (EPRS).

(41)  Baza de date privind detenția penală 2015-2019, https://fra.europa.eu/en/databases/criminal-detention/criminal-detention/home

(42)  Rezoluția Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la sistemele penitenciare și condițiile din închisori (JO C 346, 27.9.2018, p. 94).

(43)  JO C 449, 13.12.2018, p. 6.

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/14

---

P9_TA(2021)0007

Întărirea pieței unice: viitorul liberei circulații a serviciilor

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la întărirea pieței unice: viitorul liberei circulații a serviciilor (2020/2020(INI))

(2021/C 456/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (1) („Directiva privind serviciile”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (1) („Directiva privind serviciile”),

| — | având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (2)(„Directiva privind calificările profesionale”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (2)(„Directiva privind calificările profesionale”),

| — | având în vedere Directiva 2014/67/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind asigurarea respectării aplicării Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/67/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind asigurarea respectării aplicării Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/957 a Parlamentului European și a Consiliului din 28 iunie 2018 de modificare a Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/957 a Parlamentului European și a Consiliului din 28 iunie 2018 de modificare a Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (4),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/958 a Parlamentului European și a Consiliului din 28 iunie 2018 privind efectuarea unui test de proporționalitate înainte de adoptarea unor noi reglementări referitoare la profesii (5) („Directiva privind testul de proporționalitate”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/958 a Parlamentului European și a Consiliului din 28 iunie 2018 privind efectuarea unui test de proporționalitate înainte de adoptarea unor noi reglementări referitoare la profesii (5) („Directiva privind testul de proporționalitate”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1724 din 2 octombrie 2018 privind înființarea unui portal digital unic (gateway) pentru a oferi acces la informații, la proceduri și la servicii de asistență și de soluționare a problemelor și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 (6) [Regulamentul privind portalul digital unic (gateway)], |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1724 din 2 octombrie 2018 privind înființarea unui portal digital unic (gateway) pentru a oferi acces la informații, la proceduri și la servicii de asistență și de soluționare a problemelor și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 (6) [Regulamentul privind portalul digital unic (gateway)],

| — | având în vedere Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (7) („Directiva privind asistența medicală transfrontalieră”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (7) („Directiva privind asistența medicală transfrontalieră”),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2018 referitoare la pachetul privind piața unică (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2018 referitoare la pachetul privind piața unică (8),

| — | având în vedere studiul din februarie 2019 comandat de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor intitulat „Contribuții la creștere: Piața unică a serviciilor – beneficii economice pentru cetățeni și întreprinderi”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din februarie 2019 comandat de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor intitulat „Contribuții la creștere: Piața unică a serviciilor – beneficii economice pentru cetățeni și întreprinderi”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2018 intitulată „Un sector european al comerțului cu amănuntul adaptat la secolul XXI” (COM(2018)0219), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2018 intitulată „Un sector european al comerțului cu amănuntul adaptat la secolul XXI” (COM(2018)0219),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „Identificarea și înlăturarea barierelor din cadrul pieței unice” (COM(2020)0093), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „Identificarea și înlăturarea barierelor din cadrul pieței unice” (COM(2020)0093),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 privind un plan de acțiune pe termen lung pentru o mai bună implementare și asigurare a respectării normelor privind piața unică (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 privind un plan de acțiune pe termen lung pentru o mai bună implementare și asigurare a respectării normelor privind piața unică (COM(2020)0094),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 13 mai 2020 intitulată „COVID-19: Către o abordare etapizată și coordonată pentru restabilirea liberei circulații și ridicarea controalelor la frontierele interne” (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 13 mai 2020 intitulată „COVID-19: Către o abordare etapizată și coordonată pentru restabilirea liberei circulații și ridicarea controalelor la frontierele interne” (C(2020)3250),

| — | având în vedere recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate (9),

| — | având în vedere scrisoarea adresată la 26 februarie 2019 de prim-miniștrii statelor membre Președintelui Consiliului European, care abordează dezvoltarea viitoare a pieței unice, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea adresată la 26 februarie 2019 de prim-miniștrii statelor membre Președintelui Consiliului European, care abordează dezvoltarea viitoare a pieței unice,

| — | având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene din 14 martie 2016 intitulat „A asigurat Comisia o punere în aplicare eficace a Directivei privind serviciile?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene din 14 martie 2016 intitulat „A asigurat Comisia o punere în aplicare eficace a Directivei privind serviciile?”,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0250/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0250/2020),

| A. | întrucât Directiva privind serviciile și Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale sunt instrumente esențiale pentru asigurarea liberei circulații a serviciilor în cadrul Uniunii Europene, însă o parte din potențialul pieței unice a serviciilor rămâne neexploatat; |
| --- | --- |

A.

întrucât Directiva privind serviciile și Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale sunt instrumente esențiale pentru asigurarea liberei circulații a serviciilor în cadrul Uniunii Europene, însă o parte din potențialul pieței unice a serviciilor rămâne neexploatat;

| B. | întrucât serviciile reprezintă 73 % din PIB-ul UE și contribuie cu 74 % (10) din ocuparea forței de muncă, ceea ce este întărit de faptul că 9 din 10 locuri de muncă noi din Uniunea Europeană sunt create în acest sector, în timp ce ponderea serviciilor în comerțul intra-UE este de doar aproximativ 20 %, generând doar 6,5 % din PIB-ul UE; întrucât studiile arată că beneficiile potențiale legate de aprofundarea pieței unice a serviciilor prin implementarea efectivă și o mai bună armonizare a legislației ar putea fi de până la 297 miliarde EUR, reprezentând 2 % din PIB-ul UE; întrucât 27 % (11) din valoarea adăugată a bunurilor fabricate în UE este generată de servicii și 14 milioane de locuri de muncă aflate în sprijinul producției sunt în sectorul serviciilor; întrucât există o serie de servicii care au lanțuri de aprovizionare complexe și, prin urmare, sunt mai puțin expuse comerțului; |
| --- | --- |

B.

întrucât serviciile reprezintă 73 % din PIB-ul UE și contribuie cu 74 % (10) din ocuparea forței de muncă, ceea ce este întărit de faptul că 9 din 10 locuri de muncă noi din Uniunea Europeană sunt create în acest sector, în timp ce ponderea serviciilor în comerțul intra-UE este de doar aproximativ 20 %, generând doar 6,5 % din PIB-ul UE; întrucât studiile arată că beneficiile potențiale legate de aprofundarea pieței unice a serviciilor prin implementarea efectivă și o mai bună armonizare a legislației ar putea fi de până la 297 miliarde EUR, reprezentând 2 % din PIB-ul UE; întrucât 27 % (11) din valoarea adăugată a bunurilor fabricate în UE este generată de servicii și 14 milioane de locuri de muncă aflate în sprijinul producției sunt în sectorul serviciilor; întrucât există o serie de servicii care au lanțuri de aprovizionare complexe și, prin urmare, sunt mai puțin expuse comerțului;

| C. | întrucât echilibrul dintre libertățile economice, drepturile sociale, interesele consumatorilor, lucrătorilor și ale întreprinderilor și interesul general este vital pentru cadrul pieței unice; întrucât alinierea creșterii economice la aspectele calitative ale dezvoltării, cum ar fi îmbunătățirea calității și siguranței vieții și servicii de înaltă calitate, este esențială pentru evaluarea dezvoltării pieței unice și ar trebui să aducă îmbunătățiri suplimentare pentru drepturile consumatorilor și ale lucrătorilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât echilibrul dintre libertățile economice, drepturile sociale, interesele consumatorilor, lucrătorilor și ale întreprinderilor și interesul general este vital pentru cadrul pieței unice; întrucât alinierea creșterii economice la aspectele calitative ale dezvoltării, cum ar fi îmbunătățirea calității și siguranței vieții și servicii de înaltă calitate, este esențială pentru evaluarea dezvoltării pieței unice și ar trebui să aducă îmbunătățiri suplimentare pentru drepturile consumatorilor și ale lucrătorilor;

| D. | întrucât serviciile de înaltă calitate sunt în interesul consumatorilor și fragmentarea pieței unice prin reglementări naționale nejustificate și anumite practici comerciale, care duc, printre altele, la o concurență mai redusă, nu numai că împiedică întreprinderile, dar îi afectează pe consumatori, care au mai puține opțiuni și plătesc prețuri mai mari; |
| --- | --- |

D.

întrucât serviciile de înaltă calitate sunt în interesul consumatorilor și fragmentarea pieței unice prin reglementări naționale nejustificate și anumite practici comerciale, care duc, printre altele, la o concurență mai redusă, nu numai că împiedică întreprinderile, dar îi afectează pe consumatori, care au mai puține opțiuni și plătesc prețuri mai mari;

| E. | întrucât Directiva privind serviciile, care acoperă aproximativ două treimi din activitățile în materie de servicii, exclude – în conformitate cu cadrele de reglementare speciale care sunt de interes general, cu articolul 2 din Protocolul nr. 26 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și cu articolul 14 din TFUE – în totalitate sau parțial, serviciile sociale, serviciile de sănătate și alte servicii publice din domeniul său de aplicare; întrucât este posibil să fie necesar ca serviciile de interes general să fie furnizate, comandate și organizate de statele membre în conformitate cu cerințele și circumstanțele locale, pentru a răspunde nevoilor utilizatorilor la cel mai local nivel posibil; |
| --- | --- |

E.

întrucât Directiva privind serviciile, care acoperă aproximativ două treimi din activitățile în materie de servicii, exclude – în conformitate cu cadrele de reglementare speciale care sunt de interes general, cu articolul 2 din Protocolul nr. 26 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și cu articolul 14 din TFUE – în totalitate sau parțial, serviciile sociale, serviciile de sănătate și alte servicii publice din domeniul său de aplicare; întrucât este posibil să fie necesar ca serviciile de interes general să fie furnizate, comandate și organizate de statele membre în conformitate cu cerințele și circumstanțele locale, pentru a răspunde nevoilor utilizatorilor la cel mai local nivel posibil;

| F. | întrucât UE se confruntă în prezent cu o recesiune și o creștere a șomajului cauzate de pandemia de COVID-19 și întrucât aprofundarea pieței unice a serviciilor este o modalitate esențială de a mări fluxurile comerciale ale UE și a îmbunătăți lanțurile valorice, contribuind astfel la creșterea economică; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE se confruntă în prezent cu o recesiune și o creștere a șomajului cauzate de pandemia de COVID-19 și întrucât aprofundarea pieței unice a serviciilor este o modalitate esențială de a mări fluxurile comerciale ale UE și a îmbunătăți lanțurile valorice, contribuind astfel la creșterea economică;

| G. | întrucât angajații din sectorul serviciilor care au lucrat neobosit pe parcursul pandemiei de COVID-19 din Uniunea Europeană sunt afectați negativ, fie din cauza insecurității economice grave, fie din cauza expunerii în prima linie; întrucât este necesar să fie abordată această problemă la nivelul UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât angajații din sectorul serviciilor care au lucrat neobosit pe parcursul pandemiei de COVID-19 din Uniunea Europeană sunt afectați negativ, fie din cauza insecurității economice grave, fie din cauza expunerii în prima linie; întrucât este necesar să fie abordată această problemă la nivelul UE;

| H. | întrucât statele membre ar trebui să aplice și să monitorizeze Directiva revizuită privind detașarea lucrătorilor (12) într-un mod corect și la timp, pentru a asigura protecția lucrătorilor detașați pe parcursul perioadei de detașare și a evita orice limitări nejustificate ale libertății de a presta servicii, stabilind anumite dispoziții obligatorii privind condițiile de muncă și protecția sănătății și a securității lucrătorilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât statele membre ar trebui să aplice și să monitorizeze Directiva revizuită privind detașarea lucrătorilor (12) într-un mod corect și la timp, pentru a asigura protecția lucrătorilor detașați pe parcursul perioadei de detașare și a evita orice limitări nejustificate ale libertății de a presta servicii, stabilind anumite dispoziții obligatorii privind condițiile de muncă și protecția sănătății și a securității lucrătorilor;

| I. | întrucât este necesară o piață a serviciilor mai integrată și interconectată pentru a pune în practică Pilonul european al drepturilor sociale, a combate schimbările climatice, a crea o economie sustenabilă, inclusiv la nivelul comerțului digital, și a valorifica întregul potențial al Pactului verde european; |
| --- | --- |

I.

întrucât este necesară o piață a serviciilor mai integrată și interconectată pentru a pune în practică Pilonul european al drepturilor sociale, a combate schimbările climatice, a crea o economie sustenabilă, inclusiv la nivelul comerțului digital, și a valorifica întregul potențial al Pactului verde european;

| J. | întrucât diferite opțiuni de reglementare atât la nivelul UE, cât și la nivel național, transpunerea și punerea în aplicare imperfecte și inadecvate ale legislației existente creează lacune în materie de asigurare a respectării acesteia, deoarece dispozițiile care nu sunt puse în aplicare în mod corespunzător ar putea fi, de asemenea, imposibil de pus în aplicare în mod eficient; întrucât o legislație coerentă și clară este o condiție prealabilă pentru eliminarea obstacolelor din calea liberei circulații a serviciilor; întrucât încălcările legislației privind serviciile pot fi dificil de identificat și de soluționat cu ajutorul mecanismelor existente de asigurare a respectării legislației, în special la nivel local; |
| --- | --- |

J.

întrucât diferite opțiuni de reglementare atât la nivelul UE, cât și la nivel național, transpunerea și punerea în aplicare imperfecte și inadecvate ale legislației existente creează lacune în materie de asigurare a respectării acesteia, deoarece dispozițiile care nu sunt puse în aplicare în mod corespunzător ar putea fi, de asemenea, imposibil de pus în aplicare în mod eficient; întrucât o legislație coerentă și clară este o condiție prealabilă pentru eliminarea obstacolelor din calea liberei circulații a serviciilor; întrucât încălcările legislației privind serviciile pot fi dificil de identificat și de soluționat cu ajutorul mecanismelor existente de asigurare a respectării legislației, în special la nivel local;

| K. | întrucât procedurile administrative, reglementările naționale divergente și, în special, obstacolele în calea accesului la informațiile necesare au complicat participarea la comerțul transfrontalier, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); întrucât instrumentele existente pentru a sprijini nevoile întreprinderilor mai mici, cum ar fi portalul „Europa ta” pentru întreprinderi, centrele SOLVIT de tratare a cazurilor, ghișeele unice ale portalurilor de e-guvernare, portalul digital unic și alte instrumente ar trebui să fie mai bine promovate pentru a consolida comerțul transfrontalier cu servicii; |
| --- | --- |

K.

întrucât procedurile administrative, reglementările naționale divergente și, în special, obstacolele în calea accesului la informațiile necesare au complicat participarea la comerțul transfrontalier, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); întrucât instrumentele existente pentru a sprijini nevoile întreprinderilor mai mici, cum ar fi portalul „Europa ta” pentru întreprinderi, centrele SOLVIT de tratare a cazurilor, ghișeele unice ale portalurilor de e-guvernare, portalul digital unic și alte instrumente ar trebui să fie mai bine promovate pentru a consolida comerțul transfrontalier cu servicii;

| L. | întrucât nu există un sistem la nivelul UE de colectare sistematică a datelor, care să ofere date adecvate cu privire la lucrătorii mobili sau care să le permită să își verifice statutul acoperirii de securitate socială și să solicite diferite drepturi acumulate; întrucât accesul la informații privind normele aplicabile, precum și respectarea efectivă, monitorizarea și punerea în aplicare sunt condiții prealabile necesare pentru o mobilitate echitabilă și pentru combaterea abuzurilor sistemului; întrucât tehnologia digitală, care poate facilita supravegherea și punerea în aplicare a legislației care protejează drepturile lucrătorilor mobili, ar trebui, prin urmare, să fie promovată și utilizată, în conformitate cu normele privind protecția datelor, |
| --- | --- |

L.

întrucât nu există un sistem la nivelul UE de colectare sistematică a datelor, care să ofere date adecvate cu privire la lucrătorii mobili sau care să le permită să își verifice statutul acoperirii de securitate socială și să solicite diferite drepturi acumulate; întrucât accesul la informații privind normele aplicabile, precum și respectarea efectivă, monitorizarea și punerea în aplicare sunt condiții prealabile necesare pentru o mobilitate echitabilă și pentru combaterea abuzurilor sistemului; întrucât tehnologia digitală, care poate facilita supravegherea și punerea în aplicare a legislației care protejează drepturile lucrătorilor mobili, ar trebui, prin urmare, să fie promovată și utilizată, în conformitate cu normele privind protecția datelor,

| M. | întrucât lipsa unor instrumente de recunoaștere automată a calificărilor educaționale, a calificărilor, a aptitudinilor și a competențelor între statele membre are un impact negativ asupra mobilității cursanților, a ucenicilor, a absolvenților și a lucrătorilor calificați, împiedicând fluxul de idei în cadrul UE, potențialul de inovare al economiei UE, precum și o piață unică europeană cu adevărat integrată; |
| --- | --- |

M.

întrucât lipsa unor instrumente de recunoaștere automată a calificărilor educaționale, a calificărilor, a aptitudinilor și a competențelor între statele membre are un impact negativ asupra mobilității cursanților, a ucenicilor, a absolvenților și a lucrătorilor calificați, împiedicând fluxul de idei în cadrul UE, potențialul de inovare al economiei UE, precum și o piață unică europeană cu adevărat integrată;

Abordarea barierelor din cadrul pieței unice

| 1. | subliniază că promovarea pieței unice, inclusiv a circulației libere, echitabile și sigure a serviciilor și a persoanelor, a protecției consumatorilor și a aplicării stricte a dreptului UE este esențială pentru a lupta împotriva crizei economice cauzate de COVID-19; îndeamnă toate statele membre să reducă obstacolele nejustificate și disproporționate care împiedică libera circulație a serviciilor în cadrul pieței unice cât mai curând posibil; regretă că planul de redresare propus de Comisie nu prevede nicio finanțare specifică legată de circulația serviciilor, recunoscând pe deplin importanța acesteia ca instrument de redresare economică; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază faptul că, în întreaga Uniune Europeană, întreprinderile și lucrătorii ar trebui să poată circula liber pentru a-și oferi serviciile, dar că punerea în aplicare și asigurarea respectării insuficiente a normelor privind piața unică, procedurile electronice inadecvate, restricțiile de reglementare nejustificate impuse prestatorilor de servicii și obstacolele în calea accesului la profesiile reglementate continuă să creeze bariere care privează cetățenii de locuri de muncă, privează consumatorii de opțiuni și antreprenorii, în special IMM-urile, microîntreprinderile și persoanele care desfășoară o activitate independentă, de oportunități; invită statele membre să reducă cerințele inutile și să digitalizeze procesul de documentare pentru furnizarea transfrontalieră de servicii; subliniază importanța din ce în ce mai mare a servitizării, adică a rolului tot mai important al serviciilor în sectorul de producție, și subliniază că obstacolele din calea comerțului cu servicii se transformă din ce în ce mai mult în obstacole în calea producției; subliniază că punerea în aplicare și asigurarea respectării depline a Directivei privind serviciile au potențialul de a reduce barierele din calea comerțului și de a intensifica schimburile comerciale în interiorul UE în sectorul serviciilor; invită Comisia să definească un calendar de acțiuni specifice privind concluziile comunicărilor Comisiei din 10 martie 2020 privind identificarea și înlăturarea barierelor din cadrul pieței unice (COM(2020)0093) și un plan de acțiune pe termen lung pentru o mai bună implementare și asigurare a respectării normelor privind piața unică (COM(2020)0094); |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută faptul că armonizarea calificărilor prin recunoaștere reciprocă, inspirată de Directiva privind calificările profesionale, a avut succes în ceea ce privește mai multe profesii și încurajează statele membre să reexamineze și să coordoneze normele care reglementează cerințele de intrare și de exercitare privind anumite activități sau profesii; subliniază că este necesar să se îmbunătățească comparabilitatea nivelului calificărilor profesionale pentru a asigura o tranziție mai lină către recunoașterea reciprocă a calificărilor de educație și formare legate de sectorul serviciilor din întreaga UE; |
| --- | --- |

3.

| 4. | evidențiază faptul că nu este valorificat întregul potențial al cardului profesional european, acesta fiind utilizat doar pentru cinci profesii reglementate; prin urmare, solicită Comisiei să mărească numărul de profesii cărora li se aplică cardul profesional european, inclusiv ingineria, în special; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește statutul specific al profesiilor reglementate pe piața unică și rolul acestora în protejarea interesului public; subliniază că acest statut specific nu ar trebui utilizat pentru a menține monopolurile naționale nejustificate în ceea ce privește furnizarea de servicii, care conduc la fragmentarea pieței unice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că recunoașterea reciprocă automată a diplomelor, a calificărilor, a aptitudinilor și a competențelor între statele membre ar avea, de asemenea, un impact pozitiv asupra pieței interne și a liberei circulații a lucrătorilor și a serviciilor; salută intenția statelor membre de a promova recunoașterea reciprocă automată a calificărilor obținute în străinătate și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate; invită, cu toate acestea, statele membre să extindă recunoașterea reciprocă la toate nivelurile de educație și să îmbunătățească sau să introducă procedurile necesare cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită promovarea Cadrului european de calificări și facilitarea aplicării sale în întreaga Uniune Europeană, pentru a garanta că acesta devine un instrument de recunoaștere larg acceptat; salută eforturile Comisiei de a elimina restricțiile nejustificate privind calificările profesionale și consideră că aceasta ar trebui să rămână activă și vigilentă în aplicarea politicii sale de constatare a neîndeplinirii obligațiilor atunci când statele membre nu respectă legislația UE privind recunoașterea calificărilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă faptul că rămân în vigoare complicații juridice și bariere administrative nejustificate în calea achizițiilor publice în domeniul serviciilor în cadrul UE, din cauza punerii în aplicare divergente la nivel național a Directivei 2014/24/UE (13); invită Comisia să monitorizeze și să încurajeze continuarea armonizării sectoriale și a orientărilor privind procedurile de achiziții publice, cu scopul final de a genera beneficii potențiale și de a reduce costurile achizițiilor transfrontaliere pentru IMM-uri, microîntreprinderi și persoanele care desfășoară o activitate independentă; accentuează importanța serviciilor care facilitează o reducere măsurabilă a amprentei ecologice a UE („servicii verzi”) și îndeamnă statele membre să crească gradul de conștientizare și să utilizeze mai bine programele existente pentru promovarea serviciilor sustenabile în achizițiile publice în vederea realizării unei economii circulare și sustenabile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că Directiva privind serviciile urmărește să asigure servicii de înaltă calitate, să reducă fragmentarea pieței unice, să aprofundeze integrarea și consolidarea pieței unice pe baza transparenței și a concurenței echitabile și să pregătească terenul pentru ca întreprinderile să își valorifice pe deplin potențialul și să aducă beneficii consumatorilor, precum și să contribuie la dezvoltarea durabilă și la creșterea competitivității economiei europene; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că dezvoltarea serviciilor legate de tehnologiile disruptive sau emergente necesită o scară de piață adecvată pentru a justifica investițiile și a sprijini creșterea întreprinderilor implicate; constată că fragmentarea pieței interne descurajează adesea astfel de investiții; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă faptul că multe întreprinderi inovatoare sau în creștere încearcă să se stabilească în afara UE odată ce ating o anumită dimensiune, continuând, în același timp, să funcționeze pe piața unică; consideră că realizarea libertății de a presta servicii poate contribui la relocalizarea producției înapoi în Uniunea Europeană și la competitivitatea întreprinderilor din UE pe piețele mondiale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | constată că două treimi din activitățile de servicii sunt incluse în domeniul de aplicare al Directivei privind serviciile și încurajează Comisia să evalueze și să îmbunătățească punerea sa în aplicare, pentru a consolida cadrul juridic al pieței unice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că serviciile medicale transfrontaliere intră sub incidența libertății de a presta servicii în conformitate cu Directiva privind calificările profesionale, Directiva privind testele de proporționalitate și jurisprudența Curții de Justiție, atât timp cât caracterul special al serviciilor de sănătate este recunoscut și sănătatea publică este protejată; ia act de faptul că Directiva privind asistența medicală transfrontalieră a fost adoptată, de asemenea, în temeiul articolului 114 din TFUE; subliniază că reglementările naționale nu trebuie să creeze obstacole suplimentare în comparație cu Directiva privind asistența medicală transfrontalieră, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție care aplică dispozițiile tratatului referitoare la libera circulație a serviciilor; subliniază că este necesar să fie eliminate și obstacolele nejustificate și disproporționate la nivel național, asigurând în același timp un nivel ridicat de îngrijiri de sănătate pentru toți cetățenii UE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că principiile Directivei privind serviciile și ale Directivei privind calificările profesionale facilitează libera circulație a serviciilor; invită Comisia să publice orientări actualizate referitoare la Directiva privind serviciile, pentru a consolida aplicarea și armonizarea și conformitatea între toate statele membre și între toți prestatorii de servicii; |
| --- | --- |

14.

| 15. | recunoaște statutul special al serviciilor de interes general și necesitatea de a le garanta în interesul public, astfel cum a hotărât Curtea de Justiție, luând în considerare principiile subsidiarității și proporționalității, astfel cum prevede Protocolul nr. 26 la TFUE privind serviciile de interes general; regretă, cu toate acestea, că unele state membre continuă să utilizeze motive de interes public nejustificate pentru a-și izola piața internă în cazul unor servicii care nu pot fi considerate servicii de interes general sau servicii de interes economic general; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că cerințele, cum ar fi restricțiile teritoriale nejustificate, cerințele lingvistice nejustificate și testele privind necesitățile economice, dacă sunt aplicate în mod excesiv, pot crea obstacole nejustificate și disproporționate în calea schimburilor transfrontaliere; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recomandă să nu se menționeze COVID-19 ca justificare pentru a limita libera circulație a serviciilor în cadrul pieței unice dacă nu este justificat în mod corespunzător și îndeamnă Comisia să rămână vigilentă față de orice utilizare abuzivă a acestei justificări; |
| --- | --- |

17.

| 18. | cu toate că recunoaște statutul special al serviciilor publice și necesitatea de a le garanta în interesul public, regretă faptul că statele membre utilizează uneori conceptul de servicii neeconomice de interes general pentru a exclude anumite sectoare din domeniul de aplicare al normelor pieței interne, deși acest lucru nu este justificat de interesul general; subliniază că este necesar să se definească mai clar termenul, pentru a evita fragmentarea națională și interpretările diferite; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută orientările Comisiei privind lucrătorii sezonieri din 16 iulie 2020 referitoare la exercitarea liberei circulații a lucrătorilor frontalieri, detașați și sezonieri în contextul pandemiei de COVID-19 în UE și invită statele membre să se asigure că lucrătorii frontalieri și lucrătorii sezonieri pot trece frontierele, asigurându-le totodată condiții de muncă sigure; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia act de decizia Comisiei de a-și retrage propunerea de procedură de notificare a serviciilor; regretă că nu s-a putut obține niciun rezultat legislativ bazat pe poziția Parlamentului, care a avut obiectivul de a preveni introducerea unor bariere de reglementare inutile în sectorul serviciilor printr-o abordare bazată pe parteneriat între statele membre și Comisie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ia act de decizia Comisiei de a-și retrage propunerile de card electronic pentru servicii; reamintește că Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor a respins aceste propuneri, care ar fi trebuit să soluționeze complexitatea administrativă în ceea ce îi privește pe prestatorii de servicii transfrontaliere, rămasă în vigoare; solicită o nouă evaluare a situației pentru a rezolva problemele administrative existente, respectând în același timp Directiva privind serviciile, precum și principiile proporționalității și subsidiarității; |
| --- | --- |

21.

| 22. | îndeamnă statele membre să asigure punerea în aplicare și asigurarea respectării corespunzătoare a legislației actuale, să notifice Comisiei, în conformitate cu articolul 15 alineatul (7) din Directiva privind serviciile, orice noi acte cu putere de lege sau acte administrative, inclusiv proiecte de astfel de acte, care stabilesc cerințe, astfel cum sunt menționate la articolul 15 alineatul (6) din Directiva privind serviciile și, în același timp, motivele care stau la baza acestor cerințe, să evite cerințele inutile și să introducă proceduri electronice clare pentru obținerea documentelor necesare pentru prestarea transfrontalieră de servicii, asigurând astfel condiții de concurență echitabile pentru întreprinderi și lucrători și garantând totodată cel mai înalt nivel de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că mobilitatea transfrontalieră mărită poate fi obținută prin intermediul punerii în aplicare a principiului recunoașterii reciproce, precum și prin coordonarea normelor între statele membre; subliniază că Uniunea Europeană sprijină și completează activitățile statelor membre în domeniul politicii sociale, în conformitate cu articolul 153 din TFUE, care prevede în mod explicit că normele UE adoptate în temeiul articolului 153 nu trebuie să aducă atingere dreptului statelor membre de a defini principiile fundamentale ale sistemelor lor de securitate socială și nu trebuie să afecteze în mod semnificativ echilibrul financiar al acestora, și nu trebuie să împiedice niciun stat membru să mențină sau să introducă măsuri de protecție mai stricte, compatibile cu tratatele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că persoanele cu dizabilități continuă să se confrunte cu multiple obstacole din cauza cărora le este greu sau imposibil să profite pe deplin de libera circulație a serviciilor; invită statele membre să pună în aplicare fără întârziere Actul european privind accesibilitatea, pentru a elimina efectiv barierele în cazul persoanelor cu dizabilități și pentru a asigura disponibilitatea serviciilor accesibile, precum și adecvarea condițiilor în care sunt furnizate serviciile respective; subliniază importanța capitală a realizării unei piețe unice pe deplin accesibile, care să asigure egalitatea de tratament și incluziunea persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să ofere asistență structurată și să furnizeze orientări statelor membre cu privire la modul de efectuare a evaluărilor ex ante ale proporționalității noilor reglementări naționale legate de servicii, în conformitate cu Directiva privind efectuarea unui test de proporționalitate; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită parlamentelor naționale să sprijine activ aplicarea directivei și să-și folosească competențele de control față de autoritățile naționale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | îndeamnă părțile interesate, comunitatea de afaceri și partenerii sociali să își joace în continuare rolul care le revine invitând guvernele să revitalizeze sectorul UE al serviciilor și să consolideze interoperabilitatea atât la nivel sectorial, cât și la nivel transsectorial, în domenii precum mediul, transporturile și sănătatea, pentru a realiza progrese în direcția unor servicii transfrontaliere interconectate; subliniază că toate părțile interesate ar trebui să promoveze o piață unică sustenabilă, echitabilă și bazată pe norme pentru servicii, cu standarde sociale și de mediu ridicate, servicii de calitate și o concurență loială; |
| --- | --- |

27.

Asigurarea aplicării legislației în vigoare

| 28. | ia act de faptul că libera circulație a serviciilor se află în centrul pieței unice și ar putea aduce beneficii economice substanțiale, precum și standarde ridicate de protecție a mediului, a consumatorilor și a lucrătorilor, atunci când se respectă echilibrul dintre economia de piață și dimensiunea socială a Uniunii Europene, astfel cum se prevede la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu condiția să existe o aplicare suficientă și activă de către autoritățile responsabile, instanțele naționale și Comisie, precum și respectarea de către întreprinderi a reglementărilor naționale și ale UE; subliniază că frontierele dintre statele membre ar trebui să rămână deschise pentru a garanta principiile fundamentale ale UE; evidențiază că orice reintroducere temporară a controalelor la frontierele interne în timpul unei situații de criză, cum ar fi o criză sanitară, trebuie efectuată cu precauție și numai ca măsură de ultimă instanță, pe baza unei coordonări atente între statele membre, deoarece închiderea frontierelor amenință principiile fundamentale ale UE, și subliniază, de asemenea, că, pe măsură ce normele naționale de izolare sunt eliminate, trebuie să se pună accentul imediat pe eliminarea controalelor la frontiere; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază faptul că întreprinderile și consumatorii din întreaga Uniune Europeană beneficiază de o punere în aplicare adecvată și de asigurarea respectării legislației existente; încurajează Comisia să utilizeze toate mijloacele de care dispune pentru a pune în aplicare pe deplin normele existente și să decidă prompt cu privire la plângeri, pentru a se asigura că aspectele relevante din perspectiva utilizatorilor finali sunt tratate în mod eficace; solicită să se aplice cu strictețe și fără întârzieri nejustificate evaluarea mecanismelor de soluționare alternativă și a procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, ori de câte ori se identifică încălcări ale legislației relevante care contravin bunei funcționări a pieței interne și se introduc sarcini disproporționate; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că motivele imperative de interes public trebuie invocate de statele membre numai atunci când sunt legitime; subliniază, cu toate acestea, dreptul statelor membre de a reglementa sectorul serviciilor în interesul public general pentru a proteja consumatorii și calitatea serviciilor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să îmbunătățească monitorizarea performanței statelor membre și nivelul de calitate atins în transpunerea, punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației, incluzând un raport anual cu privire la aceste aspecte, și să elaboreze împreună cu statele membre, cu partenerii sociali și alte părți interesate evaluări transparente și participative bazate pe criterii cantitative, precum și calitative; |
| --- | --- |

31.

| 32. | regretă că nu mai puțin de 20 de state membre au înregistrat întârzieri în transpunerea Directivei privind serviciile în legislația națională; reamintește că gama de instrumente, cum ar fi ghișeele unice, este încă limitată și că furnizorii de servicii nu sunt suficient de informați despre toate posibilitățile pe care le au la dispoziție; invită, prin urmare, Comisia să informeze părțile interesate, printre altele, prin intermediul publicității pe internet, despre posibilitățile oferite de directivă; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că crearea unei piețe dinamice și a unor condiții de concurență echitabile pentru prestarea transfrontalieră de servicii ale societății informaționale în Uniune este o componentă esențială a competitivității viitoare a economiei europene; invită Comisia și statele membre să abordeze obstacolele rămase în calea prestării transfrontaliere de servicii ale societății informaționale în pachetul legislativ privind serviciile digitale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită o intensificare a eforturilor Comisiei pentru a asigura o coordonare și un schimb de informații eficiente între statele membre, astfel încât să se evite procedurile și controalele duble pentru prestarea transfrontalieră de servicii; |
| --- | --- |

34.

| 35. | îndeamnă Comisia și statele membre să definească structura și modul de funcționare ale Grupului operativ pentru asigurarea respectării normelor privind piața unică (SMET), recent înființat, inclusiv dimensiunea practică a acestuia, și să prezinte un calendar de acțiuni specifice în conformitate cu prioritățile fixate de SMET (14), prin stabilirea unui nou plan de acțiune pe termen lung pentru o mai bună punere în aplicare și asigurare a respectării normelor privind piața unică, astfel încât să se maximizeze potențialul pieței unice a serviciilor; consideră că SMET poate aduce o valoare adăugată prin garantarea punerii în aplicare coerente a tuturor strategiilor privind piața unică și prin schimbul de date și de indicatori privind realizările; încurajează SMET să stabilească o bază de date deschisă și transparentă cu barierele naționale netarifare specifice și procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor aflate în curs; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază importanța hotărârilor preliminare în elaborarea legislației UE; regretă că, în ciuda reducerii considerabile a duratei procedurii de pronunțare a unei hotărâri, media de 14,4 luni (15) este în continuare ridicată; solicită Curții de Justiție să evalueze cum se poate reduce și mai mult durata pentru a evita apariția problemelor pentru prestatorii și beneficiarii de servicii de pe piața unică; subliniază că hotărârile preliminare au un efect important asupra dezvoltării pieței unice și asupra reducerii barierelor nejustificate din cadrul acesteia; |
| --- | --- |

36.

Mai multe informații și claritate cu privire la reglementări prin întărirea rolului ghișeelor unice

| 37. | constată că pandemia de COVID-19 a evidențiat o lipsă a clarității cadrului de reglementare și inexistența unei comunicări eficiente între statele membre cu privire la reglementările aplicabile care suferă modificări rapide; subliniază importanța extraordinară a portalului digital unic și a ghișeelor unice ca puncte de acces online pentru informațiile, procedurile și serviciile de asistență de la nivelul UE și de la nivel național pe piața unică, conform prevederilor Directivei privind serviciile; |
| --- | --- |

37.

| 38. | recomandă ca statele membre să implementeze portalul digital într-un mod accesibil cetățenilor și IMM-urilor și să transforme ghișeele unice din simple portaluri cu rol de reglementare în portaluri pe deplin funcționale; consideră că acest lucru ar trebui realizat prin furnizarea de informații, servicii și proceduri simplificate de asistență orientate către utilizator pe portal și prin conectarea portalului digital unic cu ghișeele unice, astfel încât acesta să devină, pe cât posibil, un ghișeu unic virtual și să asigure un nivel maxim de abordare centrată pe utilizator; propune să se adopte standardele de proiectare ale „Europa Web Guide” pentru a garanta o interfață ușor de utilizat și de recunoscut pentru toate ghișeele unice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | recomandă Comisiei și statelor membre să ofere în mod sistematic informații ușor de utilizat pe portalul digital unic despre toate actele legislative noi ale UE care introduc drepturi sau obligații pentru consumatori și companii; recomandă ca, în acest scop, Comisia și statele membre să se consulte frecvent cu părțile interesate; subliniază că transparența, egalitatea de tratament și nediscriminarea sunt esențiale pentru libera circulație a serviciilor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | remarcă faptul că statele membre trebuie în continuare să se asigure că toate procedurile administrative fezabile care sunt asociate cu înființarea de societăți și libertatea de a presta servicii pot fi finalizate într-un mediu digital, conform Regulamentului privind portalul digital unic; îndeamnă statele membre să accelereze procesul de digitalizare, în special în procedurile ce afectează companiile și consumatorii, pentru a le permite să deruleze proceduri administrative la distanță și online; îndeamnă Comisia să dubleze eforturile celor implicați și, în special, să sprijine în mod activ statele membre cu performanțe slabe; |
| --- | --- |

40.

| 41. | recomandă Comisiei să sprijine autoritățile naționale din fiecare stat membru ca să îmbunătățească ghișeele unice pentru a facilita comunicarea între autoritățile implicate în limba engleză, în afară de limba locală, și să servească drept intermediar în cazul nerespectării termenelor sau al nesoluționării cererilor; subliniază că ghișeul unic ar trebui să ofere consumatorilor, angajaților și companiilor următoarele informații și sprijin, respectând totodată termene rapide:






  — | normele naționale și ale UE pe care companiile trebuie să le aplice în statul membru în cauză și informații pentru angajați, inclusiv dreptul muncii, protocoalele privind sănătatea și siguranța, contractele colective de muncă aplicabile, organizațiile partenerilor sociali și structurile de consiliere pentru lucrători și angajați, prin care se pot informa cu privire la drepturile lor și pot semnala abuzuri; |
| --- | --- | --- |

41.

—

normele naționale și ale UE pe care companiile trebuie să le aplice în statul membru în cauză și informații pentru angajați, inclusiv dreptul muncii, protocoalele privind sănătatea și siguranța, contractele colective de muncă aplicabile, organizațiile partenerilor sociali și structurile de consiliere pentru lucrători și angajați, prin care se pot informa cu privire la drepturile lor și pot semnala abuzuri;

| — | acțiunile pe care companiile trebuie să le realizeze pentru a respecta aceste norme, sintetizate prin procedură, cu îndrumări pas cu pas; |
| --- | --- |

—

acțiunile pe care companiile trebuie să le realizeze pentru a respecta aceste norme, sintetizate prin procedură, cu îndrumări pas cu pas;

| — | documentele pe care companiile trebuie să le dețină și în ce interval de timp; |
| --- | --- |

—

documentele pe care companiile trebuie să le dețină și în ce interval de timp;

| — | autoritățile pe care trebuie să le contacteze companiile pentru a obține autorizarea necesară etc.; |
| --- | --- |

—

autoritățile pe care trebuie să le contacteze companiile pentru a obține autorizarea necesară etc.;

| 42. | subliniază că ghișeele unice ar trebui să furnizeze toate informațiile necesare despre orice cerințe legate de afaceri pentru companiile din statul membru în cauză; ia act de faptul că printre exemplele de mai sus se numără cerințele privind calificarea profesională, TVA (cote, cerințe de înregistrare, obligații de raportare etc.) impozitul pe profit, securitatea socială și obligațiile în materie de dreptul muncii; subliniază că toate informațiile legislative și administrative relevante, precum și orice documente relevante furnizate de fiecare ghișeu unic ar trebui să fie disponibile în limba engleză, dacă este posibil și oportun, în afară de limba locală; |
| --- | --- |

42.

| 43. | recomandă ca ghișeele unice să fie mai bine conectate și să facă schimb de informații cu privire la cerințele și procedurile pe care trebuie să le respecte companiile în statele lor membre, precum și informații specifice fiecărui sector cu privire la calificările profesionale; mai recomandă ca ghișeele unice să ajute companiile străine ce doresc să desfășoare activități de afaceri în statul membru în cauză, precum și companiile locale care doresc să exporte servicii și bunuri către alte state membre, furnizându-le informațiile schimbate și datele de contact necesare; încurajează Comisia, în acest sens, să exploreze noi sinergii cu Autoritatea Europeană a Muncii (ELA), spre exemplu, pentru a promova acest schimb de informații; invită Comisia să evalueze, în colaborare cu statele membre, dacă ghișeele unice vor avea nevoie de resurse suplimentare pentru îndeplinirea acestor sarcini; |
| --- | --- |

43.

| 44. | îndeamnă ghișeele unice din statele membre să coopereze pentru ca companiile, angajații și alte părți interesate să primească informații la timp, corecte, cuprinzătoare și la zi, în limba locală și în engleză; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită Comisiei să joace un rol de coordonare în schimbul de informații dintre ghișeele unice și, după caz, să ofere orientări statelor membre pentru a facilita procedurile, în special pentru IMM-uri; subliniază că o astfel de cooperare ar trebui să garanteze și schimbul de cunoștințe între statele membre, inclusiv cu privire la lucrătorii mobili, atât în ceea ce privește cele mai bune practici de comunicare, cât și cerințele administrative și inutile privind piața unică; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că toate ghișeele unice ar trebui să fie ușor accesibile prin intermediul portalului digital unic și ar trebui să furnizeze informații și servicii administrative ale statelor membre utilizând o terminologie accesibilă și asigurând disponibilitate totală, prin personal de asistență instruit care să ofere un sprijin eficace și ușor de utilizat; |
| --- | --- |

46.

| 47. | îndeamnă statele membre să se angajeze pe deplin în digitalizarea serviciilor publice și să pună în aplicare toate componentele sistemului de schimb electronic de informații în materie de securitate socială, pentru a consolida cooperarea dintre statele membre și instituțiile de securitate socială și pentru a facilita mobilitatea liberă și echitabilă a lucrătorilor din UE; invită statele membre să îmbunătățească cooperarea și schimbul de informații privind sistemele de securitate socială; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia și statele membre să promoveze utilizarea instrumentelor digitale și statele membre să doteze inspectoratele de muncă cu resurse suficiente pentru a combate toate formele de abuz; invită Comisia să propună o inițiativă privind introducerea unui număr de asigurări sociale al UE, care ar oferi securitate juridică lucrătorilor și companiilor, controlând în mod efectiv practicile de subcontractare și combătând fraudele sociale, cum ar fi activitățile independente fictive, detașările false și societățile de tip „cutie poștală”; de asemenea, solicită statelor membre să se asigure că verificările efectuate sunt proporționale, justificate și nediscriminatorii; îndeamnă Comisia să se asigure că ELA este pe deplin funcțională cât mai curând posibil, pentru a asigura o mai bună coordonare între inspectoratele naționale de muncă și pentru a aborda dumpingul social transfrontalier; |
| --- | --- |

48.

| 49. | îndeamnă Comisia să garanteze că orice noi directive, regulamente sau recomandări privind piața unică a serviciilor includ o cerință de a consolida funcțiile ghișeului unic și de a aloca resurse adecvate pentru îndeplinirea eventualelor funcții suplimentare în cadrul Directivei privind serviciile, fără a aduce atingere repartizării funcțiilor și competențelor între autorități în cadrul sistemelor naționale; |
| --- | --- |

49.

Evaluarea: tabloul de bord al pieței unice și indicatorii restrictivi

| 50. | sprijină inițiativa preliminară a Comisiei de a actualiza tabloul de bord al pieței unice cu un nou set de indicatori cu care să evalueze punerea în aplicare de către statele membre a legislației pertinente privind piața unică; încurajează Comisia să completeze datele publicate cu date relevante provenite de la IMI, SOLVIT, registrul central pentru reclamații CHAP și din alte resurse relevante; subliniază că ar trebui să se pună accentul pe calitatea punerii în aplicare; |
| --- | --- |

50.

| 51. | recomandă ca tabloul de bord actualizat privind piața unică să sublinieze raportarea aspectelor pertinente din perspectiva utilizatorilor finali, evaluând dacă preocupările și plângerile sunt soluționate, de exemplu în cadrul SOLVIT sau al rețelei Centrelor Europene ale Consumatorilor; regretă totodată că în multe state membre instrumentul SOLVIT este utilizat foarte puțin și că, adesea, nu dispune de capacități digitale de ultimă generație; subliniază că este necesară o mai mare transparență în ceea ce privește încălcările libertății de a presta servicii; consideră că tabloul de bord privind piața unică ar trebui să cuprindă informații adecvate, inclusiv numărul de plângeri, numărul de cazuri inițiate, sectorul în care a avut loc încălcarea, numărul de cazuri soluționate și rezultatul sau motivul închiderii cazului; |
| --- | --- |

51.

| 52. | îndeamnă Comisia să adopte o metodă de evaluare cantitativă și calitativă la care să participe toate părțile interesante relevante și care să cuprindă, în special, obiectivele de interes general și calitatea serviciilor prestate; subliniază că metoda pentru indicatorii calitativi ar trebui să fie transparentă și să evalueze diferențele în reglementarea ex ante și ex post; ia act de faptul că este important să se evalueze dacă directivele UE pertinente sunt puse în aplicare la timp și în conformitate cu intenția legiuitorilor UE; |
| --- | --- |

52.

| 53. | recomandă ca tabloul de bord actualizat al pieței unice să coreleze calitatea punerii în aplicare cu indicatorii restrictivi existenți și să descrie restricțiile privind serviciile în domeniile de politică noi și cele existente și nivelurile diferite de punere în aplicare și de asigurare a respectării legislației UE; recomandă, de asemenea, ca semestrul european să fie utilizat și pentru consolidarea pieței unice, deoarece eliminarea celor mai problematice poveri normative și administrative este o preocupare constantă; încurajează Comisia să includă activitățile pe termen mediu ale statelor membre care vizează să continue eliminarea barierelor administrative și de reglementare rămase pe piața unică a serviciilor atunci când prezintă recomandări specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

53.

| 54. | consideră că, atunci când evaluează progresele înregistrate de statele membre în punerea în aplicare a reformelor structurale, Comisia ar trebui să analizeze rezultatele acestora din perspectiva realizării potențialului pieței unice și a eforturilor depuse în direcția unei economii mai sustenabile; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită Comisia să actualizeze indicatorii existenți și să introducă noi indicatori pentru a ajuta statele membre să identifice domeniile în care ar putea fi depuse eforturi pentru a-și îmbunătăți rezultatele politicilor lor și a monitoriza eforturile de reducere a restricțiilor. |
| --- | --- |

55.

| 56. | îndeamnă statele membre să fixeze obiective naționale anuale pentru deschiderea comerțului cu servicii și să efectueze evaluări în acest sens; recomandă Comisiei să utilizeze tabloul de bord al pieței unice pentru a evidenția deschiderea comerțului cu servicii în statele membre, așa cum se exemplifică în tabloul de bord european privind inovarea, întrucât acest lucru ar permite statelor membre să își asume angajamente credibile, concrete și măsurabile pentru îmbunătățirea performanței lor în materie de implementare și punere în executare în domeniul comerțului cu servicii în interiorul UE; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

(2)  JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

(3)  JO L 159, 28.5.2014, p. 11.

(4)  JO L 173, 9.7.2018, p. 16.

(5)  JO L 173, 9.7.2018, p. 25.

(6)  JO L 295, 21.11.2018, p. 1.

(7)  JO L 88, 4.4.2011, p. 45.

(8)  JO C 388, 13.11.2020, p. 39.

(9)  JO C 444, 10.12.2018, p. 1.

(10)  Eurostat, The European economy since the start of the millennium (Economia europeană de la începutul mileniului), Uniunea Europeană, Bruxelles, 2018.

(11)  Rytter Synesen, E. și Hvidt Thelle, M., Making EU Trade in Services Work for All (Cum să facem astfel încât comerțul cu servicii al UE să funcționeze pentru toată lumea), Copenhagen Economics, Copenhaga, 2018.

(12)  Directiva 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (JO L 18, 21.1.1997, p. 1).

(13)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

(14)  Comunicarea Comisiei intitulată „Identificarea și înlăturarea barierelor din cadrul pieței unice” (COM(2020)0093).

(15)  Curtea de Justiție a Uniunii Europene, The Year in Review: Annual Report 2019.

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/24

---

P9_TA(2021)0008

Crearea unei moșteniri politice efective pentru Anul european al patrimoniului cultural

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la crearea unei moșteniri politice efective pentru Anul european al patrimoniului cultural (2019/2194(INI))

(2021/C 456/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere preambulul la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care prevede că părțile semnatare se inspiră „din moștenirea culturală, religioasă și umanistă a Europei” și doresc „să întărească solidaritatea dintre popoarele lor, respectând totodată istoria, cultura și tradițiile acestora”, precum și articolul 3 alineatul (3) din TUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere preambulul la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care prevede că părțile semnatare se inspiră „din moștenirea culturală, religioasă și umanistă a Europei” și doresc „să întărească solidaritatea dintre popoarele lor, respectând totodată istoria, cultura și tradițiile acestora”, precum și articolul 3 alineatul (3) din TUE,

| — | având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 22, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 22,

| — | având în vedere Convenția asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, adoptată în cadrul celei de-a 33-a sesiuni a Conferinței generale a UNESCO la 20 octombrie 2005 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale, adoptată în cadrul celei de-a 33-a sesiuni a Conferinței generale a UNESCO la 20 octombrie 2005 (1),

| — | având în vedere Convenția privind protecția patrimoniului mondial, cultural și natural, adoptată de Conferința generală a UNESCO în cadrul celei de-a 17-a sesiuni din 16 noiembrie 1972 (Convenția privind patrimoniul mondial) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind protecția patrimoniului mondial, cultural și natural, adoptată de Conferința generală a UNESCO în cadrul celei de-a 17-a sesiuni din 16 noiembrie 1972 (Convenția privind patrimoniul mondial) (2),

| — | având în vedere Convenția pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial, adoptată de Conferința generală a UNESCO cu ocazia celei de-a 32-a sesiuni din 17 octombrie 2003 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial, adoptată de Conferința generală a UNESCO cu ocazia celei de-a 32-a sesiuni din 17 octombrie 2003 (3),

| — | având în vedere Convenția privind protecția patrimoniului cultural subacvatic, adoptată în cadrul Conferinței generale a UNESCO cu ocazia celei de-a 31-a sesiuni din 2 noiembrie 2001 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind protecția patrimoniului cultural subacvatic, adoptată în cadrul Conferinței generale a UNESCO cu ocazia celei de-a 31-a sesiuni din 2 noiembrie 2001 (4),

| — | având în vedere Convenția de la Haga din 1954 pentru protecția bunurilor culturale în caz de conflict armat (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Haga din 1954 pentru protecția bunurilor culturale în caz de conflict armat (5),

| — | având în vedere Convenția privind mijloacele de interzicere și prevenire a importului, exportului și transferului ilicit de proprietate culturală, adoptată de Conferința Generală a UNESCO cu ocazia celei de-a 16-a sesiuni din 14 noiembrie 1970 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind mijloacele de interzicere și prevenire a importului, exportului și transferului ilicit de proprietate culturală, adoptată de Conferința Generală a UNESCO cu ocazia celei de-a 16-a sesiuni din 14 noiembrie 1970 (6),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15 noiembrie 2018 privind Planul de acțiune în domeniul culturii 2019-2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15 noiembrie 2018 privind Planul de acțiune în domeniul culturii 2019-2022,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 22 mai 2018 intitulată „O nouă agendă europeană pentru cultură” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 22 mai 2018 intitulată „O nouă agendă europeană pentru cultură” (COM(2018)0267),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 28 octombrie 2019 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind implementarea, rezultatele și evaluarea generală a Anului European al Patrimoniului Cultural 2018 (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 28 octombrie 2019 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind implementarea, rezultatele și evaluarea generală a Anului European al Patrimoniului Cultural 2018 (COM(2019)0548),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Directiva 2014/60/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind restituirea obiectelor culturale care au părăsit ilegal teritoriul unui stat membru și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/60/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind restituirea obiectelor culturale care au părăsit ilegal teritoriul unui stat membru și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 septembrie 2015 intitulată „Către o abordare integrată a patrimoniului cultural european” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 septembrie 2015 intitulată „Către o abordare integrată a patrimoniului cultural european” (8),

| — | având în vedere raportul său din 23 noiembrie 2018 referitor la noua Agendă europeană pentru cultură, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul său din 23 noiembrie 2018 referitor la noua Agendă europeană pentru cultură,

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 septembrie 2019 referitoare la importanța memoriei istorice europene pentru viitorul Europei (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 septembrie 2019 referitoare la importanța memoriei istorice europene pentru viitorul Europei (9),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2014 privind guvernanța participativă a patrimoniului cultural (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2014 privind guvernanța participativă a patrimoniului cultural (10),

| — | având în vedere rezoluția Consiliului din 26 iunie 2000 privind conservarea și îmbogățirea patrimoniului cinematografic european (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului din 26 iunie 2000 privind conservarea și îmbogățirea patrimoniului cinematografic european (11),

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind patrimoniul cultural ca resursă strategică pentru o Europă durabilă, adoptate la 21 mai 2014 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind patrimoniul cultural ca resursă strategică pentru o Europă durabilă, adoptate la 21 mai 2014 (12),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 8 iunie 2018 privind necesitatea de a scoate în evidență patrimoniul cultural în toate politicile din UE (13); |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 8 iunie 2018 privind necesitatea de a scoate în evidență patrimoniul cultural în toate politicile din UE (13);

| — | având în vedere Convenția-cadru a Consiliului Europei privind valoarea patrimoniului cultural pentru societate (Convenția de la Faro) din 13 octombrie 2005 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Consiliului Europei privind valoarea patrimoniului cultural pentru societate (Convenția de la Faro) din 13 octombrie 2005 (14),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 5 decembrie 2018 privind Cadrul de acțiune european pentru patrimoniul cultural (SWD(2018)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 5 decembrie 2018 privind Cadrul de acțiune european pentru patrimoniul cultural (SWD(2018)0491),

| — | având în vedere rezoluția din 22 noiembrie 2019 a Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile (13956/19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția din 22 noiembrie 2019 a Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind dimensiunea culturală a dezvoltării durabile (13956/19),

| — | având în vedere sondajul Eurobarometru privind patrimoniul cultural (Eurobarometrul special 466) (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul Eurobarometru privind patrimoniul cultural (Eurobarometrul special 466) (15),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 iulie 2014 intitulată „Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european” (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 iulie 2014 intitulată „Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european” (COM(2014)0477),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din noiembrie 2014 privind comunicarea Comisiei intitulată „Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european” (2015/C 195/04) (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din noiembrie 2014 privind comunicarea Comisiei intitulată „Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european” (2015/C 195/04) (16),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2017/864 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2017 privind Anul european al patrimoniului cultural (2018) (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2017/864 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2017 privind Anul european al patrimoniului cultural (2018) (17),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei din 27 octombrie 2011 privind digitizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală (2011/711/UE) (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei din 27 octombrie 2011 privind digitizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală (2011/711/UE) (18),

| — | având în vedere declarația de cooperare privind promovarea digitalizării patrimoniului cultural din 9 aprilie 2019 (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de cooperare privind promovarea digitalizării patrimoniului cultural din 9 aprilie 2019 (19),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Programul de lucru al Comisiei pentru 2020 – O Uniune mai ambițioasă (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Programul de lucru al Comisiei pentru 2020 – O Uniune mai ambițioasă (COM(2020)0037),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 privind contribuția zonelor rurale din Europa la Anul European al Patrimoniului Cultural 2018 prin asigurarea sustenabilității și coeziunii urbane/rurale (NAT/738-EESC-2018-01641), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 privind contribuția zonelor rurale din Europa la Anul European al Patrimoniului Cultural 2018 prin asigurarea sustenabilității și coeziunii urbane/rurale (NAT/738-EESC-2018-01641),

| — | având în vedere Declarația de la Davos din 2018 privind promovarea unei culturi a spațiului construit de calitate în Europa (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Davos din 2018 privind promovarea unei culturi a spațiului construit de calitate în Europa (20),

| — | având în vedere declarația de la Leeuwarden din 23 noiembrie 2018 privind reutilizarea adaptată a patrimoniului construit (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la Leeuwarden din 23 noiembrie 2018 privind reutilizarea adaptată a patrimoniului construit (21),

| — | având în vedere declarația adoptată în cadrul reuniunii informale a miniștrilor statelor membre responsabili cu afacerile culturale și europene din 3 mai 2019, după incendiul de la catedrala Notre-Dame din Paris (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația adoptată în cadrul reuniunii informale a miniștrilor statelor membre responsabili cu afacerile culturale și europene din 3 mai 2019, după incendiul de la catedrala Notre-Dame din Paris (22),

| — | având în vedere Convenția culturală europeană a Consiliului Europei din 19 decembrie 1954 (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția culturală europeană a Consiliului Europei din 19 decembrie 1954 (23),

| — | având în vedere Apelul la acțiune de la Berlin al Europa Nostra („Patrimoniul cultural pentru viitorul Europei”) din 22 iunie 2018 (24) .și Manifestul de la Paris al acesteia („Relançons l’Europe par la culture et le patrimoine culturel!”) din 30 octombrie 2019 (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Apelul la acțiune de la Berlin al Europa Nostra („Patrimoniul cultural pentru viitorul Europei”) din 22 iunie 2018 (24) .și Manifestul de la Paris al acesteia („Relançons l’Europe par la culture et le patrimoine culturel!”) din 30 octombrie 2019 (25),

| — | având în vedere studiul din 2015 intitulat „Patrimoniul cultural contează pentru Europa” (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2015 intitulat „Patrimoniul cultural contează pentru Europa” (26),

| — | având în vedere Declarația de la Barcelona privind turismul și patrimoniul cultural („Locuri mai bune în care să trăim, locuri mai bune pe care să le vizităm”) din 11 octombrie 2018 (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Barcelona privind turismul și patrimoniul cultural („Locuri mai bune în care să trăim, locuri mai bune pe care să le vizităm”) din 11 octombrie 2018 (27),

| — | având în vedere studiul din 2018 intitulat „Protejarea patrimoniului cultural împotriva dezastrelor naturale și a dezastrelor provocate de om” (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2018 intitulat „Protejarea patrimoniului cultural împotriva dezastrelor naturale și a dezastrelor provocate de om” (28),

| — | având în vedere documentul din 2019 al Consiliului internațional al monumentelor și siturilor (ICOMOS), intitulat „Principiile europene de calitate pentru intervenții finanțate din fonduri UE cu potențial impact asupra patrimoniului cultural” (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul din 2019 al Consiliului internațional al monumentelor și siturilor (ICOMOS), intitulat „Principiile europene de calitate pentru intervenții finanțate din fonduri UE cu potențial impact asupra patrimoniului cultural” (29),

| — | având în vedere Carta internațională pentru conservarea și restaurarea monumentelor și siturilor (Carta de la Veneția din 1964) (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta internațională pentru conservarea și restaurarea monumentelor și siturilor (Carta de la Veneția din 1964) (30),

| — | având în vedere Convenția de la Granada pentru protecția patrimoniului arhitectural al Europei din 1985 (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Granada pentru protecția patrimoniului arhitectural al Europei din 1985 (31),

| — | având în vedere Convenția de la Valletta din 1992 privind protecția patrimoniului arheologic european (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Valletta din 1992 privind protecția patrimoniului arheologic european (32),

| — | având în vedere Premiile pentru patrimoniul european / Premiile „Europa Nostra”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Premiile pentru patrimoniul european / Premiile „Europa Nostra”,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă stabilite de ONU, în special obiectivele 4, 11 și 13, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă stabilite de ONU, în special obiectivele 4, 11 și 13,

| — | având în vedere clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii” din cadrul pilonului 2 al programului Orizont Europa (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii” din cadrul pilonului 2 al programului Orizont Europa (33),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (34), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (34),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (35), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (35),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (36), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (36),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la egalitatea limbilor în epoca digitală (37), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la egalitatea limbilor în epoca digitală (37),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2018 referitoare la standardele minime pentru minorități în UE (38), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2018 referitoare la standardele minime pentru minorități în UE (38),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2013 referitoare la limbile europene amenințate de dispariție și la diversitatea lingvistică din Uniunea Europeană (39), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2013 referitoare la limbile europene amenințate de dispariție și la diversitatea lingvistică din Uniunea Europeană (39),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (40), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (40),

| — | având în vedere angajamentele asumate de viitoarea – în acel moment – comisară pentru inovare, cercetare, educație, cultură și tineret în cadrul audierii sale la Parlamentul European din 30 septembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentele asumate de viitoarea – în acel moment – comisară pentru inovare, cercetare, educație, cultură și tineret în cadrul audierii sale la Parlamentul European din 30 septembrie 2019,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0210/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0210/2020),

| A. | întrucât patrimoniul cultural material, imaterial, natural și digital al Europei este o sursă de bogăție moștenită din trecut, martor al istoriei, culturii și tradițiilor europene în întreaga lor diversitate, care se îmbogățește permanent în timp și care trebuie conservat pentru a fi transmis generațiilor viitoare; |
| --- | --- |

A.

întrucât patrimoniul cultural material, imaterial, natural și digital al Europei este o sursă de bogăție moștenită din trecut, martor al istoriei, culturii și tradițiilor europene în întreaga lor diversitate, care se îmbogățește permanent în timp și care trebuie conservat pentru a fi transmis generațiilor viitoare;

| B. | întrucât patrimoniul cultural european este o sursă de rememorare, memorie colectivă și cunoaștere care ne întărește sentimentul comun de apartenență; |
| --- | --- |

B.

întrucât patrimoniul cultural european este o sursă de rememorare, memorie colectivă și cunoaștere care ne întărește sentimentul comun de apartenență;

| C. | întrucât cultura și patrimoniul cultural contribuie la întărirea identității și la promovarea coeziunii sociale, a stabilității și a înțelegerii în societate; |
| --- | --- |

C.

întrucât cultura și patrimoniul cultural contribuie la întărirea identității și la promovarea coeziunii sociale, a stabilității și a înțelegerii în societate;

| D. | întrucât patrimoniul cultural este o valoare în sine este divers, are straturi (locale, regionale, naționale, europene și mondiale) și forme multiple (material, imaterial, natural, digital și digitalizat) care sunt interconectate; |
| --- | --- |

D.

întrucât patrimoniul cultural este o valoare în sine este divers, are straturi (locale, regionale, naționale, europene și mondiale) și forme multiple (material, imaterial, natural, digital și digitalizat) care sunt interconectate;

| E. | întrucât patrimoniul cultural aduce o contribuție majoră în sectoarele culturale și creative din Europa și din afara acesteia; |
| --- | --- |

E.

întrucât patrimoniul cultural aduce o contribuție majoră în sectoarele culturale și creative din Europa și din afara acesteia;

| F. | întrucât peste 300 000 de persoane din Europa sunt angajate în sectorul patrimoniului cultural și 7,8 milioane de locuri de muncă din Europa sunt legate indirect de acest sector; |
| --- | --- |

F.

întrucât peste 300 000 de persoane din Europa sunt angajate în sectorul patrimoniului cultural și 7,8 milioane de locuri de muncă din Europa sunt legate indirect de acest sector;

| G. | întrucât în cursul Anului European al Patrimoniului Cultural (AEPC) în 2018 au avut loc peste 23 000 de evenimente, implicând peste 12,8 milioane de persoane (2,5 % din populația UE-28) (41) în statele membre (42); |
| --- | --- |

G.

întrucât în cursul Anului European al Patrimoniului Cultural (AEPC) în 2018 au avut loc peste 23 000 de evenimente, implicând peste 12,8 milioane de persoane (2,5 % din populația UE-28) (41) în statele membre (42);

| H. | întrucât viziunea strategică a AEPC, articulată în deviza „Patrimoniul nostru: unde trecutul întâlnește viitorul”, rămâne valabilă ca principiu director al moștenirii sale, care vizează crearea unei legături între patrimoniul cultural european și producția culturală actuală, precum și încurajarea participării cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

H.

întrucât viziunea strategică a AEPC, articulată în deviza „Patrimoniul nostru: unde trecutul întâlnește viitorul”, rămâne valabilă ca principiu director al moștenirii sale, care vizează crearea unei legături între patrimoniul cultural european și producția culturală actuală, precum și încurajarea participării cetățenilor europeni;

| I. | întrucât activitățile din cadrul AEPC s-au concentrat asupra tinerei generații și asupra proiectelor interactive și creative; |
| --- | --- |

I.

întrucât activitățile din cadrul AEPC s-au concentrat asupra tinerei generații și asupra proiectelor interactive și creative;

| J. | întrucât AEPC 2018 a avut loc într-un an cu importante aniversări istorice; întrucât în cursul acestui an au avut loc numeroase festivități și evenimente comemorative naționale și internaționale, care și-au pus amprenta pregnant asupra hărții culturale europene; |
| --- | --- |

J.

întrucât AEPC 2018 a avut loc într-un an cu importante aniversări istorice; întrucât în cursul acestui an au avut loc numeroase festivități și evenimente comemorative naționale și internaționale, care și-au pus amprenta pregnant asupra hărții culturale europene;

| K. | întrucât una dintre realizările AEPC a fost crearea unei rețele europene a părților interesate cu legături durabile; întrucât această rețea ar trebui să fie viabilă și durabilă; |
| --- | --- |

K.

întrucât una dintre realizările AEPC a fost crearea unei rețele europene a părților interesate cu legături durabile; întrucât această rețea ar trebui să fie viabilă și durabilă;

| L. | întrucât organizațiile neguvernamentale locale și paneuropene (ONG-urile) și societatea civilă organizată au contribuit enorm la succesul AEPC; |
| --- | --- |

L.

întrucât organizațiile neguvernamentale locale și paneuropene (ONG-urile) și societatea civilă organizată au contribuit enorm la succesul AEPC;

| M. | întrucât, potrivit sondajului Eurobarometru privind patrimoniul cultural, 84 % dintre respondenții din statele membre sunt de părere că patrimoniul cultural este important pentru ei personal și pentru comunitatea lor locală, în timp ce opt din zece (80 %) consideră că este important pentru Uniunea Europeană în ansamblu; |
| --- | --- |

M.

întrucât, potrivit sondajului Eurobarometru privind patrimoniul cultural, 84 % dintre respondenții din statele membre sunt de părere că patrimoniul cultural este important pentru ei personal și pentru comunitatea lor locală, în timp ce opt din zece (80 %) consideră că este important pentru Uniunea Europeană în ansamblu;

| N. | întrucât aproape o treime din siturile de pe lista patrimoniului mondial al UNESCO sunt situate în UE-27, incluziv 326 de situri culturale, 26 de situri naturale și cinci situri mixte; întrucât aproape jumătate din siturile de pe lista patrimoniului mondial al UNESCO se găsesc în Europa luată în ansamblu; |
| --- | --- |

N.

întrucât aproape o treime din siturile de pe lista patrimoniului mondial al UNESCO sunt situate în UE-27, incluziv 326 de situri culturale, 26 de situri naturale și cinci situri mixte; întrucât aproape jumătate din siturile de pe lista patrimoniului mondial al UNESCO se găsesc în Europa luată în ansamblu;

| O. | întrucât Lista reprezentativă a patrimoniului cultural imaterial al umanității a UNESCO cuprinde cel puțin 131 elemente atribuite țărilor UE-27; |
| --- | --- |

O.

întrucât Lista reprezentativă a patrimoniului cultural imaterial al umanității a UNESCO cuprinde cel puțin 131 elemente atribuite țărilor UE-27;

| P. | întrucât Europa și America de Nord reprezintă 52 % din înscrierile în Registrul internațional al memoriei mondiale al UNESCO; |
| --- | --- |

P.

întrucât Europa și America de Nord reprezintă 52 % din înscrierile în Registrul internațional al memoriei mondiale al UNESCO;

| Q. | întrucât până în prezent 48 de situri europene au primit Marca patrimoniului european; |
| --- | --- |

Q.

întrucât până în prezent 48 de situri europene au primit Marca patrimoniului european;

| R. | întrucât aproape nouă din zece europeni (88 %) intervievați consideră că patrimoniul cultural al Europei ar trebui să fie materie școlară (43); |
| --- | --- |

R.

întrucât aproape nouă din zece europeni (88 %) intervievați consideră că patrimoniul cultural al Europei ar trebui să fie materie școlară (43);

| S. | întrucât AEPC 2018 a demonstrat că patrimoniul cultural poate servi ca bază a unor proiecte internaționale care implică cetățenii din toate categoriile de vârstă și le oferă posibilitatea de a lua contact cu experți; întrucât aceste proiecte s-au dovedit a fi un bun instrument de sensibilizare în legătură cu istoria culturală europeană comună; |
| --- | --- |

S.

întrucât AEPC 2018 a demonstrat că patrimoniul cultural poate servi ca bază a unor proiecte internaționale care implică cetățenii din toate categoriile de vârstă și le oferă posibilitatea de a lua contact cu experți; întrucât aceste proiecte s-au dovedit a fi un bun instrument de sensibilizare în legătură cu istoria culturală europeană comună;

| T. | întrucât progresul digitalizării creează noi posibilități și probleme pentru sectoarele culturale și creative ale Europei; |
| --- | --- |

T.

întrucât progresul digitalizării creează noi posibilități și probleme pentru sectoarele culturale și creative ale Europei;

| U. | întrucât Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 adoptat de Consiliu la 21 decembrie 2018 include durabilitatea patrimoniului cultural ca fiind prima dintre cele cinci priorități pentru cooperarea europeană în elaborarea politicilor culturale; |
| --- | --- |

U.

întrucât Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 adoptat de Consiliu la 21 decembrie 2018 include durabilitatea patrimoniului cultural ca fiind prima dintre cele cinci priorități pentru cooperarea europeană în elaborarea politicilor culturale;

| V. | întrucât pandemia de COVID-19 a perturbat majoritatea evenimentelor culturale și a restrâns grav capacitatea persoanelor de a vizita, de a se bucura și de a studia o mare parte din patrimoniul cultural al Europei, mijloacele digitale fiind adesea singura posibilitate de a avea acces la acesta; întrucât restricțiile sau interzicerea reuniunilor și evenimentelor publice, închiderea muzeelor și restricțiile de călătorie au avut consecințe foarte nocive pentru artiști și pentru operatorii culturali; |
| --- | --- |

V.

întrucât pandemia de COVID-19 a perturbat majoritatea evenimentelor culturale și a restrâns grav capacitatea persoanelor de a vizita, de a se bucura și de a studia o mare parte din patrimoniul cultural al Europei, mijloacele digitale fiind adesea singura posibilitate de a avea acces la acesta; întrucât restricțiile sau interzicerea reuniunilor și evenimentelor publice, închiderea muzeelor și restricțiile de călătorie au avut consecințe foarte nocive pentru artiști și pentru operatorii culturali;

| W. | întrucât actualele negocieri pentru CFM 2021-2027 constituie o posibilitate de a crea noi condiții favorabile pentru investiții în patrimoniul cultural din Fondurile structurale și de investiții europene, |
| --- | --- |

W.

întrucât actualele negocieri pentru CFM 2021-2027 constituie o posibilitate de a crea noi condiții favorabile pentru investiții în patrimoniul cultural din Fondurile structurale și de investiții europene,

Recunoașterea valorii patrimoniului cultural

| 1. | consideră că patrimoniul cultural este o resursă inestimabilă, care ne permite să reflectăm, inclusiv critic, asupra istoriei și ne ajută să identificăm nu numai amintiri diferite, ci și firele comune care ne unesc pe toți, promovând astfel diversitatea, dialogul, coeziunea, solidaritatea și înțelegerea reciprocă, precum și îmbogățind cunoașterea bunurilor noastre materiale, imateriale, naturale și digitale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște rolul patrimoniului cultural în promovarea creativității, a inovării și a durabilității, precum și în dezvoltarea capacităților intelectuale; consideră că patrimoniul cultural poate fi și o sursă de inspirație și de delectare și poate contribui la activitățile recreative; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că limbile favorizează și promovează bogăția și diversitatea patrimoniului cultural european, deoarece limbile materne sunt purtătoare de valori și cunoștințe, adesea utilizate la transmiterea patrimoniului cultural imaterial; îndeamnă Comisia și statele membre să ia mai multe măsuri pentru a proteja, a dezvolta și a promova diversitatea lingvistică în era digitală și prin alocarea unui buget suficient pentru politicile care se ocupă de limbile clasificate ca fiind în pericol și pentru sensibilizarea cetățenilor UE în legătură cu bogăția lingvistică și culturală pe care o reprezintă comunitățile în cauză; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește Comisiei și statelor membre necesitatea de a include în mod deplin patrimoniul cultural al minorităților prezente în Europa în orice proces de reflecție asupra patrimoniului european, angajându-se să recunoască și să promoveze contribuția acestora la bogăția și diversitatea culturală, lingvistică și artistică a Uniunii, făcând eforturi să definească și să pună în aplicare măsuri concertate și coordonate pentru gestionarea și promovarea durabilă a acestor culturi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază rolul evenimentelor culturale europene și paneuropene și al festivalurilor culturale tradiționale în sensibilizarea publicului în legătură cu bogăția și diversitatea culturală a Europei; încurajează statele membre să promoveze și să sprijine astfel de activități și să își protejeze tradițiile; îndeamnă Comisia să aibă în vedere finanțarea unor astfel de inițiative; |
| --- | --- |

5.

Educație și competențe

| 6. | subliniază importanța tuturor tipurilor de educație – formală, non-formală și informală – în domeniul patrimoniului cultural și al disciplinelor umaniste, inclusiv în domeniul istoriei și filosofiei, la toate vârstele; consideră că ar trebui să se acorde o atenție deosebită elevilor și studenților cu dizabilități și celor care provin din medii defavorizate; reiterează importanța includerii diverselor forme artistice precum muzica, filmul, teatrul, literatura, designul și arhitectura în programele școlare și în activitățile școlare complementare; consideră că diferitele materiale existente produse cu ocazia AEPC, cum ar fi setul eTwinning relevant, ar trebui să fie promovate mai activ; invită Comisia să integreze mai bine patrimoniul cultural în strategia sa pentru un spațiu european al educației pentru a-i ajuta pe studenți să își formeze un sentiment puternic al cetățeniei europene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră, în acest sens, că Casei Istoriei Europene trebuie să i se aloce fonduri adecvate, astfel încât să devină un centru de cunoștințe și de colaborare pentru tinerii cercetători, profesori și studenți din întreaga UE și să poată servi și ca instrument de promovare a patrimoniului cultural european; consideră că este necesar să se creeze noi moduri de promovare a accesului la Casa Istoriei Europene, printre altele prin tururi digitale, astfel încât acesta să își poată juca pe deplin rolul de poartă de acces pentru toate categoriile de public care să învețe despre experiențele europene comune și diversele interpretări ale acestora; încurajează, în acest sens, înființarea treptată, în funcție de capacitățile financiare, a unei rețele paneuropene de centre de colaborare în cadrul Parlamentului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază rolul din ce în ce mai semnificativ pe care îl poate juca educația digitală în facilitarea învățării despre și prin patrimoniul cultural; observă necesitatea de a dezvolta inițiative de învățare online de calitate, inclusiv cursuri online deschise și în masă (MOOC), pentru a crește accesibilitatea studierii patrimoniului cultural și a îmbunătăți competențele legate de patrimoniu în întreaga Europă; consideră, în acest sens, că Planul de acțiune pentru educația digitală poate contribui substanțial la această cauză și solicită ca actualizarea propusă a acestui plan să includă și un sprijin pentru educația pe tema patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă îngrijorarea în legătură lipsa crescândă de meșteșugari calificați, specialiști în restaurare și experți în patrimoniu, precum și în legătură cu dificultățile atragerii tinerilor spre dobândirea acestor competențe; subliniază inexistența unei abordări sistemice și a unor mecanisme eficiente cum ar fi cursurile de formare în tehnicile ancestrale pentru transmiterea competențelor și cunoștințelor relevante, care pune în pericol patrimoniul european; consideră că, în viitor, conservarea de calitate a patrimoniului cultural va fi posibilă numai dacă competențele și cunoștințele relevante sunt bine păstrate, inclusiv prin mijloace digitale, și transmise mai departe; invită, prin urmare, Comisia să se asigure că viitoarele inițiative de conservare a patrimoniului cultural includ conservarea practicilor și a cunoștințelor necesare; reamintește valoarea schimburilor și subliniază, în acest sens, importanța programului Erasmus+, care permite și mobilitatea ucenicilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiterează necesitatea de a îmbunătăți condițiile socioeconomice și de muncă și echilibrul de gen și de a promova posibilitățile de mobilitate pentru operatorii și lucrătorii angajați în sectorul patrimoniului cultural, inclusiv pentru persoanele cu dizabilități; constată, în acest sens, importanța recunoașterii calificărilor profesionale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază nevoia de a continua și de a intensifica eforturile de sensibilizare în legătură cu valoarea patrimoniului cultural pentru Europa și de a continua să comunice cu cetățenii și părțile interesate la nivel local; subliniază importanța unei mai bune cunoașteri a patrimoniului cultural european pentru promovarea coeziunii sociale și remarcă faptul că accesul la astfel de cunoștințe ar favoriza în special incluziunea socială și culturală a cetățenilor proveniți din familii de migranți și a familiilor acestora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută propunerea Comisiei de a înființa o nouă comunitate de cunoaștere și inovare (CCI) pentru industriile culturale și creative în cadrul Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT), care să reflecte diversitatea socială și în cadrul căreia și patrimoniul cultural să fie considerat sursă de inspirație pentru creații și soluții contemporane; |
| --- | --- |

12.

Patrimoniul cultural digital

| 13. | recunoaște importanța patrimoniului cultural digital, care implică un număr tot mai mare de persoane, inclusiv persoane provenind din medii defavorizate și cu dizabilități, care au posibilități fără precedent de contact cu materialul cultural și un acces echitabil la acesta; recunoaște relevanța în creștere a patrimoniului cultural digital, în special în timpul pandemiilor și a izolării aferente, când vizitele virtuale ale muzeelor, expozițiile, bibliotecile digitale și enciclopediile online și alte soluții digitale și instrumente de comunicare similare oferă consolare și sunt singura modalitate prin care publicul are acces la patrimoniul cultural și la cultură în sens mai larg și poate interacționa cu acestea; subliniază importanța digitalizării materialelor culturale pentru a le păstra nu numai pentru generațiile viitoare (funcția de stocare), ci și pentru a le face mai accesibile pentru un public mai larg, prin aducerea patrimoniului cultural în mediul online; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că progresele tehnologice relevante precum cartografierea digitală, modelarea și imprimarea tridimensională, realitatea augmentată, realitatea virtuală (VR) precum și rolul inteligenței artificiale (IA) și a tehnologiei de lucru cu volume mari de date deschid noi posibilități nu numai pentru înregistrarea, conservarea și vizualizarea patrimoniului cultural, dar și pentru prelucrarea, analizarea și reconstruirea lui și dezvoltarea de aplicații destinate acestuia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază importanța proiectului Europeana, care are rol de bibliotecă, arhivă, muzeu și platformă de educație digitală europeană; solicită să se depună eforturi mai mari pentru dezvoltarea în continuare a platformei, inclusiv prin alocarea de fonduri adecvate acesteia și prin promovarea acesteia în rândul publicului și cadrelor didactice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că materialul care urmează să fie digitalizat trebuie selectat în mod imparțial pentru a asigura credibilitatea arhivelor și colecțiilor digitale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază nevoia de a promova și existența și valoarea arhivelor digitalizate, precum și de a îmbunătăți competențele digitale ale publicului, astfel încât absorbția conținutului digital să crească; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că enciclopediile online sunt o resursă neprețuită de informații verificate și de încredere care permit accesul la patrimoniul cultural și joacă un rol important în conservarea și promovarea acestuia și constituie și un instrument vital de clasificare a patrimoniului cultural nativ digital și de asigurare a unui acces susținut la acesta; consideră că ar trebui alocate mai multe resurse pentru promovarea, dezvoltarea și îmbogățirea enciclopediilor online; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că interoperabilitatea este esențială pentru a se garanta că conținutul digital este utilizabil și reutilizabil pe termen lung; subliniază, în acest sens, rolul standardelor și al cadrelor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | face apel la sporirea cooperării între statele membre, precum și între sectoarele relevante, pentru a promova pe larg patrimoniul cultural digitalizat; salută declarația de cooperare privind promovarea digitalizării patrimoniului cultural care a fost semnată până în prezent de aproape toate statele membre ale UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază necesitatea de a dezvolta un cadru cuprinzător al UE cu o finanțare adecvată pentru protejarea și promovarea patrimoniului cultural digital și nativ digital; constată nevoia de politici naționale de conservare solide, cu decizii de selecție bazate pe principii clar definite și puse în aplicare în mod responsabil; observă contribuția neprețuită pe care o pot aduce custozii digitali la garantarea protejării patrimoniului cultural digital și la punerea acestuia la dispoziția publicului european și internațional în diferite limbi; ia act cu interes de numeroasele proiecte de digitalizare efectuate deja prin intermediul FEDR și solicită ca următoarea perioadă de programare să permită continuitatea acestui tip de finanțare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită o actualizare cuprinzătoare a Recomandării Comisiei privind digitalizarea și accesibilitatea online a materialului cultural și conservarea digitală din 27 octombrie 2011, pentru a reflecta progresul tehnologic și problemele și perspectivele deschise în ultimul deceniu; consideră, cu toate acestea, că accentul pus pe patrimoniul digital nu ar trebui să fie în detrimentul protejării patrimoniului material și imaterial existent și al locurilor de muncă aferente; |
| --- | --- |

22.

Potențialul economic și durabilitatea

| 23. | subliniază contribuția sectorului patrimoniului cultural la dezvoltarea economică, cu efecte de propagare remarcabile în alte sectoare economice; reiterează existența unei puternice corelații între patrimoniul cultural și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

23.

| 24. | recunoaște că turismul cultural durabil are un potențial semnificativ de a genera creștere economică și locuri de muncă în UE, deoarece patru din zece turiști își aleg deja destinația pe baza a ceea ce oferă aceasta din punct de vedere cultural; subliniază, cu toate acestea, că promovarea turismului cultural trebuie realizată într-o manieră incluzivă în raport cu comunitățile locale și economiile, cu stilurile de viață și tradițiile și trebuie să asigure un echilibru între exigențele economice, sociale, culturale și de mediu; observă că ofertele patrimoniului cultural nu rețin decât o mică parte din valoarea economică pe care o generează, fiind necesare surse de finanțare noi, alternative și stabile pentru ca acestea să continue să acționeze drept catalizatori pentru turismul sustenabil; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că existența unor situri aparținând patrimoniului cultural îi încurajează pe oameni să călătorească și să descopere societăți și culturi diferite; reamintește că 72 % din participanții la un sondaj cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani au admis că prezența patrimoniului cultural le poate influența alegerea unei destinații de vacanță; subliniază, în acest sens, rolul pe care îl poate juca inițiativa DiscoverEU; observă însă că tinerii nu au beneficiat în mod egal de această inițiativă; invită Comisia să identifice modalități prin care să îi implice mai mult pe tinerii proveniți din medii sociale defavorizate și pe cei din zone rurale și izolate ale statelor membre, precum și din statele membre care nu dispun de legături feroviare adecvate cu alte țări din UE; |
| --- | --- |

25.

| 26. | îndeamnă statele membre să creeze mecanisme solide de prevenire a supraexploatării patrimoniului cultural, inclusiv prin fluxuri turistice prost gestionate; avertizează asupra influenței intereselor comerciale pe termen scurt, care riscă să submineze autenticitatea siturilor și practicilor culturale și să le degradeze calitatea; salută, în acest sens, lansarea programului „Patrimoniul cultural în acțiune”, care urmărește să contribuie prin programe de învățare colegială la consolidarea politicilor privind patrimoniul cultural la nivel local și regional; subliniază că este pregătit să monitorizeze și să susțină programul dacă acesta se dovedește a fi un succes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | recunoaște importanța evenimentelor „Capitala Europeană a Culturii” în promovarea orașelor și regiunilor, deoarece, prin crearea unui cadru economic în jurul proiectelor lor culturale, artistice și sociale, acestea înglobează noțiunea de turism durabil și își valorifică patrimoniul material și imaterial, tradițiile și inovațiile în interesul și beneficiul tuturor cetățenilor europeni și nu numai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | recomandă continuarea eforturilor de încurajare a călătoriilor către destinații și zone rurale mai puțin cunoscute, precum și a călătoriilor în extrasezon, pentru a promova sustenabilitatea și accesibilitatea în domeniul turismului, îndeosebi pentru persoanele cu dizabilități și pentru cele în vârstă; subliniază rolul pe care FEADR îl poate juca în sprijinirea inițiativelor din domeniul turismului local, în special prin programul LEADER; solicită ca acest program să fie finanțat în mod adecvat pentru perioada de programare 2021-2027; |
| --- | --- |

28.

| 29. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu impactul poluării, vandalismului, furtului, turismului prost gestionat și al dezvoltării necontrolate, precum și al încălzirii globale și al schimbărilor climatice asupra patrimoniului cultural, în special din cauza producerii tot mai frecvente de evenimente extreme, inclusiv ploi torențiale, valuri de căldură, inundații, incendii și furtuni; accentuează nevoia de acțiune, inclusiv de schimb de cunoștințe între statele membre și invită Comisia să propună acțiuni concrete pentru conservarea și protejarea patrimoniului cultural, având în vedere aceste pericole naturale și provocate de om; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază rolul societății civile și relevanța și valoarea voluntariatului pentru protejarea și chiar descoperirea patrimoniului cultural, subliniind importanța acestuia, precum și cunoștințele, competența și energia pe care voluntarii le aduc acestei cauze; invită Comisia și statele membre să continue să sprijine acțiuni în acest sens; remarcă rolul pe care îl poate juca Corpul european de solidaritate în a le permite tinerilor să se implice în conservarea și restaurarea patrimoniului european și în sensibilizarea în legătură cu acest subiect; salută apelul special pentru patrimoniul cultural din cadrul acestei inițiative; |
| --- | --- |

30.

| 31. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu amenințările la adresa patrimoniului cultural din cauza terorismului, atât în Europa, cât și în afara acesteia; condamnă distrugerea siturilor de patrimoniu cultural; consideră că UE ar trebui să joace un rol mai activ în promovarea restaurării, conservării și protejării patrimoniului cultural în întreaga lume; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că UE ar trebui să includă protejarea patrimoniului cultural ca una dintre condițiile de aderare pentru țările candidate; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reiterează faptul că traficul ilicit de obiecte culturale și comerțul cu acestea, inclusiv pe canale digitale, este o problemă gravă, cu o dimensiune globală, care cere coordonare nu doar între statele membre, ci și la nivel internațional; subliniază că orice reflecție asupra patrimoniului Europei trebuie să reexamineze și problema operelor și bunurilor culturale obținute prin jaf, furate sau obținute în mod ilegal în timpul războaielor; își reiterează sprijinul pentru promovarea activă a cercetării privind proveniența în contextul AEPC; |
| --- | --- |

33.

Spre o abordare strategică a patrimoniului cultural

| 34. | invită Comisia să adopte o abordare mai integrată a patrimoniului cultural, acordând tratament egal patrimoniului cultural material, imaterial, natural și digital și tratând aceste dimensiuni ca fiind interconectate și indisociabile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | Subliniază necesitatea înființării și oferirii de sprijin adecvat unei platforme permanente având ca nucleu societatea civilă organizată, care să aibă ca obiect cooperarea și coordonarea la toate nivelurile, în special la nivelul Uniunii, în materie de politici privind patrimoniul cultural. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ia act de existența Cadrului de acțiune european pentru patrimoniul cultural; subliniază că acțiunile cuprinse în cadru trebuie să fie realizate și să fie dotate cu resurse adecvate; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că concluziile și recomandările studiilor relevante comandate de Comisie ar trebui să se reflecte în acțiunile sale de conservare a patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

37.

| 38. | își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a crea un portal unic al UE numit „Know Europe” care să reunească informațiile din toate programele UE care finanțează patrimoniul cultural și de a adopta o abordare comună în cadrul Comisiei printr-o mai bună cooperare între diferitele domenii de politică legate de patrimoniul cultural; |
| --- | --- |

38.

| 39. | regretă că activitatea de comunicare în legătură cu Marca patrimoniului european nu este suficient dezvoltată și solicită sprijin pentru crearea unei rețele a siturilor în cauză; consideră că siturile care au primit deja această etichetă trebuie promovate și sprijinite logistic; |
| --- | --- |

39.

| 40. | face apel la o cooperare strategică între Uniunea Europeană și alte organizații internaționale, în special UNESCO și Consiliul Europei, în vederea unei mai bune coordonări a eforturilor și standardelor comune de conservare și promovare a patrimoniului cultural și pentru schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

40.

| 41. | constată că aproape trei sferturi dintre europeni consideră că autoritățile publice ar trebui să aloce mai multe resurse patrimoniului cultural; subliniază nevoia de a spori finanțarea UE destinată activităților legate de patrimoniul cultural; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază necesitatea creșterii finanțării patrimoniului cultural și a culturii în sens mai larg în cadrul financiar multianual post-2020 (CFM); își reiterează apelul pentru dublarea bugetului alocat programului „Europa creativă” și pentru triplarea bugetului pentru programul Erasmus+ în următorul CFM; subliniază potențialul programului „Europa creativă” de a crea legături între arta vie și patrimoniul cultural material și imaterial; solicită consolidarea alocării bugetare pentru cercetarea în domeniul patrimoniului în cadrul programului Orizont Europa; constată nevoia de sinergii între celelalte politici sectoriale și fondurile structurale, diversele programe ale Uniunii, inclusiv Orizont Europa, Europa creativă și LIFE, precum și schemele de finanțare, pentru a aduce cu adevărat în prim-plan patrimoniul cultural; observă importanța creșterii potențialului de conservare a patrimoniului cultural pe care îl au fondurile structurale și de investiții europene; își reiterează poziția potrivit căreia investițiile în infrastructura culturală și turistică durabilă ar trebui să fie considerate mici și eligibile pentru sprijin în cazul în care cofinanțarea din FEDR nu depășește 10 milioane EUR și, dacă infrastructura este considerată patrimoniu cultural mondial, plafonul ar trebui majorat la 20 de milioane EUR; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că Pactul verde european ar trebui să includă acțiuni de atenuare a efectului schimbărilor climatice asupra patrimoniului cultural, recunoscând că patrimoniul cultural poate juca un rol important în realizarea obiectivelor de durabilitate climatică prin educație, cercetare și readaptarea practicilor europene tradiționale durabile; |
| --- | --- |

43.

| 44. | salută reacția rapidă și exprimarea solidarității de către sectoarele culturale și creative în timpul crizei generate de epidemia de COVID-19 prin punerea extinsă și gratuită a patrimoniului cultural la dispoziția publicului; este alarmat de impactul puternic pe care epidemia de COVID-19 îl va avea asupra patrimoniului cultural și asupra sectoarelor culturale și creative; invită Comisia să efectueze o analiză cuprinzătoare a impactului pandemiei asupra sectoarelor relevante și mai ales asupra sectorului patrimoniului cultural; îndeamnă Comisia și statele membre să ofere sprijin financiar adecvat și cu destinație precisă pentru a atenua criza în aceste sectoare și pentru a sprijini persoanele care lucrează în ele, inclusiv accesul la prestații sociale pentru cei care desfășoară forme atipice de muncă; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită să se depună eforturi sporite pentru valorificarea impulsului oferit de Anul European al Patrimoniului Cultural în direcția obținerii unor rezultate politice de durată la nivel local, regional, național și european, deoarece acest lucru ar aduce o contribuție economică, culturală și socială pozitivă și ar ajuta la dezvoltarea sentimentului de apartenență la spațiul cultural european al tuturor europenilor, precum și la asumarea responsabilității comune pentru conservarea, îmbogățirea și promovarea patrimoniului cultural; invită Comisia să ia în considerare posibilitatea organizării unui nou An European al Patrimoniului Cultural în viitor; |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită includerea dimensiunii culturale a integrării europene, inclusiv a patrimoniului, printre temele strategice de discuție în cadrul viitoarei Conferințe privind viitorul Europei; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  https://en.unesco.org/creativity/convention.

(2)  http://whc.unesco.org/archive/convention-en.pdf.

(3)  https://ich.unesco.org/doc/src/2003_Convention_Basic_Texts-_2018_version-EN.pdf.

(4)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000126065.locale=en.

(5)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000082464.locale=en.

(6)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000133378.locale=en.

(7)  JO L 159, 28.5.2014, p. 1.

(8)  JO C 316, 22.9.2017, p. 88.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0021.

(10)  JO C 463, 23.12.2014, p. 1.

(11)  JO C 193, 11.7.2000, p. 1.

(12)  JO C 183, 14.6.2014, p. 36.

(13)  JO C 196, 8.6.2018, p. 20.

(14)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=199.

(15)  https://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/80882.

(16)  JO C 195, 12.6.2015, p. 22.

(17)  JO L 131, 20.5.2017, p. 1.

(18)  JO L 283, 29.10.2011, p. 39.

(19)  https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=58564.

(20)  https://davosdeclaration2018.ch/media/Brochure_Declaration-de-Davos-2018_WEB_2.pdf.

(21)  https://www.ace-cae.eu/uploads/tx_jidocumentsview/LEEUWARDEN_STATEMENT_FINAL_EN-NEW.pdf

(22)  https://www.diplomatie.gouv.fr/en/french-foreign-policy/europe/news/article/declaration-adopted-during-the-informal-meeting-of-european-union-member-state.

(23)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list?module=treaty-detail&treatynum=018.

(24)  https://www.europanostra.org/wp-content/uploads/2018/09/Berlin-Call-Action-Eng.pdf

(25)  https://www.europanostra.org/wp-content/uploads/2019/11/Paris-Manifesto_English.pdf

(26)  http://blogs.encatc.org/culturalheritagecountsforeurope/wp-content/uploads/2015/06/CHCfE_FULL-REPORT_v2.pdf.

(27)  https://onedrive.live.com/?authkey=%21ALGmRQscySOLV5Q&cid=19E1928B8C6B7F5A&id=19E1928B8C6B7F5A%21157090&parId=19E1928B8C6B7F5A%21105860&o=OneUp.

(28)  https://op.europa.eu/portal2012-portlet/html/downloadHandler.jsp?identifier=8fe9ea60-4cea-11e8-be1d-01aa75ed71a1&format=pdf&language=en&productionSystem=cellar&part=.

(29)  http://openarchive.icomos.org/2083/1/European_Qualit/y_Principles_2019_EN.PDF.

(30)  https://www.icomos.org/charters/venice_e.pdf.

(31)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=090000168007a087.

(32)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168007bd25.

(33)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/research_and_innovation/strategy_on_research_and_innovation/presentations/horizon_europe_en_investing_to_shape_our_future.pdf.

(34)  JO L 347, 20.12.2013, p. 221.

(35)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(36)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

(37)  JO C 433, 23.12.2019, p. 42.

(38)  JO C 363, 28.10.2020, p. 13..

(39)  JO C 93, 9.3.2016, p. 52.

(40)  JO L 347, 20.12.2013, p. 104.

(41)  Calcule pe baza: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Population_and_population_change_statistics.

(42)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:52019DC0548&qid=1609756511881&from=RO., p. 4.

(43)  https://ec.europa.eu/culture/ro/cultural-heritage/cultural-heritage-eu-policies/patrimoniul-cultural-si-educatia, p. 68.

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/34

---

P9_TA(2021)0009

Inteligența artificială: chestiuni legate de interpretarea și aplicarea dreptului internațional

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la inteligența artificială: chestiuni legate de interpretarea și aplicarea dreptului internațional, în măsura în care Uniunea Europeană este afectată în domeniile utilizărilor civile și militare, precum și chestiuni legate de autoritatea statului în afara domeniului de aplicare al justiției penale (2020/2013(INI))

(2021/C 456/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 2, 3, 10, 19, 20, 21, 114,167, 218, 225 și 227, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 2, 3, 10, 19, 20, 21, 114,167, 218, 225 și 227,

| — | având în vedere dreptul de a adresa petiții, consfințit prin articolele 20 și 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere dreptul de a adresa petiții, consfințit prin articolele 20 și 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1) (Directiva privind egalitatea rasială), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1) (Directiva privind egalitatea rasială),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2) (Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2) (Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (3) (RGPD) și Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (3) (RGPD) și Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1488 al Consiliului din 28 septembrie 2018 privind instituirea întreprinderii comune pentru calculul european de înaltă performanță (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1488 al Consiliului din 28 septembrie 2018 privind instituirea întreprinderii comune pentru calculul european de înaltă performanță (5),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iunie 2018 de instituire a programului Europa digitală pentru perioada 2021-2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iunie 2018 de instituire a programului Europa digitală pentru perioada 2021-2027 (COM(2018)0434),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la normele de drept civil privind robotica (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2017 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la normele de drept civil privind robotica (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 iunie 2017 referitoare la digitalizarea industriei europene (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 iunie 2017 referitoare la digitalizarea industriei europene (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la egalitatea limbilor în epoca digitală (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la egalitatea limbilor în epoca digitală (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la o politică industrială europeană cuprinzătoare în domeniul inteligenței artificiale și al roboticii (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la o politică industrială europeană cuprinzătoare în domeniul inteligenței artificiale și al roboticii (10),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere cartea albă a Comisiei Europene din 19 februarie 2020 intitulată „Inteligența artificială – O abordare europeană axată pe excelență și încredere” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

având în vedere cartea albă a Comisiei Europene din 19 februarie 2020 intitulată „Inteligența artificială – O abordare europeană axată pe excelență și încredere” (COM(2020)0065),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 19 februarie 2020 intitulată „O strategie europeană privind datele” (COM(2020)0066),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067),

| — | având în vedere raportul din 8 aprilie 2019 al Grupului de experți la nivel înalt privind inteligența artificială elaborat de Comisie în iunie 2018, intitulat „Ethics Guidelines for Trustworthy AI” (Îndrumar etic pentru o inteligență artificială fiabilă), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 8 aprilie 2019 al Grupului de experți la nivel înalt privind inteligența artificială elaborat de Comisie în iunie 2018, intitulat „Ethics Guidelines for Trustworthy AI” (Îndrumar etic pentru o inteligență artificială fiabilă),

| — | având în vedere Convenția-cadru a Consiliului Europei pentru protecția minorităților naționale, Protocolul nr. 12 la Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Consiliului Europei pentru protecția minorităților naționale, Protocolul nr. 12 la Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare,

| — | având în vedere Carta etică europeană privind utilizarea inteligenței artificiale în sistemele judiciare și în mediul lor, adoptată de Grupul de lucru pentru calitatea justiției (CEPEJ-GT-QUAL) din cadrul Consiliului Europei în decembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta etică europeană privind utilizarea inteligenței artificiale în sistemele judiciare și în mediul lor, adoptată de Grupul de lucru pentru calitatea justiției (CEPEJ-GT-QUAL) din cadrul Consiliului Europei în decembrie 2018,

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului OCDE referitoare la inteligența artificială, adoptată la 22 mai 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului OCDE referitoare la inteligența artificială, adoptată la 22 mai 2019,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0001/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0001/2021),

Introducere

| A. | întrucât inteligența artificială (IA), robotica și tehnologiile conexe se dezvoltă rapid, având un impact direct asupra tuturor aspectelor societăților noastre, inclusiv asupra principiilor și valorilor sociale și economice fundamentale; |
| --- | --- |

A.

întrucât inteligența artificială (IA), robotica și tehnologiile conexe se dezvoltă rapid, având un impact direct asupra tuturor aspectelor societăților noastre, inclusiv asupra principiilor și valorilor sociale și economice fundamentale;

| B. | întrucât IA produce o revoluție în doctrina militară și echipamentele militare, schimbând profund modul în care funcționează armatele, în principal datorită integrării și utilizării de noi tehnologii și capacități autonome; |
| --- | --- |

B.

întrucât IA produce o revoluție în doctrina militară și echipamentele militare, schimbând profund modul în care funcționează armatele, în principal datorită integrării și utilizării de noi tehnologii și capacități autonome;

| C. | întrucât dezvoltarea și proiectarea așa-numitei „inteligențe artificiale”, a roboticii și a tehnologiilor conexe sunt efectuate de oameni, iar alegerile lor determină potențialul tehnologiei de a aduce beneficii societății; |
| --- | --- |

C.

întrucât dezvoltarea și proiectarea așa-numitei „inteligențe artificiale”, a roboticii și a tehnologiilor conexe sunt efectuate de oameni, iar alegerile lor determină potențialul tehnologiei de a aduce beneficii societății;

| D. | întrucât un cadru comun al Uniunii trebuie să trateze dezvoltarea, implementarea și utilizarea IA, a roboticii și a tehnologiilor conexe și să asigure respectarea demnității umane și a drepturilor omului, astfel cum sunt consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

D.

întrucât un cadru comun al Uniunii trebuie să trateze dezvoltarea, implementarea și utilizarea IA, a roboticii și a tehnologiilor conexe și să asigure respectarea demnității umane și a drepturilor omului, astfel cum sunt consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| E. | întrucât Uniunea și statele sale membre au o responsabilitate deosebită de a veghea ca IA, robotica și tehnologiile aferente, dat fiind că pot fi folosite transfrontalier, să fie centrate pe om, adică în principiu să fie destinate utilizării în serviciul umanității și pentru binele comun, pentru a contribui la bunăstarea și interesul general al cetățenilor lor; întrucât Uniunea ar trebui să ajute statele membre în acest sens, în special pe cele care au început să se gândească la posibilitatea de a elabora standarde juridice sau de a opera modificări legislative în acest domeniu; |
| --- | --- |

E.

întrucât Uniunea și statele sale membre au o responsabilitate deosebită de a veghea ca IA, robotica și tehnologiile aferente, dat fiind că pot fi folosite transfrontalier, să fie centrate pe om, adică în principiu să fie destinate utilizării în serviciul umanității și pentru binele comun, pentru a contribui la bunăstarea și interesul general al cetățenilor lor; întrucât Uniunea ar trebui să ajute statele membre în acest sens, în special pe cele care au început să se gândească la posibilitatea de a elabora standarde juridice sau de a opera modificări legislative în acest domeniu;

| F. | întrucât pentru cetățenii europeni ar fi benefică o abordare reglementară adecvată, eficientă, transparentă și coerentă la nivelul Uniunii, care să definească suficient de clar condițiile pe care întreprinderile trebuie să le îndeplinească pentru a-și dezvolta aplicațiile și a-și planifica modelele de afaceri, păstrând, în același timp, controlul Uniunii și al statelor sale membre asupra reglementărilor care urmează a fi stabilite, astfel încât să nu fie obligate să adopte sau să accepte standarde stabilite de alții; |
| --- | --- |

F.

întrucât pentru cetățenii europeni ar fi benefică o abordare reglementară adecvată, eficientă, transparentă și coerentă la nivelul Uniunii, care să definească suficient de clar condițiile pe care întreprinderile trebuie să le îndeplinească pentru a-și dezvolta aplicațiile și a-și planifica modelele de afaceri, păstrând, în același timp, controlul Uniunii și al statelor sale membre asupra reglementărilor care urmează a fi stabilite, astfel încât să nu fie obligate să adopte sau să accepte standarde stabilite de alții;

| G. | întrucât orientările în materie de etică, precum principiile adoptate de Grupul de experți la nivel înalt privind inteligența artificială, oferă un bun punct de plecare, dar nu sunt suficiente pentru a oferi siguranța că întreprinderile adoptă o conduită loială și garantează protecția eficace a persoanelor; |
| --- | --- |

G.

întrucât orientările în materie de etică, precum principiile adoptate de Grupul de experți la nivel înalt privind inteligența artificială, oferă un bun punct de plecare, dar nu sunt suficiente pentru a oferi siguranța că întreprinderile adoptă o conduită loială și garantează protecția eficace a persoanelor;

| H. | întrucât această responsabilitate anume înseamnă că trebuie examinate chestiuni de interpretare și aplicare a dreptului internațional legate de participarea activă a UE în negocierile internaționale, în măsura în care Uniunea Europeană este afectată de utilizările civile și militare ale acestui tip de IA, robotică și tehnologii aferente, și întrucât chestiunile legate de autoritatea statului asupra acestor tehnologii nu intră în sfera justiției penale; |
| --- | --- |

H.

întrucât această responsabilitate anume înseamnă că trebuie examinate chestiuni de interpretare și aplicare a dreptului internațional legate de participarea activă a UE în negocierile internaționale, în măsura în care Uniunea Europeană este afectată de utilizările civile și militare ale acestui tip de IA, robotică și tehnologii aferente, și întrucât chestiunile legate de autoritatea statului asupra acestor tehnologii nu intră în sfera justiției penale;

| I. | întrucât este esențial să se asigure un cadru juridic adecvat și cuprinzător pentru aspectele etice ale acestor tehnologii, precum și pentru răspunderea legală, transparență și tragerea la răspundere (în special pentru IA, robotică și tehnologiile conexe considerate a fi cu risc ridicat); întrucât acest cadru trebuie să reflecte ideea că valorile umaniste intrinseci europene și universale sunt aplicabile întregului lanț valoric în dezvoltarea, implementarea și utilizarea IA; întrucât acest cadru etic trebuie să se aplice în dezvoltarea (inclusiv cercetarea și inovarea), implementarea și utilizarea IA, cu respectarea deplină a dreptului Uniunii și a valorilor prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

I.

întrucât este esențial să se asigure un cadru juridic adecvat și cuprinzător pentru aspectele etice ale acestor tehnologii, precum și pentru răspunderea legală, transparență și tragerea la răspundere (în special pentru IA, robotică și tehnologiile conexe considerate a fi cu risc ridicat); întrucât acest cadru trebuie să reflecte ideea că valorile umaniste intrinseci europene și universale sunt aplicabile întregului lanț valoric în dezvoltarea, implementarea și utilizarea IA; întrucât acest cadru etic trebuie să se aplice în dezvoltarea (inclusiv cercetarea și inovarea), implementarea și utilizarea IA, cu respectarea deplină a dreptului Uniunii și a valorilor prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| J. | întrucât scopul acestei examinări este de a determina în ce măsură normele de drept internațional public și privat și dreptul Uniunii sunt adaptate acestor tehnologii, precum și de a evidenția provocările și riscurile pe care le reprezintă pentru autoritatea statului, astfel încât să poată fi gestionate adecvat și proporțional; |
| --- | --- |

J.

întrucât scopul acestei examinări este de a determina în ce măsură normele de drept internațional public și privat și dreptul Uniunii sunt adaptate acestor tehnologii, precum și de a evidenția provocările și riscurile pe care le reprezintă pentru autoritatea statului, astfel încât să poată fi gestionate adecvat și proporțional;

| K. | întrucât, în Cartea sa albă, Comisia Europeană nu ia în considerare aspectele militare ale utilizării inteligenței artificiale; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în Cartea sa albă, Comisia Europeană nu ia în considerare aspectele militare ale utilizării inteligenței artificiale;

| L. | întrucât o abordare europeană armonizată a acestor probleme reclamă o definiție comună a IA și luarea unor măsuri care să garanteze că sunt respectate valorile fundamentale ale Uniunii Europene, principiile reglementate de Carta drepturilor fundamentale și legislația internațională privind drepturile omului; |
| --- | --- |

L.

întrucât o abordare europeană armonizată a acestor probleme reclamă o definiție comună a IA și luarea unor măsuri care să garanteze că sunt respectate valorile fundamentale ale Uniunii Europene, principiile reglementate de Carta drepturilor fundamentale și legislația internațională privind drepturile omului;

| M. | întrucât IA oferă posibilități fără precedent de îmbunătățire a performanțelor sectorului transporturilor, gestionând creșterea cererii de călătorii, probleme de siguranță și de mediu, și făcând ca toate modurile de transport să devină mai inteligente, mai eficiente și mai confortabile; |
| --- | --- |

M.

întrucât IA oferă posibilități fără precedent de îmbunătățire a performanțelor sectorului transporturilor, gestionând creșterea cererii de călătorii, probleme de siguranță și de mediu, și făcând ca toate modurile de transport să devină mai inteligente, mai eficiente și mai confortabile;

| N. | întrucât abordarea la nivelul UE a IA în domeniul apărării este indispensabilă pentru dezvoltarea capacităților UE în acest sector; |
| --- | --- |

N.

întrucât abordarea la nivelul UE a IA în domeniul apărării este indispensabilă pentru dezvoltarea capacităților UE în acest sector;

Definiția inteligenței artificiale

| 1. | consideră că trebuie adoptat un cadru juridic european comun, cu definiții armonizate și principii etice comune, inclusiv pentru utilizarea IA în scopuri militare; invită, prin urmare, Comisia să adopte următoarele definiții:






  — | „sistem de IA” înseamnă un sistem fie bazat pe software, fie integrat în dispozitive hardware, al cărui comportament simulează inteligența, printre altele prin colectarea și prelucrarea datelor, analizarea și interpretarea mediului și luarea unor decizii, cu un anumit grad de autonomie, pentru a atinge obiective specifice; |
| --- | --- | --- |

1.

—

„sistem de IA” înseamnă un sistem fie bazat pe software, fie integrat în dispozitive hardware, al cărui comportament simulează inteligența, printre altele prin colectarea și prelucrarea datelor, analizarea și interpretarea mediului și luarea unor decizii, cu un anumit grad de autonomie, pentru a atinge obiective specifice;

| — | „autonom” înseamnă un sistem de IA care funcționează prin interpretarea unor anumite date de intrare și utilizarea unui set de instrucțiuni predeterminate dar care nu se limitează la acestea, deși comportamentul sistemului este limitat și direcționat spre îndeplinirea obiectivului care i s-a stabilit și de alte opțiuni relevante de proiectare alese de dezvoltator; |
| --- | --- |

—

„autonom” înseamnă un sistem de IA care funcționează prin interpretarea unor anumite date de intrare și utilizarea unui set de instrucțiuni predeterminate dar care nu se limitează la acestea, deși comportamentul sistemului este limitat și direcționat spre îndeplinirea obiectivului care i s-a stabilit și de alte opțiuni relevante de proiectare alese de dezvoltator;

| 2. | subliniază că politicile de securitate și apărare ale Uniunii Europene și ale statelor sale membre se ghidează după principiile consacrate în Carta Europeană a Drepturilor Fundamentale și Carta ONU, care face un apel la toate statele să se abțină de la amenințarea cu forța sau utilizarea forței în relațiile reciproce, precum și după dreptul internațional, principiile drepturilor omului și respectării demnității umane și după înțelegerea comună a valorilor universale care constituie drepturile inviolabile și inalienabile ale ființei umane: libertatea, democrația, egalitatea și statul de drept; evidențiază că activitățile de apărare din cadrul Uniunii trebuie să respecte aceste valori universale, promovând în același timp pacea, stabilitatea, securitatea și progresul în Europa și în lume; |
| --- | --- |

2.

Dreptul internațional public și utilizările militare ale inteligenței artificiale

| 3. | consideră că IA utilizată într-un context militar și civil trebuie supusă unui control uman riguros, astfel încât, în orice moment, un om să aibă mijloacele de a o corecta, opri sau dezactiva în caz de comportament neprevăzut, intervenție accidentală, atacuri cibernetice sau interferențe din partea unor părți terțe cu tehnologia bazată pe IA sau dacă astfel de tehnologii ajung pe mâna unor terți; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că respectarea dreptului internațional public, în special a dreptului umanitar, care se aplică fără echivoc tuturor sistemelor de armament și operatorilor acestora, este o cerință fundamentală pe care statele membre trebuie să o respecte, în special atunci când apără populația civilă și iau măsuri preventive în caz de agresiune militară sau război cibernetic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că IA și tehnologiile conexe pot avea un rol și în războiul asimetric sau neconvențional; sugerează ca cercetarea pentru dezvoltarea și utilizarea IA în aceste situații să impună aceleași condiții ca și pentru utilizarea în conflictele convenționale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pune în lumină faptul că utilizarea IA oferă oportunitatea de a întări securitatea Uniunii Europene și a cetățenilor săi, și că este esențial ca UE să adopte o abordare integrată în viitoarele dezbateri internaționale pe această temă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită comunității de cercetare din domeniul IA să integreze acest principiu în toate sistemele bazate pe IA sus-menționate destinate aplicațiilor militare; consideră că nicio autoritate nu poate stabili nicio excepție la aceste principii și nu poate certifica niciun astfel de sistem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | afirmă încă o dată că procesul decizional autonom nu ar trebui să absolve oamenii de responsabilitate și că oamenii trebuie să aibă întotdeauna responsabilitatea finală pentru procesele decizionale, astfel încât să poată fi identificată persoana care poartă răspunderea deciziei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că atunci când utilizează sisteme bazate pe IA, statele, părțile la un conflict și persoanele fizice trebuie să își respecte întotdeauna obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional aplicabil și să își asume răspunderea pentru acțiunile care rezultă din utilizarea unor astfel de sisteme; subliniază că, în orice împrejurare, acțiunile și efectele preconizate, accidentale sau nedorite ale sistemelor bazate pe IA trebuie considerate responsabilitatea unor state membre, părți la un conflict și persoane; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră binevenite posibilitățile de a folosi sisteme de inteligență artificială pentru instruire și exerciții, al căror potențial nu ar trebui subestimat, având în vedere mai ales că UE desfășoară exerciții cu dublă natură, civilă și militară; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că, în timpul etapelor de proiectare, dezvoltare, testare, desfășurare și utilizare a sistemelor bazate pe IA, trebuie să se țină seama corespunzător de riscurile potențiale în orice moment, având în vedere în special victimele și vătămările accidentale ale civililor, pierderile accidentale de vieți omenești și daunele aduse infrastructurii civile, precum și riscurile legate de intervenția neintenționată, manipularea, proliferarea, atacurile cibernetice, interferența părților terțe cu tehnologia autonomă bazată pe IA sau posibilitatea ca părți terțe să pună mâna pe astfel de tehnologii; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că, în conformitate cu avizul consultativ al Curții Internaționale de Justiție din 8 iulie 1996, principiul noutății nu poate fi citat în sprijinul niciunei derogări referitoare la respectarea normelor actuale ale dreptului internațional umanitar; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că, pe lângă sprijinirea operațiunilor, IA va aduce beneficii și personalului de serviciu al forțelor armate, prin prelucrarea în masă a datelor lor medicale și prin extinderea monitorizării stării de sănătate, va identifica factorii de risc legați de mediu și condițiile de muncă și va propune măsuri de protecție adecvate pentru a limita impactul asupra sănătății personalului de serviciu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că eforturile de reglementare trebuie să fie susținute de sisteme judicioase de certificare și supraveghere, precum și de mecanisme clare de auditare, explicabilitate, răspundere și trasabilitate, astfel încât cadrul de reglementare să nu fie depășit de evoluția tehnologică. |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază cât este de important, într-o lume hiperconectată, ca Uniunea Europeană să se implice în crearea unui cadru juridic internațional pentru utilizarea inteligenței artificiale: îndeamnă UE să preia inițiativa și să își asume, împreună cu Organizația Națiunilor Unite și cu comunitatea internațională, un rol activ în promovarea acestui cadru global care reglementează utilizarea IA în scopuri militare și de altă natură, asigurându-se că această utilizare rămâne în limitele stricte stabilite de dreptul internațional și de dreptul internațional umanitar, în special de Convențiile de la Geneva din 12 august 1949; subliniază că acest cadru nu trebuie niciodată să încalce sau să permită încălcări ale imperativelor de conștiință publică și umanitate, enunțate în clauza Martens, și trebuie să fie în conformitate cu normele de siguranță și de protecție a consumatorilor; îndeamnă UE și statele membre să definească sisteme solide de supraveghere și evaluare pentru dezvoltarea tehnologiilor IA, în special a celor utilizate în scopuri militare în state autoritare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că robotica, pe lângă faptul că îi va permite personalului militar să rămână la distanță, îi va oferi și o mai bună autoprotecție, de exemplu, în operațiunile în medii contaminate, de stingere a incendiilor, de deminare terestră sau pe mare și de apărare împotriva roiurilor de drone; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că dezvoltarea, implementarea, utilizarea și gestionarea IA trebuie să respecte drepturile, valorile și libertățile fundamentale consfințite în tratatele UE și invită statele membre să nu lanseze sisteme de IA cu grad ridicat de risc, care reprezintă amenințări la adresa drepturilor fundamentale; ia cunoștință de publicarea Cărții albe a Comisiei privind inteligența artificială și îndeamnă să se facă cercetări mai aprofundate despre riscul potențial pentru drepturile fundamentale generat de utilizarea IA de autoritățile statale și de agențiile, organele și instituțiile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să faciliteze cercetarea și discuția despre posibilitățile de a recurge la IA în operațiunile de salvare în caz de dezastre, prevenire a crizelor și menținere a păcii; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută crearea Grupului de experți guvernamentali (GEG) al ONU pentru promovarea unui comportament responsabil al statelor în spațiul cibernetic în contextul securității internaționale și invită UE să participe din plin la toate lucrările acestuia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | roagă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să creeze condiții propice pentru negocieri la nivel mondial pentru a introduce regim de control al armelor bazate pe IA și a actualiza toate instrumentele existente prevăzute de tratate consacrate controlului armelor, dezarmării și neproliferării, astfel încât să se ia în considerare sistemele bazate pe IA folosite în război; solicită Consiliului ca în Poziția comună de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar să ia în considerare și să includă toate sistemele de arme bazate pe IA; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că aceste norme trebuie să respecte întotdeauna principiile menționate în Convenția de la Roma din 17 iulie 1998 privind interzicerea crimelor de genocid, a crimelor împotriva umanității și a crimelor de război; |
| --- | --- |

21.

| 22. | scoate în evidență riscurile clare care planează asupra deciziilor luate de oameni, dacă se bazează exclusiv pe datele, profilurile și recomandările generate de aparate; subliniază că proiectarea generală a sistemelor de IA ar trebui să includă, de asemenea, orientări clare privind supravegherea și monitorizarea umană; solicită să se impună obligația de a garanta transparența și explicabilitatea aplicațiilor de IA și necesitatea unei intervenții umane, precum și alte măsuri, cum ar fi auditurile independente și testele specifice de rezistență pentru a ușura și a asigura respectarea normelor; subliniază că astfel de audituri ar trebui efectuate periodic de o autoritate independentă, care să supravegheze aplicațiile IA cu grad ridicat de risc utilizate de autoritățile de stat sau de forțele militare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că este important să se verifice modul în care tehnologiile IA cu grad ridicat de risc ajung să ia decizii; reamintește că trebuie respectate principiile nediscriminării și proporționalității și clarificate chestiunile de cauzalitate, răspundere legală și responsabilitate, transparență, tragere la răspundere și explicabilitate, pentru a stabili dacă, sau în ce măsură, statul, în calitate de actor al dreptului internațional public, dar și în exercițiul propriei autorități, poate acționa cu ajutorul unor sisteme bazate pe IA, care au o anumită autonomie, fără a încălca obligațiile ce decurg din dreptul internațional, precum dreptul la un proces echitabil; |
| --- | --- |

23.

| 24. | insistă că este important să se investească în competențe umane, inclusiv în competențele digitale, în vederea adaptării la progresele științifice care implică soluții bazate pe IA, pentru persoanele care exercită profesii reglementate, inclusiv activități legate de exercitarea prerogativelor autorității statului, cum ar fi administrarea justiției; invită statele membre și Comisia să țină seama în mod corespunzător de acest aspect ca parte a punerii în aplicare a Directivei 2005/36/CE (11); |
| --- | --- |

24.

| 25. | atrage atenția că sistemele IA trebuie să respecte întotdeauna principiile responsabilității, echității, guvernabilității, precauției, tragerii la răspundere, imputabilității, previzibilității, trasabilității, fiabilității, credibilității, transparenței, explicabilității, capacității de a detecta posibilele modificări ale situației și mediului operațional, distincției dintre combatanți și non-combatanți și proporționalității; insistă asupra faptului că ultimul principiu condiționează legalitatea unei acțiuni militare de respectarea unui echilibru între obiectivul stabilit și mijloacele utilizate și că de evaluarea proporționalității trebuie să se ocupe întotdeauna un om; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că utilizarea sistemelor bazate pe IA în domeniul securității și apărării presupune o înțelegere deplină a situației din partea operatorului uman, predictibilitatea și fiabilitatea sistemelor bazate pe IA și capacitatea operatorului uman de a detecta eventuale modificări ale situației și mediului de operațional, ca și capacitatea sa de a interveni sau de a întrerupe un atac, pentru ca principiile dreptului internațional umanitar, în special distincția, proporționalitatea și precauția în atac, să fie aplicate integral în tot lanțul de comandă și control; subliniază că sistemele bazate pe IA trebuie să le permită oamenilor care răspund de ele să exercite cu chibzuință controlul, să își asume întreaga responsabilitate și să poată fi trași la răspundere în orice moment pentru toate utilizările lor; invită Comisia să promoveze dialogul, o cooperare mai strânsă și sinergii între statele membre, cercetători, mediul academic, protagoniștii societății civile, sectorul privat, în special întreprinderile de top și sectorul militar, pentru a asigura o participare cât mai largă la procesele de elaborare a politicilor care reglementează aplicațiile IA din domeniul militar; |
| --- | --- |

26.

| 27. | reamintește că Parlamentul a cerut să se redacteze și să se adopte de urgență o poziție comună privind sistemele de arme letale autonome, să se interzică la nivel internațional dezvoltarea, producerea și utilizarea sistemelor de arme letale autonome capabile să atace fără un control uman riguros și să se înceapă efectiv negocieri în vederea interzicerii lor; reamintește în acest sens rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome; întrucât termenul de „sisteme de arme autonome letale” (LAWS) se referă la sisteme de arme fără control uman riguros asupra funcțiilor de importanță critică precum identificarea și atacarea unor obiective specifice; subliniază că decizia de a selecta o țintă și de a ucide oameni cu ajutorul unor sisteme de arme autonome trebuie luată întotdeauna de operatori umani, care să exercite control și supraveghere riguroase și să dispună de nivelul de judecată necesar în acord cu principiile proporționalității și necesității; subliniază că dispozitivele bazate pe IA nu pot fi, în niciun caz, lăsate să înlocuiască omul în luarea deciziilor în acest domeniu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | constată, de asemenea, că sistemele de arme autonome, ca o categorie specifică a IA în domeniul militar, ar trebui discutate și convenite la nivel internațional, în special în cadrul Convenției ONU privind anumite tipuri de arme convenționale; atrage atenția asupra dezbaterii internaționale în curs privind LAWS pentru reglementarea tehnologiilor militare emergente, subliniind că până în prezent nu s-a reușit să se ajungă la un acord; subliniază că UE a convenit abia recent să discute despre efectele evoluțiilor IA și ale digitalizării asupra sectorului apărării; consideră că UE poate juca un rol crucial în eforturile de a ajuta statele membre să își armonizeze abordarea cu privire la IA cu aplicare militară, pentru a putea coordona discuțiile la nivel internațional; |
| --- | --- |

28.

| 29. | insistă că trebuie elaborată o strategie la nivelul UE împotriva sistemelor letale autonome și că trebuie interziși așa-numiții „roboți ucigași”; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că IA utilizată în context militar trebuie să îndeplinească un set minim de cerințe, și anume să fie în măsură să facă distincția între combatanți necombatanți, și combatanți pe câmpul de luptă, să recunoască atunci când un combatant se predă sau se află în situație de „hors de combat”, să nu aibă efecte nediferențiate, să nu provoace suferință inutilă persoanelor, să nu fie părtinitoare sau antrenată pe baza unor date intenționat incomplete și să respecte principiile dreptului internațional umanitar, proporționalității în utilizarea forței și precauției înainte de intervenție; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că utilizarea sistemelor de arme autonome letale pune probleme etice și juridice fundamentale cu privire la capacitatea oamenilor de a controla aceste sisteme și solicită ca tehnologia bazată pe IA să nu poată lua decizii autonome care să implice principiile juridice ale distincției, proporționalității și precauției; |
| --- | --- |

31.

| 32. | cere să se ia la nivel internațional măsuri transparente de reducere a riscurilor asociate cu dezvoltarea și utilizarea IA militare, având în vedere mai ales principiile integrității teritoriale și neintervenției și utilizarea forței; subliniază că este important să se ia în considerare aspectele militare în abordarea aspectelor juridice și etice în cadrul european privind IA; reamintește poziția sa de a interzice dezvoltarea, producerea și utilizarea LAWS; regretă că nu există nicio convenție explicită la nivel mondial cu privire la utilizarea unor astfel de arme; |
| --- | --- |

32.

| 33. | recunoaște că dinamica cursei moderne a înarmării între puterile militare majore în dezvoltarea LAWS este mai rapidă decât eforturile de a introduce, aplica și impune la nivel mondial norme comune și cadre juridice, deoarece informațiile despre dezvoltarea și mobilizarea acestor sisteme sunt clasificate, iar statele naționale sunt inerent interesate să creeze cele mai rapide și mai eficace capacități ofensive, indiferent de cadrele sau de principiile juridice actuale sau care s-ar putea crea în viitor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că LAWS ar trebui utilizate numai în ultimă instanță și că sunt legale numai dacă sunt supuse unui control uman strict, cu un om capabil să preia comanda în orice moment, deoarece intervenția și supravegherea umană riguroase sunt esențiale în procesul de luare a deciziilor de a ucide, iar răspunderea trebuie să le revină întotdeauna oamenilor când se iau decizii de viață și moarte; consideră că sistemele fără niciun control uman („omul în afara schemei”) și nicio supraveghere umană trebuie interzise fără excepție și în orice situație; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită VP/ÎR, statelor membre și Consiliului European să elaboreze și să adopte de urgență o poziție comună privind sistemele autonome de arme, care să asigure un control uman riguros asupra funcțiilor critice ale sistemelor de arme, inclusiv pe durata mobilizării, să aibă un mesaj unitar în cadrul forurilor relevante și să acționeze în consecință; invită, în acest context, VP/ÎR, statele membre și Consiliul să facă schimb de bune practici și să ceară opinia experților, cadrelor universitare și societății civile, conform Poziției din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome, care prevede că atacurile ar trebui întotdeauna lansate cu o intervenție umană semnificativă; |
| --- | --- |

35.

| 36. | încurajează toate statele să facă o evaluare pentru a vedea dacă și în ce mod au contribuit dispozitivele militare autonome la securitatea lor națională și ce ar avea de câștigat securitatea lor națională de pe urma sistemelor militare bazate pe IA, studiind în special potențialul acestor tehnologii de a sprijini și confirma deciziile luate de oameni în conformitate cu DIU și principiile sale; reamintește că orice sistem LAWS sau orice armă cu un nivel ridicat de autonomie ar putea să funcționeze greșit din cauza unui cod scris greșit sau a unui atac cibernetic comis de un stat inamic sau de o entitate nestatală; |
| --- | --- |

36.

| 37. | insistă ca LAWS să nu fie utilizate decât în cazuri specifice și în conformitate cu procedurile de autorizare stabilite în prealabil în mod detaliat, în texte a căror accesibilitate pentru public sau cel puțin pentru parlamentul național este asigurată de statul în cauză, indiferent dacă face parte sau nu din Organizația Tratatului Atlanticului de Nord; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că LAWS trebuie să respecte dispozițiile Convenției din 10 octombrie 1980 privind anumite tipuri de arme convenționale, inclusiv interdicția de a produce „efecte traumatice excesive”; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sugerează ca, pentru a preveni proliferarea lor necontrolată, LAWS să fie puse pe lista armelor care fac obiectul dispozițiilor Tratatului privind comerțul cu arme din 2 aprilie 2013, care figurează la articolul 2 din tratatul respectiv; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită ca, pentru a evita orice confuzie între o ființă omenească și un robot, antropomorfizarea LAWS să fie interzisă; |
| --- | --- |

40.

| 41. | apreciază acordul dintre Consiliu și Parlament de a exclude armele autonome letale „fără posibilitatea unui control uman riguros asupra deciziilor de selecție și intervenție atunci când lansează atacuri” din acțiunile finanțate din Fondul european de apărare (FED); reamintește poziția sa că utilizarea, dezvoltarea sau producerea de LAWS fără un control uman semnificativ nu sunt eligibile pentru finanțare din FED; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită Comisiei să sprijine cercetarea, dezvoltarea, implementarea și utilizarea IA pentru menținerea păcii și prevenirea conflictelor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ia act de faptul că ecosistemul global al IA este dominat de giganți digitali chinezi și americani, care dezvoltă capabilități naționale și cumpără multe companii promițătoare; prin urmare, insistă că, pentru a nu rămâne în urmă în ceea ce privește tehnologia IA, UE trebuie să asigure un echilibru mai judicios între cercetarea fundamentală și aplicațiile industriale, creând totodată avantaje strategice comparative printr-o valorificare mai bună a potențialului și resurselor proprii; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că, în măsura în care se încadrează în definiția echipamentelor tehnice prevăzută în Directiva 2006/42/CE (12), roboții ar trebui să fie concepuți și asamblați în conformitate cu standardele și măsurile de siguranță prevăzute în directiva respectivă; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reamintește ambiția UE de a fi un actor global pentru pace și îi cere să se implice mai viguros în eforturile internaționale de dezarmare și neproliferare și ca acțiunile și politicile sale să urmărească menținerea păcii și a securității internaționale, asigurând respectarea dreptului internațional umanitar și a drepturilor omului, precum și protecția civililor și a infrastructurii civile; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază necesitatea de a examina impactul pe care îl poate avea IA ca factor strategic pentru politica de securitate și apărare comună (PSAC) a UE, în special în misiuni și operațiuni militare și civile și în dezvoltarea capabilităților UE; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reamintește că aliații noștri în context național, NATO sau UE se află, la rândul lor, în procesul de integrare a IA în sistemele lor militare; consideră că interoperabilitatea cu aliații noștri trebuie menținută prin intermediul unor standarde comune, care sunt esențiale pentru a derula operațiuni în coaliție; reamintește că în afară de aceasta, cooperarea în materie de IA ar trebui integrată într-un cadru european, singurul cadru pertinent pentru a genera cu adevărat sinergii puternice, cum se propune în strategia UE privind IA; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că UE trebuie să monitorizeze atent și să ia în calcul implicațiile progreselor IA pentru apărare și război, inclusiv evoluțiile și mobilizările potențial destabilizatoare, și să furnizeze orientări pentru cercetarea și proiectarea etică, asigurând integritatea datelor personale și accesul și controlul individual, și să se ocupe de aspectele economice și umanitare; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reamintește poziția din 12 septembrie 2018 privind sistemele de arme autonome, care afirmă că nu trebuie lansate atacuri fără o intervenție umană semnificativă; solicită ÎR/VP, statelor membre și Consiliului European să adopte o poziție comună față de sistemele de arme autonome, care să asigure un control uman semnificativ asupra funcțiilor critice ale sistemelor militare, inclusiv în timpul mobilizării; își reafirmă sprijinul față de munca depusă de GEG al ONU al înaltelor părți contractante la Convenția privind anumite tipuri de arme convenționale, care rămâne forumul internațional relevant pentru discuții și negocieri privind problemele juridice ridicate de sistemele de arme autonome, în legătură cu sistemele de arme autonome letale; solicită accelerarea tuturor eforturilor multilaterale actuale, astfel încât cadrele normative și de reglementare să nu fie depășite de dezvoltarea tehnologică și de noile metode de război; invită ÎR/VP ca, în cadrul discuțiilor în curs privind reglementarea internațională a LAWS de către statele părți la CCW, să rămână deschis dialogului și să contribuie fără preget la efortul de a întocmi un nou cadru global de reglementare axat pe definițiile, conceptele și caracteristicile tehnologiilor emergente în domeniul LAWS, pe problemele de ordin etic și juridic legate de controlul uman, mai ales în ceea ce privește funcțiile critice, precum selectarea și atacarea unei ținte, menținerea responsabilității și a răspunderii umane și gradul necesar de interacțiune între om și mașină, inclusiv conceptul de control uman și judecată umană; solicită ca aceste eforturi să asigure respectarea dreptului internațional umanitar și a dreptului internațional al drepturilor omului pe parcursul diferitelor etape ale ciclului de viață al armelor bazate pe IA, cu scopul de a conveni asupra unor recomandări specifice pentru clarificarea, luarea în considerare și dezvoltarea aspectelor cadrului normativ referitor la tehnologiile emergente în domeniul LAWS; |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că un mecanism eficace de impunere a respectării normelor privind neproliferarea LAWS și a oricăror tehnologii ofensive bazate pe IA este de o importanță capitală pentru securitatea mondială; |
| --- | --- |

50.

Autoritatea de stat: exemple din domeniile civile, inclusiv sistemele de sănătate și de justiție

| 51. | insistă asupra faptului că statele membre trebuie să acționeze eficient pentru a-și reduce dependența de date străine și, fără să distorsioneze în mod semnificativ piața, să se asigure că deținerea celor mai sofisticate tehnologii în domeniul IA de către grupuri private puternice nu are drept rezultat contestarea autorității entităților publice sau chiar substituirea acesteia prin entități private, în special dacă aceste grupuri private sunt deținute de o țară terță din afara Uniunii Europene; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că utilizarea sistemelor de IA în procesul decizional al autorităților publice poate conduce la decizii părtinitoare care afectează cetățenii și, ca atare, sistemele de IA trebuie supuse unor criterii stricte de control în ceea ce privește, printre altele, securitatea, transparența, responsabilitatea, nediscriminarea, responsabilitatea socială și de mediu; îndeamnă statele membre să evalueze riscurile legate de deciziile bazate pe IA legate de exercitarea autorității de stat și să prevadă garanții precum supravegherea umană semnificativă, cerințele de transparență și posibilitatea de a contesta astfel de decizii; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită insistent statele membre să evalueze riscurile legate de tehnologiile bazate pe IA înainte de automatizarea activităților legate de exercitarea autorității de stat, cum ar fi administrarea justiției; invită statele membre să ia în considerare necesitatea de a oferi garanții, cum ar fi supravegherea de către un profesionist calificat și norme stricte de etică profesională; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază importanța luării unor măsuri la nivel european pentru a contribui la promovarea investițiilor imperios necesare, a infrastructurii de date, a cercetării, inclusiv a cercetării privind utilizarea inteligenței artificiale de către autoritățile publice, precum și a unui cadru etic comun; |
| --- | --- |

54.

| 55. | evidențiază faptul că Uniunea Europeană trebuie să depună eforturi pentru a-și asigura reziliența strategică, astfel încât să nu mai fie prinsă niciodată nepregătită în cazul unei crize și subliniază că acest aspect are o importanță majoră, în special pentru inteligența artificială și aplicațiile sale militare; subliniază că lanțurile de aprovizionare pentru sistemele militare bazate pe IA care pot duce la dependență tehnologică ar trebui revizuite, eliminând treptat astfel de dependențe; solicită mai multe investiții în IA europeană destinată apărării și în infrastructura critică care o susține; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia să evalueze consecințele unui moratoriu asupra utilizării sistemelor de recunoaștere facială și, în funcție de rezultatele acestei evaluări, să ia în considerare un moratoriu privind utilizarea acestor sisteme în spațiul public de către autoritățile publice și în incintele destinate educației și asistenței medicale, precum și privind utilizarea sistemelor de recunoaștere facială de către autoritățile de aplicare a legii în spațiile semipublice, cum ar fi aeroporturile, până când standardele tehnice pot fi considerate pe deplin conforme cu drepturile fundamentale, rezultatele obținute nu sunt nici părtinitoare și nici discriminatorii, și există garanții stricte împotriva abuzurilor care asigură că utilizarea acestor tehnologii respectă principiile necesității și proporționalității; |
| --- | --- |

56.

| 57. | evidențiază importanța securității cibernetice pentru IA, atât în scenarii ofensive, cât și defensive; constată, în acest sens, importanța cooperării internaționale, a publicării și a partajării vulnerabilităților și a remediilor privind securitatea TI; solicită cooperarea internațională în materie de securitate cibernetică pentru utilizarea și implementarea eficace a IA, precum și garanții împotriva utilizării abuzive a acesteia și a atacurilor cibernetice; constată, în plus, dubla utilizare inerentă sistemelor informatice (de exemplu, utilizarea în scopuri civile și militare) și a IA, și solicită reglementarea eficientă a acesteia; |
| --- | --- |

57.

| 58. | este de părere că statele membre ar trebui să promoveze tehnologii de IA care funcționează pentru oameni, și că persoanele care au făcut obiectul unei decizii a unei autorități publice, bazate pe informații primite de la un sistem de IA, ar trebui să fie informate cu privire la aceasta, să primească rapid informațiile menționate la punctul precedent și ar trebui să aibă posibilitatea de a contesta decizia respectivă și de a opta pentru ca această cale de atac să fie soluționată fără intervenția unui sistem IA; invită statele membre să ia în considerare necesitatea de a stabili garanții, prevăzute în Directiva (UE) 2018/958 (13), cum ar fi supravegherea de către un profesionist calificat și normele privind etica profesională; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că efectuarea de previziuni plecând de la partajarea, accesarea sau utilizarea datelor trebuie să fie reglementate de cerințele de calitate, integritate, transparență, securitate, confidențialitate și control; subliniază că este necesar ca, pe parcursul dezvoltării, implementării și utilizării IA, a roboticii și a tehnologiilor conexe, să se respecte cadrul juridic al UE privind protecția datelor și viața privată pentru a spori siguranța cetățenilor și încrederea lor în aceste tehnologii; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ia act de dezvoltarea rapidă a aplicațiilor IA pentru a recunoaște elemente caracteristice unice, cum ar fi trăsăturile faciale, mișcările și atitudinile; avertizează cu privire la chestiuni precum încălcarea sferei vieții private, nediscriminarea și protecția datelor cu caracter personal legate de utilizarea de aplicații de recunoaștere automată; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că orice decizie privind o persoană fizică care se bazează exclusiv pe prelucrarea automată, inclusiv crearea de profiluri, și care produce un efect juridic negativ pentru persoana vizată sau care o afectează în mod semnificativ, este interzisă în temeiul RGPD, cu excepția cazului în care este autorizată de dreptul Uniunii sau dreptul statului membru, cu condiția luării unor măsuri adecvate pentru a proteja drepturile, libertățile și interesele persoanei vizate; |
| --- | --- |

61.

| 62. | solicită ca algoritmii să poată fi explicați și să existe transparență și supraveghere reglementară atunci când autoritățile publice utilizează inteligența artificială, precum și să fie efectuate evaluări de impact înainte ca autoritățile de stat să utilizeze instrumente care recurg la tehnologiile de IA; invită Comisia și Comitetul european pentru protecția datelor să publice orientări și recomandări și să elaboreze bune practici pentru a specifica criteriile și condițiile aplicabile deciziilor bazate pe stabilirea de profiluri și utilizarea IA de către autoritățile publice; |
| --- | --- |

62.

| 63. | remarcă faptul că inteligența artificială joacă un rol din ce în ce mai important în domeniul sănătății, în special prin intermediul algoritmilor de sprijin în procesul de diagnosticare, al chirurgiei asistate de roboți, al protezelor inteligente, al tratamentelor personalizate bazate pe modelarea corpului pacientului în trei dimensiuni, al roboților sociali meniți să ofere asistență persoanelor în vârstă, al terapiilor digitale concepute pentru a îmbunătăți autonomia anumitor pacienți care suferă de boli psihice, al medicinei predictive și al programelor informatice de răspuns la epidemii; |
| --- | --- |

63.

| 64. | insistă, cu toate acestea, asupra necesității ca toate utilizările IA în domeniul sănătății publice să garanteze principiul protecției datelor cu caracter personal ale pacienților și să evite difuzarea necontrolată a datelor respective; |
| --- | --- |

64.

| 65. | solicită ca toate utilizările IA în domeniul sănătății publice să respecte egalitatea de tratament a pacienților în ceea ce privește accesul la tratament, să garanteze menținerea relației dintre medic și pacient și să respecte, în orice situație, jurământul lui Hipocrate, astfel încât medicul să fie întotdeauna în măsură să se abată de la soluția sugerată de IA, păstrând astfel responsabilitatea pentru orice decizie; |
| --- | --- |

65.

| 66. | constată că utilizarea IA în combaterea criminalității și a criminalității informatice ar putea aduce o gamă largă de posibilități și oportunități; afirmă, totodată, că principiul potrivit căruia ceea ce este ilegal offline este ilegal online ar trebui să prevaleze în continuare; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ia act de faptul că IA este utilizată din ce în ce mai mult în domeniul justiției, pentru a permite luarea unor decizii mai raționale, mai conforme cu legislația în vigoare și mai rapide; salută faptul că se preconizează că utilizarea IA va accelera procedurile judiciare; |
| --- | --- |

67.

| 68. | consideră că este necesar să se clarifice dacă este adecvat ca deciziile de aplicare a legii să fie parțial delegate IA, menținând în același timp controlul uman asupra deciziei finale; |
| --- | --- |

68.

| 69. | subliniază că utilizarea IA în sistemul de justiție ar putea ameliora analiza și colectarea de date, precum și protejarea victimelor, iar acest lucru ar putea fi examinat în domeniul cercetării și al dezvoltării și însoțit de evaluări ale impactului, în special în ceea ce privește garanțiile pentru un proces echitabil, precum și împotriva părtinirii și a discriminării, cu aplicarea principiului precauției; reamintește totuși că aceasta nu înlocuiește implicarea ființelor umane în pronunțarea unei sentințe sau luarea de decizii; |
| --- | --- |

69.

| 70. | reamintește importanța principiilor de guvernare, transparență, imparțialitate, responsabilitate, corectitudine și integritate intelectuală în utilizarea IA în justiția penală; |
| --- | --- |

70.

| 71. | îndeamnă statele membre să evalueze riscurile legate de tehnologiile bazate pe IA înainte de automatizarea activităților legate de exercitarea autorității de stat, în special în domeniul justiției; invită statele membre să ia în considerare necesitatea de a oferi garanții, cum ar fi supravegherea de către un profesionist calificat și normele de etică profesională; |
| --- | --- |

71.

| 72. | observă că anumite tehnologii de IA permit automatizarea, la o scară fără precedent, a prelucrării informațiilor și a acțiunilor legate de informații, cum ar fi supravegherea civilă și militară în masă, care constituie o amenințare la adresa drepturilor fundamentale și pregătește terenul pentru intervenția ilegală în suveranitatea de stat; solicită controlul activităților de supraveghere în masă în temeiul jurisdicției dreptului internațional, inclusiv în ceea ce privește chestiunile legate de jurisdicție și de aplicarea legii; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la unele aplicații, extrem de intruzive, de evaluare a comportamentului social („social scoring”) care au fost dezvoltate, întrucât ele periclitează în mod grav respectarea drepturilor fundamentale; solicită interzicerea explicită a utilizării evaluării comportamentului social la scară largă de către autoritățile publice ca mod de a restricționa drepturile cetățenilor; solicită întărirea responsabilității actorilor privați în temeiul dreptului internațional, având în vedere hegemonia decizională și controlul pe care le exercită anumiți actori privați asupra dezvoltării acestor tehnologii; invită, în acest context, Comisia, Consiliul și statele membre să fie deosebit de atente atunci când negociază, încheie și ratifică acorduri internaționale referitoare la cazuri familiale transfrontaliere, cum ar fi răpirile internaționale de copii, și să se asigure că, în acest context, sistemele de IA sunt utilizate întotdeauna sub un control uman efectiv și că respectă garanțiile procedurale în UE și în țările semnatare ale acestor acorduri; |
| --- | --- |

72.

| 73. | solicită ca publicul să fie informat cu privire la utilizarea IA în domeniul justiției și ca astfel de utilizări să nu conducă la discriminări rezultate din prejudecățile de programare; subliniază că trebuie respectat dreptul fiecărei persoane de a avea acces la un funcționar public, precum și dreptul funcționarului responsabil de a lua personal decizia și de a se abate de la informațiile primite din partea IA atunci când consideră necesar, având în vedere detaliile chestiunii în cauză; solicită dreptul inculpatului să conteste decizia în conformitate cu legislația națională, fără a elimina niciodată responsabilitatea finală a sistemului judiciar; |
| --- | --- |

73.

| 74. | solicită, prin urmare, ca toate aceste utilizări publice și administrative să constituie informații care aparțin domeniului public și să se evite discriminarea cauzată de prejudecăți în programare; |
| --- | --- |

74.

| 75. | subliniază că este important să se permită implementarea și utilizarea corespunzătoare a IA; invită statele membre să ofere personalului lor civil și militar o instruire adecvată pentru a îi permite să identifice cu precizie și să evite discriminarea și prejudecățile în seturile de date; |
| --- | --- |

75.

| 76. | este adânc îngrijorat de tehnologiile de hipertrucaje („deepfake”) care permit crearea de materiale video, audio și imagini din ce în ce mai realiste, care ar putea fi utilizate pentru șantajare, pentru generarea de știri false, sau pentru erodarea încrederii publicului și influențarea discursului public; consideră că aceste practici au potențialul de a destabiliza țări, de a răspândi dezinformare și de a influența alegeri; solicită, așadar, să se impună o obligație ca toate materialele hipertrucate sau orice alte materiale video trucate realizate pentru a părea reale să fie etichetate cu mențiunea „neoriginal” de către creatorul acestora, cu limite stricte în ce privește utilizarea lor în scopuri electorale, și să se asigure respectarea riguroasă a acestei obligații; solicită o cercetare adecvată în acest domeniu pentru a garanta că tehnologiile de contracarare a acestor fenomene țin pasul cu utilizarea răuvoitoare a IA; |
| --- | --- |

76.

Transporturi

| 77. | ia act de potențialul economic semnificativ al aplicațiilor de IA, inclusiv pentru optimizarea performanței pe termen lung, întreținere, anticiparea defecțiunilor și planificarea construcției de infrastructuri de transport și de clădiri, precum și pentru siguranță, eficiență energetică și costuri; invită Comisia, prin urmare, să promoveze în continuare cercetarea în domeniul IA și schimbul de bune practici în domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

77.

| 78. | subliniază că este necesar să se promoveze inteligența artificială pentru a stimula multimodalitatea, interoperabilitatea și eficiența energetică a tuturor modurilor de transport, pentru a mări eficiența în organizarea și gestionarea fluxurilor de trafic pentru transportul de mărfuri și de pasageri, precum și pentru a utiliza mai bine infrastructura și resursele în cadrul rețelei transeuropene de transport (TEN-T) și pentru a elimina obstacolele din calea unui adevărat spațiu european unic al transporturilor; |
| --- | --- |

78.

| 79. | reamintește beneficiile Sistemului european de management al traficului feroviar (ERTMS), un sistem automat continuu de protecție a trenurilor, și sprijină dezvoltarea și standardizarea internaționale ale automatizării operațiunilor feroviare; |
| --- | --- |

79.

| 80. | salută activitatea desfășurată în cadrul proiectului de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european (SESAR) în domeniul sistemelor de aeronave fără pilot la bord și al sistemelor de management al traficului aerian, atât civile, cât și militare; |
| --- | --- |

80.

| 81. | reamintește că vehiculele autonome au un mare potențial de a îmbunătăți mobilitatea, siguranța și beneficiile pentru mediu și invită Comisia și statele membre să asigure cooperarea între autoritățile de reglementare și toate părțile interesate relevante în ceea ce privește introducerea vehiculelor rutiere automatizate în UE; |
| --- | --- |

81.

| 82. | subliniază că industria mondială a transportului maritim s-a schimbat foarte mult datorită integrării IA în ultimii ani; reamintește discuțiile ample care au loc în prezent în cadrul Organizației Maritime Internaționale privind integrarea eficientă în cadrul său de reglementare a tehnologiilor noi și emergente, cum ar fi navele autonome; |
| --- | --- |

82.

| 83. | subliniază că sistemele de transport inteligente atenuează congestionarea traficului, măresc siguranța și accesibilitatea și contribuie la îmbunătățirea gestionării fluxurilor de trafic, a eficienței și la găsirea unor soluții în materie de mobilitate; atrage atenția asupra faptului că rețelele de transport tradiționale sunt tot mai expuse amenințărilor cibernetice; reamintește importanța resurselor suficiente și a continuării cercetărilor cu privire la riscurile de securitate pentru a garanta siguranța sistemelor automatizate și a datelor acestora; salută intenția Comisiei de a include securitatea cibernetică ca punct permanent pe ordinea de zi pentru discuțiile din cadrul organizațiilor internaționale în domeniul transporturilor; |
| --- | --- |

83.

| 84. | salută eforturile depuse pentru a introduce sisteme de IA în sectorul public și va sprijini în continuare discuțiile privind implementarea IA în domeniul transporturilor; invită Comisia să realizeze o evaluare a utilizării IA și a tehnologiilor similare în sectorul transporturilor și să elaboreze o listă neexhaustivă a segmentelor cu risc ridicat în sistemele de IA, înlocuind deciziile din cadrul prerogativelor publice în acest domeniu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | subliniază că Fondul european de apărare și cooperarea structurată permanentă ar trebui să stimuleze cooperarea între statele membre și industriile de apărare europene pentru a dezvolta noi capacități europene de apărare în domeniul IA și a asigura securitatea aprovizionării, ținând seama de considerentele etice; subliniază necesitatea de a evita fragmentarea prin crearea de punți între diferiții actori și domeniile de aplicare, prin promovarea compatibilității și a interoperabilității la toate nivelurile și prin concentrarea pe activitatea comună la nivelul arhitecturii și pe soluțiile oferite de platforme; reamintește, de asemenea, că următorul Mecanism pentru interconectarea Europei, care promovează și infrastructura inteligentă, va prevedea un fond pentru adaptarea și dezvoltarea infrastructurii cu dublă utilizare civilă sau militară de transport în cadrul TEN-T cu scopul de a crește sinergiile între necesitățile civile și de apărare și pentru a îmbunătăți mobilitatea civilă și militară în cadrul Uniunii; subliniază, prin urmare, că sunt necesare investiții europene suplimentare, cercetare și asumarea rolului de lider în domeniul tehnologiilor, cu un impact puternic asupra creșterii economice și cu un potențial semnificativ de dublă utilizare; |
| --- | --- |

85.

| 86. | subliniază că multe investiții în tehnologiile noi din domeniul transporturilor și al mobilității sunt orientate către piață, dar tehnologiile și produsele comerciale cu dublă utilizare aflate la vânzare sunt adesea utilizate într-un mod inovator în scopuri militare; subliniază, prin urmare, că potențialul de dublă utilizare a soluțiilor bazate pe IA trebuie luat în considerare la elaborarea standardelor de utilizare a IA în diferite domenii din sectoarele comerciale și militare; solicită o politică etică și standarde etice în dezvoltarea de tehnologii, produse și principii de funcționare în domeniul apărării; |
| --- | --- |

86.

| 87. | subliniază că transportul eficient de mărfuri, muniție, armament și trupe este o componentă esențială a operațiunilor militare de succes; subliniază că se așteaptă ca IA să joace un rol crucial și să creeze numeroase aplicații în logistica și transporturile militare; subliniază că țările din întreaga lume, inclusiv statele membre ale UE, integrează armele bazate pe IA și alte sisteme pe platforme terestre, navale, aeriene; reamintește că aplicarea IA în sectorul transporturilor ar putea oferi noi capacități și ar permite noi tactici, cum ar fi combinația mai multor sisteme, precum dronele, ambarcațiunile sau tancurile fără pilot, într-o operațiune independentă și coordonată; |
| --- | --- |

87.

Dreptul internațional privat

| 88. | ia act de faptul că, în condițiile în care un număr tot mai mare de litigii din domeniul dreptului internațional privat au apărut ca urmare a internaționalizării activităților umane, fie în mediul digital, fie în lumea reală, IA poate ajuta la soluționarea litigiilor prin crearea unor modele ce permit identificarea jurisdicției și a legii aplicabile fiecărei cauze, dar poate oferi sprijin și pentru a identifica cele mai subtile conflicte de legi și pentru a propune soluții pentru rezolvarea acestora; |
| --- | --- |

88.

| 89. | consideră totuși că utilizările IA în domeniul dreptului internațional privat trebuie să fie aduse la cunoștința publicului în mod corespunzător, să evite discriminarea care ar putea rezulta din programare, având drept efect favorizarea sistematică a unei legislații naționale în detrimentul alteia, trebuie să respecte drepturile instanței stabilite în prealabil prin lege, să permită introducerea unor căi de atac în conformitate cu legislația aplicabilă și să permită oricărui judecător să nu ia în considerare soluția propusă de IA; |
| --- | --- |

89.

| 90. | subliniază că circulația vehiculelor autonome în Uniunea Europeană, susceptibilă să dea naștere unui număr deosebit de mare de litigii din sfera dreptului internațional privat, trebuie să facă obiectul unor norme europene specifice, care să precizeze regimul juridic aplicabil în caz de daune produse la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

90.

| 91. | subliniază că, date fiind importanța din ce în ce mai mare a cercetării și dezvoltării în sectorul privat și investițiile masive din țări terțe, Europa se confruntă cu o concurență puternică; sprijină, prin urmare, eforturile UE de a-și dezvolta în continuare avantajele competitive și consideră că UE ar trebui să își fixeze ca obiectiv să devină o referință în stabilirea de norme privind IA într-o lume hiperconectată, prin adoptarea unei strategii eficace față de partenerii săi externi, intensificându-și eforturile de a stabili norme etice globale pentru IA la nivel internațional, în concordanță cu normele de siguranță și cu cerințele în materie de protecție a consumatorilor, precum și cu valorile europene și cu drepturile cetățenilor, inclusiv drepturile fundamentale; consideră că acesta este, de asemenea, un aspect esențial pentru competitivitatea și sustenabilitatea întreprinderilor europene; invită Comisia și statele membre să întărească cooperarea cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, precum ONU, OCDE, G7 și G20, și să se angajeze într-un dialog mai larg pentru a aborda provocările generate de dezvoltarea acestei tehnologii în rapidă schimbare; consideră că prin aceste eforturi ar trebui să se încerce, în special, să se stabilească standarde comune și să se îmbunătățească interoperabilitatea sistemelor bazate pe IA; invită Comisia să promoveze dialogul, o cooperare mai strânsă și sinergii între statele membre, cercetători, mediul academic, protagoniștii societății civile, sectorul privat, în special întreprinderile de top, precum și forțele armate, pentru a asigura o participare cât mai largă la procesele de elaborare a politicilor de reglementare a aplicațiilor IA din domeniul militar; |
| --- | --- |

91.

Principii directoare

| 92. | consideră că tehnologiile IA și sistemele de rețea ar trebui să urmărească să asigure securitatea juridică pentru cetățeni; subliniază, prin urmare, că normele privind conflictul de legi și de jurisdicții ar trebui să se aplice în continuare, ținând seama de interesul cetățenilor, precum și de necesitatea de a reduce riscul căutării jurisdicției celei mai favorabile; reamintește că IA nu poate înlocui oamenii în procesul judiciar atunci când este vorba de pronunțarea unei sentințe sau de luarea unei decizii definitive de orice fel, deoarece astfel de decizii trebuie să fie întotdeauna luate de o ființă umană și să fie strict supuse verificării umane și respectării garanțiilor procedurale; insistă asupra faptului că, atunci când utilizează probe furnizate de tehnologiile asistate de IA, autoritățile judiciare ar trebui să aibă obligația de a-și motiva deciziile; |
| --- | --- |

92.

| 93. | reamintește că IA este rezultatul unui progres științific care nu ar trebui să ducă la un regres în materie de drept, ci, dimpotrivă, ar trebui să facă întotdeauna obiectul reglementării – în cadrul Uniunii Europene, prin dreptul care emană din instituțiile sale și din autoritățile statelor sale membre – și că IA, robotica și tehnologiile conexe nu trebuie, în niciun caz, să contravină drepturilor fundamentale, democrației și statului de drept; |
| --- | --- |

93.

| 94. | subliniază că IA utilizată în scopuri de apărare ar trebui să fie: responsabilă, echitabilă, trasabilă, fiabilă și guvernabilă; |
| --- | --- |

94.

| 95. | consideră că inteligența artificială, robotica și tehnologiile conexe, inclusiv programele informatice, algoritmii și datele utilizate sau produse de astfel de tehnologii, indiferent de domeniul în care sunt folosite, ar trebui dezvoltate într-un mod sigur și riguros din punct de vedere tehnic; |
| --- | --- |

95.

o

o o

| 96. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

96.

---

(1)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(2)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(3)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(4)  JO L 119, 4.5.2016, p. 89.

(5)  JO L 252, 8.10.2018, p. 1.

(6)  JO C 252, 18.7.2018, p. 239.

(7)  JO C 307, 30.8.2018, p. 163.

(8)  JO C 433, 23.12.2019, p. 86.

(9)  JO C 433, 23.12.2019, p. 42.

(10)  JO C 449, 23.12.2020, p. 37.

(11)  Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (JO L 255, 30.9.2005, p. 22).

(12)  Directiva 2006/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2006 privind echipamentele tehnice și de modificare a Directivei 95/16/CE (JO L 157, 9.6.2006, p. 24).

(13)  Directiva (UE) 2018/958 a Parlamentului European și a Consiliului din 28 iunie 2018 privind efectuarea unui test de proporționalitate înainte de adoptarea unor noi reglementări referitoare la profesii (JO L 173, 9.7.2018, p. 25).

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/47 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/47

---

P9_TA(2021)0010

Revizuirea orientărilor privind rețeaua transeuropeană de transport (TEN – T)

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la revizuirea orientărilor privind rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) (2019/2192(INI))

(2021/C 456/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (1) („regulamentul TEN-T”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (1) („regulamentul TEN-T”),

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 17 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei (MIE) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 17 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei (MIE) (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/2144 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 noiembrie 2019 privind cerințele pentru omologarea de tip a autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate unor astfel de vehicule, în ceea ce privește siguranța generală a acestora și protecția ocupanților vehiculului și a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor (3) („Regulamentul privind siguranța generală a vehiculelor”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/2144 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 noiembrie 2019 privind cerințele pentru omologarea de tip a autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate unor astfel de vehicule, în ceea ce privește siguranța generală a acestora și protecția ocupanților vehiculului și a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor (3) („Regulamentul privind siguranța generală a vehiculelor”),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1936 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 de modificare a Directivei 2008/96/CE privind gestionarea siguranței infrastructurii rutiere (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1936 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 de modificare a Directivei 2008/96/CE privind gestionarea siguranței infrastructurii rutiere (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la transport și turism în 2020 și ulterior (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la transport și turism în 2020 și ulterior (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la îmbunătățirea conectării și accesibilității infrastructurii de transport din Europa Centrală și de Est (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la îmbunătățirea conectării și accesibilității infrastructurii de transport din Europa Centrală și de Est (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la mobilitatea militară (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la mobilitatea militară (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (8),

| — | având în vedere Raportul special nr. 10/2020 al Curții de Conturi Europene din 16 iunie 2020, intitulat „Infrastructurile de transport ale UE: pentru ca efectele de rețea să se materializeze la timp, este necesar ca implementarea megaproiectelor să prindă viteză” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 10/2020 al Curții de Conturi Europene din 16 iunie 2020, intitulat „Infrastructurile de transport ale UE: pentru ca efectele de rețea să se materializeze la timp, este necesar ca implementarea megaproiectelor să prindă viteză” (9),

| — | având în vedere Documentul de analiză nr. 09/2018 al Curții de Conturi Europene din 6 decembrie 2018, intitulat „Către un sector performant al transporturilor în UE: provocările care trebuie abordate” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de analiză nr. 09/2018 al Curții de Conturi Europene din 6 decembrie 2018, intitulat „Către un sector performant al transporturilor în UE: provocările care trebuie abordate” (10),

| — | având în vedere Raportul special nr. 13/2017 al Curții de Conturi Europene din 3 octombrie 2017, intitulat „Un sistem unic european de management al traficului feroviar: va deveni această decizie politică o realitate?” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 13/2017 al Curții de Conturi Europene din 3 octombrie 2017, intitulat „Un sistem unic european de management al traficului feroviar: va deveni această decizie politică o realitate?” (11),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0251/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0251/2020),

| A. | întrucât o infrastructură de transport multimodală actualizată, durabilă și accesibilă și o logistică orientată spre viitor sunt fundamentale pentru buna funcționare a pieței interne și pentru conectarea și competitivitatea UE, precum și pentru o mobilitate sustenabilă, accesibilă ca preț, inteligentă, eficientă, interoperabilă și sigură; |
| --- | --- |

A.

întrucât o infrastructură de transport multimodală actualizată, durabilă și accesibilă și o logistică orientată spre viitor sunt fundamentale pentru buna funcționare a pieței interne și pentru conectarea și competitivitatea UE, precum și pentru o mobilitate sustenabilă, accesibilă ca preț, inteligentă, eficientă, interoperabilă și sigură;

| B. | întrucât rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) ar trebui să asigure coeziunea economică, socială și teritorială și accesibilitatea în întreaga UE și în regiunile sale, inclusiv în regiunile rurale, îndepărtate, montane, slab populate, periferice, insulare și ultraperiferice, stimulând astfel creșterea economică, crearea de locuri de muncă și reducerea inegalităților, promovând digitalizarea și inovarea, combătând schimbările climatice și consolidând adaptabilitatea și reziliența; |
| --- | --- |

B.

întrucât rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) ar trebui să asigure coeziunea economică, socială și teritorială și accesibilitatea în întreaga UE și în regiunile sale, inclusiv în regiunile rurale, îndepărtate, montane, slab populate, periferice, insulare și ultraperiferice, stimulând astfel creșterea economică, crearea de locuri de muncă și reducerea inegalităților, promovând digitalizarea și inovarea, combătând schimbările climatice și consolidând adaptabilitatea și reziliența;

| C. | întrucât TEN-T aduce o contribuție vitală la realizarea obiectivelor politice ale UE în materie de politici de aderare și de vecinătate, în special prin proiecte transfrontaliere, și întrucât menținerea și consolidarea legăturilor strânse de transport cu țările terțe, în cadrul TEN-T, și integrarea în continuare a țărilor din Balcanii de Vest și din Parteneriatul estic prezintă o importanță considerabilă pentru UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât TEN-T aduce o contribuție vitală la realizarea obiectivelor politice ale UE în materie de politici de aderare și de vecinătate, în special prin proiecte transfrontaliere, și întrucât menținerea și consolidarea legăturilor strânse de transport cu țările terțe, în cadrul TEN-T, și integrarea în continuare a țărilor din Balcanii de Vest și din Parteneriatul estic prezintă o importanță considerabilă pentru UE;

| D. | întrucât finalizarea TEN-T este esențială pentru înregistrarea de progrese în direcția unor moduri de transport mai sustenabile, cum ar fi căile ferate și căile navigabile interioare, pentru introducerea combustibililor alternativi în conformitate cu obiectivele Pactului verde european și pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

D.

întrucât finalizarea TEN-T este esențială pentru înregistrarea de progrese în direcția unor moduri de transport mai sustenabile, cum ar fi căile ferate și căile navigabile interioare, pentru introducerea combustibililor alternativi în conformitate cu obiectivele Pactului verde european și pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră;

| E. | întrucât, pentru a consolida în continuare coeziunea economică, teritorială și socială, este necesară o dezvoltare echilibrată a coridoarelor de transport în Europa, asigurând conectivitatea nord-sud și est-vest în întreaga Europă; |
| --- | --- |

E.

întrucât, pentru a consolida în continuare coeziunea economică, teritorială și socială, este necesară o dezvoltare echilibrată a coridoarelor de transport în Europa, asigurând conectivitatea nord-sud și est-vest în întreaga Europă;

| F. | întrucât negocierile în curs privind finanțarea Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) în următorii ani ar trebui să țină seama în mod corespunzător de angajamentul statelor membre de a finaliza rețeaua centrală până în 2030 și rețeaua globală până în 2050; |
| --- | --- |

F.

întrucât negocierile în curs privind finanțarea Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) în următorii ani ar trebui să țină seama în mod corespunzător de angajamentul statelor membre de a finaliza rețeaua centrală până în 2030 și rețeaua globală până în 2050;

| G. | întrucât, în ritmul actual, finalizarea rețelei TEN-T la termen pare a fi compromisă, înregistrându-se în special întârzieri semnificative în cadrul proiectelor transfrontaliere și verigi și bucle locale lipsă, din cauza dificultăților financiare, operaționale și administrative întâmpinate de promotorii de proiecte; întrucât raportul Curții de Conturi Europene (CCE) indică faptul că deficiențele din cadrul de supraveghere al Comisiei și din procesele de luare a deciziilor politice la nivel național, precum și slabul impuls și interes manifestat de unele state membre în cadrul TEN-T sunt factori determinanți ai întârzierilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în ritmul actual, finalizarea rețelei TEN-T la termen pare a fi compromisă, înregistrându-se în special întârzieri semnificative în cadrul proiectelor transfrontaliere și verigi și bucle locale lipsă, din cauza dificultăților financiare, operaționale și administrative întâmpinate de promotorii de proiecte; întrucât raportul Curții de Conturi Europene (CCE) indică faptul că deficiențele din cadrul de supraveghere al Comisiei și din procesele de luare a deciziilor politice la nivel național, precum și slabul impuls și interes manifestat de unele state membre în cadrul TEN-T sunt factori determinanți ai întârzierilor;

| H. | întrucât resursele alocate pentru finalizarea TEN-T în cadrul programului MIE sunt amenințate a fi puternic diminuate, în special după concluziile Consiliului European adoptate în iulie 2020, cu o sumă preconizată pentru pachetul general de transport care este în mod clar insuficientă; |
| --- | --- |

H.

întrucât resursele alocate pentru finalizarea TEN-T în cadrul programului MIE sunt amenințate a fi puternic diminuate, în special după concluziile Consiliului European adoptate în iulie 2020, cu o sumă preconizată pentru pachetul general de transport care este în mod clar insuficientă;

| I. | întrucât implementarea rețelei TEN-T ar trebui să fie ghidată de principiul egalității de tratament în cazul coridoarelor rețelei centrale, fără a favoriza unele coridoare în detrimentul altora; |
| --- | --- |

I.

întrucât implementarea rețelei TEN-T ar trebui să fie ghidată de principiul egalității de tratament în cazul coridoarelor rețelei centrale, fără a favoriza unele coridoare în detrimentul altora;

| J. | întrucât politica TEN-T ar trebui să promoveze implementarea la nivelul UE a unor soluții de transport inovatoare și accesibile, de transfer modal, de mobilitate cu emisii scăzute și cu emisii zero de dioxid de carbon, a unor sisteme de transport inteligent (de exemplu, STI, sistemul de informații fluviale (RIS)), a infrastructurilor de încărcare și de alimentare cu combustibil și a combustibililor alternativi; întrucât inovarea și digitalizarea rețelei TEN-T necesită investiții suplimentare; |
| --- | --- |

J.

întrucât politica TEN-T ar trebui să promoveze implementarea la nivelul UE a unor soluții de transport inovatoare și accesibile, de transfer modal, de mobilitate cu emisii scăzute și cu emisii zero de dioxid de carbon, a unor sisteme de transport inteligent (de exemplu, STI, sistemul de informații fluviale (RIS)), a infrastructurilor de încărcare și de alimentare cu combustibil și a combustibililor alternativi; întrucât inovarea și digitalizarea rețelei TEN-T necesită investiții suplimentare;

| K. | întrucât criza actuală provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat importanța vitală a sectoarelor de transport și logistică pentru lucrători și pentru economie, care se bazează pe rețele funcționale și neîntrerupte de transport de călători și de mărfuri, aceste rețele îndeplinind rolul de artere ale economiei și fiind esențiale pentru funcționarea lanțurilor de aprovizionare; întrucât dezvoltarea unei infrastructuri de transport eficiente și reziliente ar trebui să fie în centrul tuturor planurilor și eforturilor de redresare europene și naționale, cu un accent deosebit pe legăturile de transport multimodale dintre porturi, aeroporturi, căi ferate și drumuri; |
| --- | --- |

K.

întrucât criza actuală provocată de pandemia de COVID-19 a evidențiat importanța vitală a sectoarelor de transport și logistică pentru lucrători și pentru economie, care se bazează pe rețele funcționale și neîntrerupte de transport de călători și de mărfuri, aceste rețele îndeplinind rolul de artere ale economiei și fiind esențiale pentru funcționarea lanțurilor de aprovizionare; întrucât dezvoltarea unei infrastructuri de transport eficiente și reziliente ar trebui să fie în centrul tuturor planurilor și eforturilor de redresare europene și naționale, cu un accent deosebit pe legăturile de transport multimodale dintre porturi, aeroporturi, căi ferate și drumuri;

| L. | întrucât Anul european al căilor ferate, proclamat pentru 2021, reprezintă o oportunitate de a da startul unei schimbări care să facă din calea ferată coloana vertebrală a transportului de călători și de mărfuri la nivelul Uniunii și de a evidenția rolul decisiv al rețelelor TEN-T în promovarea coeziunii și dezvoltării socioeconomice, îmbunătățind în același timp piața internă și promovând moduri de transport mai sustenabile, mai competitive și mai eficiente, în vederea stimulării transferului modal către calea ferată și a finalizării spațiului feroviar unic european până în 2030, |
| --- | --- |

L.

întrucât Anul european al căilor ferate, proclamat pentru 2021, reprezintă o oportunitate de a da startul unei schimbări care să facă din calea ferată coloana vertebrală a transportului de călători și de mărfuri la nivelul Uniunii și de a evidenția rolul decisiv al rețelelor TEN-T în promovarea coeziunii și dezvoltării socioeconomice, îmbunătățind în același timp piața internă și promovând moduri de transport mai sustenabile, mai competitive și mai eficiente, în vederea stimulării transferului modal către calea ferată și a finalizării spațiului feroviar unic european până în 2030,

O rețea transeuropeană de transport pregătită pentru viitor

| 1. | subliniază valoarea adăugată a coridoarelor multimodale ale rețelei centrale care acoperă fluxurile majore de transport de pasageri și de mărfuri între statele membre și în interiorul acestora; consideră că valoarea adăugată europeană a acestor proiecte este un factor-cheie care generează sprijin public; este de părere că finalizarea la timp a acestora până în 2030 este imperios necesară, eliminându-se blocajele și verigile lipsă, la fel ca și finalizarea tronsoanelor transfrontaliere, care este o prioritate, în paralel cu modernizarea și îmbunătățirea tronsoanelor existente ale rețelei la nivelul coridoarelor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că politica TEN-T ar trebui să promoveze rețelele interoperabile; observă că regiunile de frontieră terestră interne din întreaga Uniune reprezintă 40 % din teritoriul Uniunii și o treime din populația sa; reiterează faptul că revizuirea și punerea în aplicare a regulamentului TEN-T ar trebui să acorde o atenție deosebită facilitării conexiunilor transfrontaliere, îmbunătățirii interoperabilității și facilitării integrării multimodale a infrastructurii de transport la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită statelor membre care nu și-au aliniat încă suficient planurile și programele naționale cu obiectivele TEN-T să abordeze această deficiență fără întârzieri nejustificate, în vederea aplicării la timp și a respectării termenelor și obiectivelor stabilite în legislația UE relevantă; reamintește, prin urmare, că, întrucât TEN-T este, prin natura sa, o rețea, lipsa de conformitate sau de operabilitate a unui mic segment din cadrul acesteia poate afecta eficiența și competitivitatea întregului sistem; de aceea, solicită identificarea, precum și finalizarea de urgență a acestor noduri și segmente strategice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că revizuirea Regulamentului TEN-T reprezintă o ocazie importantă pentru adaptarea rețelei la exigențele viitorului, cu scopul de a asigura buna funcționare a pieței interne a UE și consolidarea spațiului european unic al transporturilor, precum și competitivitatea globală a UE pentru deceniile viitoare, și de a sprijini tranziția sa către o mobilitate inteligentă, sustenabilă, eficientă și sigură; subliniază, în această privință, importanța modernizării rețelei pentru a ține seama de noile realități ale pieței, de schimbările climatice și de mediu, de transformările societale și de nevoile digitale legate de creșterea eficienței rețelei existente și accelerarea introducerii combustibililor alternativi în transport; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că este important să se dezvolte în continuare TEN-T pentru a se concentra asupra interconectării dintre rețeaua centrală și cea globală, inclusiv în regiunile rurale, periferice, slab populate, insulare și ultraperiferice, precum și în tronsoanele cu cel mai mare potențial de a crea beneficii socio-economice; subliniază că nu ar trebui efectuate modificări majore ale hărților până la finalizarea rețelei centrale; subliniază totuși necesitatea unor ajustări limitate ale TEN-T pentru a reflecta dezvoltarea rețelelor de transport și cu scopul de a îmbunătăți conectivitatea între diferitele coridoare și regiunile periferice, inclusiv consolidarea conexiunilor feroviare transfrontaliere dincolo de axele centrale, în special a verigilor lipsă la scară mică și cu valoare adăugată europeană ridicată în regiunile transfrontaliere, și prin consolidarea complementarității dintre TEN-T și politicile regionale, precum și cu scopul de a satisface nevoile economice, societale și legate de mediu în plină evoluție; invită Comisia să preia toate ajustările menționate în revizuirea MIE (12), precum și cerințele care decurg din propunerea Comisiei de regulament privind măsurile de raționalizare în scopul înregistrării de progrese în direcția realizării rețelei transeuropene de transport (COM(2018)0277); |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă Comisia să acorde prioritate, în cadrul TEN-T, introducerii complete a combustibililor alternativi pentru toate modurile de transport, în special a combustibililor din surse regenerabile în vederea decarbonizării, inclusiv dezvoltării unor tehnologii relevante, infrastructurii de încărcare și de realimentare cu combustibil (adică instalații de încărcare electrică, instalații GNL și de alimentare cu hidrogen), standardelor de siguranță, securitate și interoperabilitate, precum și cadrului de reglementare pentru combustibilii alternativi, pentru a atinge neutralitatea climatică până în 2050, respectând în același timp principiul neutralității tehnologice și asigurând diversitatea tehnologică; solicită o foaie de parcurs a UE pentru infrastructura rutieră, care să fie aliniată la foaia de parcurs a industriei autovehiculelor, pentru a se asigura că investițiile în infrastructură sunt însoțite de o producție de autovehicule pe termen scurt și mediu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că este necesar să se promoveze în continuare legăturile de transport în și cu noduri urbane, gări și noduri feroviare, porturi interioare și maritime, aeroporturi, noduri logistice și platforme multimodale, inclusiv prin finalizarea și modernizarea conexiunilor la acestea, atât în rețeaua centrală, cât și în rețeaua globală, pentru a asigura un sistem de mobilitate fluid, eficient, accesibil, integrat, inteligent, sigur, interconectat, bine echipat și sustenabil pentru transportul de călători și logistica transportului de mărfuri, precum și prin dezvoltarea unui sistem de emitere de bilete directe, promovând astfel un transfer modal eficient, îndeosebi prin consolidarea sistemelor de transport public și îmbunătățirea conectivității nodurilor de transport și a zonelor rurale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază, așadar, că este necesar ca viitoarea revizuire a orientărilor privind TEN-T să fie însoțită de revizuirile anunțate ale Directivei privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (13), ale Regulamentului TEN-T (14) și ale regulamentului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (15); |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că cercetarea, inovarea și digitalizarea joacă un rol esențial în continuarea procesului de decarbonizare a transportului, având în vedere totodată abordarea volumelor de transport tot mai mari de călători și de mărfuri, îmbunătățirea interoperabilității multimodale pentru un transport mai sigur, mai eficient și mai rezilient, în conformitate cu obiectivele Pactului verde european; subliniază necesitatea ca TEN-T să stimuleze aplicațiile digitale inovatoare pentru toate modurile de transport, inclusiv sistemele de transport inteligente, Sistemul european de management al traficului feroviar (ERTMS), sistemele de monitorizare și informare privind traficul navelor maritime, serviciile de informații fluviale, sistemele de management al traficului aerian (Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european) și sistemele de monitorizare pentru sănătatea structurală a infrastructurilor; reiterează în acest context importanța finalizării proiectului Galileo; încurajează Comisia să promoveze, în rândul statelor membre, finanțarea acestor sisteme în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că soluțiile de mobilitate inteligente și autonome devin viabile din punct de vedere comercial și că modernizarea infrastructurii digitale și de transport relevante în cadrul TEN-T trebuie accelerată, asigurând, în același timp, interoperabilitatea transfrontalieră, protecția datelor și securitatea cibernetică, pentru a facilita funcționarea în siguranță a vehiculelor automate și conectate, conforme cu Regulamentul privind siguranța generală a vehiculelor, nou adoptat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că sprijinul european pentru cercetarea și dezvoltarea modurilor de transport inovatoare, cum ar fi, de exemplu, dezvoltarea vehiculelor aeriene fără pilot și a tehnologiei Maglev, este extrem de important; subliniază că parteneriatele europene încheiate în domeniul diferitelor moduri de transport pot avea un impact foarte benefic asupra implementării sigure, eficiente și inteligente a TEN-T; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că standardele de infrastructură armonizate și la nivelul întregii rețele favorizează crearea unui adevărat spațiu european unic al transporturilor; consideră că este important să se mențină și să se modernizeze infrastructura existentă, mai ales la nivelul tronsoanelor transfrontaliere, în lumina progreselor tehnologice, a standardelor de siguranță în continuă schimbare, a creșterii eficienței, a performanței de înaltă calitate, a creșterii capacității, a noilor funcții, a fiabilității și interoperabilității transfrontaliere îmbunătățite și a necesității de a adopta o abordare bazată pe ciclul de viață, precum și de a consolida rezistența infrastructurii la efectele crizelor, cum ar fi pandemiile și schimbările climatice; constată, totuși, că finanțarea MIE nu este suficientă pentru a îndeplini toate aceste obiective; subliniază că coordonarea între statele membre este esențială pentru a gestiona crize sistemice și pentru a asigura fluxul continuu de mărfuri și aprovizionarea populației Uniunii cu bunuri de primă necesitate; invită Comisia să propună un cadru de reglementare pentru a îmbunătăți gestionarea riscurilor, reziliența și adaptarea la schimbările climatice a infrastructurii de transport în rețeaua centrală, incluzând toate modurile de transport; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că întreținerea defectuoasă a infrastructurii de transport poate afecta continuitatea, sustenabilitatea, performanța, siguranța și, prin urmare, reziliența TEN-T; subliniază importanța întreținerii periodice și standardizate a infrastructurii TEN-T, în special a podurilor și a tunelurilor, pentru a asigura o infrastructură de înaltă calitate și de lungă durată; invită Comisia să introducă un criteriu de referință clar aplicabil cerințelor de calitate pentru infrastructură, în special pentru poduri și tuneluri, și să dezvolte o abordare europeană comună pentru inspecții și evaluări ale calității în domeniul infrastructurii TEN-T; invită Comisia să stabilească un plan de monitorizare a rețelei centrale privind întreținerea la nivel european; solicită Comisiei și statelor membre să studieze, împreună cu Banca Europeană de Investiții (BEI) și cu băncile și instituțiile naționale de promovare, noi sisteme de finanțare care să faciliteze investițiile pentru întreținerea rețelei; de asemenea, solicită statelor membre să elaboreze planuri naționale specifice pentru finanțarea întreținerii obișnuite și extraordinare; |
| --- | --- |

13.

Finanțarea, guvernanța și supravegherea

| 14. | subliniază că, pentru a garanta o finanțare suficientă a infrastructurii TEN-T, este esențial ca toate fondurile UE relevante (MIE, InvestEU, fondurile structurale și de investiții europene, Orizont Europa, Mecanismul de redresare și reziliență, Orizont Europa etc.) și împrumuturile acordate de Banca Europeană de Investiții să fie adaptate la necesitățile specifice ale sectorului transporturilor, iar statele membre să se angajeze să asigure un nivel suficient de finanțare; regretă profund decizia Consiliului European de a propune reduceri bugetare pentru programe orientate spre viitor, cum ar fi MIE și InvestEU, având în vedere mai ales rolul determinant pe care îl joacă programul MIE în finalizarea rețelei TEN-T; constată că, pentru a avea succes, agenda de decarbonizare foarte ambițioasă trebuie să fie sprijinită prin fonduri și instrumente de finanțare corespunzătoare, menținând totodată competitivitatea sectoarelor implicate; invită Comisia să consolideze sinergiile și coerența politicilor între instrumentele UE relevante dincolo de MIE (de exemplu, Fondul european de dezvoltare regională) și, în plus, să optimizeze utilizarea instrumentelor de finanțare mixtă pentru a atrage investitori privați și pentru a mobiliza fonduri publice; subliniază că, pentru realizarea de investiții în rețeaua TEN-T, ar trebui să fie puse la dispoziție instrumentele financiare relevante orientate către climă și mediu în temeiul Pactului verde european, instrumente care pot contribui la reducerea în mod eficace a emisiilor din sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | regretă că, în noua propunere de cadru financiar multianual (CFM) și în planul de redresare, statele membre încă nu transmit un semnal puternic în ceea ce privește investițiile în infrastructură și nici nu acordă prioritate finalizării TEN-T; subliniază, prin urmare, că fondurile din cadrul Next Generation EU oferă o oportunitate unică de a asigura dezvoltarea rețelei centrale TEN-T până în 2030; invită Comisia să informeze anual Parlamentul cu privire la progresul lucrărilor de construcție; invită Comisia ca, în cadrul negocierilor cu statele membre, să rezerve o sumă adecvată din ajutorul financiar pentru elaborarea de politici de transport ale UE și să prezinte Parlamentului un raport final în acest sens; invită Comisia să se asigure că programele naționale care pun în aplicare Mecanismul de redresare și reziliență atribuie un rol important investițiilor în infrastructuri de transport moderne, digitale, durabile și sigure; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește că finalizarea implementării ERTMS, atât la nivelul căilor, cât și la bordul trenurilor, este o cerință prealabilă fundamentală pentru crearea unui spațiu feroviar european unic și pentru a permite funcționarea corespunzătoare a pieței feroviare în coridoarele TEN-T; subliniază, în acest sens, că sunt necesare aproximativ 15 miliarde EUR pentru finalizarea ERTMS în rețeaua centrală și că un rol important în coordonarea operațiunilor de finanțare și implementare ar trebui să îl joace Comisia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că respectarea termenului stabilit în propunerea de directivă privind raționalizarea TEN-T (16) ar trebui luată în considerare la evaluarea proiectelor în raport cu criteriile de selecție a proiectelor în funcție de maturitate stabilite de MIE; consideră, în plus, că orice întârziere care survine ar trebui să justifice investigarea stadiului de realizare a proiectului și o revizuire a asistenței financiare primite din partea Uniunii în cadrul MIE, astfel cum prevede articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 (17), ceea ce ar putea conduce la reducerea sau retragerea grantului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că, deși implementarea rețelei TEN-T se realizează în etape, iar finalizarea rețelei centrale reprezintă o prioritate pe termen scurt deoarece constituie coloana vertebrală a dezvoltării unei rețele de transport multimodal sustenabil și stimulează dezvoltarea întregii rețele globale, este important să se asigure o finanțare suficientă a părții din rețeaua globală care nu este acoperită de rețeaua centrală, pentru a se evita disparitățile tot mai mari; subliniază, în acest sens, că ambele niveluri ale TEN-T sunt cruciale pentru conectivitatea și integrarea logistică a UE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că fondurile UE, în special cele alocate în cadrul MIE, ar trebui să contribuie în mod flexibil și eficient la finalizarea proiectelor transfrontaliere și a verigilor lipsă într-o manieră corectivă, atunci când discrepanțele și dezechilibrele percepute între sarcina costurilor care urmează să fie finanțate la nivel național și beneficiile socio-economice așteptate de fiecare parte a frontierei și dintr-o perspectivă europeană mai largă pun în pericol progresele către finalizarea la timp a proiectului; solicită, în această privință, Comisiei să adopte o abordare mai bine direcționată, aplicând rate de cofinanțare mai mari pentru proiectele cu cea mai ridicată valoare adăugată europeană, pentru a debloca investițiile naționale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | este profund îngrijorat de întârzierile în ceea ce privește finalizarea proiectelor, îndeosebi a celor transfrontaliere, care împiedică crearea în timp util a unor coridoare fluide ale rețelei centrale TEN-T și care generează costuri crescute ale proiectelor; invită statele membre să își îndeplinească obligațiile privind părțile lor din rețea și să asigure proceduri administrative și judiciare eficiente și prompte, cu respectarea deplină a dreptului național și european, și le îndeamnă să sporească digitalizarea proceselor administrative și judiciare; reamintește statelor membre să consolideze cooperarea cu autoritățile altor state membre în cadrul proiectelor transfrontaliere, de exemplu prin înființarea unei autorități comune prin acord reciproc, îndeosebi în vederea coordonării calendarelor și a termenelor, și îndeamnă statele membre să pună în aplicare o nouă directivă privind raționalizarea TEN-T, fără alte întârzieri; invită Comisia să asiste statele membre care doresc să introducă clauze de excludere substanțiale – în conformitate cu dreptul Uniunii – care ar putea accelera semnificativ procedurile judiciare naționale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că punerea în aplicare de către statele membre a măsurilor de raționalizare ale UE în procedurile de acordare a autorizațiilor, în procedurile transfrontaliere de atribuire a contractelor de achiziții și în alte proceduri administrative, sunt esențiale pentru a reduce obstacolele de ordin tehnic și sarcina administrativă și, prin urmare, posibilele întârzieri și costurile crescute în cadrul proiectelor de infrastructură de transport TEN-T; remarcă faptul că acest lucru prezintă o importanță deosebită în demersul de a oferi siguranță promotorilor de proiecte și potențialilor investitori privați (18); invită Comisia să includă, în raportul privind progresele înregistrate în realizarea TEN-T, un capitol referitor la reducerea sarcinilor administrative nejustificate; |
| --- | --- |

21.

| 22. | îndeamnă Comisia să își consolideze procesul de supraveghere a punerii în aplicare a TEN-T utilizând competențele care îi sunt deja conferite de regulament, consolidând instrumentele relevante pentru a impune statelor membre să își îndeplinească obligațiile și întărind rolul coordonatorilor europeni în guvernanța coridoarelor, mai ales în ceea ce privește legăturile transfrontaliere, precum și rolul „ghișeului unic” al autorității desemnate în procedura de acordare a autorizațiilor; invită Comisia să consolideze și să utilizeze dispozițiile articolului 56 din Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 în cadrul revizuirii orientărilor TEN-T menite să încurajeze statele membre să accelereze planificarea și finalizarea proiectelor; solicită Comisiei să clarifice modul în care trebuie interpretate normele și cerințele în scopul evaluării, raportării și stabilirii eligibilității; invită Comisia să promoveze schimbul de bune practici dintre statele membre cu privire la modul de implicare a organizațiilor societății civile și a părților interesate și să le promoveze la nivel european, național, regional și local; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită statele membre să consolideze coerența dintre planurile de transport naționale și rețelele TEN-T, pentru a asigura punerea corespunzătoare în aplicare a Regulamentului TEN-T; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că Agenției UE pentru Căile Ferate (ERA) ar trebui să i se acorde un rol mai important în implementarea TEN-T, îndeosebi în ceea ce privește interoperabilitatea transfrontalieră, îmbunătățirea siguranței, creșterea competitivității și implementarea ERTMS; solicită o majorare a bugetului ERA pentru 2021, pentru a-l dota cu mijloace financiare adecvate pentru îndeplinirea sarcinilor sale, mai ales având în vedere că 2021 a fost desemnat Anul european al căilor ferate; |
| --- | --- |

24.

Modurile de transport

| 25. | subliniază importanța îmbunătățirii calității infrastructurii rutiere a TEN-T în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită, în această privință, Comisia să adopte măsuri suplimentare care să stimuleze introducerea combustibililor alternativi și instalarea de puncte de încărcare electrică și stații de alimentare cu hidrogen, ținând seama de posibilele soluții viitoare bazate pe combustibili alternativi și respectând pe deplin principiul neutralității tehnologice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită măsuri pentru consolidarea în continuare a siguranței rutiere și menținerea și îmbunătățirea siguranței operaționale de-a lungul ciclului de viață al infrastructurii critice, luând în considerare nevoile utilizatorilor de transport nemotorizat și cu scopul de a proteja utilizatorii vulnerabili ai drumurilor; reamintește importanța promovării de soluții inovatoare și inteligente de siguranță rutieră, pentru a îndeplini obiectivul strategic „viziunea zero” al UE; subliniază necesitatea îndeplinirii noilor cerințe de siguranță menționate în Directiva (UE) 2019/1936 și subliniază că, în acest scop, sunt necesare și ar trebui asigurate investiții suplimentare în adaptarea și întreținerea infrastructurii; subliniază că nicio simplificare a cerințelor de reglementare pentru procedurile aferente proiectelor în cadrul revizuirii orientărilor TEN-T nu ar trebui să aducă atingere celor mai înalte standarde în materie de siguranță; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reamintește Comisiei și statelor membre necesitatea de a asigura suficiente spații de parcare sigure și securizate pentru camioane de-a lungul TEN-T, pentru a spori atât siguranța rutieră, cât și bunăstarea utilizatorilor rețelei, în special a lucrătorilor din transport; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că anumite tronsoane certificate ale rețelei TEN-T, precum și ale rețelei de autostrăzi, ar trebui introduse și adaptate cu scopul de a îndeplini standardele minime de performanță pentru vehiculele automatizate și semiautomatizate și de a respecta standardele de performanță a infrastructurii în ceea ce privește vizibilitatea și starea semnelor de circulație, a indicatoarelor și a marcajelor rutiere; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atrage atenția asupra potențialului modurilor noi și active de mobilitate conectată în transportul urban și local al persoanelor și bunurilor; invită Comisia și statele membre să colaboreze îndeaproape cu regiunile și orașele, îndeosebi la nivel transfrontalier, pentru a consolida și finaliza infrastructura relevantă „pe ultimul kilometru” și conexiunile transfrontaliere intermodale în cadrul TEN-T, permițând astfel o utilizare mai fluidă și mai eficientă a infrastructurii și a serviciilor, care, la rândul său, previne congestionarea și reduce emisiile; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reafirmă rolul esențial al transportului feroviar în decarbonizarea sectorului transporturilor și reamintește importanța implementării complete a celui de al patrulea pachet feroviar pentru ca transportul feroviar să își utilizeze întregul potențial; solicită ca dezvoltarea infrastructurii feroviare să fie însoțită de măsuri de reducere a sarcinilor administrative nejustificate; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului rapoarte anuale cu privire la progresele înregistrate în acest domeniu; consideră că promovarea transferului modal și a unui transport feroviar și combinat eficient, în special în situații transfrontaliere și unde există verigi lipsă pe tronsoane utilizate intens, trebuie să fie o prioritate pentru TEN-T și ar trebui să se realizeze prin implementarea completă a ERTMS, prin eliminarea barierelor de reglementare, operaționale și tehnice din rețea și prin asigurarea accesului egal pentru operatorii feroviari, prin accelerarea electrificării, asigurarea interconectării și interoperabilității, inclusiv prin optimizarea capacității infrastructurii și modernizarea echipamentelor de material rulant, prin sprijinirea cercetării și inovării, inclusiv a întreprinderii comune Shift2Rail, și prin optimizarea coridoarelor de transport feroviar de marfă în conformitate cu cererea, îndeosebi în noduri logistice precum porturi și aeroporturi; subliniază, în plus, necesitatea definirii nodurilor de tranzit și a nodurilor terminale în cadrul rețelei, dotând în același timp nodurile rețelei centrale cu platforme de tranzit pentru a fluidiza fluxul de pasageri și de mărfuri; subliniază importanța proiectelor de îmbunătățire a accesibilității, în special pentru persoanele cu handicap și persoanele în vârstă; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia să adopte în mod regulat obiective periodice obligatorii pentru implementarea ERTMS, pentru a finaliza introducerea acestuia în rețeaua TEN-T centrală care urmează să fie realizată până în 2030; consideră că ERA ar trebui să acționeze ca o autoritate de sistem eficientă și eficace și să își îndeplinească rolul și responsabilitățile sporite în ceea ce privește ERTMS în cadrul celui de al patrulea pachet feroviar; solicită finanțarea unei foi de parcurs pentru implementarea ERTMS pe coridoarele de transport feroviar de mărfuri, printr-un proiect de interes european comun în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență; subliniază importanța stabilității în materie de reglementare în ceea ce privește specificațiile tehnice de interoperabilitate, ca mijloc de deblocare a investițiilor în ERTMS, și solicită Comisiei să analizeze cu atenție modificările ulterioare atunci când realizează actualizarea STI pentru 2030 și să asigure compatibilitatea; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că infrastructura feroviară europeană trebuie să garanteze o capacitate suficientă atât pentru trenurile de marfă, cât și pentru cele de călători, asigurând o utilizare mai pronunțată a infrastructurii și generând o rentabilitate mai ridicată a investițiilor; îndeamnă Comisia să acorde prioritate conectivității feroviare transfrontaliere pentru a consolida transferul modal la nivelul transportului internațional de călători; subliniază, în acest sens, potențialul trenurilor de noapte pentru călătorii competitive și favorabile climei; consideră că asigurarea bunei funcționări a transportului feroviar transfrontalier în cadrul TEN-T și pe coridoarele de transport feroviar de marfă europene impune obligația cooperării transfrontaliere între administratorii de infrastructuri; invită Comisia să propună, în cadrul revizuirii TEN-T, măsuri obligatorii pentru administratorii de infrastructuri; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că dezvoltarea unor servicii de transport feroviar de călători de mare viteză și de înaltă calitate în cadrul rețelei TEN-T centrale trebuie să reprezinte o prioritate ridicată în următorii ani, cu scopul de a crea o rețea amplă de conexiuni feroviare de mare viteză între marile orașe europene care în prezent nu au acces la aceste servicii și de a crește substanțial competitivitatea modurilor sustenabile de transport terestru; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază importanța transportului pe căi navigabile interioare ca mod de transport durabil și evidențiază necesitatea de a asigura infrastructuri de mare capacitate adaptate exigențelor viitorului, precum și fiabilitatea, calitatea și navigabilitatea bună a căilor navigabile, mai ales în contextul schimbărilor climatice; recunoaște rolul important al porturilor ca noduri strategice atât în rețeaua centrală, cât și în cadrul rețelei globale; solicită Comisiei să asigure legături fluide între porturile maritime și interioare centrale și cele globale, pe de o parte, și rețelele feroviare și rutiere, pe de altă parte, pentru a facilita multimodalitatea; solicită să se ia măsuri pentru a asigura implementarea transfrontalieră armonizată a RIS și pentru a facilita adoptarea unor soluții inovatoare și sustenabile în acest sector; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită elaborarea unei foi de parcurs pentru dezvoltarea căilor navigabile interioare, care să fie finanțată printr-un proiect de interes comun în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază rolul pe care îl joacă legăturile maritime de înaltă calitate nu doar pentru comerțul internațional al UE, ci și pentru comerțul intra-UE; subliniază, în acest context, rolul important al pilonului privind autostrăzile maritime al TEN-T și al transportului maritim pe distanțe scurte, ca moduri de transport durabil; consideră că scopul pilonului privind autostrăzile maritime este de a facilita legăturile și serviciile pe distanțe scurte bazate pe nevoi, conectate fără întreruperi și complementare cu transportul terestru, de a facilita cooperarea între porturile maritime și a stimula conectarea acestora la hinterland, precum și de a promova dezvoltarea și introducerea unor combustibili ecologici și alternativi, sub rezerva unei evaluări a impactului, și a unor soluții de eficiență energetică pentru transportul maritim; invită, prin urmare, Comisia să evalueze care sunt punctele finale ale coridoarelor rețelei centrale care ar trebui puse la dispoziție drept conexiuni maritime către alte coridoare centrale și dacă ar trebui actualizate hărțile TEN-T în conformitate cu concluziile acestei evaluări; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază rolul vital al porturilor maritime și interioare ca noduri strategice ale rețelei de transport, care conectează transportul maritim pe distanțe scurte și lungi cu transportul feroviar, rutier, pe căi navigabile interioare și conducte și care se află la intersecția lanțurilor de aprovizionare logistice; subliniază importanța asigurării accesibilității porturilor TEN-T pentru cele mai mari nave, prin măsuri de garantare a capacității; subliniază dimensiunea transfrontalieră a porturilor maritime și subliniază că porturile nu sunt doar o componentă a transportului maritim, ci devin tot mai rapid clustere care reunesc toate modurile de transport, precum și parte a economiei energetice, industriale și albastre; constată importanța și dezvoltarea sporită a cooperării și a creării de clustere portuare; consideră că TEN-T ar trebui, prin urmare, să faciliteze proiectele menite să sporească sinergiile la nivelul porturilor între infrastructurile de transport, energetice și digitale și să prevadă acțiuni de modernizare a conexiunilor feroviare și rutiere către porturile maritime și de căi navigabile interioare, acolo unde este necesar, pentru a facilita transferul modal și a dezvolta o logistică durabilă; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază importanța legăturilor maritime pe distanțe scurte pentru conectivitatea regională, în special pentru regiunile periferice și pentru insule; consideră că cerințele privind autostrăzile maritime exclud legăturile naționale maritime pe distanțe scurte; îndeamnă, prin urmare, Comisia să simplifice aceste cerințe în regulamentul TEN-T, pentru a pune legăturile maritime pe picior de egalitate cu legăturile terestre, ținând seama, în special, de legăturile cu porturile din rețeaua globală; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază posibilitatea ca emisiile industriei transportului maritim să fie reduse semnificativ prin intermediul investițiilor în infrastructura portuară care să sprijine utilizarea combustibililor alternativi și tranziția către încărcarea bateriilor și alimentarea cu energie cât timp navele se află la dană; subliniază că astfel de investiții ar trebui să aibă o prioritate deosebită, fiind o modalitate de promovare a transportului multimodal bazat pe porturi; solicită Comisiei să dezvolte în continuare instrumentele financiare disponibile pentru a spori investițiile în acest scop și să sprijine mai departe dezvoltarea continuă a diferitelor tehnologii curate prin stimularea cercetării; |
| --- | --- |

40.

| 41. | îndeamnă Comisia să recunoască, în cadrul eforturilor de decarbonizare, rolul mai amplu al porturilor, dincolo de funcțiile pur de transport ale acestora, în special potențialul lor de a contribui la exploatarea oportunităților de producție de energie eoliană pe uscat și în larg; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că transportul aerian și infrastructurile sale conexe, cum ar fi aeroporturile, sunt esențiale pentru conectarea UE la nivel mondial și intern, inclusiv a regiunilor sale rurale, slab populate, periferice, insulare și ultraperiferice, și pentru asigurarea multimodalității, de exemplu prin intermediul interoperabilității, în special cu transportul feroviar, precum și pentru crearea de sinergii între agențiile responsabile ale UE; consideră că TEN-T este un instrument important pentru accelerarea utilizării combustibililor alternativi în sector, precum și a infrastructurii de încărcare și realimentare a acestora, asigurând capacitatea necesară aeroporturilor din rețeaua centrală și cea globală; consideră că dezvoltarea în continuare a inițiativei Cerului unic european II+ este urgentă și crucială pentru a asigura o conectivitate mai eficientă și mai durabilă a infrastructurii; reamintește că criza provocată de pandemia de COVID-19 a pus în evidență valoarea transportului aerian pentru economie, precum și pentru conectivitatea pasagerilor și a produselor, și, prin urmare, necesitatea de a asigura reziliența acestui sector în fața unor noi riscuri și situații de criză; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că ar trebui promovate sinergiile și complementaritățile TEN-T și TEN-E, asigurând în același timp pe deplin oportunitățile de finanțare existente și viitoare și nivelurile de finanțare pentru dezvoltarea TEN-T; subliniază, în acest sens, că conductele sunt considerate ca fiind nu doar o parte a infrastructurii energetice, ci un element care facilitează tranziția către un transport mai sustenabil; recunoaște rolul conductelor, și anume, de legătură între clustere industriale și noduri de transport și de mijloc de transport pentru mărfuri, și subliniază importanța acestora pentru implementarea anumitor tehnologii de decarbonizare; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că este necesar ca toate statele membre să dispună de o rețea transeuropeană de transport bine dezvoltată, inteligentă, sigură și sustenabilă care să faciliteze mobilitatea, conectivitatea și accesibilitatea teritorială în UE, în special în regiunile periferice, în insule și în regiunile ultraperiferice, cu scopul de a promova și a stimula turismul european și internațional; invită Comisia să exploreze posibilele sinergii cu EuroVélo și cu cele 16 coridoare ale sale, în special prin majorarea sprijinului financiar, pentru a promova cicloturismul local și ecologic în Europa; |
| --- | --- |

44.

Orientarea strategică

| 45. | subliniază valoarea strategică a acțiunii UE de a menține în cadrul TEN-T legături strânse de transport cu țările terțe și de a integra în continuare țările europene partenere ale zonei de liber schimb (AELS), Balcanii de Vest și Comunitatea de transport din Europa de Sud-Est, precum și țările Parteneriatului estic, pentru a promova o mai bună conectivitate cu zonele periferice ale UE; de asemenea, consideră că este oportun, având în vedere investițiile strategice realizate de țările terțe și creșterea influenței acestora în regiunea respectivă, să se extindă conexiunile sale de transport TEN-T la țările candidate, la țările din sudul Mediteranei și din Parteneriatul estic, precum și la Asia, pe baza standardelor UE și a unor garanții în materie de reciprocitate; subliniază, în plus, importanța strategică a Mării Mediterane pentru Uniune și necesitatea consolidării infrastructurii țărilor din sudul Mediteranei și a regiunilor insulare ale UE; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază importanța menținerii legăturilor TEN-T cu Regatul Unit, începând cu recunoașterea acestuia ca „țară învecinată”, astfel cum este definită la articolul 3 litera (b) din regulamentul TEN-T, protejând în același timp implementarea și finalizarea proiectelor de infrastructură TEN-T convenite în comun și asigurând participarea Regatului Unit la finanțarea acestei conexiuni; invită Comisia să acorde o atenție deosebită frontierelor externe ale UE și să monitorizeze impactul retragerii Regatului Unit asupra regiunilor de frontieră; reamintește rolul major al Regatului Unit și al așa-numitului „pod terestru” ca parte a rețelei TEN-T și recunoaște impactul negativ al Brexitului asupra conectivității, accesibilității și coeziunii economice dintre Irlanda și Europa continentală, precum și în interiorul insulei Irlanda; invită Comisia să asigure legătura efectivă a Irlandei cu Europa continentală, acordând o atenție deosebită rutelor maritime, prin rețeaua centrală și cea globală, indiferent de forma pe care o vor lua viitoarele relații dintre UE și Regatul Unit; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că TEN-T, cu principalele sale noduri, îndeplinește o funcție strategică pentru Uniune; îndeamnă Comisia să elaboreze planuri de protejare a infrastructurii strategice și a întregii TEN-T; invită Comisia să se asigure că interesul strategic al UE, interzicerea prețurilor de dumping, respectarea deplină a standardelor europene ridicate în domeniul muncii și principiul reciprocității în ceea ce privește accesul la achiziții publice sunt mai bine luate în considerare în cadrul procedurilor de achiziții pentru proiectele TEN-T; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază importanța creșterii sinergiilor între rețelele transeuropene în domeniul transporturilor, energiei și telecomunicațiilor și între coridoarele lor respective, pentru a asigura accesul pe piață și distribuția fără sincope a combustibililor alternativi pentru transport și pentru a ține seama de evoluția nevoilor digitale ale sectorul transporturilor și ale utilizatorilor acestuia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că politica privind infrastructura de transport oferă o oportunitate clară de a crește sinergiile între nevoile de apărare și TEN-T, cu scopul general de îmbunătățire a mobilității militare pe teritoriul Uniunii, ținând seama de echilibrul geografic și luând în considerare potențialele beneficii pentru protecția civilă; insistă asupra faptului că infrastructura de transport din tronsoanele de rețea transeuropene identificate ca fiind adecvate pentru dubla utilizare a infrastructurii de transport ar trebui adaptată în strictă conformitate cu principiul dublei utilizări, pentru a răspunde atât nevoilor civile, cât și celor de apărare; invită Comisia să mențină propunerea sa inițială de finanțare a mobilității militare în cadrul CFM 2021-2027; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  JO L 348, 20.12.2013, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0420.

(3)  JO L 325, 16.12.2019, p. 1.

(4)  JO L 305, 26.11.2019, p. 1.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0169.

(6)  JO C 215, 19.6.2018, p. 152.

(7)  JO C 388, 13.11.2020, p. 22.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(9)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_10/SR_Transport_Flagship_Infrastructures_RO.pdf

(10)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/LR_TRANSPORT/LR_TRANSPORT_RO.pdf

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR17_13/SR_ERTMS_RAIL_RO.pdf

(12)  În special, modificările prevăzute în partea a III-a din anexă [anexa la Rezoluția legislativă a Parlamentului European referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei (MIE)].

(13)  Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (JO L 307, 28.10.2014, p. 1).

(14)  Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 713/2009, (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009 (JO L 115, 25.4.2013, p. 39).

(15)  Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (JO L 276, 20.10.2010, p. 22).

(16)  Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de raționalizare în scopul înregistrării de progrese în direcția realizării rețelei transeuropene de transport (COM(2018)0277), transformată într-o propunere de directivă conform notei Consiliului 8726/20 din 12 iunie 2020 (2018/0138(COD)).

(17)  Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (JO L 348, 20.12.2013, p. 129).

(18)  Astfel cum se menționează în acordul provizoriu din 17 iunie 2020 rezultat din negocierile interinstituționale cu privire la Regulamentul privind măsurile de raționalizare în scopul înregistrării de progrese în direcția realizării rețelei transeuropene de transport.

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/56

---

P9_TA(2021)0011

Monitorizarea aplicării dreptului Uniunii în 2017, 2018 și 2019

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului Uniunii în 2017, 2018 și 2019 (2019/2132(INI))

(2021/C 456/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 2 și 3, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 2 și 3,

| — | având în vedere rapoartele anuale ale Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii Europene în 2017, 2018 și 2019 (COM(2018)0540, COM(2019)0319) și (COM(2020)0350), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale ale Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii Europene în 2017, 2018 și 2019 (COM(2018)0540, COM(2019)0319) și (COM(2020)0350),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii – Plan de acțiune” (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii – Plan de acțiune” (COM(2019)0343),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 iunie 2018 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului UE în 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 iunie 2018 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului UE în 2016 (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2016 referitoare la o administrație transparentă, eficientă și independentă a Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2016 referitoare la o administrație transparentă, eficientă și independentă a Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind dreptul de procedură administrativă al Uniunii Europene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind dreptul de procedură administrativă al Uniunii Europene (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 21 decembrie 2016, intitulată „Legislația UE: o mai bună aplicare pentru obținerea unor rezultate mai bune” (4) (C(2016)8600), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 21 decembrie 2016, intitulată „Legislația UE: o mai bună aplicare pentru obținerea unor rezultate mai bune” (4) (C(2016)8600),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 aprilie 2012 intitulată „Actualizarea gestionării relațiilor cu petiționarii în ceea ce privește aplicarea dreptului Uniunii” (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 aprilie 2012 intitulată „Actualizarea gestionării relațiilor cu petiționarii în ceea ce privește aplicarea dreptului Uniunii” (COM(2012)0154),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Raportul din 2020 privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Raportul din 2020 privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2020)0580),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu în temeiul articolului 10 din Decizia-cadru 2008/841/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind lupta împotriva crimei organizate (COM(2016)0448), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu în temeiul articolului 10 din Decizia-cadru 2008/841/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind lupta împotriva crimei organizate (COM(2016)0448),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu, intitulată „Al nouălea raport privind progresele înregistrate către o uniune a securității efectivă și reală” (COM(2017)0407), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu, intitulată „Al nouălea raport privind progresele înregistrate către o uniune a securității efectivă și reală” (COM(2017)0407),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (6) (a patra DCSB), astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/843 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivelor 2009/138/CE și 2013/36/UE (7) (a cincea DCSB), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (6) (a patra DCSB), astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/843 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivelor 2009/138/CE și 2013/36/UE (7) (a cincea DCSB),

| — | având în vedere documentul de analiză nr. 07/2018 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Punerea în practică a dreptului UE: responsabilitățile de supraveghere care revin Comisiei Europene în temeiul articolului 17 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană (Analiză panoramică)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de analiză nr. 07/2018 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Punerea în practică a dreptului UE: responsabilitățile de supraveghere care revin Comisiei Europene în temeiul articolului 17 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană (Analiză panoramică)”,

| — | având în vedere documentul de analiză nr. 02/2020 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Procesul legislativ în Uniunea Europeană după aproape 20 de ani de la «O mai bună legiferare»”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de analiză nr. 02/2020 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Procesul legislativ în Uniunea Europeană după aproape 20 de ani de la «O mai bună legiferare»”,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale și cel al Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale și cel al Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0270/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0270/2020),

| A. | întrucât, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din TUE și cu articolul 288 alineatul (3) și articolul 291 alineatul (1) din TFUE, statele membre au responsabilitatea principală de a transpune, aplica și implementa, în mod corect și în termenele prevăzute, dreptul UE, precum și de a prevedea suficiente căi de atac pentru o protecție juridică efectivă în domeniile acoperite de competențele UE; întrucât legislația europeană este eficace numai în măsura în care, pe de-o parte este transpusă la timp, în mod complet și exact și, pe de alta, aplicată corespunzător în dreptul intern de către statele membre, ceea ce este necesar pentru a garanta beneficiile politicilor UE pentru toți cetățenii europeni și condiții de concurență echitabile pentru firme pe piața internă; întrucât legislația UE ar trebui să respecte principiile cooperării loiale, atribuirii competențelor, subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din TUE și cu articolul 288 alineatul (3) și articolul 291 alineatul (1) din TFUE, statele membre au responsabilitatea principală de a transpune, aplica și implementa, în mod corect și în termenele prevăzute, dreptul UE, precum și de a prevedea suficiente căi de atac pentru o protecție juridică efectivă în domeniile acoperite de competențele UE; întrucât legislația europeană este eficace numai în măsura în care, pe de-o parte este transpusă la timp, în mod complet și exact și, pe de alta, aplicată corespunzător în dreptul intern de către statele membre, ceea ce este necesar pentru a garanta beneficiile politicilor UE pentru toți cetățenii europeni și condiții de concurență echitabile pentru firme pe piața internă; întrucât legislația UE ar trebui să respecte principiile cooperării loiale, atribuirii competențelor, subsidiarității și proporționalității;

| B. | întrucât este necesar să se recunoască importanța contribuției active a parlamentelor naționale la buna funcționare a UE și la asigurarea respectării principiului subsidiarității, în conformitate cu procedura consacrată în Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, anexat la TFUE; întrucât ar trebui să continuăm să promovăm o cooperare mai strânsă cu parlamentele naționale în procesul legislativ; reamintește că, în 2019, au fost depuse 159 de rapoarte și niciun aviz motivat, dintr-un număr total de 4 918 rapoarte și, respectiv, 439 de avize prezentate în ultimii nouă ani; întrucât, până în prezent, procedura „cartonașului galben” nu a fost activată decât de trei ori, iar „cartonașul portocaliu” nu a fost utilizat niciodată; |
| --- | --- |

B.

întrucât este necesar să se recunoască importanța contribuției active a parlamentelor naționale la buna funcționare a UE și la asigurarea respectării principiului subsidiarității, în conformitate cu procedura consacrată în Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, anexat la TFUE; întrucât ar trebui să continuăm să promovăm o cooperare mai strânsă cu parlamentele naționale în procesul legislativ; reamintește că, în 2019, au fost depuse 159 de rapoarte și niciun aviz motivat, dintr-un număr total de 4 918 rapoarte și, respectiv, 439 de avize prezentate în ultimii nouă ani; întrucât, până în prezent, procedura „cartonașului galben” nu a fost activată decât de trei ori, iar „cartonașul portocaliu” nu a fost utilizat niciodată;

| C. | întrucât dialogul dintre instituțiile UE și autoritățile naționale a avut un rol esențial în soluționarea a 90 % din procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor începând din 2014, fără implicarea Curții de Justiție; întrucât procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor ar trebui utilizate doar ca măsură de ultimă instanță; întrucât legislația europeană trebuie formulată astfel încât să faciliteze transpunerea în dreptul național; |
| --- | --- |

C.

întrucât dialogul dintre instituțiile UE și autoritățile naționale a avut un rol esențial în soluționarea a 90 % din procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor începând din 2014, fără implicarea Curții de Justiție; întrucât procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor ar trebui utilizate doar ca măsură de ultimă instanță; întrucât legislația europeană trebuie formulată astfel încât să faciliteze transpunerea în dreptul național;

| D. | întrucât procedurile „EU Pilot” au fost introduse pentru a soluționa rapid potențialele încălcări ale dreptului UE într-un stadiu incipient, atunci când este cazul, printr-un dialog structurat de soluționare a problemelor între Comisie și statele membre; întrucât utilizarea lor a scăzut din 2017 deoarece a fost recunoscut faptul că au adăugat un demers birocratic suplimentar la procedură, fără o valoare adăugată reală; întrucât Comisia nu a răspuns încă solicitărilor repetate ale Parlamentului de a fi informat cu privire la procedurile EU Pilot și procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor inițiate, în special atunci când acestea sunt declanșate în urma unor petiții; |
| --- | --- |

D.

întrucât procedurile „EU Pilot” au fost introduse pentru a soluționa rapid potențialele încălcări ale dreptului UE într-un stadiu incipient, atunci când este cazul, printr-un dialog structurat de soluționare a problemelor între Comisie și statele membre; întrucât utilizarea lor a scăzut din 2017 deoarece a fost recunoscut faptul că au adăugat un demers birocratic suplimentar la procedură, fără o valoare adăugată reală; întrucât Comisia nu a răspuns încă solicitărilor repetate ale Parlamentului de a fi informat cu privire la procedurile EU Pilot și procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor inițiate, în special atunci când acestea sunt declanșate în urma unor petiții;

| E. | întrucât, în 2016, Comisia și-a definit prioritățile pentru activitatea sa privind cazurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și plângerile care se concentrează asupra celor mai grave încălcări ale dreptului UE care afectează semnificativ interesele cetățenilor și ale întreprinderilor și întrucât 2017 a fost primul an în care Comisia a aplicat această nouă abordare, mai specifică; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în 2016, Comisia și-a definit prioritățile pentru activitatea sa privind cazurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și plângerile care se concentrează asupra celor mai grave încălcări ale dreptului UE care afectează semnificativ interesele cetățenilor și ale întreprinderilor și întrucât 2017 a fost primul an în care Comisia a aplicat această nouă abordare, mai specifică;

| F. | întrucât procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, precum și alte mecanisme de punere în aplicare și de promovare a conformității garantează că cetățenii și întreprinderile din UE nu sunt afectate în mod negativ de transpunerea tardivă sau incompletă sau de aplicarea incorectă a dreptului UE de către statele membre; întrucât procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor au efectul nedorit de a impune cetățenilor costul transpunerii incomplete sau al aplicării incorecte a dreptului european de către statele membre; întrucât este de dorit o cooperare interinstituțională mai eficientă, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, și introducerea de noi mecanisme sau revizuirea mecanismelor existente pentru a garanta aplicarea corectă a legislației UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, precum și alte mecanisme de punere în aplicare și de promovare a conformității garantează că cetățenii și întreprinderile din UE nu sunt afectate în mod negativ de transpunerea tardivă sau incompletă sau de aplicarea incorectă a dreptului UE de către statele membre; întrucât procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor au efectul nedorit de a impune cetățenilor costul transpunerii incomplete sau al aplicării incorecte a dreptului european de către statele membre; întrucât este de dorit o cooperare interinstituțională mai eficientă, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, și introducerea de noi mecanisme sau revizuirea mecanismelor existente pentru a garanta aplicarea corectă a legislației UE;

| G. | întrucât respectarea statului de drept este piatra de temelie a democrației și susține drepturile fundamentale; întrucât sprijinirea statului de drept constituie o condiție prealabilă pentru respectarea tuturor drepturilor și obligațiilor ce rezultă din tratate și din legislația secundară; întrucât UE are un rol de jucat în soluționarea problemelor legate de statul de drept oriunde apar; întrucât instanțele naționale din statele membre se asigură că drepturile și obligațiile prevăzute de dreptul UE sunt aplicate în mod eficace; întrucât existența unor sisteme judiciare independente și eficace în statele membre constituie baza încrederii reciproce, care este piatra de temelie a spațiului comun de libertate, securitate și justiție, un mediu propice pentru investiții, sustenabilitatea creșterii pe termen lung și protejarea intereselor financiare ale UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât respectarea statului de drept este piatra de temelie a democrației și susține drepturile fundamentale; întrucât sprijinirea statului de drept constituie o condiție prealabilă pentru respectarea tuturor drepturilor și obligațiilor ce rezultă din tratate și din legislația secundară; întrucât UE are un rol de jucat în soluționarea problemelor legate de statul de drept oriunde apar; întrucât instanțele naționale din statele membre se asigură că drepturile și obligațiile prevăzute de dreptul UE sunt aplicate în mod eficace; întrucât existența unor sisteme judiciare independente și eficace în statele membre constituie baza încrederii reciproce, care este piatra de temelie a spațiului comun de libertate, securitate și justiție, un mediu propice pentru investiții, sustenabilitatea creșterii pe termen lung și protejarea intereselor financiare ale UE;

| H. | întrucât protecția drepturilor fundamentale și a libertăților civile, instanțele de judecată imparțiale și independente, libertatea de exprimare, pluralismul și independența mass-mediei de presiunea sau influența politică, respectarea legalității de autoritățile regionale și locale și lupta împotriva corupției și a infiltrării criminalității organizate în economia legală sunt condiții fundamentale pentru a asigura un tratament egal în fața legii și protejarea drepturilor cetățenilor, pentru a preveni abuzurile și a asigura responsabilitatea persoanelor ce dețin funcții publice; întrucât libertatea, pluralismul și independența mass-mediei reprezintă componente esențiale ale dreptului la libertatea de exprimare; întrucât mass-media independentă și liberă joacă un rol esențial într-o societate democratică, astfel cum se prevede în Carta drepturilor fundamentale a UE și în TUE; întrucât campaniile de dezinformare care urmăresc inducerea în eroare a publicului cu privire la activitățile UE vizează și măsurile întreprinse în scopul garantării aplicării corespunzătoare a dreptului UE în statele membre; |
| --- | --- |

H.

întrucât protecția drepturilor fundamentale și a libertăților civile, instanțele de judecată imparțiale și independente, libertatea de exprimare, pluralismul și independența mass-mediei de presiunea sau influența politică, respectarea legalității de autoritățile regionale și locale și lupta împotriva corupției și a infiltrării criminalității organizate în economia legală sunt condiții fundamentale pentru a asigura un tratament egal în fața legii și protejarea drepturilor cetățenilor, pentru a preveni abuzurile și a asigura responsabilitatea persoanelor ce dețin funcții publice; întrucât libertatea, pluralismul și independența mass-mediei reprezintă componente esențiale ale dreptului la libertatea de exprimare; întrucât mass-media independentă și liberă joacă un rol esențial într-o societate democratică, astfel cum se prevede în Carta drepturilor fundamentale a UE și în TUE; întrucât campaniile de dezinformare care urmăresc inducerea în eroare a publicului cu privire la activitățile UE vizează și măsurile întreprinse în scopul garantării aplicării corespunzătoare a dreptului UE în statele membre;

| I. | întrucât articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzice orice formă de discriminare, inclusiv din motive de handicap; întrucât numeroase acte legislative care vizează punerea în aplicare concretă a acestui principiu fundamental nu sunt încă puse în aplicare în mod corect în mai multe state membre; |
| --- | --- |

I.

întrucât articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzice orice formă de discriminare, inclusiv din motive de handicap; întrucât numeroase acte legislative care vizează punerea în aplicare concretă a acestui principiu fundamental nu sunt încă puse în aplicare în mod corect în mai multe state membre;

| J. | întrucât, potrivit Europol, între 0,7 % și 1,28 % din produsul intern brut anual al UE a fost utilizat pentru activități financiare suspecte, cum ar fi spălarea banilor proveniți din activități ilegale; întrucât Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva majorității statelor membre pentru transpunerea incorectă a Directivelor privind combaterea spălării banilor (în special a patra DCSB și A cincea DCSB); |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit Europol, între 0,7 % și 1,28 % din produsul intern brut anual al UE a fost utilizat pentru activități financiare suspecte, cum ar fi spălarea banilor proveniți din activități ilegale; întrucât Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva majorității statelor membre pentru transpunerea incorectă a Directivelor privind combaterea spălării banilor (în special a patra DCSB și A cincea DCSB);

| K. | întrucât unele state membre au introdus programe care implică direct sau indirect vânzarea cetățeniei UE; întrucât au fost exprimate preocupări serioase cu privire la utilizarea abuzivă a unor astfel de programe, care conduce la probleme de securitate și de lipsă de transparență, la diminuarea încrederii cetățenilor în valorile și principiile UE și la facilitarea terorismului, criminalității organizate și a spălării de bani; |
| --- | --- |

K.

întrucât unele state membre au introdus programe care implică direct sau indirect vânzarea cetățeniei UE; întrucât au fost exprimate preocupări serioase cu privire la utilizarea abuzivă a unor astfel de programe, care conduce la probleme de securitate și de lipsă de transparență, la diminuarea încrederii cetățenilor în valorile și principiile UE și la facilitarea terorismului, criminalității organizate și a spălării de bani;

| L. | întrucât, potrivit raportului Comisiei, Decizia-cadru 2008/841/JAI a Consiliului privind lupta împotriva crimei organizate (8) nu garantează nivelul minim necesar de apropiere în ceea ce privește conducerea unei organizații criminale sau participarea la o organizație criminală pe baza unei definiții unice a organizației criminale; întrucât decizia-cadru permite statelor membre să nu introducă conceptul de organizație criminală în legislația lor națională, ci să continue să aplice dreptul penal național în vigoare, prin utilizarea unor norme generale privind participarea la infracțiuni specifice și pregătirea acestora; întrucât, astfel, ar putea apărea noi divergențe în aplicarea practică a deciziei-cadru; |
| --- | --- |

L.

întrucât, potrivit raportului Comisiei, Decizia-cadru 2008/841/JAI a Consiliului privind lupta împotriva crimei organizate (8) nu garantează nivelul minim necesar de apropiere în ceea ce privește conducerea unei organizații criminale sau participarea la o organizație criminală pe baza unei definiții unice a organizației criminale; întrucât decizia-cadru permite statelor membre să nu introducă conceptul de organizație criminală în legislația lor națională, ci să continue să aplice dreptul penal național în vigoare, prin utilizarea unor norme generale privind participarea la infracțiuni specifice și pregătirea acestora; întrucât, astfel, ar putea apărea noi divergențe în aplicarea practică a deciziei-cadru;

| M. | întrucât criza refugiaților a demonstrat că este necesară o reformă urgentă a sistemului european comun de azil și o mai mare partajare a responsabilității între statele membre; întrucât mecanismele obligatorii pentru transferul de urgență al solicitanților de azil din Italia și Grecia s-au dovedit ineficiente, implicând, în special, consecințe fizice și psihologice grave asupra minorilor, în special asupra minorilor neînsoțiți; întrucât Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Republicii Cehe, Poloniei și Ungariei pentru că au refuzat să respecte deciziile de transfer; |
| --- | --- |

M.

întrucât criza refugiaților a demonstrat că este necesară o reformă urgentă a sistemului european comun de azil și o mai mare partajare a responsabilității între statele membre; întrucât mecanismele obligatorii pentru transferul de urgență al solicitanților de azil din Italia și Grecia s-au dovedit ineficiente, implicând, în special, consecințe fizice și psihologice grave asupra minorilor, în special asupra minorilor neînsoțiți; întrucât Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Republicii Cehe, Poloniei și Ungariei pentru că au refuzat să respecte deciziile de transfer;

| N. | întrucât, în conformitate cu Codul Frontierelor Schengen, reintroducerea temporară a controalelor la frontierele interne este permisă numai în circumstanțe excepționale și ca soluție de ultimă instanță; întrucât numeroase state membre au încălcat normele prin prelungirea în mod nejustificat a controalelor la frontieră; întrucât Comisia nu a considerat oportun să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva acestor state; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în conformitate cu Codul Frontierelor Schengen, reintroducerea temporară a controalelor la frontierele interne este permisă numai în circumstanțe excepționale și ca soluție de ultimă instanță; întrucât numeroase state membre au încălcat normele prin prelungirea în mod nejustificat a controalelor la frontieră; întrucât Comisia nu a considerat oportun să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva acestor state;

| O. | întrucât libertatea, pluralismul și independența mass-mediei reprezintă componente esențiale ale dreptului la libertatea de exprimare; întrucât mass-media joacă un rol esențial într-o societate democratică, astfel cum se prevede în Carta drepturilor fundamentale a UE și în TUE; |
| --- | --- |

O.

întrucât libertatea, pluralismul și independența mass-mediei reprezintă componente esențiale ale dreptului la libertatea de exprimare; întrucât mass-media joacă un rol esențial într-o societate democratică, astfel cum se prevede în Carta drepturilor fundamentale a UE și în TUE;

| P. | întrucât scopul Directivei 2014/59/UE de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții este de a limita daunele cauzate de impactul crizelor economice asupra bugetelor publice, limitând, prin recapitalizare internă, efectele intrării băncilor în incapacitate de plată asupra acționarilor, deținătorilor de obligațiuni și titularilor de conturi curente cu sume de peste 100 000 EUR; întrucât titularii de conturi curente și, prin urmare, deponenții riscă să fie nevoiți să plătească pentru gestionarea defectuoasă care provoacă intrarea băncilor în incapacitate de plată, în conformitate cu dispozițiile Directivei privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare (BRRD) și, în special, recapitalizările interne prevăzute de aceasta; |
| --- | --- |

P.

întrucât scopul Directivei 2014/59/UE de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții este de a limita daunele cauzate de impactul crizelor economice asupra bugetelor publice, limitând, prin recapitalizare internă, efectele intrării băncilor în incapacitate de plată asupra acționarilor, deținătorilor de obligațiuni și titularilor de conturi curente cu sume de peste 100 000 EUR; întrucât titularii de conturi curente și, prin urmare, deponenții riscă să fie nevoiți să plătească pentru gestionarea defectuoasă care provoacă intrarea băncilor în incapacitate de plată, în conformitate cu dispozițiile Directivei privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare (BRRD) și, în special, recapitalizările interne prevăzute de aceasta;

| Q. | întrucât, în 2019, Comisia a continuat să monitorizeze punerea în aplicare de către statele membre a Directivei a IV-a privind cerințele de capital, a Directivei privind sistemele de garantare a depozitelor, a Directivei privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare și a Directivei privind ierarhia creditorilor băncilor; întrucât, în 2019, aceasta a lansat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva a 12 state membre care nu au luat măsurile necesare pentru a transpune integral Directiva privind ierarhia creditorilor băncilor, |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în 2019, Comisia a continuat să monitorizeze punerea în aplicare de către statele membre a Directivei a IV-a privind cerințele de capital, a Directivei privind sistemele de garantare a depozitelor, a Directivei privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare și a Directivei privind ierarhia creditorilor băncilor; întrucât, în 2019, aceasta a lansat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva a 12 state membre care nu au luat măsurile necesare pentru a transpune integral Directiva privind ierarhia creditorilor băncilor,

| 1. | salută rapoartele Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului UE pentru anii 2017, 2018 și 2019, inclusiv rapoartele de țară; recunoaște că aceste rapoarte anuale, dreptul de a adresa petiții și inițiativa cetățenească europeană sunt instrumente valoroase care permit legiuitorilor UE să identifice eventualele lacune; salută angajamentul Comisiei de a acorda o importanță deosebită contribuției cetățenilor, întreprinderilor și a altor părți interesate la detectarea încălcărilor legislației UE; îndeamnă Comisia să intensifice dezbaterea publică în legătură cu rapoartele sale anuale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de numărul important de petiții care exprimă preocupările cetățenilor cu privire la presupusele încălcări ale statului de drept în statele membre și salută participarea cetățenilor la exercitarea drepturilor lor; consideră că o astfel de monitorizare este esențială pentru identificarea și prevenirea riscurilor la adresa statului de drept și a drepturilor și libertăților cetățenilor UE, înainte ca acestea să necesite o reacție formală; salută, în acest sens, primul raport anual al Comisiei privind statul de drept ca nou instrument de prevenire și ca o componentă integrantă a noului mecanism european anual privind statul de drept: își reiterează sprijinul pentru instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, care să fie reglementat printr-un acord interinstituțional; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că, în fiecare an, Parlamentul primește un număr semnificativ de petiții din partea unor cetățeni preocupați care își exprimă nemulțumirea față de stadiul punerii în aplicare a legislației UE în statele membre; este deosebit de preocupat de practica de a îndrepta un număr semnificativ de petiționari către alte organisme; își reiterează îngrijorarea cu privire la faptul că această abordare îi poate face pe cetățeni să creadă că vocea lor nu este auzită de către instituțiile UE; subliniază rolul important jucat de societatea civilă și de alte părți interesate, în special de avertizori de integritate, în monitorizarea și raportarea cu privire la aplicarea dreptului UE; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în 2019, Comisia a lansat 797 de noi proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, mai multe decât în 2018 (644) și 2017 (716); este, de asemenea, preocupat de faptul că, în 2019, Comisia a trimis 316 avize motivate, față de 157 în 2018 și de 275 în 2017; constată, cu toate acestea, că, în 2019, încă erau în curs 1 564 de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, o ușoară scădere față de cele 1 571 proceduri încă deschise la sfârșitul lui 2018 și o ușoară creștere față de cele deschise în 2017 (1 559); salută faptul că numărul procedurilor pentru nerespectarea obligațiilor de transpunere la timp încă deschise în 2019 a scăzut la 599, cu 21 % mai puține decât cele deschise la sfârșitul anului 2018 (758); |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază rolul esențial al Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) ca instituție unică a cărei sarcină este de a se pronunța cu privire la validitatea dreptului UE, asigurând astfel corecta interpretare și aplicare a acestuia de către instituțiile și statele membre ale UE; reamintește că procedura preliminară este un mecanism fundamental al dreptului UE care contribuie la clarificarea modului în care dreptul UE trebuie interpretat și aplicat; încurajează instanțele naționale să se adreseze CJUE în caz de dubii, evitând astfel procedurile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | evidențiază faptul că, în 2019, principalele domenii de politică în care au fost deschise proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor au fost, în ordinea numărului de cazuri: mediul, piața internă, industria, întreprinderile și IMM-urile, mobilitatea și transporturile; constată cu regret că legislația în domeniul mediului a generat cel mai mare număr de probleme de transpunere și de punere în aplicare în 2019, în timp ce, în 2018, mediul a fost pe locul al treilea în ceea ce privește numărul de noi proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că, potrivit acestor rapoarte, domeniile în care au fost inițiate cele mai multe proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor de transpunere împotriva statelor membre în anii menționați au fost mediul, mobilitatea, transporturile și piața internă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că incapacitatea de a asigura respectarea legislației nu numai că subminează eficiența pieței interne, dar are și un impact direct asupra drepturilor individuale și, prin urmare, afectează credibilitatea și imaginea Uniunii; consideră că numărul mare de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor indică faptul că aplicarea promptă, corectă și eficace a dreptului UE în statele membre rămâne o provocare considerabilă și o prioritate; invită Comisia să furnizeze mai multe informații cu privire la criteriile aplicate în cadrul noii abordări metodologice aplicate începând cu 2017, care vizează determinarea celor mai grave cazuri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și plângeri legate de încălcări ale dreptului UE; regretă că numărul tot mai mare de proceduri a condus la mărirea permanentă a perioadei medii necesare pentru investigarea potențialelor încălcări ale dreptului UE începând cu anul 2017; solicită Comisiei să reducă perioada medie necesară pentru examinarea plângerilor și inițierea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; invită Comisia, dacă este cazul, să reducă semnificativ perioada de timp necesară pentru introducerea unei acțiuni în instanță împotriva unui stat membru, în conformitate cu articolele 258 și 260 din TFUE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act cu îngrijorare de faptul că perioada medie de transpunere în UE a crescut, durata de transpunere a directivelor în legislația națională fiind cu trei luni mai mare în 2019 decât în 2018; solicită ca procedurile legislative să fie programate în așa fel încât să ofere suficient timp pentru transpunere; subliniază că legile UE trebuie să fie formulate într-un mod clar, inteligibil, cu respectarea principiilor clarității juridice, transparenței și securității juridice; solicită evaluări adecvate ex-ante și ex-post ale impactului legislației UE; reamintește că actele legislative din care decurg cele mai grave proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor sunt directivele; reamintește că regulamentele sunt aplicabile în mod direct și obligatoriu în toate statele membre; invită Comisia, așadar, să recurgă, în măsura posibilului, la regulamente atunci când analizează propunerile legislative; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază rolul important de control al Parlamentului, care poate atrage atenția Comisiei în privința unor deficiențe în aplicarea dreptului UE în statele membre, prin intermediul petițiilor și al întrebărilor; încurajează Comisia să își consolideze și mai mult activitatea de supraveghere a modului în care este aplicat dreptul UE în statele membre, în conformitate cu analiza panoramică efectuată de Curtea de Conturi Europeană; subliniază că un dialog strâns și structurat între Comisie și statele membre într-un stadiu incipient este esențial pentru aplicarea efectivă și corectă a legislației UE și pentru soluționarea problemelor legate de suprareglementare în timpul transpunerii și aplicării legislației UE; reamintește necesitatea de a crea o bază de date și un site internet comune pentru toate părțile procedurii legislative, pentru a spori transparența în discuțiile legislative; invită Comisia să promoveze conformitatea într-un mod mai consecvent în diferitele domenii de politică și, acolo unde este posibil și adecvat, să consolideze instrumentele preventive, cum ar fi, de exemplu, pregătirea planurilor de punere în aplicare, a foilor de parcurs, a documentelor explicative, a site-urilor web specifice și schimbul de bune practici menite să ajute statele membre să identifice problemele de transpunere, să le soluționeze într-un stadiu incipient al procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și să le ajute să găsească soluții comune și, astfel, să sporească eficacitatea legislației UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | recunoaște activitatea desfășurată de Comisia Europeană și respectarea de către aceasta a principiului subsidiarității; subliniază rolul esențial al parlamentelor naționale și al parlamentelor regionale, acolo unde este cazul, în controlul pre-legislativ al proiectelor de acte legislative ale UE; constată că formele actuale de cooperare cu parlamentele naționale ar putea fi îmbunătățite; regretă structura actuală a procedurii pentru mecanismul de control al subsidiarității, care obligă comisiile pentru afaceri europene din parlamentele naționale să dedice prea mult timp evaluărilor tehnice și juridice și să respecte totodată termene scurte; sugerează o revizuire a acestor mecanisme pentru a le face mai funcționale și mai eficiente și pentru a permite dezvoltarea unei abordări mai politice a controlului subsidiarității în întreaga UE; sugerează o implicare mai mare a Comitetului European al Regiunilor, care reprezintă autoritățile locale și regionale, în exercitarea controlului subsidiarității; |
| --- | --- |

11.

| 12. | este foarte îngrijorat de faptul că un număr mare de state membre nu au pus în aplicare Directivele privind combaterea spălării banilor (A patra DCSB și A cincea DCSB); îndeamnă statele membre să transpună urgent și în mod corespunzător aceste directive; salută adoptarea de către Comisie a comunicării intitulate „Către o mai bună punere în aplicare a cadrului UE privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului” care, însoțită de o serie de rapoarte, poate oferi sprijin autorităților europene și naționale pentru a combate mai bine spălarea banilor, inclusiv, riscurile privind finanțarea terorismului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își exprimă îngrijorarea cu privire la implicațiile anumitor programe de investiții și cetățenie recent adoptate de unele state membre ale UE; invită Comisia să introducă o legislație care să interzică astfel de practici; |
| --- | --- |

13.

| 14. | regretă eterogenitatea și lipsa de adecvare a legislației europene de combatere a activităților transfrontaliere de criminalitate organizată, cum ar fi traficul de droguri sau traficul ilegal de persoane; invită Comisia să continue să monitorizeze transpunerea corectă a Deciziei-cadru privind lupta împotriva crimei organizate, utilizând competențele care îi sunt conferite de tratate pentru a asigura respectarea legislației; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de directivă bazată pe articolul 83 alineatul (1) din TFUE de revizuire a Deciziei-cadru 2008/841/JAI privind lupta împotriva crimei organizate, incluzând o actualizare a definițiilor infracțiunilor pentru a acorda o importanță specifică caracterului transfrontalier al organizațiilor criminale, evidențiat în repetate rânduri în rapoartele agențiilor europene competente, în special ale Europol și Eurojust, inclusiv sancțiuni mai aspre și adăugarea infracțiunii de participare la un grup infracțional organizat care, în modelul mafiei, este caracterizat de tactici de intimidare, asociere cu intenția deliberată de a comite activități infracționale, precum și capacitatea de a influența instituțiile publice; consideră că, în acest context, ar fi de dorit și o legislație europeană generală privind protecția celor care decid să coopereze cu justiția; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază importanța unei legislații care să permită autorităților de aplicare a legii să combată în mod eficace dobândirea de bunuri ilicite, împiedicându-i pe infractori să beneficieze de rezultatele infracțiunilor lor și apoi să reintroducă produsele în economia legală sau să le folosească pentru a finanța alte activități infracționale; constată că legislația europeană în domeniu este deficitară, în ciuda intrării în vigoare a Regulamentului (UE) 2018/1805; salută, prin urmare, angajamentului Comisiei de a revizui întregul cadru juridic în materie de înghețare și confiscare a instrumentelor și produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni în UE și de a analiza eventuala necesitate a unor norme comune suplimentare, acordând o atenție deosebită aspectelor legate de sechestrarea sau confiscarea bunurilor provenite din săvârșirea de infracțiuni, chiar și în absența unei condamnări definitive și a celor legate de gestionarea acestor bunuri; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută eforturile Comisiei de a continua monitorizarea transpunerii integrale a directivelor privind drepturile procedurale în spațiul european de libertate, securitate și justiție; subliniază, cu toate acestea, îngrijorarea sa cu privire la dificultățile persistente întâmpinate în transpunerea Directivei 2012/29/UE de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității (9); subliniază preocuparea sa în legătură cu procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor inițiate împotriva mai multor state membre pentru netranspunerea Directivei (UE) 2016/800 privind garanțiile procedurale pentru copiii care sunt persoane suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale (10); |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază nevoia de a îmbunătăți legislația UE privind impozitarea pentru a asigura o mai mare transparență, responsabilitate și eficacitate a sistemelor fiscale, precum și pentru a limita concurența neloială între statele membre și proliferarea paradisurilor fiscale; consideră că o impozitare echitabilă și lupta hotărâtă împotriva fraudei fiscale, a evaziunii fiscale, a planificării fiscale agresive și a spălării de bani au un rol central în politica UE; solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze un sistem de impozitare competitiv, echitabil și solid, adecvat erei digitale și noilor modele de afaceri; |
| --- | --- |

17.

| 18. | regretă că Comisia nu a decis să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva acelor state membre care au încălcat normele Schengen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | regretă faptul că statele membre nu și-au respectat angajamentele în ceea ce privește solidaritatea și partajarea responsabilității în ceea ce privește transferul solicitanților de azil; |
| --- | --- |

19.

| 20. | îndeamnă statele membre să transpună legislația UE pentru combaterea infracțiunilor grave și a terorismului; subliniază, în special, deficiențele în materie de transpunere din mai multe state membre identificate de Comisie în legătură cu Directiva (UE) 2017/541 privind combaterea terorismului (11); constată că majoritatea statelor membre împotriva cărora Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în 2019 pentru netranspunerea Directivei (UE) 2016/681 privind registrul cu numele pasagerilor (12) au notificat între timp Comisiei adoptarea măsurilor necesare pentru transpunerea reușită a acestui act; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită instituțiile UE să garanteze aplicarea în totalitate a Cartei drepturilor fundamentale în toate deciziile, acțiunile și politicile lor, pentru a asigura respectarea pluralismului, a independenței și a libertății mass-mediei; este preocupat de situația mass-mediei din UE; condamnă ferm toate practicile menite să intimideze sau să amenințe jurnaliștii; își reiterează, în acest sens, apelul adresat Comisiei de a prezenta o propunere cuprinzătoare de act legislativ care să vizeze stabilirea unor standarde minime împotriva acțiunilor strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP) în UE; invită Comisia să introducă măsuri disuasive pentru a preveni utilizarea abuzivă a instanțelor care au scopul de a intimida sau de a submina jurnaliștii; |
| --- | --- |

21.

| 22. | condamnă numărul tot mai mare de campanii de dezinformare care urmăresc inducerea în eroare a publicului cu privire la activitățile UE și care vizează, de asemenea, măsurile întreprinse în scopul garantării aplicării corespunzătoare a dreptului UE în statele membre; solicită Comisiei să combată acest fenomen, deoarece încearcă să submineze procesul democratic și încrederea cetățenilor în instituțiile democratice ale UE; invită Comisia să pună în aplicare un set de măsuri clare, cuprinzătoare și ample pentru a combate răspândirea și impactul dezinformării online în Europa și pentru a asigura protecția valorilor europene și a sistemelor democratice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | își exprimă preocuparea față de deficiențele grave constatate în cadrul aplicării dreptului UE în domeniul mediului și al energiei, în special în ceea ce privește gestionarea și eliminarea deșeurilor, eficiența energetică, pierderea biodiversității, exploatarea excesivă a resurselor naturale și a zonelor protejate, tratarea inadecvată a apelor urbane reziduale și poluarea aerului, care au un impact grav asupra sănătății umane; constată cu îngrijorare că sunt în curs 19 proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru transpunerea incorectă a dispozițiilor Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător, care este esențială pentru a asigura punerea în aplicare corectă a principiului „poluatorul plătește” și răspunderea pentru daunele aduse mediului în general; |
| --- | --- |

23.

| 24. | constată, în special, că majoritatea statelor membre au încălcat în mod repetat și sistematic standardele europene privind valorile-limită pentru poluanții atmosferici; subliniază că degradarea ecosistemelor și pierderea biodiversității reprezintă probleme majore la nivelul UE; invită Comisia să propună o nouă lege privind refacerea ecosistemelor, care să se bazeze pe obligațiile existente deja prevăzute în Directiva privind habitatele și în alte acte legislative ale UE și să le depășească; invită Comisia să ia măsuri juridice ferme pentru a asigura transpunerea rapidă, completă și corectă a tuturor directivelor UE privind mediul în toate statele sale membre, ținând seama de prioritățile stabilite în comunicarea sa intitulată „Legislația UE: o mai bună aplicare pentru obținerea unor rezultate mai bune”; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că lipsa unui set coerent și cuprinzător de norme codificate privind buna administrare aplicabile la nivelul Uniunii îngreunează înțelegerea rapidă și deplină de către cetățeni și întreprinderi a drepturilor pe care le au în temeiul dreptului Uniunii; subliniază, prin urmare că, pentru consolidarea drepturilor cetățenilor și a transparenței, ar fi esențială codificarea normelor privind buna administrare sub forma unui regulament care să stabilească diversele aspecte legate de procedura administrativă, inclusiv notificările, termenele limită obligatorii, dreptul de a fi ascultat și dreptul oricărei persoane de a avea acces la dosarul propriu; consideră că acest regulament ar spori eficacitatea, eficiența și capacitatea administrației și a serviciilor publice și, în acest sens, ar răspunde nevoilor de investiții și de reformă din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

25.

| 26. | își reiterează apelul pentru adoptarea unui regulament privind o administrație transparentă, eficientă și independentă a UE în temeiul articolului 298 din TFUE și ia act de faptul că, în acest caz, Comisia nu a prezentat o propunere care să dea curs acestei solicitări; invită, prin urmare, din nou Comisia să prezinte o propunere legislativă privind dreptul de procedură administrativă al UE, luând în considerare demersurile Parlamentului European de până acum, în acest domeniu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ia act de faptul că există o lipsă deosebită de transpunere, punere în aplicare și supraveghere a legislației UE privind spațiul de libertate, securitate și justiție, în pofida insistenței Comisiei și a Consiliului asupra caracterului extrem de urgent al acestor propuneri în procesul legislativ; invită Comisia și autoritățile naționale să monitorizeze și să aplice activ și complet legislația UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | recunoaște că, pentru a asigura aplicarea corectă a legislației UE și buna funcționare a pieței interne, cetățenii și întreprinzătorii trebuie să fie informați în legătură cu chestiunile care decurg din aplicarea cotidiană a legislației UE; invită la o cooperare mai strânsă în acest domeniu, inclusiv prin intermediul serviciului SOLVIT; |
| --- | --- |

28.

| 29. | regretă lipsa persistentă de omogenitate între statele membre în ceea ce privește punerea în aplicare eficace a legislației care vizează construirea unei Uniuni sociale și incluzive și combaterea tuturor formelor de discriminare împotriva grupurilor vulnerabile; își exprimă îngrijorarea cu privire la deficiențele și întârzierile grave în aplicarea dreptului UE care intră sub incidența Pilonului european al drepturilor sociale, în special în aplicarea legislației privind protecția sănătății și a securității lucrătorilor la locul de muncă, a Directivei privind timpul de lucru (13) și a legislației privind egalitatea de tratament și de remunerare între femei și bărbați; subliniază interpretarea largă dată de CJUE în hotărârile sale privind noțiunea de remunerare egală pentru muncă egală și solicită Comisiei să depună mai multe eforturi pentru a combate discriminarea și diferența de remunerare între femei și bărbați la nivel european; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia să se asigure că pandemia de COVID-19 nu este utilizată de statele membre ca pretext pentru aplicarea incorectă a dreptului UE și că orice întârziere a transpunerii directivelor în ordinile juridice naționale este justificată în mod corespunzător; |
| --- | --- |

30.

| 31. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor, Comitetului Economic și Social European, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  JO C 28, 27.1.2020, p. 108.

(2)  JO C 86, 6.3.2018, p. 126.

(3)  JO C 440, 30.12.2015, p. 17.

(4)  JO C 18, 19.1.2017, p. 10.

(5)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

(6)  JO L 141, 5.6.2015, p. 73.

(7)  JO L 156, 19.6.2018, p. 43.

(8)  Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu în temeiul articolului 10 din Decizia-cadru 2008/841/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind lupta împotriva crimei organizate (COM(2016)0448).

(9)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

(10)  JO L 132, 21.5.2016, p. 1.

(11)  JO L 88, 31.3.2017, p. 6.

(12)  JO L 119, 4.5.2016, p. 132.

(13)  Directiva 2003/88/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru (JO L 299, 18.11.2003, p. 9)

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/64

---

P9_TA(2021)0012

Punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2020

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2020 (2020/2206(INI))

(2021/C 456/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună,

| — | având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite și Actul final de la Helsinki din 1975 al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite și Actul final de la Helsinki din 1975 al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE),

| — | având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la responsabilitatea politică (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la responsabilitatea politică (1),

| — | având în vedere rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, din 25 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, din 25 septembrie 2015,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind abordarea integrată în materie de crize și conflicte externe din 22 ianuarie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind abordarea integrată în materie de crize și conflicte externe din 22 ianuarie 2018,

| — | având în vedere cel de-al treilea raport al Grupului ONU de experți eminenți internaționali și regionali privind Yemenul, intitulat „Yemen: A Pandemic of Impunity in a Tortured Land (Yemen: o pandemie de impunitate într-o țară chinuită), care acoperă perioada iulie 2019 – iunie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al treilea raport al Grupului ONU de experți eminenți internaționali și regionali privind Yemenul, intitulat „Yemen: A Pandemic of Impunity in a Tortured Land (Yemen: o pandemie de impunitate într-o țară chinuită), care acoperă perioada iulie 2019 – iunie 2020,

| — | având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din 28 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din 28 iunie 2016,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 aprilie 2020 privind răspunsul UE pe plan mondial la COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 aprilie 2020 privind răspunsul UE pe plan mondial la COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2020 referitoare la egalitatea de gen în politica externă și de securitate a UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2020 referitoare la egalitatea de gen în politica externă și de securitate a UE (2),

| — | având în vedere recomandarea Parlamentului European din 13 martie 2019 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind domeniul de acțiune și mandatul reprezentanților speciali ai UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Parlamentului European din 13 martie 2019 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind domeniul de acțiune și mandatul reprezentanților speciali ai UE (3),

| — | având în vedere Rezoluția nr. 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea (FPS), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția nr. 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea (FPS),

| — | având în vedere Agenda europeană privind securitatea pentru perioada 2015-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda europeană privind securitatea pentru perioada 2015-2020,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 iunie 2020, intitulată „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 iunie 2020, intitulată „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” (JOIN(2020)0008),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (4),

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind securitatea și apărarea din 17 iunie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind securitatea și apărarea din 17 iunie 2020,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 9 septembrie 2020 intitulată „Raport de analiză prospectivă strategică pentru 2020: drumul de parcurs către o Europă mai rezilientă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 9 septembrie 2020 intitulată „Raport de analiză prospectivă strategică pentru 2020: drumul de parcurs către o Europă mai rezilientă”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 iunie 2019, 15 iulie 2019, 14 octombrie 2019 și 12 decembrie 2019, declarația miniștrilor afacerilor externe din UE din 15 mai 2020 și concluziile Consiliului European din 20 iunie 2019, 17 octombrie 2019 și 1 octombrie 2020 privind activitățile ilegale ale Turciei în estul Mării Mediterane, precum și concluziile Consiliului din 14 octombrie 2019 privind nord-estul Siriei, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 iunie 2019, 15 iulie 2019, 14 octombrie 2019 și 12 decembrie 2019, declarația miniștrilor afacerilor externe din UE din 15 mai 2020 și concluziile Consiliului European din 20 iunie 2019, 17 octombrie 2019 și 1 octombrie 2020 privind activitățile ilegale ale Turciei în estul Mării Mediterane, precum și concluziile Consiliului din 14 octombrie 2019 privind nord-estul Siriei,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2020 intitulată „Sprijinirea Balcanilor de Vest pentru combaterea COVID-19 și redresarea post-pandemică – Contribuția Comisiei în perspectiva reuniunii liderilor UE și ai Balcanilor de Vest din 6 mai 2020” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2020 intitulată „Sprijinirea Balcanilor de Vest pentru combaterea COVID-19 și redresarea post-pandemică – Contribuția Comisiei în perspectiva reuniunii liderilor UE și ai Balcanilor de Vest din 6 mai 2020” (COM(2020)0315),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0266/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0266/2020),

| A. | întrucât Parlamentul are datoria și responsabilitatea de a-și exercita controlul democratic asupra politicii externe și de securitate comune (PESC) și a politicii de securitate și apărare comune (PSAC) și ar trebui să dispună de informațiile necesare într-un mod transparent și în timp util, precum și de mijloacele eficace pentru a-și îndeplini pe deplin acest rol, inclusiv în ceea ce privește toate programele industriale în domeniul apărării; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul are datoria și responsabilitatea de a-și exercita controlul democratic asupra politicii externe și de securitate comune (PESC) și a politicii de securitate și apărare comune (PSAC) și ar trebui să dispună de informațiile necesare într-un mod transparent și în timp util, precum și de mijloacele eficace pentru a-și îndeplini pe deplin acest rol, inclusiv în ceea ce privește toate programele industriale în domeniul apărării;

| B. | întrucât PESC a UE urmărește să asigure securitatea și stabilitatea, promovând în același timp valorile europene precum libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

B.

întrucât PESC a UE urmărește să asigure securitatea și stabilitatea, promovând în același timp valorile europene precum libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului;

| C. | întrucât lumea se confruntă cu o situație de concurență geopolitică agresivă, care necesită mecanisme și capacități de răspuns rapide și adecvate pentru politica externă; |
| --- | --- |

C.

întrucât lumea se confruntă cu o situație de concurență geopolitică agresivă, care necesită mecanisme și capacități de răspuns rapide și adecvate pentru politica externă;

| D. | întrucât necesitatea unei politici externe comune mai puternice, mai ambițioase, mai credibile și mai unite a devenit crucială, deoarece UE se confruntă cu multiple provocări geopolitice în întreaga regiune, care afectează direct sau indirect toate statele sale membre și pe cetățenii săi; |
| --- | --- |

D.

întrucât necesitatea unei politici externe comune mai puternice, mai ambițioase, mai credibile și mai unite a devenit crucială, deoarece UE se confruntă cu multiple provocări geopolitice în întreaga regiune, care afectează direct sau indirect toate statele sale membre și pe cetățenii săi;

| E. | întrucât UE nu își valorifică potențialul în domeniul politicii externe și de securitate din cauza lipsei de unitate între statele sale membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE nu își valorifică potențialul în domeniul politicii externe și de securitate din cauza lipsei de unitate între statele sale membre;

| F. | întrucât niciun stat membru al UE nu poate aborda, pe cont propriu, niciuna dintre provocările globale cu care se confruntă în prezent Europa; întrucât o PESC ambițioasă și eficace trebuie să se bazeze pe resurse financiare adecvate și pe mecanisme decizionale îmbunătățite; |
| --- | --- |

F.

întrucât niciun stat membru al UE nu poate aborda, pe cont propriu, niciuna dintre provocările globale cu care se confruntă în prezent Europa; întrucât o PESC ambițioasă și eficace trebuie să se bazeze pe resurse financiare adecvate și pe mecanisme decizionale îmbunătățite;

| G. | întrucât, în contextul pandemiei de COVID-19, democrația, drepturile omului, statul de drept și libertățile fundamentale s-au deteriorat în multe părți ale lumii, iar campaniile de dezinformare și atacurile cibernetice venite din partea unor țări terțe s-au intensificat; întrucât tendințele izolaționiste, unilaterale și anti-globaliste și rivalitățile sistemice au devenit mai pronunțate decât cooperarea multilaterală în conformitate cu ordinea internațională bazată pe norme; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în contextul pandemiei de COVID-19, democrația, drepturile omului, statul de drept și libertățile fundamentale s-au deteriorat în multe părți ale lumii, iar campaniile de dezinformare și atacurile cibernetice venite din partea unor țări terțe s-au intensificat; întrucât tendințele izolaționiste, unilaterale și anti-globaliste și rivalitățile sistemice au devenit mai pronunțate decât cooperarea multilaterală în conformitate cu ordinea internațională bazată pe norme;

| H. | întrucât provocări precum reapariția populismului și a autoritarismului, o reticență din ce în ce mai mare în ceea ce privește respectarea dreptului internațional, a drepturilor omului și a statului de drept și atacurile împotriva democrației liberale și a multilateralismului, pe lângă concurența dintre marile puteri care s-a transformat în rivalitate, în special între SUA și China, reprezintă o amenințare reală la adresa securității internaționale și a valorilor, intereselor și a influenței UE, care riscă să rămână în afara sferelor decizionale și să fie grav dezavantajată de o astfel de concurență; |
| --- | --- |

H.

întrucât provocări precum reapariția populismului și a autoritarismului, o reticență din ce în ce mai mare în ceea ce privește respectarea dreptului internațional, a drepturilor omului și a statului de drept și atacurile împotriva democrației liberale și a multilateralismului, pe lângă concurența dintre marile puteri care s-a transformat în rivalitate, în special între SUA și China, reprezintă o amenințare reală la adresa securității internaționale și a valorilor, intereselor și a influenței UE, care riscă să rămână în afara sferelor decizionale și să fie grav dezavantajată de o astfel de concurență;

| I. | întrucât politica europeană de vecinătate (PEV) este un instrument-cheie în privința vecinilor estici și sudici ai UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât politica europeană de vecinătate (PEV) este un instrument-cheie în privința vecinilor estici și sudici ai UE;

| J. | întrucât instabilitatea și imprevizibilitatea la frontierele Uniunii și în vecinătatea imediată a acesteia reprezintă o amenințare directă la adresa securității Uniunii și a statelor sale membre; întrucât pandemia de COVID-19 poate conduce la o înrăutățire a mediului de securitate internațional; întrucât consecințele economice și sociale grave ale pandemiei vor avea un impact grav asupra nivelurilor actuale ale sărăciei și inegalităților la nivel mondial și, prin urmare, pot conduce la tulburări sociale profunde și la proteste semnificative, devenind un nou factor de instabilitate în multe țări aflate în situații de fragilitate; întrucât multe dintre amenințările care au apărut în anii precedenți, inclusiv amenințările cibernetice, schimbările climatice și pandemiile, au devenit în prezent realități care au un impact din ce în ce mai grav asupra diferitelor aspecte ale vieții umane, precum și asupra oportunităților de dezvoltare, a ordinii geopolitice mondiale și a stabilității; |
| --- | --- |

J.

întrucât instabilitatea și imprevizibilitatea la frontierele Uniunii și în vecinătatea imediată a acesteia reprezintă o amenințare directă la adresa securității Uniunii și a statelor sale membre; întrucât pandemia de COVID-19 poate conduce la o înrăutățire a mediului de securitate internațional; întrucât consecințele economice și sociale grave ale pandemiei vor avea un impact grav asupra nivelurilor actuale ale sărăciei și inegalităților la nivel mondial și, prin urmare, pot conduce la tulburări sociale profunde și la proteste semnificative, devenind un nou factor de instabilitate în multe țări aflate în situații de fragilitate; întrucât multe dintre amenințările care au apărut în anii precedenți, inclusiv amenințările cibernetice, schimbările climatice și pandemiile, au devenit în prezent realități care au un impact din ce în ce mai grav asupra diferitelor aspecte ale vieții umane, precum și asupra oportunităților de dezvoltare, a ordinii geopolitice mondiale și a stabilității;

| K. | întrucât utilizarea informațiilor globale în domeniul maritim este esențială pentru a asigura o funcție de supraveghere strategică, pentru a permite analiza riscurilor și alerta timpurie în beneficiul Uniunii și al statelor membre, precum și pentru a consolida sprijinul informațional pentru operațiunile de securitate maritimă civile și militare; |
| --- | --- |

K.

întrucât utilizarea informațiilor globale în domeniul maritim este esențială pentru a asigura o funcție de supraveghere strategică, pentru a permite analiza riscurilor și alerta timpurie în beneficiul Uniunii și al statelor membre, precum și pentru a consolida sprijinul informațional pentru operațiunile de securitate maritimă civile și militare;

| L. | întrucât combaterea terorismului este o prioritate principală în Agenda europeană privind securitatea pentru perioada 2015-2020; |
| --- | --- |

L.

întrucât combaterea terorismului este o prioritate principală în Agenda europeană privind securitatea pentru perioada 2015-2020;

| M. | întrucât pandemia de COVID-19 a evidențiat vulnerabilitatea UE față de regimurile autoritare, fragilitatea alianțelor externe tradiționale ale UE și necesitatea ca Uniunea să asigure o politică externă care să fie în concordanță cu valorile sale fundamentale; întrucât acest lucru impune ca UE să își revizuiască relațiile externe pentru ca acestea să se bazeze pe principiul solidarității și al multilateralismului; întrucât pandemia de COVID-19 și consecințele sale pe scară largă îi afectează în mod deosebit de grav pe cei mai vulnerabili, în special în regiunile cu sisteme sanitare și sociale mai fragile; |
| --- | --- |

M.

întrucât pandemia de COVID-19 a evidențiat vulnerabilitatea UE față de regimurile autoritare, fragilitatea alianțelor externe tradiționale ale UE și necesitatea ca Uniunea să asigure o politică externă care să fie în concordanță cu valorile sale fundamentale; întrucât acest lucru impune ca UE să își revizuiască relațiile externe pentru ca acestea să se bazeze pe principiul solidarității și al multilateralismului; întrucât pandemia de COVID-19 și consecințele sale pe scară largă îi afectează în mod deosebit de grav pe cei mai vulnerabili, în special în regiunile cu sisteme sanitare și sociale mai fragile;

| N. | întrucât în ultimii ani au apărut noi provocări multidimensionale, cum ar fi proliferarea armelor de distrugere în masă, contestarea acordurilor de neproliferare a armelor, agravarea conflictelor regionale care au generat strămutări ale populației, concurența pentru resursele naturale, dependența energetică, schimbările climatice, consolidarea statelor eșuate, terorismul, criminalitatea transnațională organizată, atacurile cibernetice sau campaniile de dezinformare; |
| --- | --- |

N.

întrucât în ultimii ani au apărut noi provocări multidimensionale, cum ar fi proliferarea armelor de distrugere în masă, contestarea acordurilor de neproliferare a armelor, agravarea conflictelor regionale care au generat strămutări ale populației, concurența pentru resursele naturale, dependența energetică, schimbările climatice, consolidarea statelor eșuate, terorismul, criminalitatea transnațională organizată, atacurile cibernetice sau campaniile de dezinformare;

| O. | întrucât, având în vedere eșuarea unor importante acorduri în materie de control al armamentului și de dezarmare și evoluțiile rapide ale noilor tehnologii militare, dezarmarea, controlul armelor și neproliferarea ar trebui să devină un obiectiv major al PESC pentru a proteja cetățenii UE, precum și stabilitatea și securitatea internațională deopotrivă; întrucât Poziția comună 2008/944/PESC trebuie actualizată, astfel încât criteriile să fie aplicate și implementate în mod strict; |
| --- | --- |

O.

întrucât, având în vedere eșuarea unor importante acorduri în materie de control al armamentului și de dezarmare și evoluțiile rapide ale noilor tehnologii militare, dezarmarea, controlul armelor și neproliferarea ar trebui să devină un obiectiv major al PESC pentru a proteja cetățenii UE, precum și stabilitatea și securitatea internațională deopotrivă; întrucât Poziția comună 2008/944/PESC trebuie actualizată, astfel încât criteriile să fie aplicate și implementate în mod strict;

Poziționarea UE ca „partener preferat” într-o ordine geopolitică în schimbare

| 1. | subliniază că pandemia de COVID-19 reprezintă un semnal de alarmă, care relevă necesitatea unei politici externe și de securitate a UE mai puternice, mai autonome, mai unite și mai asertive, pentru a consolida poziția de lider a Uniunii pe scena internațională, pentru a apăra și a dezvolta o ordine internațională bazată pe norme, care să garanteze multilateralismul, democrația și drepturile omului, precum și pentru a promova valorile și interesele sale cu mai multă hotărâre la nivel mondial; subliniază că, pentru a realiza acest lucru, UE trebuie mai întâi să își sprijine cu succes partenerii din imediata vecinătate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | promovează și apără rolul UE de partener de încredere la nivel mondial, „partenerul de preferat” al părților terțe, un mediator principial, dar nu dogmatic, sincer, un actor de referință pentru soluționarea conflictelor și mediere, care promovează diplomația și dialogul ca modalitate preferată de a juca un rol constructiv în conflictele globale, în calitate de promotor principal al dezvoltării durabile și de contribuitor major la cadrul multilateral, dar și ca actor global care este pregătit să acționeze în mod autonom și decisiv atunci când este necesar pentru a apăra propriile valori și interese ale UE, care își asumă responsabilitatea prin asigurarea propriei securități și promovarea păcii și stabilității la nivel internațional, pe baza principiilor și a valorilor Cartei ONU, astfel cum sunt consacrate în dreptul internațional, cu respectarea ordinii internaționale bazate pe norme; consideră că este nevoie de creativitate, de o atitudine mai proactivă și de mai multă unitate și solidaritate între statele membre, precum și de angajament și resurse din partea statelor membre, pentru a spori influența UE la nivel mondial și pentru a promova modelul său de putere pozitivă și rolul său responsabil în guvernanța globală, precum și pentru a-i permite să își asume responsabilitatea strategică în vecinătatea sa imediată; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că instabilitatea din ce în ce mai accentuată din lume, mediul din ce în ce mai conflictual, eroziunea multilateralismului și ascensiunea autoritarismului, precum și provocările globale multidimensionale, în special climatul tot mai conflictual, care se traduce în continuarea și uneori reluarea conflictelor armate, inclusiv la frontierele estice și sudice ale continentului european, terorismul, schimbările climatice și amenințările tot mai mari la adresa resurselor naturale, fluxurile migratorii necontrolate, riscurile legate de sănătate, amenințările hibride, cum ar fi campaniile de dezinformare, măsurile active și atacurile cibernetice, printre altele, ar trebui să determine UE să își dezvolte autonomia strategică și să își consolideze în același timp cooperarea cu aliații săi; subliniază importanța pentru Uniune, în acest sens, de a stabili o cooperare mai strategică cu țările terțe, bazată pe încredere și beneficii reciproce, precum și de a crea alianțe cu democrații care împărtășesc aceeași viziune, inclusiv din emisfera sudică, precum și coaliții ad-hoc cu alți parteneri care împărtășesc aceeași viziune, acolo unde este necesar; |
| --- | --- |

3.

| 4. | în acest sens, subliniază necesitatea ca Uniunea să coopereze îndeaproape cu partenerii-cheie la nivel mondial și să joace un rol activ în apărarea instituțiilor-cheie pentru dreptul internațional și sistemul multilateral; insistă asupra importanței consolidării parteneriatului UE cu ONU și NATO, precum și a aprofundării cooperării cu organizații precum Consiliul Europei, OSCE, Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), Uniunea Africană, Organizația Statelor Americane (OSA), Liga Arabă, Comunitatea Statelor Latinoamericane și Caraibiene (CELAC) și Mercosur; solicită o cooperare și o coordonare sporite între UE și NATO, prin punerea în comun a cunoștințelor și a resurselor și evitarea suprapunerilor, pentru a construi o abordare complementară comună a provocărilor actuale și viitoare la nivel regional și mondial în materie de securitate, precum și a situațiilor de conflict, a crizelor sanitare, a amenințărilor asimetrice și hibride, a atacurilor cibernetice și a dezinformării; subliniază importanța Curții Penale Internaționale (CPI) în investigarea crimelor împotriva umanității și în apărarea victimelor acestora și salută sprijinul puternic exprimat de Uniune pentru Curte, care a fost recent ținta presiunilor și atacurilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă îngrijorarea cu privire la amploarea fără precedent a unor campanii de dezinformare și propagandă susținute de state și de actori nestatali, cu efecte devastatoare pentru societăți, inclusiv în vecinătatea europeană și, în special, în Balcanii de Vest; condamnă manipularea și conflictualizarea informațiilor, inclusiv de către actori statali, sub-statali și nestatali cu intenții răuvoitoare, precum și de către platforme și organizații utilizate de țări terțe autoritare pentru a finanța și influența în mod direct și indirect partidele politice și actorii din Europa; salută reacția atât de necesară a instituțiilor UE la această nouă provocare, de exemplu prin înființarea unei noi comisii speciale în Parlament, care să se concentreze asupra interferențelor străine în procesele democratice din UE, inclusiv asupra dezinformării, și adoptarea deciziei Consiliului privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre (5); subliniază necesitatea unei reacții care să nu limiteze drepturile și libertățile fundamentale; subliniază importanța unei comunicări strategice eficace a UE și salută consolidarea Stratcom în cadrul Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și eforturile sale de a identifica și de a suprima campaniile de dezinformare; subliniază necesitatea ca UE să își consolideze în continuare capacitățile de combatere proactivă a știrilor false și a dezinformării ca o amenințare la adresa democrației și să își îmbunătățească cultura securității pentru a-și proteja mai bine rețelele de informare și de comunicare; invită UE să devină un lider în promovarea unui cadru colectiv de autoapărare și cooperare împotriva amenințărilor hibride și a influenței negative a regimurilor autoritare, în special asupra guvernanței democratice și a întreprinderilor private la nivel mondial; subliniază, prin urmare, necesitatea ca UE să își consolideze alianțele cu alți actori globali democratici pentru a face față acestor amenințări la nivel mondial, inclusiv prin intermediul unor instituții multilaterale reformate și mai reziliente; |
| --- | --- |

5.

| 6. | insistă asupra faptului că politica externă și de securitate a UE trebuie să fie ghidată de promovarea obiectivelor prevăzute la articolul 21 din TUE, cum ar fi democrația, demnitatea umană, drepturile omului și libertățile fundamentale, inclusiv libertatea religioasă sau de credință, protecția tuturor minorităților și a comunităților religioase, inclusiv creștinii, evreii, musulmanii, necredincioșii și alții, precum și promovarea egalității de gen; salută, în această privință, decizia recentă a Comisiei de a reînnoi mandatul Trimisului special pentru promovarea libertății religioase sau de convingeri în afara UE, dar solicită o numire cât mai curând posibil; invită delegațiile UE să monitorizeze îndeaproape situația globală a drepturilor omului, să identifice tendințele și să sprijine cetățenii și organizațiile societății civile în eforturile lor de a inversa tendințele negative în privința drepturilor omului la nivel mondial; subliniază că politica externă și de securitate a UE este eficientizată prin utilizarea condiționalității în stimulentele sale economice și politice; reamintește în acest sens că Comisia ar trebui să monitorizeze și să prezinte rapoarte periodice Parlamentului cu privire la situația drepturilor omului în țările terțe care beneficiază de exceptare de la obligativitatea vizelor și ar trebui să suspende scutirea de viză în cazul încălcărilor care au loc în țara în cauză; invită Comisia și Consiliul să consolideze la nivel global programele Uniunii de sprijinire a democrației, prin încurajarea proceselor pro-democratice ascendente, consolidarea rezilienței instituționale și sprijinirea activității fundațiilor politice europene în ceea ce privește consolidarea proceselor democratice; își reiterează apelul, formulat în recomandarea sa din 13 martie 2019, de reformare și revizuire a reprezentanților speciali și trimișilor speciali ai UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că UE ar trebui să abordeze cauzele profunde ale migrației, precum sărăcia, insecuritatea alimentară și nutrițională, șomajul, instabilitatea și lipsa de securitate în țările terțe de origine a migrației ilegale în masă; subliniază că ar trebui să se pună accentul pe sprijinirea dezvoltării unor instituții stabile pentru a promova dezvoltarea societală durabilă în aceste state; |
| --- | --- |

7.

Un nou nivel de ambiție pentru PESC: abordări regionale strategice bazate pe o voință politică mai puternică

| 8. | reamintește că niciun stat membru al UE nu dispune în mod individual de capabilități și resurse suficiente pentru a face față eficient provocărilor internaționale actuale; consideră că, în acest context, UE are nevoie în primul rând de o voință politică puternică și autentică din partea statelor sale membre de a conveni și promova în comun obiectivele de politică externă ale UE, cum ar fi prevenirea conflictelor și acordurile de pace, și de a contracara încercările țărilor terțe de a slăbi și diviza UE, inclusiv prin subminarea valorilor europene; subliniază că doar o Uniune Europeană puternică și unită, cu politici externe, de securitate și de apărare bine definite, și cu state membre ale UE care sprijină VP/ÎR în punerea în aplicare a obiectivelor convenite, va fi în măsură să joace un rol puternic în noul mediu geopolitic; invită instituțiile UE și statele membre să coordoneze eventualele acțiuni întreprinse ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19 între ele și cu partenerii internaționali, pentru a promova un răspuns global coerent și incluziv în fața pandemiei și salută, în acest sens, abordarea „Echipa Europa”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își reiterează apelul pentru o revizuire a Strategiei globale a UE, pentru a integra experiența noii dinamici geopolitice, amenințările actuale, inclusiv pandemia de COVID-19 și provocările de așteptat în viitor, precum și pentru a reevalua obiectivele și mijloacele PESC; subliniază că, în paralel cu dezvoltarea în continuare a cooperării sale cu partenerii și aliații internaționali, UE trebuie să accelereze procesul decizional în domeniul afacerilor externe și capacitatea sa de a colabora cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune, consolidând în același timp multilateralismul, și să își consolideze capacitățile strategice de a acționa, inclusiv în mod autonom, dacă este necesar; subliniază că UE are responsabilitatea de a-și consolida autonomia strategică în ceea ce privește diplomația comună, securitatea și apărarea, precum și chestiunile economice, de sănătate și comerciale, pentru a aborda numeroasele provocări comune legate de apărarea intereselor, normelor și valorilor sale în lumea post-pandemie; insistă, prin urmare, asupra faptului că este necesar ca statele europene să își păstreze capacitatea de a decide și de a acționa singure; îndeamnă statele membre să implementeze rapid și să aplice noul regulament pentru a stabili mecanisme de examinare a investițiilor străine în sectoarele critice; încurajează statele membre ale UE să creeze un nou forum pentru cooperare multilaterală, inspirându-se din moștenirea Comitetului de coordonare pentru controlul multilateral strategic al exporturilor, pentru a monitoriza și controla exportul de tehnologii, fluxurile comerciale și investițiile sensibile către țările care prezintă motive de îngrijorare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că există încă un mare potențial neexploatat de combinare și integrare a tuturor branșelor puterii directe și indirecte a acțiunii externe a UE pentru a îndeplini obiectivele PESC; reamintește, în acest sens, că diplomația Parlamentului European constituie un pilon important al politicii externe a UE, cu propriile instrumente și canale, distincte, dar și complementare; consideră, prin urmare, că Parlamentul European trebuie să fie recunoscut ca parte integrantă a abordării „Echipa Europa”, promovată de Comisie și de SEAE; subliniază, în acest sens, importanța rolului Parlamentului în mediere și sprijinirea democrației, precum și contribuția valoroasă a adunărilor parlamentare la acțiunea externă a Europei, inclusiv în materie de securitate și apărare, precum și necesitatea de a le promova activitatea și de a garanta desfășurarea corectă a activității lor; invită VP/ÎR și președinții Comisiei și Consiliului să informeze permanent Parlamentul și să îl implice în acțiunea externă a UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că ambiția de a avea o politică externă și de securitate solidă, autonomă și pe deplin dezvoltată a Uniunii implică, de asemenea, existența unui corp diplomatic cu aceleași caracteristici, constituit de la început ca un organism specific european; sprijină, în acest sens, eforturile în direcția creării unei școli diplomatice europene, care să aibă drept sarcină instituirea unui sistem autonom de selecție și de formare pentru viitorii diplomați ai UE, în cadrul unei adevărate cariere diplomatice europene; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că dispozițiile Tratatului UE privind consultarea și informarea Parlamentului în domeniul PESC ar trebui să se traducă prin norme clare privind comunicarea reciprocă a documentelor importante, inclusiv a proiectelor de strategii, în mod transparent și în timp util; subliniază că este necesară o îmbunătățire substanțială a modului în care Comisia și SEAE transmit în prezent Parlamentului informații sensibile sau confidențiale; solicită, de asemenea, o examinare a modului în care pot fi îmbunătățite calitatea, domeniul de aplicare și formatul reuniunilor comisiilor și ale schimburilor cu SEAE și cu Comisia; consideră că „Declarația privind responsabilitatea politică” din 2010 nu mai este o bază adecvată pentru relațiile dintre Parlament și VP/ÎR și ar trebui înlocuită cu un acord interinstituțional, pentru a consolida drepturile de control democratic ale Parlamentului, în conformitate cu tratatele; reamintește, de asemenea, că a solicitat revizuirea deciziei Consiliului de înființare a SEAE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | regretă absența progreselor în ceea ce privește îmbunătățirea procesului decizional în chestiuni legate de PESC, ceea ce are un impact asupra eficienței, rapidității și credibilității acțiunii și procesului decizional al UE pe scena internațională; invită statele membre să deschidă urgent o dezbatere privind posibilitatea trecerii de la votul în unanimitate la votul cu majoritate calificată cel puțin în anumite domenii ale PESC, cum ar fi deciziile privind chestiunile legate de drepturile omului și sancțiuni, ca mijloc concret de consolidare a influenței UE pe scena mondială; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută adoptarea unui nou regim al Uniunii de sancțiuni la nivel mondial în materie de drepturi ale omului (echivalentul UE al legii Magnitsky), care îi permite să impună sancțiuni specifice celor care se fac vinovați de încălcări grave ale drepturilor omului și de abuzuri grave împotriva acestora la nivel mondial; recomandă ca domeniul de aplicare al regimului de sancțiuni să fie extins în viitor pentru a include actele de corupție; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită revizuirea listelor de echipamente care sunt interzise pentru exportul către țări terțe, pentru a evita situațiile în care statele membre furnizează instrumente, cu sprijin financiar din partea UE, care sunt în cele din urmă utilizate pentru oprimarea cetățenilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sprijină o dezbatere la nivelul UE pentru a lua în considerare noi forme de cooperare, cum ar fi un Consiliu European de Securitate, întrucât este timpul să se stabilească în mod oficial formatele și instituțiile eficiente pentru a îmbunătăți coerența și influența politicii externe și de securitate a UE; consideră că această idee ar trebui discutată în cadrul Conferinței privind viitorul Europei și își reiterează, de asemenea, apelul pentru înființarea unui Consiliu al miniștrilor apărării; |
| --- | --- |

16.

| 17. | evidențiază faptul că UE s-a angajat să consolideze rolul ONU pe scena internațională și subliniază, în acest sens, că este necesară reformarea sistemului Națiunilor Unite, astfel încât să se consolideze coerența acțiunilor tuturor agențiilor, organizațiilor și programelor sale pentru a garanta că obiectivele de dezvoltare durabilă din cadrul Agendei 2030 sunt îndeplinite; solicită încă o dată statelor membre să sprijine reformele în ceea ce privește componența și funcționarea Consiliului de Securitate pentru ca acesta să devină mai eficient și mai operațional, să aibă un rol esențial în asigurarea păcii mondiale și o agendă care să vizeze mai mult decât securitatea militară și să includă fluxurile de refugiați și de persoane strămutate, securitatea alimentară, schimbările climatice sau combaterea pandemiilor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază importanța vitală a UE în sprijinirea proceselor democratice și electorale care au loc și în protejarea transparenței și a legitimității acestora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recunoaște că stabilitatea, securitatea, pacea și prosperitatea Balcanilor de Vest și a țărilor din vecinătatea estică și sudică afectează în mod direct stabilitatea și securitatea Uniunii și a statelor sale membre, precum și reputația acesteia ca actor geopolitic mondial; subliniază că Uniunea Europeană este cel mai mare partener comercial și investitor în Balcanii de Vest și în țările Parteneriatului estic; solicită UE să își asume responsabilitatea strategică în vecinătatea UE și să joace un rol mai prompt, mai activ, mai unificat și mai eficace în medierea și soluționarea pașnică a tensiunilor și conflictelor în curs, precum și în prevenirea conflictelor viitoare din vecinătate; consideră că acest lucru poate fi realizat prin prioritizarea eforturilor de consolidare preventivă a păcii, inclusiv prin diplomație preventivă și mecanisme de alertă timpurie, prin consolidarea cooperării bilaterale și sprijinirea forțelor democratice și a statului de drept, prin crearea de stimulente pozitive pentru stabilizarea și dezvoltarea socioeconomică și prin consolidarea rezilienței societăților, susținute de resurse bugetare adecvate; își reafirmă sprijinul ferm pentru formatul Normandia, Conferința de la Berlin privind Libia și Grupul de la Minsk; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își reiterează angajamentul față de extindere ca o politică transformatoare esențială a UE și salută metodologia revizuită a Comisiei și accentul mai puternic pus de aceasta pe natura politică a procesului de extindere; sprijină perspectiva europeană pentru țările din Balcanii de Vest și salută reafirmarea sprijinului neechivoc al statelor membre ale UE pentru această perspectivă, astfel cum se afirmă în Declarația de la Zagreb din 6 mai 2020, precum și decizia de a deschide negocierile de aderare cu Albania și Macedonia de Nord; invită Consiliul și Comisia să lanseze fără întârziere conferințele interguvernamentale cu aceste două țări și, la un nivel mai general, să accelereze procesul de aderare, întrucât țările din Balcanii de Vest fac parte din Europa din punct de vedere geografic, istoric și cultural; îndeamnă Bulgaria, în special, să înceteze să se opună deschiderii conferinței interguvernamentale cu Macedonia de Nord; subliniază că integrarea acestor țări în UE este de o importanță crucială pentru stabilitatea și securitatea întregului continent, precum și pentru influența UE în regiune și în afara acesteia; subliniază că procesul de aderare ar trebui să aducă o transformare democratică, economică și ecologică sustenabilă și convergență socială și să asigure relații de bună vecinătate și cooperare regională; reamintește că procesul de extindere se bazează pe merite și pe o condiționalitate strictă și echitabilă, în conformitate cu criteriile de la Copenhaga; reiterează că adoptarea reformelor trebuie să fie concretă pe teren și subliniază necesitatea de a oferi criterii de aderare clare, transparente și coerente, precum și sprijin politic, financiar (IPA III) și tehnic continuu pe parcursul întregului proces, cu o măsurare clară a progreselor înregistrate; subliniază că țările candidate și potențial candidate ar trebui să se alinieze la declarațiile PESC relevante ale VP/ÎR în numele UE și la deciziile Consiliului; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută rezultatele summitului UE cu țările Parteneriatului estic și speră la angajamentul real al celor șase țări în procesele de reformă necesare pentru construirea unor societăți mai democratice, mai prospere, mai juste, mai stabile și mai apropiate de valorile și principiile fundamentale; subliniază că cooperarea cu țările Parteneriatului estic și cu alte țări din vecinătatea UE ar trebui să constituie o prioritate pentru PESC, dat fiind interesul vital al UE pentru dezvoltarea și democratizarea acestor țări; invită Comisia și SEAE să continue să întărească legăturile economice și de conectivitate, utilizând acorduri comerciale și de asociere, accesul la piața unică și contacte personale mai strânse, inclusiv prin facilitarea și liberalizarea vizelor atunci când toate condițiile au fost îndeplinite; subliniază că cele de mai sus ar putea servi drept stimulente pentru promovarea reformelor democratice și adoptarea de norme și standarde ale UE; invită UE să mențină o diferențiere adaptată în ceea ce privește țările Parteneriatului estic, pe baza principiului „mai mult pentru mai mult” și a principiului „mai puțin pentru mai puțin”; recunoaște experiența și expertiza unice ale țărilor Parteneriatului estic, inclusiv contribuția acestora la misiuni, grupuri tactice de luptă și operațiuni în cadrul politicii de securitate și apărare comună (PSAC) a UE și solicită intensificarea cooperării UE – Parteneriatul estic în ceea ce privește politicile UE în domeniul apărării; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sprijină cererile populației din Belarus privind libertatea, democrația și demnitatea, precum și organizarea unor alegeri prezidențiale noi, libere și corecte; recunoaște rolul important al Consiliului de coordonare, în calitate de reprezentant al poporului belarus protestatar; condamnă ferm represiunea violentă a manifestanților pașnici și salută adoptarea de sancțiuni împotriva regimului Lukașenko, inclusiv a lui Aleksandr Lukașenko însuși, și își reiterează poziția de a nu recunoaște rezultatele alegerilor prezidențiale falsificate din 9 august 2020; solicită UE să își revizuiască temeinic relațiile cu Belarus, având în vedere lipsa de aderare a regimului la propriile angajamente în temeiul dreptului internațional și al acordurilor sale cu UE, precum și să creeze stimulente pentru stabilizarea socioeconomică, dezvoltarea și sprijinirea forțelor democratice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază importanța angajamentului UE de a sprijini suveranitatea, independența și integritatea teritorială a partenerilor săi în cadrul frontierelor lor recunoscute la nivel internațional; este preocupat de proliferarea zonelor de conflict fierbinte în vecinătatea cea mai apropiată a UE, precum și a conflictelor înghețate, și de ocuparea de facto continuă de către Federația Rusă a teritoriilor care aparțin unor state suverane; condamnă din nou politicile agresive ale Rusiei față de Ucraina, rolul său negativ în mai multe conflicte înghețate și presiunea exercitată asupra unora dintre vecinii săi imediați care fac parte din UE, pe lângă încălcările drepturilor tătarilor din Crimeea, blocada sa asupra Mării Azov, confiscarea continuă a zăcămintelor de gaze ale Ucrainei din Marea Neagră și încălcarea de către Rusia a integrității teritoriale a Georgiei și a Republicii Moldova; își menține pe deplin angajamentul față de politica de nerecunoaștere a anexării ilegale a Crimeei; solicită Rusiei să își asume responsabilitatea, să își folosească influența asupra separatiștilor sprijiniți de Rusia și să își pună în aplicare pe deplin angajamentele asumate în cadrul acordurilor de la Minsk; subliniază necesitatea ca UE să își intensifice acțiunile de soluționare pașnică a așa-numitelor conflicte înghețate, inclusiv în dialogul cu țările terțe implicate, să promoveze în mod activ soluții bazate pe normele și principiile dreptului internațional, pe Carta ONU și pe Actul final de la Helsinki al OSCE din 1975 și să sporească sprijinul acordat civililor afectați de conflicte, persoanelor strămutate în interiorul țării și refugiaților; solicită, de asemenea, Federației Ruse să înceteze ocupația teritoriilor georgiene Abhazia și regiunea Țhinvali/Osetia de Sud și să pună capăt integrării de facto în administrația rusă a ambelor regiuni; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ia act de acordul privind încetarea completă a focului în Nagorno-Karabah și în jurul acestei regiuni, semnat de Armenia, Azerbaidjan și Rusia la 9 noiembrie 2020; speră că acest acord va salva viețile civililor și ale personalului militar și va deschide perspective mai bune pentru o soluționare pașnică a acestui conflict mortal; regretă că schimbările aduse statu-quoului au fost efectuate prin forțe militare, mai degrabă decât prin negocieri pașnice; condamnă cu fermitate uciderea civililor și distrugerea instalațiilor civile și a lăcașurilor de cult, condamnă utilizarea raportată a munițiilor cu dispersie în conflict; îndeamnă atât Armenia, cât și Azerbaidjanul să ratifice, fără alte întârzieri, Convenția privind munițiile cu dispersie, care interzice complet utilizarea acestora; subliniază că nu s-a găsit încă o soluție durabilă și că procesul de obținere a păcii și de stabilire a viitorului statut juridic al regiunii ar trebui să fie condus de copreședinții Grupului de la Minsk și să se bazeze pe principiile de bază ale Grupului; subliniază nevoia urgentă de a se asigura că asistența umanitară poate ajunge la cei care au nevoie, că securitatea populației armene și a patrimoniului său cultural din Nagorno-Karabah este asigurată și că persoanelor strămutate intern și refugiaților li se permite să se întoarcă la fostele lor locuri de reședință; solicită ca toate acuzațiile de crime de război să fie investigate în mod corespunzător, iar persoanele responsabile să fie aduse în fața justiției; invită UE să se implice în mod mai substanțial în soluționarea conflictului și să nu lase soarta regiunii în mâinile altor puteri; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută viitoarea comunicare comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant privind un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică; invită UE să recunoască particularitățile fiecărei țări din partea sudică a Mării Mediterane în politicile sale față de această regiune; invită UE să își consolideze cooperarea cu actori regionali precum Liga Arabă, Uniunea Africană și Uniunea pentru Mediterana și să sprijine activ cooperarea intraregională între țările din vecinătatea sudică ca instrument indispensabil pentru securitate și dezvoltarea economică durabilă; subliniază că este necesar să se consolideze relațiile dintre Uniune și țările din Africa de Nord; regretă că, după 25 de ani de la lansarea așa-numitului Proces de la Barcelona, nu a fost încă finalizată construirea unei zone comune de prosperitate, stabilitate și libertate cu țările mediteraneene din vecinătatea sudică; sprijină pe deplin procesul de la Berlin și salută toate inițiativele ONU care vizează găsirea unei soluții politice globale pentru criza din Libia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază necesitatea ca UE să acorde o atenție sporită conflictului în desfășurare din Siria și să depună eforturi în vederea aducerii în fața justiției a membrilor regimului sirian și a aliaților acestuia, în special din Rusia și Iran, care sunt responsabili pentru numeroase crime de război comise începând din 2011; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că UE ar trebui să continue să joace un rol activ în procesul de pace din Orientul Mijlociu și în încheierea unui acord între părți, inclusiv în probleme legate de acordul privind statutul final, ținând seama mai ales de necesitatea de a păstra la fața locului condiții pentru o soluție pașnică bazată pe coexistența a două state, pe baza frontierelor din 1967, cu capitala ambelor state la Ierusalim, cu un stat Israel sigur și cu un stat palestinian independent, democratic, contiguu și viabil, în coexistență pașnică și în siguranță, pe baza dreptului la autodeterminare și cu respectarea deplină a dreptului internațional; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ia act de Acordurile avraamice, care au normalizat relațiile dintre Israel și Emiratele Arabe Unite și Bahrain; în acest sens, salută rolul jucat de Statele Unite în facilitarea încheierii Acordurilor avraamice; subliniază că state arabe precum Egiptul sau Iordania, care întrețin relații diplomatice cu Israelul de mai mulți ani, au jucat un rol semnificativ în promovarea dialogului privind procesul de pace din Orientul Mijlociu, inclusiv în ceea ce privește securitatea și stabilitatea; subliniază că este în continuare important să se investească în negocieri semnificative între Israel și Palestina; salută faptul că una dintre premisele Acordurilor avraamice a fost oprirea planurilor de anexare în Cisiordania și invită toate părțile să o respecte; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută acordul recent al autorităților politice palestiniene conform căruia alegerile legislative și prezidențiale vor avea loc în următoarele șase luni și subliniază că alegerile democratice rămân o prioritate-cheie pentru Uniune; subliniază necesitatea de a sprijini procesul de pace în Orientul Mijlociu și de a asigura resurse financiare adecvate pentru activitatea Agenției Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA), în strânsă cooperare cu comunitatea donatorilor internaționali; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută angajamentul UE de a menține Planul comun de acțiune cuprinzător (JCPOA) și de a se asigura că acesta este pus în aplicare pe deplin de către toate părțile; subliniază că acest acord multilateral este o realizare esențială a diplomației europene și că rămâne un pilon-cheie al arhitecturii globale de neproliferare, funcționând ca o piatră unghiulară a păcii, securității și stabilității regionale și că este în interesul UE să asigure menținerea și aplicarea sa deplină; face apel la SUA să se abțină de la întreprinderea de acțiuni unilaterale, contribuind astfel la pacea și securitatea regională și globală și la o ordine mondială guvernată de norme; îl îndeamnă pe VP/ÎR să utilizeze toate mijloacele politice și diplomatice disponibile pentru a proteja JCPOA; având în vedere rivalitățile existente în regiunea Golfului, îl invită pe VP/ÎR să intensifice dialogul politic cu țările din regiune, pentru a promova detensionarea și o arhitectură regională de securitate incluzivă, în concordanță cu concluziile Consiliului Afaceri Externe din 10 ianuarie 2020; îl invită pe ÎR/VP să ia în calcul, în acest sens, numirea unui trimis special pentru regiunea Golfului pentru a facilita îndeplinirea acestei misiuni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Franța, Germania și Regatul Unit, în calitate de țări semnatare ale JCPOA, UE și statele sale membre să își consolideze unitatea, măsurile de descurajare și rezistența față de sancționarea secundară din partea unor țări terțe și să pună în aplicare măsuri pentru protejarea intereselor legitime ale UE, inclusiv printr-o operaționalizare completă a instrumentului de susținere a schimburilor comerciale (INSTEX); respinge reimpunerea extrateritorială unilaterală de sancțiuni de către SUA în urma retragerii sale din JCPOA, întrucât acest lucru subminează interesele economice și de politică externe legitime ale UE, în special prin obstrucționarea comerțului umanitar cu Iranul în contextul pandemiei de COVID-19; cheamă SUA să adere din nou la JCPOA fără condiții, acțiune care ar trebui să fie însoțită de îndemnul adresat Iranului de a reveni la respectarea deplină a angajamentelor asumate în cadrul acordului; condamnă, în acest sens, decizia Iranului de a începe îmbogățirea uraniului la 20 %, ceea ce reprezintă o încălcare directă și gravă a acordului nuclear; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ia act de raportul Grupului ONU de experți eminenți internaționali și regionali pentru situația din Yemen, care a stabilit că guvernul Yemenului, rebelii Houthi, Consiliul de tranziție din sud, precum și membrii coaliției conduse de Arabia Saudită și Emiratele Arabe Unite au comis încălcări grave ale drepturilor internaționale ale omului și ale dreptului internațional umanitar, care sunt considerate crime de război, cum ar fi atacuri neselective asupra civililor și asupra obiectivelor civile; invită UE și statele sale membre să vegheze ca cele mai grave crime să nu rămână nepedepsite, printre altele, sprijinind sesizarea Curții Penale Internaționale în legătură cu situația din Yemen; solicită UE și statelor sale membre să introducă sancțiuni cu destinație precisă împotriva funcționarilor din Arabia Saudită și Emiratele Arabe Unite care au fost implicați în presupuse crime de război; își reiterează, încă o dată, apelul adresat statelor membre de a opri vânzările de arme către Arabia Saudită și EAU, care nu le fac decât complice în perpetuarea conflictului și prelungirea suferinței poporului yemenit; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că UE trebuie să definească urgent o strategie geopolitică și globală mai bună pentru relațiile sale pe termen scurt, mediu și lung cu Turcia, în special având în vedere regresele democratice continue și creșterea caracterului ofensiv al politicii externe a Turciei, care contribuie la escaladarea tensiunilor și are un impact destabilizator ce amenință pacea și stabilitatea regională în Mediterana de Est, Orientul Mijlociu și Caucazul de Sud, precum și rolul său în conflictele din Siria, Irak, Libia și Nagorno-Karabah; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită UE să joace un rol important în Marea Mediterană și să devină un actor care să poată asigura stabilitatea în regiune, inclusiv în combaterea criminalității organizate, a terorismului și a imigrației nereglementate; subliniază că lucrările legislative în curs privind noul Pact privind migrația și azilul reprezintă o ocazie esențială pentru colegiuitorii UE de a îmbunătăți politica UE în materie de azil și migrație în sensul scăderii dependenței de Turcia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reiterează faptul că negocierile de aderare cu Turcia sunt înghețate oficial, având în vedere situația drepturilor omului, regresul democratic și amenințările la adresa statului de drept în Turcia; consideră că relațiile cu Turcia nu ar trebui să se întemeieze pe un proces de aderare iluzoriu și depășit; subliniază că este în interesul strategic comun al Uniunii Europene, al statelor sale membre și al Turciei să se creeze un mediu stabil și sigur în Mediterana de Est; reamintește, cu toate acestea, că dialogul esențial care trebuie să prevaleze în crearea acestui mediu stabil și sigur poate exista numai prin evitarea oricărei provocări unilaterale, și cu atât mai mult a oricărei acțiuni militare, navale sau aeriene; reamintește, în acest sens, că UE este deplin solidară cu statele sale membre, Grecia și Cipru; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reiterează faptul că Uniunea este pregătită să utilizeze toate instrumentele și opțiunile de care dispune, inclusiv cele prevăzute la articolul 29 din TUE și la articolul 215 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru apărarea intereselor sale și ale statelor sale membre; reamintește concluziile Consiliului din 14 octombrie 2019 prin care se solicită statelor membre să adopte poziții naționale ferme în privința politicii lor privind exportul de arme către Turcia pe baza prevederilor Poziției comune 2008/944/PESC, inclusiv să aplice în mod strict criteriul 4 privind stabilitatea regională și solicită VP/ÎR și Consiliului să ia în calcul introducerea unei inițiative care să oblige statele membre să oprească licențele pentru exportul de armament către Turcia în conformitate cu poziția comună menționată; reamintește concluziile Consiliului din 1 octombrie 2020 în care se subliniază că UE va utiliza toate instrumentele și opțiunile de care dispune, inclusiv impunerea unui regim de sancțiuni Turciei, pentru a-și apăra interesele și pe cele ale statelor sale membre; își reiterează apelul adresat ÎR/VP, atât timp cât Turcia își continuă actualele acțiuni unilaterale ilegale în estul Mării Mediterane care contravin suveranității oricărui stat membru al UE și dreptului internațional și nu se angajează într-un dialog bazat pe dreptul internațional; solicită liderilor NATO să informeze cu fermitate Turcia că NATO nu va tolera acțiunile agresive ale acestei țări împotriva altor state membre ale NATO; |
| --- | --- |

36.

| 37. | condamnă cu fermitate semnarea celor două memorandumuri de înțelegere între Turcia și Libia privind delimitarea zonelor maritime și privind cooperarea globală militară și în materie de securitate, care sunt interconectate și încalcă clar atât dreptul internațional, cât și rezoluția Consiliului de Securitate al ONU de impunere a embargoului asupra exportului de arme către Libia; |
| --- | --- |

37.

| 38. | condamnă cu fermitate rolul destabilizator al Turciei, care subminează și mai mult stabilitatea fragilă din întreaga regiune a Caucazului de Sud; solicită Turciei să se abțină de la orice intervenție în conflictul din Nagorno-Karabah, inclusiv de la acordarea de sprijin militar Azerbaidjanului, să își înceteze acțiunile destabilizatoare și să promoveze activ pacea; condamnă și transferul de către Turcia de luptători străini teroriști din Siria și din alte regiuni în Nagorno-Karabah, așa cum au confirmat actorii internaționali, inclusiv țările care dețin copreședinția Grupului de la Minsk al OSCE; regretă dorința acesteia de a destabiliza Grupul de la Minsk al OSCE din ambiția de a juca un rol decisiv în conflict; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că este esențial și în interesul reciproc al UE și al Regatului Unit, amplificat de principiile și valorile lor comune, precum și de proximitatea lor geografică și cooperarea lor strategică de lungă durată, să convină asupra unor reacții comune la problemele de politică externă, securitate și apărare pe baza principiilor multilateralismului, soluționării conflictelor prin dialog și diplomație și pe baza dreptului internațional, ținând seama de faptul că cele mai multe amenințări internaționale le afectează pe ambele cu aceeași intensitate; salută încheierea Acordului comercial și de cooperare UE-Regatul Unit, care asigură claritate și securitate pentru cetățeni și întreprinderi de ambele părți; subliniază că, în prezent, examinează acordul și intenționează să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a acordului dintre UE și Regatul Unit în toate detaliile sale; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că cooperarea transatlantică rămâne crucială și de importanță majoră pentru politica externă și de securitate comună a UE; solicită intensificarea eforturilor în direcția unui parteneriat transatlantic solid și reînnoit și a unui dialog constant, bazat pe respect reciproc și acțiuni concrete de promovare a multilateralismului, a statului de drept, a drepturilor omului, a securității transatlantice și a cooperării economice și a combaterii schimbărilor climatice, precum și pe menținerea sistemului internațional guvernat de norme, pentru a face față actualelor și viitoarelor amenințări și crize în politica externă, de securitate și comercială, cu un accent deosebit pe actuala situație de urgență sanitară și pe problemele economice, sociale, de securitate și politice pe care aceasta le generează; |
| --- | --- |

40.

| 41. | insistă că parteneriatul transatlantic ar trebui să fie revitalizat pentru a lupta mai eficient împotriva pandemiei și a altor probleme internaționale majore, cum ar fi schimbările climatice; recunoaște necesitatea de a găsi o nouă bază pentru cooperarea UE-SUA împotriva ambițiilor naționaliste, autoritare și hegemonice, a tensiunilor expansioniste din Orientul Mijlociu și din Golf, a multipolarității actorilor economici care ocupă o poziție dominantă și a crizei economice actuale de ambele părți ale Atlanticului; salută inițiativa UE de a iniția un dialog transatlantic referitor la China; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că acest parteneriat nu poate prospera decât dacă se bazează pe relații fundamentate pe valori și interese comune și pe respectarea dreptului internațional și a instituțiilor multilaterale, dar și pe încredere, care, din nefericire, a fost afectată negativ în ultimii ani de acțiuni unilaterale excesive, care au slăbit și cadrele multilaterale din care fac parte UE și statele sale membre; regretă, în acest sens, tendințele unilateraliste ale administrației președintelui SUA, Donald Trump; subliniază că slăbirea legăturilor între țările occidentale permite țărilor neliberale să umple golul lăsat de acestea în prim-planul scenei internaționale; își exprimă speranța că SUA își vor inversa traiectoria din ultimii ani de retragere din ordinea mondială multilaterală guvernată de norme, ceea ce va permite revenirea la o strânsă unitate de acțiune transatlantică, pe deplin aliniată la valorile și principiile comune pe care le împărtășesc UE și SUA; reiterează necesitatea ca țările europene membre ale NATO să își asume mai multe responsabilități în materie de repartizare a sarcinilor în ceea ce privește protejarea spațiului transatlantic și să răspundă noilor amenințări hibride; subliniază că unirea forțelor cu SUA în astfel de demersuri de consolidare a păcii în viitor ar determina o mai mare sinergie și ar permite un răspuns mai bun la problemele mondiale; |
| --- | --- |

42.

| 43. | condamnă cât se poate de categoric atacul comis asupra Congresului SUA de către insurgenți incitați de teoriile conspiraționiste ale președintelui Donald Trump și de afirmații nefondate potrivit cărora alegerile prezidențiale din 3 noiembrie 2020 ar fi fost trucate; are încredere că SUA va asigura un transfer pașnic de putere către președintele ales, Joseph Biden, și vicepreședinta aleasă, Kamala Harris; este alarmat de creșterea populismului și a extremismului de ambele părți ale Atlanticului și subliniază necesitatea urgentă de a apăra democrația, drepturile omului și statul de drept la nivel mondial; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită menținerea unei poziții puternice și unite față de Federația Rusă, inclusiv prin revizuirea celor cinci principii de bază ale politicii UE; invită la elaborarea unei noi strategii UE-Rusia care să transmită un semnal clar facțiunii pro-democrație din societatea rusă în legătură cu disponibilitatea continuă a UE de a se implica și de a coopera; solicită întărirea regimului de sancțiuni, în special având în vedere evoluțiile actuale legate de tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi pe teritoriul Rusiei prin utilizarea unei substanțe neurotoxice de uz militar aparținând familiei „Noviciok” dezvoltată în Rusia; salută adoptarea de către Consiliul Afaceri Externe a unor măsuri restrictive în legătură cu utilizarea de arme chimice în tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi; își reiterează apelul pentru o anchetă internațională independentă cu privire la otrăvirea acestuia; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reiterează faptul că respectarea acordurilor de la Minsk este o condiție esențială pentru orice modificare substanțială a relațiilor UE-Rusia; regretă rolul negativ al Rusiei în campaniile de dezinformare și în alte forme de război hibrid purtat împotriva UE și a Occidentului, care încearcă să ne slăbească coeziunea internă și, prin urmare, capacitatea de a acționa efectiv pe scena mondială; regretă, de asemenea, asasinatele selective pe teritoriul UE și utilizarea armelor chimice, precum și situația internă dificilă a drepturilor omului și libertăților fundamentale; subliniază necesitatea de a exercita presiuni asupra Federației Ruse pentru ca aceasta să respecte dreptul internațional și tratatele; își exprimă îngrijorarea cu privire la încălcările repetate de către Rusia ale acordurilor și standardelor privind controlul armelor, care au condus la eșuarea Tratatului privind Forțele Nucleare Intermediare (INF), precum și cu privire la încălcările Convenției privind armele chimice, prin utilizarea agenților neurotoxici de tip militar atât pe teritoriul propriu, cât și pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că Africa este un important partener strategic în cadrul sistemului multilateral; salută eforturile depuse în prezent pentru a redefini și a actualiza în mod semnificativ strategia UE-Africa, utilizând un model care nu se bazează pe relații donator-beneficiar, ci pe un parteneriat comun și coordonat între egali și pe stabilirea unor relații reciproc avantajoase, cu o înțelegere clară a intereselor și responsabilităților respective și reciproce, în vederea dezvoltării unui parteneriat echitabil, axat pe oameni și sustenabil, inclusiv în ceea ce privește drepturile omului, securitatea și cooperarea în lupta împotriva terorismului; subliniază, în acest sens, că este necesar să se acorde o atenție specială situației din regiunea Sahelului, dată fiind instabilitatea tot mai mare și repercusiunile semnificative directe și indirecte generate de ceea ce se întâmplă în această regiune asupra Uniunii; insistă asupra unei viziuni europene privind solidaritatea în contextul evoluției situației din Libia, dar și în ceea ce privește drepturile omului, în politica de ajutor pentru dezvoltare și consolidarea acordurilor de parteneriat economic; invită la o abordare și un efort comune din partea UE pentru a întări legătura Uniunii cu Africa, conștientizarea importanței acestui continent și angajamentul UE în Africa; reamintește că prezența și angajamentul credibil al Europei sunt esențiale în atenuarea problemelor umanitare și socioeconomice; |
| --- | --- |

46.

| 47. | remarcă importanța misiunilor europene de consolidare a capacităților și de instruire în promovarea păcii, a securității și a stabilității în Africa; reamintește importanța misiunilor și operațiunilor UE de stabilizare desfășurate în Africa, în special în regiunea subsahariană și în Sahel, și invită SEAE și Consiliul să vegheze ca mandatul și mijloacele misiunilor PSAC în Africa să fie consolidate, oferind acestora mijloace necesare pentru a continua să funcționeze eficient pentru a răspunde problemelor grave cu care se confruntă; subliniază rolul UE în soluționarea diplomatică și pașnică a conflictelor, inclusiv în inițiative de mediere și programe de dezarmare, demobilizare și reintegrare; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că o relație întărită cu America Latină și zona Caraibilor (ALC) este esențială pentru strategia geopolitică a UE pe plan mondial; subliniază necesitatea ca Uniunea să întărească legăturile care unesc UE cu țările ALC, care reprezintă o treime din membrii ONU, pe baza unor valori și principii comune, în special în ceea ce privește apărarea ordinii multilaterale guvernate de norme, promovarea unei agende ecologice și combaterea sărăciei și a inegalităților; îndeamnă Uniunea să își mențină poziția de partener preferat al țărilor din America Latină, având în vedere perspectiva ca alți actori geopolitici să ocupe un spațiu din ce în ce mai mare în regiune; |
| --- | --- |

48.

| 49. | cheamă, în acest sens, la adoptarea unui angajament specific, multidimensional cu regiunea, susținut de un cadru UE comun care să promoveze strategii ce contribuie la soluționarea în comun a problemelor comune, cum ar fi promovarea păcii, a securității și a prosperității, asigurând totodată un front comun în fața amenințărilor reprezentate de schimbările climatice; subliniază importanța pe care o are America Latină pentru Uniunea Europeană și solicită ca această regiune să fie considerată în continuare ca prezentând un interes geostrategic semnificativ pentru PESC, prin participarea la promovarea democrației și a drepturilor omului în regiune și prin colaborarea la dezvoltarea economică a acesteia; subliniază că respectarea statului de drept și un cadru politic și juridic stabil, inclusiv combaterea corupției și a impunității, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește democrația și respectarea și promovarea libertăților fundamentale reprezintă pietre unghiulare ale unei mai profunde integrări și cooperări cu țările ALC; subliniază că este important să se promoveze și să se finalizeze reînnoirea acordurilor globale cu Chile și Mexic, precum și acordul de asociere UE-Mercosur, și subliniază că aceștia sunt aliați și parteneri-cheie ai UE; își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu nerespectarea democrației și a statului de drept, precum și în legătură cu atacurile împotriva liderilor opoziției aleși democratic, împotriva jurnaliștilor, a studenților și a apărătorilor drepturilor omului, în special a celor care activează în domeniul mediului și a avocaților acestora; |
| --- | --- |

49.

| 50. | își reiterează sprijinul deplin pentru procesul de pace din Columbia și pentru punerea sa în practică, care reprezintă un pas decisiv pentru viitorul columbienilor și pentru stabilizarea regiunii; invită la păstrarea unei poziții comune hotărâte față de regimul din Venezuela și față de încălcările drepturilor omului comise de regimul președintelui Nicolás Maduro, inclusiv în ceea ce privește regimul de sancțiuni, mai ales în lumina evenimentelor recente și a plângerilor formulate recent de diferite organisme, inclusiv de Organizația Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că este important ca UE să urmărească o strategie unificată, realistă, eficace, fermă și mai activă, care să unească toate statele membre și să dirijeze relațiile cu Republica Populară Chineză (RPC), în interesul UE în ansamblu, în cadrul căreia ar trebui să urmărească activ și ferm stabilirea de relații economice mai echilibrate și reciproce, întemeiate pe valori și interese europene, cu un accent deosebit și puternic pe respectarea drepturilor omului și a libertății religioase sau de convingere; subliniază că este important să se urmărească ajungerea la o abordare comună cu SUA și cu alți parteneri apropiați în ceea ce privește China; |
| --- | --- |

51.

| 52. | solicită elaborarea unei politici a UE cu privire la China, care să se bazeze pe următoarele principii: cooperare, dacă este posibil; concurență, dacă este nevoie; confruntare, dacă este necesar; reamintește că diplomația publică activă a Chinei a făcut mai multe țări dependente de investițiile și împrumuturile sale; subliniază că UE ar trebui să își crească activ prezența și vizibilitatea în statele partenere la nivel mondial, în calitate de investitor și donator important de asistență pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

52.

| 53. | încurajează Republica Populară Chineză să își asume o mai mare responsabilitate în problemele globale, menținând cooperarea în cadre multilaterale oricând este posibil, inclusiv, mai ales, întreprinderea de acțiuni mai ambițioase și asumarea de angajamente obligatorii în domeniul climei, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris, și în domeniul biodiversității și sprijinirea răspunsurilor multilaterale la pandemia de COVID-19, inclusiv permițând inițierea unei anchete internaționale cu privire la cauzele bolii; regretă dezinformarea în legătură cu originea pandemiei de COVID-19 din partea Chinei, manipularea de către aceasta a sistemului multilateral, răspândirea influenței sale rău-intenționate, atacurile cibernetice și proiectele de investiții corupte ale acesteia; salută eforturile eficace ale Taiwanului de a limita răspândirea coronavirusului și solidaritatea acestuia cu UE, așa cum o demonstrează donarea a peste șapte milioane de măști chirurgicale către multe state membre în timpul pandemiei; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia, Consiliul și VP/ÎR să continue să comunice RPC că UE nu va tolera încălcările continue ale drepturilor omului în Hong Kong, Tibet și Xinjiang și nici tratamentul aplicat persoanelor care aparțin minorităților, și să joace un rol decisiv pe scena internațională în protejarea autonomiei Hong Kong-ului; condamnă încălcarea modelului „o țară, două sisteme” prin adoptarea Legii privind securitatea națională în China, care subminează grav larga autonomie a Hong Kong-ului și are efecte negative asupra independenței sistemului judiciar și asupra libertății de exprimare în Hong Kong; își exprimă îngrijorarea cu privire la efectele impunerii Legii privind securitatea națională în Hong Kong asupra relației dintre China și Taiwan; subliniază că actuala subminare a autonomiei Hong Kong-ului de către autoritățile de la Beijing nu numai că contravine obligațiilor Chinei care îi revin în temeiul tratatelor bilaterale și al dreptului internațional, ci pune sub semnul întrebării și statutul de partener credibil al Beijingului; constată că Parlamentul va ține seama de încălcările drepturilor omului din China continentală și Hong Kong atunci când i se va solicita să aprobe acordul cuprinzător privind investițiile și orice alt acord comercial viitor cu China; încurajează statele membre să pună în aplicare pachetul de măsuri convenit de Consiliul Afaceri Externe la 28 iulie 2020, precum și rezoluția Parlamentului din 19 iunie 2020 (6); solicită Comisiei și statelor membre să combată activ persecutarea brutală a uigurilor în Xinjiang, precum și a altor grupuri etnice și religioase minoritare, în special a creștinilor și tibetanilor; invită statele membre și VP/ÎR să adopte sancțiuni, în temeiul regimului Uniunii de sancțiuni la nivel mondial în materie de drepturi ale omului, împotriva funcționarilor chinezi și a entităților conduse de stat responsabile de orchestrarea politicii de detenție în masă a uigurilor și a muncii forțate în China; |
| --- | --- |

54.

| 55. | reafirmă că Uniunea va rămâne vigilentă în ceea ce privește situația din Taiwan și intensificarea relațiilor politice și comerciale dintre UE și Republica Chineză (Taiwan); solicită RPC să soluționeze pașnic toate litigiile privind frontierele terestre și maritime în conformitate cu dreptul internațional și să evite orice manevră militară provocatoare care vizează destabilizarea Mării Chinei de Sud; subliniază că menținerea păcii, a stabilității și a libertății de navigație în regiunea indo-pacifică are, în continuare, o importanță crucială pentru interesele UE și ale statelor sale membre; observă cu profundă îngrijorare escaladarea recentă a tensiunilor la granița dintre India și China, precum și în Marea Chinei de Sud și în strâmtoarea Taiwan, inclusiv manevrele militare din ce în ce mai provocatoare care vizează Taiwanul; invită toate părțile implicate să își soluționeze diferendele în mod pașnic, printr-un dialog constructiv, și să se abțină de la întreprinderea unor acțiuni unilaterale de modificare a statu-quoului; consideră că relațiile dintre China și Taiwan ar trebui dezvoltate în mod constructiv, fără destabilizarea inițiativelor și fără constrângeri dintr-o parte sau alta, și că nicio modificare a relațiilor dintre China și Taiwan nu trebuie realizată împotriva voinței cetățenilor Taiwanului; invită UE și statele sale membre să își reexamineze politica de colaborare cu Taiwanul și să coopereze cu partenerii internaționali cu scopul de a contribui la susținerea, în Taiwan, a unei democrații care nu se confruntă cu amenințări din exterior; invită UE și statele sale membre să promoveze aderarea Taiwanului în calitate de observator la Organizația Mondială a Sănătății și la Adunarea Mondială a Sănătății, precum și în alte organizații, mecanisme și activități internaționale, precum și în rețeaua mondială de prevenire a bolilor; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că este necesar ca UE să se ocupe mai îndeaproape de regiunile strategice care se află din ce în ce mai mult în centrul atenției internaționale, cum ar fi, printre altele, Africa și regiunea arctică, regiunea indo-pacifică, unde China urmărește o politică de expansiune la care UE trebuie să aibă o reacție coerentă; subliniază necesitatea de a extinde și mai mult cooperarea cu parteneri importanți care împărtășesc aceeași viziune în regiunea indo-pacifică, cum ar fi Japonia, India, Coreea de Sud, Australia și Noua Zeelandă; salută, în acest sens, eforturile de elaborare a unei strategii europene în zona indo-pacifică bazate pe principiile și valorile UE, care ar putea include exerciții militare comune între Australia și NATO în zona Pacificului; consideră că, în cadrul unei strategii coerente privind China, în care UE, împreună cu statele membre ripostează, dacă este cazul, UE ar trebui să urmărească o colaborare mai strânsă cu țările din regiune și cu alte democrații, în cadrul căreia ar trebui utilizată la maximum Strategia UE privind conectarea; avertizează asupra eforturilor Chinei de a-și proiecta mai intens puterea în regiune, mai ales în Taiwan, ducând la dispute la frontieră cu mulți dintre vecinii săi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază necesitatea de a utiliza potențialul de a îmbunătăți în continuare relațiile UE-India, luând în considerare evoluțiile din regiune și rolul important al Indiei atât în regiune, cât și pe plan mondial; |
| --- | --- |

57.

| 58. | salută includerea unei comunicări comune privind regiunea arctică în programul de lucru al Comisiei pentru 2021; consideră că este necesar ca UE să aibă o strategie pentru regiunea arctică; |
| --- | --- |

58.

Consolidarea capacităților și mijloacelor UE în cadrul PESC

| 59. | își subliniază sprijinul pentru definirea treptată și promovarea unei politici de apărare comune care să vizeze întărirea PSAC și a obiectivelor și sarcinilor acesteia, așa cum sunt prevăzute în tratate, în direcția unei uniuni a apărării de sine stătătoare, care să recunoască situația constituțională specială a țărilor neutre, bazată pe obiective strategice clare și orientată către securitatea umană și către o pace durabilă; salută, în acest sens, obiectivul adoptării unei Busole strategice în 2022; subliniază necesitatea de a întări în continuare relațiile UE-NATO, subliniind compatibilitatea și relevanța strategică reciprocă a acestora; invită țările europene să investească mai mult în capabilitățile lor de apărare, să reechilibreze responsabilitățile în cadrul NATO și să se plaseze într-o poziție mai echitabilă în parteneriatul cu Statele Unite; recunoaște contribuția misiunilor și a operațiilor PSAC la pacea, securitatea și stabilitatea internațională; salută progresele înregistrate în direcția instituirii Instrumentului european pentru pace; insistă asupra necesității de a trece de la declarații la acțiune, în special prin asigurarea pentru UE a unei baze industriale de apărare cu adevărat europene printr-un fond european de apărare care dispune de bugetul necesar și de a garanta o punere în aplicare mai rapidă și mai coerentă a cooperării structurate permanente, transformând în realitate autonomia strategică a UE; subliniază importanța desfășurării unor consultări incluzive cu participarea mai multor părți interesate în vederea promovării unei culturi strategice comune în materie de securitate și apărare; |
| --- | --- |

59.

| 60. | reamintește că participarea femeilor la procesele de pace și securitate poate juca un rol semnificativ în asigurarea succesului și sustenabilității acordurilor de pace, precum și a durabilității și calității păcii; subliniază că angajamentele și declarațiile referitoare la promovarea Agendei privind femeile, pacea și securitatea (FPS) și reprezentarea egală a femeilor în politica externă și de securitate rămân adesea retorice, în loc să vizeze și să asigure punerea în aplicare efectivă, conducând la progrese limitate în ceea ce privește obiectivele agendei la nivel mondial; reamintește că soluționarea conflictelor are un mai mare succes atunci când egalitatea și paritatea de gen sunt respectate de-a lungul procesului și solicită o creștere a participării, în special în procesele decizionale, precum și plasarea de femei în posturi de conducere în misiunile PSAC; solicită și o integrare mai sistematică a perspectivei de gen în astfel de misiuni, garanții de formare privind egalitatea de gen și FPS pentru întregul personal militar și civil desfășurat de UE, inclusiv pentru conducerea de nivel mediu și superior a SEAE și pentru șefii și comandanții misiunilor și operațiunilor PSAC, precum și contribuții active la punerea în aplicare a Rezoluției 1325 a CSONU privind femeile, pacea și securitatea; solicită adoptarea de obiective concrete și măsurabile în ceea ce privește diversitatea și prezența femeilor în funcții de conducere în cadrul SEAE, incluzând obiectivul de a ajunge la o participare a femeilor la funcții de conducere în proporție de 50 %, inclusiv în calitate de șefe de delegație, reprezentante speciale ale UE și șefe de misiuni și operațiuni PSAC; cheamă la transpunerea în planuri naționale de acțiune a viitorului Plan de acțiune privind egalitatea de gen III (PAEG III) și a viitorului Plan privind femeile, pacea și securitatea, inclusiv la evaluarea la jumătatea perioadei și anexarea Planului de acțiune privind femeile, pacea și securitatea la viitorul PAEG III; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că UE trebuie să își asume rolul de lider mondial în contracararea consecințelor pandemiei, ceea ce necesită resurse financiare corespunzătoare; subliniază nevoia unui cadru financiar multianual (CFM) mai ambițios în domeniul acțiunii externe și al apărării, printre altele mărind alocările pentru PESC, Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI), Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA III), Fondul european de apărare (FEA) și pentru mobilitatea militară și invită Consiliul să asigure aprobarea rapidă a Instrumentului european pentru pace; regretă reducerile propuse de Consiliu pentru instrumentele financiare externe din noul CFM și lipsa de finanțare prin pachetul de redresare Next Generation EU; subliniază că aceste reduceri pot îngreuna rolul UE la nivel mondial și îi pot distruge capacitatea de a stabiliza și de a transforma țările în curs de aderare; subliniază că Parlamentul trebuie să fie implicat în mod real în orientarea strategică, în programele de lucru anuale și multianuale și în controlul instrumentelor de finanțare externă; reamintește că este necesar să se sporească semnificativ resursele bugetare ale UE pentru prevenirea conflictelor civile pentru următorul CFM și să crească finanțarea alocată consolidării păcii, dialogului, medierii și reconcilierii; |
| --- | --- |

61.

| 62. | solicită întărirea capabilităților de apărare, acordând totodată prioritate remedierii lacunelor în materie de capabilități identificate în cadrul planului de dezvoltare a capabilităților (CDP) și în cadrul procesului anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD), în special prin activități de cooperare aprofundată precum punerea în comun și schimbul și finanțarea suficientă de proiecte importante și printr-o cooperare structurată permanentă (PESCO) mai ambițioasă, FEA, mobilitatea militară și programul spațial european; constată că aceste măsuri ar trebui să fie benefice și pentru NATO și relațiile transatlantice; subliniază necesitatea de creștere a coerenței instrumentelor și mecanismelor UE în cadrul cooperării UE în domeniul apărării și solicită, în acest sens, optimizarea resurselor pentru a evita duplicarea inutilă a cheltuielilor și a instrumentelor; solicită mai multă susținere, personal și resurse bugetare adecvate și permanente pentru Divizia de comunicare strategică a SEAE, cu condiția unei evaluări independente aprofundate a activităților sale din trecut și din prezent; solicită revizuirea mandatului Diviziei pentru comunicare strategică a SEAE, astfel încât să includă ingerințele externe din partea unor actori emergenți precum China; |
| --- | --- |

62.

| 63. | își reiterează apelul pentru sprijinirea mai puternică a strategiei UE în materie de securitate maritimă, deoarece menținerea libertății de navigație reprezintă o problemă din ce în ce mai mare atât la nivel mondial, cât și pentru țările din vecinătate; subliniază că libertatea de navigație ar trebui respectată permanent; pentru gestionarea eficientă a informațiilor maritime globale, recomandă întărirea și sprijinirea coordonării structurale între instituții, organizații și autoritățile naționale, în special prin asigurarea convergenței celor două componente civile și militare principale care constituie baza cunoașterii situației maritime; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază importanța misiunilor și a operațiunilor din cadrul PSAC; subliniază că există acorduri-cadru cu țări terțe pentru participarea acestora la operațiuni ale UE de gestionare a crizelor; subliniază că astfel de acorduri pun în evidență abordarea colectivă de care este nevoie pentru asigurarea păcii și a securității; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atrage atenția asupra amenințărilor pe termen mediu și lung de care PESC va trebui să se ocupe în viitor, printre care riscurile de securitate generate de regimurile autoritare, actori nestatali, schimbările climatice, amenințările cibernetice, atacurile CBRN, amenințările hibride, inclusiv utilizarea extinsă a inteligenței artificiale, campaniile de dezinformare, concurența în spațiu și militarizarea sa și tehnologiile emergente, terorismul și fluxurile migratorii necontrolate, care se adaugă amenințărilor geopolitice existente; subliniază că este necesar ca UE să înregistreze progrese în privința definirii și recunoașterii amenințărilor hibride; invită UE să crească gradul de conștientizare a acestor amenințări și să dezvolte o capacitate de rezistență comună; subliniază că astfel de amenințări nu pot fi contracarate decât printr-o acțiune coordonată și prin investiții prompte și adecvate în cercetarea și inovarea europeană; salută înființarea de către Parlament a Comisiei speciale pentru inteligența artificială în era digitală ca for destinat discutării aspectelor strategice legate de inteligența artificială; consideră că este important să se asigure o mai bună legătură între aspectele interne și cele externe ale politicilor UE pentru a garanta că politicile UE acționează în direcția realizării obiectivelor PESC, inclusiv ale politicii energetice a UE; |
| --- | --- |

65.

| 66. | subliniază necesitatea dezvoltării unei dimensiuni coerente legate de politica climatică a PESC, întrucât schimbările climatice joacă tot mai mult rolul de factor destabilizator și de multiplicare a riscurilor pe plan economic, social și politic; |
| --- | --- |

66.

| 67. | salută analiza bazată pe informații a amenințărilor efectuată actualmente de VP/ÎR, ca punct de plecare pentru viitoarea Busolă strategică și cheamă la o dezbatere în Parlament în legătură cu rezultatul acestei analize; salută noua abordare a Comisiei de a integra prognoza strategică în etapa conceperii politicilor UE, inclusiv în chestiuni externe și de securitate; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și statelor membre. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  JO C 210, 3.8.2010, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0286.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0172.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(5)  Decizia (PESC) 2019/797 a Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre (JO L 129 I, 17.5.2019, p. 13).

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0174.

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/78 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/78

---

P9_TA(2021)0013

Aplicarea Politicii de securitate și apărare comune – raport anual pe 2020

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la aplicarea Politicii de securitate și apărare comune – raport anual pe 2020 (2020/2207(INI))

(2021/C 456/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul de la Lisabona, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de la Lisabona,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 20 decembrie 2013, din 26 iunie 2015, din 15 decembrie 2016, din 22 iunie 2017, din 28 iunie 2018, din 14 decembrie 2018, din 20 iunie 2019, din 12 decembrie 2019 și din 21 iulie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 20 decembrie 2013, din 26 iunie 2015, din 15 decembrie 2016, din 22 iunie 2017, din 28 iunie 2018, din 14 decembrie 2018, din 20 iunie 2019, din 12 decembrie 2019 și din 21 iulie 2020,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2013, din 18 noiembrie 2014, din 18 mai 2015, din 27 iunie 2016, din 14 noiembrie 2016, din 18 mai 2017, din 17 iulie 2017, din 25 iunie 2018, din 17 iunie 2019 și din 17 iunie 2020 privind politica de securitate și apărare comună, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2013, din 18 noiembrie 2014, din 18 mai 2015, din 27 iunie 2016, din 14 noiembrie 2016, din 18 mai 2017, din 17 iulie 2017, din 25 iunie 2018, din 17 iunie 2019 și din 17 iunie 2020 privind politica de securitate și apărare comună,

| — | având în vedere concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, referitoare la instituirea unui pact privind PESC civilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, referitoare la instituirea unui pact privind PESC civilă,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2018 privind femeile, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2018 privind femeile, pacea și securitatea,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19 iunie 2017 referitoare la un cadru privind un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile cibernetice răuvoitoare, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19 iunie 2017 referitoare la un cadru privind un răspuns diplomatic comun al UE la activitățile cibernetice răuvoitoare,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind tineretul, pacea și securitatea din 7 iunie 2018 și privind tineretul în acțiunea externă, din 5 iunie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind tineretul, pacea și securitatea din 7 iunie 2018 și privind tineretul în acțiunea externă, din 5 iunie 2020,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2019/797 a Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2019/797 a Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2019 privind eforturile complementare de sporire a rezilienței și de contracarare a amenințărilor hibride, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2019 privind eforturile complementare de sporire a rezilienței și de contracarare a amenințărilor hibride,

| — | având în vedere documentul intitulat „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – o strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentat de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – o strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentat de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016,

| — | având în vedere comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu referitoare la Planul de acțiune privind mobilitatea militară din 28 martie 2018 (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună către Parlamentul European și Consiliu referitoare la Planul de acțiune privind mobilitatea militară din 28 martie 2018 (JOIN(2018)0005),

| — | având în vedere declarațiile comune din 8 iulie 2016 și 12 iulie 2018 ale președinților Consiliului European și Comisiei și a Secretarului General al NATO, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune din 8 iulie 2016 și 12 iulie 2018 ale președinților Consiliului European și Comisiei și a Secretarului General al NATO,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Actul final de la Helsinki din 1975 al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul final de la Helsinki din 1975 al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE),

| — | având în vedere ansamblul comun de 42 de propuneri aprobate de Consiliul UE și de Consiliul NATO la 6 decembrie 2016 și rapoartele intermediare din 14 iunie 2017 și 5 decembrie 2017 privind punerea în aplicare a acestora, precum și noul ansamblu de 32 de propuneri aprobate de ambele Consilii la 5 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere ansamblul comun de 42 de propuneri aprobate de Consiliul UE și de Consiliul NATO la 6 decembrie 2016 și rapoartele intermediare din 14 iunie 2017 și 5 decembrie 2017 privind punerea în aplicare a acestora, precum și noul ansamblu de 32 de propuneri aprobate de ambele Consilii la 5 decembrie 2017,

| — | având în vedere cel de-al cincilea raport din 16 iunie 2020 privind progresele înregistrate referitor la punerea în aplicare a setului comun de propuneri aprobat de Consiliile UE și NATO la 6 decembrie 2016 și la 5 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al cincilea raport din 16 iunie 2020 privind progresele înregistrate referitor la punerea în aplicare a setului comun de propuneri aprobat de Consiliile UE și NATO la 6 decembrie 2016 și la 5 decembrie 2017,

| — | având în vedere impactul enorm pe care ieșirea Regatului Unit din UE îl va avea asupra capabilităților de apărare potențiale ale UE, deoarece este una dintre cele mai eficace puteri militare europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere impactul enorm pe care ieșirea Regatului Unit din UE îl va avea asupra capabilităților de apărare potențiale ale UE, deoarece este una dintre cele mai eficace puteri militare europene,

| — | având în vedere invadarea ilegală a Crimeii și anexarea acesteia de către Rusia, |
| --- | --- |

—

având în vedere invadarea ilegală a Crimeii și anexarea acesteia de către Rusia,

| — | având în vedere încălcarea de către Rusia a spațiului aerian și a frontierelor maritime ale statelor membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere încălcarea de către Rusia a spațiului aerian și a frontierelor maritime ale statelor membre,

| — | având în vedere creșterea prezenței economice și militare a Chinei în țările mediteraneene și africane, |
| --- | --- |

—

având în vedere creșterea prezenței economice și militare a Chinei în țările mediteraneene și africane,

| — | având în vedere amenințarea pe care o reprezintă terorismul intern și cel extern, în primul rând din partea unor grupuri precum ISIS, |
| --- | --- |

—

având în vedere amenințarea pe care o reprezintă terorismul intern și cel extern, în primul rând din partea unor grupuri precum ISIS,

| — | având în vedere noile tehnologii, cum ar fi inteligența artificială, capacitățile spațiale și informatica cuantică, ce prezintă noi posibilități pentru umanitate, dar creează și noi probleme în materie de apărare și de politică externă, care necesită o strategie clară și un consens între aliați, |
| --- | --- |

—

având în vedere noile tehnologii, cum ar fi inteligența artificială, capacitățile spațiale și informatica cuantică, ce prezintă noi posibilități pentru umanitate, dar creează și noi probleme în materie de apărare și de politică externă, care necesită o strategie clară și un consens între aliați,

| — | având în vedere cel de-al doilea raport intermediar privind progresele înregistrate referitor la prioritățile UE-ONU în perioada 2019-2021 privind operațiunile de pace și gestionarea crizelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al doilea raport intermediar privind progresele înregistrate referitor la prioritățile UE-ONU în perioada 2019-2021 privind operațiunile de pace și gestionarea crizelor,

| — | având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite 3212(1974), 32/15(1977), 33/15(1978), 34/30(1979), 37/253(1983), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite 3212(1974), 32/15(1977), 33/15(1978), 34/30(1979), 37/253(1983),

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (RCSONU) 353(1974), 361(1975), 367(1975), 458(1979), 541(1983), 550(1984), 649(1990), 716(1991), 750(1992), 774(1992), 789(1992), 889 (1993), 939(1994), 1032(1995), 1062(1996), 1250(1999), 2009(2011), 2095(2013) și 2174(2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (RCSONU) 353(1974), 361(1975), 367(1975), 458(1979), 541(1983), 550(1984), 649(1990), 716(1991), 750(1992), 774(1992), 789(1992), 889 (1993), 939(1994), 1032(1995), 1062(1996), 1250(1999), 2009(2011), 2095(2013) și 2174(2014),

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD) și în special ODD 16, care vizează promovarea unor societăți pașnice și favorabile includerii pentru o dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD) și în special ODD 16, care vizează promovarea unor societăți pașnice și favorabile includerii pentru o dezvoltare durabilă,

| — | având în publicația ONU din iunie 2018 intitulată „Asigurarea viitorului nostru comun: o agendă pentru dezarmare”, |
| --- | --- |

—

având în publicația ONU din iunie 2018 intitulată „Asigurarea viitorului nostru comun: o agendă pentru dezarmare”,

| — | având în vedere documentul de analiză nr. 09/2019 al Curții de Conturi Europene (CCE) privind apărarea europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de analiză nr. 09/2019 al Curții de Conturi Europene (CCE) privind apărarea europeană,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 14 decembrie 2016 (2), 13 decembrie 2017 (3), 12 decembrie 2018 (4) și 15 ianuarie 2020 (5) referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 14 decembrie 2016 (2), 13 decembrie 2017 (3), 12 decembrie 2018 (4) și 15 ianuarie 2020 (5) referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune,

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 iunie 2018 privind relațiile UE-NATO (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 iunie 2018 privind relațiile UE-NATO (6),

| — | având în vedere recomandarea sa adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind pregătirea procesului de reexaminare din 2020 a Tratatului de neproliferare nucleară (TNP), controlul armelor nucleare și opțiunile de dezarmare nucleară, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind pregătirea procesului de reexaminare din 2020 a Tratatului de neproliferare nucleară (TNP), controlul armelor nucleare și opțiunile de dezarmare nucleară,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 privind exportul de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 privind exportul de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2019 referitoare la viitorul Tratatului privind forțele nucleare cu rază medie de acțiune și la impactul asupra Uniunii Europene (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2019 referitoare la viitorul Tratatului privind forțele nucleare cu rază medie de acțiune și la impactul asupra Uniunii Europene (8),

| — | având în vedere poziția sa din 18 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de înființare a Fondului european de apărare (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 18 aprilie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de înființare a Fondului european de apărare (9),

| — | având în vedere recomandarea sa adresată Consiliului referitoare la decizia de stabilire a unui Instrument european pentru pace (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa adresată Consiliului referitoare la decizia de stabilire a unui Instrument european pentru pace (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 iulie 2020 referitoare la concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului European din 17-21 iulie 2020 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 iulie 2020 referitoare la concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului European din 17-21 iulie 2020 (12),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0265/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0265/2020),

1.

reamintește ambiția UE de a fi un actor global pentru pace și securitate și solicită ca acțiunile și politicile sale să urmărească menținerea păcii, securitatea, un multilateralism real, cooperarea, stabilitatea globală și să sprijine activ ordinea internațională guvernată de norme, dreptul internațional, drepturile omului și democrația, în conformitate cu principiile și valorile Cartei Organizației Națiunilor Unite și cu obiectivele prevăzute la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE);

2.

subliniază că, având în vedere actualele amenințări multidimensionale la adresa securității și stabilității globale, regionale și naționale cu care se confruntă UE într-un mediu extrem de multipolar și imprevizibil, cu puteri globale și regionale care acționează cu îndrăzneală și aflate în competiție și cu alianțe în schimbare, numai prin ponderea combinată a unei Uniuni Europene puternice și unite și a statelor sale membre, în strânsă cooperare cu democrațiile cu vederi apropiate vor putea actorii europeni să dezvolte o politică de securitate și apărare comună (PSAC) mai solidă pentru a juca un rol mai puternic și mai relevant pe scena internațională și pentru a contribui la pace, securitate umană, dezvoltare durabilă, prosperitate, libertate, respectarea drepturilor și valorilor fundamentale și a democrației;

3.

constată că deteriorarea de durată a mediului strategic al Uniunii afectează în mod direct sau indirect securitatea statelor membre și a cetățenilor săi; subliniază că în acest mediu instabil și imprevizibil Uniunea și statele membre au de jucat împreună un rol mai important în asigurarea securității statelor sale membre, a cetățenilor și a valorilor lor în fața amenințărilor, riscurilor și problemelor multilaterale;

4.

remarcă obiectivul Uniunii Europene de a dezvolta o autonomie strategică europeană, care este un obiectiv bazată pe capacitatea Uniunii de a evalua independent o situație de criză și de a lua decizii autonome, precum și pe capacitatea sa de a acționa autonom, atunci când circumstanțele o impun, pentru a-și apăra interesele și valorile, cu respectarea deplină a alianțelor și a partenerilor săi strategici, respectând în același timp principiul complementarității cu NATO;

5.

îl invită pe VP/ÎR și Consiliul să ofere o definiție formalizată comună a autonomiei strategice și să definească foarte clar obiectivele, mijloacele și resursele pentru implementarea acesteia; consideră că capacitatea de a acționa autonom este pentru UE un mijloc important de a-și întări acțiunea multilaterală, de a o face mai puțin vulnerabilă la amenințările externe și de a fi un partener mai sigur într-o ordine multilaterală guvernată de norme;

6.

consideră că pandemia de COVID-19 a demonstrat vulnerabilitatea UE și dependența sa de țări terțe; subliniază, prin urmare, nevoia și mai pregnantă de intensificare a eforturilor UE în direcția autonomiei strategice în acest context;

7.

observă că au fost înregistrate unele progrese în punerea în practică a PSAC; salută faptul că UE își menține angajamentul de a-și spori prezența globală și capacitatea de a acționa ca promotor și furnizor de securitate la nivel mondial, inclusiv prin misiunile și operațiunile sale PSAC, cu scopul de a realiza pacea, stabilitatea, securitatea și prosperitatea durabile și de a soluționa conflictele din întreaga lume, în special în vecinătatea UE;

8.

salută anunțul VP/ÎR conform căruia, până la sfârșitul anului 2020, va fi prezentată o analiză a amenințărilor și problemelor comune, care va sta la baza discuțiilor cu statele membre și a elaborării Busolei strategice; remarcă faptul că Busola strategică va îmbunătăți și va ghida punerea în aplicare a nivelului de ambiție al UE, așa cum a fost stabilit în 2016, și va defini până cel târziu în 2022 o abordare strategică, scopuri și obiective specifice în cele patru domenii-cheie: gestionarea crizelor, reziliența, capacitățile și parteneriatele; subliniază că acest lucru este necesar, deoarece UE trebuie să elaboreze scenarii ilustrative pentru intervențiile militare și civile și să se pregătească bine la nivel operațional și politic; speră că Busola strategică, ca un prim pas către dezvoltarea unei capacități operaționale independente a UE, va deschide calea către o cultură strategică mai armonizată și va facilita astfel procesul decizional la nivelul Uniunii;

9.

are în vedere prezentarea propriilor rapoarte și recomandări cu privire la domeniile-cheie ale Busolei strategice, pentru a asigura îndrumare și informații parlamentare, în conformitate cu principiile noastre instituționale democratice;

10.

subliniază importanța geopolitică de prim ordin pentru Uniune a stabilității, securității și prosperității regionale sustenabile și a prevenirii proceselor destabilizatoare din vecinătatea sa, atât din est, cât și din sud și în regiunea arctică; subliniază rolul-cheie jucat de operațiunile EUFOR Althea și EULEX Kosovo în promovarea stabilității și securității prin întărirea rezilienței țărilor și promovarea consolidării capacităților într-o regiune de importanță strategică pentru UE; salută prelungirea mandatelor EULEX Kosovo și EUAM Ucraina și reamintește importanța implicării PSAC în Balcanii de Vest și în vecinătatea estică; încurajează o revizuire a misiunii PSAC EUAM Ucraina aflată în desfășurare pentru a stabili modul în care aceasta poate sprijini în continuare securitatea Ucrainei;

11.

subliniază că, în ultimă instanță, instabilitatea din vecinătatea sudică a Europei, în special din Sahel, din Africa de Vest și din Cornul Africii, are un efect de propagare negativ în special asupra vecinătății sudice a UE și, prin urmare, reprezintă o problemă directă pentru gestionarea de către noi a frontierelor externe europene;

12.

este îngrijorat de faptul că forțele militare ale Federației Ruse ocupă în continuare mari părți din Ucraina și din Georgia, încălcând dreptul internațional, că acestea sunt încă prezente în Republica Moldova și de faptul că Rusia continuă să destabilizeze pacea și securitatea în regiune; își exprimă îngrijorarea în legătură cu amploarea fără precedent a campaniilor de dezinformare sponsorizate de stat în vecinătatea estică; continuă să condamne intervenția militară a Rusiei și anexarea ilegală de către aceasta a Crimeii, precum și menținerea conflictului înghețat în Moldova; subliniază necesitatea unei poziții comune în ceea ce privește politica UE în acest context;

13.

salută încetarea ostilităților în Nagorno-Karabah și în regiunea înconjurătoare; subliniază cu îngrijorare implicarea militară a țărilor terțe în conflict și mai ales rolul destabilizator și imixtiunea Turciei; solicită o anchetă internațională privind presupusa prezență a luptătorilor străini și utilizarea munițiilor cu dispersie și a bombelor cu fosfor; invită Uniunea Europeană și organismele internaționale să se asigure că nu există impunitate pentru crimele de război din Nagorno-Karabah și pentru utilizarea de arme interzise în conflictul din Nagorno-Karabah; insistă asupra necesității de a permite accesul ajutorului umanitar, de a continua fără întârziere schimbul de prizonieri și victime, precum și asupra necesității de a conserva patrimoniul cultural al regiunii Nagorno-Karabah;

14.

își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu recentele escaladări ale tensiunilor în unele potențiale puncte sensibile din regiunea indo-pacifică, precum frontiera disputată dintre India și China, Marea Chinei de Est și de Sud și Strâmtoarea Taiwanului, inclusiv numărul tot mai mare al manevrelor militare provocatoare ale Chinei care vizează Taiwanul; solicită tuturor părților în cauză să își soluționeze divergențele prin mijloace pașnice pentru a elimina tensiunile și a se abține de la a acționa unilateral pentru a schimba starea de fapt; subliniază importanța unei evoluții pașnice în Strâmtoarea Taiwan pentru menținerea păcii, stabilității și prosperității pentru China și Taiwan, precum și în regiunea Asia-Pacific, care continuă să aibă o importanță critică pentru interesele UE; solicită UE și statelor sale membre să își revizuiască politica privind angajamentul față de Taiwan și să colaboreze cu parteneri internaționali care împărtășesc aceleași opinii pentru a proteja Taiwanul democratic împotriva amenințărilor externe; își exprimă îngrijorarea cu privire la campania de dezinformare lansată de țări terțe rău-intenționate pentru a perturba eforturile depuse în combaterea pandemiei de COVID-19, împotriva democrațiilor din regiunea indo-pacifică, inclusiv a Taiwanului; invită UE și statele sale membre să sprijine participarea semnificativă și pragmatică a Taiwanului ca observator la reuniunile, mecanismele și activitățile Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), pentru a combate împreună criza mondială de sănătate publică;

15.

este extrem de preocupat de activitățile ilegale și amenințările Turciei cu acțiuni militare împotriva statelor membre în Mediterana de Est și le condamnă cu fermitate; constată cu îngrijorare că acțiunile unilaterale ale Turciei, în ciuda eforturilor de dezamorsare, încalcă dreptul internațional și afectează direct suveranitatea unor state membre; reiterează disponibilitatea Uniunii de a utiliza toate instrumentele și opțiunile aflate la dispoziția sa, inclusiv în conformitate cu articolul 29 din TUE și cu articolul 215 din TFUE, pentru a-și apăra interesele, precum și pe cele ale statelor sale membre; reamintește concluziile recente ale Consiliului privind Mediterana de Est și solicită o nouă strategie cuprinzătoare UE-Turcia;

16.

subliniază că accesul la apă potabilă sigură poate duce la conflicte grave; accentuează că Uniunea Europeană trebuie să elaboreze o strategie politică pentru a facilita soluții în aceste zone cu un mare potențial de destabilizare, încurajând totodată țările aflate în cele mai importante zone ale conflictului pentru apă să semneze Convenția de la Helsinki privind apa din 1992, completată la New York în 1997 cu privire la protejarea și utilizarea căilor navigabile transfrontaliere și ale lacurilor internaționale;

Consolidarea ambițiilor Uniunii Europene: întărirea eficacității misiunilor și operațiunilor PSAC într-un mediu imprevizibil și destabilizat

Consolidarea ambițiilor Uniunii Europene: întărirea eficacității misiunilor și operațiunilor PSAC într-un mediu imprevizibil și destabilizat

| 17. | consideră că PSAC se bazează în primul rând pe capacitatea Uniunii de a desfășura misiuni și operațiuni civile și militare în situații de criză care afectează securitatea Uniunii și a statelor sale membre sau care necesită o intervenție internațională în conformitate cu dreptul internațional și cu Carta și rezoluțiile ONU; constată că Uniunea desfășoară în prezent 11 misiuni civile și șase militare, iar dintre cele din urmă, trei sunt misiuni executive (ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI, EUFOR ALTHEA), iar trei sunt misiuni neexecutive (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUTM RCA); reamintește că mandatele misiunilor PSAC vizează, printre altele, promovarea reformei sectorului de securitate, continuarea reformei justiției și îmbunătățirea instruirii armatei și poliției; recomandă efectuarea unei evaluări adecvate și periodice a misiunilor și operațiunilor pentru a identifica domeniile în care eficacitatea acestora ar putea crește și mai mult; subliniază că este important ca misiunile să fie desfășurate mai rapid, mai flexibil și mai coerent; |
| --- | --- |

17.

consideră că PSAC se bazează în primul rând pe capacitatea Uniunii de a desfășura misiuni și operațiuni civile și militare în situații de criză care afectează securitatea Uniunii și a statelor sale membre sau care necesită o intervenție internațională în conformitate cu dreptul internațional și cu Carta și rezoluțiile ONU; constată că Uniunea desfășoară în prezent 11 misiuni civile și șase militare, iar dintre cele din urmă, trei sunt misiuni executive (ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI, EUFOR ALTHEA), iar trei sunt misiuni neexecutive (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUTM RCA); reamintește că mandatele misiunilor PSAC vizează, printre altele, promovarea reformei sectorului de securitate, continuarea reformei justiției și îmbunătățirea instruirii armatei și poliției; recomandă efectuarea unei evaluări adecvate și periodice a misiunilor și operațiunilor pentru a identifica domeniile în care eficacitatea acestora ar putea crește și mai mult; subliniază că este important ca misiunile să fie desfășurate mai rapid, mai flexibil și mai coerent;

| 18. | observă că, din nefericire, continuă să existe o lipsă de voință politică a unor state membre de a participa, într-un mod semnificativ și credibil, la misiunile și operațiile PSAC; subliniază că este important ca misiunile și operațiunile să devină mai solide, atât în ceea ce privește resursele umane, cât și mandatele; invită statele membre să sporească contribuția forțelor și a activelor la toate misiunile și operațiunile PSAC, mai ales eliminând deficiențele existente, întrucât chestiunea finanțării misiunilor și operațiunilor PSAC este esențială pentru sustenabilitatea acestora, în special în perioade de criză, precum și ținând cont de potențialele tensiuni și conflicte în creștere; subliniază că bugetul PSAC nu ar trebui subminat; |
| --- | --- |

18.

observă că, din nefericire, continuă să existe o lipsă de voință politică a unor state membre de a participa, într-un mod semnificativ și credibil, la misiunile și operațiile PSAC; subliniază că este important ca misiunile și operațiunile să devină mai solide, atât în ceea ce privește resursele umane, cât și mandatele; invită statele membre să sporească contribuția forțelor și a activelor la toate misiunile și operațiunile PSAC, mai ales eliminând deficiențele existente, întrucât chestiunea finanțării misiunilor și operațiunilor PSAC este esențială pentru sustenabilitatea acestora, în special în perioade de criză, precum și ținând cont de potențialele tensiuni și conflicte în creștere; subliniază că bugetul PSAC nu ar trebui subminat;

| 19. | subliniază că participarea femeilor la misiunile PSAC contribuie la eficacitatea misiunii și este un factor determinant al credibilității UE ca promotoare a drepturilor egale între femei și bărbați în întreaga lume; solicită ca chestiunile legate de gen să fie cu adevărat integrate în formularea PSAC, în special prin asigurarea unui mai bun echilibru între femei și bărbați în rândul personalului și conducerii misiunilor și operațiunilor PSAC și printr-o formare specifică a personalului desfășurat; salută faptul că toate misiunile PSAC civile au numit în prezent un consilier pe probleme de egalitate între femei și bărbați și solicită misiunilor PSAC militare să procedeze la fel; încurajează statele membre să propună femei care să candideze pentru posturile vacante existente; solicită ca întreg personalul militar și civil dislocat de UE să fie suficient instruit cu privire la egalitatea de gen și la punerea în aplicare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea, în special cu privire la modul de a integra perspectiva de gen în misiunile lor; regretă că numărul femeilor care lucrează în misiunile PSAC și mai ales în operațiunile militare rămâne foarte scăzut; îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să promoveze necesitatea unui obiectiv concret și a unui angajament politic de creștere a numărului de femei în misiunile și operațiunile UE de gestionare a crizelor; îndeamnă statele membre să analizeze modalități de îmbunătățire a politicilor de recrutare și de retenție și să promoveze participarea femeilor la misiunile de consolidare și de menținere a păcii; subliniază că trebuie inclusă o nouă linie în bugetul UE din care să se finanțeze posturile de consilieri pentru problematica de gen din cadrul misiunilor militare ale PSAC; |
| --- | --- |

19.

subliniază că participarea femeilor la misiunile PSAC contribuie la eficacitatea misiunii și este un factor determinant al credibilității UE ca promotoare a drepturilor egale între femei și bărbați în întreaga lume; solicită ca chestiunile legate de gen să fie cu adevărat integrate în formularea PSAC, în special prin asigurarea unui mai bun echilibru între femei și bărbați în rândul personalului și conducerii misiunilor și operațiunilor PSAC și printr-o formare specifică a personalului desfășurat; salută faptul că toate misiunile PSAC civile au numit în prezent un consilier pe probleme de egalitate între femei și bărbați și solicită misiunilor PSAC militare să procedeze la fel; încurajează statele membre să propună femei care să candideze pentru posturile vacante existente; solicită ca întreg personalul militar și civil dislocat de UE să fie suficient instruit cu privire la egalitatea de gen și la punerea în aplicare a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea, în special cu privire la modul de a integra perspectiva de gen în misiunile lor; regretă că numărul femeilor care lucrează în misiunile PSAC și mai ales în operațiunile militare rămâne foarte scăzut; îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să promoveze necesitatea unui obiectiv concret și a unui angajament politic de creștere a numărului de femei în misiunile și operațiunile UE de gestionare a crizelor; îndeamnă statele membre să analizeze modalități de îmbunătățire a politicilor de recrutare și de retenție și să promoveze participarea femeilor la misiunile de consolidare și de menținere a păcii; subliniază că trebuie inclusă o nouă linie în bugetul UE din care să se finanțeze posturile de consilieri pentru problematica de gen din cadrul misiunilor militare ale PSAC;

| 20. | subliniază angajarea globală a Uniunii în Sahel și în Cornul Africii prin șase misiuni civile (EUCAP Mali, EUCAP Niger, EUCAP Somalia) și militare (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUNAVFOR ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI); |
| --- | --- |

20.

subliniază angajarea globală a Uniunii în Sahel și în Cornul Africii prin șase misiuni civile (EUCAP Mali, EUCAP Niger, EUCAP Somalia) și militare (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUNAVFOR ATALANTA, EUNAVFOR MED IRINI);

| 21. | remarcă faptul că operațiunile militare din cadrul PSAC au tot mai mult tendința de a se concentra asupra misiunilor de instruire a forțelor armate (misiunile de instruire ale UE), fără a avea o dimensiune executivă; consideră că, fără a afecta dimensiunea neexecutivă a acestor misiuni, mandatul ar trebui să fie mai extins pentru a permite consilierilor europeni să verifice, cât mai aproape de locul de desfășurare, dacă programul de instruire a fost bine pus în aplicare și este aliniat pe deplin nevoilor operaționale reale ale forțelor armate locale; observă că aceasta ar permite și o mai bună prevenire a gestionării necorespunzătoare și a abuzurilor odată ce forțele instruite sunt dislocate pe teren; accentuează faptul că această situație este specifică mai ales misiunii EUTM Mali, în cadrul căreia forțele armate din Mali (FAMA) sunt dislocate în zone foarte diferite și dificile, ceea ce face necesară supravegherea modului în care instruirea europeană este pusă efectiv în practică; |
| --- | --- |

21.

remarcă faptul că operațiunile militare din cadrul PSAC au tot mai mult tendința de a se concentra asupra misiunilor de instruire a forțelor armate (misiunile de instruire ale UE), fără a avea o dimensiune executivă; consideră că, fără a afecta dimensiunea neexecutivă a acestor misiuni, mandatul ar trebui să fie mai extins pentru a permite consilierilor europeni să verifice, cât mai aproape de locul de desfășurare, dacă programul de instruire a fost bine pus în aplicare și este aliniat pe deplin nevoilor operaționale reale ale forțelor armate locale; observă că aceasta ar permite și o mai bună prevenire a gestionării necorespunzătoare și a abuzurilor odată ce forțele instruite sunt dislocate pe teren; accentuează faptul că această situație este specifică mai ales misiunii EUTM Mali, în cadrul căreia forțele armate din Mali (FAMA) sunt dislocate în zone foarte diferite și dificile, ceea ce face necesară supravegherea modului în care instruirea europeană este pusă efectiv în practică;

| 22. | subliniază că doar câteva misiuni PSAC oferă formare în materie de hărțuire sexuală sau pe criterii de gen și invită SEAE și statele membre să ofere formare obligatorie pentru a combate aceste forme de hărțuire în toate misiunile și operațiunile internaționale și să garanteze protecția efectivă a victimelor și avertizorilor; solicită o actualizare a standardelor generale de conduită modernizate pentru misiunile și operațiile PSAC, pentru a include principiul toleranței zero față de inacțiunea liderilor și administratorilor UE în ceea ce privește violența sexuală și violența de gen; |
| --- | --- |

22.

subliniază că doar câteva misiuni PSAC oferă formare în materie de hărțuire sexuală sau pe criterii de gen și invită SEAE și statele membre să ofere formare obligatorie pentru a combate aceste forme de hărțuire în toate misiunile și operațiunile internaționale și să garanteze protecția efectivă a victimelor și avertizorilor; solicită o actualizare a standardelor generale de conduită modernizate pentru misiunile și operațiile PSAC, pentru a include principiul toleranței zero față de inacțiunea liderilor și administratorilor UE în ceea ce privește violența sexuală și violența de gen;

| 23. | salută concluziile Consiliului din 12 octombrie 2020 privind operațiunea EUFOR Althea și disponibilitatea de a continua mandatul operației pentru a sprijini autoritățile din Bosnia și Herțegovina să păstreze siguranța și securitatea în temeiul unei autorizații reînnoite a ONU; recunoaște provocările pe care le prezintă pandemia de COVID-19 și felicită personalul din cadrul misiunilor pentru faptul că a rămas complet operațional în această perioadă; |
| --- | --- |

23.

salută concluziile Consiliului din 12 octombrie 2020 privind operațiunea EUFOR Althea și disponibilitatea de a continua mandatul operației pentru a sprijini autoritățile din Bosnia și Herțegovina să păstreze siguranța și securitatea în temeiul unei autorizații reînnoite a ONU; recunoaște provocările pe care le prezintă pandemia de COVID-19 și felicită personalul din cadrul misiunilor pentru faptul că a rămas complet operațional în această perioadă;

| 24. | ia act de faptul că situația Somaliei în domeniul securității este foarte îngrijorătoare și că aceasta constituie un vector de destabilizare pe teritoriul întregului Corn al Africii și nu numai; consideră, în această privință, că întărirea componentei consultative a structurilor de comandă ale EUTM Somalia ar permite exercitarea unei influențe semnificative asupra desfășurării operațiunilor în cadrul dispozitivului multilateral de asistență militară; |
| --- | --- |

24.

ia act de faptul că situația Somaliei în domeniul securității este foarte îngrijorătoare și că aceasta constituie un vector de destabilizare pe teritoriul întregului Corn al Africii și nu numai; consideră, în această privință, că întărirea componentei consultative a structurilor de comandă ale EUTM Somalia ar permite exercitarea unei influențe semnificative asupra desfășurării operațiunilor în cadrul dispozitivului multilateral de asistență militară;

| 25. | încurajează eforturile făcute în procesul de regionalizare care a fost lansat prin celula regională de consiliere și coordonare și decizia Consiliului din 12 februarie 2019 de a începe a doua fază a acestuia, consolidând astfel abordarea regională a UE în Sahel, mai ales în EUTM Mali prin extinderea razei sale de acțiune la țările G5 din regiunea Sahelului, cu scopul de crește eficacitatea și operaționalitatea acțiunii UE pe teritoriile acestora, și de a sprijini cooperarea transfrontalieră, crescând astfel eficacitatea activității misiunilor EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger și EUTM Mali; solicită schimbarea denumirii misiunii în EUTM Sahel; constată că coerența și cooperarea în materie de securitate cu țările africane sunt esențiale pentru realizarea stabilității și a dezvoltării pe termen lung a continentului; consideră că regionalizarea abordării PSAC în Sahel este relevantă, dar necesită o organizare mai clară a misiunilor PSAC civile și militare deja existente, a actorilor locali și a altor organizații internaționale (de exemplu, misiunea de menținere a păcii MINUSMA a Organizației Națiunilor Unite și operațiunea Barkhane a armatei franceze) pentru a asigura sinergia operațională și eforturi coordonate la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

25.

încurajează eforturile făcute în procesul de regionalizare care a fost lansat prin celula regională de consiliere și coordonare și decizia Consiliului din 12 februarie 2019 de a începe a doua fază a acestuia, consolidând astfel abordarea regională a UE în Sahel, mai ales în EUTM Mali prin extinderea razei sale de acțiune la țările G5 din regiunea Sahelului, cu scopul de crește eficacitatea și operaționalitatea acțiunii UE pe teritoriile acestora, și de a sprijini cooperarea transfrontalieră, crescând astfel eficacitatea activității misiunilor EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger și EUTM Mali; solicită schimbarea denumirii misiunii în EUTM Sahel; constată că coerența și cooperarea în materie de securitate cu țările africane sunt esențiale pentru realizarea stabilității și a dezvoltării pe termen lung a continentului; consideră că regionalizarea abordării PSAC în Sahel este relevantă, dar necesită o organizare mai clară a misiunilor PSAC civile și militare deja existente, a actorilor locali și a altor organizații internaționale (de exemplu, misiunea de menținere a păcii MINUSMA a Organizației Națiunilor Unite și operațiunea Barkhane a armatei franceze) pentru a asigura sinergia operațională și eforturi coordonate la nivelul Uniunii;

| 26. | este îngrijorat de campania de dezinformare continuă îndreptată împotriva UE în Republica Centrafricană; invită VP/ÎR să ia măsuri pentru a identifica în mod eficient originea campaniei de dezinformare și pentru a contracara astfel de atacuri; salută lansarea EUAM RCA cu scopul de a sprijini reforma sectorului securității în Republica Centrafricană, precum și prelungirea mandatului EUTM RCA; consideră că Uniunea trebuie să își îmbunătățească rapid și efectiv capacitățile de a furniza echipament, pe lângă instruirea asigurată în cadrul misiunilor EUCAP și EUTM; observă că crearea Instrumentului european pentru pace ar asigura o abordare cuprinzătoare a consolidării capacităților forțelor noastre partenere; subliniază că actori străini care acționează cu îndrăzneală, prezenți și activi, care nu împărtășesc neapărat aceleași principii etice ca Uniunea și statele sale membre, umplu vidul de capacități și sunt implicați în echiparea acestor forțe, în absența totală a respectării statului de drept și a standardelor internaționale; |
| --- | --- |

26.

este îngrijorat de campania de dezinformare continuă îndreptată împotriva UE în Republica Centrafricană; invită VP/ÎR să ia măsuri pentru a identifica în mod eficient originea campaniei de dezinformare și pentru a contracara astfel de atacuri; salută lansarea EUAM RCA cu scopul de a sprijini reforma sectorului securității în Republica Centrafricană, precum și prelungirea mandatului EUTM RCA; consideră că Uniunea trebuie să își îmbunătățească rapid și efectiv capacitățile de a furniza echipament, pe lângă instruirea asigurată în cadrul misiunilor EUCAP și EUTM; observă că crearea Instrumentului european pentru pace ar asigura o abordare cuprinzătoare a consolidării capacităților forțelor noastre partenere; subliniază că actori străini care acționează cu îndrăzneală, prezenți și activi, care nu împărtășesc neapărat aceleași principii etice ca Uniunea și statele sale membre, umplu vidul de capacități și sunt implicați în echiparea acestor forțe, în absența totală a respectării statului de drept și a standardelor internaționale;

| 27. | este profund îngrijorat de deteriorarea securității și a situației umanitare în regiunea Sahel, unde terorismul exercită o presiune crescândă asupra țărilor din Grupul Sahel G5 și asupra vecinătății lor, accentuând tensiunile politice, etnice și religioase locale; subliniază, în acest sens, importanța sprijinului acordat de misiunile și operațiunile UE în Sahel; reamintește că este esențial să se mențină investiția pe termen lung a comunității internaționale pentru a colabora în vederea asigurării securității și a stabilității în Mali și în Sahel; salută reluarea activităților misiunilor și operațiunilor UE în Mali; |
| --- | --- |

27.

este profund îngrijorat de deteriorarea securității și a situației umanitare în regiunea Sahel, unde terorismul exercită o presiune crescândă asupra țărilor din Grupul Sahel G5 și asupra vecinătății lor, accentuând tensiunile politice, etnice și religioase locale; subliniază, în acest sens, importanța sprijinului acordat de misiunile și operațiunile UE în Sahel; reamintește că este esențial să se mențină investiția pe termen lung a comunității internaționale pentru a colabora în vederea asigurării securității și a stabilității în Mali și în Sahel; salută reluarea activităților misiunilor și operațiunilor UE în Mali;

| 28. | solicită o abordare nouă la nivel operațional a reformei sectorului securității, a asistenței pentru securitate și a consolidării capacităților militare care să încorporeze experiența dobândită în special în Mali și care să pună accentul (a) pe controlul democratic al tuturor forțelor de securitate, inclusiv al forțelor armate, (b) pe guvernanța democratică și transparentă a sectorului, (c) pe monitorizarea sistematică a conformității depline și stricte a tuturor actorilor cu legislația internațională a drepturilor omului și cu dreptul internațional umanitar și (d) pe mecanisme clare de suspendare sau de retragere în cazul impunității și al încălcărilor continue; |
| --- | --- |

28.

solicită o abordare nouă la nivel operațional a reformei sectorului securității, a asistenței pentru securitate și a consolidării capacităților militare care să încorporeze experiența dobândită în special în Mali și care să pună accentul (a) pe controlul democratic al tuturor forțelor de securitate, inclusiv al forțelor armate, (b) pe guvernanța democratică și transparentă a sectorului, (c) pe monitorizarea sistematică a conformității depline și stricte a tuturor actorilor cu legislația internațională a drepturilor omului și cu dreptul internațional umanitar și (d) pe mecanisme clare de suspendare sau de retragere în cazul impunității și al încălcărilor continue;

| 29. | observă îmbunătățirea coordonării între misiunile civile și cele militare în trei țări: Mali, Republica Centrafricană și Somalia; salută eforturile coordonate ale misiunii UE de consolidare a capacităților în Somalia (EUCAP Somalia) și ale EUTM Somalia pentru a însoți apropierea operațională dintre poliția somaleză și armata somaleză în zonele eliberate de sub influența Al Shabaab; subliniază că abordarea integrată a instrumentelor, a instrumentelor bugetare și a actorilor în EUAM CAR și în EUTM CAR ar trebui să fie repetate, în cazurile relevante, în alte misiuni și operații PSAC; |
| --- | --- |

29.

observă îmbunătățirea coordonării între misiunile civile și cele militare în trei țări: Mali, Republica Centrafricană și Somalia; salută eforturile coordonate ale misiunii UE de consolidare a capacităților în Somalia (EUCAP Somalia) și ale EUTM Somalia pentru a însoți apropierea operațională dintre poliția somaleză și armata somaleză în zonele eliberate de sub influența Al Shabaab; subliniază că abordarea integrată a instrumentelor, a instrumentelor bugetare și a actorilor în EUAM CAR și în EUTM CAR ar trebui să fie repetate, în cazurile relevante, în alte misiuni și operații PSAC;

| 30. | salută lansarea Operațiunii EUNAVFOR MED Irini, care are ca obiectiv să contribuie la instaurarea păcii, a securității și a stabilității sustenabile prin sprijinirea punerii în aplicare a embargoului asupra armelor impus Libiei, în conformitate cu RCSONU 2526 (2020), precum și instruirea pazei de coastă libiene și întreruperea traficului de persoane; invită expres statele membre să aloce de urgență mijloacele de informații, de supraveghere, de recunoaștere și de poliție navală necesare pentru a întări capacitățile operațiunii Irini și încurajează o cooperare mai strânsă cu operațiunea maritimă Sea Guardian a NATO, aflată în desfășurare, precum și cooperarea cu parteneri regionali; reamintește obligațiile internaționale privind operațiunile de căutare și salvare pe mare; îl invită pe VP/ÎR să utilizeze pe deplin activele UE în acest domeniu, îndeosebi Centrul Satelitar al UE și Centrul de situații și de analiză a informațiilor al UE; salută progresele înregistrate în prezent în direcția stabilizării situației din Libia și invită UE să își asume un rol activ în procesul de mediere, astfel încât să contribuie la crearea bazelor necesare pentru o Libie pașnică, stabilă și democratică; |
| --- | --- |

30.

salută lansarea Operațiunii EUNAVFOR MED Irini, care are ca obiectiv să contribuie la instaurarea păcii, a securității și a stabilității sustenabile prin sprijinirea punerii în aplicare a embargoului asupra armelor impus Libiei, în conformitate cu RCSONU 2526 (2020), precum și instruirea pazei de coastă libiene și întreruperea traficului de persoane; invită expres statele membre să aloce de urgență mijloacele de informații, de supraveghere, de recunoaștere și de poliție navală necesare pentru a întări capacitățile operațiunii Irini și încurajează o cooperare mai strânsă cu operațiunea maritimă Sea Guardian a NATO, aflată în desfășurare, precum și cooperarea cu parteneri regionali; reamintește obligațiile internaționale privind operațiunile de căutare și salvare pe mare; îl invită pe VP/ÎR să utilizeze pe deplin activele UE în acest domeniu, îndeosebi Centrul Satelitar al UE și Centrul de situații și de analiză a informațiilor al UE; salută progresele înregistrate în prezent în direcția stabilizării situației din Libia și invită UE să își asume un rol activ în procesul de mediere, astfel încât să contribuie la crearea bazelor necesare pentru o Libie pașnică, stabilă și democratică;

| 31. | ia act de decizia Consiliului din 20 iunie 2020 de a prelungi mandatele a trei dintre misiunile sale civile din cadrul PSAC: Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libia), Misiunea de asistență la frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EUBAM Rafah) și Misiunea de poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS); |
| --- | --- |

31.

ia act de decizia Consiliului din 20 iunie 2020 de a prelungi mandatele a trei dintre misiunile sale civile din cadrul PSAC: Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libia), Misiunea de asistență la frontieră a Uniunii Europene pentru punctul de trecere Rafah (EUBAM Rafah) și Misiunea de poliție a Uniunii Europene pentru teritoriile palestiniene (EUPOL COPPS);

| 32. | invită la continuarea dezvoltării și întăririi structurilor decizionale civile și militare ale UE, precum și a structurilor de comandă și control, garantând în același timp lanțuri de comandă militare și civile separate; |
| --- | --- |

32.

invită la continuarea dezvoltării și întăririi structurilor decizionale civile și militare ale UE, precum și a structurilor de comandă și control, garantând în același timp lanțuri de comandă militare și civile separate;

| 33. | ia act de faptul că revizuirea strategică a Capacității militare de planificare și conducere (MPCC) urmează să fie inițiată în 2020; având în vedere impactul acestei reexaminări asupra planificării, comenzii și controlului misiunilor și operațiunilor militare, îl invită pe VP/ÎR să informeze Parlamentul în timp util cu privire la opțiunile disponibile și alese; reiterează că UE are nevoie de o structură de comandă militară permanentă și completă pentru a putea să acționeze în mod autonom și, prin urmare, invită Consiliul să pună în aplicare o astfel de structură; |
| --- | --- |

33.

ia act de faptul că revizuirea strategică a Capacității militare de planificare și conducere (MPCC) urmează să fie inițiată în 2020; având în vedere impactul acestei reexaminări asupra planificării, comenzii și controlului misiunilor și operațiunilor militare, îl invită pe VP/ÎR să informeze Parlamentul în timp util cu privire la opțiunile disponibile și alese; reiterează că UE are nevoie de o structură de comandă militară permanentă și completă pentru a putea să acționeze în mod autonom și, prin urmare, invită Consiliul să pună în aplicare o astfel de structură;

| 34. | ia act de progresul general și de eforturile depuse în punerea în aplicare a pactului privind PSAC civilă, care are scopul de a face PSAC civilă mai capabilă, mai eficace, mai flexibilă și mai receptivă, atât la nivel național, prin elaborarea și punerea în practică a planurilor naționale de punere în aplicare, pentru a spori contribuțiile naționale la PSAC civilă, cât și la nivelul UE prin elaborarea unui plan comun de acțiune; solicită punerea în aplicare deplină a pactului privind PSAC civilă până la începutul verii anului 2023; observă problemele în materie de capabilități cu care se confruntă PSAC civilă în privința disponibilității unui număr suficient de agenți de poliție, de judecători, de procurori, precum și de alți experți în justiție și în sectorul securității civile; consideră că UE trebuie să continue evaluarea cuprinzătoare pe care o face misiunilor civile EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia și EUAM RCA din punctul de vedere al mandatului, al bugetului și al resurselor umane pentru ca acestea să devină pe deplin operaționale și eficace; invită statele membre să prezinte o evaluare anuală detaliată care să inventarieze progresele înregistrate în punerea în aplicare a pactului privind PSAC civilă; îi invită pe toți actorii relevanți să intensifice cooperarea și să crească sinergiile dintre misiunile civile și militare desfășurate în același teatru de operații, în special în ceea ce privește mobilitatea și infrastructurile digitale securizate; salută crearea Centrului de excelență pentru gestionarea civilă a crizelor care a fost deschis în septembrie 2020 și încurajează statele membre să participe plenar la activitatea acestuia; |
| --- | --- |

34.

ia act de progresul general și de eforturile depuse în punerea în aplicare a pactului privind PSAC civilă, care are scopul de a face PSAC civilă mai capabilă, mai eficace, mai flexibilă și mai receptivă, atât la nivel național, prin elaborarea și punerea în practică a planurilor naționale de punere în aplicare, pentru a spori contribuțiile naționale la PSAC civilă, cât și la nivelul UE prin elaborarea unui plan comun de acțiune; solicită punerea în aplicare deplină a pactului privind PSAC civilă până la începutul verii anului 2023; observă problemele în materie de capabilități cu care se confruntă PSAC civilă în privința disponibilității unui număr suficient de agenți de poliție, de judecători, de procurori, precum și de alți experți în justiție și în sectorul securității civile; consideră că UE trebuie să continue evaluarea cuprinzătoare pe care o face misiunilor civile EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia și EUAM RCA din punctul de vedere al mandatului, al bugetului și al resurselor umane pentru ca acestea să devină pe deplin operaționale și eficace; invită statele membre să prezinte o evaluare anuală detaliată care să inventarieze progresele înregistrate în punerea în aplicare a pactului privind PSAC civilă; îi invită pe toți actorii relevanți să intensifice cooperarea și să crească sinergiile dintre misiunile civile și militare desfășurate în același teatru de operații, în special în ceea ce privește mobilitatea și infrastructurile digitale securizate; salută crearea Centrului de excelență pentru gestionarea civilă a crizelor care a fost deschis în septembrie 2020 și încurajează statele membre să participe plenar la activitatea acestuia;

| 35. | salută continuitatea și menținerea prezenței misiunilor și operațiunilor PSAC, în pofida mediului foarte dificil cauzat de pandemia de COVID-19 și a impactului acesteia; îndeamnă ca bugetul, resursele planificarea și dotarea misiunilor și operațiunilor PSAC să fie evaluate și ajustate în funcție de învățămintele trase de pe urma pandemiei de COVID-19 pentru a garanta că eficacitatea operațională este păstrată; subliniază că este important ca UE să analizeze ce s-ar putea face mai mult pentru a reduce la minimum și a gestiona riscul de infectare a personalului; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la amplificarea negativă a impactului pandemiei de COVID-19 asupra crizelor existente și consideră că este imperativ ca UE să împiedice pandemia de COVID-19 să afecteze mulți ani de progrese în consolidarea păcii; este îngrijorat de valul de dezinformare, în special împotriva misiunilor și operațiunilor PSAC, în contextul pandemiei de COVID-19; subliniază necesitatea ca UE să își consolideze instrumentele de comunicare strategică și diplomația publică, în special în țările în care se desfășoară misiunile și operațiunile PSAC; |
| --- | --- |

35.

salută continuitatea și menținerea prezenței misiunilor și operațiunilor PSAC, în pofida mediului foarte dificil cauzat de pandemia de COVID-19 și a impactului acesteia; îndeamnă ca bugetul, resursele planificarea și dotarea misiunilor și operațiunilor PSAC să fie evaluate și ajustate în funcție de învățămintele trase de pe urma pandemiei de COVID-19 pentru a garanta că eficacitatea operațională este păstrată; subliniază că este important ca UE să analizeze ce s-ar putea face mai mult pentru a reduce la minimum și a gestiona riscul de infectare a personalului; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la amplificarea negativă a impactului pandemiei de COVID-19 asupra crizelor existente și consideră că este imperativ ca UE să împiedice pandemia de COVID-19 să afecteze mulți ani de progrese în consolidarea păcii; este îngrijorat de valul de dezinformare, în special împotriva misiunilor și operațiunilor PSAC, în contextul pandemiei de COVID-19; subliniază necesitatea ca UE să își consolideze instrumentele de comunicare strategică și diplomația publică, în special în țările în care se desfășoară misiunile și operațiunile PSAC;

| 36. | recunoaște contribuția misiunilor civile și militare din cadrul PSAC la menținerea păcii, a stabilității, la întărirea securității internaționale și la sprijinirea țărilor beneficiare în combaterea terorismului; îndeamnă UE să își întărească capacitățile instituționale de prevenire a conflictelor și de mediere; solicită o abordare mai activă în rezolvarea conflictelor de lungă durată din imediata vecinătate a UE; solicită abordări sensibile la conflicte și care pun accentul pe oameni, care să plaseze securitatea umană și drepturile omului în centrul implicării UE; |
| --- | --- |

36.

recunoaște contribuția misiunilor civile și militare din cadrul PSAC la menținerea păcii, a stabilității, la întărirea securității internaționale și la sprijinirea țărilor beneficiare în combaterea terorismului; îndeamnă UE să își întărească capacitățile instituționale de prevenire a conflictelor și de mediere; solicită o abordare mai activă în rezolvarea conflictelor de lungă durată din imediata vecinătate a UE; solicită abordări sensibile la conflicte și care pun accentul pe oameni, care să plaseze securitatea umană și drepturile omului în centrul implicării UE;

| 37. | consideră că UE trebuie să își concentreze eforturile asupra misiunilor și operațiunilor care conferă cea mai mare valoare adăugată; prin urmare, ar saluta reflecția asupra relevanței și eficienței anumitor misiuni; |
| --- | --- |

37.

consideră că UE trebuie să își concentreze eforturile asupra misiunilor și operațiunilor care conferă cea mai mare valoare adăugată; prin urmare, ar saluta reflecția asupra relevanței și eficienței anumitor misiuni;

| 38. | solicită adoptarea și punerea în aplicare rapide a Instrumentului european pentru pace, care vizează creșterea eficacității misiunilor UE, sprijinirea partenerilor săi și contribuția la operațiunile în sprijinul păcii; subliniază că acest instrument ar finanța o parte din costurile activităților de apărare ale UE, inclusiv costurile comune ale operațiunilor militare PSAC și cele legate de consolidarea capacităților militare a partenerilor din țările în care UE intervine și, prin urmare, ar trebui să dispună de un buget suficient de mare pentru a gestiona eficient actualele probleme legate de instruire, operațiuni, misiuni, proiecte și echipamente militare, inclusiv arme, muniții și transport, cu respectarea deplină a celor opt criterii ale poziției comune, a drepturilor internaționale ale omului și a dreptului internațional umanitar, și să aibă dispoziții efective privind transparența, așa cum au fost acestea enumerate în recomandarea sa din 28 martie 2019 referitoare la crearea Instrumentului european pentru pace; reamintește necesitatea de a efectua evaluări ex-ante aprofundate ale riscurilor și de a monitoriza îndeaproape utilizarea lor de către țările beneficiare, în special în regiunile afectate de o volatilitate ridicată a peisajului politic și de o mare permeabilitate a frontierelor naționale, precum și de a stabili garanții necesare la nivelul UE pentru a preveni preluarea acestor arme de către grupările teroriste și alți actori ostili; |
| --- | --- |

38.

solicită adoptarea și punerea în aplicare rapide a Instrumentului european pentru pace, care vizează creșterea eficacității misiunilor UE, sprijinirea partenerilor săi și contribuția la operațiunile în sprijinul păcii; subliniază că acest instrument ar finanța o parte din costurile activităților de apărare ale UE, inclusiv costurile comune ale operațiunilor militare PSAC și cele legate de consolidarea capacităților militare a partenerilor din țările în care UE intervine și, prin urmare, ar trebui să dispună de un buget suficient de mare pentru a gestiona eficient actualele probleme legate de instruire, operațiuni, misiuni, proiecte și echipamente militare, inclusiv arme, muniții și transport, cu respectarea deplină a celor opt criterii ale poziției comune, a drepturilor internaționale ale omului și a dreptului internațional umanitar, și să aibă dispoziții efective privind transparența, așa cum au fost acestea enumerate în recomandarea sa din 28 martie 2019 referitoare la crearea Instrumentului european pentru pace; reamintește necesitatea de a efectua evaluări ex-ante aprofundate ale riscurilor și de a monitoriza îndeaproape utilizarea lor de către țările beneficiare, în special în regiunile afectate de o volatilitate ridicată a peisajului politic și de o mare permeabilitate a frontierelor naționale, precum și de a stabili garanții necesare la nivelul UE pentru a preveni preluarea acestor arme de către grupările teroriste și alți actori ostili;

| 39. | salută anunțul din scrisoarea de intenție referitoare la starea Uniunii din 2020 cu privire la o comunicare comună privind o abordare strategică a sprijinului pentru dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea în 2021 a foștilor combatanți, ca o revizuire oportună a Conceptului UE de sprijinire a dezarmării, demobilizării și reintegrării (DDR) din 2006; subliniază importanța reformei sectorului de securitate ca prioritate, în special pentru misiunile noastre PSAC civile, care ar trebui să aibă ca obiectiv principal aplicarea abordării de securitate umană; subliniază că noua abordare strategică a DDR trebuie să asigure consecvența între instrumentele PSAC și ajutorul UE pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

39.

salută anunțul din scrisoarea de intenție referitoare la starea Uniunii din 2020 cu privire la o comunicare comună privind o abordare strategică a sprijinului pentru dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea în 2021 a foștilor combatanți, ca o revizuire oportună a Conceptului UE de sprijinire a dezarmării, demobilizării și reintegrării (DDR) din 2006; subliniază importanța reformei sectorului de securitate ca prioritate, în special pentru misiunile noastre PSAC civile, care ar trebui să aibă ca obiectiv principal aplicarea abordării de securitate umană; subliniază că noua abordare strategică a DDR trebuie să asigure consecvența între instrumentele PSAC și ajutorul UE pentru dezvoltare;

Dezvoltarea unor capacități eficace ale PSAC

Dezvoltarea unor capacități eficace ale PSAC

| 40. | salută inițiativele UE de dezvoltare a capabilităților, cum ar fi CARD, cooperarea structurată permanentă și viitorul Fond european de apărare (FEA) și programele sale precursoare PADR și EDIDP, întrucât acestea pot contribui la creșterea coerenței, coordonării, interoperabilității în punerea în aplicare a PSAC și la facilitarea îndeplinirii misiunilor de tip Petersberg și la întărirea solidarității, a coeziunii, a rezilienței și a autonomiei strategice a Uniunii; |
| --- | --- |

40.

salută inițiativele UE de dezvoltare a capabilităților, cum ar fi CARD, cooperarea structurată permanentă și viitorul Fond european de apărare (FEA) și programele sale precursoare PADR și EDIDP, întrucât acestea pot contribui la creșterea coerenței, coordonării, interoperabilității în punerea în aplicare a PSAC și la facilitarea îndeplinirii misiunilor de tip Petersberg și la întărirea solidarității, a coeziunii, a rezilienței și a autonomiei strategice a Uniunii;

| 41. | recunoaște că integrarea în inițiativele UE de dezvoltare a capabilităților și participarea semnificativă a mai multor state membre la proiectele majore de apărare europeană care se desfășoară în prezent pe o bază aproape exclusiv bilaterală (și anume FCAS și MGCS) sunt de o importanță critică pentru succesul procesului de integrare europeană în domeniul apărării și ar conferi o valoare adăugată clară eforturilor europene către o cooperare intensificată, integrarea în domeniul apărării și interoperabilitate în beneficiul misiunilor și operațiunilor PSAC; |
| --- | --- |

41.

recunoaște că integrarea în inițiativele UE de dezvoltare a capabilităților și participarea semnificativă a mai multor state membre la proiectele majore de apărare europeană care se desfășoară în prezent pe o bază aproape exclusiv bilaterală (și anume FCAS și MGCS) sunt de o importanță critică pentru succesul procesului de integrare europeană în domeniul apărării și ar conferi o valoare adăugată clară eforturilor europene către o cooperare intensificată, integrarea în domeniul apărării și interoperabilitate în beneficiul misiunilor și operațiunilor PSAC;

| 42. | observă că este esențial să crească coerența, incluziunea, coordonarea și consecvența tuturor instrumentelor și inițiativelor UE de planificare și dezvoltare în domeniul apărării, astfel încât acestea să creeze sinergii semnificative și să se consolideze reciproc, să evite dublările, să asigure o utilizare eficientă și strategică a resurselor, să asigure interoperabilitate și să faciliteze desfășurarea rapidă; |
| --- | --- |

42.

observă că este esențial să crească coerența, incluziunea, coordonarea și consecvența tuturor instrumentelor și inițiativelor UE de planificare și dezvoltare în domeniul apărării, astfel încât acestea să creeze sinergii semnificative și să se consolideze reciproc, să evite dublările, să asigure o utilizare eficientă și strategică a resurselor, să asigure interoperabilitate și să faciliteze desfășurarea rapidă;

| 43. | invită statele membre să își crească cheltuielile pentru apărare și să vizeze un obiectiv de 2 % din PIB; |
| --- | --- |

43.

invită statele membre să își crească cheltuielile pentru apărare și să vizeze un obiectiv de 2 % din PIB;

| 44. | salută acordul convenit privind Regulamentul FEA și solicită adoptarea și crearea rapidă a FEA, care va gestiona și accelera prioritățile de dezvoltare a capabilităților de apărare agreate în comun în domeniile aerian, terestru, maritim și cibernetic și va promova astfel capacitatea UE de a acționa ca actor global și ca furnizor internațional de securitate; invită statele membre, Consiliul și Comisia să asigure o finanțare adecvată a FEA și să se concentreze asupra proiectelor structurale cu valoare adăugată ridicată, facilitând astfel cooperarea industrială între statele membre și consolidarea unei baze industriale și tehnologice de apărare europene (EDTIB) puternice, consolidând capacitățile tehnice, industriale și strategice pentru a întări capacitatea UE de a produce și de a dispune de capabilități militare în mod autonom și de a menține autonomia tehnologică a Europei pe termen lung; încurajează inițiativele privind capabilitățile de apărare care facilitează implicarea întreprinderilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

44.

salută acordul convenit privind Regulamentul FEA și solicită adoptarea și crearea rapidă a FEA, care va gestiona și accelera prioritățile de dezvoltare a capabilităților de apărare agreate în comun în domeniile aerian, terestru, maritim și cibernetic și va promova astfel capacitatea UE de a acționa ca actor global și ca furnizor internațional de securitate; invită statele membre, Consiliul și Comisia să asigure o finanțare adecvată a FEA și să se concentreze asupra proiectelor structurale cu valoare adăugată ridicată, facilitând astfel cooperarea industrială între statele membre și consolidarea unei baze industriale și tehnologice de apărare europene (EDTIB) puternice, consolidând capacitățile tehnice, industriale și strategice pentru a întări capacitatea UE de a produce și de a dispune de capabilități militare în mod autonom și de a menține autonomia tehnologică a Europei pe termen lung; încurajează inițiativele privind capabilitățile de apărare care facilitează implicarea întreprinderilor mici și mijlocii;

| 45. | atrage atenția asupra caracterului extrem de sensibil și strategic al cercetării în domeniul apărării și asupra necesității de a reglementa accesul entităților controlate de părți terțe din afara UE la proiectele finanțate prin FEA, astfel încât să fie în concordanță cu obiectivul autonomiei strategice a UE; subliniază că participarea țărilor terțe la FEA, în anumite cazuri speciale și excepționale, atunci când conferă valoare adăugată tehnologică și operațională certă anumitor proiecte, ar trebui să se desfășoare pe baza unei reciprocități efective, nu ar trebui să submineze interesele de securitate ale UE și obiectivele FEA și trebuie să fie monitorizată în strictă conformitate cu normele prevăzute în propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului european de apărare (COM(2018)0476), precum menținerea proprietății intelectuale în UE; |
| --- | --- |

45.

atrage atenția asupra caracterului extrem de sensibil și strategic al cercetării în domeniul apărării și asupra necesității de a reglementa accesul entităților controlate de părți terțe din afara UE la proiectele finanțate prin FEA, astfel încât să fie în concordanță cu obiectivul autonomiei strategice a UE; subliniază că participarea țărilor terțe la FEA, în anumite cazuri speciale și excepționale, atunci când conferă valoare adăugată tehnologică și operațională certă anumitor proiecte, ar trebui să se desfășoare pe baza unei reciprocități efective, nu ar trebui să submineze interesele de securitate ale UE și obiectivele FEA și trebuie să fie monitorizată în strictă conformitate cu normele prevăzute în propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului european de apărare (COM(2018)0476), precum menținerea proprietății intelectuale în UE;

| 46. | salută reexaminarea strategică a primei faze a PESCO până la sfârșitul anului 2020, inclusiv prezentarea de informații cu privire la progresele programului, și identificarea dispozițiilor necesare pentru a face ca PESCO să fie mai eficient și mai orientat către atingerea obiectivelor; consideră că PESCO este un instrument care contribuie la întărirea cooperării sustenabile și eficiente și a integrării în materie de apărare a UE prin îmbunătățirea capabilităților de apărare și de interoperabilitate ale statelor membre participante, îndeosebi din punctul de vedere al disponibilității, flexibilității și capacității de desfășurare a forțelor; reamintește că proiectele PESCO ar trebui să contribuie la creșterea la maximum a eficacității cheltuielilor pentru apărare; consideră că PESCO ar trebui să fie utilizată ca instrument complementar pentru atingerea obiectivelor UE și să contribuie la obiectivele NATO; salută recenta adoptare a deciziei privind participarea țărilor terțe la PESCO, deși observă că orice astfel de participare la proiecte individuale PESCO trebuie să confere valoare adăugată statelor membre ale UE și proiectelor și să contribuie la consolidarea PESCO și a PSAC și la îndeplinirea unor angajamente mai exigente, sub rezerva unor condiții politice, materiale și legale foarte stricte și pe baza unei reciprocități stabilite și efective; |
| --- | --- |

46.

salută reexaminarea strategică a primei faze a PESCO până la sfârșitul anului 2020, inclusiv prezentarea de informații cu privire la progresele programului, și identificarea dispozițiilor necesare pentru a face ca PESCO să fie mai eficient și mai orientat către atingerea obiectivelor; consideră că PESCO este un instrument care contribuie la întărirea cooperării sustenabile și eficiente și a integrării în materie de apărare a UE prin îmbunătățirea capabilităților de apărare și de interoperabilitate ale statelor membre participante, îndeosebi din punctul de vedere al disponibilității, flexibilității și capacității de desfășurare a forțelor; reamintește că proiectele PESCO ar trebui să contribuie la creșterea la maximum a eficacității cheltuielilor pentru apărare; consideră că PESCO ar trebui să fie utilizată ca instrument complementar pentru atingerea obiectivelor UE și să contribuie la obiectivele NATO; salută recenta adoptare a deciziei privind participarea țărilor terțe la PESCO, deși observă că orice astfel de participare la proiecte individuale PESCO trebuie să confere valoare adăugată statelor membre ale UE și proiectelor și să contribuie la consolidarea PESCO și a PSAC și la îndeplinirea unor angajamente mai exigente, sub rezerva unor condiții politice, materiale și legale foarte stricte și pe baza unei reciprocități stabilite și efective;

| 47. | invită statele membre participante să dea dovadă de angajament politic deplin, de eforturi și de ambiție strategică, să ofere resursele necesare și să îndeplinească angajamentele comune ambițioase și obligatorii asupra cărora au convenit, garantând în același timp progrese concrete în punerea în aplicare rapidă și eficace a actualelor proiecte PESCO; subliniază că proiectele din primul val sunt în principal proiecte de consolidare a capacităților, care implică cât mai multe state membre posibil, și că natura incluzivă a proiectelor PESCO nu ar trebui să conducă la participarea statelor membre la atenuarea ambițiilor lor; este îngrijorat că lacunele și deficiențele critice în materie de capabilități, așa cum sunt identificate prin procesul privind obiectivul global prin planul de dezvoltare a capacităților (CDP) și prin procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD), nu vor fi eliminate adecvat sau total în vederea desfășurării de operațiuni militare reușite; recomandă efectuarea unei revizuiri a celor 47 de proiecte PESCO actuale pentru a verifica progresele înregistrate și pentru a identifica proiectele care ar putea fi grupate, la latitudinea statelor membre participante; încurajează statele membre participante să se concentreze asupra proiectelor PESCO care aduc o valoare adăugată reală, cu un accent operațional mai mare, beneficii reciproce și factori strategici pentru Uniune, precum și asupra celor cu o dimensiune strategică care vizează amenințările viitoare la adresa securității; încurajează cu fermitate statele membre, ca parte din reforma sistemului grupării tactice (GT) a UE, să analizeze posibilitățile de includere a acestui sistem în cadrul PESCO, pentru a crește capacitatea sa operațională, modularitatea și rapiditatea sa, prin instituirea unor unități multinaționale permanente consacrate desfășurării misiunilor militare, așa cum se specifică la articolul 43 din TUE, și creșterii capacității UE de a conduce operațiuni solide de gestionare a crizelor; |
| --- | --- |

47.

invită statele membre participante să dea dovadă de angajament politic deplin, de eforturi și de ambiție strategică, să ofere resursele necesare și să îndeplinească angajamentele comune ambițioase și obligatorii asupra cărora au convenit, garantând în același timp progrese concrete în punerea în aplicare rapidă și eficace a actualelor proiecte PESCO; subliniază că proiectele din primul val sunt în principal proiecte de consolidare a capacităților, care implică cât mai multe state membre posibil, și că natura incluzivă a proiectelor PESCO nu ar trebui să conducă la participarea statelor membre la atenuarea ambițiilor lor; este îngrijorat că lacunele și deficiențele critice în materie de capabilități, așa cum sunt identificate prin procesul privind obiectivul global prin planul de dezvoltare a capacităților (CDP) și prin procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD), nu vor fi eliminate adecvat sau total în vederea desfășurării de operațiuni militare reușite; recomandă efectuarea unei revizuiri a celor 47 de proiecte PESCO actuale pentru a verifica progresele înregistrate și pentru a identifica proiectele care ar putea fi grupate, la latitudinea statelor membre participante; încurajează statele membre participante să se concentreze asupra proiectelor PESCO care aduc o valoare adăugată reală, cu un accent operațional mai mare, beneficii reciproce și factori strategici pentru Uniune, precum și asupra celor cu o dimensiune strategică care vizează amenințările viitoare la adresa securității; încurajează cu fermitate statele membre, ca parte din reforma sistemului grupării tactice (GT) a UE, să analizeze posibilitățile de includere a acestui sistem în cadrul PESCO, pentru a crește capacitatea sa operațională, modularitatea și rapiditatea sa, prin instituirea unor unități multinaționale permanente consacrate desfășurării misiunilor militare, așa cum se specifică la articolul 43 din TUE, și creșterii capacității UE de a conduce operațiuni solide de gestionare a crizelor;

Întărirea cooperării cu partenerii strategici

Întărirea cooperării cu partenerii strategici

| 48. | salută progresele înregistrate în ceea ce privește cooperarea UE-NATO după declarația comună de la Varșovia din 2016; salută progresele înregistrate în punerea în aplicare a ansamblului comun de propuneri din 2016 și 2017, în special intensificarea dialogului politic UE-NATO la toate nivelurile, precum și a dialogului structurat privind mobilitatea militară, a eforturilor de a asigura o mai mare coerență între procesele respective de planificare a apărării și intensificarea cooperării mai strânse în domeniul securității și apărării cibernetice și în combaterea amenințărilor hibride și a campaniilor de dezinformare; ia act de intensitatea cooperării dintre NATO și UE în ceea ce privește asistarea autorităților civile pentru limitarea și stoparea răspândirii pandemiei de COVID-19; invită UE și NATO să întărească în continuare cooperarea prin care acestea se consolidează reciproc, inclusiv cooperarea dintre misiuni și operațiuni, și să își aprofundeze parteneriatul strategic; subliniază importanța consolidării în continuare a parteneriatului UE-NATO în domeniul mobilității militare; subliniază că este important să se organizeze și să se desfășoare activități de formare și exerciții comune între forțele armate europene, precum și exerciții paralele și coordonate între UE și NATO; |
| --- | --- |

48.

salută progresele înregistrate în ceea ce privește cooperarea UE-NATO după declarația comună de la Varșovia din 2016; salută progresele înregistrate în punerea în aplicare a ansamblului comun de propuneri din 2016 și 2017, în special intensificarea dialogului politic UE-NATO la toate nivelurile, precum și a dialogului structurat privind mobilitatea militară, a eforturilor de a asigura o mai mare coerență între procesele respective de planificare a apărării și intensificarea cooperării mai strânse în domeniul securității și apărării cibernetice și în combaterea amenințărilor hibride și a campaniilor de dezinformare; ia act de intensitatea cooperării dintre NATO și UE în ceea ce privește asistarea autorităților civile pentru limitarea și stoparea răspândirii pandemiei de COVID-19; invită UE și NATO să întărească în continuare cooperarea prin care acestea se consolidează reciproc, inclusiv cooperarea dintre misiuni și operațiuni, și să își aprofundeze parteneriatul strategic; subliniază importanța consolidării în continuare a parteneriatului UE-NATO în domeniul mobilității militare; subliniază că este important să se organizeze și să se desfășoare activități de formare și exerciții comune între forțele armate europene, precum și exerciții paralele și coordonate între UE și NATO;

| 49. | salută, în acest sens, operațiunea Atlantic Resolve și prezența avansată întărită a NATO pe continentul european și recunoaște importanța trupelor NATO în efortul de a descuraja alte acte de agresiune din partea Rusiei și de a oferi un sprijin esențial în cazul unui conflict; |
| --- | --- |

49.

salută, în acest sens, operațiunea Atlantic Resolve și prezența avansată întărită a NATO pe continentul european și recunoaște importanța trupelor NATO în efortul de a descuraja alte acte de agresiune din partea Rusiei și de a oferi un sprijin esențial în cazul unui conflict;

| 50. | reamintește că NATO rămâne piatra de temelie a apărării colective pentru acele state membre care sunt, de asemenea, membre ale Organizației Tratatului Atlanticului de Nord, după cum se afirmă în mod explicit în TFUE; consideră că cooperarea dintre UE și NATO trebuie să fie complementară și să țină seama pe deplin de particularitățile și rolurile fiecăreia dintre cele două instituții și nu trebuie să dubleze sau să înlocuiască fără necesitate structurile existente; reamintește că cooperarea în domeniul apărării este unul dintre pilonii cooperării transatlantice și are în continuare o importanță capitală pentru asigurarea reciprocă a securității țărilor aliate și partenere; reiterează, prin urmare, necesitatea unor relații mai strânse; reamintește că, în temeiul principiului „unui singur ansamblu de forțe”, dezvoltarea capacităților de apărare ale UE nu reprezintă o amenințare de concurență la adresa alianței și va aduce beneficii țărilor care fac parte atât din PSAC, cât și din NATO; reamintește, de asemenea, că o cooperare mai eficace în materie de securitate și apărare în cadrul UE trebuie văzută ca un factor care întărește pilonul european al NATO și ca asumarea de către UE a unui rol mai important în asigurarea propriei securități; consideră că inițiativele în materie de capabilități ar trebui să asigure interoperabilitatea cu aliații și să faciliteze o desfășurare rapidă; ia act cu îngrijorare de faptul că unele divergențe au subminat solidaritatea alianței după acțiunile desfășurate de Turcia în partea de est a Mării Mediterane; |
| --- | --- |

50.

reamintește că NATO rămâne piatra de temelie a apărării colective pentru acele state membre care sunt, de asemenea, membre ale Organizației Tratatului Atlanticului de Nord, după cum se afirmă în mod explicit în TFUE; consideră că cooperarea dintre UE și NATO trebuie să fie complementară și să țină seama pe deplin de particularitățile și rolurile fiecăreia dintre cele două instituții și nu trebuie să dubleze sau să înlocuiască fără necesitate structurile existente; reamintește că cooperarea în domeniul apărării este unul dintre pilonii cooperării transatlantice și are în continuare o importanță capitală pentru asigurarea reciprocă a securității țărilor aliate și partenere; reiterează, prin urmare, necesitatea unor relații mai strânse; reamintește că, în temeiul principiului „unui singur ansamblu de forțe”, dezvoltarea capacităților de apărare ale UE nu reprezintă o amenințare de concurență la adresa alianței și va aduce beneficii țărilor care fac parte atât din PSAC, cât și din NATO; reamintește, de asemenea, că o cooperare mai eficace în materie de securitate și apărare în cadrul UE trebuie văzută ca un factor care întărește pilonul european al NATO și ca asumarea de către UE a unui rol mai important în asigurarea propriei securități; consideră că inițiativele în materie de capabilități ar trebui să asigure interoperabilitatea cu aliații și să faciliteze o desfășurare rapidă; ia act cu îngrijorare de faptul că unele divergențe au subminat solidaritatea alianței după acțiunile desfășurate de Turcia în partea de est a Mării Mediterane;

| 51. | subliniază necesitatea consolidării statutului UE de garant al securității în domeniul maritim, a rezilienței UE și a statelor membre la situații de criză în apele lor teritoriale, precum și importanța unei strategii maritime coerente pentru combaterea actorilor nestatali ilegali care acționează pe mare; consideră că trebuie armonizate regulile de intervenție și normele pentru echipamente și trebuie îmbunătățită formarea personalului, pentru a putea fi desfășurate acțiuni coordonate și unitare în cadrul operațiunilor europene și internaționale sau în cazul unor crize, evenimente și incidente pe mare; subliniază că UE și NATO trebuie să coopereze pentru a putea trata împreună și în mod eficace amenințările la adresa securității maritime, precum criminalitatea transfrontalieră și cea organizată, inclusiv rețelele de criminalitate organizată care facilitează traficul de persoane, de arme și de droguri, contrabanda și pirateria maritimă; |
| --- | --- |

51.

subliniază necesitatea consolidării statutului UE de garant al securității în domeniul maritim, a rezilienței UE și a statelor membre la situații de criză în apele lor teritoriale, precum și importanța unei strategii maritime coerente pentru combaterea actorilor nestatali ilegali care acționează pe mare; consideră că trebuie armonizate regulile de intervenție și normele pentru echipamente și trebuie îmbunătățită formarea personalului, pentru a putea fi desfășurate acțiuni coordonate și unitare în cadrul operațiunilor europene și internaționale sau în cazul unor crize, evenimente și incidente pe mare; subliniază că UE și NATO trebuie să coopereze pentru a putea trata împreună și în mod eficace amenințările la adresa securității maritime, precum criminalitatea transfrontalieră și cea organizată, inclusiv rețelele de criminalitate organizată care facilitează traficul de persoane, de arme și de droguri, contrabanda și pirateria maritimă;

| 52. | sprijină cu fermitate Parteneriatul strategic dintre UE și ONU în domeniul gestionării crizelor și al menținerii păcii de către autoritățile civile, polițienești și militare; salută progresele înregistrate în punerea în aplicare a celor opt priorități UE-ONU identificate și convenite pentru perioada 2019-2021 privind operațiunile de pace și gestionarea crizelor; îndeamnă statele membre să contribuie mai mult la acțiunile ONU de menținere a păcii și face apel la instituțiile UE să ofere asistență în acest sens; observă că s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește întărirea cooperării dintre misiunile și operațiunile pe teren (în special prin semnarea la 29 septembrie 2020 a Acordului-cadrul dintre UE și ONU privind asigurarea unui sprijin reciproc în contextul misiunilor și operațiunilor respective întreprinse de acestea pe teren), Agenda privind femeile, pacea și securitatea (WPS), care contribuie la punerea în aplicare a Planului de acțiune al UE privind femeile, pacea și securitatea, prevenirea conflictelor, precum și progrese la nivel politic și strategic; invită UE și ONU să analizeze în continuare posibilitățile pentru o cooperare mai strânsă, în special în teatrele de operațiuni comune, în domenii precum planificarea tranziției misiunilor, acordurile de sprijin pe teren, schimbul de informații în afara zonelor de misiune și planificarea pentru situații neprevăzute în ceea ce privește COVID-19, precum și în domeniul climei și al apărării; |
| --- | --- |

52.

sprijină cu fermitate Parteneriatul strategic dintre UE și ONU în domeniul gestionării crizelor și al menținerii păcii de către autoritățile civile, polițienești și militare; salută progresele înregistrate în punerea în aplicare a celor opt priorități UE-ONU identificate și convenite pentru perioada 2019-2021 privind operațiunile de pace și gestionarea crizelor; îndeamnă statele membre să contribuie mai mult la acțiunile ONU de menținere a păcii și face apel la instituțiile UE să ofere asistență în acest sens; observă că s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește întărirea cooperării dintre misiunile și operațiunile pe teren (în special prin semnarea la 29 septembrie 2020 a Acordului-cadrul dintre UE și ONU privind asigurarea unui sprijin reciproc în contextul misiunilor și operațiunilor respective întreprinse de acestea pe teren), Agenda privind femeile, pacea și securitatea (WPS), care contribuie la punerea în aplicare a Planului de acțiune al UE privind femeile, pacea și securitatea, prevenirea conflictelor, precum și progrese la nivel politic și strategic; invită UE și ONU să analizeze în continuare posibilitățile pentru o cooperare mai strânsă, în special în teatrele de operațiuni comune, în domenii precum planificarea tranziției misiunilor, acordurile de sprijin pe teren, schimbul de informații în afara zonelor de misiune și planificarea pentru situații neprevăzute în ceea ce privește COVID-19, precum și în domeniul climei și al apărării;

| 53. | reafirmă faptul că, în pofida Brexitului, Regatul Unit este în continuare un partener strategic apropiat al UE și al statelor sale membre și că este esențial să se mențină o cooperare puternică și strânsă în domeniul apărării și al securității între UE și Regatul Unit, întrucât atât UE, cât și Regatul Unit se află în același mediu strategic și sunt vizate de aceleași amenințări la adresa păcii și securității lor; încurajează Regatul Unit să participe la misiunile și operațiunile din cadrul PSAC, la operațiunile de gestionare a crizelor, la dezvoltarea capacităților de apărare, la agențiile competente în domeniu ale Uniunii, precum și la proiectele din cadrul PESCO, fiind respectate totodată autonomia decizională a UE, suveranitatea Regatului Unit, principiul echilibrului dintre drepturi și obligații, pe baza unei reciprocități efective și cu o contribuție financiară justă și adecvată; ia act de retragerea Regatului Unit din misiunile și operațiile PSAC, la 31 decembrie 2020; solicită să se pună în aplicare rapid proceduri de înlocuire, pentru a se asigura continuitatea misiunilor și operațiunilor PSAC în situațiile în care personalul britanic are un rol semnificativ; |
| --- | --- |

53.

reafirmă faptul că, în pofida Brexitului, Regatul Unit este în continuare un partener strategic apropiat al UE și al statelor sale membre și că este esențial să se mențină o cooperare puternică și strânsă în domeniul apărării și al securității între UE și Regatul Unit, întrucât atât UE, cât și Regatul Unit se află în același mediu strategic și sunt vizate de aceleași amenințări la adresa păcii și securității lor; încurajează Regatul Unit să participe la misiunile și operațiunile din cadrul PSAC, la operațiunile de gestionare a crizelor, la dezvoltarea capacităților de apărare, la agențiile competente în domeniu ale Uniunii, precum și la proiectele din cadrul PESCO, fiind respectate totodată autonomia decizională a UE, suveranitatea Regatului Unit, principiul echilibrului dintre drepturi și obligații, pe baza unei reciprocități efective și cu o contribuție financiară justă și adecvată; ia act de retragerea Regatului Unit din misiunile și operațiile PSAC, la 31 decembrie 2020; solicită să se pună în aplicare rapid proceduri de înlocuire, pentru a se asigura continuitatea misiunilor și operațiunilor PSAC în situațiile în care personalul britanic are un rol semnificativ;

| 54. | invită UE să asigure în continuare o cooperare strânsă cu forțele regionale existente precum Uniunea Africană, ECOWAS, Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) și Consiliul Arcticii, precum și cu țări care nu fac parte din NATO, dar care au o viziune similară; |
| --- | --- |

54.

invită UE să asigure în continuare o cooperare strânsă cu forțele regionale existente precum Uniunea Africană, ECOWAS, Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) și Consiliul Arcticii, precum și cu țări care nu fac parte din NATO, dar care au o viziune similară;

| 55. | solicită o punere în aplicare mai sistematică a RCSONU 1325 privind WPS, deoarece au trecu 20 de ani de la adoptarea sa, precum și o întărire a agendei UE privind WPS; solicită ca chestiunile legate de gen să fie cu adevărat integrate în formularea PSAC, în special printr-un echilibru mai bun între femei și bărbați în rândul personalului și conducerii misiunilor și operațiunilor PSAC și printr-o formare specifică a personalului trimis; |
| --- | --- |

55.

solicită o punere în aplicare mai sistematică a RCSONU 1325 privind WPS, deoarece au trecu 20 de ani de la adoptarea sa, precum și o întărire a agendei UE privind WPS; solicită ca chestiunile legate de gen să fie cu adevărat integrate în formularea PSAC, în special printr-un echilibru mai bun între femei și bărbați în rândul personalului și conducerii misiunilor și operațiunilor PSAC și printr-o formare specifică a personalului trimis;

| 56. | solicită punerea în aplicare a RCSONU 2250 privind tineretul, pacea și securitatea (YPS) și integrarea semnificativă a aspectelor legate de tineret și de perspectivele tinerilor în analizele conflictelor, care stau la baza sprijinului acordat de misiunile și operațiunile PSAC; solicită să se ia măsuri la nivelul UE pentru a spori oportunitățile de participare însemnată a tinerilor la menținerea și promovarea păcii și a securității; |
| --- | --- |

56.

solicită punerea în aplicare a RCSONU 2250 privind tineretul, pacea și securitatea (YPS) și integrarea semnificativă a aspectelor legate de tineret și de perspectivele tinerilor în analizele conflictelor, care stau la baza sprijinului acordat de misiunile și operațiunile PSAC; solicită să se ia măsuri la nivelul UE pentru a spori oportunitățile de participare însemnată a tinerilor la menținerea și promovarea păcii și a securității;

| 57. | solicită UE să ia măsuri în legătură cu amenințările constante și în creștere la adresa protejării și conservării patrimoniului cultural și să combată contrabanda cu artefacte culturale, în special în zonele de conflict; constată că deposedarea societăților de patrimoniul lor cultural și de rădăcinile lor istorice le face mai vulnerabile în fața radicalizării și mai receptive la ideologiile jihadiste globale; solicită UE să elaboreze o strategie amplă pentru contracararea acestor amenințări; |
| --- | --- |

57.

solicită UE să ia măsuri în legătură cu amenințările constante și în creștere la adresa protejării și conservării patrimoniului cultural și să combată contrabanda cu artefacte culturale, în special în zonele de conflict; constată că deposedarea societăților de patrimoniul lor cultural și de rădăcinile lor istorice le face mai vulnerabile în fața radicalizării și mai receptive la ideologiile jihadiste globale; solicită UE să elaboreze o strategie amplă pentru contracararea acestor amenințări;

Creșterea gradului de reziliență și de pregătire al Uniunii

Creșterea gradului de reziliență și de pregătire al Uniunii

| 58. | este preocupat de faptul că unii actori globali și un număr tot mai mare de actori regionali eludează în mod deliberat sau încearcă să distrugă ordinea internațională bazată pe norme, multilateralismul și valorile păcii, prosperității și libertății durabile, care corespund fundamentelor pe care este construită Uniunea Europeană; ia act de faptul că pandemia de COVID-19 a scos la lumină o nouă fragilitate mondială și noi tensiuni și le-a amplificat pe cele existente; subliniază că pandemia a întărit sprijinul public pentru o Uniune care este mai puțin dependentă de restul lumii, este mai bine protejată și este capabilă să acționeze în mod independent; solicită un rol mai consistent pentru Uniunea Europeană pe scena internațională, o mai mare unitate, solidaritate și reziliență la nivel european, o politică externă cu un grad mai mare de coeziune și cu un multilateralism efectiv ca element central; salută concluziile Consiliului din iunie 2020, care pledează pentru o Uniune Europeană puternică, care să promoveze pacea și securitatea și să își protejeze cetățenii; |
| --- | --- |

58.

este preocupat de faptul că unii actori globali și un număr tot mai mare de actori regionali eludează în mod deliberat sau încearcă să distrugă ordinea internațională bazată pe norme, multilateralismul și valorile păcii, prosperității și libertății durabile, care corespund fundamentelor pe care este construită Uniunea Europeană; ia act de faptul că pandemia de COVID-19 a scos la lumină o nouă fragilitate mondială și noi tensiuni și le-a amplificat pe cele existente; subliniază că pandemia a întărit sprijinul public pentru o Uniune care este mai puțin dependentă de restul lumii, este mai bine protejată și este capabilă să acționeze în mod independent; solicită un rol mai consistent pentru Uniunea Europeană pe scena internațională, o mai mare unitate, solidaritate și reziliență la nivel european, o politică externă cu un grad mai mare de coeziune și cu un multilateralism efectiv ca element central; salută concluziile Consiliului din iunie 2020, care pledează pentru o Uniune Europeană puternică, care să promoveze pacea și securitatea și să își protejeze cetățenii;

| 59. | subliniază rolul important al forțelor armate în cadrul pandemiei de COVID-19 și salută asistența militară acordată autorităților civile, îndeosebi în ceea ce privește trimiterea de spitale de campanie, transportul de pacienți și livrarea și distribuirea de echipamente; consideră că această contribuție valoroasă a demonstrat necesitatea unei analize a învățămintelor extrase, pentru a întări mijloacele și capacitățile militare ale statelor membre în sprijinul mecanismului de protecție civilă al Uniunii, acesta fiind unul dintre instrumentele principale pentru situațiile de urgență, precum și în scopul asistenței umanitare; consideră, de asemenea, că, pentru a combate în mod eficace crizele sanitare, este esențial ca personalul militar medical al statelor membre să fie pregătit în vederea unor intervenții rapide; reiterează importanța asistenței reciproce și a solidarității, în conformitate cu articolul 42 alineatul (7) din TUE și cu articolul 222 din TFUE; |
| --- | --- |

59.

subliniază rolul important al forțelor armate în cadrul pandemiei de COVID-19 și salută asistența militară acordată autorităților civile, îndeosebi în ceea ce privește trimiterea de spitale de campanie, transportul de pacienți și livrarea și distribuirea de echipamente; consideră că această contribuție valoroasă a demonstrat necesitatea unei analize a învățămintelor extrase, pentru a întări mijloacele și capacitățile militare ale statelor membre în sprijinul mecanismului de protecție civilă al Uniunii, acesta fiind unul dintre instrumentele principale pentru situațiile de urgență, precum și în scopul asistenței umanitare; consideră, de asemenea, că, pentru a combate în mod eficace crizele sanitare, este esențial ca personalul militar medical al statelor membre să fie pregătit în vederea unor intervenții rapide; reiterează importanța asistenței reciproce și a solidarității, în conformitate cu articolul 42 alineatul (7) din TUE și cu articolul 222 din TFUE;

| 60. | subliniază importanța mobilității militare; consideră că este necesar să se realizeze progrese și să se faciliteze mobilitatea militară deplină pe tot teritoriul UE și, prin urmare, solicită simplificarea și armonizarea procedurilor, pentru a le permite statelor membre să acționeze mai rapid, deoarece mobilitatea militară poate contribui la gestionarea crizelor civile; insistă asupra importanței de a prevedea un buget adecvat pentru proiectele de mobilitate militară; salută faptul că proiectul de mobilitate militară face parte din PESCO; insistă asupra necesității de a se crea mecanisme europene menite să faciliteze utilizarea transfrontalieră a capacităților logistice militare pentru a face față acestor situații de urgență, pentru a favoriza o coordonare, o sinergie, o solidaritate și un sprijin mai mare; insistă asupra faptului că, în perioade de pandemii și crize similare, o astfel de asistență și solidaritate ar trebui extinsă, printre altele, la țările partenere din vecinătatea imediată a UE; subliniază necesitatea de a crește gradul de pregătire al UE în domeniul chimic, biologic, radiologic și nuclear (CBRN) și capacitățile necesare conexe; subliniază necesitatea de a intensifica monitorizarea și protecția infrastructurii vitale și critice, în special a cablurilor de internet submarine din fibră optică; |
| --- | --- |

60.

subliniază importanța mobilității militare; consideră că este necesar să se realizeze progrese și să se faciliteze mobilitatea militară deplină pe tot teritoriul UE și, prin urmare, solicită simplificarea și armonizarea procedurilor, pentru a le permite statelor membre să acționeze mai rapid, deoarece mobilitatea militară poate contribui la gestionarea crizelor civile; insistă asupra importanței de a prevedea un buget adecvat pentru proiectele de mobilitate militară; salută faptul că proiectul de mobilitate militară face parte din PESCO; insistă asupra necesității de a se crea mecanisme europene menite să faciliteze utilizarea transfrontalieră a capacităților logistice militare pentru a face față acestor situații de urgență, pentru a favoriza o coordonare, o sinergie, o solidaritate și un sprijin mai mare; insistă asupra faptului că, în perioade de pandemii și crize similare, o astfel de asistență și solidaritate ar trebui extinsă, printre altele, la țările partenere din vecinătatea imediată a UE; subliniază necesitatea de a crește gradul de pregătire al UE în domeniul chimic, biologic, radiologic și nuclear (CBRN) și capacitățile necesare conexe; subliniază necesitatea de a intensifica monitorizarea și protecția infrastructurii vitale și critice, în special a cablurilor de internet submarine din fibră optică;

| 61. | consideră că este important să se asigure o legătură mai bună între aspectele interne și cele externe ale politicilor UE, pentru a se garanta că politicile UE acționează în direcția realizării obiectivelor politicii externe și de securitate comune, inclusiv a politicii energetice a UE; |
| --- | --- |

61.

consideră că este important să se asigure o legătură mai bună între aspectele interne și cele externe ale politicilor UE, pentru a se garanta că politicile UE acționează în direcția realizării obiectivelor politicii externe și de securitate comune, inclusiv a politicii energetice a UE;

| 62. | consideră că securizarea tuturor punctelor vulnerabile ale Uniunii Europene este esențială pentru o apărare comună eficientă a cetățenilor europeni; constată cu îngrijorare creșterea activităților de militarizare a peninsulei Crimeea și a încercărilor Federației Ruse de a destabiliza regiunea Mării Negre, fapt ce a condus la o recunoaștere, în cadrul Summit-ului NATO din Țara Galilor din 2014, a vulnerabilității flancului estic al Alianței Nord-Atlantice; solicită UE să recunoască vulnerabilitatea statelor membre din Estul Europei, ca un mijloc de a consolida apărarea europeană, și să dezvolte, împreună cu NATO, o strategie cuprinzătoare de securizare și apărare a flancului estic; |
| --- | --- |

62.

consideră că securizarea tuturor punctelor vulnerabile ale Uniunii Europene este esențială pentru o apărare comună eficientă a cetățenilor europeni; constată cu îngrijorare creșterea activităților de militarizare a peninsulei Crimeea și a încercărilor Federației Ruse de a destabiliza regiunea Mării Negre, fapt ce a condus la o recunoaștere, în cadrul Summit-ului NATO din Țara Galilor din 2014, a vulnerabilității flancului estic al Alianței Nord-Atlantice; solicită UE să recunoască vulnerabilitatea statelor membre din Estul Europei, ca un mijloc de a consolida apărarea europeană, și să dezvolte, împreună cu NATO, o strategie cuprinzătoare de securizare și apărare a flancului estic;

Combaterea și prevenirea în mod proactiv a amenințărilor hibride

Combaterea și prevenirea în mod proactiv a amenințărilor hibride

| 63. | salută ansamblul de priorități și de orientări adoptate pentru cooperarea UE în domeniul combaterii amenințărilor hibride și al întăririi rezilienței în fața acestor amenințări, inclusiv combaterea dezinformării, a războaielor hibride, a spionajului, a informațiilor false și a propagandei, precum și crearea unui sistem de alertă rapidă pentru a înlesni cooperarea cu G7 și NATO; invită UE și pe statele sale membre să dezvolte și să întărească securitatea sistemelor sale de informare și comunicare, inclusiv canalele de comunicare securizate; subliniază importanța și caracterul stringent al întăririi de către UE a comunicării sale strategice și al investițiilor în acestea, iar capacitățile sale trebuie să devină mai reziliente, pentru a combate și descuraja ingerințele străine care amenință sistemul său democratic, suveranitatea sa și cetățenii săi; subliniază rolul important al grupului operativ East StratCom și recunoaște importanța activității desfășurate în cadrul proiectului EU vs. Disinfo și solicită sprijin bugetar și politic suplimentar pentru a îmbunătăți în continuare capacitatea acestuia de a contracara dezinformarea și a informa cu privire la acțiunile și politicile UE; |
| --- | --- |

63.

salută ansamblul de priorități și de orientări adoptate pentru cooperarea UE în domeniul combaterii amenințărilor hibride și al întăririi rezilienței în fața acestor amenințări, inclusiv combaterea dezinformării, a războaielor hibride, a spionajului, a informațiilor false și a propagandei, precum și crearea unui sistem de alertă rapidă pentru a înlesni cooperarea cu G7 și NATO; invită UE și pe statele sale membre să dezvolte și să întărească securitatea sistemelor sale de informare și comunicare, inclusiv canalele de comunicare securizate; subliniază importanța și caracterul stringent al întăririi de către UE a comunicării sale strategice și al investițiilor în acestea, iar capacitățile sale trebuie să devină mai reziliente, pentru a combate și descuraja ingerințele străine care amenință sistemul său democratic, suveranitatea sa și cetățenii săi; subliniază rolul important al grupului operativ East StratCom și recunoaște importanța activității desfășurate în cadrul proiectului EU vs. Disinfo și solicită sprijin bugetar și politic suplimentar pentru a îmbunătăți în continuare capacitatea acestuia de a contracara dezinformarea și a informa cu privire la acțiunile și politicile UE;

| 64. | subliniază necesitatea stringentă ca UE să se doteze cu o strategie mai eficace pentru a depista și contracara în mod proactiv campaniile de dezinformare agresive și răuvoitoare îndreptate împotriva sa, create de state terțe și de actori nestatali; subliniază necesitatea de a se reexamina mandatul echipei de comunicare strategică din cadrul SEAE pentru ca aceasta să poată reacționa la ingerințele străine și să poată implica specialiști pentru verificarea faptelor, cercetători, start-up-uri și organizații ale societății civile; insistă asupra necesității de a asigura personal și finanțare suficiente tuturor serviciilor UE care se ocupă de ingerințele străine și dezinformare, pentru a identifica, a investiga și a combate mai bine încercările de intervenție în procesele democratice ale UE sau în acțiunile UE din străinătate; subliniază că este important să se coopereze și să se acorde asistență țărilor partenere, în special în vecinătatea imediată a UE, în eforturile lor de abordare și combatere a ingerințelor străine, în special a dezinformării și a propagandei, deoarece, în multe cazuri, aceste acte vizează să devieze aceste țări de pe calea reformelor pro-democratice și să atace valorile și idealurile europene; |
| --- | --- |

64.

subliniază necesitatea stringentă ca UE să se doteze cu o strategie mai eficace pentru a depista și contracara în mod proactiv campaniile de dezinformare agresive și răuvoitoare îndreptate împotriva sa, create de state terțe și de actori nestatali; subliniază necesitatea de a se reexamina mandatul echipei de comunicare strategică din cadrul SEAE pentru ca aceasta să poată reacționa la ingerințele străine și să poată implica specialiști pentru verificarea faptelor, cercetători, start-up-uri și organizații ale societății civile; insistă asupra necesității de a asigura personal și finanțare suficiente tuturor serviciilor UE care se ocupă de ingerințele străine și dezinformare, pentru a identifica, a investiga și a combate mai bine încercările de intervenție în procesele democratice ale UE sau în acțiunile UE din străinătate; subliniază că este important să se coopereze și să se acorde asistență țărilor partenere, în special în vecinătatea imediată a UE, în eforturile lor de abordare și combatere a ingerințelor străine, în special a dezinformării și a propagandei, deoarece, în multe cazuri, aceste acte vizează să devieze aceste țări de pe calea reformelor pro-democratice și să atace valorile și idealurile europene;

| 65. | salută adoptarea de către Consiliu a unei decizii care, pentru prima dată, permite UE să impună măsuri restrictive specifice pentru a descuraja și a răspunde la atacurile cibernetice care constituie o amenințare externă pentru UE sau pentru statele sale membre, inclusiv atacurile cibernetice împotriva statelor terțe sau a organizațiilor internaționale, și să impună sancțiuni persoanelor sau entităților responsabile de atacuri cibernetice; subliniază necesitatea de a îmbunătăți sistemul de restricționare bazat pe vize ca parte a mecanismului de sancțiuni al UE, prin utilizarea procedurilor de acordare a vizelor biometrice pentru a împiedica entitățile angajate într-un război hibrid să se deplaseze în UE sub o identitate falsă; scoate în evidență necesitatea stringentă de a integra în continuare aspectele cibernetice în sistemele UE de gestionare a crizelor; subliniază că o cooperare mai strânsă în ceea ce privește prevenirea și combaterea atacurilor cibernetice este esențială în această perioadă de vulnerabilitate deosebită pentru a promova securitatea și stabilitatea internaționale în spațiul cibernetic; salută progresele semnificative realizate în acest sens de proiectul privind Echipa de răspuns rapid în domeniul cibernetic din cadrul PESCO; solicită, în acest sens, consolidarea sprijinului acordat Agenției Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA) și o coordonare strânsă cu Centrul de excelență pentru cooperare în domeniul apărării cibernetice al NATO; solicită o coordonare crescută la nivelul UE în ceea ce privește stabilirea identificării colective pentru incidentele cibernetice răuvoitoare, precum și o cooperare mai strânsă cu organizațiile internaționale și cu țările care împărtășesc aceeași viziune; este deosebit de îngrijorat de detectarea continuă a atacurilor cibernetice și a intruziunilor de mică anvergură în sistemele de infrastructuri critice, care rămân inactive, dar care pot avea un impact considerabil; îndeamnă statele membre să prevadă redundanțe în sistemele lor de infrastructură critică, cum ar fi cele pentru producerea de energie electrică și pentru comunicațiile strategice, la toate nivelurile; |
| --- | --- |

65.

salută adoptarea de către Consiliu a unei decizii care, pentru prima dată, permite UE să impună măsuri restrictive specifice pentru a descuraja și a răspunde la atacurile cibernetice care constituie o amenințare externă pentru UE sau pentru statele sale membre, inclusiv atacurile cibernetice împotriva statelor terțe sau a organizațiilor internaționale, și să impună sancțiuni persoanelor sau entităților responsabile de atacuri cibernetice; subliniază necesitatea de a îmbunătăți sistemul de restricționare bazat pe vize ca parte a mecanismului de sancțiuni al UE, prin utilizarea procedurilor de acordare a vizelor biometrice pentru a împiedica entitățile angajate într-un război hibrid să se deplaseze în UE sub o identitate falsă; scoate în evidență necesitatea stringentă de a integra în continuare aspectele cibernetice în sistemele UE de gestionare a crizelor; subliniază că o cooperare mai strânsă în ceea ce privește prevenirea și combaterea atacurilor cibernetice este esențială în această perioadă de vulnerabilitate deosebită pentru a promova securitatea și stabilitatea internaționale în spațiul cibernetic; salută progresele semnificative realizate în acest sens de proiectul privind Echipa de răspuns rapid în domeniul cibernetic din cadrul PESCO; solicită, în acest sens, consolidarea sprijinului acordat Agenției Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA) și o coordonare strânsă cu Centrul de excelență pentru cooperare în domeniul apărării cibernetice al NATO; solicită o coordonare crescută la nivelul UE în ceea ce privește stabilirea identificării colective pentru incidentele cibernetice răuvoitoare, precum și o cooperare mai strânsă cu organizațiile internaționale și cu țările care împărtășesc aceeași viziune; este deosebit de îngrijorat de detectarea continuă a atacurilor cibernetice și a intruziunilor de mică anvergură în sistemele de infrastructuri critice, care rămân inactive, dar care pot avea un impact considerabil; îndeamnă statele membre să prevadă redundanțe în sistemele lor de infrastructură critică, cum ar fi cele pentru producerea de energie electrică și pentru comunicațiile strategice, la toate nivelurile;

| 66. | recunoaște importanța crescândă a capacităților cibernetice și automatizate de colectare a informațiilor și subliniază că acestea prezintă amenințări pentru toate statele membre și pentru toate instituțiile UE; îndeamnă toate instituțiile UE și toate statele membre să continue să își îmbunătățească tehnologiile cibernetice și automatizate și încurajează o mai bună cooperare în domeniul acestor progrese tehnologice; |
| --- | --- |

66.

recunoaște importanța crescândă a capacităților cibernetice și automatizate de colectare a informațiilor și subliniază că acestea prezintă amenințări pentru toate statele membre și pentru toate instituțiile UE; îndeamnă toate instituțiile UE și toate statele membre să continue să își îmbunătățească tehnologiile cibernetice și automatizate și încurajează o mai bună cooperare în domeniul acestor progrese tehnologice;

| 67. | subliniază importanța realizării unor capacități de calcul cuantic și subliniază necesitatea consolidării cooperării dintre UE și SUA în acest domeniu pentru a se garanta faptul că calculul cuantic este realizat în primul rând în rândul partenerilor care au relații pozitive și urmăresc aceleași obiective; |
| --- | --- |

67.

subliniază importanța realizării unor capacități de calcul cuantic și subliniază necesitatea consolidării cooperării dintre UE și SUA în acest domeniu pentru a se garanta faptul că calculul cuantic este realizat în primul rând în rândul partenerilor care au relații pozitive și urmăresc aceleași obiective;

| 68. | remarcă importanța tot mai mare a securității spațiului și a sateliților; subliniază importanța Centrului Satelitar al Uniunii Europene și însărcinează agenția să analizeze și să prezinte un raport privind siguranța și/sau vulnerabilitățile sateliților UE și ai statelor membre în fața deșeurilor spațiale, a atacurilor cibernetice și a atacurilor directe cu rachete; |
| --- | --- |

68.

remarcă importanța tot mai mare a securității spațiului și a sateliților; subliniază importanța Centrului Satelitar al Uniunii Europene și însărcinează agenția să analizeze și să prezinte un raport privind siguranța și/sau vulnerabilitățile sateliților UE și ai statelor membre în fața deșeurilor spațiale, a atacurilor cibernetice și a atacurilor directe cu rachete;

Dotarea Uniunii cu mijloacele necesare pentru punerea în aplicare a PSAC

Dotarea Uniunii cu mijloacele necesare pentru punerea în aplicare a PSAC

| 69. | subliniază că sunt necesare resurse financiare, personal și active suficiente pentru a se garanta faptul că Uniunea are puterea și capacitatea de a promova pacea și securitatea în interiorul frontierelor sale și în lume; invită statele membre să dea dovadă de voință politică și de a se ridica la nivelul ambițiilor europene în domeniul apărării și de a-și îndeplini angajamentele; |
| --- | --- |

69.

subliniază că sunt necesare resurse financiare, personal și active suficiente pentru a se garanta faptul că Uniunea are puterea și capacitatea de a promova pacea și securitatea în interiorul frontierelor sale și în lume; invită statele membre să dea dovadă de voință politică și de a se ridica la nivelul ambițiilor europene în domeniul apărării și de a-și îndeplini angajamentele;

| 70. | regretă actuala lipsă de ambiție a Consiliului European în ceea ce privește alocările prevăzute în cadrul financiar multianual (CFM) pentru inițiativele în materie de securitate și apărare; îndeamnă Comisia să prezinte și să pună în aplicare un program de lucru strategic ambițios pentru Fondul european de apărare (atât pentru cercetare, cât și pentru alte aspecte), care să vizeze consolidarea acțiunilor de colaborare și a cooperării transfrontaliere în întreaga Uniune și pentru mobilitatea militară, pentru a ajuta statele membre să acționeze mai rapid și mai eficace, inclusiv prin finanțarea infrastructurii de transport cu dublă utilizare și prin simplificarea formalităților diplomatice și a normelor vamale; invită UE să își construiască propriul sistem de apărare antibalistică, precum și un sistem de apărare strategică a aerului integrat și stratificat, conceput să combată și rachetele hipersonice; reamintește că cetățenii europeni au solicitat în mod clar și consecvent Uniunii să își consolideze rolul în asigurarea unei stabilități și securități sustenabile, iar acest lucru poate fi realizat numai dacă sunt puse la dispoziție mijloacele financiare necesare și prin intermediul unui CFM ambițios în domeniul acțiunii externe și al apărării; |
| --- | --- |

70.

regretă actuala lipsă de ambiție a Consiliului European în ceea ce privește alocările prevăzute în cadrul financiar multianual (CFM) pentru inițiativele în materie de securitate și apărare; îndeamnă Comisia să prezinte și să pună în aplicare un program de lucru strategic ambițios pentru Fondul european de apărare (atât pentru cercetare, cât și pentru alte aspecte), care să vizeze consolidarea acțiunilor de colaborare și a cooperării transfrontaliere în întreaga Uniune și pentru mobilitatea militară, pentru a ajuta statele membre să acționeze mai rapid și mai eficace, inclusiv prin finanțarea infrastructurii de transport cu dublă utilizare și prin simplificarea formalităților diplomatice și a normelor vamale; invită UE să își construiască propriul sistem de apărare antibalistică, precum și un sistem de apărare strategică a aerului integrat și stratificat, conceput să combată și rachetele hipersonice; reamintește că cetățenii europeni au solicitat în mod clar și consecvent Uniunii să își consolideze rolul în asigurarea unei stabilități și securități sustenabile, iar acest lucru poate fi realizat numai dacă sunt puse la dispoziție mijloacele financiare necesare și prin intermediul unui CFM ambițios în domeniul acțiunii externe și al apărării;

| 71. | avertizează cu privire la pericol asociat unei finanțări insuficiente în CFM a inițiativelor europene din domeniul apărării, combinată cu reducerea semnificativă și necoordonată a bugetelor naționale de apărare ca urmare a crizei provocate de COVID-19; subliniază că statele membre trebuie să aloce resursele financiare necesare la nivel național pentru ca Uniunea să poată acționa ca un actor global pentru pace; în acest sens, împărtășește evaluarea Curții de Conturi Europene potrivit căreia „statele membre ale UE sunt departe de a avea capabilitățile militare de care au nevoie pentru a corespunde nivelului de ambiție militară al UE”; |
| --- | --- |

71.

avertizează cu privire la pericol asociat unei finanțări insuficiente în CFM a inițiativelor europene din domeniul apărării, combinată cu reducerea semnificativă și necoordonată a bugetelor naționale de apărare ca urmare a crizei provocate de COVID-19; subliniază că statele membre trebuie să aloce resursele financiare necesare la nivel național pentru ca Uniunea să poată acționa ca un actor global pentru pace; în acest sens, împărtășește evaluarea Curții de Conturi Europene potrivit căreia „statele membre ale UE sunt departe de a avea capabilitățile militare de care au nevoie pentru a corespunde nivelului de ambiție militară al UE”;

| 72. | reamintește că, deși proiectele și inițiativele comune de apărare europene au un rol esențial în remedierea deficiențelor în materie de C&D din domeniul apărării, în punerea în comun a resurselor și în eforturile de coordonare, cea mai mare parte a activelor de apărare utilizate pentru misiunile PSAC continuă să fie produse de statele membre și plătite din bugetele naționale de apărare; |
| --- | --- |

72.

reamintește că, deși proiectele și inițiativele comune de apărare europene au un rol esențial în remedierea deficiențelor în materie de C&D din domeniul apărării, în punerea în comun a resurselor și în eforturile de coordonare, cea mai mare parte a activelor de apărare utilizate pentru misiunile PSAC continuă să fie produse de statele membre și plătite din bugetele naționale de apărare;

| 73. | îndeamnă statele membre să își respecte angajamentul formal la nivelul Consiliului și să își asume responsabilitatea pentru deciziile lor în cadrul Consiliului de a trimite misiuni civile și militare, punând la dispoziția Uniunii personalul și capacitățile necesare pentru a atinge obiectivele pe care le-au convenit în unanimitate, îndeplinindu-și, astfel, angajamentul față de o Uniune Europeană mai securizată; |
| --- | --- |

73.

îndeamnă statele membre să își respecte angajamentul formal la nivelul Consiliului și să își asume responsabilitatea pentru deciziile lor în cadrul Consiliului de a trimite misiuni civile și militare, punând la dispoziția Uniunii personalul și capacitățile necesare pentru a atinge obiectivele pe care le-au convenit în unanimitate, îndeplinindu-și, astfel, angajamentul față de o Uniune Europeană mai securizată;

| 74. | evidențiază valoarea participării internaționale la misiunile și operațiile PSAC ca o consolidare a capabilităților europene și solicită o punere în aplicare mai riguroasă a acordurilor-cadru de participare existente care încurajează caracterul colectiv al contribuțiilor la pace și securitate; |
| --- | --- |

74.

evidențiază valoarea participării internaționale la misiunile și operațiile PSAC ca o consolidare a capabilităților europene și solicită o punere în aplicare mai riguroasă a acordurilor-cadru de participare existente care încurajează caracterul colectiv al contribuțiilor la pace și securitate;

| 75. | ia act de activitatea importantă desfășurată de SatCen UE și subliniază că Uniunea trebuie să dispună de resurse adecvate în domeniul imaginilor spațiale și al colectării de informații; subliniază că SatCen UE ar trebui să beneficieze de finanțare structurală din partea Uniunii pentru a-și menține contribuțiile la acțiunile Uniunii, în special pentru a furniza imagini prin satelit de înaltă rezoluție în sprijinul misiunilor și operațiilor PSAC; |
| --- | --- |

75.

ia act de activitatea importantă desfășurată de SatCen UE și subliniază că Uniunea trebuie să dispună de resurse adecvate în domeniul imaginilor spațiale și al colectării de informații; subliniază că SatCen UE ar trebui să beneficieze de finanțare structurală din partea Uniunii pentru a-și menține contribuțiile la acțiunile Uniunii, în special pentru a furniza imagini prin satelit de înaltă rezoluție în sprijinul misiunilor și operațiilor PSAC;

Stabilirea unei agende ambițioase a UE pentru controlul global al armelor, pentru neproliferare și dezarmare

Stabilirea unei agende ambițioase a UE pentru controlul global al armelor, pentru neproliferare și dezarmare

| 76. | își exprimă îngrijorarea cu privire la actualele amenințări la adresa valorilor internaționale și a statului de drept și cu privire la posibila erodare în viitor a sistemului mondial de neproliferare și dezarmare; se teme că nerespectarea, neprelungirea sau retragerea din tratatele principale de control al armamentelor ar afecta grav regimurile internaționale de control al armamentelor care au asigurat stabilitatea timp de decenii, ar submina relațiile dintre statele care dețin arme nucleare și ar reprezenta o amenințare directă la adresa securității europene, în special în ceea ce privește absența unor norme de reglementare și reducere a armelor nucleare tactice și a celor cu rază scurtă și medie de acțiune, și ar putea duce la o nouă cursă a înarmării nucleare; subliniază nevoia urgentă de a se restabili încrederea transfrontalieră; |
| --- | --- |

76.

își exprimă îngrijorarea cu privire la actualele amenințări la adresa valorilor internaționale și a statului de drept și cu privire la posibila erodare în viitor a sistemului mondial de neproliferare și dezarmare; se teme că nerespectarea, neprelungirea sau retragerea din tratatele principale de control al armamentelor ar afecta grav regimurile internaționale de control al armamentelor care au asigurat stabilitatea timp de decenii, ar submina relațiile dintre statele care dețin arme nucleare și ar reprezenta o amenințare directă la adresa securității europene, în special în ceea ce privește absența unor norme de reglementare și reducere a armelor nucleare tactice și a celor cu rază scurtă și medie de acțiune, și ar putea duce la o nouă cursă a înarmării nucleare; subliniază nevoia urgentă de a se restabili încrederea transfrontalieră;

| 77. | ia act cu îngrijorare de normalizarea unei retorici periculoase privind utilitatea armelor nucleare; reafirmă faptul că pacea și securitatea internaționale sunt consolidate într-o lume lipsită de existența sau proliferarea armelor nucleare și că dezarmarea nu înseamnă doar o reducere a numărului de focoase active, ci și o reducere a rolului militar și politic atribuit acestui tip de arme; |
| --- | --- |

77.

ia act cu îngrijorare de normalizarea unei retorici periculoase privind utilitatea armelor nucleare; reafirmă faptul că pacea și securitatea internaționale sunt consolidate într-o lume lipsită de existența sau proliferarea armelor nucleare și că dezarmarea nu înseamnă doar o reducere a numărului de focoase active, ci și o reducere a rolului militar și politic atribuit acestui tip de arme;

| 78. | își reafirmă sprijinul deplin pentru angajamentul UE și al statelor sale membre față de TNP, ca piatră de temelie a regimului de neproliferare și de dezarmare nucleară; își reiterează apelurile la o poziție comună solidă a UE înaintea conferinței, care să solicite adoptarea unor măsuri concrete și eficiente în cadrul celei de a 10-a Conferințe de reexaminare a TNP, care ar constitui un element-cheie pentru menținerea stabilității strategice și prevenirea unei noi curse a înarmării; |
| --- | --- |

78.

își reafirmă sprijinul deplin pentru angajamentul UE și al statelor sale membre față de TNP, ca piatră de temelie a regimului de neproliferare și de dezarmare nucleară; își reiterează apelurile la o poziție comună solidă a UE înaintea conferinței, care să solicite adoptarea unor măsuri concrete și eficiente în cadrul celei de a 10-a Conferințe de reexaminare a TNP, care ar constitui un element-cheie pentru menținerea stabilității strategice și prevenirea unei noi curse a înarmării;

| 79. | își exprimă din nou regretul profund cu privire la retragerea SUA și a Federației Ruse din Tratatul privind forța nucleară cu rază medie de acțiune (INF); observă că Rusia este responsabilă de invalidarea tratatului, deoarece a încălcat sistematic prevederile acestuia; își exprimă temerea că prăbușirea tratatului ar putea duce la escaladarea tensiunilor și la intensificarea amenințărilor și riscurilor nucleare și militare, punând în pericol viitorul regimurilor de control al armamentelor; subliniază că se opune categoric unei noi curse a înarmării între SUA și Federația Rusă, având în vedere consecințele sale potențiale pentru Europa și pentru remilitarizarea teritoriului european; îndeamnă Consiliul și pe VP/ÎR să lanseze o inițiativă condusă de UE pentru a promova transformarea Tratatului INF într-un tratat multilateral; |
| --- | --- |

79.

își exprimă din nou regretul profund cu privire la retragerea SUA și a Federației Ruse din Tratatul privind forța nucleară cu rază medie de acțiune (INF); observă că Rusia este responsabilă de invalidarea tratatului, deoarece a încălcat sistematic prevederile acestuia; își exprimă temerea că prăbușirea tratatului ar putea duce la escaladarea tensiunilor și la intensificarea amenințărilor și riscurilor nucleare și militare, punând în pericol viitorul regimurilor de control al armamentelor; subliniază că se opune categoric unei noi curse a înarmării între SUA și Federația Rusă, având în vedere consecințele sale potențiale pentru Europa și pentru remilitarizarea teritoriului european; îndeamnă Consiliul și pe VP/ÎR să lanseze o inițiativă condusă de UE pentru a promova transformarea Tratatului INF într-un tratat multilateral;

| 80. | reamintește că un control internațional eficace al armelor, dezarmarea și regimurile de neproliferare reprezintă o piatră de temelie a securității și stabilității mondiale și europene; |
| --- | --- |

80.

reamintește că un control internațional eficace al armelor, dezarmarea și regimurile de neproliferare reprezintă o piatră de temelie a securității și stabilității mondiale și europene;

| 81. | îndeamnă SUA și Federația Rusă să realizeze noi progrese în negocierile privind prelungirea noului Tratat START, care urmează să expire în februarie 2021; consideră că prelungirea tratatului ar oferi ambelor state semnatare mai mult timp pentru a purta negocieri în vederea ajungerii la un nou instrument de control al armelor; solicită implicarea imediată a altor state, în special a Chinei, în toate tratatele existente (cum ar fi NEW START, INF și Tratatul „Cer Deschis”) sau în viitoarele negocieri privind instrumentele de control al armelor nucleare; |
| --- | --- |

81.

îndeamnă SUA și Federația Rusă să realizeze noi progrese în negocierile privind prelungirea noului Tratat START, care urmează să expire în februarie 2021; consideră că prelungirea tratatului ar oferi ambelor state semnatare mai mult timp pentru a purta negocieri în vederea ajungerii la un nou instrument de control al armelor; solicită implicarea imediată a altor state, în special a Chinei, în toate tratatele existente (cum ar fi NEW START, INF și Tratatul „Cer Deschis”) sau în viitoarele negocieri privind instrumentele de control al armelor nucleare;

| 82. | regretă punerea în aplicare selectivă de către Rusia a obligațiilor care îi revin în temeiul Tratatului „Cer deschis”; își exprimă profundul regret cu privire la decizia luată de SUA de a se retrage din Tratatul „Cer Deschis”, un instrument important de control al armamentelor care a contribuit la instaurarea unui climat de încredere și la dotarea statelor mai mici cu o capacitate prețioasă de monitorizare și verificare a activităților militare ale vecinilor lor; le solicită celorlalți semnatari să continue punerea în aplicare a tratatului, asigurând în același timp caracterul funcțional și util al acestuia; invită SUA să își anuleze decizia de a se retrage din Tratatul „Cer deschis”; |
| --- | --- |

82.

regretă punerea în aplicare selectivă de către Rusia a obligațiilor care îi revin în temeiul Tratatului „Cer deschis”; își exprimă profundul regret cu privire la decizia luată de SUA de a se retrage din Tratatul „Cer Deschis”, un instrument important de control al armamentelor care a contribuit la instaurarea unui climat de încredere și la dotarea statelor mai mici cu o capacitate prețioasă de monitorizare și verificare a activităților militare ale vecinilor lor; le solicită celorlalți semnatari să continue punerea în aplicare a tratatului, asigurând în același timp caracterul funcțional și util al acestuia; invită SUA să își anuleze decizia de a se retrage din Tratatul „Cer deschis”;

| 83. | salută contribuția financiară a UE la proiectele și activitățile Organizației pentru Interzicerea Armelor Chimice (OIAC); salută adoptarea de către Consiliu a unui regim de sancțiuni orizontale pentru a face față utilizării crescânde și proliferării armelor chimice; condamnă utilizarea recentă a armelor chimice și consideră că lipsa de răspundere pentru astfel de incidente subminează normele internaționale împotriva armelor chimice; solicită UE să ia inițiativa în soluționarea problemei impunității în cazul utilizării armelor chimice și să găsească modalități de consolidare a OIAC, astfel încât să se asigure o identificare rapidă și exactă și mecanisme de răspuns eficace; solicită UE să își continue eforturile de combatere a proliferării și utilizării armelor chimice și să sprijine interzicerea la nivel mondial a armelor chimice, astfel cum se stipulează în Convenția privind armele chimice (CWC); |
| --- | --- |

83.

salută contribuția financiară a UE la proiectele și activitățile Organizației pentru Interzicerea Armelor Chimice (OIAC); salută adoptarea de către Consiliu a unui regim de sancțiuni orizontale pentru a face față utilizării crescânde și proliferării armelor chimice; condamnă utilizarea recentă a armelor chimice și consideră că lipsa de răspundere pentru astfel de incidente subminează normele internaționale împotriva armelor chimice; solicită UE să ia inițiativa în soluționarea problemei impunității în cazul utilizării armelor chimice și să găsească modalități de consolidare a OIAC, astfel încât să se asigure o identificare rapidă și exactă și mecanisme de răspuns eficace; solicită UE să își continue eforturile de combatere a proliferării și utilizării armelor chimice și să sprijine interzicerea la nivel mondial a armelor chimice, astfel cum se stipulează în Convenția privind armele chimice (CWC);

| 84. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la tentativa de asasinare a liderului proeminent al opoziției ruse, Alexei Navalnîi cu ajutorul unui agent neurotoxic interzis care, în temeiul Convenției privind armele chimice, este considerată a fi o utilizare a unei arme chimice și, ca atare, reprezintă o încălcare gravă a normelor internaționale; solicită o anchetă internațională independentă cu privire la acest caz; salută decizia Consiliului de a impune sancțiuni pentru a-i trage la răspundere pe toți cei răspunzători pentru otrăvire; |
| --- | --- |

84.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la tentativa de asasinare a liderului proeminent al opoziției ruse, Alexei Navalnîi cu ajutorul unui agent neurotoxic interzis care, în temeiul Convenției privind armele chimice, este considerată a fi o utilizare a unei arme chimice și, ca atare, reprezintă o încălcare gravă a normelor internaționale; solicită o anchetă internațională independentă cu privire la acest caz; salută decizia Consiliului de a impune sancțiuni pentru a-i trage la răspundere pe toți cei răspunzători pentru otrăvire;

| 85. | îi solicită VP/ÎR să prezinte propuneri de întărire a cunoștințelor specializate disponibile în domeniul neproliferării și al controlului armamentelor în UE și să se asigure că Uniunea joacă un rol important și constructiv în dezvoltarea și întărirea eforturilor mondiale de neproliferare și control al armelor bazate pe norme, precum și a arhitecturii dezarmării; salută, în acest sens, numirea unui nou trimis special pentru dezarmare și neproliferare; este conștient de faptul că sunt necesare de urgență noi acorduri internaționale în domeniul controlului armelor; afirmă că, în contextul acțiunilor de descurajare nucleară, dezvoltarea de rachete hipersonice poate submina principiile distrugerii asigurate reciproc și, prin urmare, solicită un tratat la nivel mondial, inițiat de UE, privind controlul armamentului în ceea ce privește utilizarea, raza de acțiune, viteza, doctrina, inspecția privind sarcinile utile nucleare și plasarea în apropierea coastelor a unor sisteme de arme hipersonice; |
| --- | --- |

85.

îi solicită VP/ÎR să prezinte propuneri de întărire a cunoștințelor specializate disponibile în domeniul neproliferării și al controlului armamentelor în UE și să se asigure că Uniunea joacă un rol important și constructiv în dezvoltarea și întărirea eforturilor mondiale de neproliferare și control al armelor bazate pe norme, precum și a arhitecturii dezarmării; salută, în acest sens, numirea unui nou trimis special pentru dezarmare și neproliferare; este conștient de faptul că sunt necesare de urgență noi acorduri internaționale în domeniul controlului armelor; afirmă că, în contextul acțiunilor de descurajare nucleară, dezvoltarea de rachete hipersonice poate submina principiile distrugerii asigurate reciproc și, prin urmare, solicită un tratat la nivel mondial, inițiat de UE, privind controlul armamentului în ceea ce privește utilizarea, raza de acțiune, viteza, doctrina, inspecția privind sarcinile utile nucleare și plasarea în apropierea coastelor a unor sisteme de arme hipersonice;

| 86. | își reiterează angajamentul deplin față de menținerea unor regimuri internaționale eficace de control al armamentelor, de dezarmare și de neproliferare, ca piatră de temelie a securității globale și europene; subliniază sprijinul său deplin față de activitatea Biroului ONU pentru probleme de dezarmare și față de Agenda ONU pentru dezarmare; își reafirmă angajamentul de a urma politici care să ducă la reducerea tuturor arsenalelor nucleare; |
| --- | --- |

86.

își reiterează angajamentul deplin față de menținerea unor regimuri internaționale eficace de control al armamentelor, de dezarmare și de neproliferare, ca piatră de temelie a securității globale și europene; subliniază sprijinul său deplin față de activitatea Biroului ONU pentru probleme de dezarmare și față de Agenda ONU pentru dezarmare; își reafirmă angajamentul de a urma politici care să ducă la reducerea tuturor arsenalelor nucleare;

| 87. | salută concluziile Consiliului privind revizuirea Poziției sale comune 2008/944/PESC din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (13); este ferm convins că, întrucât UE este din ce în ce mai ambițioasă în domeniul apărării, este nevoie de o mai mare convergență, transparență și consecvență în politicile statelor membre privind exportul de arme, precum și de consolidarea controlului public; invită statele membre să ajungă la o interpretare uniformă a Poziției comune, să respecte pe deplin cele opt criterii și, mai ales, să pună în aplicare cu strictețe criteriul 4 privind stabilitatea regională și să oprească exporturile de echipamente militare care ar putea fi utilizate împotriva altor state membre; salută eforturile depuse pentru a crește transparența și controlul public și parlamentar asupra exporturilor de arme; solicită să se depună eforturi comune pentru a îmbunătăți evaluările riscurilor, controalele utilizatorilor finali și verificările post-transfer; |
| --- | --- |

87.

salută concluziile Consiliului privind revizuirea Poziției sale comune 2008/944/PESC din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (13

| 88. | îndeamnă statele membre să respecte Codul de conduită al UE privind exporturile de armament; repetă că se impune stricta aplicare de către toate statele membre a normelor prevăzute în Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului; reamintește că statele membre s-au angajat să ia poziții naționale riguroase în politica lor de export de armament către Turcia, în temeiul dispozițiilor Poziției comune 2008/944/PESC, inclusiv să aplice strict criteriul nr. 4 privind stabilitatea regională; își reiterează apelurile adresate VP/ÎR ca, atât timp cât Turcia își continuă actualele acțiuni unilaterale și ilegale în estul Mării Mediterane, care încalcă suveranitatea vreunui stat membru al UE (în special a Greciei și Ciprului) și dreptul internațional, și nu se angajează într-un dialog bazat pe dreptul internațional, să introducă o inițiativă în Consiliu pentru ca toate statele membre ale UE să suspende exportul de arme pentru toate tipurile de echipamente militare, inclusiv armament, arme pentru produse cu dublă utilizare și know-how către Turcia, în conformitate cu poziția comună; |
| --- | --- |

88.

îndeamnă statele membre să respecte Codul de conduită al UE privind exporturile de armament; repetă că se impune stricta aplicare de către toate statele membre a normelor prevăzute în Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului; reamintește că statele membre s-au angajat să ia poziții naționale riguroase în politica lor de export de armament către Turcia, în temeiul dispozițiilor Poziției comune 2008/944/PESC, inclusiv să aplice strict criteriul nr. 4 privind stabilitatea regională; își reiterează apelurile adresate VP/ÎR ca, atât timp cât Turcia își continuă actualele acțiuni unilaterale și ilegale în estul Mării Mediterane, care încalcă suveranitatea vreunui stat membru al UE (în special a Greciei și Ciprului) și dreptul internațional, și nu se angajează într-un dialog bazat pe dreptul internațional, să introducă o inițiativă în Consiliu pentru ca toate statele membre ale UE să suspende exportul de arme pentru toate tipurile de echipamente militare, inclusiv armament, arme pentru produse cu dublă utilizare și know-how către Turcia, în conformitate cu poziția comună;

| 89. | salută activitățile UE menite să sprijine universalizarea Tratatului privind comerțul cu arme și invită toate țările mari exportatoare de arme să îl semneze și să îl ratifice cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

89.

salută activitățile UE menite să sprijine universalizarea Tratatului privind comerțul cu arme și invită toate țările mari exportatoare de arme să îl semneze și să îl ratifice cât mai curând posibil;

| 90. | observă că evoluțiile tehnologice din domeniul IA prezintă noi dificultăți de ordin etic; solicită ca UE să preia inițiativa în cadrul eforturilor mondiale de stabilire a unui cadru de reglementare cuprinzător pentru a garanta un control uman eficace asupra funcțiilor critice de selecție și atacare a obiectivelor în dezvoltarea și utilizarea armelor bazate pe IA; le cere ÎR/VP, statelor membre și Consiliului European să adopte o poziție comună față de sistemele de arme autonome care să asigure un control uman eficace asupra funcțiilor critice ale sistemelor de arme; insistă să se lanseze negocieri internaționale cu privire la o definiție comună și la un cadru de utilizare a armelor cu un anumit grad de autonomie și solicită să fie adoptat un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic care să interzică armele autonome letale fără un control uman eficace; |
| --- | --- |

90.

observă că evoluțiile tehnologice din domeniul IA prezintă noi dificultăți de ordin etic; solicită ca UE să preia inițiativa în cadrul eforturilor mondiale de stabilire a unui cadru de reglementare cuprinzător pentru a garanta un control uman eficace asupra funcțiilor critice de selecție și atacare a obiectivelor în dezvoltarea și utilizarea armelor bazate pe IA; le cere ÎR/VP, statelor membre și Consiliului European să adopte o poziție comună față de sistemele de arme autonome care să asigure un control uman eficace asupra funcțiilor critice ale sistemelor de arme; insistă să se lanseze negocieri internaționale cu privire la o definiție comună și la un cadru de utilizare a armelor cu un anumit grad de autonomie și solicită să fie adoptat un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic care să interzică armele autonome letale fără un control uman eficace;

| 91. | solicită ca UE să preia inițiativa în cadrul eforturilor mondiale de instituire a unui sistem global cuprinzător și eficace de control al armamentului, care să vizeze proliferarea tehnologiilor pentru rachete și vehicule de luptă fără pilot; |
| --- | --- |

91.

solicită ca UE să preia inițiativa în cadrul eforturilor mondiale de instituire a unui sistem global cuprinzător și eficace de control al armamentului, care să vizeze proliferarea tehnologiilor pentru rachete și vehicule de luptă fără pilot;

Asigurarea controlului democratic, a legitimității și a implicării incluzive

Asigurarea controlului democratic, a legitimității și a implicării incluzive

| 92. | subliniază că Parlamentul trebuie să abordeze în mod consecvent toate aspectele legate de apărare; solicită ca mandatul Subcomisiei pentru securitate și apărare să fie reevaluat și extins, având în vedere numărul tot mai mare de inițiative în domeniul apărării la nivelul UE și crearea Direcției Generale „DEFIS” în cadrul Comisiei; |
| --- | --- |

92.

subliniază că Parlamentul trebuie să abordeze în mod consecvent toate aspectele legate de apărare; solicită ca mandatul Subcomisiei pentru securitate și apărare să fie reevaluat și extins, având în vedere numărul tot mai mare de inițiative în domeniul apărării la nivelul UE și crearea Direcției Generale „DEFIS” în cadrul Comisiei;

| 93. | salută schimburile periodice de opinii cu VP/ÎR cu privire la chestiuni legate de PSAC și invită VP/ÎR să se asigure că punctele de vedere ale Parlamentului sunt luate în considerare în mod corespunzător; subliniază necesitatea de a asigura informări periodice din partea reprezentanților speciali ai UE, a trimișilor speciali și a comandanților misiunilor și operațiunilor; consideră că Parlamentul ar trebui să fie consultat în prealabil cu privire la planificarea strategică pentru misiunile PSAC, modificarea mandatelor acestora și planurile de a le pune capăt; solicită implementarea deplină a articolului 36 din TUE; |
| --- | --- |

93.

salută schimburile periodice de opinii cu VP/ÎR cu privire la chestiuni legate de PSAC și invită VP/ÎR să se asigure că punctele de vedere ale Parlamentului sunt luate în considerare în mod corespunzător; subliniază necesitatea de a asigura informări periodice din partea reprezentanților speciali ai UE, a trimișilor speciali și a comandanților misiunilor și operațiunilor; consideră că Parlamentul ar trebui să fie consultat în prealabil cu privire la planificarea strategică pentru misiunile PSAC, modificarea mandatelor acestora și planurile de a le pune capăt; solicită implementarea deplină a articolului 36 din TUE;

| 94. | subliniază necesitatea de a dezvolta o cooperare din ce în ce mai strânsă în materie de PSAC cu parlamentele naționale, pentru a asigura o mai mare responsabilitate, transparență și control; |
| --- | --- |

94.

subliniază necesitatea de a dezvolta o cooperare din ce în ce mai strânsă în materie de PSAC cu parlamentele naționale, pentru a asigura o mai mare responsabilitate, transparență și control;

| 95. | reiterează importanța îmbunătățirii instrumentelor aflate la dispoziția societății civile, pentru a asigura implicarea eficace și substanțială a acesteia în procesul de formulare a politicilor din domeniul apărării și în supravegherea efectivă a acestora; |
| --- | --- |

95.

reiterează importanța îmbunătățirii instrumentelor aflate la dispoziția societății civile, pentru a asigura implicarea eficace și substanțială a acesteia în procesul de formulare a politicilor din domeniul apărării și în supravegherea efectivă a acestora;

o

o o

| 96. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al ONU, Secretarului General al NATO, agențiilor UE din domeniul securității și apărării, precum și parlamentelor naționale ale statelor membre. |
| --- | --- |

96.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al ONU, Secretarului General al NATO, agențiilor UE din domeniul securității și apărării, precum și parlamentelor naționale ale statelor membre.

---

(1)  JO L 129 I, 17.5.2019, p. 13.

1

(2)  JO C 224, 27.6.2018, p. 50.

2

(3)  JO C 369, 11.10.2018, p. 36.

3

(4)  JO C 388, 13.11.2020, p. 91.

4

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0008.

5

(6)  JO C 28, 27.1.2020, p. 49.

6

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0224.

7

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0130.

8

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0430.

9

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0330.

10

(11)  JO C 433, 23.12.2019, p. 86.

11

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0206.

12

(13)  JO L 335, 13.12.2008, p. 99.

13

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/94 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/94

---

P9_TA(2021)0014

Drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2019

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2019 (2020/2208(INI))

(2021/C 456/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta drepturilor fundamentale”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta drepturilor fundamentale”),

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 2, 3, 11 și 17 ale acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 2, 3, 11 și 17 ale acestuia,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 8, 21 și 23 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 8, 21 și 23 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 17 și 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 17 și 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, prezentată la 28 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, prezentată la 28 iunie 2016,

| — | având în vedere cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite (ONU) și Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite (ONU) și Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) și comentariile generale ale Comitetului ONU pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) și comentariile generale ale Comitetului ONU pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale și comentariile generale ale Comitetului ONU pentru drepturile economice, sociale și culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale și comentariile generale ale Comitetului ONU pentru drepturile economice, sociale și culturale,

| — | având în vedere Convenția ONU asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) și recomandările generale ale Comitetului ONU pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) și recomandările generale ale Comitetului ONU pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului (CDC) din 20 noiembrie 1989 și cele două protocoale opționale la aceasta, adoptate la 25 mai 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului (CDC) din 20 noiembrie 1989 și cele două protocoale opționale la aceasta, adoptate la 25 mai 2000,

| — | având în vedere Convenția ONU din 30 martie 2007 privind drepturile persoanelor cu dizabilități, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 30 martie 2007 privind drepturile persoanelor cu dizabilități,

| — | având în vedere Declarația politică a Adunării Generale a ONU privind HIV și SIDA: „On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030” (Măsuri pentru accelerarea demersurilor de combatere a HIV și de eradicare a epidemiei de SIDA până în 2030), adoptată la 8 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația politică a Adunării Generale a ONU privind HIV și SIDA: „On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030” (Măsuri pentru accelerarea demersurilor de combatere a HIV și de eradicare a epidemiei de SIDA până în 2030), adoptată la 8 iunie 2016,

| — | având în vedere Declarația ONU cu privire la drepturile persoanelor aparținând minorităților naționale, etnice, religioase și lingvistice, adoptată la 18 decembrie 1992, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU cu privire la drepturile persoanelor aparținând minorităților naționale, etnice, religioase și lingvistice, adoptată la 18 decembrie 1992,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 22 decembrie 2018 privind o solicitare globală de acțiuni concrete pentru eliminarea totală a rasismului, a discriminării rasiale, a xenofobiei și a intoleranței asociate acestora, precum și punerea în aplicare cuprinzătoare și acțiunile subsecvente Declarației și Programului de acțiune de la Durban, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 22 decembrie 2018 privind o solicitare globală de acțiuni concrete pentru eliminarea totală a rasismului, a discriminării rasiale, a xenofobiei și a intoleranței asociate acestora, precum și punerea în aplicare cuprinzătoare și acțiunile subsecvente Declarației și Programului de acțiune de la Durban,

| — | având în vedere decizia Adunării Generale a ONU, adoptată la 28 mai 2019, prin care data de 22 august a fost desemnată Ziua internațională de comemorare a victimelor actelor de violență bazate pe religie sau credință, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Adunării Generale a ONU, adoptată la 28 mai 2019, prin care data de 22 august a fost desemnată Ziua internațională de comemorare a victimelor actelor de violență bazate pe religie sau credință,

| — | având în vedere Rezoluția 2467 din 29 aprilie 2019 a Consiliului de Securitate al ONU privind violența sexuală în situații de conflict, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2467 din 29 aprilie 2019 a Consiliului de Securitate al ONU privind violența sexuală în situații de conflict,

| — | având în vedere Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea și Abordarea strategică a UE privind femeile, pacea și securitatea 2019-2024 (FPS), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea și Abordarea strategică a UE privind femeile, pacea și securitatea 2019-2024 (FPS),

| — | având în vedere inițiativa Spotlight a UE și ONU pentru eliminarea violenței împotriva femeilor și a fetelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa Spotlight a UE și ONU pentru eliminarea violenței împotriva femeilor și a fetelor,

| — | având în vedere Platforma de acțiune de la Beijing și Programul de acțiune al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare și rezultatele conferințelor aferente de revizuire, |
| --- | --- |

—

având în vedere Platforma de acțiune de la Beijing și Programul de acțiune al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare și rezultatele conferințelor aferente de revizuire,

| — | având în vedere Convenția Organizației Internaționale a Muncii (OIM) nr. 190 din 21 iunie 2019 privind violența și hărțuirea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Internaționale a Muncii (OIM) nr. 190 din 21 iunie 2019 privind violența și hărțuirea,

| — | având în vedere Declarația emisă de OIM la 21 iunie 2019 cu ocazia Centenarului său privind viitorul muncii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația emisă de OIM la 21 iunie 2019 cu ocazia Centenarului său privind viitorul muncii,

| — | având în vedere Memorandumul de înțelegere din 16 august 2019 privind cooperarea dintre Programul ONU pentru mediu și Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Memorandumul de înțelegere din 16 august 2019 privind cooperarea dintre Programul ONU pentru mediu și Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere Convenția-cadru a Consiliului Europei pentru protecția minorităților naționale și Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare, adoptată la 5 noiembrie 1992, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Consiliului Europei pentru protecția minorităților naționale și Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare, adoptată la 5 noiembrie 1992,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (denumită în continuare „Convenția de la Istanbul”), din 11 mai 2011, pe care nu au ratificat-o toate statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (denumită în continuare „Convenția de la Istanbul”), din 11 mai 2011, pe care nu au ratificat-o toate statele membre,

| — | având în vedere Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația 2015-2019 – „Menținerea drepturilor omului pe ordinea de zi” din 28 aprilie 2015 (JOIN(2015)0016), adoptat de Consiliu la 20 iulie 2015, precum și evaluarea sa la jumătatea perioadei, din iunie 2017 (SWD(2017)0254), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația 2015-2019 – „Menținerea drepturilor omului pe ordinea de zi” din 28 aprilie 2015 (JOIN(2015)0016), adoptat de Consiliu la 20 iulie 2015, precum și evaluarea sa la jumătatea perioadei, din iunie 2017 (SWD(2017)0254),

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024, adoptat de Consiliu la 17 noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024, adoptat de Consiliu la 17 noiembrie 2020,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 februarie 2019 privind prioritățile UE pentru 2019 în cadrul forurilor ONU însărcinate cu apărarea drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 februarie 2019 privind prioritățile UE pentru 2019 în cadrul forurilor ONU însărcinate cu apărarea drepturilor omului,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 17 iunie 2019 privind acțiunea UE pentru consolidarea multilateralismului bazat pe norme, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 17 iunie 2019 privind acțiunea UE pentru consolidarea multilateralismului bazat pe norme,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15 iulie 2019 privind prioritățile UE în cadrul ONU și în cadrul celei de a 74-a sesiuni a Adunării Generale a ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15 iulie 2019 privind prioritățile UE în cadrul ONU și în cadrul celei de a 74-a sesiuni a Adunării Generale a ONU,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 14 octombrie 2019 privind democrația, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 14 octombrie 2019 privind democrația,

| — | având în vedere Orientările pentru promovarea și protejarea respectării tuturor drepturilor omului pentru persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), adoptate la 24 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările pentru promovarea și protejarea respectării tuturor drepturilor omului pentru persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), adoptate la 24 iunie 2013,

| — | având în vedere Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere, adoptate la 24 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere, adoptate la 24 iunie 2013,

| — | având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, actualizate de Consiliu la 12 aprilie 2013, Orientările UE privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate de Consiliu la 12 mai 2014 și Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, adoptate de Consiliu la 14 iunie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, actualizate de Consiliu la 12 aprilie 2013, Orientările UE privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate de Consiliu la 12 mai 2014 și Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, adoptate de Consiliu la 14 iunie 2004,

| — | având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind nediscriminarea în acțiunea externă, adoptate de Consiliu la 18 martie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind nediscriminarea în acțiunea externă, adoptate de Consiliu la 18 martie 2019,

| — | având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind apa potabilă sigură și salubritatea, adoptate de Consiliu la 17 iunie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind apa potabilă sigură și salubritatea, adoptate de Consiliu la 17 iunie 2019,

| — | având în vedere Orientările din 2019 revizuite ale politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, adoptate de Consiliu la 16 septembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările din 2019 revizuite ale politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, adoptate de Consiliu la 16 septembrie 2019,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020, intitulată „Comunicarea din 2020 privind politica de extindere a UE” (COM(2020)0660), precum și agenda geopolitică a legislaturii parlamentare 2019-2024 a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020, intitulată „Comunicarea din 2020 privind politica de extindere a UE” (COM(2020)0660), precum și agenda geopolitică a legislaturii parlamentare 2019-2024 a UE,

| — | având în vedere raportul Comisiei Europene din iunie 2020, intitulat „Recunoașterea juridică a genului în UE: drumul persoanelor transgen către o egalitate deplină”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei Europene din iunie 2020, intitulat „Recunoașterea juridică a genului în UE: drumul persoanelor transgen către o egalitate deplină”,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei din 25 noiembrie 2020, intitulată „Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III – O agendă ambițioasă pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor în acțiunile externe ale UE” (JOIN(2020)0017), precum și Concluziile Președinției Consiliului din 16 decembrie 2020 privind GAP III, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei din 25 noiembrie 2020, intitulată „Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III – O agendă ambițioasă pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor în acțiunile externe ale UE” (JOIN(2020)0017), precum și Concluziile Președinției Consiliului din 16 decembrie 2020 privind GAP III,

| — | având în vedere sondajul LGBTI II al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) din 14 mai 2020, intitulat „A long way to go for LGBTI equality” (O cale lungă până la realizarea egalității pentru persoanele LGBTI), |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul LGBTI II al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) din 14 mai 2020, intitulat „A long way to go for LGBTI equality” (O cale lungă până la realizarea egalității pentru persoanele LGBTI),

| — | având în vedere Decizia Ombudsmanului European din 30 iulie 2020 privind rolul trimisului special al UE pentru promovarea libertății religioase sau de convingeri în afara UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Ombudsmanului European din 30 iulie 2020 privind rolul trimisului special al UE pentru promovarea libertății religioase sau de convingeri în afara UE,

| — | având în vedere rapoartele prezentate de trimisul special al UE pentru promovarea libertății religioase sau de convingeri în afara UE și rapoartele Intergrupului pentru libertatea religioasă sau de convingeri și toleranța religioasă din cadrul Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele prezentate de trimisul special al UE pentru promovarea libertății religioase sau de convingeri în afara UE și rapoartele Intergrupului pentru libertatea religioasă sau de convingeri și toleranța religioasă din cadrul Parlamentului European,

| — | având în vedere Raportul anual pe 2019 al UE privind drepturile omului și democrația în lume, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2019 al UE privind drepturile omului și democrația în lume,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2017 referitoare la corupție și drepturile omului în țările terțe (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2017 referitoare la corupție și drepturile omului în țările terțe (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2018 referitoare la încălcarea drepturilor popoarelor indigene în lume, inclusiv acapararea de terenuri (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2018 referitoare la încălcarea drepturilor popoarelor indigene în lume, inclusiv acapararea de terenuri (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2019 referitoare la Orientările UE și mandatul trimisului special al UE pentru promovarea libertății religioase sau de convingere în afara UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2019 referitoare la Orientările UE și mandatul trimisului special al UE pentru promovarea libertății religioase sau de convingere în afara UE (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2018 (4), și rezoluțiile sale anterioare referitoare la rapoartele anuale precedente, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2018 (4), și rezoluțiile sale anterioare referitoare la rapoartele anuale precedente,

| — | având în vedere toate rezoluțiile sale adoptate în 2019 privind încălcarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept (cunoscute sub numele de rezoluții de urgență) în conformitate cu articolul 144 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere toate rezoluțiile sale adoptate în 2019 privind încălcarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept (cunoscute sub numele de rezoluții de urgență) în conformitate cu articolul 144 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Premiul Saharov pentru libertatea de gândire, decernat în 2019 lui Ilham Tohti, un apărător al drepturilor omului uigur, profesor de economie, susținător al drepturilor minorității uigure din China și deținut politic în China, |
| --- | --- |

—

având în vedere Premiul Saharov pentru libertatea de gândire, decernat în 2019 lui Ilham Tohti, un apărător al drepturilor omului uigur, profesor de economie, susținător al drepturilor minorității uigure din China și deținut politic în China,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0259/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0259/2020),

| A. | întrucât sărbătorirea în 2019 a celei de a 10-a aniversări a Cartei drepturilor fundamentale a UE a reamintit Uniunii de angajamentul său declarat și de obligația prevăzută în Tratat, care îi impun să desfășoare cu hotărâre acțiuni de protejare, promovare și respectare a drepturilor omului atât în interiorul, cât și în afara granițelor sale; întrucât, cu această ocazie, UE și-a reafirmat angajamentul de a rămâne un actor influent pe scena mondială și de a juca în continuare un rol de lider în apărarea democrației și a drepturilor omului la nivel mondial; |
| --- | --- |

A.

întrucât sărbătorirea în 2019 a celei de a 10-a aniversări a Cartei drepturilor fundamentale a UE a reamintit Uniunii de angajamentul său declarat și de obligația prevăzută în Tratat, care îi impun să desfășoare cu hotărâre acțiuni de protejare, promovare și respectare a drepturilor omului atât în interiorul, cât și în afara granițelor sale; întrucât, cu această ocazie, UE și-a reafirmat angajamentul de a rămâne un actor influent pe scena mondială și de a juca în continuare un rol de lider în apărarea democrației și a drepturilor omului la nivel mondial;

| B. | întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE, iar dreptul la tratament egal și nediscriminare este un drept fundamental consacrat în tratate și în CDF; întrucât perspectiva de gen ar trebui, prin urmare, introdusă și integrată ca principiu orizontal în toate activitățile și politicile UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE, iar dreptul la tratament egal și nediscriminare este un drept fundamental consacrat în tratate și în CDF; întrucât perspectiva de gen ar trebui, prin urmare, introdusă și integrată ca principiu orizontal în toate activitățile și politicile UE;

| C. | întrucât creștinii sunt grupul religios cel mai persecutat din lume, reprezentând 80 % dintre toți credincioșii persecutați; întrucât această persecuție ia forme foarte diverse, de la discriminarea cotidiană în domeniul educației, al ocupării forței de muncă și al vieții sociale, la limitarea tuturor formelor de exprimare, chiar și la atacuri fizice îndreptate împotriva comunităților creștine, care se apropie de definiția internațională a genocidului adoptată de ONU; |
| --- | --- |

C.

întrucât creștinii sunt grupul religios cel mai persecutat din lume, reprezentând 80 % dintre toți credincioșii persecutați; întrucât această persecuție ia forme foarte diverse, de la discriminarea cotidiană în domeniul educației, al ocupării forței de muncă și al vieții sociale, la limitarea tuturor formelor de exprimare, chiar și la atacuri fizice îndreptate împotriva comunităților creștine, care se apropie de definiția internațională a genocidului adoptată de ONU;

| D. | întrucât în Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune din 1995 evidențiază de 25 de ani importanța egalității în drepturi și oportunități pentru femei, precum și a participării lor egale la procesul decizional și la procesele democratice pentru consolidarea democrației; |
| --- | --- |

D.

întrucât în Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune din 1995 evidențiază de 25 de ani importanța egalității în drepturi și oportunități pentru femei, precum și a participării lor egale la procesul decizional și la procesele democratice pentru consolidarea democrației;

| E. | întrucât numărul scăzut al femeilor implicate în dezvoltarea inteligenței artificiale (IA) crește riscul de părtinire; întrucât educația științifică este importantă pentru a dispune de competențe, o muncă decentă și locuri de muncă de viitor, precum și pentru a elimina stereotipurile de gen conform cărora aceste domenii sunt automat masculine, astfel încât femeile să-și poată exercita pe deplin drepturile omului; |
| --- | --- |

E.

întrucât numărul scăzut al femeilor implicate în dezvoltarea inteligenței artificiale (IA) crește riscul de părtinire; întrucât educația științifică este importantă pentru a dispune de competențe, o muncă decentă și locuri de muncă de viitor, precum și pentru a elimina stereotipurile de gen conform cărora aceste domenii sunt automat masculine, astfel încât femeile să-și poată exercita pe deplin drepturile omului;

| F. | întrucât pe tot parcursul sărbătoririi celei de a 30-a aniversări a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului (CDC) în noiembrie 2019, UE a subliniat angajamentul său de a elabora o strategie cuprinzătoare privind drepturile copilului și drepturile părintești și de a le plasa în centrul politicilor UE; întrucât Parlamentul a găzduit o conferință dedicată acestei teme la 20 noiembrie 2019, care a abordat o serie de aspecte, printre care provocările legate de protecția drepturilor copilului într-o lume digitală în continuă schimbare, cu referire specială la interzicerea accesului la pornografie infantilă și la combaterea hărțuirii și a violenței, depășirea obstacolelor din calea exercitării depline a drepturilor copilului și abordarea naturii schimbătoare a conflictelor armate și a impactului acestora asupra viitorului copiilor, inclusiv a impactului acestor conflicte asupra dezvoltării, educației și vieții lor ulterioare, luând în același timp în considerare declarațiile făcute de copii în cadrul discuției; |
| --- | --- |

F.

întrucât pe tot parcursul sărbătoririi celei de a 30-a aniversări a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului (CDC) în noiembrie 2019, UE a subliniat angajamentul său de a elabora o strategie cuprinzătoare privind drepturile copilului și drepturile părintești și de a le plasa în centrul politicilor UE; întrucât Parlamentul a găzduit o conferință dedicată acestei teme la 20 noiembrie 2019, care a abordat o serie de aspecte, printre care provocările legate de protecția drepturilor copilului într-o lume digitală în continuă schimbare, cu referire specială la interzicerea accesului la pornografie infantilă și la combaterea hărțuirii și a violenței, depășirea obstacolelor din calea exercitării depline a drepturilor copilului și abordarea naturii schimbătoare a conflictelor armate și a impactului acestora asupra viitorului copiilor, inclusiv a impactului acestor conflicte asupra dezvoltării, educației și vieții lor ulterioare, luând în același timp în considerare declarațiile făcute de copii în cadrul discuției;

| G. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 la nivel mondial, modurile în care statele au reacționat la aceasta, adâncirea inegalităților și dificultățile cauzate de criză, în special pentru grupurile cele mai vulnerabile și mai marginalizate, precum și pentru femei, și impactul acesteia asupra relațiilor internaționale, asupra ordinii internaționale bazate pe norme și asupra conflictelor constituie factori care au implicații pe termen lung asupra tuturor aspectelor legate de respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

G.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 la nivel mondial, modurile în care statele au reacționat la aceasta, adâncirea inegalităților și dificultățile cauzate de criză, în special pentru grupurile cele mai vulnerabile și mai marginalizate, precum și pentru femei, și impactul acesteia asupra relațiilor internaționale, asupra ordinii internaționale bazate pe norme și asupra conflictelor constituie factori care au implicații pe termen lung asupra tuturor aspectelor legate de respectarea drepturilor omului;

| H. | întrucât, cu titlu de exemplu, criza provocată de pandemie a determinat majoritatea țărilor să adopte măsuri de urgență, reducând libertatea de a beneficia de numeroase drepturi ale omului, printre care se numără în primul rând libertatea de mișcare și libertatea de întrunire, sau să stabilească noi mijloace de supraveghere pentru a preveni transmiterea virusului COVID-19; întrucât aceste măsuri au ridicat în mod legitim întrebări privind necesitatea lor, legalitatea, proporționalitatea, caracterul nediscriminatoriu, durata și implicațiile lor, în spiritul garantării libertăților fundamentale pe termen scurt și lung; întrucât pandemia a fost însoțită, totodată, și de alte tendințe negative care subminează democrația și restrâng spațiul societății civile în unele țări; |
| --- | --- |

H.

întrucât, cu titlu de exemplu, criza provocată de pandemie a determinat majoritatea țărilor să adopte măsuri de urgență, reducând libertatea de a beneficia de numeroase drepturi ale omului, printre care se numără în primul rând libertatea de mișcare și libertatea de întrunire, sau să stabilească noi mijloace de supraveghere pentru a preveni transmiterea virusului COVID-19; întrucât aceste măsuri au ridicat în mod legitim întrebări privind necesitatea lor, legalitatea, proporționalitatea, caracterul nediscriminatoriu, durata și implicațiile lor, în spiritul garantării libertăților fundamentale pe termen scurt și lung; întrucât pandemia a fost însoțită, totodată, și de alte tendințe negative care subminează democrația și restrâng spațiul societății civile în unele țări;

| I. | întrucât recesiunea mondială cauzată de pandemie poate determina guvernele să acorde prioritate stimulării activității economice și atragerii de investiții; subliniază că acest lucru nu ar trebui să aibă loc în detrimentul ambițiilor lor în ceea ce privește obiectivele și standardele politice pentru alte domenii, cum ar fi protecția drepturilor omului, combaterea schimbărilor climatice și combaterea sărăciei, în special în rândul copiilor și al familiilor lor; |
| --- | --- |

I.

întrucât recesiunea mondială cauzată de pandemie poate determina guvernele să acorde prioritate stimulării activității economice și atragerii de investiții; subliniază că acest lucru nu ar trebui să aibă loc în detrimentul ambițiilor lor în ceea ce privește obiectivele și standardele politice pentru alte domenii, cum ar fi protecția drepturilor omului, combaterea schimbărilor climatice și combaterea sărăciei, în special în rândul copiilor și al familiilor lor;

| J. | întrucât intensificarea la nivel mondial a mișcărilor autoritare și populiste reprezintă o amenințare pentru valorile și principiile pe care se întemeiază Uniunea; |
| --- | --- |

J.

întrucât intensificarea la nivel mondial a mișcărilor autoritare și populiste reprezintă o amenințare pentru valorile și principiile pe care se întemeiază Uniunea;

| K. | întrucât regimurile iliberale se îndepărtează tot mai mult de calea democrațiilor mature și de standardele democratice occidentale, asumându-și în mod sistematic poziții care generează încălcări continue și conștiente ale drepturilor omului; întrucât aceste regimuri iliberale restrâng drepturile și libertățile fundamentale, creând astfel o falsă aparență de legitimitate electorală prin desfășurarea de alegeri care nu pot fi considerate libere, corecte sau transparente; |
| --- | --- |

K.

întrucât regimurile iliberale se îndepărtează tot mai mult de calea democrațiilor mature și de standardele democratice occidentale, asumându-și în mod sistematic poziții care generează încălcări continue și conștiente ale drepturilor omului; întrucât aceste regimuri iliberale restrâng drepturile și libertățile fundamentale, creând astfel o falsă aparență de legitimitate electorală prin desfășurarea de alegeri care nu pot fi considerate libere, corecte sau transparente;

| L. | întrucât urgențele de mediu, inclusiv schimbările climatice și defrișările, sunt rezultatul acțiunilor umane și generează încălcări ale drepturilor omului, ale căror victime sunt nu numai persoanele direct afectate, ci și omenirea în ansamblu; întrucât este important să se recunoască legătura dintre drepturile omului și protecția mediului; întrucât asigurarea accesului la apă este esențială pentru prevenirea tensiunilor în anumite regiuni; |
| --- | --- |

L.

întrucât urgențele de mediu, inclusiv schimbările climatice și defrișările, sunt rezultatul acțiunilor umane și generează încălcări ale drepturilor omului, ale căror victime sunt nu numai persoanele direct afectate, ci și omenirea în ansamblu; întrucât este important să se recunoască legătura dintre drepturile omului și protecția mediului; întrucât asigurarea accesului la apă este esențială pentru prevenirea tensiunilor în anumite regiuni;

| M. | întrucât o mai mare coerență între politica internă și cea externă a UE, dar și între politicile externe ale UE reprezintă o condiție indispensabilă pentru succesul și eficiența politicii UE în domeniul drepturilor omului; întrucât politicile care sprijină drepturile omului, democrația, statul de drept și combaterea impunității ar trebui integrate în toate celelalte politici cu dimensiune externă ale UE, cum ar fi cele în materie de dezvoltare, migrație, securitate, combaterea terorismului, drepturile femeii și egalitatea de gen, extindere și comerț; întrucât o mai mare coerență ar trebui să permită UE să reacționeze mai rapid în etapele timpurii ale încălcărilor drepturilor omului și să fie un actor mai dinamic și mai credibil în domeniul drepturilor omului la nivel mondial; |
| --- | --- |

M.

întrucât o mai mare coerență între politica internă și cea externă a UE, dar și între politicile externe ale UE reprezintă o condiție indispensabilă pentru succesul și eficiența politicii UE în domeniul drepturilor omului; întrucât politicile care sprijină drepturile omului, democrația, statul de drept și combaterea impunității ar trebui integrate în toate celelalte politici cu dimensiune externă ale UE, cum ar fi cele în materie de dezvoltare, migrație, securitate, combaterea terorismului, drepturile femeii și egalitatea de gen, extindere și comerț; întrucât o mai mare coerență ar trebui să permită UE să reacționeze mai rapid în etapele timpurii ale încălcărilor drepturilor omului și să fie un actor mai dinamic și mai credibil în domeniul drepturilor omului la nivel mondial;

| N. | întrucât respectarea pe deplin a drepturilor omului și a standardelor europene în rândul țărilor partenere și vecine ale UE, inclusiv în contextul gestionării crizei refugiaților și al abordării migrației, constituie una dintre prioritățile-cheie ale Uniunii Europene; întrucât situația drepturilor omului în țările vecine, afectate de pandemia de COVID-19, creează îngrijorări, aceste țări trebuind să ia măsuri adecvate în această privință și să colaboreze cu societatea lor civilă, care include persoane cu opinii proeuropene și democratice; |
| --- | --- |

N.

întrucât respectarea pe deplin a drepturilor omului și a standardelor europene în rândul țărilor partenere și vecine ale UE, inclusiv în contextul gestionării crizei refugiaților și al abordării migrației, constituie una dintre prioritățile-cheie ale Uniunii Europene; întrucât situația drepturilor omului în țările vecine, afectate de pandemia de COVID-19, creează îngrijorări, aceste țări trebuind să ia măsuri adecvate în această privință și să colaboreze cu societatea lor civilă, care include persoane cu opinii proeuropene și democratice;

| O. | întrucât un număr tot mai mare de țări, în special din Asia, Orientul Mijlociu, Africa și America Latină, au impus interdicții de călătorie pentru a-i împiedica pe apărătorii drepturilor omului să participe la evenimente internaționale, |
| --- | --- |

O.

întrucât un număr tot mai mare de țări, în special din Asia, Orientul Mijlociu, Africa și America Latină, au impus interdicții de călătorie pentru a-i împiedica pe apărătorii drepturilor omului să participe la evenimente internaționale,

Drepturile omului și democrația: tendințe generale și principale provocări

| 1. | ia act de răspunsurile la pandemia de COVID-19 ale acelor state care au situat drepturile la viață și la sănătate ca prime imperative; subliniază că, în același timp, este esențial să se asigure că oamenii au un nivel de trai adecvat; reamintește că toate măsurile adoptate ca răspuns la pandemie trebuie să aibă la bază și să respecte drepturile omului și principiile nediscriminării și ar trebui, totodată, să asigure realizarea de progrese în direcția îndeplinirii ODD; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că este necesar să se asigure respectarea deplină a drepturilor omului și susținerea principiului potrivit căruia drepturile omului sunt universale și inalienabile, indivizibile, interdependente și corelate și condamnă orice încercare de a le relativiza; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă, cu toate acestea, profunda îngrijorare cu privire la declinul standardelor în materie de democrație și drepturile omului și al capacității de exercitare a libertăților fundamentale pe care criza l-a cauzat în unele țări; este de părere că acest regres este în primul rând rezultatul autoritarismului în creștere, precum și al consecințelor economice și sociale devastatoare ale crizei și al utilizării acestora ca pretext pentru manipularea instituțiilor de stat și a calendarelor electorale, pentru a suprima activitățile apărătorilor drepturilor omului, în special ale apărătorilor drepturilor minorităților, ale oponenților politici, ale reprezentanților mass-mediei sau ai societății civile și pentru a restricționa libertățile fundamentale și drepturile omului, inclusiv drepturile persoanelor sau grupurilor expuse discriminării, cum ar fi minoritățile religioase sau constituite pe criteriul convingerii, precum și ale persoanelor LGBTI, în scopuri care nu au legătură cu pandemia; evidențiază, în acest sens, proliferarea discursurilor de incitare la ură, care au la bază criterii precum rasa, etnia, religia sau casta, amplificarea dezinformării, vizarea tot mai frecventă a grupurilor vulnerabile acuzate de răspândirea virusului, intensificarea violenței domestice și de gen și adâncirea inegalității de gen; își exprimă îngrijorarea cu privire la cazurile de discriminare în distribuirea ajutoarelor acordate în contextul pandemiei de COVID-19; respinge orice refuz de acordare a ajutorului, indiferent de circumstanțele invocate, inclusiv dacă refuzul are la bază motive religioase; în același timp, pune în evidență, cu preocupare, utilizarea pe scară largă, cu încălcarea drepturilor omului, a tehnologiilor digitale care vizează limitarea pandemiei prin localizarea cetățenilor și extragerea datelor lor personale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | afirmă că statele trebuie să se abțină de la exploatarea pandemiei de COVID-19 pentru a consolida puterea autoritară, pentru a slăbi democrația și statul de drept sau pentru a încălca drepturile omului; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la exacerbarea măsurilor luate de regimurile autoritare, care vizează reprimarea dizidenților și reducerea spațiului de acțiune al societății civile; subliniază importanța societății civile, care este indispensabilă pentru a pentru a formula un răspuns flexibil, prompt și eficace la provocarea reprezentată de regimurile care încalcă dreptul internațional, drepturile omului și principiile democratice; este îngrijorat că, adesea, măsurile de urgență legate de COVID-19 nu sunt însoțite de obligații clare privind revocarea lor odată cu încetarea crizei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că accesul universal la asistență medicală este un drept al omului și sprijină orice progres în direcția asigurării unei acoperiri universale cu servicii de sănătate, acest obiectiv fiind esențial pentru dezvoltarea durabilă; salută răspunsul global al Uniunii Europene la pandemia de COVID-19, bazat pe abordarea de tip Echipa Europa, care se axează pe exprimarea solidarității și acordarea de asistență concretă partenerilor, în special țărilor celor mai vulnerabile și mai afectate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ia act cu îngrijorare de deficiențele sistemelor de sănătate din multe țări, care subminează dreptul cetățenilor la sănătate fizică și mentală și la tratamente adecvate, precum și de deficiențele acțiunilor preventive pentru evitarea contaminării, ale măsurilor sanitare și legate de aprovizionarea cu apă, de informare și nediscriminare în ceea ce privește accesul și exercitarea drepturilor; salută declarația Comisiei, în care se afirmă că vaccinurile împotriva COVID-19 ar trebui să fie puse la dispoziție la scară mondială și se garantează faptul că UE va depune toate eforturile în acest sens; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că, în contextul pandemiei de COVID-19, statele trebuie să se asigure că răspunsurile lor includ o abordare sensibilă la dimensiunea de gen și intersecțională, pentru a garanta dreptul tuturor femeilor și fetelor de a trăi fără discriminare și violență și de a avea acces la serviciile medicale esențiale de sănătate sexuală și reproductivă de care au nevoie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că pandemia a condus, de asemenea, la diminuarea eforturilor de monitorizare și documentare a încălcărilor drepturilor omului la nivel mondial; sprijină eforturile internaționale de evaluare a diverselor răspunsuri naționale la pandemie în ceea ce privește restrângerea libertăților politice, sociale și economice și de construire a unui cadru comun bazat pe drepturile omului, care să devină o referință pentru răspunsurile viitoare la crize sanitare; salută, în acest context, crearea de către Comisia Europeană și Institutul Internațional pentru Democrație și Asistență Electorală (International IDEA) a Observatorului global; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă cu fermitate numeroasele cazuri de discriminare, intoleranță, persecuție și asasinat legate de rasă, etnie, naționalitate, clasă socială, dizabilitate, castă, religie, convingeri, limbă, vârstă, sex, orientare sexuală, identitate de gen, exprimare de gen și caracteristici sexuale, care continuă să apară în multe țări și societăți; își exprimă regretul cu privire la vizarea persoanelor sau a comunităților cu declarații și acțiuni intolerante și de incitare la ură; consideră că prevalența rasismului, a antisemitismului și a xenofobiei în multe țări este inacceptabilă; insistă asupra necesității ca guvernele din întreaga lume să condamne în mod clar rasismul și discriminarea și să adopte o abordare de toleranță zero față de acestea; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază amenințarea gravă și din ce în ce mai mare la adresa drepturilor omului pe care o implică schimbările climatice, distrugerea mediului și pierderea biodiversității prin privarea persoanelor de dreptul fundamental la viață, în special din cauza unui nivel mai ridicat al foametei la nivel mondial, a inegalităților economice și sociale, a restricțiilor privind accesul la apă și a deceselor suplimentare cauzate de malnutriție și de răspândirea crescută a bolilor; relevă faptul că schimbările climatice subminează și exercitarea altor drepturi ale omului, printre care dreptul de acces la securitate alimentară, la surse sigure de apă potabilă și la salubritate, la asistență medicală, la locuințe adecvate, dreptul la autodeterminare, la muncă și la dezvoltare; atrage atenția, de asemenea, asupra riscurilor pe care le prezintă schimbările climatice pentru pace și securitate, întrucât insecuritatea alimentară și deficitul de apă pot duce la concurență în privința accesului la resursele naturale și apoi la instabilitate și conflicte în interiorul statelor și între acestea; atrage în mod special atenția asupra legăturii dintre această exploatare a resurselor naturale și finanțarea conflictelor, a războaielor și a actelor de violență, în mod direct sau indirect, inclusiv de către anumiți actori din sectorul privat; subliniază faptul că țările cel mai puțin dezvoltate sunt cele mai vulnerabile la schimbările climatice, deoarece ele trebuie să reziste la efectele devastatoare ale acestora, cu toate că țările cel mai puțin dezvoltate generează mai puține gaze cu efect de seră decât țările bogate, în cazul cărora există o probabilitate mai mică să fie afectate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | afirmă că promovarea și protecția drepturilor omului și acțiunile în domeniul climei și al mediului sunt interconectate, deoarece, în special, dreptul internațional al drepturilor omului oferă acces la căi de atac și mijloace juridice cu scopul de a remedia daunele cauzate de schimbările climatice, de a pune în aplicare măsuri de combatere a schimbărilor climatice și de a trage la răspundere statele, întreprinderile și persoanele pentru răspunsul lor la schimbările climatice și pentru acțiunile care contribuie la accentuarea degradării mediului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că biodiversitatea și drepturile omului sunt interconectate și interdependente și reamintește obligațiile care le revin statelor în ceea ce privește drepturile omului și care presupun protejarea biodiversității de care depind aceste drepturi, inclusiv prin crearea condițiilor necesare pentru participarea cetățenilor la adoptarea deciziilor cu impact asupra biodiversității și prin asigurarea accesului la căi de atac eficiente în cazul declinului și al degradării biodiversității; își exprimă sprijinul pentru eforturile internaționale la nivel normativ care încep să se concretizeze și care vizează infracțiunile împotriva mediului; încurajează, în acest sens, UE și statele membre să promoveze recunoașterea ecocidului ca infracțiune la nivel internațional, în temeiul Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI); |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că este necesar să se acorde o atenție deosebită ajutoarelor destinate persoanelor strămutate din motive legate de mediu și climă; consideră că este important să existe o cooperare la nivel internațional pentru a defini, la nivelul Organizației Națiunilor Unite, conceptul de „persoane strămutate din motive de mediu”, cu scopul de a institui un cadru juridic internațional și de a adopta o abordare comună pentru protecția persoanelor care sunt forțate să își părăsească locul de reședință; recunoaște că consecințele schimbărilor climatice asupra mediului pot exacerba fenomenul strămutărilor forțate și insistă, prin urmare, asupra necesității de a pune în aplicare rapid politici menite să reducă impactul schimbărilor climatice, în conformitate cu Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la despăduriri, la mineritul ilegal și la producția de droguri ilicite, în special în Amazonia în 2019, având în vedere că pădurile contribuie la atenuarea schimbărilor climatice prin absorbția și stocarea dioxidului de carbon; subliniază că popoarele indigene au fost adesea primele victime ale defrișărilor, ceea ce pune în pericol drepturile acestora la terenuri, printre alte drepturi, și accesul la resurse vitale; evidențiază, în acest context, dreptul acestor populații de a-și determina și stabili prioritățile și strategiile de autodezvoltare și de utilizare a terenurilor, teritoriilor și altor resurse care le aparțin; subliniază că impunitatea pentru încălcarea drepturilor popoarelor indigene favorizează defrișările și consideră, prin urmare, că tragerea la răspundere pentru aceste încălcări este esențială; constată că exploatarea ilegală a resurselor naturale poate avea efecte negative grave asupra drepturilor sociale, economice, culturale, civile și politice ale comunităților locale, inclusiv asupra dreptului fundamental al popoarelor la autodeterminare și asupra principiului suveranității permanente asupra resurselor lor naturale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută aspirațiile crescânde și mobilizarea cetățenilor, în special a generațiilor mai tinere, pentru schimbări politice și societale favorabile respectării drepturilor omului, guvernanței democratice, egalității și justiției sociale, politici climatice mai ambițioase și o mai bună protecție a mediului; subliniază apariția, în 2019, a unor mișcări de protest masive în fiecare regiune din lume, reflectând aceste aspirații, solicitând schimbări în ordinea instituțională și economică a societăților și inițierea unor acțiuni pentru combaterea schimbărilor climatice și sprijinind dezvoltarea unei societăți globale mai echitabile; condamnă faptul că, în multe țări, se refuză populației dreptul de a demonstra pașnic, prin măsuri juridice, administrative și de altă natură, cum ar fi reprimarea manifestațiilor prin recurgerea la forță, la hărțuire și la detenția arbitrară; subliniază că, în 2019, sute de demonstranți pașnici au fost arestați, dintre care mulți au fost supuși unor rele tratamente și detenții arbitrare și au trebuit să plătească amenzi mari în procese în care nu era garantată respectarea unor standarde procedurale minime; subliniază importanța menținerii caracterului pașnic al acțiunilor de protest și își exprimă îngrijorarea privind conduita unor grupări marginale, care au profitat de ocazia oferită de demonstrații și de mișcările sociale pentru a desfășura astfel de acțiuni într-un mod violent, care implică perturbarea vieții de zi cu zi; invită guvernele să nu recurgă la forță disproporționată împotriva protestatarilor pașnici și să tragă la răspundere toți autorii actelor de acest tip; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că sunt esențiale răspunsurile politice la cererile legitime ale societăților, ale familiilor și ale persoanelor care se bazează pe un dialog incluziv, de natură să conducă la schimbări pozitive; condamnă, pe de altă parte, reprimarea mișcărilor pașnice, în special prin utilizarea excesivă a forței de către agenții de securitate, la care au recurs anumite guverne împotriva propriei populații, pentru a înăbuși vocile opozante și critice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că asasinatele, atacurile fizice și defăimătoare, precum și încarcerarea, amenințările cu moartea, hărțuirea, intimidarea și restricționarea libertății de exprimare continuă să fie utilizate în mod sistematic în lume împotriva apărătorilor drepturilor omului, inclusiv a apărătorilor drepturilor femeilor, a apărătorilor minorităților religioase sau constituite pe criteriul convingerii, a comunităților locale, a grupurilor indigene, a apărătorilor drepturilor funciare și de mediu, a organizațiilor neguvernamentale (ONG-urilor) și a activiștilor societății civile, a avertizorilor și a jurnaliștilor; remarcă faptul că apărătorii drepturilor femeilor se confruntă cu amenințări specifice genului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | este profund îngrijorat de utilizarea, de către anumite țări, a unei legislații represive în materie de securitate cibernetică și de combatere a terorismului, pentru a reprima apărătorii drepturilor omului; subliniază existența unor tendințe politice în direcția intensificării naționalismului și a utilizării necorespunzătoare a religiei în scopuri politice, care conduc la intoleranță; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că este de datoria instituțiilor UE să sprijine în mod activ organizațiile și persoanele angajate în apărarea democrației și a drepturilor omului; solicită să se facă dreptate și să se asume responsabilitatea pentru toate atacurile împotriva apărătorilor drepturilor omului; solicită UE să sprijine și să-i protejeze pe apărătorii drepturilor omului, în toată diversitatea lor; subliniază, în acest sens, importanța acțiunii Parlamentului pentru ca aceștia să-și facă auzită vocea și pentru a face presiuni asupra autorităților din țările terțe să-i elibereze imediat și necondiționat pe apărătorii drepturilor omului deținuți ca urmare a activismului lor; sprijină activitatea asociațiilor politice europene de consolidare a proceselor democratice și de promovare a unei noi generații de lideri politici în întreaga lume; |
| --- | --- |

19.

| 20. | este profund îngrijorat de persistența flagelului războaielor și a conflictelor militare, precum și a ocupației sau anexării prelungite de teritorii, care duc la încălcări grave ale dreptului internațional umanitar și ale drepturilor omului, în special a genocidului, a crimelor în masă, a strămutărilor forțate ale populațiilor civile, inclusiv ale minorităților religioase, și a recurgerii la violență sexuală, în special împotriva femeilor și copiilor; condamnă cu fermitate angajarea unor puteri dictatoriale sau autoritare în războaie „indirecte” și subliniază că soluțiile politice negociate reprezintă o condiție prealabilă pentru o pace sustenabilă; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la intensificarea tensiunilor politice internaționale, precum și în anumite regiuni ale lumii, cu privire la intensificarea activității grupărilor armate nestatale și a organizațiilor teroriste și la dezvoltarea violenței comunale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | deplânge faptul că, deși ONU a marcat în 2020 șaptezeci și cinci de ani de existență, o serie de guverne inspirate de atitudini orientate spre interior au luat măsuri de combatere a multilateralismului și a eforturilor de cooperare internațională în favoarea păcii, a soluționării conflictelor și a protecției drepturilor omului, care au la bază obiectivele și principiile DUDO, ale dreptului internațional, ale Cartei ONU și ale Actului final de la Helsinki; critică neasumarea de către țările democratice a unei poziții comune de lider la nivel internațional, pentru a răspunde în mod consecvent unor încălcări grave ale dreptului internațional al drepturilor omului și a-și uni forțele cu scopul de a promova drepturile omului și democrația și pentru a susține sistemele internaționale bazate pe norme și îndeamnă, în acest context, UE și statele membre să remedieze acest vid de coordonare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | regretă situația dificilă a migranților și a refugiaților din întreaga lume, în special a femeilor, a copiilor și a persoanelor cu dizabilități și cu boli cronice care au fost strămutate, a persoanelor cu orientări sexuale diverse, a persoanelor care aparțin unor minorități etnice, religioase și constituite pe criteriul convingerii supuse persecuțiilor, care se numără printre cei mai vulnerabili; ia act de faptul că numărul migranților internaționali în 2019 este estimat la aproape 272 de milioane (5), ceea ce reprezintă 3,5 % din populația mondială, iar peste 20 de milioane dintre aceștia erau refugiați (6), și că în ultimii doi ani au avut loc evenimente de strămutare și de migrație pe scară largă; ia act de creșterea, în 2019, a numărului de solicitanți de azil care solicită protecție internațională în statele membre ale UE-27 (7), ca urmare a practicilor represive și a încălcărilor drepturilor omului comise, printre altele, de dictaturile care dețin în mod ilegal putere politică; denunță măsurile politice care subminează drepturile omului în cazul migranților și al refugiaților și pun în pericol siguranța și viețile acestora; denunță cu fermitate cazurile de discriminare, intoleranță, persecuție și ucidere legate statutul de migrant sau de refugiat; condamnă tendința negativă în ceea ce privește hărțuirea și incriminarea muncii celor care apără drepturile fundamentale ale migranților și refugiaților și le oferă asistență; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută faptul că eforturile de promovare a drepturilor femeilor și fetelor au dobândit o importanță mai mare la nivel mondial; constată, totuși, că nicio țară din lume nu a realizat încă egalitatea de gen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază persistența fenomenului larg răspândit al violenței bazate pe gen, inclusiv a feminicidului și a discriminării în fiecare regiune a lumii, inclusiv în UE, care decurge din inegalitățile de gen, din norme de gen și dinamici de putere inegale, din practici culturale precum discriminarea bazată pe caste sau din sistemele juridice discriminatorii existente de mult timp, precum și din acțiuni de propagandă și dezinformare care subminează drepturile femeilor; condamnă exploatarea femeilor prin intermediul traficului de ființe umane și prin toate formele de violență de gen, inclusiv violența sexuală, fizică și psihologică, care se numără printre cele mai răspândite și sistematice încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază, în plus, utilizarea violenței sexuale împotriva femeilor din cauza opiniilor, religiei, orientării filosofice sau sexuale sau a activismului acestora în apărarea drepturilor omului; subliniază că femeile și fetele care aparțin minorităților etnice, religioase și celor constituite pe criteriul convingerii sunt afectate de o dublă vulnerabilitate, fiind expuse violenței specifice genului și discriminării; reamintește că violența împotriva femeilor lesbiene și bisexuale sub forma „violului corectiv” rămâne o problemă sistemică în unele țări, din cauza stigmatului social și a sistemelor juridice discriminatorii; |
| --- | --- |

25.

| 26. | condamnă actualul regres în ceea ce privește egalitatea de gen și drepturile femeilor, inclusiv toate tentativele de a anula beneficiile și protecțiile existente în materie de sănătate sexuală și reproductivă și drepturi aferente (SRHR), precum și actele legislative, politicile și practicile care continuă să refuze acordarea acestor drepturi sau să le restrângă în multe țări din lume; condamnă, în acest sens, refuzarea accesului la educație sexuală cuprinzătoare, de înaltă calitate și accesibilă ca preț, la servicii de planificare familială, contraceptive moderne, servicii sigure și legale de avort și asistență medicală maternală, precum și abuzurile și cazurile de maltratare a femeilor în centrele de asistență medicală maternală, prenatală și postnatală și practicile coercitive în domeniul sănătății sexuale și reproductive, care nu respectă consimțământul exprimat liber și în cunoștință de cauză al femeilor; subliniază nevoia de a proteja părinții aflați în situații vulnerabile, în special părinții singuri și cei cu mulți copii, pentru a le permite să evite riscul sărăciei și al excluziunii sociale; evidențiază nevoia de a crea un mediu social și economic și condiții care să le permită părinților să își continue dezvoltarea profesională; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază necesitatea de a proteja mamele aflate în situații vulnerabile, în special mamele singure, pentru a preveni sărăcia și excluziunea socială; evidențiază necesitatea de a crea un mediu social și economic și condiții care să permită mamelor să își continue dezvoltarea profesională; |
| --- | --- |

27.

| 28. | condamnă, de asemenea, practicile guvernelor de la nivel mondial care se opun sau sprijină represaliile împotriva solicitărilor de drepturi egale ale femeilor; subliniază rolul important pe care îl joacă femeile prin activismul lor în mișcările politice și sociale și deplânge prețul greu pe care l-au plătit prin faptul că au fost victime ale violențelor cauzate de represiune brutală și războaie, precum și ale exploatării sexuale în timpul conflictelor armate; |
| --- | --- |

28.

| 29. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la continuarea încălcărilor grave ale drepturilor omului comise la nivel mondial împotriva copiilor în 2019, anul celei de a 30-a aniversări a CDC, și anume munca copiilor, căsătoriile timpurii și forțate, traficul de copii și exploatarea acestora, încorporarea sau înrolarea copiilor în grupuri armate, folosirea copiilor-soldați în conflictele armate, abuzurile sexuale comise împotriva copiilor și prostituția acestora, separarea familiilor și detenția copiilor, inclusiv din motive legate de imigrație, precum și cu privire la provocările cu care se confruntă fetele, în special la cele asociate cu violența sexuală și de gen, sarcinile premature, infectarea cu HIV și abandonul școlar; consideră regretabil că, în contextul pandemiei, numeroși copii și tineri au fost nevoiți să intre în câmpul muncii pentru a-și acoperi nevoile de bază și pentru a-și ajuta familiile și, drept urmare, au abandonat școala; subliniază că această evoluție nedorită reprezintă un regres în ceea ce privește școlarizarea copiilor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | condamnă și regretă profund atacurile teroriste și bombardamentele comise în prima jumătate a anului 2019, care au avut drept țintă credincioși și locurile de cult ale acestora, care ar trebui să fie conservate și protejate; este alarmat de faptul că aceste acte îngrozitoare au coincis cu campanii de incitare la ură orchestrate de anumiți lideri politici și grupuri teroriste, care au ca scop negarea sau limitarea dreptului la libertatea de gândire, de conștiință, de religie sau de convingere; îndeamnă statele să promoveze libertatea de gândire, de conștiință, de religie sau de convingere și să protejeze minoritățile religioase și constituite pe criteriul convingerii care sunt vulnerabile, acționând prompt împotriva celor care comit acte de violență sau de incitare la ură; |
| --- | --- |

30.

Plasarea promovării și protecției democrației și a drepturilor omului în centrul politicii externe a UE

| 31. | reamintește că Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, solidarității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, astfel cum se prevede la articolul 2 din TUE; subliniază că promovarea acestor valori pe plan extern, promovarea democrației, a statului de drept, a universalității și indivizibilității drepturilor omului și respectarea principiilor Cartei ONU și a dreptului internațional se află în centrul politicii externe și de securitate comune a UE, în conformitate cu articolul 21 din TUE și cu interesul strategic al Uniunii, și ar trebui să se reflecte, într-un mod eficace și coerent, în toate domeniile relațiilor Uniunii cu țările din afara UE; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază importanța eforturilor Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și ale Comisiei de a-și exprima opoziția și de a adopta un răspuns ferm și vizibil față de încălcările drepturilor omului, indiferent unde au loc acestea, inclusiv în țările cu care există parteneriate strânse, și de a consolida în permanență conștientizarea și cunoașterea de către funcționarii UE și ai statelor membre ale acesteia a aspectelor relevante în ceea ce privește drepturile omului și egalitatea de gen; reamintește că implicarea efectivă a societății civile și dialogul consistent cu aceasta reprezintă piatra de temelie pentru o politică de succes în materie de drepturi ale omului; invită toate delegațiile UE și respectivele lor puncte de contact pentru drepturile omului să își onoreze în mod consecvent obligația de a se întâlni cu apărătorii drepturilor omului, inclusiv cu apărătorii drepturilor femeilor și cu membri ai societății civile, de a-i vizita pe activiștii, pe membrii disidenței democratice și pe apărătorii drepturilor omului deținuți, de a le monitoriza procesele și de a pleda pentru protecția lor la fața locului; invită, de asemenea, delegațiile UE să faciliteze astfel de acțiuni atunci când ele presupun implicarea deputaților în Parlamentul European aflați în vizită în cadrul misiunilor oficiale ale Parlamentului European; subliniază că este important să se abordeze nu doar consecințele, ci și cauzele profunde ale încălcărilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

32.

Activitatea UE la nivel multilateral

| 33. | îndeamnă UE și statele membre să elaboreze o strategie explicită de contracarare a reacțiilor tot mai pronunțate ale diferitelor state de retragere din cadrul internațional privind protejarea drepturilor omului și de opoziție față de acesta, în conformitate cu angajamentele de multilateralism asumate în Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația, precum și de combatere a tentativelor de la nivel internațional de subminare a conceptului de drepturi ale omului consacrat în DUDO; subliniază punctul său de vedere, potrivit căruia dreptul internațional al drepturilor omului și promisiunea de realizare a ODD până în 2030 ar trebui să rămână piloni esențiali; recomandă ca UE să își continue eforturile prin implicarea țărilor și a părților interesate care pot sau nu să împărtășească aceleași valori ca UE, pentru a menține sau a dezvolta standarde internaționale în domeniul drepturilor omului, în conformitate cu articolul 21 din TUE; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită statelor membre să sporească eficacitatea politicii externe și de securitate a UE prin utilizarea regulii votului cu majoritate calificată în Consiliu, în special cu privire la chestiunile care țin de drepturile omului și, cu precădere, dacă acestea intră în domeniul de aplicare al Planului de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația și, totodată, în scopul adoptării de sancțiuni; invită statele membre să se exprime cu o singură voce puternică a UE în cadrul forumurilor multilaterale și să acționeze la unison atunci când se confruntă cu crize care pot pune în pericol valorile de bază și interesele Uniunii Europene, deoarece acesta este singurul mod în care Uniunea poate juca un rol de lider pe scena internațională și își poate utiliza influența pentru a aduce schimbări pozitive și răspunsuri mai coordonate la provocările globale, în primul rând la cele legate de promovarea și protecția drepturilor omului, precum și la cele legate de mediu și de schimbările climatice; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reiterează faptul că UE va fi recunoscută, credibilă și eficace pe scena mondială doar dacă valorile sale de bază, în special cele legate de respectarea libertății, a democrației, a drepturilor omului, a statului de drept și a egalității sunt credibile pe plan extern, iar acest lucru va fi posibil numai dacă UE asigură coerența internă și externă a politicilor sale cu privire la aceste chestiuni; invită UE și statele sale membre să conducă prin puterea exemplului și să respecte cu strictețe drepturile omului, să dea dovadă de consecvență în respectarea și apărarea valorilor lor și să asigure un mediu propice pentru societatea civilă; |
| --- | --- |

35.

| 36. | regretă faptul că regimurile autoritare au abuzat de instituțiile multilaterale, căutând să neutralizeze capacitatea instituțiilor și a mecanismelor multilaterale de apărare a drepturilor omului de a trage la răspundere statele pentru încălcări ale drepturilor omului; invită UE și statele sale membre să colaboreze cu aliați democratici care împărtășesc o viziune similară pentru a sprijini o reformă a instituțiilor multilaterale, astfel încât acestea să devină mai reziliente la influența negativă a regimurilor autoritare; regretă, de asemenea, faptul că funcția de membru al Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU (CDO) este exercitată adesea de țări cu antecedente dovedite de încălcare gravă a drepturilor omului și solicită statelor membre ale UE să fie extrem de prudente în ceea ce privește strategiile lor de votare și să evite sprijinirea unor țări care candidează la statutul de membri ai CDO și care încalcă în mod clar drepturile omului; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că dialogurile privind drepturile omului cu țări din afara UE pot constitui un instrument util pentru implicarea bilaterală în promovarea și protejarea drepturilor omului, cu condiția ca acestea să fie orientate către rezultate și să fie supuse periodic unei revizuiri; reamintește că orientările UE referitoare la dialogurile privind drepturile omului prevăd o serie de criterii pentru deschiderea unui astfel de dialog, care vizează inclusiv „dorința guvernului de a îmbunătăți situația, angajamentul guvernului de a respecta convențiile internaționale în domeniul drepturilor omului, voința guvernului de a coopera cu procedurile și mecanismele privind drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite, precum și atitudinea guvernului față de societatea civilă”; solicită SEAE să efectueze o evaluare periodică a fiecărui dialog, astfel cum se prevede în orientările UE; insistă asupra faptului că este important să fie analizate cazuri individuale în contextul dialogurilor privind drepturile omului și să se garanteze monitorizarea adecvată și transparența acestor cazuri; |
| --- | --- |

37.

Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului

| 38. | salută numirea lui Eamon Gilmore în calitate de Reprezentant Special al UE pentru drepturile omului (RSUE) la 28 februarie 2019; reiterează faptul că numirea RSUE ar trebui să facă obiectul unei audieri prealabile în fața Parlamentului; încurajează RSUE să continue eforturile diplomatice, astfel încât să sporească eficacitatea politicii UE în domeniul drepturilor omului, să consolideze alianțele internaționale pentru promovarea agendei privind drepturile omului și să convingă interlocutorii din întreaga lume să adopte și să pună în aplicare politici care să se conformeze celor mai înalte standarde în ceea ce privește democrația, drepturile omului, statul de drept și buna guvernanță, precum și dreptul internațional și normele internaționale, în special dreptul umanitar internațional și justiția penală internațională; recomandă, de asemenea, ca RSUE să își dubleze eforturile pentru a asigura coerența internă a abordării UE în definirea și punerea în aplicare a politicii externe a UE în domeniul drepturilor omului; insistă ca rapoartele periodice ale RSUE adresate Consiliului să fie, de asemenea, comunicate Parlamentului; îndeamnă UE să consolideze vizibilitatea RSUE, precum și transparența în activitățile și misiunile sale, inclusiv prin utilizarea unei secțiuni a site-ului SEAE dedicate acestui scop, pentru a-i conferi acestei poziții un caracter permanent, resurse adecvate și capacitatea de a vorbi în public pentru a raporta cu privire la rezultatele vizitelor în țările terțe și pentru a comunica pozițiile UE în materie de drepturi ale omului, ca parte a unei reforme generale a poziției RSUE; |
| --- | --- |

38.

Acorduri internaționale

| 39. | își reiterează solicitarea ca clauzele privind drepturile omului să fie incluse în mod sistematic în toate acordurile internaționale încheiate între UE și țările terțe, în special în cele comerciale și de asociere, și ca acestea să fie puse în aplicare și monitorizate în mod corespunzător, inclusiv prin criterii de referință măsurabile și evaluări periodice ale impactului, cu implicarea Parlamentului și a societății civile; subliniază că aceste clauze ar trebui să prevadă mecanisme care să asigure aplicarea lor eficace, precum și proceduri care să stabilească consecințe clare și credibile ca urmare a încălcării acordurilor, inclusiv suspendarea sau, în ultimă instanță, retragerea UE din acordurile respective; solicită o coordonare și o comunicare mai bune între actorii specializați care sunt responsabili pentru domenii relevante de politică precum comerțul și drepturile omului, pentru o integrare mai eficientă a aspectelor referitoare la drepturile omului în politica comercială și în cea de investiții; solicită instituirea unor mecanisme independente de monitorizare a drepturilor omului în ceea ce privește comerțul și acordurile privind investițiile străine, precum și un mecanism independent de depunere a plângerilor, care să le ofere cetățenilor și părților interesate de la nivel local afectate căi efective de atac; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că promovarea și apărarea democrației și a drepturilor omului în țările terțe pot fi asigurate în mod eficace prin utilizarea condiționalității în stimulentele economice și politice ale UE, cum ar fi accesul la finanțare din partea Uniunii, acordarea sistemului generalizat de preferințe (SGP) și a altor facilități tarifare și acordarea scutirii de vize Schengen în UE; reamintește, în acest context, că, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1806, Comisia ar trebui să monitorizeze, de asemenea, situația drepturilor omului din țările terțe care beneficiază de scutirea de vize și să transmită rapoarte periodice Parlamentului în această privință și că ar trebui să suspende scutirea de vize în cazul constatării unor încălcări în țara respectivă; |
| --- | --- |

40.

Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională

| 41. | solicită implementarea unui buget adecvat pentru activități și sprijin pentru promovarea și protejarea democrației și a drepturilor omului în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI), pentru a corespunde nivelului de angajament și ambiție al Uniunii; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să monitorizeze și să includă în raportul său anual privind realizarea obiectivelor IVCDCI un capitol cu privire la respectarea drepturilor omului și respectarea articolului 8 referitor la principiile generale ale instrumentului de către țările partenere care beneficiază de finanțare prin intermediul instrumentului; invită Comisia să propună măsuri adecvate, inclusiv suspendarea finanțării UE acordate actorilor statali și redirecționarea ajutorului către societatea civilă, în caz de încălcare gravă a drepturilor omului sau a principiilor IVCDCI de către beneficiarii acestuia; solicită o transparență mai mare a dispozițiilor legate de drepturile omului în acordurile de finanțare și o clarificare a mecanismului și a criteriilor de suspendare a acestor acorduri în cazul unei încălcări a drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept și în cazuri grave de corupție; solicită Comisiei să se abțină cu strictețe de la utilizarea sprijinului bugetar acordat guvernelor țărilor terțe ca modalitate operațională în țări în care se înregistrează pe scară largă încălcări ale drepturilor omului și reprimarea apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită ca UE să acorde o atenție deosebită evaluării și prevenirii oricăror încălcări legate de politicile, proiectele și finanțările proprii ale Uniunii în țări terțe, inclusiv prin instituirea unui mecanism de tratare a plângerilor pentru persoanele sau grupurile ale căror drepturi ar fi putut fi încălcate de activitățile UE în țările în cauză; |
| --- | --- |

43.

| 44. | salută asistența deosebit de prețioasă acordată organizațiilor societății civile din întreaga lume în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului, care a constituit instrumentul emblematic al Uniunii Europene pentru punerea în aplicare a politicii sale externe în domeniul drepturilor omului; solicită să se consolideze în continuare finanțarea destinată societății civile și drepturilor omului în cadrul instrumentului global care îi va succeda; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia să stabilească, în cooperare cu SEAE, un cadru pentru raportarea anuală de către Banca Europeană de Investiții (BEI) cu privire la operațiunile sale din afara UE în ceea ce privește respectarea principiilor generale care orientează acțiunea externă a Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 21 din TUE, în Cadrul strategic al UE și în Planul de acțiune privind drepturile omului; îndeamnă Comisia să se asigure că proiectele sprijinite de BEI sunt în conformitate cu politica și angajamentele UE în domeniul drepturilor omului și că există mecanisme privind responsabilitatea prin care persoanele pot denunța încălcări legate de activitățile BEI; solicită BEI să își dezvolte în continuare politica privind standardele sociale către o politică pentru drepturile omului în domeniul bancar; solicită includerea, în evaluările sale de proiecte, a unor criterii de referință în ceea ce privește drepturile omului; |
| --- | --- |

45.

Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația

| 46. | salută adoptarea Planului de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru perioada 2020-2024; își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că SEAE nu a acordat atenția cuvenită ofertei Parlamentului și Subcomisiei sale pentru drepturile omului de a contribui activ la pregătirea acestuia, într-un spirit de bună cooperare interinstituțională; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită SEAE și Comisia să organizeze consultări periodice cu societatea civilă și să se angajeze într-un dialog structurat și regulat cu organele competente ale Parlamentului cu privire la punerea în aplicare a noului plan de acțiune, pentru a permite Parlamentului să joace un rol în activitățile aferente planului de acțiune, în special prin diplomație parlamentară, și să își îndeplinească în mod eficient rolul de control; recomandă stabilirea unui set de criterii de referință și a unor indicatori de progres pentru a monitoriza în mod eficient punerea în aplicare a planului de acțiune; invită SEAE să raporteze cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește realizarea obiectivelor planului de acțiune în raport cu aceste criterii de referință; solicită ca SEAE să monitorizeze periodic rezoluțiile și dezbaterile Parlamentului care sunt relevante pentru punerea în aplicare a planului de acțiune; insistă ca statele membre să își asume planul de acțiune și să contribuie la raportul anual privind punerea în aplicare a acestuia prin raportarea activităților proprii desfășurate în temeiul acestui document strategic; |
| --- | --- |

47.

Răspunsul acordat provocărilor la nivel mondial în domeniul drepturilor omului și al democrației

Guvernanța democratică și crearea unui spațiu propice pentru societatea civilă

| 48. | consideră că guvernanța democratică și statul de drept sunt atacate la nivel mondial, din cauza unei combinații de factori, inclusiv amplificarea autoritarismului și a populismului, creșterea inegalităților și a sărăciei, presiunea asupra societății civile, proliferarea știrilor false, dezinformarea, amenințările cibernetice și războiul hibrid, interferențele politice și campaniile desfășurate de actori externi, pierderea credibilității autorităților publice, polarizarea societăților și slăbirea organizațiilor colective care apără interesele publice; subliniază, de asemenea, că atacurile asupra libertății mass-mediei și încercările de manipulare a discursului public prin răspândirea știrilor false pe platformele de comunicare socială nu au fost niciodată atât de frecvente și atât de puternice; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că practicile autoritariste precum stigmatizarea actorilor societății civile ca fiind „agenți străini” sunt copiate și răspândite la nivel mondial; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită UE și statelor sale membre să continue să sprijine consolidarea instituțiilor democratice și a proceselor electorale transparente și credibile în întreaga lume, să încurajeze și să lanseze dezbateri democratice, să combată inegalitățile, să asigure capacitatea organizațiilor societății civile de a-și desfășura activitatea, să sprijine dialogul dintre diferitele segmente ale societății, să combată corupția și impunitatea, să consolideze independența și imparțialitatea sistemelor judiciare, precum și mecanismul de asigurare a răspunderii; solicită UE să își intensifice în continuare eforturile de observare a alegerilor și să coopereze mai strâns cu organizațiile internaționale, în special cu cele de importanță deosebită, cum ar fi Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că corupția și încălcarea drepturilor omului sunt legate indisolubil; invită UE să includă combaterea corupției în agenda sa în materie de drepturi ale omului; reiterează faptul că UE are datoria de a proteja asociațiile de combatere a corupției, jurnaliștii de investigație și avertizorii de integritate care lucrează la expunerea cazurilor de corupție și de fraudă; |
| --- | --- |

50.

Combaterea schimbărilor climatice și drepturile omului

| 51. | afirmă că promovarea și protecția drepturilor omului și a acțiunilor în domeniul climei și al mediului sunt interconectate, deoarece, în special, dreptul internațional al drepturilor omului oferă mijloace juridice pentru a remedia daunele cauzate de schimbările climatice, pentru a pune în aplicare măsuri de combatere a schimbărilor climatice și pentru a trage la răspundere statele, în special cele mai poluante, companiile și factorii de decizie pentru răspunsul lor la schimbările climatice; |
| --- | --- |

51.

| 52. | sprijină o abordare incluzivă, bazată pe drepturi, în vederea stimulării acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice care asigură participarea publicului și accesul la justiție în procesul de elaborare, de punere în aplicare și revizuire a deciziilor politice legate de schimbările climatice și de consecințele lor; afirmă că lupta împotriva schimbărilor climatice merge mână în mână cu sprijinirea și protejarea celor care apără planeta și resursele sale naturale, inclusiv a apărătorilor terenurilor și mediului și a comunităților indigene; |
| --- | --- |

52.

Abordarea UE în materie de conflicte, răspunderea pentru încălcarea drepturilor omului și combaterea impunității

| 53. | subliniază complexitatea conflictelor moderne, care se dezvoltă adesea la nivel național sau regional, uneori sub formă de atacuri hibride sau cibernetice, implică numeroase părți, inclusiv organizații teroriste și actori nestatali, și au consecințe umanitare dezastruoase, în special deoarece este dificil să se facă distincția între combatanți și necombatanți; solicită UE să își consolideze răspunsul la conflicte, să abordeze cauzele profunde ale acestora, să investească în prevenirea conflictelor și în eforturile de mediere, să caute și să mențină un spațiu pentru soluții politice, creând parteneriate și alianțe cu țări și organizații regionale care împărtășesc aceeași viziune, să construiască punți între beligeranți și să pună la dispoziție în continuare sprijin financiar și tehnic, precum și personal pentru misiunile civile sau operațiile militare de menținere a păcii și să promoveze inițiativele de consolidare a încrederii între beligeranți; solicită, de asemenea, UE să asigure integrarea unei perspective de gen în toate aceste eforturi, sporind rolul femeilor și al tinerilor în prevenirea și soluționarea conflictelor, precum și în operațiunile de menținere a păcii, de ajutor umanitar și de reconstrucție post-conflict, în justiția de tranziție și în promovarea drepturilor omului și a reformelor democratice; solicită, de asemenea, UE să abordeze problema traficului de persoane și a violenței sexuale și de gen și să asigure un acces susținut la servicii de sănătate esențiale și vitale; insistă asupra importanței asigurării coerenței politicii UE în ceea ce privește situațiile de ocupare sau anexare a teritoriului; reamintește că dreptul umanitar internațional ar trebui să ghideze politica UE în ceea ce privește toate aceste situații, inclusiv în cazurile de ocupare prelungită; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită tuturor guvernelor să acorde acces neîngrădit la toate teritoriile lor observatorilor internaționali, inclusiv RSUE, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și procedurilor speciale ale ONU; subliniază importanța asigurării accesului neîngrădit al principalelor organizații umanitare internaționale și al observatorilor internaționali în zonele afectate de conflictele și agresiunile militare în curs; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită statele membre să respecte cu strictețe dispozițiile articolului 7 din Tratatul ONU privind comerțul cu arme referitor la exporturi și evaluarea exporturilor și ale poziției comune a UE privind exporturile de arme, prin refuzul oricărui transfer de arme și de echipament de supraveghere care ar avea ca rezultat riscul ca actorii statali sau nestatali importatori să comită sau să faciliteze încălcări grave ale drepturilor omului sau ale dreptului internațional umanitar, inclusiv în contextul Instrumentului european pentru pace; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită statele membre să instituie un pilon al drepturilor omului în cadrul Instrumentului european pentru pace, care să conțină, printre altele, obiectivul de a capacita și sprijini societatea civilă, inclusiv prin programe cu fonduri alocate în mod specific pentru sprijinirea apărătorilor drepturilor omului în calitate de contribuitori la consolidarea păcii; invită statele membre să ia în considerare posibilitatea de a include garanții obligatorii privind drepturile omului și evaluări de impact în viitorul Instrumentului european pentru pace, inclusiv respectarea unui cadru politic solid privind obligația de diligență în ceea ce privește drepturile omului (HRDD) în materie de apărare și securitate, inspirat de politica ONU privind HRDD; |
| --- | --- |

56.

| 57. | își reafirmă sprijinul de neclintit pentru Curtea Penală Internațională (CPI) și invită statele părți la Statutul de la Roma să acorde CPI resurse financiare adecvate pentru a-i permite să își îndeplinească sarcinile care îi revin în cadrul mandatului său; solicită Curții Penale Internaționale să își continue activitatea cu imparțialitate și independență; solicită UE și statelor sale membre să încurajeze toate statele membre ale ONU să ratifice și să pună în aplicare Statutul de la Roma; invită toate statele semnatare ale Statutului de la Roma să coopereze cu CPI; consideră că atacurile împotriva CPI sunt profund regretabile și, în cele din urmă, condamnă sancțiunile individuale personalului său, în special cele împotriva procurorului-șef al Curții Penale Internaționale, care sunt inacceptabile; invită statele părți să adopte măsuri concrete pentru a încerca să elimine acele acțiuni și să sprijine persoanele afectate de acestea; subliniază că CPI este singura instituție internațională care are capacitatea de a urmări în justiție unele dintre cele mai teribile crime din lume și de a apăra victimele care nu au alte căi de atac; recunoaște activitatea Grupului de experți independenți, care are sarcina de a identifica domeniile de reformă, și face apel la CPI să adopte toate măsurile necesare pentru a-și îmbunătăți performanța, eficacitatea și impactul pozitiv, în special asupra comunităților și victimelor influențate de activitatea sa; solicită UE și statelor membre să continue să protejeze independența și imparțialitatea CPI în fața atacurilor care vizează obstrucționarea funcționării justiției penale internaționale; invită Comisia și SEAE să exploreze modalități și să prezinte noi instrumente pentru a contribui la lupta împotriva criminalității internaționale, pentru a sprijini victimele încălcărilor legislației internaționale în domeniul drepturilor omului și ale dreptului umanitar internațional, astfel încât acestea să aibă acces la justiția internațională și să poată beneficia de măsuri reparatorii și compensații, inclusiv prin extinderea capacității statelor membre și a țărilor din afara UE de a aplica principiul jurisdicției universale în sistemul lor juridic intern; |
| --- | --- |

57.

| 58. | reiterează solicitarea ca Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să numească un Reprezentant Special al UE pentru dreptul internațional umanitar și justiția internațională, cu mandatul de a promova, integra și reprezenta angajamentul UE pentru lupta împotriva impunității; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită statele membre și Rețeaua UE privind genocidul să sprijine echipa de investigație a ONU în colectarea, păstrarea și stocarea probelor privind crimele comise în prezent sau care au fost săvârșite în trecutul foarte recent, astfel încât aceste probe să nu se piardă; |
| --- | --- |

59.

| 60. | consideră că este necesar să se asigure justiția pentru toate victimele încălcărilor dreptului internațional al drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar și, având în vedere toate conflictele armate aflate în desfășurare, solicită încetarea imediată a ostilităților; subliniază, de asemenea, că întreaga comunitate internațională are responsabilitatea de a pune capăt impunității și încălcărilor grave comise în mai multe țări; |
| --- | --- |

60.

| 61. | își exprimă profunda îngrijorare față de utilizarea violenței sexuale și bazate pe gen, ca armă de război; reamintește că Statutul de la Roma consideră crimele sexuale și violența bazată pe gen drept crime de război, crime împotriva umanității sau elemente constitutive ale genocidului sau torturii; solicită acțiuni concertate pentru a pune capăt utilizării violenței sexuale ca armă de război; salută Rezoluția 2467 a Consiliului de Securitate al ONU (CSONU) privind violența sexuală legată de conflicte și toate rezoluțiile conexe ale CSONU care încep cu Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, prin care se afirmă angajamentul Consiliului de Securitate al ONU de a preveni utilizarea violenței sexuale ca tactică de război și de terorism prin utilizarea tuturor mijloacelor de care dispune, inclusiv a unor sancțiuni și a altor măsuri specifice îndreptate împotriva autorilor; subliniază că este necesar să se asigure faptul că fetelor și femeilor care sunt victime ale violului în condiții de război li se oferă toată asistența și toate serviciile medicale și psihologice sigure și necesare, inclusiv avortul în condiții de siguranță, astfel cum se prevede în dreptul internațional umanitar; invită UE să combată impunitatea pentru încălcări ale drepturilor sexuale și reproductive în situații de conflict și să sprijine drepturile femeilor și ale fetelor la adevăr, căi de atac eficiente și reparații pentru încălcarea acestor drepturi, salută, de asemenea, crearea, la 30 octombrie 2019, de către ONU a unui Fond mondial pentru supraviețuitorii violenței sexuale legate de conflicte, pentru a-i ajuta să aibă acces la reparații; |
| --- | --- |

61.

| 62. | reamintește Rapoartele de evaluare ale ONU privind asigurarea respectării legii și eforturile de asistență reparatorii pentru victimele exploatării și abuzurilor sexuale comise de personalul Organizației Națiunilor Unite și cel asociat în cadrul operațiunilor de menținere a păcii; subliniază că este necesar ca ONU, statele membre și organismele politicii de securitate și apărare comune ale UE să cerceteze, să urmărească penal și să condamne, fără întârziere și cu cea mai mare hotărâre, personalul ONU, personalul național și pe cel al UE care a comis acte de violență sexuală; reamintește nevoia de a reforma structurile relevante în așa fel încât să se pună capăt impunității personalului ONU și UE, precum și prin crearea unor mecanisme funcționale și transparente de control și răspundere; consideră că este inacceptabil ca acțiunile în justiție privind presupusele abuzuri să rămână strict voluntare și să depindă de țările care contribuie cu trupe; este convins că astfel de crime grave ar putea fi reduse și prevenite și prin formare și educație; reamintește caracterul urgent al prevenirii unor astfel de infracțiuni în viitor și pentru a restabili încrederea populației locale în menținerea păcii la nivel internațional; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază legătura dintre încălcările drepturilor omului și impunitatea larg răspândită și lipsa de răspundere în regiunile și țările afectate de conflicte sau caracterizate de intimidare, discriminare, hărțuire și atacuri motivate politic, răpiri, activități polițienești brutale, arestări arbitrare, cazuri de tortură și ucideri; invită UE să sprijine acțiunile care vizează combaterea impunității și promovarea responsabilității, în special în țările în care dinamica impunității îi recompensează pe cei care poartă cea mai mare responsabilitate și reduce puterea victimelor; |
| --- | --- |

63.

| 64. | regretă nevoia de a suspenda laureata Premiului Saharov Aung San Suu Kyi din Comunitatea Premiului Saharov, ca răspuns la lipsa ei de acțiune și acceptarea crimelor în curs împotriva comunității Rohingya din Myanmar; |
| --- | --- |

64.

| 65. | își exprimă îngrijorarea că se comit execuții extrajudiciare, acte de tortură și alte încălcări ale drepturilor omului în numele „luptei împotriva drogurilor”; reiterează faptul că combaterea criminalității nu justifică nicio încălcare a drepturilor omului și solicită compilarea bunelor practici care implică o abordare care reduce la minimum prejudiciile, bazată pe statul de drept; |
| --- | --- |

65.

| 66. | salută eforturile și contribuția la lupta împotriva impunității lui Agnès Callamard, raportor special al ONU pe probleme de execuții extrajudiciare, sumare sau arbitrare, în desfășurarea de investigații în cazurile suspectate de crime extrajudiciare în 2019, de exemplu, privind uciderea jurnalistului Jamal Khashoggi, fiind supusă intimidărilor și amenințărilor; |
| --- | --- |

66.

| 67. | sprijină reformele sistemului judiciar pentru a-i asigura imparțialitatea și independența, inclusiv cele care tratează aspectele legate de recrutarea și numirea judecătorilor sau problemele de corupție și prejudecățile de gen din cadrul sistemului judiciar; |
| --- | --- |

67.

| 68. | solicită adoptarea și punerea în aplicare de urgență a unui mecanism autonom, flexibil și reactiv de sancțiuni globale al UE în materie de drepturi ale omului, așa-numita Lege europeană Magnițki, ca parte esențială a setului de instrumente UE existente în domeniul drepturilor omului și al politicii externe, care ar consolida rolul UE de actor mondial în domeniul drepturilor omului, permițând sancțiuni specifice împotriva persoanelor și actorilor statali și nestatali și a altor entități responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului sau complice la astfel de încălcări, inclusiv actele de corupție sistematică legate de încălcări grave ale drepturilor omului; salută adoptarea unor mecanisme globale de sancționare în materie de drepturile omului într-un număr tot mai mare de țări; subliniază că este important ca acest sistem să fie compatibil cu mecanismul UE de control jurisdicțional; subliniază că este necesară alocarea unor resurse suficiente pentru a permite punerea sa efectivă în aplicare; solicită înființarea unui comitet consultativ la nivelul UE, cu participarea Parlamentului; subliniază că un astfel de mecanism va contribui la combaterea încălcărilor drepturilor omului, a impunității și la protecția activiștilor pentru drepturile omului și a apărătorilor acestor drepturi din întreaga lume, reafirmând că este important ca Uniunea Europeană să acționeze în legătură cu sancțiunile în materie de drepturi ale omului în mod eficient, utilizând deci votul cu majoritate calificată; salută adoptarea deciziei Consiliului privind măsurile restrictive specifice pentru a descuraja și a răspunde la atacurile cibernetice care reprezintă o amenințare externă la adresa UE sau a statelor sale membre. |
| --- | --- |

68.

| 69. | consideră că epidemia mondială de COVID-19 nu ar trebui utilizată ca pretext pentru subminarea regimurilor de sancțiuni; subliniază, cu toate acestea, că sancțiunile nu ar trebui să împiedice furnizarea de asistență umanitară, inclusiv asistență medicală, în conformitate cu dreptul internațional umanitar; |
| --- | --- |

69.

Apărătorii drepturilor omului

| 70. | condamnă asasinatele, detențiile arbitrare, tortura, persecuțiile, hărțuirea, intimidarea, șantajul, supravegherea digitală la distanță și fizică a apărătorilor drepturilor omului și campaniile de denigrare împotriva apărătorilor drepturilor omului, precum și a susținătorilor și simpatizanților lor; constată cu mare îngrijorare numărul tot mai mare în 2019 de atacuri și asasinate ale căror victime au fost apărători ai drepturilor omului angajați în protejarea terenurilor și a mediului pentru a fi apărat resursele naturale și drepturile cetățenilor de a trăi într-un mediu sigur și sănătos; constată că, în unele părți ale lumii, aceste atacuri au atins niveluri periculoase; subliniază, în acest context, vulnerabilitatea deosebită a apărătorilor drepturilor omului și nevoia de protecție adecvată pentru a-și desfășura activitatea vitală fără a fi hărțuiți sau persecutați; subliniază rolul pe care organizațiile bazate pe credință îl pot juca în reacția la crizele umanitare, în promovarea păcii, a justiției și a respectării drepturilor omului, în abordarea non-violenței și acționând ca mediatori în negocierile de soluționare a conflictelor; |
| --- | --- |

70.

| 71. | este deosebit de preocupat de creșterea numărului de condamnări pronunțate fără garanții ale standardelor minime de proces echitabil impuse de dreptul internațional; invită UE să utilizeze în continuare cooperarea și diplomația pentru a asigura tuturor deplina respectare a dreptului la un proces echitabil; |
| --- | --- |

71.

| 72. | solicită încetarea tuturor atacurilor împotriva apărătorilor drepturilor omului, eliberarea tuturor celor plasați în detenție în mod arbitrar și tragerea la răspundere a celor responsabili; solicită UE și statelor sale membre să dezvolte o viziune strategică la nivel înalt pentru a contracara atacurile tot mai numeroase la adresa apărătorilor drepturilor omului din întreaga lume, inclusiv prin adoptarea unor concluzii ferme ale Consiliului Afaceri Externe, în cadrul cărora miniștrii de externe ar trebui să solicite o acțiune ambițioasă a UE la nivel mondial în materie de protecție a apărătorilor drepturilor omului; invită instituțiile UE să își consolideze sprijinul acordat apărătorilor drepturilor omului ca parte esențială și integrantă a politicii externe a Uniunii în domeniul drepturilor omului; subliniază că dialogul politic și angajarea cu autoritățile din țările terțe, observarea proceselor, întâlnirile cu apărătorii drepturilor omului în cadrul vizitelor de țară, vizitele la apărătorii drepturilor omului aflați în detenție, sprijinul pentru relocare și declarațiile publice sunt instrumente esențiale de punere în aplicare a acestei politici; invită UE și statele sale membre să își intensifice eforturile, acționând într-un mod mai unit și utilizând aceste instrumente într-un mod coerent și uniform, indiferent de țara în cauză, în cazurile în care drepturile apărătorilor drepturilor omului au fost încălcate; invită, în acest spirit, UE și statele sale membre să emită concluzii anuale ale Consiliului privind apărătorii drepturilor omului, trecând în revistă acțiunile lor în ceea ce privește apărătorii drepturile omului și stabilind angajamentele strategice pentru aceștia la cel mai înalt nivel; subliniază acțiunea continuă din 2019 a Parlamentului și a Subcomisiei sale pentru drepturile omului pentru a sprijini și a atrage atenția asupra situației apărătorilor drepturilor omului, inclusiv a laureaților Premiului Saharov și a candidaților nominalizați, în special atunci când aceștia sunt în pericol sau se confruntă cu încălcări ale drepturilor lor; |
| --- | --- |

72.

| 73. | solicită UE să garanteze accesul apărătorilor drepturilor omului care se confruntă cu violența de gen la mecanismele de protecție, la resurse, să le sprijine politic, să majoreze alocările financiare pentru organizațiile independente ale societății civile care promovează drepturile femeilor și fetelor și să adopte, ca anexă la Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului, un set de instrumente care ar oferi UE măsuri practice pentru a răspunde mai bine nevoilor apărătorilor drepturilor omului din întreaga lume; |
| --- | --- |

73.

| 74. | invită UE și statele sale membre să ridice nivelul de ambiție pentru a asigura eliberarea apărătorilor drepturilor omului aflați în închisoare, inclusiv în cazurile emblematice de apărători ai drepturilor omului aflați în închisoare, care ilustrează modul în care guvernele represive din întreaga lume utilizează legea în mod consecvent în încercarea de a defăima și a reduce la tăcere apărătorii drepturilor omului; subliniază că aceste cazuri includ laureații Premiului Saharov al Parlamentului European |
| --- | --- |

74.

| 75. | îndeamnă delegațiile Uniunii și reprezentanțele statelor membre să utilizeze în continuare diplomația și inițiativele publice pentru a semnala cazurile individuale de apărători ai drepturilor omului și, dacă este cazul, să faciliteze acordarea vizelor în regim de urgență și să acorde adăpost temporar în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

75.

| 76. | invită UE și statele sale membre să îmbunătățească accesul la vizele UE pentru relocarea pe termen scurt a apărătorilor drepturilor omului, în special prin includerea în Manualul UE privind vizele a instrucțiunilor privind acordarea de facilități apărătorilor drepturilor omului și membrilor familiilor acestora, și să depună eforturi în vederea modificării instrumentelor juridice privind vizele, în special a Codului de vize; |
| --- | --- |

76.

| 77. | salută reînnoirea, în noiembrie 2019, cu încă trei ani, a mecanismului UE pentru apărătorii drepturilor omului ProtectDefenders.eu; reamintește importanța acestui mecanism în raport cu nevoile din ce în ce mai mari și cu diversitatea problemelor cu care se confruntă apărătorii drepturilor omului; solicită consolidarea acestui mecanism și reevaluarea sa constantă în conformitate cu nevoile sale; |
| --- | --- |

77.

Drepturile femeilor și egalitatea de gen

| 78. | invită Comisia și statele membre să pună în aplicare strategia europeană privind egalitatea de gen atât în interiorul, cât și în afara UE, într-o manieră coerentă, și să adopte măsuri eficace și concrete pentru a combate regresul drepturilor femeilor, al egalității de gen și al SRHR; |
| --- | --- |

78.

| 79. | reamintește că SRHR și educația sexuală adecvată sunt drepturi ale omului; invită UE și statele membre să reafirme drepturile inalienabile ale femeilor la integritate corporală, demnitate și proces decizional autonom și să susțină universalitatea și indivizibilitatea tuturor drepturilor omului în toate contextele, precum și să le apere și să le promoveze pe cele mai amenințate dintre acestea, cum ar fi SRHR; |
| --- | --- |

79.

| 80. | salută concluziile Președinției Consiliului, sprijinite de 24 de state membre, cu privire la planul de acțiune ambițios al UE pentru egalitatea de gen și capacitarea femeilor în cadrul relațiilor externe pentru perioada 2021-2025 (Planul de acțiune pentru egalitatea de gen III), cu angajamente și acțiuni solide privind SRHR; solicită, în acest sens, să se consolideze sprijinul UE pentru țările terțe, în special țările candidate la aderare și țările vecine care pun în aplicare noi politici și modificări legislative în vederea alinierii cadrelor juridice naționale la angajamentele internaționale și cele privind ODD în ceea ce privește drepturile femeilor și egalitatea de gen, prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și fetelor, protejarea apărătoarelor drepturilor omului, promovarea sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente ale femeilor, oferirea unei educații sexuale bazate pe știință, cuprinzătoare și adecvată pentru tineri, garantarea unei tranziții sigure a fetelor și a tinerelor către vârsta adultă și prevenirea și eliminarea violenței sexuale și bazate pe gen și a mutilării genitale a femeilor, precum și a altor practici nocive, inclusiv căsătoria timpurie și forțată; |
| --- | --- |

80.

| 81. | solicită, de asemenea, UE și statelor membre să promoveze egalitatea de gen și SRHR în toate acțiunile lor externe, inclusiv în cadrul forumurilor multilaterale și bilaterale, acordând o atenție deosebită grupurilor marginalizate sau vulnerabile, cum ar fi persoanele LGBTI, precum și obiectivul de asigurare a unei acoperiri universale de sănătate prin intervenții conexe în domeniul SRHR și HIV; |
| --- | --- |

81.

| 82. | încurajează o abordare care merge dincolo de simpla combatere a cauzelor profunde ale inegalităților structurale de gen, prin garantarea unor șanse egale și prin consolidarea participării femeilor; |
| --- | --- |

82.

| 83. | evidențiază nevoia de a crea un mediu social și economic și condiții care să permită părinților să își continue dezvoltarea profesională; |
| --- | --- |

83.

| 84. | invită statele membre să adopte o abordare comună și să coopereze cu instituțiile internaționale pentru a obține date noi, comparabile și dezagregate, precum și să elaboreze politici și intervenții legislative concentrate pentru a combate încălcările drepturilor omului și invită Comisia să includă angajamente și criterii de referință în negocierile și în acordurile sale de cooperare cu țările în cauză pentru a eradica mutilarea genitală a femeilor; |
| --- | --- |

84.

| 85. | reamintește că Convenția de la Istanbul, în calitate de prim tratat care impune obligații la nivel universal în materie de combatere a violenței împotriva femeilor și fetelor și a violenței domestice, stabilește referința pentru standardele internaționale care trebuie să fie ratificate și puse în aplicare; reiterează faptul că aderarea UE la Convenția de la Istanbul a fost recunoscută drept o prioritate-cheie a Strategiei UE privind egalitatea de gen pentru perioada 2020-2025; invită UE și toate statele sale membre care nu au făcut încă acest lucru să ratifice și să pună în aplicare Convenția de la Istanbul cât mai curând posibil; invită UE să colaboreze cu alte țări pentru a-și intensifica acțiunile în domeniul educației, asistenței medicale și serviciilor sociale, colectării de date, finanțării și programării, pentru a preveni și a răspunde mai bine la violența sexuală și bazată pe gen la nivel mondial; |
| --- | --- |

85.

| 86. | subliniază că femeile și fetele migrante și refugiate care au nevoie de protecție ar trebui considerate titulari de drepturi; |
| --- | --- |

86.

| 87. | salută progresele realizate în ceea ce privește inițiativa Spotlight UE-ONU; invită Comisia să se asigure că proiectele finanțate prin această inițiativă se ocupă de cauzele profunde ale încălcării drepturilor femeilor, printre care perpetuarea stereotipurilor dăunătoare de gen. |
| --- | --- |

87.

Drepturile copilului

| 88. | își reiterează apelul către UE și statele sale membre de a-și intensifica cooperarea și dialogul cu țările din afara UE, cu drepturile și protecția copilului ca prioritate, cu scopul de a respectării drepturilor copilului în întreaga lume și pentru a nu lăsa în urmă niciun copil; îndeamnă, în acest sens, UE și statele sale membre să colaboreze cu țările partenere și să își asume resurse financiare suplimentare, în special în cadrul asistenței oficiale pentru dezvoltare, pentru a face față provocărilor globale privind sănătatea și educația copiilor, inclusiv dreptul la educație în limba maternă, eradicarea muncii copiilor, combaterea violenței, abuzului sexual și a căsătoriilor timpurii și forțate, a traficului și a exploatării, precum și a recrutării și utilizării copiilor în conflictele armate, în care milioane de copii sunt victime; reamintește că interesul primordial al copilului este protecția, îngrijirea și siguranța copilului într-un mediu în care să poată crește cu sprijinul și protecția de care are nevoie și în care nevoile de bază îi sunt asigurate; subliniază că educația este un instrument esențial pentru combaterea discriminării și a violenței împotriva copiilor; solicită măsuri pentru a facilita accesul copiilor la educație; |
| --- | --- |

88.

| 89. | salută atenția acordată acțiunilor UE privind protejarea și promovarea drepturilor copilului cu ocazia celei de a 30-a aniversări a CDC a ONU și își reiterează apelul adresat Comisiei de a analiza modul în care UE, în calitate de organism, poate adera la CDC; |
| --- | --- |

89.

Drepturile persoanelor cu dizabilități

| 90. | salută ratificările din 2019 ale Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și ale protocolului opțional la aceasta; subliniază că este important să se țină seama pe deplin de nevoile specifice ale persoanelor cu dizabilități; invită UE să includă lupta împotriva discriminării pe motive de dizabilități în acțiunile sale externe și în politicile privind ajutorul pentru dezvoltare, împreună cu lupta pentru accesul egal la piața forței de muncă și accesul la educație și formare, și, de asemenea, să promoveze soluții care să faciliteze funcționarea în societate a persoanelor cu dizabilități; reiterează importanța punerii în aplicare efective a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap atât de către statele membre ale UE, cât și de instituțiile acesteia, în special în ceea ce privește obligațiile UE în materie de ajutor umanitar și de cooperare internațională în cadrul tuturor politicilor relevante ale UE; subliniază importanța nediscriminării și necesitatea de a integra în mod credibil principiul accesibilității universale și de a garanta toate drepturile persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

90.

Drepturile persoanelor lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale

| 91. | condamnă stigmatizarea, detenția arbitrară, tortura, persecuțiile și uciderea persoanelor LGBTI și incitarea la violență împotriva acestora; consideră regretabile evoluțiile tot mai divergente dintre țările care se îndreaptă către o mai bună protecție a drepturilor persoanelor LGBTI, în special prin dezincriminarea homosexualității, și cele care le subminează și care permit persecuția, discriminarea și stigmatizarea persoanelor LGBTI; consideră că practicile și actele de violență împotriva persoanelor pe baza orientării lor sexuale reale sau percepute, identității sau exprimării de gen și a caracteristicilor sexuale nu ar trebui să rămână nepedepsite și trebuie eliminate; |
| --- | --- |

91.

| 92. | solicită UE să joace un rol principal în apărarea drepturilor omului și în combaterea discriminării și stigmatizării persoanelor LGBTI, a așa-numitei terapii de conversie, mutilării genitale și sterilizării forțate a persoanelor transgen; solicită UE să folosească toate instrumentele diplomatice pe care le are la dispoziție pentru a promova dezincriminarea relațiilor sexuale consensuale între parteneri de același sex și să dea un exemplu în combaterea violenței și a discriminării bazate pe orientarea sexuală, identitatea de gen și caracteristicile sexuale, prin punerea în aplicare eficace a noii strategii privind egalitatea pentru persoanele LGBTI+, atât în interiorul, cât și în afara UE; invită UE și statele membre să aplice în mod aprofundat și coerent Orientările UE privind promovarea, protejarea și exercitarea tuturor drepturilor omului pentru persoanele LGBTI în politica sa externă; |
| --- | --- |

92.

| 93. | subliniază că pandemia de COVID-19 a afectat puternic comunitățile LGBTI, din cauza creșterii violenței domestice împotriva persoanelor LGBTI, care au fost nevoite să intre în carantină sau să revină în familii și gospodării discriminatorii, la creșterea șomajului și a lipsei de adăpost, la lipsa de acces la tratamente medicale vitale, cum ar fi serviciile legate de HIV și asistența medicală pentru tranziție, precum și la găsirea tot mai mult a unor țapi ispășitori; solicită includerea persoanelor LGBTI în programele de ajutor legate de COVID-19; |
| --- | --- |

93.

Popoarele indigene

| 94. | este profund îngrijorat de suferința și vulnerabilitatea comunităților și persoanelor indigene, consecințe, printre altele, ale schimbărilor climatice și ale pandemiei de COVID-19 care sunt agravate de pierderea terenurilor și a mijloacelor lor de subzistență din cauza activităților corporative și a daunelor aferente; regretă faptul că popoarele indigene se confruntă în continuare cu discriminări și persecuții pe scară largă și sistematice la nivel mondial, inclusiv cu strămutări forțate, arestări arbitrare și uciderea apărătorilor drepturilor omului și ai terenurilor; recomandă ca UE și statele sale membre să includă referiri la popoarele indigene și la drepturile cuprinse în Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene în cadrele relevante și emergente pentru diligența necesară și să se asigure că companiile multinaționale sunt trase la răspundere în cazul încălcării obligațiilor care le revin; |
| --- | --- |

94.

| 95. | invită din nou UE, statele membre și partenerii lor din cadrul comunității internaționale să adopte toate măsurile necesare în vederea recunoașterii, protecției și promovării drepturilor populațiilor indigene, inclusiv a limbii, terenurilor, teritoriilor și resurselor lor; salută activitatea desfășurată în acest sens de societatea civilă și de ONG-uri; reafirmă necesitatea de a crea un mecanism de soluționare a reclamațiilor pentru a putea fi depuse plângeri cu privire la încălcări și abuzuri ale drepturilor popoarelor indigene ca urmare a activităților desfășurate de companiile multinaționale; reamintește decizia sa de a numi un raportor permanent pentru popoarele indigene în cadrul Parlamentului, cu obiectivul de a monitoriza situația drepturilor omului în rândul populațiilor indigene; solicită statelor să ratifice dispozițiile Convenției nr. 169 a OIM din 27 iunie 1989 privind populațiile indigene și tribale; |
| --- | --- |

95.

| 96. | îndeamnă guvernele să urmeze politici de dezvoltare și de mediu care să respecte drepturile economice, sociale și culturale ale popoarele indigene și populațiilor locale și care să fie incluzive, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; |
| --- | --- |

96.

Rasismul, discriminarea, xenofobia și intoleranța conexă

| 97. | salută adoptarea de către Consiliu, în 2019, a Orientărilor UE în domeniul drepturilor omului privind nediscriminarea în acțiunea externă; invită UE și statele sale membre să utilizeze toate instrumentele pe care le au la dispoziție pentru a se asigura că cei responsabili de încălcări ale drepturilor pe motiv de discriminare pe criterii de rasă, castă (activitate profesională și descendență), religie, origine etnică sau națională sunt trași la răspundere; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ia act cu mare îngrijorare de dimensiunea și consecințele ierarhiilor bazate pe caste, ale discriminării pe criterii de castă și de perpetuarea încălcărilor drepturilor omului pe criterii de castă, printre care se numără refuzarea accesului la justiție sau la un loc de muncă, segregarea continuă, sărăcia și stigmatizarea, inclusiv obstacolele impuse de sistemul castelor în calea exercitării drepturilor fundamentale ale omului și a facilitării dezvoltării umane; își reiterează solicitarea privind elaborarea unei politici a UE referitoare la discriminarea pe criterii de castă; își reiterează solicitarea ca UE și statele sale membre să își intensifice eforturile și să sprijine inițiativele la nivelul ONU și al delegațiilor și misiunilor UE în țările terțe pentru eliminarea discriminării pe criterii de castă; |
| --- | --- |

98.

| 99. | reamintește importanța sprijinirii în mod activ a inițiativelor incluzive și antirasiste, în special dată fiind intensificarea atacurilor xenofobice și rasiste în întreaga lume, în contextul unor apeluri sporite la justiție socială care au inspirat un val de proteste la nivel mondial; |
| --- | --- |

99.

| 100. | reiterează rolul fundamental al educației pentru analizarea și conștientizarea prejudecăților și a stereotipurilor, promovarea toleranței, a înțelegerii și a diversității și evidențiază faptul că educația reprezintă un instrument esențial pentru eliminarea discriminării structurale și a rasismului structural din societățile noastre; solicită statelor membre să promoveze politicile antidiscriminare în toate domeniile; consideră că lupta împotriva rasismului este o problemă cu caracter transversal, care ar trebui luată în considerare în toate domeniile de politică a Uniunii; |
| --- | --- |

100.

| 101. | solicită tuturor delegațiilor UE și punctelor lor de contact corespunzătoare privind drepturile omului să își respecte în mod consecvent obligațiile de a evalua și a analiza situația nediscriminării și să o prezinte în cadrul strategiilor lor de țară privind drepturile omului și democrația în UE din capitolul referitor la nediscriminare și excluziune, precum și în secțiunile sale relevante privind motivele specifice pentru discriminare și/sau grupurile discriminate; subliniază faptul că actualizările cu privire la situația nediscriminării în rapoartele anuale referitoare la punerea în aplicare a strategiilor de țară privind drepturile omului și democrația și în rapoartele șefilor de misiuni sunt vitale pentru pregătirile și fundamentarea dialogurilor privind drepturilor omului, precum și că orientările indică, de asemenea, că UE trebuie să încurajeze și să sprijine participarea activă a societății civile în cadrul forurilor și mecanismelor multilaterale în legătură cu discriminarea pe criterii de castă (activitate profesională și descendență); |
| --- | --- |

101.

Minoritățile naționale, etnice și lingvistice

| 102. | deplânge faptul că multe țări, în pofida obligațiilor și angajamentelor lor internaționale de a proteja minoritățile, urmează o politică de asimilare forțată a minorităților naționale, etnice și lingvistice fără a ține seama de drepturile lor fundamentale și de drepturile omului; |
| --- | --- |

102.

| 103. | solicită guvernelor țărilor partenere ale UE să respecte drepturile fundamentale ale omului în ceea ce privește minoritățile naționale, etnice și lingvistice, inclusiv cultura, limba, religia, tradițiile și istoria lor, pentru a păstra culturile și diversitatea; reiterează nevoia de a îndeplini obligațiile și angajamentele pe care și le-au asumat în temeiul tratatelor și acordurilor internaționale, precum recomandările Consiliului Europei; |
| --- | --- |

103.

Libertatea de gândire, de conștiință, de religie și de convingere

| 104. | este consternat de numărul de ucideri, atacuri și de acte de persecuție, de discriminare, de hărțuire și de instigare la antagonism care au avut loc, precum și de numărul de restricții ale drepturilor, care au fost impuse în 2019 persoanelor și grupurilor vizate din cauza religiei, a convingerii, a ateismului sau a agnosticismului lor; își reafirmă sprijinul pentru victimele violenței bazate pe religie sau convingere și angajamentul său de a eradica aceste violențe; subliniază necesitatea de a acorda o atenție deosebită situației grupurilor religioase persecutate din întreaga lume, care se confruntă cu discriminarea, amenințările, legile privind blasfemia, legile anti-convertire, demolarea lăcașurilor lor de cult, violența, sclavia, violurile, disparițiile forțate, execuțiile și genocidul; subliniază necesitatea de a acorda o atenție specială, printre altele, situației creștinilor persecutați în întreaga lume, care reprezintă marea majoritate în rândul grupurilor religioase care se confruntă cu discriminarea, violența și moartea; |
| --- | --- |

104.

| 105. | își exprimă în continuare preocuparea cu privire la utilizarea abuzivă și instrumentalizarea religiei pentru a submina alte drepturi ale omului, inclusiv SRHR și drepturile persoanelor LGBTI; regretă faptul că unele țări dețin deja, aplică sau intenționează să introducă legislație penală care prevede sancționarea blasfemiei, a convertirii sau a apostaziei; atrage atenția că libertatea religioasă și de convingere include dreptul de a nu crede, de a adopta concepții teiste, non-teiste, agnostice sau ateiste, precum și dreptul la apostazie; |
| --- | --- |

105.

| 106. | îndeamnă Comisia, SEAE și statele membre să pună în aplicare Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere; invită din nou Consiliul și Comisia să realizeze o evaluare transparentă și cuprinzătoare a eficacității și a valorii adăugate a poziției trimisului special înainte de lansarea procesului de reînnoire a acestui mandat și a acestei poziții de către Comisie; insistă ca, în urma evaluării, activitatea sa să fie susținută cu resurse adecvate, cu scopul de a mări eficacitatea UE în acest domeniu; regretă întârzierea efectuării acestei evaluări; solicită Comisiei să garanteze transparența în desemnarea, mandatul, activitățile și obligațiile de raportare ale următorului trimis special al UE și să asigure angajamentul acestuia față de universalitatea, indivizibilitatea și interdependența tuturor drepturilor omului și față de valorile europene; reamintește Comisiei necesitatea de a sprijini în mod adecvat mandatul instituțional, capacitatea și îndatoririle trimisului special; |
| --- | --- |

106.

| 107. | salută schimbul mondial privind religia în societate, lansat de VP/ÎR la Bruxelles la 6 septembrie 2019; recomandă, cu toate acestea, să se acorde o atenție egală atât relațiilor intra-confesionale, cât și inter-religioase; solicită, în acest sens, dezvoltarea sprijinului UE pentru dialogul intra-confesional la nivel local cu scopul de a combate extremismul și discursurile de incitare la ură; solicită, de asemenea, ca obiectivele de promovare și protejare a libertății de gândire, de conștiință, de religie sau de convingere să fie integrate într-o gamă mai largă de activități ale UE legate de drepturile omului; |
| --- | --- |

107.

| 108. | reiterează importanța pe care o acordă libertății academice și îndeamnă UE și statele membre să își intensifice eforturile diplomatice prin implicare bilaterală și multilaterală în legătură cu amenințările sau atacurile la adresa libertății academice comise de actori statali și nestatali, în special atacurile violente împotriva instituțiilor și membrilor comunității învățământului superior, precum și cu politicile sau practicile discriminatorii, restricțiile necuvenite sau presiunile asupra efectuării de cercetări ori asupra exprimării, persecuția sau detenția ilicită; solicită SEAE și Comisiei să revizuiască mecanismele existente de sprijin și protecție pentru ca apărătorii drepturilor omului să dezvolte capacitatea de a identifica și a asigura asistență, inclusiv protecție și sprijin în situații de urgență, în cazuri care implică atacuri la adresa libertății academice; solicită Comisiei să garanteze sprijinul continuu la nivel înalt acordat Centrului european interuniversitar pentru drepturile omului și democratizare și Campusului global pentru drepturile omului și democrație, ca emblemă a sprijinului acordat de UE educației privind drepturile omului la nivel mondial; |
| --- | --- |

108.

Libertatea de exprimare, libertatea mass-mediei și dreptul la informare

| 109. | condamnă uciderea, răpirea, încarcerarea, hărțuirea, intimidarea și atacurile comise, inclusiv prin mijloace fizice sau judiciare, împotriva a numeroși jurnaliști, bloggeri și avertizori de integritate, precum și controlul sau interzicerea internetului și mass-mediei; reamintește că libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei sunt fundamente esențiale ale unei societăți democratice; recunoaște importanța dreptului la informare în societățile moderne, inclusiv în limba maternă, pentru toate comunitățile etnice și rolul pe care îl joacă toate formele de comunicare în dezvoltarea unei culturi a pluralismului; reamintește că mass-media ar trebui să respecte principiul nediscriminării; |
| --- | --- |

109.

| 110. | denunță încercările unor regimuri și autorități de a elimina sau de a restrânge dreptul la libertatea de exprimare sau libertatea mass-mediei, pe care le justifică în mod ilegitim ca fiind necesare pentru consolidarea securității sau a sănătății publice sau pentru combaterea terorismului, a defăimării, a insultei sau a blasfemiei; evidențiază noul val de cenzură utilizată de unele guverne sub pretextul combaterii știrilor false în timpul pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

110.

| 111. | condamnă atacurile de dezinformare și propagandă care au drept scop delegitimizarea valorilor pe care UE le susține, precum și vizarea minorităților; este extrem de preocupat de intensificarea discursului urii și a incitării la violență în comunicarea online și offline, întrucât acestea reprezintă o amenințare directă la adresa statului de drept și a valorilor consacrate în drepturile omului; constată că polarizarea socială și politică sporită, amplificată de algoritmii utilizați de platformele de comunicare socială care utilizează tehnici de seducere mentală, alimentează radicalismul, inhibă complet gândirea critică, face imposibil dialogul și deschide calea către extremism; |
| --- | --- |

111.

| 112. | recomandă punerea în aplicare a celor mai bune garanții posibile împotriva răspândirii dezinformării și a propagandei ostile prin dezvoltarea unui cadru juridic atât la nivelul UE, cât și la nivel internațional pentru combaterea amenințărilor hibride, inclusiv războiul cibernetic și războiul informațional; sprijină în continuare inițiativele care ajută la stabilirea unei distincții între știrile false sau dezinformările de natură propagandistică, pe de o parte, și informațiile colectate în cadrul unor activități jurnalistice autentice și independente, pe de altă parte; |
| --- | --- |

112.

| 113. | subliniază cazurile de concentrare a mass-mediei în mâinile unor persoane, precum și lipsa de transparență în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei, limitând pluralismul care este esențial pentru accesul la informații nepărtinitoare; |
| --- | --- |

113.

| 114. | condamnă cu fermitate procedurile juridice nejustificate împotriva jurnaliștilor în scopul falimentării (procese strategice împotriva participării publice – procesele SLAPP) și al reducerii lor la tăcere, îndeosebi în cazurile de corupție a înalților oficiali; subliniază nevoia de a institui platforme care să asigure o avertizare timpurile atunci când jurnaliștii sunt în pericol, precum și platforme care să protejeze munca acestora, pentru a permite altor jurnaliști să urmărească anchetele în curs fără întreruperi de teama consecințelor legale; |
| --- | --- |

114.

| 115. | reamintește că orice limitare a libertății de exprimare sau a libertății mass-mediei trebuie să servească unui scop legitim, în conformitate cu obligațiile internaționale consacrate la articolul 19 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice; |
| --- | --- |

115.

| 116. | solicită UE să depună toate eforturile pentru a proteja libertatea de exprimare, libertatea mass-mediei și pe cei care încearcă să le susțină; invită UE și statele membre să condamne orice mijloace de intimidare fizică sau judiciară folosite împotriva jurnaliștilor în încercarea de a-i reduce la tăcere; îndeamnă RSUE să acorde o atenție deosebită protecției libertății, independenței și pluralismului mass-mediei la nivel mondial; subliniază importanța asigurării punerii în aplicare efective și sistematice a Orientărilor UE privind drepturile omului legate de libertatea de exprimare online și offline, cât și a monitorizării cu regularitate a impactului acestora; |
| --- | --- |

116.

| 117. | subliniază continuarea schimbărilor din peisajul mediatic și utilizarea din ce în ce mai frecventă a rețelelor sociale în întreaga lume; subliniază provocările și riscurile pe care această evoluție o reprezintă în ceea ce privește încălcarea libertății de exprimare online și offline, cenzura, protecția datelor, discursul de incitare la ură, hărțuire și siguranța jurnaliștilor și a avertizorilor de integritate, printre altele; invită Comisia să monitorizeze politicile și practicile companiilor din domeniul platformelor de comunicare socială, în special instrumentele lor de autoreglementare, care au implicații asupra exercitării libertății de exprimare la nivel mondial, și să prezinte propuneri de modificări ale politicilor sau ale legislației, după caz; |
| --- | --- |

117.

Pedeapsa cu moartea, tortura și alte tipuri de rele tratamente

| 118. | condamnă utilizarea torturii, a tratamentelor inumane sau degradante și a pedepsei cu moartea, care continuă să fie aplicate în multe țări peste tot în lume; face apel la țările care nu au făcut încă acest lucru să instituie un moratoriu imediat privind pedeapsa cu moartea, ca un prim pas spre abolirea sa; salută evoluția pozitivă din 2019 a scăderii sprijinului politic pentru menținerea pedepsei cu moartea în unele țări care nu au abolit-o; regretă, cu toate acestea, deciziile unor autorități judiciare naționale care au condus la o creștere a execuțiilor în comparație cu anii precedenți; invită UE să condamne în continuare în mod sistematic utilizarea pedepsei cu moartea și să pună în aplicare campanii de comunicare împotriva pedepsei cu moartea în întreaga lume; îndeamnă UE și statele sale membre să apere abolirea în toate forurile internaționale și să pledeze pentru un sprijin cât mai larg pentru această poziție; |
| --- | --- |

118.

| 119. | își reafirmă angajamentul de a interzice tortura peste tot în lume, stând alături de victime și trăgându-i la răspundere pe torționari; salută actualizarea Orientărilor politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; îndeamnă toate statele membre și alte țări care nu au făcut acest lucru să ratifice Convenția ONU împotriva torturii și altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, a cărei a 35-a aniversare a fost sărbătorită în 2019, și Protocolul opțional al acesteia (OPCAT); recunoaște importanța organizațiilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului în lupta împotriva torturii și a altor forme de rele tratamente; |
| --- | --- |

119.

Lupta împotriva sclaviei moderne și a traficului de ființe umane

| 120. | solicită un răspuns internațional mai puternic pentru eradicarea sclaviei moderne și a traficului de ființe umane și a rețelelor sale, cu stabilirea de noi obligații privind diligența necesară care le revin companiilor, astfel încât să identifice, să evalueze, să înceteze, să prevină și să atenueze astfel de situații, precum și să coopereze cu autoritățile pentru a îmbunătăți politicile penale împotriva traficanților și a celor care exploatează sau trag foloase de pe urma sclaviei moderne; reamintește că aceste condiții de muncă inacceptabile subminează demnitatea umană și drepturile fundamentale ale omului; invită statele care nu au făcut acest lucru să ratifice convențiile OIM privind combaterea acestor flageluri și a muncii copiilor; |
| --- | --- |

120.

Drepturile economice, sociale și culturale

| 121. | solicită UE să își intensifice eforturile de promovare și protejare a drepturilor economice, sociale și culturale prin intermediul politicii externe și al acțiunii externe a UE, în special prin utilizarea efectivă a clauzelor privind drepturile omului din acordurile internaționale, inclusiv a dispozițiilor privind forța de muncă, și prin investițiile în cultură și educație ca vectori ai unei schimbări sustenabile; salută adoptarea Convenției OIM privind violența și hărțuirea, care conține standarde internaționale noi și obligatorii în domeniul muncii, esențiale pentru eliminarea acestor flageluri de la locul de muncă și pentru protejarea victimelor; subliniază necesitatea unei protecții specifice a mamelor la locul de muncă, în timpul și după sarcină, inclusiv în ceea ce privește sănătatea maternă, concediul și prestațiile de maternitate, protecția locului de muncă și nediscriminarea, precum și alăptarea; |
| --- | --- |

121.

| 122. | denunță faptul că încălcările drepturilor lucrătorilor și ale sindicatelor continuă să aibă loc în întreaga lume și că libertatea de asociere, dreptul de negociere colectivă, dreptul la informare, consultare și participare și dreptul de a lua măsuri colective, precum și dreptul la o remunerație echitabilă, condiții de lucru decente și sănătate și siguranță la locul de muncă se află în centrul unor astfel de încălcări; |
| --- | --- |

122.

| 123. | reamintește că accesul la cultură și educație reprezintă drepturi fundamentale; ia act de importanța diplomației culturale pentru promovarea valorilor păcii și respectării drepturilor omului; prin urmare, solicită UE să integreze cultura și educația și drepturile conexe din politica sa privind drepturile omului în relațiile sale externe; |
| --- | --- |

123.

Afacerile și drepturile omului

| 124. | salută încercările întreprinse de o serie de companii europene pentru punerea în aplicare a politicilor lor privind responsabilitatea întreprinderilor în scopul respectării drepturilor omului și a implementării diverselor politici și acte legislative în vigoare pentru a încuraja sau a impune obligațiile de diligență la nivelul diferitelor state membre; solicită întreprinderilor cu sediul în UE să se ridice la înălțimea responsabilității lor corporative orientându-se spre aderarea la normele și standardele etice adoptate în cadrul pieței unice a UE; |
| --- | --- |

124.

| 125. | solicită instituirea unui instrument obligatoriu al UE privind obligația de diligență în ceea ce privește drepturile omului și cele privind mediul, care să impună companiilor să se implice activ în identificarea, evaluarea, atenuarea, prevenirea și notificarea oricărui impact negativ al companiilor și al lanțurilor de aprovizionare ale acestora asupra drepturilor omului, aplicabile societăților comerciale, liderilor și cadrelor de conducere din mediul de afaceri în caz de încălcare și prin asigurarea accesului la justiție și la căi de atac pentru victime; salută anunțul conform căruia propunerea Comisiei va include un regim de răspundere; invită, prin urmare, Comisia să analizeze posibilitatea de a include și alte tipuri de răspundere, inclusiv răspunderea penală, pentru cele mai grave încălcări; |
| --- | --- |

125.

| 126. | recomandă includerea unei obligații legale de diligență ca un element specific al acestui instrument, pentru a preveni utilizarea sclaviei moderne și a muncii copiilor de către întreprinderi în lanțurile lor de aprovizionare de peste mări; recomandă ca o cerință privind transparența să fie inclusă în instrumentul privind obligația de diligență pentru a facilita accesul victimelor la măsurile de remediere în urma reclamațiilor; solicită mecanisme eficace pentru a proteja de represalii persoanele care depun reclamații, inclusiv acte legislative care să descurajeze procesele „SLAPP”; reamintește numeroasele încălcări ale drepturilor omului care pot apărea în legătură cu exploatarea resurselor naturale; |
| --- | --- |

126.

| 127. | subliniază că este important ca toate țările să pună în aplicare pe deplin Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și invită statele membre ale UE care nu au adoptat încă planuri naționale de acțiune privind drepturile de afaceri să facă acest lucru cât mai curând posibil; încurajează UE și statele sale membre să participe în mod constructiv la activitatea Grupului de lucru interguvernamental al ONU privind corporațiile transnaționale și alte întreprinderi comerciale în raport cu respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

127.

| 128. | subliniază necesitatea de a stabili un instrument obligatoriu la nivel internațional care să reglementeze, în dreptul internațional al drepturilor omului, activitățile corporațiilor multinaționale și transnaționale și ale altor întreprinderi; |
| --- | --- |

128.

Noile tehnologii și drepturile omului

| 129. | este preocupat de utilizarea, ca răspuns la pandemia de COVID-19, a unei varietăți de instrumente bazate pe date și pe noile tehnologii; subliniază riscurile, adesea dificil de perceput, pe care acestea le prezintă în ceea ce privește exercitarea libertăților fundamentale, abuzul de putere și o mai mare vulnerabilitate față de atacurile cibernetice în lipsa unor garanții tehnice și juridice eficiente; își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea continuă a tehnologiei pentru monitorizarea și limitarea libertății de exprimare și ca instrument de hărțuire; solicită UE ca, în calitate de lider în stabilirea standardelor mondiale privind protecția vieții private și a datelor, să stabilească noi norme și bune practici atât în ceea ce privește utilizarea în interiorul UE, cât și ca soluții care să fie urmate în întreaga lume, pentru a preveni efectele potențial dăunătoare ale noilor instrumente bazate pe date; |
| --- | --- |

129.

| 130. | reamintește Rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la utilizarea dronelor înarmate (8), își exprimă preocuparea continuă privind utilizarea dronelor înarmate în afara cadrului juridic internațional; invită din nou UE să dezvolte urgent un cadru obligatoriu din punct de vedere juridic pentru utilizarea dronelor înarmate pentru a asigura faptul că statele membre, în conformitate cu obligațiile legale care le revin, nu comit asasinate cu țintă precisă ilegale și nu facilitează comiterea unor astfel de asasinate de către state terțe; invită, totodată, Comisia să informeze Parlamentul în mod adecvat cu privire la utilizarea fondurilor UE pentru toate proiectele de cercetare și dezvoltare asociate cu construcția de drone; solicită efectuarea unor evaluări ale impactului asupra drepturilor omului în ce privește viitoarele proiecte de dezvoltare a dronelor; reamintește Rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome (9); îndeamnă VP/ÎR și statele membre să interzică dezvoltarea, producția și utilizarea de sisteme de arme complet autonome fără control uman semnificativ asupra funcțiilor de importanță critică precum selectarea și atacarea țintelor; insistă să se lanseze negocieri internaționale cu privire la un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic care să interzică armele autonome letale aflate în afara unui control uman semnificativ; îndeamnă VP/ÎR și statele membre să adopte o poziție comună pentru negocierile internaționale în această privință; |
| --- | --- |

130.

Migranți și refugiați

| 131. | îndeamnă guvernele să se implice în răspunsuri bazate pe respectarea drepturilor omului și a demnității și în găsirea de soluții care abordează vulnerabilitatea migranților și a refugiaților și nevoia lor de protecție, în conformitate cu principiile solidarității și parteneriatului și precizând în mod clar căile legale adecvate și accesibile pentru migrație; solicită UE și statelor membre să abordeze cauzele principale ale migrației care determină populațiile, persoanele și familiile să își părăsească țările de origine deoarece nu pot trăi într-un mediu demn și sigur; |
| --- | --- |

131.

| 132. | reiterează necesitatea de a lupta împotriva organizațiilor criminale și indivizilor care fac trafic de ființe umane; regretă situația sumbră cu care se confruntă refugiații din taberele de refugiați, lipsa lor de perspectivă, perioada îndelungată de așteptare pentru prelucrarea cererilor de azil și problema accesului la îngrijiri medicale de bază, iar în cazul copiilor, la educație; îndeamnă la identificarea de alternative la detenție pentru migranți și refugiați care să nu îi priveze de libertate și respinge, în acest context, orice tratament inuman sau degradant al migranților; subliniază importanța respectării drepturilor omului la efectuarea de verificări obligatorii de sănătate și evidențiază faptul că tuturor solicitanților de azil și migranților trebuie să li se garanteze accesul la servicii esențiale, inclusiv SRHR; subliniază importanța respectării dreptului la azil la nivel mondial; |
| --- | --- |

132.

| 133. | invită autoritățile competente din statele membre ale UE să trateze persoanele care solicită statutul de refugiat cu bunăvoință și promptitudine și, în concordanță cu principiile statului de drept, să sprijine reîntregirea familiei pentru a pune capăt situațiilor în care refugiații sunt separați de rudele lor apropiate, în special copiii; |
| --- | --- |

133.

Susținerea democrației

| 134. | invită UE să își intensifice sprijinul pentru activismul civic democratic, care a crescut din 2019 în contextul ascensiunii populismului, naționalismului și a regimurilor autoritare; solicită Comisiei și Consiliului să consolideze programele Uniunii de sprijin pentru democrație la nivel global, prin stimularea unor procese pro-democratice ascendente și prin consolidarea rezilienței instituționale; subliniază, în acest sens, activitățile de sprijinire a democrației puse în aplicare de Parlament, inclusiv programele de monitorizare a alegerilor, de mediere, de formare și de mentorat, care trebuie să fie adaptate la situația în schimbare a țărilor partenere, ținând seama de contextele culturale și naționale din țările terțe în scopul consolidării dialogului și a parteneriatului cu acestea; susține solicitarea formulată în Concluziile Consiliului din 14 octombrie 2019 privind democrația și în planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024 referitoare la promovarea unei abordări mai flexibile, inovatoare, pe termen lung și adaptate la situațiile de conflict privind sprijinul pentru democrație; salută și, în acest context, încurajează și sprijină activitatea organizațiilor independente care operează pe baza valorilor fundamentale ale Uniunii Europene și promovează tranziția democratică în lume; |
| --- | --- |

134.

| 135. | se angajează să promoveze o transparență sporită a proceselor democratice, în special a finanțării campaniilor politice și tematice de către diferiți actori nestatali; |
| --- | --- |

135.

o

o o

| 136. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului de Securitate al ONU, Secretarului General al ONU, Președintelui celei de a 75-a sesiuni a Adunării Generale a ONU, Președintelui Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, precum și șefilor delegațiilor UE. |
| --- | --- |

136.

---

(1)  JO C 337, 20.9.2018, p. 82.

(2)  JO C 118, 8.4.2020, p. 15.

(3)  JO C 411, 27.11.2020, p. 30.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0007.

(5)  World Migration Report 2020 – International Organisation for Migration (Raportul din 2020 privind migrația la nivel mondial, Organizația Internațională pentru Migrație) (https://publications.iom.int/system/files/pdf/wmr_2020.pdf).

(6)  Conform datelor publicate de UNHCR (https://www.unhcr.org/refugee-statistics/download/?url=fd4J).

(7)  Statistici privind azilul – Eurostat (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Asylum_statistics).

(8)  JO C 285, 29.8.2017, p. 110.

(9)  JO C 433, 23.12.2019, p. 86.

---

Joi, 21 ianuarie 2021

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/117

---

P9_TA(2021)0016

Conectivitatea și relațiile UE-Asia

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la conectivitate și relațiile UE-Asia (2020/2115(INI))

(2021/C 456/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din 28 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din 28 iunie 2016,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 19 septembrie 2018 intitulată „Conectarea Europei cu Asia – Elemente constitutive pentru o strategie a UE” (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 19 septembrie 2018 intitulată „Conectarea Europei cu Asia – Elemente constitutive pentru o strategie a UE” (JOIN(2018)0031),

| — | având în vedere Parteneriatul pentru conectivitate sustenabilă și infrastructură de calitate între UE și Japonia din 27 septembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul pentru conectivitate sustenabilă și infrastructură de calitate între UE și Japonia din 27 septembrie 2019,

| — | având în vedere Declarația comună UE-SUA privind regiunea Asia-Pacific din 12 iulie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună UE-SUA privind regiunea Asia-Pacific din 12 iulie 2012,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului de la 28 mai 2018 privind o cooperare sporită a UE în domeniul securității în și cu Asia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului de la 28 mai 2018 privind o cooperare sporită a UE în domeniul securității în și cu Asia,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 15 mai 2019 intitulată „Uniunea Europeană și Asia Centrală: noi oportunități pentru un parteneriat mai puternic” (JOIN(2019)0009), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 15 mai 2019 intitulată „Uniunea Europeană și Asia Centrală: noi oportunități pentru un parteneriat mai puternic” (JOIN(2019)0009),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 aprilie 2019 intitulată „Uniunea Europeană, America Latină și zona Caraibilor: unirea forțelor pentru un viitor comun” (JOIN(2019)0006), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 aprilie 2019 intitulată „Uniunea Europeană, America Latină și zona Caraibilor: unirea forțelor pentru un viitor comun” (JOIN(2019)0006),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 27 aprilie 2016 privind o politică integrată a Uniunii Europene pentru regiunea arctică (JOIN(2016)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 27 aprilie 2016 privind o politică integrată a Uniunii Europene pentru regiunea arctică (JOIN(2016)0021),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 martie 2020, intitulată „Politica privind Parteneriatul estic după 2020: Consolidarea rezilienței – un Parteneriat estic care produce rezultate pentru toți” (JOIN(2020)0007), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 martie 2020, intitulată „Politica privind Parteneriatul estic după 2020: Consolidarea rezilienței – un Parteneriat estic care produce rezultate pentru toți” (JOIN(2020)0007),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020 intitulată „Un plan economic și de investiții pentru Balcanii de Vest” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020 intitulată „Un plan economic și de investiții pentru Balcanii de Vest” (COM(2020)0641),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2020 intitulată „Sprijinirea Balcanilor de Vest pentru combaterea COVID-19 și redresarea post-pandemică, Contribuția Comisiei în perspectiva reuniunii liderilor UE și ai Balcanilor de Vest din 6 mai 2020” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2020 intitulată „Sprijinirea Balcanilor de Vest pentru combaterea COVID-19 și redresarea post-pandemică, Contribuția Comisiei în perspectiva reuniunii liderilor UE și ai Balcanilor de Vest din 6 mai 2020” (COM(2020)0315),

| — | având în vedere Agenda pentru conectivitate pentru Balcanii de Vest adoptată în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda pentru conectivitate pentru Balcanii de Vest adoptată în 2015,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 7 iunie 2017, referitoare la „O abordare strategică a rezilienței” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 7 iunie 2017, referitoare la „O abordare strategică a rezilienței” (JOIN(2017)0021),

| — | având în vedere Agenda ONU pentru 2030 de dezvoltare durabilă (2015) și Agenda de acțiune de la Addis Abeba pentru finanțarea dezvoltării (2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda ONU pentru 2030 de dezvoltare durabilă (2015) și Agenda de acțiune de la Addis Abeba pentru finanțarea dezvoltării (2015),

| — | având în vedere Principiile pentru investiții în infrastructură de calitate ale G20 (2019) și Foaia de parcurs pentru infrastructura ca o clasă de active (2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile pentru investiții în infrastructură de calitate ale G20 (2019) și Foaia de parcurs pentru infrastructura ca o clasă de active (2018),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 ianuarie 2020 intitulată „Implementarea rețelelor 5G în condiții de siguranță în UE – Punerea în aplicare a setului de instrumente al UE” (COM(2020)0050), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 29 ianuarie 2020 intitulată „Implementarea rețelelor 5G în condiții de siguranță în UE – Punerea în aplicare a setului de instrumente al UE” (COM(2020)0050),

| — | având în vedere declarația președintelui și concluziile celei de-a 13-a reuniuni a miniștrilor de externe din Asia și Europa (ASEM) din 20-21 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președintelui și concluziile celei de-a 13-a reuniuni a miniștrilor de externe din Asia și Europa (ASEM) din 20-21 noiembrie 2017,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru comerț internațional și cel al Comisiei pentru transport și turism, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru comerț internațional și cel al Comisiei pentru transport și turism,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0269/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0269/2020),

| A. | întrucât pentru o strategie a UE de extindere a conectivității la nivel mondial UE este nevoie de o guvernare înțeleaptă și de implicarea masivă a statelor membre, precum și a părților interesate din economie și societate pentru ca valorile fundamentale și interesele comune ale UE să fie reprezentate cum se cuvine; |
| --- | --- |

A.

întrucât pentru o strategie a UE de extindere a conectivității la nivel mondial UE este nevoie de o guvernare înțeleaptă și de implicarea masivă a statelor membre, precum și a părților interesate din economie și societate pentru ca valorile fundamentale și interesele comune ale UE să fie reprezentate cum se cuvine;

| B. | întrucât, într-o lume din ce în ce mai conectată și globalizată, UE trebuie să implementeze și să demonstreze strategii de conectivitate pentru a-și promova interesele, valorile și pozițiile și a intensifica cooperarea cu partenerii săi în domeniul digital și în domenii precum sănătatea, securitatea, tranziția verde, transportul, energia și, în special, rețelele umane; întrucât relațiile între Europa, Asia și alte continente ascund un enorm potențial nevalorificat din cauza infrastructurii fizice și digitale insuficiente; |
| --- | --- |

B.

întrucât, într-o lume din ce în ce mai conectată și globalizată, UE trebuie să implementeze și să demonstreze strategii de conectivitate pentru a-și promova interesele, valorile și pozițiile și a intensifica cooperarea cu partenerii săi în domeniul digital și în domenii precum sănătatea, securitatea, tranziția verde, transportul, energia și, în special, rețelele umane; întrucât relațiile între Europa, Asia și alte continente ascund un enorm potențial nevalorificat din cauza infrastructurii fizice și digitale insuficiente;

| C. | întrucât importanța unei strategii eficace a UE pentru conectivitate a fost resimțită și mai mult în cursul pandemiei de COVID-19, care a scos în evidență clar atât punctele slabe, cât și punctele forte ale rețelelor de conectivitate europene și mondiale; întrucât stimulentele economice acordate pentru a depăși efectele pandemiei de COVID-19 oferă o nouă oportunitate și pot fi folosite ca un moment de cotitură pentru a face investiții mai sustenabile, mai digitale și mai ecologice, dând avânt programelor noastre de conectivitate pentru a mări reziliența; |
| --- | --- |

C.

întrucât importanța unei strategii eficace a UE pentru conectivitate a fost resimțită și mai mult în cursul pandemiei de COVID-19, care a scos în evidență clar atât punctele slabe, cât și punctele forte ale rețelelor de conectivitate europene și mondiale; întrucât stimulentele economice acordate pentru a depăși efectele pandemiei de COVID-19 oferă o nouă oportunitate și pot fi folosite ca un moment de cotitură pentru a face investiții mai sustenabile, mai digitale și mai ecologice, dând avânt programelor noastre de conectivitate pentru a mări reziliența;

| D. | întrucât o strategie pentru conectivitatea la nivel mondial trebuie să se fundamenteze pe o abordare sustenabilă și bazată pe norme care ar trebui pusă în slujba obiectivelor unor politici esențiale ale UE, precum Pactul verde european, transformarea digitală și promovarea drepturilor omului în lume și un multilateralism veritabil; întrucât cadrele de securitate regionale și mondiale ar trebui să contribuie la crearea unui mediu sigur pentru buna funcționare a relațiilor dintre state; întrucât aceste cadre ar trebui să valorifice poziția forte a Europei în politica comercială și diplomație și să se ocupe de noi probleme urgente, ca de pildă sănătatea și securitatea în lume, amenințările hibride, terorismul și sărăcia; |
| --- | --- |

D.

întrucât o strategie pentru conectivitatea la nivel mondial trebuie să se fundamenteze pe o abordare sustenabilă și bazată pe norme care ar trebui pusă în slujba obiectivelor unor politici esențiale ale UE, precum Pactul verde european, transformarea digitală și promovarea drepturilor omului în lume și un multilateralism veritabil; întrucât cadrele de securitate regionale și mondiale ar trebui să contribuie la crearea unui mediu sigur pentru buna funcționare a relațiilor dintre state; întrucât aceste cadre ar trebui să valorifice poziția forte a Europei în politica comercială și diplomație și să se ocupe de noi probleme urgente, ca de pildă sănătatea și securitatea în lume, amenințările hibride, terorismul și sărăcia;

| E. | întrucât conectivitatea este deja o componentă esențială a unui număr însemnat de strategii ale UE; întrucât ar trebui îmbunătățite coerența și vizibilitatea tuturor politicilor de conectivitate; întrucât conectivitatea globală are un impact asupra competitivității Europei și a țărilor terțe, oferind oportunități comerciale pentru întreprinderile europene și străine, în special pentru IMM-uri, aducând prosperitate pentru toți; |
| --- | --- |

E.

întrucât conectivitatea este deja o componentă esențială a unui număr însemnat de strategii ale UE; întrucât ar trebui îmbunătățite coerența și vizibilitatea tuturor politicilor de conectivitate; întrucât conectivitatea globală are un impact asupra competitivității Europei și a țărilor terțe, oferind oportunități comerciale pentru întreprinderile europene și străine, în special pentru IMM-uri, aducând prosperitate pentru toți;

| F. | întrucât o strategie pentru conectivitate sustenabilă ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU; |
| --- | --- |

F.

întrucât o strategie pentru conectivitate sustenabilă ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU;

| G. | întrucât implementarea strategiei UE pentru conectivitate va necesita resurse financiare publice special alocate în cadrul financiar multianual (CFM) 2021-2027, alocarea de resurse umane și noi eforturi de a impulsiona implicarea sectorului privat, după cum se menționează explicit în comunicarea comună din 2018 privind conectarea Europei cu Asia; întrucât multe regiuni în curs de dezvoltare necesită investiții substanțiale bazate pe norme pentru a da un nou avânt propriei economii, în special după pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

G.

întrucât implementarea strategiei UE pentru conectivitate va necesita resurse financiare publice special alocate în cadrul financiar multianual (CFM) 2021-2027, alocarea de resurse umane și noi eforturi de a impulsiona implicarea sectorului privat, după cum se menționează explicit în comunicarea comună din 2018 privind conectarea Europei cu Asia; întrucât multe regiuni în curs de dezvoltare necesită investiții substanțiale bazate pe norme pentru a da un nou avânt propriei economii, în special după pandemia de COVID-19;

| H. | întrucât UE, care este una dintre cele mai mari economii ale lumii și un deschizător de drumuri în cooperarea regională și în eforturile de apropiere între oameni, strategia pentru conectivitate la nivel mondial are potențialul de a aduce valoare adăugată în implementarea și promovarea agendei globale a UE, inclusiv a abordării „Echipa Europa” și a agendelor regionale ale UE, cum ar fi colaborarea la o strategie europeană indo-pacifică și cooperarea în sânul ASEM prin sinergii între politicile-cheie ale UE, conferind UE un rol mai proeminent pe scena mondială; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE, care este una dintre cele mai mari economii ale lumii și un deschizător de drumuri în cooperarea regională și în eforturile de apropiere între oameni, strategia pentru conectivitate la nivel mondial are potențialul de a aduce valoare adăugată în implementarea și promovarea agendei globale a UE, inclusiv a abordării „Echipa Europa” și a agendelor regionale ale UE, cum ar fi colaborarea la o strategie europeană indo-pacifică și cooperarea în sânul ASEM prin sinergii între politicile-cheie ale UE, conferind UE un rol mai proeminent pe scena mondială;

| I. | întrucât acordurile de liber schimb ale UE cu Japonia și Coreea de Sud vor genera mai multe schimburi comerciale între Asia și Europa și vor necesita îmbunătățiri în infrastructura de transport; |
| --- | --- |

I.

întrucât acordurile de liber schimb ale UE cu Japonia și Coreea de Sud vor genera mai multe schimburi comerciale între Asia și Europa și vor necesita îmbunătățiri în infrastructura de transport;

| J. | întrucât parteneriatul pentru conectivitate UE-Japonia din 2019 a dat și mai mare relevanță acestei strategii; întrucât ar trebui încheiate parteneriate și cu alți parteneri asiatici, de exemplu India, un actor mondial emergent; întrucât Africa și zonele din vecinătatea Europei ar trebui desemnate drept regiuni prioritare pentru conectivitate; |
| --- | --- |

J.

întrucât parteneriatul pentru conectivitate UE-Japonia din 2019 a dat și mai mare relevanță acestei strategii; întrucât ar trebui încheiate parteneriate și cu alți parteneri asiatici, de exemplu India, un actor mondial emergent; întrucât Africa și zonele din vecinătatea Europei ar trebui desemnate drept regiuni prioritare pentru conectivitate;

| K. | întrucât comunicarea comună privind relațiile dintre UE, America Latină și Caraibe ar trebui luată și ea în considerare în cadrul strategiei; |
| --- | --- |

K.

întrucât comunicarea comună privind relațiile dintre UE, America Latină și Caraibe ar trebui luată și ea în considerare în cadrul strategiei;

| L. | întrucât în programul de lucru al Comisiei pe 2021 ar trebui inclusă o strategie pentru conectivitatea la nivel mondial; |
| --- | --- |

L.

întrucât în programul de lucru al Comisiei pe 2021 ar trebui inclusă o strategie pentru conectivitatea la nivel mondial;

| M. | întrucât întreținerea infrastructurii existente pentru moduri de transport ecologice în Europa și în afara ei este esențială; întrucât Europa trebuie să investească mai mult în infrastructură sustenabilă, de exemplu într-o rețea modernă de trenuri de mare viteză, care ar putea înlocui anumite rute de transport aerian în Europa; întrucât experiența a arătat că proiectele nesustenabile generează un nivel ridicat de îndatorare, irosind resursele, subminează beneficiile investițiilor în infrastructură pentru comunitățile locale, aduc mai multă poluare și dăunează mediului; |
| --- | --- |

M.

întrucât întreținerea infrastructurii existente pentru moduri de transport ecologice în Europa și în afara ei este esențială; întrucât Europa trebuie să investească mai mult în infrastructură sustenabilă, de exemplu într-o rețea modernă de trenuri de mare viteză, care ar putea înlocui anumite rute de transport aerian în Europa; întrucât experiența a arătat că proiectele nesustenabile generează un nivel ridicat de îndatorare, irosind resursele, subminează beneficiile investițiilor în infrastructură pentru comunitățile locale, aduc mai multă poluare și dăunează mediului;

| N. | întrucât în ultimii ani marile puteri mondiale au recunoscut potențialul conectivității în sectorul transporturilor și au preluat inițiativa în cursa pentru dezvoltarea strategică a infrastructurii mondiale; întrucât apar noi oportunități pentru rețelele de transport UE-Asia, mai ales în sectoarele feroviar și maritim; întrucât criza de COVID 19 a demonstrat că continuitatea transporturilor în relația cu Asia a fost esențială pentru a garanta funcționarea lanțului de aprovizionare la toate tipurile de bunuri; întrucât transportul UE-Asia se distinge la nivel mondial prin volumul schimburilor comerciale și distanțele parcurse; întrucât este necesar să se garanteze siguranța, securitatea și sustenabilitatea ecologică, îndeosebi în raport cu emisiile de gaze cu efect de seră, pentru toate modurile de transport folosite între UE și Asia; |
| --- | --- |

N.

întrucât în ultimii ani marile puteri mondiale au recunoscut potențialul conectivității în sectorul transporturilor și au preluat inițiativa în cursa pentru dezvoltarea strategică a infrastructurii mondiale; întrucât apar noi oportunități pentru rețelele de transport UE-Asia, mai ales în sectoarele feroviar și maritim; întrucât criza de COVID 19 a demonstrat că continuitatea transporturilor în relația cu Asia a fost esențială pentru a garanta funcționarea lanțului de aprovizionare la toate tipurile de bunuri; întrucât transportul UE-Asia se distinge la nivel mondial prin volumul schimburilor comerciale și distanțele parcurse; întrucât este necesar să se garanteze siguranța, securitatea și sustenabilitatea ecologică, îndeosebi în raport cu emisiile de gaze cu efect de seră, pentru toate modurile de transport folosite între UE și Asia;

Principiile strategiei pentru conectivitate

| 1. | scoate în relief rolul fundamental pe care îl joacă conectivitatea în relațiile geopolitice ale UE și ale statelor sale membre și subliniază ideea că conectivitatea, orientare fundamentală a Uniunii Europene, este adânc înrădăcinată în abordarea UE față de provocările interne și internaționale; pune în lumină faptul că politicile de conectivitate au fost implementate cu succes în UE și că acțiunile în domeniul conectivității au fost incluse tot mai des în multe dintre relațiile externe ale UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încurajează Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să creeze o Strategie a UE pentru conectivitate la nivel mondial („strategia”) ca o prelungire a strategiei actuale pentru conectivitatea UE-Asia pentru a ne alinia filozofia și politicile actuale în materie de conectivitate cu obiectivul de a-i conferi Uniunii un rol mai proeminent de protagonist real și indispensabil pe scena geopolitică și geo-economică, care promovează o viziune unitară și creează punți între culturi, și de a consolida parteneriatele cu democrațiile din întreaga lume care ne împărtășesc valorile fundamentale; întrucât la strategie ar trebui aliniate priorități și politici regionale specifice, cum ar fi cele ale Parteneriatului estic, ale politicii europene de vecinătate, ale comunicării comune privind relațiile cu America Latină și zona Caraibilor și ale viitoarei strategii pentru zona indo-pacifică; |
| --- | --- |

2.

| 3. | avertizează că provocările globale se vor agrava dacă lumea se va diviza în tabere adverse sau se va fragmenta complet; de aceea, crede ar trebui promovată conectivitatea ca principiu care urmărește cooperarea ori de câte ori este necesar și posibil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că conectivitatea ar trebui să fie o prioritate-cheie a eforturilor UE pentru a confirma ambiția Europei de a ocupa o poziție mai proactivă în politica internațională și pentru a stabili condițiile de cooperare cu alte țări la nivel bilateral și în forurile multilaterale la promovarea unei conectivități sustenabile fiscal, economic, social și ecologic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se așteaptă ca strategia să contribuie la concretizarea principalelor politici-cadru care urmăresc să edifice o Uniune puternică și dreaptă, să investească în relații internaționale pașnice și bazate pe respect, să contribuie la progresul economic și social sustenabil, inclusiv unor tratate comerciale ambițioase care să facă să avanseze Pactul verde european și transformarea digitală și să promoveze justiția în lume; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că promovarea unei forme sustenabile de globalizare presupune conlucrarea cu țările terțe la transpunerea în fapte a Acordului de la Paris și a obiectivelor de dezvoltare durabilă ca elemente de bază a strategiei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că strategia trebuie să ia în calcul un spectru larg de dimensiuni politice, economice, culturale, de sustenabilitate și de securitate, pe baza valorilor fundamentale ale UE și a intereselor sale comune, să deruleze proiecte emblematice care stau mărturie pentru valorile noastre: libertate, drepturile omului, statul de drept, democrație, solidaritate în fața discriminării, sustenabilitate, incluziune, transparență în justiția socială, egalitate de șanse, reciprocitate și aderare la un multilateralism bazat pe norme și să afirme rolul internațional al UE în domeniul stabilirii normelor; înțelege că, pentru implementarea sa, trebuie alocate resurse umane și financiare adecvate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită părțile interesate din economie și societate de la nivelul UE și de la nivelul statelor membre să participe la dezvoltarea și implementarea strategiei; solicită Comisiei să creeze foruri adecvate pentru o astfel de participare; insistă asupra ideii că parlamentele trebuie să joace un rol activ în definirea și supravegherea politicii de conectivitate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că pentru a genera creștere economică sustenabilă și locuri de muncă este nevoie de investiții în conectivitate; reamintește că aceste investiții ar trebui să respecte interesul public, transparența, eficiența de piață, concurența loială, inclusiv accesul echitabil la piețele de achiziții publice, și viabilitatea fiscală, evitând capcana îndatorării excesive; evidențiază faptul că astfel de investiții trebuie să susțină reziliența economică, o decarbonizare a economiei compatibilă cu Acordul de la Paris, dezvoltarea de noi competențe pentru lucrători și conformitatea cu standarde înalte de mediu și biodiversitate; semnalează, totodată, că ele trebuie să adere la standarde UE stricte în materie de drepturi sociale și de muncă, transparență, drepturi ale omului, diligență, interoperabilitate și bună guvernanță și să le dea persoanelor afectate de proiecte dreptul de a-și face spune părerea pe baza unor consultări adecvate, incluzive și publice ale părților interesate, lăsând accesul liber, inclusiv pentru părți interesate locale, cum ar fi IMM-urile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită toate țările europene să se alăture strategiei UE pentru conectivitate, inclusiv țările membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb, din Balcanii de Vest și din vecinătatea UE, și să integreze la nivel funcțional diferitele regiuni în curs de dezvoltare; încurajează Regatul Unit să își unească forțele cu UE în promovarea conectivității strategice internaționale, având în vedere mai ales raportul recent întocmit de Camera Comunelor despre viitorul politicii internaționale a Regatului Unit; consideră că ar trebui să se acorde prioritate proiectelor supervizate de mai multe țări europene; |
| --- | --- |

10.

| 11. | acordă o atenție deosebită necesității de a coopera cinstit cu partenerii noștri și cu alte țări și regiuni, folosind în același timp mijloace de convingere necoercitive pentru a promova valorile europene și a clădi parteneriate solide și durabile; crede că strategia trebuie să creeze beneficii pentru toate părțile, să garanteze acces reciproc la piață, să prevină dependențele unilaterale și capcanele îndatorării excesive, care pun în pericol autonomia țărilor participante și să se aplice într-un spirit de respect reciproc; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța crucială a Balcanilor de Vest ca zonă prioritară a strategiei; consideră că strategia poate crea sinergii pozitive cu alte procese politice și economice din regiune, mai ales cu integrarea regională; crede că planurile de infrastructură existente pentru țările din Balcanii de Vest, de pildă Agenda de conectivitate a UE pentru regiunea Balcanilor de Vest, ar trebui armonizate cu strategia; consideră că este o ocazie binevenită pentru investiții în conectivitate în regiune în contextul Planului economic și de investiții pentru Balcanii de Vest; subliniază, totodată, importanța Parteneriatului estic și accentul pus pe conectivitate pus în lumină și în comunicarea comună din 18 martie 2020; |
| --- | --- |

12.

Guvernanța strategiei

| 13. | pune în lumină faptul că strategia trebuie coordonată și monitorizată având ca țel conectivitatea internă în UE și între UE și potențialii săi noi membri, de exemplu, prin rețeaua de transport transeuropeană (RTT-E) sau Inițiativa celor Trei Mări, consolidând valorile, standardele și interesele comune și oferind garanția că în strategie își văd reprezentate interesele și viziunea atât instituțiile, cât și statele membre UE; este de părere că, dacă statele membre, strategia pentru conectivitate va fi ca o mașină fără roți; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază natura multidimensională a strategiei, care va presupune coordonarea cu succes a strategiilor, politicilor și proiectelor de conectivitate și interoperabilitate internațională existente; în acest sens se așteaptă ca pe viitor SEAE și direcțiile generale ale Comisiei să își coordoneze acțiunile mai mult și mai bine decât până acum; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că strategia trebuie să aibă o structură de conducere mai clară și o împărțire a competențelor în cadrul Comisiei la toate nivelurile respective, inclusiv la vârf; de aceea, propune ca implementarea strategiei să fie discutată periodic de Grupul comisarilor europeni pentru o Europă mai puternică, care ar trebui să joace rolul de for de coordonare pentru conectivitate, co-prezidat de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) și un coordonator pentru conectivitate din partea Comisiei, de preferință un vicepreședinte executiv; |
| --- | --- |

15.

| 16. | recomandă ca SEAE să asigure secretariatul forului de coordonare a conectivității, copreședinți fiind secretarii generali ai Comisiei și SEAE, la acest nivel de lucru urmând să fie reprezentați toți directorii generali vizați, pentru a mări la maximum sinergiile și eficiența; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază cât este de important să fie implicați în strategie Parlamentul European, Consiliul, statele membre și parlamentele naționale; insistă că Comisia trebuie să prezinte rapoarte periodice care să ilustreze realizările obținute în implementarea strategiei, rapoarte care să fie discutate în detaliu de Parlament și Consiliu; încurajează statele membre să desemneze coordonatori naționali pentru conectivitate în guvernele lor; este de părere că înființarea unui grup de lucru dedicat la nivelul Consiliului ar putea aduce mai multă coerență, operaționalizare și reprezentativitate pentru statele membre; propune să se recurgă la votul cu majoritate calificată în chestiunile legate de conectivitate, cu excepția domeniilor importante pentru sau legate de securitatea națională; |
| --- | --- |

17.

| 18. | crede că schimbul de informații cu implicarea activă a părților interesate relevante, inclusiv a instituțiilor de finanțare ale UE, este esențial pentru succesul strategiei, dat fiind că nu prea s-au făcut investiții în acest domeniu; recomandă să se înființeze un grup de experți la nivel înalt privind conectivitatea internațională cu rolul de organism consultativ al Comisiei, alcătuit, așa cum se prevede în propunerea de grup consultativ pentru întreprinderi prezentată în comunicarea comună din 19 septembrie 2018, din reprezentanți ai patronatului și ai societății civile și alte părți interesate, inclusiv din domeniul drepturilor omului, al mediului și al drepturilor lucrătorilor, precum și reprezentanți ai instituțiilor financiare internaționale, cu un accent deosebit pe Banca Europeană de Investiții (BEI), ca bancă a UE și în conformitate cu criteriul parității între femei și bărbați; |
| --- | --- |

18.

| 19. | are convingerea fermă că băncile de dezvoltare, agențiile de investiții și agențiile de creditare a exportului din Europa și din statele membre ar trebui să joace un rol central în gestionarea investițiilor în proiecte de conectivitate internațională, mai ales pe partea de mobilizare a participării sectorului privat la finanțarea și implementarea proiectelor și în consultanța despre nevoile de investiții sau cadrele existente, în funcție de nivelul de dezvoltare al fiecărei țări; pledează pentru crearea unei interfețe unice pentru sectorul privat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | crede că s-ar putea găsi un rol pentru BEI și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare în acest context; crede cu tărie că promovarea activă a implicării sectorului privat în proiecte internaționale rentabile de conectivitate trebuie să fie o piatră de temelie a strategiei; cere să se accelereze ritmul eforturilor actuale de consolidare a arhitecturii europene de finanțare a dezvoltării, având în vedere ca o posibilă încununare a acestor eforturi înființarea unei bănci europene pentru dezvoltare în toată puterea cuvântului; este pentru cooperarea cu alte instituții financiare internaționale pe baza valorilor și a intereselor strategice europene; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că pentru a fi credibilă, strategia trebuie dotată cu instrumentele și mijloacele necesare pentru a o implementa la o scară pe măsura ambiției declarate; felicită Uniunea pentru volumul substanțial al fondurilor alocate cooperării internaționale, nu în ultimul rând, în comparație cu alte mari puteri mondiale, pentru ponderea considerabilă a granturilor, care s-au ridicat la 345 miliarde EUR între 2014 și 2018; |
| --- | --- |

21.

| 22. | critică că nu s-a făcut destul pentru a aduce în atenția publicului și a pune în lumină contribuțiile internaționale ale UE la promovarea și finanțarea politicilor de conectivitate și cere să se schimbe neîntârziat această situație în direcția cuvenită; mai subliniază că trebuie elaborată o politică de comunicare dedicată special strategiei pentru conectivitate și cere să se comunice mai clar și mai incisiv beneficiile, realizările și obiectivele strategiei pentru a-i asigura sprijinul necesar succesului; subliniază în acest sens potențialul proiectelor emblematice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că, pentru a atinge obiectivele strategiei, ar trebui alocate resurse publice adecvate în CFM 2021-2027; solicită ca strategia să fie înscrisă în viitoarele regulamente privind Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională și Instrumentul de asistență pentru preaderare III, pentru a permite UE să atingă obiectivele strategiei în mod eficient, utilizând programe financiare ale UE precum InvestEU și, în special, Fondul european pentru dezvoltare durabilă Plus, garanția pentru acțiunea externă și facilități geografice de investiții, ca Facilitatea de investiții pentru vecinătate, Facilitatea de investiții pentru Asia Centrală și Facilitatea de investiții pentru Asia; semnalează, de asemenea, opțiunea de a ajuta țările partenere să dezvolte mecanisme de finanțare autohtone; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că chiar dacă adoptă o abordare multidimensională, strategia ar trebui să se focalizeze clar pe un set de priorități stabilite o dată pentru totdeauna; apreciază ca pe un fapt notabil punerea agendei UE privind conectivitatea în programul a trei președinții succesive ale Consiliului European: germană, portugheză și slovenă; arată cât este de important să se identifice pentru sectoarele relevante proiecte emblematice, care ar trebui să aibă o valoare adăugată europeană solidă, să reprezinte un interes public strategic și să demonstreze abordarea unică a UE, bazată pe valori; invită Comisia și SEAE să propună criterii de identificare a unor asemenea proiecte; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută inițiative precum Principiile pentru investiții în infrastructură de calitate ale G20 și Rezoluția Adunării ONU pentru mediu referitoare la infrastructura sustenabilă; încurajează Comisia, SEAE și statele membre să promoveze abordarea strategică a UE în materie de conectivitate internațională în toate forurile multilaterale și plurilaterale, precum Adunarea Generală a ONU, ASEM sau G7; |
| --- | --- |

25.

Prioritățile strategiei

Tranziția verde

| 26. | evidențiază rolul UE în punerea în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice prin promovarea economiei circulare și investiții reziliente la schimbările climatice, printre alte inițiative; consideră că prioritatea supremă a strategiei ar trebui să fie reacția la schimbările climatice, decarbonizarea economiei și conservarea biodiversității și a mediului, cu accent deosebit pe dezvoltarea unei infrastructuri de calitate; subliniază că este esențial să se întrețină infrastructura existentă pentru moduri de transport ecologice în Europa și în afara sa; pledează pentru ecologizarea sistematică a investițiilor relevante în conectivitate; recomandă, în acest sens, să se precizeze criterii transparente de licitație legate de costurile pe ciclu de viață ale produselor sau serviciilor și de conformitatea cu standardele și reglementările UE; consideră că ecologizarea echitabilă social și durabilă a cooperării pentru dezvoltare, investițiile în infrastructură la toate nivelurile și, în special, dimensiunea energetică sunt chestiuni de maximă prioritate; consideră că printre proiectele-far notabile se numără cooperarea în domeniul surselor alternative de energie și al eficienței energetice; propune ca cooperarea privind dezvoltarea surselor regenerabile de energie să devină un pilon al conectivității UE-Africa; consideră că consolidarea capacităților de sustenabilitate este o dimensiune esențială; consideră binevenită cooperarea științifică ambițioasă pentru a promova atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la ele, a proteja biodiversitatea și a promova circularitatea economică, creșterea durabilă și o tranziție justă; |
| --- | --- |

26.

Transportul

| 27. | încurajează din plin ideea de a adopta o abordare coordonată la nivel mondial, prin colaborarea strânsă cu țările terțe pentru a restabili și a menține conectivitatea, infrastructura de transport rezilientă și industria în sprijinul lanțului de aprovizionare global; apreciază colaborarea dintre UE și Asia în inițiative precum Coridorul de transport Europa Caucaz Asia și promovarea unor noi inițiative de transport durabil cu parteneri asiatici importanți, cum ar fi India și Asia Centrală; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că UE ar trebui să conecteze cadrul TEN-T bine dezvoltat cu rețele din Asia, finalizându-și în același timp propriile proiecte TEN-T din UE, precum Rail Baltica și altele; consideră binevenită adoptarea Planului economic și de investiții al UE pentru Balcanii de Vest și extinderea în curs a rețelei transeuropene de transport (TEN-T) a UE în țările din Balcanii de Vest și din Parteneriatul estic, care trebuie privită ca o componentă esențială a Strategiei de conectare a Europei cu Asia, având în vedere poziția lor geografică; consideră că ar trebui numit un coordonator special TEN-T pentru țările candidate la aderare și pentru țările din Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

28.

| 29. | scoate în relief importanța legăturilor feroviare; evidențiază necesitatea de a asigura un regim juridic unificat pentru transportul feroviar de mărfuri pe întregul continent eurasiatic; cere să se lărgească domeniul de aplicare al specificațiilor tehnice ale UE, în special pentru standardele de siguranță în transportul feroviar de mărfuri periculoase și respectarea orientărilor OTIF (1) corespunzătoare, în conformitate cu anexa 2 la SMGS (2), precum și să se creeze noi oportunități economice prin deschiderea piețelor și promovarea oportunităților de investiții; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază importanța negocierilor în curs privind acordurile cuprinzătoare în domeniul transportului aerian cu țările partenere din Asia, în special acordul dintre UE și Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), care ar crea condiții de piață echitabile și transparente, bazate pe un cadru de reglementare clar și, în special, pe respectarea standardelor ridicate ale Uniunii Europene; subliniază importanța sprijinului acordat de UE țărilor asiatice în ceea ce privește atenuarea impactului aviației civile asupra schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să continue progresele în ceea ce privește inițiativele sale în domeniul transportului maritim, să digitalizeze și să simplifice formalitățile administrative și să consolideze securitatea maritimă în porturile din Asia prin Organizația Maritimă Internațională și acordurile de transport maritim; subliniază importanța continuării colaborării cu țările terțe din Asia prin acorduri de transport maritim pertinente, ceea ce ar contribui la reglementarea și facilitarea traficului maritim și l-ar ajuta să devină mai sustenabil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că strategia trebuie să garanteze că transportatorii din Asia respectă standardele UE în sectorul transportului rutier; solicită cooperarea dintre Comisie și statele membre în ceea ce privește asigurarea respectării dreptului UE și a legislației naționale în acest sector; |
| --- | --- |

32.

Transformarea digitală

| 33. | evidențiază în mod deosebit faptul că digitalizarea este o dimensiune-cheie pentru secolul 21 și subliniază impactul acesteia asupra vieții de zi cu zi a fiecărei persoane de pe glob; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să își propună ținte mai ambițioase de transformare digitală; speră ca UE să devină un protagonist competitiv pe scena internațională, pe picior de egalitate cu SUA și China în ceea ce privește procesul de digitalizare; în acest context, consideră că promovarea conectivității digitale și a accesului digital prin rețele de capacitate foarte mare bazate pe fibră și pe tehnologia 5G reprezintă o prioritate de prim rang pentru UE; crede că dezvoltarea unei autonomii strategice deschise în acest sector trebuie să implice diversificarea lanțului de aprovizionare a producătorilor de echipamente prin promovarea unor arhitecturi de rețea deschise și interoperabile și prin încheierea de parteneriate în domeniul digitalizării cu țări terțe și cu regiuni care ne împărtășesc valorile și care utilizează tehnologia cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale; îndeamnă Comisia să condiționeze proiectele de conectivitate cu țările terțe de utilizarea etică a tehnologiei, atât pe plan intern, cât și pe plan extern; subliniază, în acest context, că aspectul securității este esențial; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază faptul că UE, în calitate de entitate care stabilește norme, ar trebui să depună eforturi pentru a se alătura plutonului fruntaș în stabilirea, apărarea și promovarea normelor, standardelor și practicilor internaționale fundamentate pe un mediu TIC pașnic, sigur, bazat pe statul de drept și deschis și pe o digitalizare sustenabilă și responsabilă, abordând în același timp amenințările la adresa securității cibernetice și protejând drepturile și libertățile omului online, inclusiv datele cu caracter personal; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recomandă intensificarea semnificativă a eforturilor de cooperare în domeniul protecției datelor cu țările ASEAN, precum și cu India, Japonia, SUA, Australia, Canada, Coreea de Sud, Noua Zeelandă și alte țări, pentru a putea realiza progrese în legătură cu deciziile privind caracterul adecvat al nivelului de protecție în domeniul fluxurilor de date; consideră că dispozițiile privind comerțul electronic și schimburile comerciale digitale din acordurile comerciale ar trebui să urmărească atingerea obiectivelor pilonului digital al strategiei; ia act, în ceea ce privește fluxurile de date, de faptul că UE a prezentat deja propuneri în cadrul mai multor negocieri, în conformitate cu protecția datelor și cu Regulamentul general privind protecția datelor (3); ia act de faptul că decizia privind caracterul adecvat al nivelului de protecție referitoare la Japonia constituie un exemplu pentru aprofundarea integrării digitale; pledează pentru corelarea agendei privind conectivitatea digitală cu viitoarea Strategie de cooperare digitală globală a UE; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că infrastructura 5G este un element al rezilienței strategice a Europei; invită Comisia să elaboreze un plan pentru dezvoltarea rețelei 5G europene și pentru eliminarea treptată a tehnologiei 5G construite de țări terțe care nu împărtășesc valorile și standardele europene; îndeamnă Comisia să condiționeze puternic proiectele de conectivitate cu țările terțe de utilizarea etică a tehnologiei, atât pe plan intern, cât și pe plan extern; salută dispozițiile privind securitatea cibernetică prevăzute de programul Europa digitală cu privire la procesul de licitație; pledează pentru includerea abordării bazate pe setul de instrumente pentru securitatea rețelelor 5G în demersurile de promovare a conectivității digitale, având în vedere posibilitățile sale de aplicare extrateritorială; încurajează Comisia să depună eforturi în vederea replicării acordurilor internaționale de roaming mobil ale UE cu partenerii de conectivitate; salută inițiativa referitoare la internetul de nouă generație și investițiile în proiecte de infrastructură digitală, cum ar fi cablul de mare adâncime Building Europe Link to Latin America; recomandă Comisiei să identifice nevoile reale în ceea ce privește asistența oficială pentru dezvoltare dedicată în mod specific sectorului digital; propune Comisiei să promoveze, ca proiect emblematic, cooperarea pentru dezvoltarea rețelelor 6G cu țările care ne împărtășesc valorile; |
| --- | --- |

36.

Dimensiunea interpersonală

| 37. | crede că dimensiunea interpersonală este un pilon fundamental al strategiei și că ar trebui pusă mai sus pe lista priorităților; solicită, în acest sens, să se asigure oportunități reciproce de mobilitate între Europa și Asia; subliniază necesitatea unei finanțări adecvate pentru diplomația publică; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pune mare preț pe promovarea contactelor interpersonale între studenți, participanții la cursuri de formare profesională, tineri specialiști, savanți, societatea civilă, ONG-uri, cercetători și sectorul cultural, aspect cheie pentru un climat de înțelegere și respect reciproc; susține o astfel de cooperare bazată pe acceptarea cât mai multor participanți, pe reciprocitate și pe egalitatea de gen; cere mai ales să se pună mai mult accent pe dimensiunea reprezentată de tineret prin activitățile forumurilor pentru tineret, menite să promoveze, pe baza sprijinului reciproc între participanți, buna cunoaștere a limbilor străine vorbite de aceștia, schimburile de idei între studenți și între reprezentanții mediului academic și recunoașterea reciprocă a diplomelor; susține, în acest sens, deschiderea platformei eTwinning pentru țările partenere în domeniul conectivității; reamintește oportunitățile de schimburi regionale, de exemplu între inovatori și pentru cooperarea interurbană; subliniază că conectivitatea oferă Europei oportunități de a se afla în centrul intersecției dintre domeniile cercetării, inovării și investițiilor; este de părere că ar trebui acordată o atenție specială problemelor minorităților în contextul acestui pilon; |
| --- | --- |

38.

| 39. | apreciază inițiativele adoptate pentru Balcanii de Vest care își propun să promoveze cooperarea și schimburile de idei între tineri, precum și formarea și instruirea profesională, și sugerează să se ofere programe similare și altor parteneri din cadrul strategiei, începând cu țările din Parteneriatul estic; constată că conectivitatea dintre UE și Balcanii de Vest este o componentă indispensabilă a strategiei, având în vedere că țările din regiune sunt potențiali membri ai Uniunii; |
| --- | --- |

39.

| 40. | apreciază organizarea Forumului tinerilor lideri și a Forumului gânditorilor strategici UE-ASEAN în februarie 2018, precum și a Summiturilor tinerilor lideri coordonate de Fundația Asia-Europa, alături de summiturile ASEM; propune ca aceste convenții să aibă loc în mod regulat și să se instituie forumuri anuale similare, ca parte a relației UE-Uniunea Africană; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia să alinieze strategia cu viitoarea strategie a UE privind cooperarea în domeniul cercetării și al investițiilor; invită Comisia să își continue abordarea strategică a cooperării în domeniul cercetării și al inovării (C&I) prin îmbunătățirea relațiilor cu partenerii care au aceeași viziune, inclusiv prin luarea în considerare a statutului de partener asociat și fundamentarea cooperării pe principii universale, cum ar fi libertatea academică, accesul deschis, protecția proprietății intelectuale, condiții de concurență echitabile, integritatea cercetării și protecția datelor cu caracter personal; încurajează adoptarea unor politici de cooperare în domeniul cercetării specifice fiecărei țări în parte; subliniază importanța stabilirii unor criterii pentru identificarea sectoarelor sensibile în domeniul cercetării și inovării, inclusiv în domeniul tehnologiei cu dublă utilizare; |
| --- | --- |

41.

Comerț, investiții, competitivitate și standarde

| 42. | constată că UE ar trebui să își consolideze legăturile cu țările-gazdă și să le prezinte o ofertă alternativă credibilă și sustenabilă pentru finanțarea conectivității; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că dimensiunea interpersonală este esențială și pentru fundamentarea competitivității pe valorile UE și pentru o diplomație economică europeană eficace; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că politica comercială ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor strategiei prin promovarea comerțului echitabil și sustenabil și a investițiilor; subliniază importanța consolidării rezilienței economice prin diversificarea lanțurilor de aprovizionare, precum și importanța integrării regionale mai puternice; subliniază că strategia ar trebui să meargă mână în mână cu eforturile care vizează acordarea unui acces mai larg la piețele respective, inclusiv la achizițiile publice, și promovarea unui mediu deschis și transparent pentru investiții, care să creeze oportunități și să contribuie la competitivitatea globală; subliniază importanța cooperării în ceea ce privește obligația de diligență, dispozițiile referitoare la proprietatea intelectuală și indicațiile geografice; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază, în acest sens, rolul central al standardelor internaționale în domeniul social și al standardelor internaționale în materie de mediu și durabilitate în cadrul acordurilor comerciale și de investiții; reamintește revizuirea planului de acțiune în 15 puncte al Comisiei și discuțiile din cadrul Consiliului privind comerțul și dezvoltarea durabilă; invită Comisia să implementeze pe deplin instrumentele de apărare comercială pentru a se asigura că întreprinderile europene nu sunt supuse unor practici comerciale neloiale, să pună în aplicare în mod efectiv capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă în conformitate cu Acordul de la Paris, cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU și cu convențiile OIM, pentru a dezvolta strategia și a continua integrarea durabilă; consideră că Comisia și SEAE ar trebui să adopte o abordare mai strategică a sistemului generalizat de preferințe, inclusiv prin intensificarea acțiunilor la cel mai înalt nivel politic pentru a-și consolida eficacitatea în raport cu standardele privind drepturile omului, mediul și buna guvernanță; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază importanța relațiilor strategice ale Uniunii cu China, dar și rivalitatea sistematică dintre Uniune și această țară, și invită statele membre și instituțiile UE să adopte o poziție unitară și o abordare coordonată față de China; reiterează solicitarea adresată Chinei de a face progrese în reforma ambițioasă recomandată de Organizația Mondială a Comerțului, care include norme cuprinzătoare privind subvențiile industriale, și recunoaște preocupările legate de practicile de denaturare a pieței ale întreprinderilor chineze de stat, de transferurile forțate de tehnologie și de localizarea forțată a datelor, de supracapacități și de exporturile aferente care fac obiectul unui dumping, precum și de alte practici comerciale neloiale; consideră că extinderea condițiilor de concurență echitabile la piețele din țările terțe este de o importanță capitală pentru oportunitățile pe termen lung ale întreprinderilor europene; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază rolul acordurilor comerciale internaționale negociate de UE și importanța punerii în aplicare corespunzătoare a acestora; consideră că conectivitatea ar trebui inclusă în comunicarea Comisiei privind revizuirea politicii comerciale; scoate în evidență importanța normelor internaționale și a standardelor transparente pentru promovarea unei infrastructuri de calitate și a interoperabilității rețelei; invită Comisia să facă acordurile existente mai ambițioase prin includerea sistematică a politicii de standardizare în parteneriatele bilaterale și acordurile comerciale, cu scopul de a promova procesul multilateral de stabilire a standardelor și adoptarea pe scară largă a standardelor convenite la nivel internațional, precum și cooperarea transparentă în materie de reglementare, în deplină conformitate cu dreptul de a reglementa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | este de părere că modelul UE de politică de standardizare are avantajul de a fi inovator, deschis și incluziv și că trebuie să i se permită să facă față în continuare concurenței internaționale între diferite filozofii de standardizare; se așteaptă ca Comisia să joace un rol proactiv în promovarea politicii de standardizare; recomandă, prin urmare, să se acorde responsabilitatea de coordonare pentru politica de standardizare a UE unui funcționar de rang înalt al Comisiei, în mod ideal comisarului pentru piața internă; solicită Comisiei și SEAE să se coordoneze mai îndeaproape cu partenerii democrați care ne împărtășesc valorile în forumurile internaționale de stabilire a standardelor pentru a promova standardele internaționale care susțin democrația, statul de drept și drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

48.

Sănătate

| 49. | crede că pandemia de COVID-19 a demonstrat că sectorul sanitar trebuie pus de urgență în topul priorităților ca nou domeniu crucial de cooperare, mai ales în ce privește reziliența sistemelor sanitare și accesul la medicamente, echipamente medicale și vaccinuri, consolidând autonomia strategică a UE în domeniul sănătății, evitând situațiile unilaterale de dependență, asigurând lanțuri de aprovizionare industriale farmaceutice și sanitare sigure și diverse și schimbul de bune practici în managementul crizelor și politicile de prevenire a pandemiilor, precum și reciprocitatea în ceea ce privește gestionarea dreptului de circulație și a frontierelor deschise; propune corelarea eforturilor Uniunii sănătății a UE cu strategia și încheierea de parteneriate cu alte mecanisme regionale, cum ar fi Centrul ASEAN de control al bolilor infecțioase; subliniază că UE ar trebui să utilizeze conectivitatea în domeniul sănătății pentru a învăța din exemplele de gestionare eficientă a pandemiei de către parteneri cu o viziune similară, cum ar fi Noua Zeelandă, Republica Coreea sau Taiwanul; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reliefează lecțiile învățate din pandemia de COVID-19 în ceea ce privește importanța unor măsuri coordonate pentru a se asigura că rutele de transport și lanțurile de aprovizionare globale rămân deschise și sigure; |
| --- | --- |

50.

Securitate

| 51. | este convins că dimensiunea de securitate a strategiei trebuie dezvoltată de urgență, luând în considerare potențialele riscuri legate de transformarea conectivității într-o armă; subliniază necesitatea unei abordări geopolitice a cooperării globale pentru a-i permite UE să facă față cu succes noilor provocări asociate cu securitatea, inclusiv securitatea cibernetică, conectivitatea digitală, infrastructura critică și posibila dublă utilizare a tehnologiei; subliniază gravitatea amenințărilor teroriste; semnalează faptul că anumite evoluții din vecinătatea UE suscită motive tot mai serioase de îngrijorare; îndeamnă SEAE și statele membre să joace un rol mai proactiv în legătură cu aceste aspecte; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază necesitatea dezvoltării unei dimensiuni mai solide privind securitatea în contextul parteneriatului nostru cu Africa; reamintește concluziile Consiliului din 2018 privind o cooperare sporită a UE în domeniul securității în și cu Asia; ia act de relevanța tot mai mare, pentru UE, a problemelor de securitate din regiunea indo-pacifică, astfel cum sunt descrise în strategiile privind regiunea indo-pacifică ale statelor membre; sprijină inițiativa de a dezvolta o strategie indo-pacifică comună și cooperarea UE cu partenerii din regiunea indo-pacifică, inclusiv la nivel militar; consideră că deschiderea, prosperitatea, incluziunea, sustenabilitatea, transparența, reciprocitatea și viabilitatea ar trebui să fie principii directoare în cooperarea cu regiunea indo-pacifică; |
| --- | --- |

52.

Parteneriate pentru conectivitate

| 53. | consideră extrem de binevenită încheierea Parteneriatului UE-Japonia pentru conectivitate sustenabilă și infrastructură de calitate și accentul pe care îl pune pe conectivitatea sustenabilă cu Balcanii de Vest, Europa de Est, Asia Centrală, regiunea indo-pacifică și Africa; speră că UE și Japonia vor promova în mod activ parteneriatul pentru conectivitate între grupurile-țintă relevante și vor reuși să dea startul la faza operațională a parteneriatului, în prima jumătate a lui 2021; |
| --- | --- |

53.

| 54. | salută Acordul de parteneriat economic UE-Japonia, care a intrat în vigoare la 1 februarie 2019, precum și coordonarea sporită dintre BEI, Agenția Japoneză pentru Cooperare Internațională și Banca pentru Cooperare Internațională a Japoniei, în special în ceea ce privește finanțarea conectivității verzi; consideră că Balcanii de Vest și Asia de Sud-Est oferă o oportunitate foarte bună pentru cooperarea Japonia-UE în materie de conectivitate cu terți parteneri; vede un potențial ridicat pentru implicarea sectorului privat, inclusiv a IMM-urilor; pledează, de asemenea, în favoarea examinării aspectelor de securitate ale cooperării în materie de conectivitate dintre Japonia și UE, inclusiv a aspectelor legate de securitatea maritimă; |
| --- | --- |

54.

| 55. | apreciază foarte mult negocierile în curs pentru încheierea unui parteneriat pentru conectivitate cu India; speră că Președințiile prin rotație ale Consiliului European și viitoarele președinții ale G20 din India și Italia își vor folosi influența pentru a înregistra progrese; ia act de Inițiativa de conectivitate a infrastructurii regionale din Asia de Sud; ia act de participarea Indiei la Inițiativa Golfului Bengal pentru cooperare economică și tehnică multisectorială și la Coridorul internațional de transport nord-sud; consideră, având în vedere circumstanțele actuale, că rolul Indiei ar trebui să crească și că trebuie urmărită o cooperare mai profundă între UE și statele sud-asiatice; pledează în favoarea implicării în procesul de la coordonare a diferitelor strategii de conectivitate din Asia, al căror număr total se ridică, potrivit Băncii Mondiale, la 16; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reamintește că atât Federația Rusă, cât și Turcia au, de asemenea, interesul de a deveni părți interesate în contextul conectivității UE-Asia; își exprimă disponibilitatea de a colabora cu acestea ori de câte ori este posibil; recunoaște că țările din Asia Centrală au beneficiat în mod semnificativ de pe urma integrării sporite în economia globală în ultimele două decenii; este de părere că UE ar trebui să joace un rol mult mai important și să devină unul dintre principalii actori din regiune, folosind comerțul și investițiile ca motor al prosperității comune; își exprimă preocuparea cu privire la lipsa de transparență a proiectelor finanțate de China în Asia Centrală; insistă asupra necesității de a acorda prioritate unor standarde ridicate în materie de muncă și de mediu și de a asigura sustenabilitatea datoriei; |
| --- | --- |

56.

| 57. | salută discuțiile de tatonare dintre UE și Coreea cu privire la un parteneriat pentru conectivitate și speră că se vor face pași concreți în acest sens în 2021; pledează pentru constituirea unui parteneriat UE-ASEAN pentru conectivitate menit să se interconecteze cu planul general și fluxul de proiecte deja existente ale ASEAN în domeniul conectivității, printre alte obiective; recunoaște că, deoarece regiunea ASEAN este al treilea mare partener comercial al UE, după SUA și China, garantarea unui mai bun acces la piață și consolidarea cooperării prin acorduri de parteneriat cuprinzătoare vor oferi beneficii semnificative pentru exportatorii din UE; pledează pentru un acord de liber schimb regional UE-ASEAN; încurajează utilizarea investițiilor pentru reducerea defrișărilor și pentru diversificarea agriculturii sustenabile; |
| --- | --- |

57.

| 58. | salută rezultatele declarației ministeriale comune UE-ASEAN privind conectivitatea din 1 decembrie 2020 și invită UE să demareze imediat procesul de dezvoltare și punere în aplicare a unor instrumente și cadre de cooperare cu ASEAN în materie de conectivitate; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ia act de inițiativele politicii regionale în materie de conectivitate ale Australiei și de schimburile Uniunii cu Australia în ceea ce privește conectivitatea în zonele geografice de interes; încurajează o cooperare mai strânsă cu Australia pentru a da dovadă de solidaritate între democrații; vede un potențial de cooperare cu partenerii din bazinul fluviului Mekong; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază necesitatea cooperării în materie de conectivitate cu Taiwanul, cu scopul de a învăța din bunele practici ale acestei țări în gestionarea pandemiei de COVID-19, de a intensifica contactele interpersonale, de a reduce decalajul digital în regiunea Asiei de Sud-Est și de a explora opțiunea unui acord de investiții UE-Taiwan; |
| --- | --- |

60.

| 61. | solicită Comisiei să evalueze acordul privind Parteneriatul economic regional cuprinzător și rolul Chinei prevăzut în acesta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | își exprimă convingerea fermă că UE ar trebui să consolideze cooperarea cu SUA; este de acord cu principiile conceptului Blue Dot Network (BDN) inițiat de Statele Unite; invită Comisia și SEAE să colaboreze cu SUA în legătură cu inițiativa BDN pentru a consolida cooperarea transatlantică în ceea ce privește conectivitatea sustenabilă și bazată pe norme, subliniind, în același timp, preocupările existente cu privire la aceasta din urmă; speră să se dea curs, în viitor, acestei cooperări, acordându-se o atenție deosebită menținerii unor standarde de calitate ridicate în ceea ce privește proiectele de conectivitate și nevoii de a încuraja implicarea sectorului privat; |
| --- | --- |

62.

| 63. | își exprimă sprijinul pentru angajamentele de consolidare a parteneriatului dintre UE, America Latină și zona Caraibilor, astfel cum s-a subliniat în comunicarea comună din 2019, inclusiv în ceea ce privește economia digitală și conectivitatea; subliniază importanța consolidării parteneriatului cu America Latină și zona Caraibilor, care împărtășesc pe deplin valorile și interesele fundamentale europene; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază că UE a colaborat cu China în contextul platformei de conectivitate UE-China, însă cu rezultate moderate; consideră că inițiativa „O centură, un drum” se află în centrul politicii externe ambițioase a Chinei; este dispus să aibă în vedere un parteneriat cu inițiativa chineză „O centură, un drum” în cazuri specifice și cu condiția ca un astfel de demers să nu compromită principiile de bază ale UE, ca inițiativa să respecte standardele internaționale și ca proiectele în cauză să fie supuse controlului Comisiei, pentru a asigura conformitatea acestora cu normele și standardele UE, cum ar fi standardele sociale, de mediu și fiscale, precum și cu cele referitoare la sustenabilitate, transparență, incluziune, statul de drept, respectarea drepturilor omului și reciprocitate, pentru a nu spori influența internațională de natură să ducă la intimidarea unor țări terțe și pentru a asigura integritatea pieței comune și coeziunea politică a UE; consideră, în acest context, că ar trebui să se pună accentul pe îmbunătățirea infrastructurii de transport eurasiatice, în special pentru transportul multimodal și sustenabil; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază importanța activității în curs a Platformei de conectivitate UE-China prin eforturile sale de a explora oportunitățile de cooperare în domeniul transporturilor între rețeaua TEN-T extinsă a UE și inițiativa Chinei „O centură, un drum”; subliniază necesitatea unei abordări globale și cuprinzătoare pentru a asigura comerțul liber și echitabil pentru companii în domeniul efortului de dezvoltare a infrastructurii de transport în colaborare cu China, inclusiv transparența deplină și condițiile de concurență echitabile; subliniază, în acest sens, că clauzele contractuale aferente acestui tip de operațiune trebuie să devină cât mai transparente posibil și să asigure protecția intereselor esențiale ale UE; |
| --- | --- |

65.

| 66. | constată că politicile în materie de conectivitate ar trebui să reducă externalitățile negative, cum ar fi impactul asupra mediului și poluarea; subliniază importanța sustenabilității în toate aspectele strategiei; încurajează UE să colaboreze cu țările partenere din Asia pentru a crește gradul de siguranță și de securitate al conectivității în domeniul transporturilor cu Asia, nu în ultimul rând în domeniul fluxurilor de date, al mobilității și al securității cibernetice; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază importanța regiunilor ultraperiferice ale Europei, în special a celor care sunt mai aproape de Asia, și evidențiază potențialul lor economic; încurajează Comisia să faciliteze investițiile în aceste teritorii pentru a le consolida conectivitatea și a stimula economiile lor; |
| --- | --- |

67.

| 68. | solicită Comisiei și SEAE să constituie capabilități solide de monitorizare a strategiilor de conectivitate ale altor țări și regiuni, inclusiv în ceea ce privește resursele financiare care au fost efectiv mobilizate, efectele asupra stabilității financiare, dezvoltarea durabilă, precum și respectarea drepturilor omului, a statului de drept, a bunei guvernanțe și a principiilor multilateralismului; subliniază potențialul Echipei Europa de identificare a unor sinergii în eforturile de conectivitate depuse de UE și de statele membre; pledează pentru colaborarea cu țările partenere în monitorizarea efectelor pe termen lung asupra politicilor structurale, asupra modernizării industriale și economice și asupra reducerii sărăciei; |
| --- | --- |

68.

Conectivitatea la nivel mondial

| 69. | subliniază cu fermitate faptul că strategia trebuie să acorde o atenție deosebită conectivității cu vecinătatea europeană și cu Africa, continentul învecinat, având în vedere importanța sa geopolitică din ce în ce mai mare pentru mai mulți actori globali; speră ca aceste eforturi să reflecte experiența dobândită de UE prin politicile de promovare a conectivității implementate în Africa în cadrul cooperării pentru dezvoltare; dorește ca acest obiectiv să fie discutat la nivel înalt cu Uniunea Africană și să se concretizeze într-un parteneriat pentru conectivitate UE-Africa până la sfârșitul lui 2021; |
| --- | --- |

69.

| 70. | felicită Comisia și VP/ÎR pentru disponibilitatea lor de a prezenta o strategie pentru regiunea arctică în 2021 și solicită UE să se implice activ în regiunea arctică; își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul schimbărilor climatice asupra acestei regiuni fragile; ia act cu deosebit interes de faptul că, din cauza topirii gheții marine, există posibilitatea deschiderii unei noi rute maritime către Asia, care ar putea fi utilizată și pentru legăturile digitale, cum ar fi cablurile de fibră optică, și remarcă inițiativa Chinei privind Drumul arctic al mătăsii; se așteaptă ca în centrul acestor eforturi să se afle conectivitatea sustenabilă; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ia act de succesul primului „Europa Connectivity Forum” (Forumul Europa pentru conectivitate) din 2019; regretă anularea forumului în 2020 din cauza COVID-19; așteaptă cu deosebit interes următorul forum, care urmează să fie organizat în 2021, în cazul în care starea pandemiei va permite acest lucru; consideră că forumurile viitoare ar trebui utilizate pentru a implica toți partenerii eurasiatici din domeniul conectivității, inclusiv Rusia și China, în discuții multilaterale despre viziunile acestora asupra viitoarei ordini economice, politice și de securitate din Eurasia; |
| --- | --- |

71.

| 72. | așteaptă din partea Comisiei să prezinte o nouă abordare în domeniul comunicării, cu un mesaj clar, pentru ca politicile UE în domeniul conectivității și rezultatele lor să aibă vizibilitatea pe care o merită și o responsabilizare suficientă; solicită cu fermitate o remaniere a strategiei UE pentru conectivitate, într-un limbaj clar și atractiv și în termeni care să exprime abordarea europeană specifică în domeniul conectivității, bazată pe valori, precum și să se prezinte o foaie de parcurs clară pentru a implementa și a realiza strategia; |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, statelor membre și partenerilor UE în domeniul conectivității. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare.

(2)  Convenția privind traficul internațional feroviar de mărfuri a Organizației de Colaborare a Căilor Ferate.

(3)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/129 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/129

---

P9_TA(2021)0017

Măsuri de promovare a refacerii stocurilor peste nivelul producției maxime durabile (MSY)

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la „Mai mult pește în mări?” Măsuri de promovare a refacerii stocurilor peste nivelul producției maxime durabile (MSY), inclusiv zone de refacere a stocurilor și zone marine protejate (2019/2162(INI))

(2021/C 456/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 11, 39 și 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 11, 39 și 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului (PCP) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului (PCP) (1),

| — | având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (2),

| — | având în vedere articolul 13 din TFUE, care prevede că, la elaborarea politicii Uniunii în domeniul pescuitului (și în alte domenii), Uniunea și statele membre țin seama de faptul că animalele sunt ființe sensibile și ca atare acordă atenție maximă tuturor cerințelor aplicabile de calitate a vieții animalelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 13 din TFUE, care prevede că, la elaborarea politicii Uniunii în domeniul pescuitului (și în alte domenii), Uniunea și statele membre țin seama de faptul că animalele sunt ființe sensibile și ca atare acordă atenție maximă tuturor cerințelor aplicabile de calitate a vieții animalelor,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice (3),

| — | având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (4) și Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (4) și Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (5),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 al Consiliului din 24 septembrie 2009 privind protecția animalelor în momentul uciderii (6), îndeosebi articolul 3, al cărui principiu fundamental, și anume că „[î]n timpul uciderii animalelor și al operațiilor aferente, acestea sunt ferite de orice durere, chin sau suferință evitabile”, se aplică și peștilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 al Consiliului din 24 septembrie 2009 privind protecția animalelor în momentul uciderii (6), îndeosebi articolul 3, al cărui principiu fundamental, și anume că „[î]n timpul uciderii animalelor și al operațiilor aferente, acestea sunt ferite de orice durere, chin sau suferință evitabile”, se aplică și peștilor,

| — | având în vedere Directiva 2014/89/UE din 23 iulie 2014 a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (7) (Directiva privind amenajarea spațiului maritim), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/89/UE din 23 iulie 2014 a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (7) (Directiva privind amenajarea spațiului maritim),

| — | având în vedere Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (8), și mai ales de deversările de îngrășăminte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (8), și mai ales de deversările de îngrășăminte,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul publicului la documentele Parlamentului European, Consiliului și Comisiei (9) și Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul publicului la documentele Parlamentului European, Consiliului și Comisiei (9) și Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (10),

| — | având în vedere Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030, cuprinsă în Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030, cuprinsă în Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre în contextul ODD-urilor pentru 2030 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre în contextul ODD-urilor pentru 2030 (11),

| — | având în vedere ediția din 2020 a raportului Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privind situația mondială a pescuitului și a acvaculturii (SOFIA 2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere ediția din 2020 a raportului Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privind situația mondială a pescuitului și a acvaculturii (SOFIA 2020),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 cu privire la o strategie „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 cu privire la o strategie „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 iunie 2020, intitulată „Către un pescuit mai sustenabil în UE: situația actuală și orientări pentru 2021” (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 iunie 2020, intitulată „Către un pescuit mai sustenabil în UE: situația actuală și orientări pentru 2021” (COM(2020)0248),

| — | având în vedere Declarația de la Johannesburg din 2002 privind dezvoltarea durabilă, Planul de punere în aplicare de la Johannesburg și documentul final al Conferinței Organizației Națiunilor Unite Rio + 20 privind dezvoltarea durabilă din iunie 2012, intitulat „Viitorul pe care ni-l dorim”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Johannesburg din 2002 privind dezvoltarea durabilă, Planul de punere în aplicare de la Johannesburg și documentul final al Conferinței Organizației Națiunilor Unite Rio + 20 privind dezvoltarea durabilă din iunie 2012, intitulat „Viitorul pe care ni-l dorim”,

| — | având în vedere raportul pe 2020 al Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) al Comisiei privind monitorizarea performanțelor politicii comune în domeniul pescuitului (STECF-Adhoc-20-01), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul pe 2020 al Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) al Comisiei privind monitorizarea performanțelor politicii comune în domeniul pescuitului (STECF-Adhoc-20-01),

| — | având în vedere Convenția privind diversitatea biologică (CDB) și, în special, obiectivul 11 din lista de obiective Aichi în materie de biodiversitate, care fac parte din Planul strategic al CBD pentru biodiversitate 2011-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind diversitatea biologică (CDB) și, în special, obiectivul 11 din lista de obiective Aichi în materie de biodiversitate, care fac parte din Planul strategic al CBD pentru biodiversitate 2011-2020,

| — | având în vedere raportul pe 2019 de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice redactat de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul pe 2019 de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice redactat de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES),

| — | având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental de experți privind schimbările climatice (IPCC) din 2019 privind oceanele și criosfera într-o climă în schimbare, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Grupului interguvernamental de experți privind schimbările climatice (IPCC) din 2019 privind oceanele și criosfera într-o climă în schimbare,

| — | având în vedere Rezoluția din 2016 a Uniunii Internaționale pentru Conservarea Naturii (UICN) privind creșterea ariei de acoperire a zonelor marine protejate în vederea conservării biodiversității marine, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 2016 a Uniunii Internaționale pentru Conservarea Naturii (UICN) privind creșterea ariei de acoperire a zonelor marine protejate în vederea conservării biodiversității marine,

| — | având în vedere obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) nr. 14 din Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite, privind conservarea și utilizarea sustenabilă a oceanelor, a mărilor și a resurselor marine, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) nr. 14 din Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite, privind conservarea și utilizarea sustenabilă a oceanelor, a mărilor și a resurselor marine,

| — | având în vedere raportul Comisiei din 25 iunie 2020 referitor la punerea în aplicare a Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin” (COM(2020)0259), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 25 iunie 2020 referitor la punerea în aplicare a Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin” (COM(2020)0259),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților (COP15) la Convenția privind diversitatea biologică (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților (COP15) la Convenția privind diversitatea biologică (12),

| — | având în vedere raportul din 2017 al Băncii Mondiale intitulat „The sunken billions revisited: Progress and Challenges in Global Marine Fisheries” (Miliardele duse pe apa Sâmbetei: Progrese și provocări în domeniul pescuitului marin mondial), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2017 al Băncii Mondiale intitulat „The sunken billions revisited: Progress and Challenges in Global Marine Fisheries” (Miliardele duse pe apa Sâmbetei: Progrese și provocări în domeniul pescuitului marin mondial),

| — | având în vedere Raportul special nr. 1/2017 al Curții Europene de Conturi din 21 februarie 2017 intitulat „Sunt necesare eforturi suplimentare pentru ca implementarea rețelei Natura 2000 să permită valorificarea la maximum a întregului său potențial”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 1/2017 al Curții Europene de Conturi din 21 februarie 2017 intitulat „Sunt necesare eforturi suplimentare pentru ca implementarea rețelei Natura 2000 să permită valorificarea la maximum a întregului său potențial”,

| — | având în vedere Raportul nr. 17/2019 al Agenției Europene de Mediu (AEM) din 25 iunie 2020 intitulat „Mesaje din mare II”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul nr. 17/2019 al Agenției Europene de Mediu (AEM) din 25 iunie 2020 intitulat „Mesaje din mare II”,

| — | având în vedere decizia Ombudsmanului European în cauza 640/2019/FP privind transparența procesului decizional al Consiliului UE prin care se adoptă regulamentele anuale de stabilire a cotelor de pescuit (capturi totale admisibile), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Ombudsmanului European în cauza 640/2019/FP privind transparența procesului decizional al Consiliului UE prin care se adoptă regulamentele anuale de stabilire a cotelor de pescuit (capturi totale admisibile),

| — | având în vedere raportul nr. 3/2015 al AEM din 1 octombrie 2015 intitulat „Marine protected areas in Europe’s seas: An overview and perspective for the future” (Zonele marine protejate din mările Europei: prezentare generală și perspective de viitor), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul nr. 3/2015 al AEM din 1 octombrie 2015 intitulat „Marine protected areas in Europe’s seas: An overview and perspective for the future” (Zonele marine protejate din mările Europei: prezentare generală și perspective de viitor),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 1 octombrie 2015 privind progresele înregistrate în crearea de zone marine protejate, în temeiul articolului 21 din Directiva-cadru 2008/56/CE „Strategia pentru mediul marin” (COM(2015)0481), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 1 octombrie 2015 privind progresele înregistrate în crearea de zone marine protejate, în temeiul articolului 21 din Directiva-cadru 2008/56/CE „Strategia pentru mediul marin” (COM(2015)0481),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 31 iulie 2018 de evaluare a programelor de măsuri ale statelor membre în temeiul Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” (COM(2018)0562), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 31 iulie 2018 de evaluare a programelor de măsuri ale statelor membre în temeiul Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” (COM(2018)0562),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 iunie 2020, intitulată „Către un pescuit mai sustenabil în UE: situația actuală și orientări pentru 2021” (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 iunie 2020, intitulată „Către un pescuit mai sustenabil în UE: situația actuală și orientări pentru 2021” (COM(2020)0248),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0264/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0264/2020),

| A. | întrucât politica comună în domeniul pescuitului (PCP) urmărește să asigure sustenabilitatea ecologică pe termen lung a activităților de pescuit și acvacultură și gestionarea lor într-o manieră consecventă cu obiectivele de a obține beneficii economice și sociale și locuri de muncă și de a contribui la siguranța aprovizionării cu alimente; întrucât, pentru a îndeplini obiectivul de a reface și menține treptat populațiile de stocuri de pești peste nivelurile de biomasă capabile să obțină producția maximă sustenabilă, rata de exploatare corespunzătoare producției maxime sustenabile ar fi trebuit obținută până în 2015 unde era posibil și, progresiv, printr-o creștere incrementală, cel târziu până în 2020 pentru toate stocurile; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica comună în domeniul pescuitului (PCP) urmărește să asigure sustenabilitatea ecologică pe termen lung a activităților de pescuit și acvacultură și gestionarea lor într-o manieră consecventă cu obiectivele de a obține beneficii economice și sociale și locuri de muncă și de a contribui la siguranța aprovizionării cu alimente; întrucât, pentru a îndeplini obiectivul de a reface și menține treptat populațiile de stocuri de pești peste nivelurile de biomasă capabile să obțină producția maximă sustenabilă, rata de exploatare corespunzătoare producției maxime sustenabile ar fi trebuit obținută până în 2015 unde era posibil și, progresiv, printr-o creștere incrementală, cel târziu până în 2020 pentru toate stocurile;

| B. | întrucât ODD 14 își propune conservarea și utilizarea durabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine; |
| --- | --- |

B.

întrucât ODD 14 își propune conservarea și utilizarea durabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine;

| C. | întrucât scopul Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (DCSMM) este de a proteja și conserva mediul marin, a preveni deteriorarea sa și a reface ecosistemele marine, precum și acela de a atinge o stare ecologică bună pentru apele marine ale UE până în 2020; |
| --- | --- |

C.

întrucât scopul Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (DCSMM) este de a proteja și conserva mediul marin, a preveni deteriorarea sa și a reface ecosistemele marine, precum și acela de a atinge o stare ecologică bună pentru apele marine ale UE până în 2020;

| D. | întrucât, în temeiul DCSMM, starea ecologică bună se bazează pe 11 descriptori; întrucât indicatorul nr. 3 evaluează populațiile tuturor peștilor și crustaceelor exploatate comercial aflate în limitele securității biologice și etalând o repartiție a populației pe vârstă și mărime care atestă o stare de sănătate bună a stocului; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în temeiul DCSMM, starea ecologică bună se bazează pe 11 descriptori; întrucât indicatorul nr. 3 evaluează populațiile tuturor peștilor și crustaceelor exploatate comercial aflate în limitele securității biologice și etalând o repartiție a populației pe vârstă și mărime care atestă o stare de sănătate bună a stocului;

| E. | întrucât deși există trei criterii primare de evaluare care definesc indicatorul 3 de stare ecologică bună: (I.) sustenabilitatea exploatării, (II.) capacitatea reproductivă și biomasa stocului de vârstă reproductivă și (III.) menținerea în parametri constanți a procentului de pești mai bătrâni și mai mari, numai 10,5 % din stocuri poate fi evaluat în funcție de criteriile (I.) și (II.), iar pentru criteriul (III.) nu există o metodologie comună de evaluare satisfăcătoare la nivel european; |
| --- | --- |

E.

întrucât deși există trei criterii primare de evaluare care definesc indicatorul 3 de stare ecologică bună: (I.) sustenabilitatea exploatării, (II.) capacitatea reproductivă și biomasa stocului de vârstă reproductivă și (III.) menținerea în parametri constanți a procentului de pești mai bătrâni și mai mari, numai 10,5 % din stocuri poate fi evaluat în funcție de criteriile (I.) și (II.), iar pentru criteriul (III.) nu există o metodologie comună de evaluare satisfăcătoare la nivel european;

| F. | întrucât trebuie ameliorată urgent colectarea datelor despre anumite stocuri halieutice, mai ales în Marea Neagră, Marea Mediterană și Macaronezia, pentru a purcede la o evaluare științifică indispensabilă pentru gestionarea sustenabilă a stocurilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât trebuie ameliorată urgent colectarea datelor despre anumite stocuri halieutice, mai ales în Marea Neagră, Marea Mediterană și Macaronezia, pentru a purcede la o evaluare științifică indispensabilă pentru gestionarea sustenabilă a stocurilor;

| G. | întrucât măsurile de gestionare a pescuitului adoptate în cadrul PCP dau rezultate, deoarece fac să crească numărul de stocuri de pești exploatate la niveluri sustenabile, ducând la creșterea productivității stocurilor care erau supraexploatate; |
| --- | --- |

G.

întrucât măsurile de gestionare a pescuitului adoptate în cadrul PCP dau rezultate, deoarece fac să crească numărul de stocuri de pești exploatate la niveluri sustenabile, ducând la creșterea productivității stocurilor care erau supraexploatate;

| H. | întrucât încă aproximativ 38 % din stocurile din Atlanticul de Nord-Est și aproximativ 92 % din stocurile evaluate științific în Marea Mediterană și Marea Neagră sunt supraexploatate, adică exploatate peste nivelurile producției maxime durabile (MSY), potrivit CSTEP, în ciuda cerinței legale de a opri pescuitul excesiv până în 2020; constată că în 2017 au fost supraexploatate 62,5 % din stocurile din Marea Mediterană și Marea Neagră, conform raportului SOFIA din 2020 întocmit de FAO; |
| --- | --- |

H.

întrucât încă aproximativ 38 % din stocurile din Atlanticul de Nord-Est și aproximativ 92 % din stocurile evaluate științific în Marea Mediterană și Marea Neagră sunt supraexploatate, adică exploatate peste nivelurile producției maxime durabile (MSY), potrivit CSTEP, în ciuda cerinței legale de a opri pescuitul excesiv până în 2020; constată că în 2017 au fost supraexploatate 62,5 % din stocurile din Marea Mediterană și Marea Neagră, conform raportului SOFIA din 2020 întocmit de FAO;

| I. | întrucât capturile totale admisibile (TAC) propuse de Comisie pentru Atlanticul de Nord-Est au fost în conformitate cu MSY la toate cele 78 de stocuri pentru care au fost disponibile avize științifice; |
| --- | --- |

I.

întrucât capturile totale admisibile (TAC) propuse de Comisie pentru Atlanticul de Nord-Est au fost în conformitate cu MSY la toate cele 78 de stocuri pentru care au fost disponibile avize științifice;

| J. | întrucât, în 2019, Consiliul a stabilit TAC la 62 din 78 de specii în conformitate cu MSY; întrucât din acest motiv se preconizează că în 2020 peste 99 % din debarcările din Marea Baltică, din Marea Nordului și din Atlantic gestionate exclusiv de UE vor proveni din resurse de pescuit gestionate sustenabil; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în 2019, Consiliul a stabilit TAC la 62 din 78 de specii în conformitate cu MSY; întrucât din acest motiv se preconizează că în 2020 peste 99 % din debarcările din Marea Baltică, din Marea Nordului și din Atlantic gestionate exclusiv de UE vor proveni din resurse de pescuit gestionate sustenabil;

| K. | întrucât, în Atlanticul de Nord-Est, biomasa a continuat să crească din 2007, iar în 2018 era cu 48 % mai ridicată decât în 2003 în cazul stocurilor supuse unei evaluări complete; întrucât în Marea Mediterană și în Marea Neagră, situația a rămas practic neschimbată de la începutul seriei de date din 2003, deși, din 2012, este posibil să se fi înregistrat o ușoară creștere a biomasei; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în Atlanticul de Nord-Est, biomasa a continuat să crească din 2007, iar în 2018 era cu 48 % mai ridicată decât în 2003 în cazul stocurilor supuse unei evaluări complete; întrucât în Marea Mediterană și în Marea Neagră, situația a rămas practic neschimbată de la începutul seriei de date din 2003, deși, din 2012, este posibil să se fi înregistrat o ușoară creștere a biomasei;

| L. | întrucât pescuitul la randament economic maxim (REM) se referă la nivelul de captură la care se obțin beneficii economice maxime pentru flotele de pescuit, îmbunătățind astfel reziliența sectorului și menținând stocurile la niveluri peste randamentul sustenabil maxim (MSY); |
| --- | --- |

L.

întrucât pescuitul la randament economic maxim (REM) se referă la nivelul de captură la care se obțin beneficii economice maxime pentru flotele de pescuit, îmbunătățind astfel reziliența sectorului și menținând stocurile la niveluri peste randamentul sustenabil maxim (MSY);

| M. | întrucât gestionarea speciilor pe baza modelului MSY nu se poate aplica în cazul pescuitului de specii multiple, chiar dacă este vorba despre activități de pescuit bine cunoscute și documentate din punct de vedere științific; |
| --- | --- |

M.

întrucât gestionarea speciilor pe baza modelului MSY nu se poate aplica în cazul pescuitului de specii multiple, chiar dacă este vorba despre activități de pescuit bine cunoscute și documentate din punct de vedere științific;

| N. | întrucât studiile științifice pe această temă au exprimat îngrijorări cu privire la impactul negativ pe termen lung pe care îl au anumite utilizări ale tehnicilor de pescuit, cum ar fi uneltele de pescuit de fund și dispozitivele de concentrare a peștilor, asupra stocurilor, biodiversității oceanelor și mediului marin; |
| --- | --- |

N.

întrucât studiile științifice pe această temă au exprimat îngrijorări cu privire la impactul negativ pe termen lung pe care îl au anumite utilizări ale tehnicilor de pescuit, cum ar fi uneltele de pescuit de fund și dispozitivele de concentrare a peștilor, asupra stocurilor, biodiversității oceanelor și mediului marin;

| O. | întrucât PCP încă nu este pusă în aplicare pe deplin, iar unele dintre măsurile sale, precum stabilirea zonelor de refacere a stocurilor de pește, nu au fost introduse; |
| --- | --- |

O.

întrucât PCP încă nu este pusă în aplicare pe deplin, iar unele dintre măsurile sale, precum stabilirea zonelor de refacere a stocurilor de pește, nu au fost introduse;

| P. | întrucât, la nivel global, 66 % din mediul marin a fost modificat ca urmare a presiunii umane, potrivit IPBES, iar 34,2 % din stocurile de pește sunt pescuite la niveluri nesustenabile din punct de vedere biologic, potrivit FAO; |
| --- | --- |

P.

întrucât, la nivel global, 66 % din mediul marin a fost modificat ca urmare a presiunii umane, potrivit IPBES, iar 34,2 % din stocurile de pește sunt pescuite la niveluri nesustenabile din punct de vedere biologic, potrivit FAO;

| Q. | întrucât Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii (UICN) propune ca până în 2020 cel puțin 30 % din totalitatea habitatelor marine să fie transformate într-o rețea de zone marine foarte protejate, printre alte măsuri eficiente de conservare bazate pe zone, cu obiectivul ca în cel puțin 30 % din ocean să nu se deruleze activități extractive, fără a ține cont de consecințele socioeconomice; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii (UICN) propune ca până în 2020 cel puțin 30 % din totalitatea habitatelor marine să fie transformate într-o rețea de zone marine foarte protejate, printre alte măsuri eficiente de conservare bazate pe zone, cu obiectivul ca în cel puțin 30 % din ocean să nu se deruleze activități extractive, fără a ține cont de consecințele socioeconomice;

| R. | întrucât raportul SOFIA din 2020 prezentat de FAO reiterează ideea că gestionarea este cel mai bun instrument de conservare și singura cale către sustenabilitate și că stocurile gestionate temeinic sunt tot mai sustenabile, 78,7 % din debarcările actuale de pește marin la nivel global provenind din stocuri sustenabile biologic; |
| --- | --- |

R.

întrucât raportul SOFIA din 2020 prezentat de FAO reiterează ideea că gestionarea este cel mai bun instrument de conservare și singura cale către sustenabilitate și că stocurile gestionate temeinic sunt tot mai sustenabile, 78,7 % din debarcările actuale de pește marin la nivel global provenind din stocuri sustenabile biologic;

| S. | întrucât strategia UE în domeniul biodiversității din 2030 prevede obiectivul obligatoriu din punct de vedere juridic ca din zona maritimă a UE cel puțin 30 % să fie protejată și 10 % să fie strict protejată; |
| --- | --- |

S.

întrucât strategia UE în domeniul biodiversității din 2030 prevede obiectivul obligatoriu din punct de vedere juridic ca din zona maritimă a UE cel puțin 30 % să fie protejată și 10 % să fie strict protejată;

| T. | întrucât monitorizarea electronică la distanță, de exemplu transmiterea poziției navei aproape în timp real și înăsprirea controalelor la fața locului, joacă un rol pozitiv în asigurarea respectării ZMP; |
| --- | --- |

T.

întrucât monitorizarea electronică la distanță, de exemplu transmiterea poziției navei aproape în timp real și înăsprirea controalelor la fața locului, joacă un rol pozitiv în asigurarea respectării ZMP;

| U. | întrucât pierderea biodiversității marine are un impact socio-economic asupra sectorului pescuitului, comunităților costiere și de peste mări și societății în ansamblu și, prin urmare, ar trebui prevenită; întrucât, potrivit Băncii Mondiale, refacerea populațiilor de pești ar aduce beneficii economice mai mari decât dacă s-ar menține starea actuală a populațiilor de pești marini; |
| --- | --- |

U.

întrucât pierderea biodiversității marine are un impact socio-economic asupra sectorului pescuitului, comunităților costiere și de peste mări și societății în ansamblu și, prin urmare, ar trebui prevenită; întrucât, potrivit Băncii Mondiale, refacerea populațiilor de pești ar aduce beneficii economice mai mari decât dacă s-ar menține starea actuală a populațiilor de pești marini;

| V. | întrucât habitatele sănătoase, inclusiv bancurile de nisip, „pajiștile” de iarbă de mare și recifele de corali, sunt esențiale pentru refacerea funcționării ecosistemului marin, pentru refacerea stocurilor de pești și pentru a asigura absorbanți de carbon care să atenueze schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

V.

întrucât habitatele sănătoase, inclusiv bancurile de nisip, „pajiștile” de iarbă de mare și recifele de corali, sunt esențiale pentru refacerea funcționării ecosistemului marin, pentru refacerea stocurilor de pești și pentru a asigura absorbanți de carbon care să atenueze schimbărilor climatice;

| W. | întrucât buna gestionare a zonelor marine protejate este esențială pentru a îmbogăți biodiversitatea și pentru a conserva habitatele naturale ale altor specii, precum păsările; |
| --- | --- |

W.

întrucât buna gestionare a zonelor marine protejate este esențială pentru a îmbogăți biodiversitatea și pentru a conserva habitatele naturale ale altor specii, precum păsările;

| X. | întrucât există un consens științific larg că zonele marine protejate pot fi benefice pentru activitățile de pescuit datorită efectului lor de propagare și a efectelor lor pozitive asupra recrutării, de exemplu prin protejarea locurilor de reproducere, a puieților și a femelelor mari cu capacitate ridicată de reproducere; |
| --- | --- |

X.

întrucât există un consens științific larg că zonele marine protejate pot fi benefice pentru activitățile de pescuit datorită efectului lor de propagare și a efectelor lor pozitive asupra recrutării, de exemplu prin protejarea locurilor de reproducere, a puieților și a femelelor mari cu capacitate ridicată de reproducere;

| Y. | întrucât poluarea care provine de pe uscat, mai ales în cazul bazinelor marine parțial închise, și din alte activități marine are, de asemenea, impact asupra refacerii stocurilor de pește; |
| --- | --- |

Y.

întrucât poluarea care provine de pe uscat, mai ales în cazul bazinelor marine parțial închise, și din alte activități marine are, de asemenea, impact asupra refacerii stocurilor de pește;

| Z. | întrucât biomasa totală a speciilor care fac obiectul unei cote în rândul stocurilor gestionate de UE a fost cu 48 % mai mare în 2018 decât în 2003; |
| --- | --- |

Z.

întrucât biomasa totală a speciilor care fac obiectul unei cote în rândul stocurilor gestionate de UE a fost cu 48 % mai mare în 2018 decât în 2003;

| AA. | întrucât peștele sălbatic de captură reprezintă, de departe, cea mai sănătoasă și mai ecologică sursă de proteine din lume, grație amprentei de carbon scăzute a industriei pescuitului; întrucât alimentele pe bază de pește și fructe de mare sunt deci cea mai bună opțiune pentru a combate schimbările climatice; |
| --- | --- |

AA.

întrucât peștele sălbatic de captură reprezintă, de departe, cea mai sănătoasă și mai ecologică sursă de proteine din lume, grație amprentei de carbon scăzute a industriei pescuitului; întrucât alimentele pe bază de pește și fructe de mare sunt deci cea mai bună opțiune pentru a combate schimbările climatice;

| AB. | întrucât până acum Consiliul UE nu a dat curs recomandării Ombudsmanului European, de a publica proactiv documente legate de adoptarea normelor despre TAC; |
| --- | --- |

AB.

întrucât până acum Consiliul UE nu a dat curs recomandării Ombudsmanului European, de a publica proactiv documente legate de adoptarea normelor despre TAC;

| AC. | întrucât pescuitul la MSY aduce în continuare rezultate pozitive în Atlanticul de Nord-Est; |
| --- | --- |

AC.

întrucât pescuitul la MSY aduce în continuare rezultate pozitive în Atlanticul de Nord-Est;

O mai bună gestionare a pescuitului pentru a pune capăt pescuitului excesiv

| 1. | își reiterează apelul de a implementa integral PCP cu scopul de a reface și menține populațiile de pești peste nivelurile de biomasă capabile să asigure MSY; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că natura, peștii și alte organisme vii au valoare intrinsecă, chiar dacă rămân neexploatate de activități umane; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia și statele membre să mărească aria de acoperire a cunoștințelor științifice cu obiectivul ca până în 2025 cel târziu să fie evaluate 100 % din stocurile de pește exploatate în apele europene și să poată fi calculată MSY la toate aceste stocuri dacă este posibil din punct de vedere științific; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că colectarea datelor intră în responsabilitatea statelor membre, aceste date fiind indispensabile pentru a evalua sănătatea stocurilor halieutice; reamintește că, potrivit articolului 23 din Regulamentul (UE) 2017/1004 (13), Comisia trebuie să prezinte Consiliului și Parlamentului un raport privind punerea în aplicare și funcționarea regulamentului; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să își prezinte propunerile privind TAC și Consiliul să stabilească TAC la nivelul MSY, după cum se prevede în Regulamentul PCP; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă Comisia, statele membre și comunitatea științifică să creeze un model bazat pe date științifice pentru a optimiza gestionarea și exploatarea pescuitului de specii multiple; reține că acest model ar trebui să permită aplicarea unor obiective de gestionare similare în cazul utilizării MSY în PCP, permițând, de asemenea, să se urmărească evoluția normelor de gestionare aplicate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă Comisia să aplice mai riguros abordarea ecosistemică în gestionarea pescuitului, inclusiv prin aplicarea treptată a abordărilor bazate pe specii multiple, pentru a reduce la minimum efectele negative ale activităților de pescuit și ale altor factori, precum schimbările climatice, pentru ecosistemele marine, stocurile de pești și societate, asigurând reziliența oceanelor la schimbările climatice; reiterează faptul că documentarea riguroasă a activităților de pescuit și calitatea datelor sunt aspecte esențiale pentru o mai bună gestionare a activităților de pescuit; solicită Comisiei Europene și statelor membre să ia măsurile necesare pentru a îmbunătăți colectarea de date despre pescuitul de agrement, ținând cont de impactul său de mediu și de valoarea sa socioeconomică; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să sprijine în continuare planurile de îmbunătățire a selectivității și a supraviețuirii speciilor nevizate, și, cu scopul de a introduce o abordare ecosistemică în gestionarea pescuitului, să stabilească ce practici afectează negativ stocurile, biodiversitatea oceanelor și mediile marine și să ia măsuri pentru a le limita și a le înlocui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că, după evaluarea PCP până în 2022, UE ar trebui, dacă este necesar, să adapteze practicile actuale de gestionare a pescuitului și să accelereze tranziția către activități de pescuit cu impact redus, nu numai pentru a conserva stocurile de pești la nivelurile actuale, ci și, mai important, pentru a reface stocurile de pești și ecosistemele marine, în consultare cu părțile interesate, mai ales cu sectorul pescuitului, și a sprijini astfel de măsuri prin Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că ar trebui să se acorde în mod deosebit atenție și sprijin pescuitului la scară mică, care, potențial, este mai puțin distrugător și mai sustenabil, nu numai din perspectiva gestionării ecologice a resurselor, ci și din punct de vedere socioeconomic; |
| --- | --- |

10.

| 11. | roagă Comisia să susțină armonizarea indicatorilor aferenți criteriului (III.) de stare bună ecologică în DCSMM pentru ca statele membre să poată avea puncte de referință comune și o metodologie de evaluare comună; |
| --- | --- |

11.

| 12. | roagă Comisia să studieze dacă are rost să se folosească și alți indicatori decât MSY în gestionarea pescuitului, care să țină seama de interacțiunile dintre specii și de factorii socioeconomici și de efectele schimbărilor climatice și poluării; reține că în unele țări se studiază și se aplică și alți indicatori, cum ar fi MEY; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că pentru a limita presiunea exercitată de activitățile umane asupra stocurilor halieutice este nevoie în primul rând de cercetare și inovare în sectorul pescuitului pentru a pune la punct bune practici legate de economia circulară, sustenabilitate și selectivitatea uneltelor de pescuit; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază importanța pescuitului costier la scară mică și consideră că acest sector poate avea o contribuție semnificativă la tranziția către o gestionare sustenabilă a stocurilor de pește; invită, prin urmare, statele membre să mărească procentul alocat acestui sector în cadrul cotelor naționale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită Comisiei să vegheze ca statele membre să adopte programe de colectare a datelor despre impactul activităților de pescuit asupra mediului în general, inclusiv asupra capturilor accidentale de specii sensibile și asupra fundului mării; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită Consiliului să publice în mod proactiv toate documentele referitoare la adoptarea reglementărilor privind TAC, în conformitate cu recomandarea Ombudsmanului, și să respecte Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 și Regulamentul (CE) nr. 1367/2006; |
| --- | --- |

16.

Extinderea și mai buna gestionare a rețelei de zone protejate

| 17. | subliniază că deși Uniunea Europeană a făcut progrese și a îndeplinit obiectivul de a desemna 10 % din apele europene ca zone protejate, rețeaua de zone marine protejate (ZMP) este departe de a funcționa perfect și că doar o mică parte din ZMP-urile existente dispun de planuri de gestionare și de măsuri de protecție; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că, atunci când au succes, ZMP-urile oferă mari beneficii socioeconomice, în special pentru comunitățile costiere și pentru sectorul pescuitului și al turismului, putând îndeplini funcții ecologice esențiale pentru reproducerea stocurilor de pește (oferind zone de depunere a icrelor și pepiniere), putându-le îmbunătăți reziliența; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apreciază propunerea Comisiei din Strategia sa în domeniul biodiversității pentru 2030 de a proteja cel puțin 30 % din zona maritimă a UE, inclusiv prin instituirea unor zone de refacere a stocurilor, astfel cum se prevede în PCP, și a unor zone în care sunt restricționate cele mai distructive tehnici de pescuit și activități economice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | cere ca o treime din această suprafață (adică 10 % din apele europene) să beneficieze de un nivel ridicat de protecție, cuprinzând zone în care să fie interzise toate capturile și activitățile economice (zone „no take”); |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită Comisiei să însoțească orice propunere legislativă de evaluări ale impactului bazate pe cele mai bune avize științifice disponibile și realizate în strânsă coordonare cu comunitățile și autoritățile locale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | îndeamnă Comisia să adopte orientări pentru punerea în aplicare a obiectivelor privind ZMP-urile la nivelul fiecărei regiuni maritime din UE, pentru a asigura o distribuție geografică echilibrată și reprezentativitate ecologică; |
| --- | --- |

22.

| 23. | îndeamnă statele membre să desemneze și alte ZMP în temeiul Directivelor privind păsările (14) și habitatele (15) și al DCSMM, pentru a atinge aceste obiective; |
| --- | --- |

23.

| 24. | dorește ca zonele marine protejate să fie înființate ca părți ale unei rețele coerente de zone conectate, incluzând și zone din larg și cu apă adâncă; reamintește cerința de a înceta pescuitul cu unelte de pescuit de fund la adâncimi sub 400 m în zonele în care se știe că există sau pot exista ecosisteme marine vulnerabile (EMV); |
| --- | --- |

24.

| 25. | îndeamnă Comisia să stabilească pe baze științifice orientări stricte pentru gestionarea ZMP-urilor pentru statele membre și să facă o clasificare a ZMP-urilor, luând în considerare etapa de înființare, planurile de gestionare și beneficiile ecosistemice, bazându-se pe orientări existente ca, de exemplu, standardele globale ale UICN; |
| --- | --- |

25.

| 26. | roagă insistent Comisia să adauge la acordurile din domeniul pescuitului cu țările terțe măsuri de gestionare și de guvernanță, cum ar fi zonele marine protejate, creând astfel condiții pentru a ameliora gestionarea stocurilor de pește și a contracara numeroase efecte cumulative, ca poluarea, pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și înmulțirea anumitor practici, precum pescuitul industrial, care pun în pericol durabilitatea anumitor stocuri; |
| --- | --- |

26.

| 27. | îndeamnă statele membre să întocmească planuri de gestionare riguroase și eficiente pentru ZMP-urile existente și să introducă măsuri de monitorizare, supraveghere și control mai stricte pentru a asigura respectarea ZMP-urilor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită ca atât sectorul pescuitului comercial, cât și cel al pescuitului recreativ, precum și organizațiile relevante cu competențe în gestionarea activităților umane și economice pe mare [de exemplu, organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) sau Organizația Maritimă Internațională] să fie implicate în controlul, monitorizarea și supravegherea ZMP-urilor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că este nevoie de o supraveghere mai riguroasă a măsurilor de gestionare a pescuitului în cadrul siturilor Natura 2000, transmise de statele membre, pentru a îndeplini obiectivele de conservare în acord cu articolul 11 din PCP; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că zonele ar trebui desemnate, iar măsurile de gestionare elaborate pe baza celor mai bune recomandări științifice disponibile; |
| --- | --- |

30.

| 31. | recunoaște că pentru a avea succes ZMP-urile și alte zone protejate au nevoie de o bază științifică solidă și să fie acceptate de pescarii comerciali și de agrement, comunitățile costiere și alte părți interesate, și de o comunicare clară cu privire la ce anume, cum și de ce este protejat; cere așadar ca sectorul pescuitului, inclusiv componenta sa artizanală, precum și organismele științifice de gestionare a activităților de pescuit și alte părți interesate relevante, să fie asociate la proiectarea, gestionarea și monitorizarea ZMP-urilor; cere să se încurajeze participarea societății civile prin crearea unor zone de educație marină; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că stabilirea zonelor marine protejate presupune o abordare cuprinzătoare și coerentă, care nu trebuie să se rezume la limitarea activităților de pescuit comercial, ci să ia în vizor și alte activități, de pildă explorarea și exploatarea combustibililor fosili, mineritul, acvacultura la scară largă, dragarea, parcurile eoliene offshore, transportul și pescuitul de agrement și alte activități recreative; |
| --- | --- |

32.

| 33. | roagă statele membre să extindă rețeaua de zone de refacere a stocurilor de pește în cadrul PCP, mai ales atunci când există dovezi clare despre existența unor concentrații semnificative de pești sub mărimea minimă de referință pentru conservare sau despre prezența unor zone de depunere a icrelor; subliniază că evaluarea privind desemnarea și succesul acestor zone trebuie inclusă în viitorul raport privind funcționarea PCP; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia și statele membre ca, în cadrul negocierilor internaționale privind un tratat pentru conservarea și utilizarea durabilă a biodiversității marine în zonele din afara jurisdicției naționale și în cadrul ORGP-urilor, să promoveze un mecanism global ambițios prin care să se creeze zone marine protejate în marea liberă sau în zone din afara jurisdicției naționale și după ce se ajunge la un acord privind diversitatea biologică marină în afara jurisdicțiilor naționale, să își asume un rol proactiv în crearea unor noi instrumente de gestionare bazate pe zone, inclusiv ZMP-uri în marea liberă; reamintește că înființarea de ZMP-uri în zone din afara jurisdicțiilor naționale trebuie sprijinită de evaluări ale impactului socioeconomic și ecologic bazate pe cele mai bune avize științifice disponibile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze ideea că întregul ocean oferă omenirii servicii ecosistemice și că, prin urmare, oceanul trebuie recunoscut ca spațiu comun la nivel mondial în negocierile internaționale purtate sub auspiciile ONU; |
| --- | --- |

35.

Combaterea altor factori de mediu care amenință refacerea stocurilor de pești

| 36. | subliniază că acțiunile rapide și ferme de combatere a schimbărilor climatice sunt esențiale pentru conservarea unor populații și habitate de organisme marine sănătoase și, implicit, pentru continuitatea activității de pescuit sustenabil și securitatea alimentară pe termen lung; reamintește că, potrivit articolului 2 din Acordul de la Paris privind schimbările climatice, părțile trebuie să încerce să mărească capacitatea de adaptare la efectele negative ale schimbărilor climatice și să stimuleze reziliența climatică și o dezvoltare economică cu emisii scăzute de gaze cu efect de seră, de o manieră care să nu amenințe producția alimentară; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază contribuția pozitivă a ZMP-urilor la adaptarea climatică, prin întărirea rezilienței ecosistemelor; îndeamnă statele membre să acorde un rol mai proeminent rețelelor de ZMP-uri în strategiile lor naționale de adaptare climatică; |
| --- | --- |

37.

| 38. | relevă că pentru a reface stocurile de pești și a le menține la un nivel de exploatare sustenabil trebuie abordate anumite efecte antropice legate de schimbările climatice, cum ar fi reducerea cantității de oxigen și acidificarea, și diverse surse de poluare terestre dar și marine cu impact asupra refacerii stocurilor de pești și care contribuie la fragilizarea lor, precum nitrații, apele reziduale, îngrășămintele, pesticidele, substanțele chimice toxice, poluarea din activități industriale și turismul de masă, reziduurile din acvacultură, poluarea cu plastic și microplastic, cremele solare, hormonii, poluarea sonoră, scurgerile de petrol și uneltele de pescuit pierdute sau aruncate în mare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită Comisiei să publice un studiu privind impactul acestor surse diverse de poluare asupra refacerii stocurilor de pești și asupra ecosistemelor marine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că pescarii trebuie implicați în lupta împotriva poluării mărilor și oceanelor; invită, prin urmare, Comisia să îndemne statele membre să adopte reglementări care să le permită pescarilor să aducă la țărm deșeurile pescuite pe mare; consideră că aceste prevederi ar trebui să stabilească mecanisme de recompensare a pescarilor și sisteme adecvate de colectare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază importanța creșterii ratei de supraviețuire a speciilor nevizate prin reducerea vătămărilor și a stresului provocate în timpul capturării și al eliberării; |
| --- | --- |

41.

| 42. | roagă Comisia să ia în considerare aceste solicitări și să le trateze în noul său plan de acțiune pentru conservarea resurselor piscicole și protejarea ecosistemelor marine, pe care intenționează să le prezinte până în 2021, la revizuirea PCP, precum și în toate propunerile legislative viitoare; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

(2)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

(3)  JO L 198, 25.7.2019, p. 105.

(4)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(5)  JO L 20, 26.1.2010, p. 7.

(6)  JO L 303, 18.11.2009, p. 1.

(7)  JO L 257, 28.8.2014, p. 135.

(8)  JO L 375, 31.12.1991, p. 1.

(9)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

(10)  JO L 264, 25.9.2006, p. 13.

(11)  JO C 458, 19.12.2018, p. 9.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0015.

(13)  Regulamentul (UE) 2017/1004 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 privind instituirea unui cadru al Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 199/2008 al Consiliului. JO L 157, 20.6.2017, p. 1.

(14)  Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice. JO L 20, 26.1.2010, p. 7.

(15)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică. JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/137 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/137

---

P9_TA(2021)0018

Arestarea lui Alexei Navalnîi

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la arestarea lui Alexei Navalnîi (2021/2513(RSP))

(2021/C 456/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, în special cea din 17 septembrie 2020 referitoare la situația din Rusia: otrăvirea lui Alexei Navalnîi (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, în special cea din 17 septembrie 2020 referitoare la situația din Rusia: otrăvirea lui Alexei Navalnîi (1),

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 9 decembrie 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 9 decembrie 1998,

| — | având în vedere Convenția privind interzicerea dezvoltării, producerii, stocării și folosirii armelor chimice și distrugerea acestora (Convenția privind armele chimice), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind interzicerea dezvoltării, producerii, stocării și folosirii armelor chimice și distrugerea acestora (Convenția privind armele chimice),

| — | având în vedere Constituția Federației Ruse, în special capitolul 2, mai exact articolul 29, care protejează libertatea de exprimare, precum și obligațiile internaționale în domeniul drepturilor omului pe care Rusia s-a angajat să le respecte ca membră a Consiliului Europei, a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și a ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Federației Ruse, în special capitolul 2, mai exact articolul 29, care protejează libertatea de exprimare, precum și obligațiile internaționale în domeniul drepturilor omului pe care Rusia s-a angajat să le respecte ca membră a Consiliului Europei, a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și a ONU,

| — | având în vedere declarațiile Președintelui Consiliului European și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 17 ianuarie 2021 și ale Președintei Comisiei Europene din 18 ianuarie 2021, după arestarea lui Alexei Navalnîi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Președintelui Consiliului European și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 17 ianuarie 2021 și ale Președintei Comisiei Europene din 18 ianuarie 2021, după arestarea lui Alexei Navalnîi,

| — | având în vedere declarațiile liderilor statelor membre ale UE referitoare la arestarea lui Alexei Navalnîi după sosirea la Moscova, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile liderilor statelor membre ale UE referitoare la arestarea lui Alexei Navalnîi după sosirea la Moscova,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 1 octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 1 octombrie 2020,

| — | având în vedere rezultatele Consiliului Afaceri Externe din 12 octombrie 2020 și acordul politic la care s-a ajuns pentru a impune măsuri restrictive împotriva celor implicați în tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele Consiliului Afaceri Externe din 12 octombrie 2020 și acordul politic la care s-a ajuns pentru a impune măsuri restrictive împotriva celor implicați în tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi,

| — | având în vedere hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) în cauzele Navalnîi/Rusia din 17 octombrie 2017, Navalnîi/Rusia din 15 noiembrie 2018 și Navalnîi/Rusia (nr. 2) din 9 aprilie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) în cauzele Navalnîi/Rusia din 17 octombrie 2017, Navalnîi/Rusia din 15 noiembrie 2018 și Navalnîi/Rusia (nr. 2) din 9 aprilie 2019,

| — | având în vedere regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului, cunoscut și ca Legea Magnițki la nivel european, adoptat de Consiliu la 7 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului, cunoscut și ca Legea Magnițki la nivel european, adoptat de Consiliu la 7 decembrie 2020,

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Alexei Navalnîi, politician rus de prim rang, avocat și activist anticorupție, a dezvăluit numeroase cazuri de corupție în care sunt implicate firme și politicieni ruși, a condus mai multe proteste publice în toată Rusia și a devenit unul dintre puținii lideri de succes ai opoziției ruse; |
| --- | --- |

A.

întrucât Alexei Navalnîi, politician rus de prim rang, avocat și activist anticorupție, a dezvăluit numeroase cazuri de corupție în care sunt implicate firme și politicieni ruși, a condus mai multe proteste publice în toată Rusia și a devenit unul dintre puținii lideri de succes ai opoziției ruse;

| B. | întrucât Alexei Navalnîi este unul dintre cei mai importanți opozanți ai autorităților ruse și ai președintelui Putin și, prin hotărârea și curajul, reprezintă „o rază de speranță” pentru toți aceia din Rusia care consideră că libertatea, democrația, pluralismul politic și responsabilitatea sunt posibile în țara lor; |
| --- | --- |

B.

întrucât Alexei Navalnîi este unul dintre cei mai importanți opozanți ai autorităților ruse și ai președintelui Putin și, prin hotărârea și curajul, reprezintă „o rază de speranță” pentru toți aceia din Rusia care consideră că libertatea, democrația, pluralismul politic și responsabilitatea sunt posibile în țara lor;

| C. | întrucât, la 17 ianuarie 2021, Alexei Navalnîi a fost arestat în Aeroportul Internațional Sheremetyevo din Moscova, la întoarcerea sa în Rusia din Germania, unde a primit îngrijiri medicale după otrăvirea sa în Rusia, și a fost împiedicat să își vadă avocații; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 17 ianuarie 2021, Alexei Navalnîi a fost arestat în Aeroportul Internațional Sheremetyevo din Moscova, la întoarcerea sa în Rusia din Germania, unde a primit îngrijiri medicale după otrăvirea sa în Rusia, și a fost împiedicat să își vadă avocații;

| D. | întrucât, la 18 ianuarie 2021, Alexei Navalnîi a fost condamnat la 30 de zile de închisoare, în așteptarea procesului, în cadrul unei proceduri de audiere fără precedent și organizate în grabă, care a avut loc la o secție de poliție, în absența avocatului său; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 18 ianuarie 2021, Alexei Navalnîi a fost condamnat la 30 de zile de închisoare, în așteptarea procesului, în cadrul unei proceduri de audiere fără precedent și organizate în grabă, care a avut loc la o secție de poliție, în absența avocatului său;

| E. | întrucât au fost arestate aproximativ 70 de persoane, inclusiv jurnaliști și susținători ai lui Alexei Navalnîi, care îl așteptau pe acesta să se întoarcă; |
| --- | --- |

E.

întrucât au fost arestate aproximativ 70 de persoane, inclusiv jurnaliști și susținători ai lui Alexei Navalnîi, care îl așteptau pe acesta să se întoarcă;

| F. | întrucât Alexei Navalnîi a fost transportat în Germania, cu acordul autorităților ruse, pentru a primi îngrijiri medicale după ce a fost otrăvit la 20 august 2020; întrucât un proiect comun al unei rețele de jurnaliști de investigație, la care a participat echipa de investigații Bellingcat, a reușit să identifice mai mulți dintre autorii implicați în otrăvire, toți fiind agenți ai serviciilor secrete ale Federației Ruse; |
| --- | --- |

F.

întrucât Alexei Navalnîi a fost transportat în Germania, cu acordul autorităților ruse, pentru a primi îngrijiri medicale după ce a fost otrăvit la 20 august 2020; întrucât un proiect comun al unei rețele de jurnaliști de investigație, la care a participat echipa de investigații Bellingcat, a reușit să identifice mai mulți dintre autorii implicați în otrăvire, toți fiind agenți ai serviciilor secrete ale Federației Ruse;

| G. | întrucât spitalul Charité din Berlin a ajuns la concluzia că Alexei Navalnîi a fost otrăvit cu un agent neurotoxic din grupul Noviciok, o clasă de agenți neurotoxici de uz militar dezvoltată de Uniunea Sovietică și Federația Rusă care sunt disponibili doar pentru structurile militare și serviciile secrete din Rusia; întrucât natura otrăvirii a fost confirmată de mai multe laboratoare din Germania, Franța și Suedia, precum și de Organizația pentru Interzicerea Armelor Chimice (OIAC); |
| --- | --- |

G.

întrucât spitalul Charité din Berlin a ajuns la concluzia că Alexei Navalnîi a fost otrăvit cu un agent neurotoxic din grupul Noviciok, o clasă de agenți neurotoxici de uz militar dezvoltată de Uniunea Sovietică și Federația Rusă care sunt disponibili doar pentru structurile militare și serviciile secrete din Rusia; întrucât natura otrăvirii a fost confirmată de mai multe laboratoare din Germania, Franța și Suedia, precum și de Organizația pentru Interzicerea Armelor Chimice (OIAC);

| H. | întrucât, în temeiul Convenției privind armele chimice, orice otrăvire a unei persoane prin utilizarea unui agent neurotoxic este considerată o utilizare a armelor chimice și întrucât utilizarea armelor chimice de către oricine în orice circumstanțe constituie o încălcare gravă a dreptului internațional și a standardelor internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în temeiul Convenției privind armele chimice, orice otrăvire a unei persoane prin utilizarea unui agent neurotoxic este considerată o utilizare a armelor chimice și întrucât utilizarea armelor chimice de către oricine în orice circumstanțe constituie o încălcare gravă a dreptului internațional și a standardelor internaționale privind drepturile omului;

| I. | întrucât UE, împreună cu partenerii internaționali, a solicitat autorităților ruse să investigheze temeinic tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi utilizând un agent neurochimic interzis, să coopereze pe deplin cu OIAC pentru a asigura o anchetă internațională imparțială și să-i aducă pe cei responsabili în fața justiției; întrucât, până în prezent, autoritățile ruse nu au desfășurat nicio anchetă amănunțită și imparțială, iar Rusia a respins explicit toate cererile de a efectua o anchetă; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE, împreună cu partenerii internaționali, a solicitat autorităților ruse să investigheze temeinic tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi utilizând un agent neurochimic interzis, să coopereze pe deplin cu OIAC pentru a asigura o anchetă internațională imparțială și să-i aducă pe cei responsabili în fața justiției; întrucât, până în prezent, autoritățile ruse nu au desfășurat nicio anchetă amănunțită și imparțială, iar Rusia a respins explicit toate cererile de a efectua o anchetă;

| J. | întrucât, la 15 octombrie 2020, pentru că Rusia nu a desfășurat nicio anchetă și nu a cooperat cu OIAC, UE a impus sancțiuni împotriva a șase cetățeni ruși și a unei entități implicate în această crimă; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 15 octombrie 2020, pentru că Rusia nu a desfășurat nicio anchetă și nu a cooperat cu OIAC, UE a impus sancțiuni împotriva a șase cetățeni ruși și a unei entități implicate în această crimă;

| K. | întrucât faptul că tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi a avut loc în perioada premergătoare alegerilor locale și regionale din Rusia din septembrie 2020 trezește o îngrijorare deosebită în ceea ce privește situația democrației, a libertăților fundamentale și a drepturilor omului în această țară; |
| --- | --- |

K.

întrucât faptul că tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi a avut loc în perioada premergătoare alegerilor locale și regionale din Rusia din septembrie 2020 trezește o îngrijorare deosebită în ceea ce privește situația democrației, a libertăților fundamentale și a drepturilor omului în această țară;

| L. | întrucât Serviciul Federal al Penitenciarelor din Rusia a anunțat că Alexei Navalnîi a fost arestat în așteptarea unei audieri în instanță pentru încălcarea termenilor unei condamnări anterioare cu suspendare, în așa-numita cauză Yves Rocher, dar, de fapt, el se afla în convalescență după tentativa de asasinat orchestrată de autoritățile ruse; |
| --- | --- |

L.

întrucât Serviciul Federal al Penitenciarelor din Rusia a anunțat că Alexei Navalnîi a fost arestat în așteptarea unei audieri în instanță pentru încălcarea termenilor unei condamnări anterioare cu suspendare, în așa-numita cauză Yves Rocher, dar, de fapt, el se afla în convalescență după tentativa de asasinat orchestrată de autoritățile ruse;

| M. | întrucât, într-o hotărâre din 17 octombrie 2017, CEDO a hotărât că Alexei Navalnîi și fratele său, Oleg, au fost condamnați pe nedrept pentru infracțiuni financiare în așa-numita cauză Yves Rocher din 2014 și că instanțele din Rusia au pronunțat hotărâri „arbitrare și vădit nerezonabile” în această cauză, și a obligat Federația Rusă să plătească celor doi frați peste 80 000 EUR cu titlu de despăgubiri și cheltuieli de judecată; |
| --- | --- |

M.

întrucât, într-o hotărâre din 17 octombrie 2017, CEDO a hotărât că Alexei Navalnîi și fratele său, Oleg, au fost condamnați pe nedrept pentru infracțiuni financiare în așa-numita cauză Yves Rocher din 2014 și că instanțele din Rusia au pronunțat hotărâri „arbitrare și vădit nerezonabile” în această cauză, și a obligat Federația Rusă să plătească celor doi frați peste 80 000 EUR cu titlu de despăgubiri și cheltuieli de judecată;

| N. | întrucât Alexei Navalnîi a fost atacat, plasat în detenție, arestat și condamnat anterior, în încercarea de a stopa activitățile sale politice și publice; întrucât autoritățile ruse au folosit condamnările anterioare motivate politic ale lui Alexei Navalnîi pentru a-l împiedica să candideze la alegerile prezidențiale din Rusia din 2018; |
| --- | --- |

N.

întrucât Alexei Navalnîi a fost atacat, plasat în detenție, arestat și condamnat anterior, în încercarea de a stopa activitățile sale politice și publice; întrucât autoritățile ruse au folosit condamnările anterioare motivate politic ale lui Alexei Navalnîi pentru a-l împiedica să candideze la alegerile prezidențiale din Rusia din 2018;

| O. | întrucât, la 18 ianuarie 2021, autoritățile ruse au inițiat o nouă cauză penală împotriva lui Alexei Navalnîi, acuzându-l de fraudă legată de transferul de fonduri către diferite organizații caritabile; |
| --- | --- |

O.

întrucât, la 18 ianuarie 2021, autoritățile ruse au inițiat o nouă cauză penală împotriva lui Alexei Navalnîi, acuzându-l de fraudă legată de transferul de fonduri către diferite organizații caritabile;

| P. | întrucât drepturile la libertatea de gândire și de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică sunt consacrate în Constituția Federației Ruse; întrucât Federația Rusă este semnatară a Declarației universale a drepturilor omului și a CEDO și este membră a Consiliului Europei și s-a angajat, prin urmare, să respecte standardele și principiile internaționale care reglementează statul de drept, drepturile omului și libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

P.

întrucât drepturile la libertatea de gândire și de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică sunt consacrate în Constituția Federației Ruse; întrucât Federația Rusă este semnatară a Declarației universale a drepturilor omului și a CEDO și este membră a Consiliului Europei și s-a angajat, prin urmare, să respecte standardele și principiile internaționale care reglementează statul de drept, drepturile omului și libertățile fundamentale;

| Q. | întrucât, potrivit renumitei organizații ruse pentru drepturile omului „Memorial”, în Federația Rusă există peste 300 de deținuți politici și din motive religioase; întrucât UE dă dovadă de solidaritate cu toți dizidenții și cu poporul rus, care, în ciuda amenințării la adresa libertății și a vieții lor și a presiunii exercitate de Kremlin și de autoritățile ruse, continuă să lupte pentru libertate, drepturile omului și democrație; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, potrivit renumitei organizații ruse pentru drepturile omului „Memorial”, în Federația Rusă există peste 300 de deținuți politici și din motive religioase; întrucât UE dă dovadă de solidaritate cu toți dizidenții și cu poporul rus, care, în ciuda amenințării la adresa libertății și a vieții lor și a presiunii exercitate de Kremlin și de autoritățile ruse, continuă să lupte pentru libertate, drepturile omului și democrație;

| R. | întrucât situația drepturilor omului și a statului de drept continuă să se deterioreze în Rusia, autoritățile făcând eforturi sistematice de a reduce la tăcere libertatea de exprimare, a limita libertatea de întrunire, a obstrucționa activitățile opoziției, a reacționa prin măsuri represive la adresa oricăror activități care vor să demaște corupția și a înăbuși activitățile societății civile din Rusia; |
| --- | --- |

R.

întrucât situația drepturilor omului și a statului de drept continuă să se deterioreze în Rusia, autoritățile făcând eforturi sistematice de a reduce la tăcere libertatea de exprimare, a limita libertatea de întrunire, a obstrucționa activitățile opoziției, a reacționa prin măsuri represive la adresa oricăror activități care vor să demaște corupția și a înăbuși activitățile societății civile din Rusia;

| S. | întrucât încălcarea dreptului internațional în Ucraina și Georgia, asasinatele politice susținute de stat și eliminarea fizică a liderilor opoziției, a jurnaliștilor și a altor persoane, ca în cazul lui Boris Nemțov, Anna Politkovskaya, Serghei Magnițki și alții, au rămas nesancționate; întrucât numeroasele tentative de asasinare prin otrăvire și alte mijloace, precum și refuzul de a coopera cu privire la cauza referitoare la doborârea aeronavei care efectua zborul MH17 au dus la o deteriorare fără precedent a relațiilor cu Federația Rusă; |
| --- | --- |

S.

întrucât încălcarea dreptului internațional în Ucraina și Georgia, asasinatele politice susținute de stat și eliminarea fizică a liderilor opoziției, a jurnaliștilor și a altor persoane, ca în cazul lui Boris Nemțov, Anna Politkovskaya, Serghei Magnițki și alții, au rămas nesancționate; întrucât numeroasele tentative de asasinare prin otrăvire și alte mijloace, precum și refuzul de a coopera cu privire la cauza referitoare la doborârea aeronavei care efectua zborul MH17 au dus la o deteriorare fără precedent a relațiilor cu Federația Rusă;

| T. | întrucât, din decembrie 2020, Uniunea Europeană dispune, în setul său de instrumente, de regimul mondial de sancțiuni în materie de drepturi ale omului, care vizează persoane și entități responsabile, implicate în încălcări grave ale drepturilor omului și abuzuri la nivel mondial sau asociate cu acestea, |
| --- | --- |

T.

întrucât, din decembrie 2020, Uniunea Europeană dispune, în setul său de instrumente, de regimul mondial de sancțiuni în materie de drepturi ale omului, care vizează persoane și entități responsabile, implicate în încălcări grave ale drepturilor omului și abuzuri la nivel mondial sau asociate cu acestea,

| 1. | solicită eliberarea imediată și necondiționată a lui Alexei Navalnîi și a tuturor persoanelor reținute în legătură cu întoarcerea sa în Rusia, fie că sunt jurnaliști, colaboratori din echipa lui Navalnîi sau cetățeni care își exprimau susținerea pentru acesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă ferm arestarea lui Alexei Navalnîi și a susținătorilor săi și represiunea motivată politic exercitată împotriva lor de către autoritățile ruse, inclusiv prin utilizarea sistemului judiciar; condamnă încă o dată tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi și își exprimă profunda îngrijorare cu privire la restrângerea spațiului de expresie de care dispun opoziția politică, disidenții și societatea civilă din Federația Rusă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă în termenii cei mai fermi comportamentul Federației Ruse, pe care îl consideră inadecvat pentru un membru al Consiliului Europei și al OSCE, care s-a angajat să respecte libertățile fundamentale, drepturile omului și statul de drept, consacrate în Convenția europeană a drepturilor omului și în Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice; încurajează Consiliul Europei și OSCE să ia măsurile corespunzătoare pentru a evalua încălcările angajamentelor asumate de Federația Rusă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că arestarea oponenților politici contravine angajamentelor internaționale ale Rusiei și insistă asupra depolitizării sistemului judiciar și a respectării dreptului la un proces echitabil și a dreptului la consiliere juridică; invită Comitetul de Miniștri și statele membre ale Consiliului Europei să utilizeze competențele consacrate la articolul 46 alineatul (4) din Convenția europeană a drepturilor omului pentru a prezenta CEDO o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Federației Ruse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită autoritățile ruse să înceteze hărțuirea, intimidarea, violența și represiunea împotriva vocilor independente și a disidenților, punând capăt impunității dominante care a dus deja la pierderea vieților a numeroși jurnaliști, activiști, apărători ai drepturilor omului și politicieni din opoziție și să se asigure că aceștia pot să își desfășoare activitățile, fără a se teme pentru viața lor sau a membrilor familiilor sau a prietenilor lor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că tentativa de asasinare a lui Alexei Navalnîi și arestarea lui imediată la întoarcerea în Rusia urmărește descurajarea denunțării în continuare a corupției grave a regimului și fac parte dintr-un efort sistematic de a-i reduce la tăcere și a-i elimina pe Navalnîi, opoziția politică și alți disidenți din țară, în special în perspectiva viitoarelor alegeri parlamentare din toamna anului 2021; consideră că, procedând astfel, regimul își exprimă disprețul față de popor, urmărește fără scrupule să rămână la putere și privează oamenii de orice șansă la democrație și libertate; își exprimă solidaritatea cu forțele democratice din Rusia, care s-au angajat să promoveze o societate deschisă și liberă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | evidențiază hotărârea sa de a monitoriza îndeaproape evoluția situației lui Alexei Navalnîi, precum și starea sa, atât fizică, cât și mentală, pentru care autoritățile ruse sunt singurele responsabile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă utilizarea repetată de către Federația Rusă a agenților chimici neurotoxici împotriva cetățenilor ruși și reamintește că utilizarea armelor chimice în orice circumstanțe constituie o infracțiune condamnabilă în temeiul dreptului internațional, în special în temeiul Convenției privind armele chimice; continuă să îndemne autoritățile ruse să furnizeze OIAC informații complete cu privire la programul său Noviciok și să-i ancheteze, să-i trimită în judecată și să-i tragă la răspundere, fără întârziere, pe cei responsabili de crima comisă împotriva lui Alexei Navalnîi; își reiterează apelul pentru realizarea unei anchete internaționale privind încălcarea angajamentelor internaționale ale Rusiei în domeniul armelor chimice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Consiliul să adopte o poziție activă cu privire la această chestiune în cadrul următoarelor reuniuni și să consolideze în mod semnificativ măsurile restrictive ale UE față de Rusia, inclusiv prin sancționarea persoanelor fizice și juridice implicate în decizia de a-l aresta și a-l plasa în detenție pe Alexei Navalnîi; consideră, în plus, că UE ar trebui să impună și alte măsuri restrictive specifice, în cadrul regimului global de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului, împotriva tuturor persoanelor care au fost implicate în atacurile împotriva lui Alexei Navalnîi sau care poartă răspunderea pentru ele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă Consiliul să introducă sancțiuni împotriva oligarhilor ruși care au legături cu regimul și a apropiaților președintelui Putin, precum și a propagandiștilor din media care dețin active în Uniunea Europeană și se bucură de libertatea de a călători în statele membre; consideră că aceste sancțiuni ar trebui extinse și la membrii apropiați ai familiilor lor; susține că Uniunea Europeană nu ar trebui să mai întâmpine cu brațele deschise pe rușii îmbogățiți din surse neclare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită UE și statele sale membre să elaboreze o nouă strategie pentru relațiile UE cu Rusia, axată pe sprijinirea societății civile, care promovează valorile democratice, statul de drept, libertățile fundamentale și drepturile omului; invită UE și statele sale membre să revizuiască în mod critic cooperarea cu Rusia prin diverse platforme de politică externă și proiecte precum Nord Stream 2, a cărui finalizare ar trebui oprită imediat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită guvernul rus și Duma de Stat să revizuiască cadrului juridic privind alegerile și legislația referitoare la agenții străini și organizațiile indezirabile, pentru a facilita pluralismul și organizarea de alegeri libere și corecte, în conformitate cu standardele internaționale, și a crea condiții egale pentru candidații opoziției; solicită guvernului rus să garanteze tuturor partidelor democratice acces egal și șanse egale în timpul viitoarelor alegeri pentru Duma de Stat, deoarece neînregistrarea partidelor reprezintă un abuz în procedura de înregistrare care distruge competiția politică și democrația pluralistă; subliniază convergența tot mai accentuată de atitudini și tactici între regimul din Rusia și dictatura din Belarus; observă că ambele regimuri se tem de cererea tot mai mare de schimbare în rândul populației lor, motiv pentru care consideră frauda electorală drept o soluție politică convenabilă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | regretă faptul că nu i s-a permis lui Alexei Navalnîi să se adreseze Comisiei pentru afaceri juridice și drepturile omului a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (APCE), programată să aibă loc pe 19 ianuarie 2021, în timp ce delegației parlamentare ruse i s-a permis recent să își reia locul în APCE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își reiterează apelul adresat Serviciului European de Acțiune Externă și statelor membre de a continua să monitorizeze îndeaproape situația drepturilor omului în Federația Rusă și invită Delegația UE în Rusia și ambasadele statelor membre să continue monitorizarea cauzelor în instanță care se referă la organizații ale societății civile, politicieni și activiști din opoziție, inclusiv cazul lui Alexei Navalnîi; solicită Uniunii să acorde mai mult sprijin dizidenților ruși, organizațiilor neguvernamentale și organizațiilor societății civile, precum și mass-mediei și reporterilor independenți; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită statele membre ale UE să își coordoneze pozițiile față de Rusia și să se exprime cu o singură voce în dialogurile bilaterale și multilaterale cu autoritățile ruse; evidențiază, de asemenea, că UE ar trebui să profite de schimbarea administrației de la Washington pentru a consolida unitatea transatlantică în protejarea democrației și a valorilor fundamentale împotriva regimurilor autoritare; reamintește că Parlamentul susține poporul rus în lupta sa pentru libertățile fundamentale, drepturile omului și democrație; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și președintelui, guvernului și Dumei de Stat a Federației Ruse. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0232.

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/141 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/141

---

P9_TA(2021)0019

Ultimele evoluții din cadrul Adunării Naționale a Venezuelei

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la ultimele evoluții din cadrul Adunării Naționale a Venezuelei (2021/2508(RSP))

(2021/C 456/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Venezuela, în special cea din 31 ianuarie 2019 referitoare la situația din Venezuela (1), cea din 16 ianuarie 2020 referitoare la situația din Venezuela după alegerea ilegală a noului președinte și a noului Birou al Adunării Naționale (lovitură de stat parlamentară) (2) și cea din 10 iulie 2020 referitoare la situația umanitară din Venezuela și la criza migrației și a refugiaților (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Venezuela, în special cea din 31 ianuarie 2019 referitoare la situația din Venezuela (1), cea din 16 ianuarie 2020 referitoare la situația din Venezuela după alegerea ilegală a noului președinte și a noului Birou al Adunării Naționale (lovitură de stat parlamentară) (2) și cea din 10 iulie 2020 referitoare la situația umanitară din Venezuela și la criza migrației și a refugiaților (3),

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) de la 6 ianuarie 2021 și de la 7 decembrie 2020 privind Venezuela și alegerile din 6 decembrie 2020 pentru Adunarea Națională, precum și declarațiile anterioare ale purtătorului de cuvânt din 4 și 16 iunie 2020 referitoare la ultimele evoluții din Venezuela, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) de la 6 ianuarie 2021 și de la 7 decembrie 2020 privind Venezuela și alegerile din 6 decembrie 2020 pentru Adunarea Națională, precum și declarațiile anterioare ale purtătorului de cuvânt din 4 și 16 iunie 2020 referitoare la ultimele evoluții din Venezuela,

| — | având în vedere declarația Grupului internațional de contact din 8 decembrie 2020 privind alegerile pentru Adunarea Națională din Venezuela din 6 decembrie 2020, cea din 16 iunie 2020, care a respins ca nelegitimă desemnarea noii conduceri a Consiliului Electoral Național (CNE) de către Curtea Supremă de Justiție (TSJ), și cea din 24 iunie 2020 privind înrăutățirea crizei politice din Venezuela, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Grupului internațional de contact din 8 decembrie 2020 privind alegerile pentru Adunarea Națională din Venezuela din 6 decembrie 2020, cea din 16 iunie 2020, care a respins ca nelegitimă desemnarea noii conduceri a Consiliului Electoral Național (CNE) de către Curtea Supremă de Justiție (TSJ), și cea din 24 iunie 2020 privind înrăutățirea crizei politice din Venezuela,

| — | având în vedere declarațiile recente ale Grupului de la Lima, în special cea din 5 ianuarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile recente ale Grupului de la Lima, în special cea din 5 ianuarie 2021,

| — | având în vedere declarația Comisiei sale pentru afaceri externe din 11 iunie 2020 referitoare la atacurile împotriva Adunării Naționale din Venezuela, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei sale pentru afaceri externe din 11 iunie 2020 referitoare la atacurile împotriva Adunării Naționale din Venezuela,

| — | având în vedere declarația copreședinților Grupului său de susținere a democrației și de coordonare a alegerilor din 2 decembrie 2020 privind nerecunoașterea de către Parlamentul European a alegerilor legislative din Venezuela din 6 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația copreședinților Grupului său de susținere a democrației și de coordonare a alegerilor din 2 decembrie 2020 privind nerecunoașterea de către Parlamentul European a alegerilor legislative din Venezuela din 6 decembrie 2020,

| — | având în vedere recentele declarații ale Secretarului General al Organizației Statelor Americane privind situația din Venezuela, |
| --- | --- |

—

având în vedere recentele declarații ale Secretarului General al Organizației Statelor Americane privind situația din Venezuela,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2020/898 a Consiliului din 29 iunie 2020 de modificare a Deciziei (PESC) 2017/2074 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Venezuela (4), care a adăugat 11 înalți funcționari venezueleni pe lista persoanelor supuse unor măsuri restrictive, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2020/898 a Consiliului din 29 iunie 2020 de modificare a Deciziei (PESC) 2017/2074 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Venezuela (4), care a adăugat 11 înalți funcționari venezueleni pe lista persoanelor supuse unor măsuri restrictive,

| — | având în vedere primul raport al Misiunii internaționale independente de stabilire a faptelor a ONU cu privire la Republica Bolivariană a Venezuelei, publicat la 16 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere primul raport al Misiunii internaționale independente de stabilire a faptelor a ONU cu privire la Republica Bolivariană a Venezuelei, publicat la 16 septembrie 2020,

| — | având în vedere Conferința internațională a donatorilor, organizată la 26 mai 2020, în semn de solidaritate cu refugiații și migranții venezueleni din America Latină și zona Caraibilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința internațională a donatorilor, organizată la 26 mai 2020, în semn de solidaritate cu refugiații și migranții venezueleni din America Latină și zona Caraibilor,

| — | având în vedere Constituția Venezuelei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Venezuelei,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI),

| — | având în vedere raportul CPI intitulat „Activități preliminare de investigație (2020) – Venezuela I” din 14 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul CPI intitulat „Activități preliminare de investigație (2020) – Venezuela I” din 14 decembrie 2020,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât alegerile parlamentare ilegale și nelegitime organizate în Venezuela la 6 decembrie 2020 s-au desfășurat fără a se ține cont de standardele internaționale minime pentru un proces credibil și nu au respectat pluralismul politic, democrația, transparența și statul de drept; întrucât prezența la vot a fost extrem de redusă, făcând evidentă astfel respingerea alegerilor de către poporul venezuelean; întrucât forțele democratice din Venezuela au convenit în unanimitate să nu participe la această farsă electorală; întrucât acordul a fost semnat de 27 de partide politice, inclusiv de cele patru partide de opoziție majore: Voluntad Popular, Primero Justicia, Acción Democrática și Un Nuevo Tiempo; întrucât alegerile nu au îndeplinit condițiile impuse de legislația venezueleană; |
| --- | --- |

A.

întrucât alegerile parlamentare ilegale și nelegitime organizate în Venezuela la 6 decembrie 2020 s-au desfășurat fără a se ține cont de standardele internaționale minime pentru un proces credibil și nu au respectat pluralismul politic, democrația, transparența și statul de drept; întrucât prezența la vot a fost extrem de redusă, făcând evidentă astfel respingerea alegerilor de către poporul venezuelean; întrucât forțele democratice din Venezuela au convenit în unanimitate să nu participe la această farsă electorală; întrucât acordul a fost semnat de 27 de partide politice, inclusiv de cele patru partide de opoziție majore: Voluntad Popular, Primero Justicia, Acción Democrática și Un Nuevo Tiempo; întrucât alegerile nu au îndeplinit condițiile impuse de legislația venezueleană;

| B. | întrucât comunitatea internațională, din care fac parte și Uniunea Europeană, Grupul internațional de contact, Grupul de la Lima și Statele Unite ale Americii, a respins organizarea de alegeri parlamentare în 2020, deoarece nu era îndeplinită niciuna din condițiile necesare pentru a fi libere și corecte, și nu a recunoscut rezultatele acestui proces electoral ca fiind legitime sau ca reprezentând voința poporului venezuelean; întrucât aceste alegeri ilegale au redus la minimum spațiul democratic din această țară și au creat obstacole majore în calea soluționării crizei politice din Venezuela; |
| --- | --- |

B.

întrucât comunitatea internațională, din care fac parte și Uniunea Europeană, Grupul internațional de contact, Grupul de la Lima și Statele Unite ale Americii, a respins organizarea de alegeri parlamentare în 2020, deoarece nu era îndeplinită niciuna din condițiile necesare pentru a fi libere și corecte, și nu a recunoscut rezultatele acestui proces electoral ca fiind legitime sau ca reprezentând voința poporului venezuelean; întrucât aceste alegeri ilegale au redus la minimum spațiul democratic din această țară și au creat obstacole majore în calea soluționării crizei politice din Venezuela;

| C. | întrucât, la 26 decembrie 2020, Adunarea Națională legitimă aleasă în 2015 și prezidată de Juan Guaidó a adoptat acte legislative pentru a-și prelungi cu un an propriul mandat constituțional și administrativ, până când vor putea avea loc alegeri libere, corecte, verificabile și democratice în Venezuela; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 26 decembrie 2020, Adunarea Națională legitimă aleasă în 2015 și prezidată de Juan Guaidó a adoptat acte legislative pentru a-și prelungi cu un an propriul mandat constituțional și administrativ, până când vor putea avea loc alegeri libere, corecte, verificabile și democratice în Venezuela;

| D. | întrucât, la 13 iunie 2020, Curtea Supremă de Justiție nelegitimă a numit noi membri ai Consiliului Electoral Național, neavând vreo competență juridică în acest sens; întrucât, potrivit articolelor 187 și 296 din Constituția Venezuelei, aceste numiri sunt responsabilitatea exclusivă a Adunării Naționale, un organism ales în mod democratic de poporul venezuelean; întrucât comunitatea internațională nu a recunoscut nicio decizie sau hotărâre luată unilateral de aceste organisme nelegitime; întrucât funcționarii responsabili de aceste decizii au fost, de asemenea, incluși pe lista de sancțiuni a Consiliului; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 13 iunie 2020, Curtea Supremă de Justiție nelegitimă a numit noi membri ai Consiliului Electoral Național, neavând vreo competență juridică în acest sens; întrucât, potrivit articolelor 187 și 296 din Constituția Venezuelei, aceste numiri sunt responsabilitatea exclusivă a Adunării Naționale, un organism ales în mod democratic de poporul venezuelean; întrucât comunitatea internațională nu a recunoscut nicio decizie sau hotărâre luată unilateral de aceste organisme nelegitime; întrucât funcționarii responsabili de aceste decizii au fost, de asemenea, incluși pe lista de sancțiuni a Consiliului;

| E. | întrucât, în iulie 2020, Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, condus de Michelle Bachelet, a constatat că „hotărârile Curții Supreme de Justiție reduc posibilitatea de a crea condiții pentru procese electorale democratice și credibile” și că aceste hotărâri judecătorești „numesc noi rectori ai Consiliului Electoral Național fără consensul tuturor forțelor politice”; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în iulie 2020, Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, condus de Michelle Bachelet, a constatat că „hotărârile Curții Supreme de Justiție reduc posibilitatea de a crea condiții pentru procese electorale democratice și credibile” și că aceste hotărâri judecătorești „numesc noi rectori ai Consiliului Electoral Național fără consensul tuturor forțelor politice”;

| F. | întrucât, la 10 ianuarie 2019, Nicolás Maduro a uzurpat în mod nelegitim funcția de președinte în fața TSJ, încălcând ordinea constituțională; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 10 ianuarie 2019, Nicolás Maduro a uzurpat în mod nelegitim funcția de președinte în fața TSJ, încălcând ordinea constituțională;

| G. | întrucât, la 23 ianuarie 2019, președintele Adunării Naționale ales în mod legitim și democratic, Juan Guaidó, a fost investit în funcția de președinte interimar al Venezuelei, în conformitate cu articolul 233 din Constituția Venezuelei; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 23 ianuarie 2019, președintele Adunării Naționale ales în mod legitim și democratic, Juan Guaidó, a fost investit în funcția de președinte interimar al Venezuelei, în conformitate cu articolul 233 din Constituția Venezuelei;

| H. | întrucât UE și Parlamentul au solicitat în repetate rânduri „reinstaurarea democrației și a statului de drept în Venezuela prin intermediul unui proces politic credibil”; întrucât Nicolás Maduro a respins public posibilitatea organizării de urgență a unor alegeri prezidențiale, legislative și locale libere și corecte, transparente, incluzive și credibile, ca răspuns la solicitările VP/ÎR, ale Grupului internațional de contact și ale Parlamentului; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE și Parlamentul au solicitat în repetate rânduri „reinstaurarea democrației și a statului de drept în Venezuela prin intermediul unui proces politic credibil”; întrucât Nicolás Maduro a respins public posibilitatea organizării de urgență a unor alegeri prezidențiale, legislative și locale libere și corecte, transparente, incluzive și credibile, ca răspuns la solicitările VP/ÎR, ale Grupului internațional de contact și ale Parlamentului;

| I. | întrucât, prin rezoluția sa din 31 ianuarie 2019, Parlamentul l-a recunoscut pe Juan Guaidó drept președintele interimar legitim al Republicii Bolivariene a Venezuelei, în conformitate cu Constituția Venezuelei; |
| --- | --- |

I.

întrucât, prin rezoluția sa din 31 ianuarie 2019, Parlamentul l-a recunoscut pe Juan Guaidó drept președintele interimar legitim al Republicii Bolivariene a Venezuelei, în conformitate cu Constituția Venezuelei;

| J. | întrucât 25 din cele 27 de state membre l-au recunoscut pe Juan Guaidó drept singurul președinte interimar legitim al țării până când vor fi organizate noi alegeri prezidențiale libere, transparente și credibile pentru a restabili democrația; întrucât multe alte state democratice au făcut același lucru; |
| --- | --- |

J.

întrucât 25 din cele 27 de state membre l-au recunoscut pe Juan Guaidó drept singurul președinte interimar legitim al țării până când vor fi organizate noi alegeri prezidențiale libere, transparente și credibile pentru a restabili democrația; întrucât multe alte state democratice au făcut același lucru;

| K. | întrucât, la 12 noiembrie 2020, Consiliul a prelungit măsurile restrictive împotriva Venezuelei până la 14 noiembrie 2021; întrucât aceste măsuri au inclus un embargo asupra armelor și echipamentelor utilizate pentru represiune internă, precum și o interdicție de călătorie și înghețarea activelor în cazul a 36 de lideri și înalți funcționari venezueleni; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 12 noiembrie 2020, Consiliul a prelungit măsurile restrictive împotriva Venezuelei până la 14 noiembrie 2021; întrucât aceste măsuri au inclus un embargo asupra armelor și echipamentelor utilizate pentru represiune internă, precum și o interdicție de călătorie și înghețarea activelor în cazul a 36 de lideri și înalți funcționari venezueleni;

| L. | întrucât, în 2017, Parlamentul a decernat Premiul Saharov pentru libertatea de gândire opoziției democratice și prizonierilor politici din Venezuela; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în 2017, Parlamentul a decernat Premiul Saharov pentru libertatea de gândire opoziției democratice și prizonierilor politici din Venezuela;

| M. | întrucât pandemia de COVID-19 a agravat și mai mult situația deja critică din Venezuela; întrucât prăbușirea sistemului de sănătate, hiperinflația, penuria severă de alimente și medicamente și criza umanitară dezastruoasă au obligat aproximativ o șesime din populație să părăsească țara, peste cinci milioane și jumătate de venezueleni plecând până la sfârșitul anului 2020; |
| --- | --- |

M.

întrucât pandemia de COVID-19 a agravat și mai mult situația deja critică din Venezuela; întrucât prăbușirea sistemului de sănătate, hiperinflația, penuria severă de alimente și medicamente și criza umanitară dezastruoasă au obligat aproximativ o șesime din populație să părăsească țara, peste cinci milioane și jumătate de venezueleni plecând până la sfârșitul anului 2020;

| N. | întrucât Parchetul CPI a anunțat, la 14 decembrie 2020, înainte de raportul său preliminar, după o evaluare și o analiză detaliate ale informațiilor disponibile, că există motive întemeiate să se creadă că autoritățile civile, membri ai forțelor armate și susținători ai guvernului din Venezuela sunt responsabili de „încarcerarea, torturarea, comiterea de violuri și/sau alte forme de violență sexuală și persecutarea unui grup sau a unei comunități din motive politice și că ar fi comis crime foarte grave împotriva umanității”; întrucât se va lua o decizie finală în această privință în prima jumătate a anului 2021; întrucât, la 16 septembrie 2020, Misiunea internațională independentă de stabilire a faptelor a ONU cu privire la Venezuela a indicat că guvernul și forțele de securitate ale regimului au comis crime împotriva umanității, inclusiv execuții și acte de tortură, președintele Maduro și unii din miniștrii săi fiind la curent cu aceste fapte, și a declarat că statul venezuelean trebuie să tragă la răspundere persoanele responsabile de execuțiile extrajudiciare, disparițiile forțate, detențiile arbitrare și tortură și să împiedice comiterea altor acte de această natură; |
| --- | --- |

N.

întrucât Parchetul CPI a anunțat, la 14 decembrie 2020, înainte de raportul său preliminar, după o evaluare și o analiză detaliate ale informațiilor disponibile, că există motive întemeiate să se creadă că autoritățile civile, membri ai forțelor armate și susținători ai guvernului din Venezuela sunt responsabili de „încarcerarea, torturarea, comiterea de violuri și/sau alte forme de violență sexuală și persecutarea unui grup sau a unei comunități din motive politice și că ar fi comis crime foarte grave împotriva umanității”; întrucât se va lua o decizie finală în această privință în prima jumătate a anului 2021; întrucât, la 16 septembrie 2020, Misiunea internațională independentă de stabilire a faptelor a ONU cu privire la Venezuela a indicat că guvernul și forțele de securitate ale regimului au comis crime împotriva umanității, inclusiv execuții și acte de tortură, președintele Maduro și unii din miniștrii săi fiind la curent cu aceste fapte, și a declarat că statul venezuelean trebuie să tragă la răspundere persoanele responsabile de execuțiile extrajudiciare, disparițiile forțate, detențiile arbitrare și tortură și să împiedice comiterea altor acte de această natură;

| O. | întrucât cel mai recent raport publicat de Institutul CASLA la 14 ianuarie 2021 dovedește că a existat o planificare strategică a represiunii sistematice și a crimelor împotriva umanității comise de regim și dezvăluie informații despre noi metode de tortură, creșterea detenției clandestine ilegale și a centrelor de tortură, precum și despre interferența altor state în instigarea la astfel de crime și săvârșirea lor; întrucât acest raport evidențiază și condițiile inumane în care sunt ținuți deținuții politici în subteran și expuși torturii fizice și psihologice continue, fiind încălcate astfel regulile minime privind tratamentul deținuților adoptate de primul Congres al Organizației Națiunilor Unite pentru prevenirea crimei și tratamentul delicvenților, care a avut loc la Geneva în 1955, și aprobate de Consiliul Economic și Social în Rezoluțiile sale nr. 663C (XXIV) din 31 iulie 1957 și nr. 2076 (LXII) din 13 mai 1977; |
| --- | --- |

O.

întrucât cel mai recent raport publicat de Institutul CASLA la 14 ianuarie 2021 dovedește că a existat o planificare strategică a represiunii sistematice și a crimelor împotriva umanității comise de regim și dezvăluie informații despre noi metode de tortură, creșterea detenției clandestine ilegale și a centrelor de tortură, precum și despre interferența altor state în instigarea la astfel de crime și săvârșirea lor; întrucât acest raport evidențiază și condițiile inumane în care sunt ținuți deținuții politici în subteran și expuși torturii fizice și psihologice continue, fiind încălcate astfel regulile minime privind tratamentul deținuților adoptate de primul Congres al Organizației Națiunilor Unite pentru prevenirea crimei și tratamentul delicvenților, care a avut loc la Geneva în 1955, și aprobate de Consiliul Economic și Social în Rezoluțiile sale nr. 663C (XXIV) din 31 iulie 1957 și nr. 2076 (LXII) din 13 mai 1977;

| P. | întrucât deținutul politic și indigen din grupul etnic pemón, Salvador Franco, a decedat din cauza bolii într-o închisoare venezueleană la 3 ianuarie 2021, fără să fi beneficiat de asistență medicală, în pofida faptului că, din noiembrie 2020, primise o hotărâre judecătorească prin care putea fi transferat la un spital, care a fost ignorată; |
| --- | --- |

P.

întrucât deținutul politic și indigen din grupul etnic pemón, Salvador Franco, a decedat din cauza bolii într-o închisoare venezueleană la 3 ianuarie 2021, fără să fi beneficiat de asistență medicală, în pofida faptului că, din noiembrie 2020, primise o hotărâre judecătorească prin care putea fi transferat la un spital, care a fost ignorată;

| Q. | întrucât, de la 5 ianuarie 2021, regimul și-a intensificat atacurile și persecuțiile împotriva puținelor mijloace de informare în masă libere și independente care rămân încă în țară, confiscându-le bunurile și instrumentele, obligându-le să își înceteze imediat activitatea; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, de la 5 ianuarie 2021, regimul și-a intensificat atacurile și persecuțiile împotriva puținelor mijloace de informare în masă libere și independente care rămân încă în țară, confiscându-le bunurile și instrumentele, obligându-le să își înceteze imediat activitatea;

| R. | întrucât, potrivit articolelor de presă și activiștilor pentru drepturile omului, cel puțin 23 de persoane au murit recent într-o confruntare între poliție și bandele din capitala Venezuelei, Caracas, în timp ce guvernul face obiectul unei supravegheri și al unei anchete internaționale pentru crime comise de forțele de securitate; |
| --- | --- |

R.

întrucât, potrivit articolelor de presă și activiștilor pentru drepturile omului, cel puțin 23 de persoane au murit recent într-o confruntare între poliție și bandele din capitala Venezuelei, Caracas, în timp ce guvernul face obiectul unei supravegheri și al unei anchete internaționale pentru crime comise de forțele de securitate;

| 1. | reiterează că, până la organizarea unor alegeri cu adevărat libere, credibile, inclusive, transparente și pe deplin democratice în Venezuela, acesta va considera în continuare Adunarea Națională aleasă în decembrie 2015, președintele acesteia, Juan Guaidó, și comisia delegată a acesteia, condusă tot de Juan Guaidó, care au reprezentat ultima expresie liberă a voinței venezuelenilor într-un proces electoral, ca unicul organism politic democratic reprezentativ din Venezuela; invită Consiliul și statele membre să recunoască fără echivoc prelungirea mandatului constituțional al Adunării Naționale legitime a Venezuelei, aleasă în 2015, și președintele interimar legitim al Venezuelei, Juan Guaidó; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă și respinge alegerile parlamentare ilegale și nelegitime rezultate în urma procesului electoral fraudulos organizat la 6 decembrie 2020 și reiterează faptul că procesul electoral nici nu a respectat condițiile și standardele acceptate la nivel internațional, precum nici legislația venezueleană, și nici nu a fost liber și corect și nici nu a reprezentat voința poporului venezuelean; nu recunoaște nici legitimitatea, nici legalitatea Adunării Naționale frauduloase constituite la 5 ianuarie 2021 pe baza acestor alegeri nedemocratice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiterează că unica manieră sustenabilă de a soluționa criza multidimensională din Venezuela, care afectează întreaga regiune, este un parcurs politic, pașnic și democratic, ceea ce implică alegeri prezidențiale, parlamentare, regionale și locale credibile, inclusive, libere, echitabile și transparente, care să respecte standardele internaționale, să garanteze condiții echitabile și participarea neîngrădită a tuturor partidelor politice și să fie organizate sub o supraveghere internațională obiectivă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă solidaritatea cu poporul venezuelean și sprijinul deplin pentru acest popor care suferă de pe urma unei crize umanitare și politice grave, accentuată în momentul de față de pandemia de COVID-19; atrage atenția asupra alarmantei crize a migrației și a repercusiunilor sale în întreaga regiune și laudă eforturile și solidaritatea manifestate de țările vecine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită eliberarea necondiționată și imediată a celor peste 350 de prizonieri politici deținuți în Venezuela, cifră certificată de Foro Penal Venezolano și de Organizația Statelor Americane; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiterează obligația de a garanta pe deplin respectarea și protecția drepturilor omului în Venezuela și se angajează să fie deosebit de vigilent în ceea ce privește orice act de represiune, în special împotriva membrilor forțelor democratice; denunță amenințările formulate de Iris Varela, vicepreședinta Adunării Naționale constituite ilegal, în care declară că va dispune arestarea și urmărirea penală, precum și confiscarea activelor și revocarea cetățeniei în cazul membrilor opoziției și al președintelui Juan Guaidó; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă ultimele acte de represiune a libertății de exprimare comise de regim și închiderea ziarelor și a canalelor mass-media care nu sunt aliniate politic la regimul lui Maduro; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută recenta decizie a Consiliului din 29 iunie 2020 de a extinde sancțiunile specifice la alte 11 persoane, act care nu afectează populația venezueleană, și solicită ca aceste sancțiuni să fie înăsprite și extinse imediat; consideră că, în consecință, autoritățile UE trebuie să restricționeze deplasările persoanelor aflate pe această listă, precum și ale rudelor lor apropiate, să le înghețe bunurile și să le interzică vizele; solicită, de asemenea, interzicerea imediată a comerțului și a circulației „aurului pătat cu sânge” din Venezuela în UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiterează importanța continuării cooperării strânse cu aliații internaționali, mai ales cu noua administrație a SUA și Grupul de la Lima, pentru a redinamiza amplele eforturi diplomatice internaționale de a restabili democrația, statul de drept și prosperitatea poporului Venezuelei; invită VP/ÎR și Consiliul să ducă o politică la nivel înalt coordonată cu SUA și cu Grupul de la Lima, pentru a contribui la o abordare strategică mai cuprinzătoare a eforturilor diplomatice internaționale și pentru a evalua în detaliu situația din Venezuela, care a început din nou să se deterioreze; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită Adunării Naționale legitime și președintelui acesteia, Juan Guaidó, să asigure o transparență deplină în gestionarea fondurilor, pentru a garanta o răspundere deplină; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că criza din Venezuela este cea mai subfinanțată din lume și invită comunitatea internațională să își onoreze angajamentele financiare și să plătească sumele angajate pentru criza umanitară din Venezuela, astfel cum s-a convenit în cadrul Conferinței donatorilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sprijină deplin anchetele efectuate de CPI care vizează crimele și actele de represiune pe scară largă comise de regimul venezuelean; invită Uniunea Europeană să sprijine inițiativa statelor părți la CPI de a deschide o anchetă asupra acuzațiilor de crime împotriva umanității comise de regimul lui Maduro, pentru a-i trage la răspundere pe cei responsabili; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sprijină ferm apelul Secretarului General al ONU de a se efectua o anchetă independentă și completă în legătură cu asasinatele comise, în conformitate cu rezoluțiile sale adoptate anterior; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită să se creeze un grup de contact între deputații în Parlamentul European și reprezentanții aleși în mod democratic care fac parte din comisia delegată a Adunării Naționale, pentru a facilita contacte și dialoguri periodice cu forțele democratice legitime din Venezuela; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, președintelui interimar legitim al republicii și Adunării Naționale a Republicii Bolivariene a Venezuelei, Juan Guaidó, guvernelor și parlamentelor țărilor din Grupul de la Lima, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, secretarului general al Organizației Statelor Americane, precum și secretarului general al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  JO C 411, 27.11.2020, p. 185.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0013.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0193.

(4)  JO L 205 I, 29.6.2020, p. 6.

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/145 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/145

---

P9_TA(2021)0020

Accesul la locuințe decente și la prețuri abordabile pentru toți

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la accesul la locuințe decente și la prețuri abordabile pentru toți (2019/2187(INI))

(2021/C 456/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 3 alineatul (3), și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 9, 14, 148, 151, 153, 160 și 168, precum și Protocolul nr. 26 la tratatul respectiv privind serviciile de interes general, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 3 alineatul (3), și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 9, 14, 148, 151, 153, 160 și 168, precum și Protocolul nr. 26 la tratatul respectiv privind serviciile de interes general,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special titlul IV (Solidaritatea), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special titlul IV (Solidaritatea),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului a ONU, în special articolele 8 și 25, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului a ONU, în special articolele 8 și 25,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap,

| — | având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități din septembrie 2015 referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene către comitet din iunie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități din septembrie 2015 referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene către comitet din iunie 2014,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) adoptate de liderii mondiali în septembrie 2015 și aprobate de Consiliu, în special ODD 11 privind orașele și comunitățile durabile și ODD 3 privind asigurarea unei vieți sănătoase și promovarea bunăstării tuturor, la toate vârstele, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) adoptate de liderii mondiali în septembrie 2015 și aprobate de Consiliu, în special ODD 11 privind orașele și comunitățile durabile și ODD 3 privind asigurarea unei vieți sănătoase și promovarea bunăstării tuturor, la toate vârstele,

| — | având în vedere Carta ONU privind locuințele sustenabile și obiectivul acesteia de a „asigura accesul la locuințe decente, adecvate, accesibile și sănătoase pentru toți” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta ONU privind locuințele sustenabile și obiectivul acesteia de a „asigura accesul la locuințe decente, adecvate, accesibile și sănătoase pentru toți” (1),

| — | având în vedere orientările OMS din 2018 privind locuințele și sănătatea, intitulate „Recomandări pentru promovarea unor locuințe sănătoase pentru un viitor sustenabil și echitabil” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările OMS din 2018 privind locuințele și sănătatea, intitulate „Recomandări pentru promovarea unor locuințe sănătoase pentru un viitor sustenabil și echitabil” (2),

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale proclamat de Consiliul European, de Parlamentul European și de Comisia Europeană în noiembrie 2017, în special principiul 19, „Locuințe și asistență pentru persoanele fără adăpost” și principiul 20, „Accesul la serviciile esențiale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale proclamat de Consiliul European, de Parlamentul European și de Comisia Europeană în noiembrie 2017, în special principiul 19, „Locuințe și asistență pentru persoanele fără adăpost” și principiul 20, „Accesul la serviciile esențiale”,

| — | având în vedere Carta Socială Europeană revizuită, în special articolul 30 (Dreptul la protecția împotriva sărăciei și a excluderii sociale), articolul 31 (Dreptul la locuință) și articolul 16 (Dreptul familiei la protecție socială, juridică și economică), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Socială Europeană revizuită, în special articolul 30 (Dreptul la protecția împotriva sărăciei și a excluderii sociale), articolul 31 (Dreptul la locuință) și articolul 16 (Dreptul familiei la protecție socială, juridică și economică),

| — | având în vedere Planul de acțiune al Parteneriatului pentru locuințe al Agendei urbane a UE din 2018 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al Parteneriatului pentru locuințe al Agendei urbane a UE din 2018 (3),

| — | având în vedere noua Agendă urbană adoptată în octombrie 2016 în cadrul Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind locuințele și dezvoltarea urbană durabilă (Habitat III), care are loc o dată la 20 de ani, |
| --- | --- |

—

având în vedere noua Agendă urbană adoptată în octombrie 2016 în cadrul Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind locuințele și dezvoltarea urbană durabilă (Habitat III), care are loc o dată la 20 de ani,

| — | având în vedere raportul Grupului operativ la nivel înalt privind investițiile în infrastructura socială în Europa 2018 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului operativ la nivel înalt privind investițiile în infrastructura socială în Europa 2018 (4),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 2017, intitulat „Către o agendă europeană pentru locuințe” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 2017, intitulat „Către o agendă europeană pentru locuințe” (5),

| — | având în vedere declarația Eurocities din 2016 privind ajutoarele de stat și serviciile publice locale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Eurocities din 2016 privind ajutoarele de stat și serviciile publice locale (6),

| — | având în vedere comunicatul final al celei de a 19-a reuniuni informale a miniștrilor europeni ai locuințelor din 9 și 10 decembrie 2013 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul final al celei de a 19-a reuniuni informale a miniștrilor europeni ai locuințelor din 9 și 10 decembrie 2013 (7),

| — | având în vedere rezoluția din 2014 a primarilor marilor orașe europene privind dreptul la locuință (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția din 2014 a primarilor marilor orașe europene privind dreptul la locuință (8),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 26 aprilie 2017 intitulat „Bilanțul punerii în aplicare a recomandării din 2013 privind «Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării»” (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 26 aprilie 2017 intitulat „Bilanțul punerii în aplicare a recomandării din 2013 privind «Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării»” (SWD(2017)0258),

| — | având în vedere raportul din 30 decembrie 2015 al Raportorului special al ONU privind condițiile de locuit adecvate ca o componentă a dreptului la un nivel de trai adecvat și privind dreptul la nediscriminare în acest context, (A/HRC/31/54) (9), care analizează lipsa de adăpost ca o criză a drepturilor omului la nivel mondial ce necesită un răspuns global urgent, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 30 decembrie 2015 al Raportorului special al ONU privind condițiile de locuit adecvate ca o componentă a dreptului la un nivel de trai adecvat și privind dreptul la nediscriminare în acest context, (A/HRC/31/54) (9), care analizează lipsa de adăpost ca o criză a drepturilor omului la nivel mondial ce necesită un răspuns global urgent,

| — | având în vedere pachetul de măsuri pentru investițiile sociale din 2013 adoptat de Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul de măsuri pentru investițiile sociale din 2013 adoptat de Comisie,

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (2013/112/EU), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (2013/112/EU),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 aprilie 2011 intitulată „Un cadru UE pentru strategiile de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173) și rapoartele ulterioare de punere în aplicare și evaluare, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 aprilie 2011 intitulată „Un cadru UE pentru strategiile de integrare a romilor până în 2020” (COM(2011)0173) și rapoartele ulterioare de punere în aplicare și evaluare,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Un cadru de calitate pentru serviciile de interes general în Europa” (COM(2011)0900), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Un cadru de calitate pentru serviciile de interes general în Europa” (COM(2011)0900),

| — | având în vedere Decizia a Comisiei din 20 decembrie 2011 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia a Comisiei din 20 decembrie 2011 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662),

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă din 10 iulie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 10 iulie 2020 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2020 referitoare la protecția europeană a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în contextul crizei provocate de COVID-19 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 iunie 2020 referitoare la protecția europeană a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în contextul crizei provocate de COVID-19 (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale ale zonei euro (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale ale zonei euro (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2019 referitoare la „Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2019” (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2019 referitoare la „Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2019” (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 martie 2020 referitoare la Strategia Europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020 (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 martie 2020 referitoare la Strategia Europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020 (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 noiembrie 2017 referitoare la combaterea inegalităților ca mijloc de impulsionare a creării de locuri de muncă și a creșterii economice (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 noiembrie 2017 referitoare la combaterea inegalităților ca mijloc de impulsionare a creării de locuri de muncă și a creșterii economice (17),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 octombrie 2017 referitoare la politicile de garantare a venitului minim ca instrument de combatere a sărăciei (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 octombrie 2017 referitoare la politicile de garantare a venitului minim ca instrument de combatere a sărăciei (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului UNCRPD (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului UNCRPD (19),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la refugiați: incluziunea socială și integrarea pe piața muncii (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la refugiați: incluziunea socială și integrarea pe piața muncii (20),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la sărăcie: o perspectivă de gen (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la sărăcie: o perspectivă de gen (21),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la îndeplinirea obiectivului de combatere a sărăciei în contextul creșterii cheltuielilor curente ale gospodăriilor (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la îndeplinirea obiectivului de combatere a sărăciei în contextul creșterii cheltuielilor curente ale gospodăriilor (22),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la reducerea inegalităților, în special a sărăciei în rândul copiilor (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la reducerea inegalităților, în special a sărăciei în rândul copiilor (23),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la politica de coeziune și comunitățile marginalizate (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la politica de coeziune și comunitățile marginalizate (24),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (25),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 iunie 2013 referitoare la locuințele sociale din Uniunea Europeană (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 iunie 2013 referitoare la locuințele sociale din Uniunea Europeană (26),

| — | având în vedere Raportul Organizației Națiunilor Unite din 26 decembrie 2019 referitor la orientările privind punerea în aplicare a dreptului la o locuință adecvată al Raportorului special privind condițiile de locuit adecvate ca o componentă a dreptului la un nivel de trai adecvat și privind dreptul la nediscriminare în acest context, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Organizației Națiunilor Unite din 26 decembrie 2019 referitor la orientările privind punerea în aplicare a dreptului la o locuință adecvată al Raportorului special privind condițiile de locuit adecvate ca o componentă a dreptului la un nivel de trai adecvat și privind dreptul la nediscriminare în acest context,

| — | având în vedere Recomandarea Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei CM/Rec (2010)5 din 31 martie 2010 privind măsurile de combatere a discriminării pe motiv de orientare sexuală și identitate de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei CM/Rec (2010)5 din 31 martie 2010 privind măsurile de combatere a discriminării pe motiv de orientare sexuală și identitate de gen,

| — | având în vedere Al doilea sondaj privind persoanele LGBTI din mai 2020 realizat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Al doilea sondaj privind persoanele LGBTI din mai 2020 realizat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere inițiativa cetățenească europeană „Housing for All” („Locuințe pentru toți”) (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa cetățenească europeană „Housing for All” („Locuințe pentru toți”) (27),

| — | având în vedere studiul Comisiei din iunie 2020 intitulat „Recunoașterea juridică a genului în UE: drumul persoanelor transgen către o egalitate deplină” (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei din iunie 2020 intitulat „Recunoașterea juridică a genului în UE: drumul persoanelor transgen către o egalitate deplină” (28),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0247/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0247/2020),

| A. | întrucât accesul la o locuință adecvată este un drept fundamental, care trebuie considerat o condiție necesară pentru accesul la alte drepturi fundamentale și exercitarea acestora, precum și la o viață demnă; întrucât autoritățile naționale, regionale și locale din statele membre au obligația să definească propriile politici locative și să ia măsurile necesare pentru a se asigura că acest drept fundamental este respectat pe piețele locuințelor; |
| --- | --- |

A.

întrucât accesul la o locuință adecvată este un drept fundamental, care trebuie considerat o condiție necesară pentru accesul la alte drepturi fundamentale și exercitarea acestora, precum și la o viață demnă; întrucât autoritățile naționale, regionale și locale din statele membre au obligația să definească propriile politici locative și să ia măsurile necesare pentru a se asigura că acest drept fundamental este respectat pe piețele locuințelor;

| B. | întrucât, astfel cum prevede articolul 151 din TFUE, Uniunea și statele membre, conștiente de drepturile sociale fundamentale precum cele enunțate în Carta socială europeană semnată la Torino la 18 octombrie 1961 și în Carta comunitară a drepturilor sociale fundamentale ale lucrătorilor adoptată în 1989, au ca obiective promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă, permițând armonizarea acestora în condiții de progres, o protecție socială adecvată, dialogul social, dezvoltarea resurselor umane care să permită un nivel ridicat și durabil al ocupării forței de muncă și combaterea excluziunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât, astfel cum prevede articolul 151 din TFUE, Uniunea și statele membre, conștiente de drepturile sociale fundamentale precum cele enunțate în Carta socială europeană semnată la Torino la 18 octombrie 1961 și în Carta comunitară a drepturilor sociale fundamentale ale lucrătorilor adoptată în 1989, au ca obiective promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă, permițând armonizarea acestora în condiții de progres, o protecție socială adecvată, dialogul social, dezvoltarea resurselor umane care să permită un nivel ridicat și durabil al ocupării forței de muncă și combaterea excluziunii;

| C. | întrucât UE și statele sale membre au obligația să asigure accesul lor universal pentru toți la locuințe decente și la prețuri abordabile, în conformitate cu drepturile fundamentale, cum ar fi cele prevăzute la articolele 16, 30 și 31 din Carta socială europeană și în Pilonul european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE și statele sale membre au obligația să asigure accesul lor universal pentru toți la locuințe decente și la prețuri abordabile, în conformitate cu drepturile fundamentale, cum ar fi cele prevăzute la articolele 16, 30 și 31 din Carta socială europeană și în Pilonul european al drepturilor sociale;

| D. | întrucât, conform articolului 36 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Uniunea recunoaște și respectă accesul la serviciile de interes economic general, astfel cum se prevede în legislațiile și practicile naționale, în conformitate cu tratatele, în scopul promovării coeziunii sociale și teritoriale a Uniunii; întrucât serviciile de interes general sunt clasificate ca atare de autoritățile publice din statele membre și, prin urmare, sunt supuse obligațiilor specifice de serviciu public; întrucât aceste servicii pot fi prestate fie de stat, fie de sectorul privat; întrucât aceste servicii includ locuințele sociale ca serviciu social de interes general; întrucât serviciile sociale de interes general răspund nevoilor cetățenilor vulnerabili și se bazează pe principiul solidarității și al accesului egal; întrucât Comunicarea Comisiei intitulată „Un cadru de calitate pentru serviciile de interes general în Europa” garantează accesul la servicii esențiale pentru toți cetățenii și promovează calitatea în domeniul serviciilor sociale; |
| --- | --- |

D.

întrucât, conform articolului 36 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Uniunea recunoaște și respectă accesul la serviciile de interes economic general, astfel cum se prevede în legislațiile și practicile naționale, în conformitate cu tratatele, în scopul promovării coeziunii sociale și teritoriale a Uniunii; întrucât serviciile de interes general sunt clasificate ca atare de autoritățile publice din statele membre și, prin urmare, sunt supuse obligațiilor specifice de serviciu public; întrucât aceste servicii pot fi prestate fie de stat, fie de sectorul privat; întrucât aceste servicii includ locuințele sociale ca serviciu social de interes general; întrucât serviciile sociale de interes general răspund nevoilor cetățenilor vulnerabili și se bazează pe principiul solidarității și al accesului egal; întrucât Comunicarea Comisiei intitulată „Un cadru de calitate pentru serviciile de interes general în Europa” garantează accesul la servicii esențiale pentru toți cetățenii și promovează calitatea în domeniul serviciilor sociale;

| E. | întrucât ODD 11 necesită ținte specifice pentru 2030 pentru a asigura accesul tuturor la locuințe și servicii de bază adecvate, sigure și la prețuri abordabile, modernizarea cartierelor sărace și consolidarea procesului de urbanizare sustenabilă și incluzivă și a capacității de planificare și gestionare participativă, integrată și durabilă a așezărilor umane în toate țările; |
| --- | --- |

E.

întrucât ODD 11 necesită ținte specifice pentru 2030 pentru a asigura accesul tuturor la locuințe și servicii de bază adecvate, sigure și la prețuri abordabile, modernizarea cartierelor sărace și consolidarea procesului de urbanizare sustenabilă și incluzivă și a capacității de planificare și gestionare participativă, integrată și durabilă a așezărilor umane în toate țările;

| F. | întrucât un număr tot mai mare de persoane cu venituri mici sau medii care trăiesc în UE cu greu își permit o locuință, sunt copleșite de costurile legate de locuință și întreținere, trăiesc în locuințe cu probleme de siguranță, sunt insalubre, de calitate precară, inaccesibile, ineficiente din punct de vedere energetic sau supraaglomerate, sau sunt fără adăpost ori se află în pericol de evacuare; |
| --- | --- |

F.

întrucât un număr tot mai mare de persoane cu venituri mici sau medii care trăiesc în UE cu greu își permit o locuință, sunt copleșite de costurile legate de locuință și întreținere, trăiesc în locuințe cu probleme de siguranță, sunt insalubre, de calitate precară, inaccesibile, ineficiente din punct de vedere energetic sau supraaglomerate, sau sunt fără adăpost ori se află în pericol de evacuare;

| G. | întrucât creșterea numărului de proiecte de locuințe finalizate nu îmbunătățește semnificativ accesul la locuințe pentru persoanele ale căror venituri sunt prea mici pentru a-și putea permite chirii la prețurile pieței și prea mari pentru a fi eligibile pentru obținerea unei locuințe sociale; întrucât această problemă afectează cu precădere familiile monoparentale, familiile numeroase și tinerii care intră pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

G.

întrucât creșterea numărului de proiecte de locuințe finalizate nu îmbunătățește semnificativ accesul la locuințe pentru persoanele ale căror venituri sunt prea mici pentru a-și putea permite chirii la prețurile pieței și prea mari pentru a fi eligibile pentru obținerea unei locuințe sociale; întrucât această problemă afectează cu precădere familiile monoparentale, familiile numeroase și tinerii care intră pe piața forței de muncă;

| H. | întrucât, conform estimărilor Eurofound, locuințele neadecvate generează costuri de 195 de miliarde EUR anual pentru economiile UE (29); întrucât, în 2018, 17,1 % dintre locuitorii din UE trăiau în locuințe supraaglomerate (30); întrucât, în UE, 28,5 % dintre tinerii cu vârsta cuprinsă între 25 și 34 de ani locuiesc cu părinții; întrucât această cifră este influențată de numeroși factori, în principal socioeconomici, precum și de disponibilitatea locuințelor (31); întrucât peste două treimi din populația mondială va locui în orașe până în 2030 (32); |
| --- | --- |

H.

întrucât, conform estimărilor Eurofound, locuințele neadecvate generează costuri de 195 de miliarde EUR anual pentru economiile UE (29); întrucât, în 2018, 17,1 % dintre locuitorii din UE trăiau în locuințe supraaglomerate (30); întrucât, în UE, 28,5 % dintre tinerii cu vârsta cuprinsă între 25 și 34 de ani locuiesc cu părinții; întrucât această cifră este influențată de numeroși factori, în principal socioeconomici, precum și de disponibilitatea locuințelor (31); întrucât peste două treimi din populația mondială va locui în orașe până în 2030 (32);

| I. | întrucât ponderea populației UE care cheltuie peste 40 % din venitul său disponibil pe locuință în perioada 2010-2018 a fost de 10,2 %, deși s-au înregistrat diferențe substanțiale între statele membre ale UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât ponderea populației UE care cheltuie peste 40 % din venitul său disponibil pe locuință în perioada 2010-2018 a fost de 10,2 %, deși s-au înregistrat diferențe substanțiale între statele membre ale UE;

| J. | întrucât prețurile locuințelor au crescut constant de la an la an și într-un ritm mai rapid decât venitul disponibil; întrucât, în prezent, locuința reprezintă cel mai ridicat element de cheltuieli suportate de cetățenii UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât prețurile locuințelor au crescut constant de la an la an și într-un ritm mai rapid decât venitul disponibil; întrucât, în prezent, locuința reprezintă cel mai ridicat element de cheltuieli suportate de cetățenii UE;

| K. | întrucât se estimează că piața locuințelor va genera aproximativ 25 de mii de miliarde EUR și, prin urmare, este esențială în crearea de locuri de muncă și reprezintă o forță motrice a activității economice, influențând mobilitatea forței de muncă, eficiența energetică, cererea de infrastructură și reziliența acesteia, transportul sustenabil și dezvoltarea urbană, printre multe alte domenii; |
| --- | --- |

K.

întrucât se estimează că piața locuințelor va genera aproximativ 25 de mii de miliarde EUR și, prin urmare, este esențială în crearea de locuri de muncă și reprezintă o forță motrice a activității economice, influențând mobilitatea forței de muncă, eficiența energetică, cererea de infrastructură și reziliența acesteia, transportul sustenabil și dezvoltarea urbană, printre multe alte domenii;

| L. | întrucât accesibilitatea ca preț a locuințelor și condițiile de locuit pentru proprietarii și chiriașii cu venituri mici s-au deteriorat în ultimele decenii; întrucât aproape 38 % dintre gospodăriile expuse riscului de sărăcie cheltuie mai mult de 40 % din venitul lor disponibil pe locuință; întrucât numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie în UE crește la 156 de milioane dacă se iau în considerare costurile legate de locuință; |
| --- | --- |

L.

întrucât accesibilitatea ca preț a locuințelor și condițiile de locuit pentru proprietarii și chiriașii cu venituri mici s-au deteriorat în ultimele decenii; întrucât aproape 38 % dintre gospodăriile expuse riscului de sărăcie cheltuie mai mult de 40 % din venitul lor disponibil pe locuință; întrucât numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie în UE crește la 156 de milioane dacă se iau în considerare costurile legate de locuință;

| M. | întrucât costurile chiriilor în UE au crescut în ultimul deceniu, iar în perioada 2007-2019 prețul locuințelor a crescut, de asemenea, în 22 de state membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât costurile chiriilor în UE au crescut în ultimul deceniu, iar în perioada 2007-2019 prețul locuințelor a crescut, de asemenea, în 22 de state membre;

| N. | întrucât cele mai recente dovezi colectate după declanșarea pandemiei de COVID-19 arată că, pe termen mediu, recesiunea economică și pierderea locurilor de muncă pot crește și mai mult costurile suplimentare pentru locuințe și numărul persoanelor fără adăpost din UE; |
| --- | --- |

N.

întrucât cele mai recente dovezi colectate după declanșarea pandemiei de COVID-19 arată că, pe termen mediu, recesiunea economică și pierderea locurilor de muncă pot crește și mai mult costurile suplimentare pentru locuințe și numărul persoanelor fără adăpost din UE;

| O. | întrucât criza locuințelor afectează mai puternic zonele urbane din multe state membre, în care a devenit dificil, inclusiv pentru gospodăriile cu venituri medii, să găsească locuințe accesibile la prețurile pieței; |
| --- | --- |

O.

întrucât criza locuințelor afectează mai puternic zonele urbane din multe state membre, în care a devenit dificil, inclusiv pentru gospodăriile cu venituri medii, să găsească locuințe accesibile la prețurile pieței;

| P. | întrucât criza locuințelor are loc atât în țările bogate, cât și în cele mai puțin bogate, favorizând excluziunea socială și segregarea spațială; întrucât accesul la locuințe decente și la prețuri abordabile este mai dificil pentru grupurile vulnerabile precum lucrătorii săraci, femeile, tinerii, în special tinerii șomeri, părinții singuri, familiile numeroase, persoanele în vârstă, îndeosebi cele care trăiesc singure, persoanele LGBTIQ, migranții, refugiații, persoanele cu handicap, persoanele cu boli fizice sau psihice, persoanele care provin din comunități marginalizate, inclusiv persoanele de etnie romă; |
| --- | --- |

P.

întrucât criza locuințelor are loc atât în țările bogate, cât și în cele mai puțin bogate, favorizând excluziunea socială și segregarea spațială; întrucât accesul la locuințe decente și la prețuri abordabile este mai dificil pentru grupurile vulnerabile precum lucrătorii săraci, femeile, tinerii, în special tinerii șomeri, părinții singuri, familiile numeroase, persoanele în vârstă, îndeosebi cele care trăiesc singure, persoanele LGBTIQ, migranții, refugiații, persoanele cu handicap, persoanele cu boli fizice sau psihice, persoanele care provin din comunități marginalizate, inclusiv persoanele de etnie romă;

| Q. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a agravat nesiguranța locativă, îndatorarea excesivă și riscul evacuării și al lipsei de adăpost, arătând situațiile precare ale multor persoane, în special ale persoanelor în vârstă, dar și ale lucrătorilor migranți și lucrătorilor sezonieri, care nu au acces la locuințe care îndeplinesc cerințele sanitare și de distanțare socială; |
| --- | --- |

Q.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a agravat nesiguranța locativă, îndatorarea excesivă și riscul evacuării și al lipsei de adăpost, arătând situațiile precare ale multor persoane, în special ale persoanelor în vârstă, dar și ale lucrătorilor migranți și lucrătorilor sezonieri, care nu au acces la locuințe care îndeplinesc cerințele sanitare și de distanțare socială;

| R. | întrucât studiul Eurofound privind COVID-19 a arătat că, în aprilie 2020, 38 % dintre respondenți au constatat deja că situația lor financiară s-a agravat, iar 47 % (33) au raportat dificultăți la plata cheltuielilor – o cifră care se ridică la 87 % în rândul șomerilor; întrucât, dintre aceștia, aproape 30 % aveau deja restanțe la plata facturilor la utilități și 22 % la plata chiriei sau a ipotecii, o cincime exprimându-și temerile față de stabilitatea situației lor locative din cauza restanțelor la plata chiriei; întrucât ancheta Eurofound arată că, în 2016, 14 % dintre persoanele din UE28 au raportat că au avut restanțe, deoarece nu au putut efectua la termen plăți legate de chirie sau ipoteci, credite de consum, împrumuturi de la prieteni sau familie sau facturi la utilități ori facturi telefonice; întrucât 21 % dintre persoane sunt expuse riscului de supraîndatorare, dacă se include proporția persoanelor cu dificultăți (sau dificultăți mari) la plata cheltuielilor, dar fără nicio restanță (încă); |
| --- | --- |

R.

întrucât studiul Eurofound privind COVID-19 a arătat că, în aprilie 2020, 38 % dintre respondenți au constatat deja că situația lor financiară s-a agravat, iar 47 % (33) au raportat dificultăți la plata cheltuielilor – o cifră care se ridică la 87 % în rândul șomerilor; întrucât, dintre aceștia, aproape 30 % aveau deja restanțe la plata facturilor la utilități și 22 % la plata chiriei sau a ipotecii, o cincime exprimându-și temerile față de stabilitatea situației lor locative din cauza restanțelor la plata chiriei; întrucât ancheta Eurofound arată că, în 2016, 14 % dintre persoanele din UE28 au raportat că au avut restanțe, deoarece nu au putut efectua la termen plăți legate de chirie sau ipoteci, credite de consum, împrumuturi de la prieteni sau familie sau facturi la utilități ori facturi telefonice; întrucât 21 % dintre persoane sunt expuse riscului de supraîndatorare, dacă se include proporția persoanelor cu dificultăți (sau dificultăți mari) la plata cheltuielilor, dar fără nicio restanță (încă);

| S. | întrucât pandemia de COVID-19 a avut un efect devastator asupra pieței forței de muncă din Europa, Organizația Mondială a Muncii estimând, în trimestrul 2 din 2020, o diminuare a numărului de ore lucrate echivalentă cu 44 de milioane de locuri de muncă cu normă întreagă; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a înrăutățit situația organizațiilor neguvernamentale și caritabile care ajută, în mod tradițional, persoanele aflate în situații dificile de locuit sau de viață și a condus la nesiguranță în privința continuării serviciilor prestate de acestea; |
| --- | --- |

S.

întrucât pandemia de COVID-19 a avut un efect devastator asupra pieței forței de muncă din Europa, Organizația Mondială a Muncii estimând, în trimestrul 2 din 2020, o diminuare a numărului de ore lucrate echivalentă cu 44 de milioane de locuri de muncă cu normă întreagă; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a înrăutățit situația organizațiilor neguvernamentale și caritabile care ajută, în mod tradițional, persoanele aflate în situații dificile de locuit sau de viață și a condus la nesiguranță în privința continuării serviciilor prestate de acestea;

| T. | întrucât evacuările forțate sunt definite ca evacuarea permanentă sau temporară, împotriva voinței lor, a persoanelor, a familiilor și/sau a comunităților din casele și/sau de pe terenul pe care îl ocupă, fără să se pună la dispoziție și fără să existe acces la forme adecvate de protecție juridică sau alte tipuri de protecție conforme cu legislația internațională privind drepturile omului; întrucât evacuările forțate au fost demult recunoscute ca o încălcare gravă a drepturilor omului; |
| --- | --- |

T.

întrucât evacuările forțate sunt definite ca evacuarea permanentă sau temporară, împotriva voinței lor, a persoanelor, a familiilor și/sau a comunităților din casele și/sau de pe terenul pe care îl ocupă, fără să se pună la dispoziție și fără să existe acces la forme adecvate de protecție juridică sau alte tipuri de protecție conforme cu legislația internațională privind drepturile omului; întrucât evacuările forțate au fost demult recunoscute ca o încălcare gravă a drepturilor omului;

| U. | întrucât lipsa unei locuințe adecvate constituie o provocare serioasă pentru mulți cetățeni din UE; întrucât, în prezent, nu există cifre exacte privind numărul persoanelor fără adăpost din UE, or datele colectate în mod riguros constituie baza oricărei politici publice eficace; |
| --- | --- |

U.

întrucât lipsa unei locuințe adecvate constituie o provocare serioasă pentru mulți cetățeni din UE; întrucât, în prezent, nu există cifre exacte privind numărul persoanelor fără adăpost din UE, or datele colectate în mod riguros constituie baza oricărei politici publice eficace;

| V. | întrucât numărul persoanelor fără adăpost a crescut în ultimul deceniu în multe state membre ale UE din cauza creșterii costurilor legate de locuințe, a impactului crizei economice și a politicilor ulterioare, inclusiv a înghețării sau a reducerii programelor și beneficiilor sociale; |
| --- | --- |

V.

întrucât numărul persoanelor fără adăpost a crescut în ultimul deceniu în multe state membre ale UE din cauza creșterii costurilor legate de locuințe, a impactului crizei economice și a politicilor ulterioare, inclusiv a înghețării sau a reducerii programelor și beneficiilor sociale;

| W. | întrucât programul „Locuință înainte de toate” este o strategie integrată de combatere a lipsei de adăpost, combinând locuințele de sprijin cu serviciile sociale și cu integrarea pe piața forței de muncă a persoanelor fără adăpost; întrucât adoptarea principiilor sale de către statele membre poate contribui semnificativ la reducerea lipsei de adăpost; |
| --- | --- |

W.

întrucât programul „Locuință înainte de toate” este o strategie integrată de combatere a lipsei de adăpost, combinând locuințele de sprijin cu serviciile sociale și cu integrarea pe piața forței de muncă a persoanelor fără adăpost; întrucât adoptarea principiilor sale de către statele membre poate contribui semnificativ la reducerea lipsei de adăpost;

| X. | întrucât principiul 19 al Pilonului european al drepturilor sociale abordează asistența pentru locuințe și lipsa de adăpost; întrucât Comisia a anunțat că va prezenta un plan de acțiune pe care îl va pune în aplicare până în februarie 2021; întrucât lipsa de adăpost reprezintă o încălcare gravă a dreptului la o locuință adecvată și a multor altor drepturi ale omului, inclusiv dreptul la nediscriminare, la sănătate, la apă și salubritate, la securitatea persoanei și dreptul de a nu fi supus unor tratamente crude, inumane și degradante (34), fiind așadar fundamental ireconciliabilă cu obiectivele UE în materie de progres social și cu modelul său social; întrucât persoanele fără adăpost și persoanele care trăiesc în locuințe informale sunt adesea supuse incriminării, hărțuirii, stigmatizării, excluziunii sociale și tratamentului discriminatoriu din cauza situației lor locative; întrucât acestora li se refuză frecvent accesul la instalațiile sanitare, sunt segregate și alungate din comunități și supuse unor forme extreme de violență; întrucât speranța de viață a persoanelor fără adăpost se situează cu mult sub nivelul speranței de viață a populației generale; |
| --- | --- |

X.

întrucât principiul 19 al Pilonului european al drepturilor sociale abordează asistența pentru locuințe și lipsa de adăpost; întrucât Comisia a anunțat că va prezenta un plan de acțiune pe care îl va pune în aplicare până în februarie 2021; întrucât lipsa de adăpost reprezintă o încălcare gravă a dreptului la o locuință adecvată și a multor altor drepturi ale omului, inclusiv dreptul la nediscriminare, la sănătate, la apă și salubritate, la securitatea persoanei și dreptul de a nu fi supus unor tratamente crude, inumane și degradante (34), fiind așadar fundamental ireconciliabilă cu obiectivele UE în materie de progres social și cu modelul său social; întrucât persoanele fără adăpost și persoanele care trăiesc în locuințe informale sunt adesea supuse incriminării, hărțuirii, stigmatizării, excluziunii sociale și tratamentului discriminatoriu din cauza situației lor locative; întrucât acestora li se refuză frecvent accesul la instalațiile sanitare, sunt segregate și alungate din comunități și supuse unor forme extreme de violență; întrucât speranța de viață a persoanelor fără adăpost se situează cu mult sub nivelul speranței de viață a populației generale;

| Y. | întrucât definiția lipsei de adăpost ar trebui să implice atât aspectul său material, (lipsa unei locuințe adecvate la standarde minime), cât și aspectul social (un loc sigur pentru stabilirea unei relații familiale sau sociale, participarea la viața comunității și pentru o viață demnă) (35); întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a arătat că combaterea lipsei de adăpost este o chestiune de sănătate publică și că se pot găsi soluții, de exemplu prin asigurarea unei locuințe temporare și prin impunerea unui moratoriu asupra evacuărilor, măsuri care au fost implementate în mai multe state membre; |
| --- | --- |

Y.

întrucât definiția lipsei de adăpost ar trebui să implice atât aspectul său material, (lipsa unei locuințe adecvate la standarde minime), cât și aspectul social (un loc sigur pentru stabilirea unei relații familiale sau sociale, participarea la viața comunității și pentru o viață demnă) (35); întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a arătat că combaterea lipsei de adăpost este o chestiune de sănătate publică și că se pot găsi soluții, de exemplu prin asigurarea unei locuințe temporare și prin impunerea unui moratoriu asupra evacuărilor, măsuri care au fost implementate în mai multe state membre;

| Z. | întrucât numărul persoanelor fără adăpost a crescut în cel puțin 24 de state membre; întrucât, în Uniunea Europeană, în fiecare noapte, 700 000 de persoane fără adăpost trebuie să doarmă în adăposturi sau pe străzi, ceea ce reprezintă o creștere de 70 % în ultimii 10 ani; |
| --- | --- |

Z.

întrucât numărul persoanelor fără adăpost a crescut în cel puțin 24 de state membre; întrucât, în Uniunea Europeană, în fiecare noapte, 700 000 de persoane fără adăpost trebuie să doarmă în adăposturi sau pe străzi, ceea ce reprezintă o creștere de 70 % în ultimii 10 ani;

| AA. | întrucât există un deficit de locuințe sociale disponibile și la prețuri abordabile; întrucât 9,6 % din populația din UE-27 trăiește în gospodării care cheltuiesc 40 % sau mai mult din venitul lor disponibil pe adult-echivalent pe locuință (36); întrucât sarcina costurilor pentru locuință este mai împovărătoare pentru persoanele cu dizabilități, rata costurilor suplimentare pentru locuințe fiind de 12,5 % pentru persoanele cu dizabilități, comparativ cu 9,9 % pentru persoanele fără dizabilități); |
| --- | --- |

AA.

întrucât există un deficit de locuințe sociale disponibile și la prețuri abordabile; întrucât 9,6 % din populația din UE-27 trăiește în gospodării care cheltuiesc 40 % sau mai mult din venitul lor disponibil pe adult-echivalent pe locuință (36); întrucât sarcina costurilor pentru locuință este mai împovărătoare pentru persoanele cu dizabilități, rata costurilor suplimentare pentru locuințe fiind de 12,5 % pentru persoanele cu dizabilități, comparativ cu 9,9 % pentru persoanele fără dizabilități);

| AB. | întrucât prețurile accesibile ale locuințelor trebuie privite prin prisma relației lor globale cu modelele și evoluțiile veniturilor, cu justiția distributivă și cu creșterile excesive ale costurilor locuințelor, având o dimensiune de gen clară; întrucât disfuncționalitățile pieței locuințelor pun în pericol coeziunea socială în Europa, sporesc numărul persoanelor fără adăpost și nivelul de sărăcie și afectează încrederea în democrație; întrucât, pentru a aborda toate aceste provocări, autoritățile naționale și locale trebuie să poată adopta politici locative adecvate, inclusiv măsuri de ajutor de stat, pentru a crea condiții și sprijin pentru investiții în locuințe sociale și la prețuri abordabile; |
| --- | --- |

AB.

întrucât prețurile accesibile ale locuințelor trebuie privite prin prisma relației lor globale cu modelele și evoluțiile veniturilor, cu justiția distributivă și cu creșterile excesive ale costurilor locuințelor, având o dimensiune de gen clară; întrucât disfuncționalitățile pieței locuințelor pun în pericol coeziunea socială în Europa, sporesc numărul persoanelor fără adăpost și nivelul de sărăcie și afectează încrederea în democrație; întrucât, pentru a aborda toate aceste provocări, autoritățile naționale și locale trebuie să poată adopta politici locative adecvate, inclusiv măsuri de ajutor de stat, pentru a crea condiții și sprijin pentru investiții în locuințe sociale și la prețuri abordabile;

| AC. | întrucât nivelul cheltuielilor publice pentru locuințe sociale în Europa variază de la o țară la alta, unele țări acordând o mai mare atenție sprijinului pentru locuințele publice decât altele; întrucât, cu toate acestea, nevoia de locuințe sociale a crescut în urma crizei financiare din 2008, deoarece persoanele cu venituri mici se confruntă cu presiuni financiare crescute legate de locuință; întrucât țările care aplică un model universalist de locuințe sociale tind să dispună de ample sectoare ale locuințelor de închiriat, toate având ca obiectiv general promovarea diversității sociale și prevenirea segregării pe baza factorilor socioeconomici (37); |
| --- | --- |

AC.

întrucât nivelul cheltuielilor publice pentru locuințe sociale în Europa variază de la o țară la alta, unele țări acordând o mai mare atenție sprijinului pentru locuințele publice decât altele; întrucât, cu toate acestea, nevoia de locuințe sociale a crescut în urma crizei financiare din 2008, deoarece persoanele cu venituri mici se confruntă cu presiuni financiare crescute legate de locuință; întrucât țările care aplică un model universalist de locuințe sociale tind să dispună de ample sectoare ale locuințelor de închiriat, toate având ca obiectiv general promovarea diversității sociale și prevenirea segregării pe baza factorilor socioeconomici (37);

| AD. | întrucât, în 2018, prețurile locuințelor au crescut în aproape toate statele membre, comparativ cu anul 2015; întrucât, în ultimii trei ani, prețurile la locuințele din UE au crescut în medie cu 5 %; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, în 2018, prețurile locuințelor au crescut în aproape toate statele membre, comparativ cu anul 2015; întrucât, în ultimii trei ani, prețurile la locuințele din UE au crescut în medie cu 5 %;

| AE. | întrucât investițiile publice în locuințe sociale au scăzut în ultimii ani; întrucât cheltuielile legate de locuințele sociale (transferuri și capital) efectuate de guverne reprezintă doar 0,66 % din PIB-ul european, reprezentând o scădere în raport cu nivelurile istorice recente și o tendință descendentă; |
| --- | --- |

AE.

întrucât investițiile publice în locuințe sociale au scăzut în ultimii ani; întrucât cheltuielile legate de locuințele sociale (transferuri și capital) efectuate de guverne reprezintă doar 0,66 % din PIB-ul european, reprezentând o scădere în raport cu nivelurile istorice recente și o tendință descendentă;

| AF. | întrucât deși parcul imobiliar al UE crește în mod substanțial, deficitul de locuințe rămâne o problemă importantă; |
| --- | --- |

AF.

întrucât deși parcul imobiliar al UE crește în mod substanțial, deficitul de locuințe rămâne o problemă importantă;

| AG. | întrucât 10,3 % dintre persoanele din UE trăiesc sub povara costurilor legate de locuințe; |
| --- | --- |

AG.

întrucât 10,3 % dintre persoanele din UE trăiesc sub povara costurilor legate de locuințe;

| AH. | întrucât condițiile de locuit necorespunzătoare și lipsa de adăpost au un impact negativ nu numai asupra sănătății fizice și mintale, a bunăstării și a calității vieții oamenilor, ci și asupra accesului acestora la locuri de muncă și la alte servicii economice și sociale; |
| --- | --- |

AH.

întrucât condițiile de locuit necorespunzătoare și lipsa de adăpost au un impact negativ nu numai asupra sănătății fizice și mintale, a bunăstării și a calității vieții oamenilor, ci și asupra accesului acestora la locuri de muncă și la alte servicii economice și sociale;

| AI. | întrucât accesul la infrastructura de agrement, la centre comunitare, parcuri și spații verzi are, de asemenea, un impact pozitiv asupra condițiilor de viață; întrucât investițiile în locuințele sociale ar trebui să sprijine, de asemenea, construirea de infrastructuri fizice în cadrul comunității (centre comunitare, facilități sportive etc.), iar programele comunitare să îmbunătățească și mai mult calitatea vieții oamenilor; |
| --- | --- |

AI.

întrucât accesul la infrastructura de agrement, la centre comunitare, parcuri și spații verzi are, de asemenea, un impact pozitiv asupra condițiilor de viață; întrucât investițiile în locuințele sociale ar trebui să sprijine, de asemenea, construirea de infrastructuri fizice în cadrul comunității (centre comunitare, facilități sportive etc.), iar programele comunitare să îmbunătățească și mai mult calitatea vieții oamenilor;

| AJ. | întrucât OMS a identificat sectorul locuințelor ca fiind un sector esențial pentru acțiunile de combatere a inegalităților în materie de sănătate (38); întrucât 2,1 % dintre cetățenii europeni nu au baie, duș sau toaletă interioară în gospodăria lor; întrucât majoritatea acestor cetățeni locuiesc în cinci state membre: România (27,7 %), Bulgaria (15,3 %), Lituania (10,6 %), Letonia (9,9 %) și Estonia (5,3 %) (39); întrucât deficitul de investiții în accesul la salubritate și la alte utilități de bază au afectat în special zonele rurale; întrucât, la definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea Europeană ar trebui să asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât OMS a identificat sectorul locuințelor ca fiind un sector esențial pentru acțiunile de combatere a inegalităților în materie de sănătate (38); întrucât 2,1 % dintre cetățenii europeni nu au baie, duș sau toaletă interioară în gospodăria lor; întrucât majoritatea acestor cetățeni locuiesc în cinci state membre: România (27,7 %), Bulgaria (15,3 %), Lituania (10,6 %), Letonia (9,9 %) și Estonia (5,3 %) (39); întrucât deficitul de investiții în accesul la salubritate și la alte utilități de bază au afectat în special zonele rurale; întrucât, la definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea Europeană ar trebui să asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane;

| AK. | întrucât, potrivit Comisiei, gospodăriile cu copii prezintă, în general, un risc mai mare de privare severă de locuință decât populația generală, iar proporția copiilor care trăiesc într-o gospodărie supraaglomerată a fost mai mare pentru copiii săraci decât pentru populația generală; întrucât lipsa accesului la locuințe sociale constituie un obstacol pentru copiii săraci din cauza unei oferte insuficiente de locuințe sociale, ceea ce creează perioade lungi de așteptare; întrucât locuințele încălzite în mod corespunzător, cu apă potabilă și salubritate, și locuințele în general reprezintă un element esențial pentru sănătatea, bunăstarea, creșterea și dezvoltarea copiilor; întrucât o locuință adecvată este, în același timp, un mediu propice pentru educația copiilor (40); |
| --- | --- |

AK.

întrucât, potrivit Comisiei, gospodăriile cu copii prezintă, în general, un risc mai mare de privare severă de locuință decât populația generală, iar proporția copiilor care trăiesc într-o gospodărie supraaglomerată a fost mai mare pentru copiii săraci decât pentru populația generală; întrucât lipsa accesului la locuințe sociale constituie un obstacol pentru copiii săraci din cauza unei oferte insuficiente de locuințe sociale, ceea ce creează perioade lungi de așteptare; întrucât locuințele încălzite în mod corespunzător, cu apă potabilă și salubritate, și locuințele în general reprezintă un element esențial pentru sănătatea, bunăstarea, creșterea și dezvoltarea copiilor; întrucât o locuință adecvată este, în același timp, un mediu propice pentru educația copiilor (40);

| AL. | întrucât sărăcia energetică reprezintă un flagel persistent, care afectează milioane de persoane în UE și întrucât pandemia de COVID-19 agravează această criză prin faptul că izolarea conduce la creșterea consumului de energie și a facturilor; întrucât, în plus, ca urmare a pandemiei de COVID-19, un număr mare de lucrători și-au pierdut locurile de muncă sau o parte din venituri, în pofida măsurilor de sprijin financiar și a sistemelor reducere a programului de lucru, care au fost introduse de majoritatea statelor membre și sprijinite de UE; întrucât alocațiile pentru locuință și subvențiile pentru chirie sunt adesea insuficiente pentru a acoperi costurile reale legate de locuințe și, în unele țări, criteriile foarte stricte împiedică accesul grupurilor vulnerabile la alocații pentru locuință; |
| --- | --- |

AL.

întrucât sărăcia energetică reprezintă un flagel persistent, care afectează milioane de persoane în UE și întrucât pandemia de COVID-19 agravează această criză prin faptul că izolarea conduce la creșterea consumului de energie și a facturilor; întrucât, în plus, ca urmare a pandemiei de COVID-19, un număr mare de lucrători și-au pierdut locurile de muncă sau o parte din venituri, în pofida măsurilor de sprijin financiar și a sistemelor reducere a programului de lucru, care au fost introduse de majoritatea statelor membre și sprijinite de UE; întrucât alocațiile pentru locuință și subvențiile pentru chirie sunt adesea insuficiente pentru a acoperi costurile reale legate de locuințe și, în unele țări, criteriile foarte stricte împiedică accesul grupurilor vulnerabile la alocații pentru locuință;

| AM. | întrucât societățile îmbătrânesc și se confruntă cu schimbări demografice; întrucât nevoile în materie de locuințe se schimbă odată cu vârsta, în concordanță cu schimbarea modului de viață sau a situației familiale; întrucât obstacolele din calea obținerii unei locuințe includ lipsa accesibilității, singurătatea, preocupările legate de siguranță și costurile de întreținere; |
| --- | --- |

AM.

întrucât societățile îmbătrânesc și se confruntă cu schimbări demografice; întrucât nevoile în materie de locuințe se schimbă odată cu vârsta, în concordanță cu schimbarea modului de viață sau a situației familiale; întrucât obstacolele din calea obținerii unei locuințe includ lipsa accesibilității, singurătatea, preocupările legate de siguranță și costurile de întreținere;

| AN. | întrucât locuințele ar trebui să fie sigure, confortabile și ușor de întreținut, toate aceste aspecte fiind deosebit de importante pentru persoanele în vârstă; |
| --- | --- |

AN.

întrucât locuințele ar trebui să fie sigure, confortabile și ușor de întreținut, toate aceste aspecte fiind deosebit de importante pentru persoanele în vârstă;

| AO. | întrucât eficiența energetică a parcului imobiliar are un impact direct asupra sărăciei energetice și a costurilor de întreținere; întrucât piața gazelor și a energiei este una dintre cele mai profitabile sectoare din lume, deși aproape 7 % dintre gospodăriile din UE se află în incapacitatea de a-și plăti facturile la utilități (41); întrucât gospodăriile cu venituri mai reduse plătesc, de asemenea, mai mult pentru energie; întrucât „Valul de renovări ale clădirilor” poate să joace un rol major în ceea ce privește economia de energie, reducerea costurilor și a consumului de energie, contribuind astfel la atenuarea sărăciei energetice și la îmbunătățirea confortului, a condițiilor sanitare și de viață pentru toți; |
| --- | --- |

AO.

întrucât eficiența energetică a parcului imobiliar are un impact direct asupra sărăciei energetice și a costurilor de întreținere; întrucât piața gazelor și a energiei este una dintre cele mai profitabile sectoare din lume, deși aproape 7 % dintre gospodăriile din UE se află în incapacitatea de a-și plăti facturile la utilități (41); întrucât gospodăriile cu venituri mai reduse plătesc, de asemenea, mai mult pentru energie; întrucât „Valul de renovări ale clădirilor” poate să joace un rol major în ceea ce privește economia de energie, reducerea costurilor și a consumului de energie, contribuind astfel la atenuarea sărăciei energetice și la îmbunătățirea confortului, a condițiilor sanitare și de viață pentru toți;

| AP. | întrucât decarbonizarea economiei UE până în 2050 este un obiectiv comun în combaterea schimbărilor climatice, energia utilizată pentru încălzirea și răcirea clădirilor fiind una dintre cauzele principale ale acestor schimbări; întrucât, prin Pactul ecologic european, Uniunea Europeană și-a asumat drept obiectiv îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor; |
| --- | --- |

AP.

întrucât decarbonizarea economiei UE până în 2050 este un obiectiv comun în combaterea schimbărilor climatice, energia utilizată pentru încălzirea și răcirea clădirilor fiind una dintre cauzele principale ale acestor schimbări; întrucât, prin Pactul ecologic european, Uniunea Europeană și-a asumat drept obiectiv îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor;

| AQ. | întrucât, în mai mult de jumătate dintre statele membre ale UE există, în prezent, peste 500 de locuințe la 1 000 de locuitori; întrucât această cifră este cea mai ridicată în țările care sunt destinații turistice, unde casele de vacanță construite pentru a fi utilizate în sezonul de vârf în punctele turistice nu contribuie la satisfacerea nevoilor mai ample în materie de locuințe ale societății (42); |
| --- | --- |

AQ.

întrucât, în mai mult de jumătate dintre statele membre ale UE există, în prezent, peste 500 de locuințe la 1 000 de locuitori; întrucât această cifră este cea mai ridicată în țările care sunt destinații turistice, unde casele de vacanță construite pentru a fi utilizate în sezonul de vârf în punctele turistice nu contribuie la satisfacerea nevoilor mai ample în materie de locuințe ale societății (42);

| AR. | întrucât refugiații, solicitanții de azil, migranții, în special cei fără forme legale, persoanele strămutate în interiorul țării, apatrizii, persoanele cu dizabilități, copiii și tinerii, populațiile indigene, femeile, persoanele LGBTIQ, persoanele în vârstă și membrii minorităților rasiale, etnice și religioase sunt reprezentate în mod disproporționat în rândul persoanelor fără adăpost, al celor care trăiesc în situații locative informale sau necorespunzătoare și sunt deseori nevoite să trăiască în cele mai periferice și nesigure zone; întrucât categoriile de persoane menționate anterior se confruntă adesea cu forme de discriminare intersecțională ca urmare a situației lor locative; întrucât, în procesul de definire și implementare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea urmărește să combată orice discriminare pe motive de sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

AR.

întrucât refugiații, solicitanții de azil, migranții, în special cei fără forme legale, persoanele strămutate în interiorul țării, apatrizii, persoanele cu dizabilități, copiii și tinerii, populațiile indigene, femeile, persoanele LGBTIQ, persoanele în vârstă și membrii minorităților rasiale, etnice și religioase sunt reprezentate în mod disproporționat în rândul persoanelor fără adăpost, al celor care trăiesc în situații locative informale sau necorespunzătoare și sunt deseori nevoite să trăiască în cele mai periferice și nesigure zone; întrucât categoriile de persoane menționate anterior se confruntă adesea cu forme de discriminare intersecțională ca urmare a situației lor locative; întrucât, în procesul de definire și implementare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea urmărește să combată orice discriminare pe motive de sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală;

| AS. | întrucât Comisia a adoptat prima sa Strategie privind egalitatea persoanelor LGBTIQ la 12 noiembrie 2020; |
| --- | --- |

AS.

întrucât Comisia a adoptat prima sa Strategie privind egalitatea persoanelor LGBTIQ la 12 noiembrie 2020;

| AT. | întrucât, în CM/Rec(2010)5, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a recomandat statelor membre să ia măsuri pentru a se asigura că toate persoanele pot beneficia în mod efectiv și egal de acces la locuințe adecvate, fără discriminare pe motive de orientare sexuală sau de identitate de gen; întrucât acesta a recomandat, de asemenea, să se acorde o atenție corespunzătoare riscurilor prezentate de lipsa de adăpost cu care se confruntă persoanele LGBTIQ, inclusiv tinerii și copiii, care pot fi deosebit de vulnerabili la excluziunea socială, inclusiv din propriile familii; |
| --- | --- |

AT.

întrucât, în CM/Rec(2010)5, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a recomandat statelor membre să ia măsuri pentru a se asigura că toate persoanele pot beneficia în mod efectiv și egal de acces la locuințe adecvate, fără discriminare pe motive de orientare sexuală sau de identitate de gen; întrucât acesta a recomandat, de asemenea, să se acorde o atenție corespunzătoare riscurilor prezentate de lipsa de adăpost cu care se confruntă persoanele LGBTIQ, inclusiv tinerii și copiii, care pot fi deosebit de vulnerabili la excluziunea socială, inclusiv din propriile familii;

| AU. | întrucât studiul Comisiei privind recunoașterea juridică a genului în UE evidențiază discriminarea împotriva persoanelor transgen și de gen variant în materie de acces pe piața locuințelor, inclusiv pierderea locuințelor din cauza obligației de divorț prevăzute de unele proceduri de recunoaștere a genului în UE; întrucât accesul la recunoașterea juridică a genului crește probabilitatea ca persoanele transgen să găsească locuințe în cazurile în care documentele lor corespund expresiei lor de gen; |
| --- | --- |

AU.

întrucât studiul Comisiei privind recunoașterea juridică a genului în UE evidențiază discriminarea împotriva persoanelor transgen și de gen variant în materie de acces pe piața locuințelor, inclusiv pierderea locuințelor din cauza obligației de divorț prevăzute de unele proceduri de recunoaștere a genului în UE; întrucât accesul la recunoașterea juridică a genului crește probabilitatea ca persoanele transgen să găsească locuințe în cazurile în care documentele lor corespund expresiei lor de gen;

| AV. | întrucât Comisia are multe competențe legate de piața locuințelor, inclusiv supravegherea bancară, politica monetară, împrumuturile și creditul ipotecar, care includ norme în materie de indulgență și stingere a datoriilor, precum și capacitatea de intervenție în caz de bule speculative, costuri publice de finanțare socială a locuințelor și creditelor neperformante; întrucât, în conformitate cu Protocolul 26 din TFUE, executarea sarcinilor legate de serviciile de interes general, cum ar fi furnizarea de locuințe sociale și la prețuri abordabile, ar trebui să se bazeze pe sarcini specifice încredințate la nivel național, regional sau local, care să reflecte nevoile și sprijinul proporțional acordat în domeniul locuințelor și comunității; |
| --- | --- |

AV.

întrucât Comisia are multe competențe legate de piața locuințelor, inclusiv supravegherea bancară, politica monetară, împrumuturile și creditul ipotecar, care includ norme în materie de indulgență și stingere a datoriilor, precum și capacitatea de intervenție în caz de bule speculative, costuri publice de finanțare socială a locuințelor și creditelor neperformante; întrucât, în conformitate cu Protocolul 26 din TFUE, executarea sarcinilor legate de serviciile de interes general, cum ar fi furnizarea de locuințe sociale și la prețuri abordabile, ar trebui să se bazeze pe sarcini specifice încredințate la nivel național, regional sau local, care să reflecte nevoile și sprijinul proporțional acordat în domeniul locuințelor și comunității;

| AW. | întrucât achizițiile speculative de locuințe și terenuri joacă un rol important în creșterea continuă a prețurilor locuințelor; întrucât se poate observa o creștere accentuată și continuă a prețurilor locuințelor și a chiriilor pe piață, în special în orașe și în zonele urbane și suburbane; |
| --- | --- |

AW.

întrucât achizițiile speculative de locuințe și terenuri joacă un rol important în creșterea continuă a prețurilor locuințelor; întrucât se poate observa o creștere accentuată și continuă a prețurilor locuințelor și a chiriilor pe piață, în special în orașe și în zonele urbane și suburbane;

| AX. | întrucât evacuările forțate sunt definite ca evacuarea permanentă sau temporară, împotriva voinței lor, a persoanelor, a familiilor și/sau a comunităților din casele și/sau de pe terenul pe care îl ocupă, fără să se pună la dispoziție și fără să existe acces la forme adecvate de protecție juridică sau alte tipuri de protecție conforme cu legislația internațională privind drepturile omului; întrucât evacuările forțate au fost demult recunoscute ca o încălcare gravă a drepturilor omului; |
| --- | --- |

AX.

întrucât evacuările forțate sunt definite ca evacuarea permanentă sau temporară, împotriva voinței lor, a persoanelor, a familiilor și/sau a comunităților din casele și/sau de pe terenul pe care îl ocupă, fără să se pună la dispoziție și fără să existe acces la forme adecvate de protecție juridică sau alte tipuri de protecție conforme cu legislația internațională privind drepturile omului; întrucât evacuările forțate au fost demult recunoscute ca o încălcare gravă a drepturilor omului;

Asigurarea de locuințe adecvate, salubre și eficiente din punct de vedere energetic

| 1. | solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că dreptul la o locuință adecvată este recunoscut și aplicabil ca drept fundamental al omului prin dispozițiile legislative europene și naționale aplicabile; invită Comisia și statele membre să asigure tuturor acces egal la locuințe decente, inclusiv la apă potabilă curată și de înaltă calitate, la salubrizare și igienă adecvate și echitabile, la rețeaua de canalizare și apă curentă, la un mediu interior de calitate, precum și la energie accesibilă, fiabilă și durabilă pentru toți, contribuind astfel la eradicarea sărăciei sub toate formele sale, protejând drepturile omului în cazul gospodăriilor dezavantajate și sprijinind grupurile vulnerabile, pentru a le proteja sănătatea și bunăstarea; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își reiterează apelul pentru o acțiune la nivelul UE în vederea unui moratoriu privind deconectarea de la sistemul de încălzire pe timp de iarnă și pledează pentru introducerea unui mecanism de suspendare a evacuărilor pe timp de iarnă; condamnă eludarea moratoriului prin lipsa conectării la sistemul de încălzire pe timp de toamnă, ceea ce face moratoriul ineficace; invită Comisia să se asigure că furnizorii de energie electrică adoptă scheme de protecție pentru a garanta aprovizionarea internă cu energie a celor mai nevoiași, deoarece accesul la serviciile de utilități de bază, cum ar fi apă, electricitate și salubrizare, este esențial pentru îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită introducerea la nivelul UE a unor cerințe minime obligatorii pentru locuințe sănătoase, inclusiv calitatea aerului din interior, care să fie cel puțin aliniate la orientările OMS; îndeamnă statele membre să respecte și să aplice normele de bază privind salubritatea și sănătatea publice, precum și orientările Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) în materie de sănătate, temperatură interioară și locuințe adecvate și să facă schimb de cele mai bune practici și reflecții aplicate la nivel național; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia și statele membre să acorde prioritate reducerii emisiilor și eficienței energetice prin renovarea locuințelor; susține accentul pus de „Valul de renovări ale clădirilor” pe abordarea sărăciei energetice și pe clădirile cel mai puțin performante energetic, în concordanță cu obiectivele și principiile Pactului verde european, pentru a asigura o tranziție echitabilă din punct de vedere social către o economie neutră din punct de vedere climatic, din care nimeni nu este exclus; afirmă necesitatea acordării unei atenții speciale locuințelor sociale, locuințelor cu familii monoparentale și clădirilor cu mai multe apartamente ocupate de proprietari, precum și problematicii locuințelor inadecvate și accesibilității locuințelor; subliniază, prin urmare, că proprietarii și chiriașii ar trebui să fie pe deplin informați și implicați în proiectele de renovare și că nu ar trebui să fie afectați de o creștere a costurilor totale legate de aceste proiecte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită statele membre să realizeze campanii privind economisirea de energie; subliniază rolul pe care îl au standardele minime de performanță energetică (MEPS) în stimularea volumului și a amplorii renovărilor pentru clădirile cu cele mai slabe performanțe și salută planul inclus în „Valul de renovări ale clădirilor” de a introduce standarde minime obligatorii de performanță energetică cu ocazia viitoarei revizuiri a directivelor privind eficiența energetică și performanța energetică a clădirilor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută sprijinul acordat de Comisie în cadrul „Valului de renovări” soluțiilor de finanțare în favoarea gospodăriilor cu venituri reduse; salută modelul neutralității costurilor pentru locuințe (care include chirii, costuri cu energia și de funcționare și taxe locale), deoarece acesta combină obiectivele sociale cu cele climatice și previne „renovacuarea” (evacuarea chiriașilor de către proprietari pe motiv că urmează să aibă loc o renovare de mare amploare), asigurând compensarea majorării chiriilor prin economiile de energie; insistă asupra necesității de a proteja chiriașii împotriva evacuărilor pe durata renovărilor de locuințe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că, pentru a oferi stimulente în favoarea renovărilor, îndeosebi în clădirile cu mai multe apartamente, participarea, comunicarea și stimulentele financiare vor fi esențiale; solicită Comisiei, statelor membre și instituțiilor de finanțare să asigure o largă disponibilitate a fondurilor pentru renovare și eligibilitatea pentru toate categoriile de proprietate, inclusiv în situațiile în care nu există asociații de proprietari; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să acorde prioritate „Valului de renovări ale clădirilor” din cadrul financiar multianual și al instrumentului Next Generation EU, care plasează oamenii aflați în situații vulnerabile în centrul politicilor de redresare, și să asigure accesul egal la proiectele de renovare pentru toți, întrucât investițiile în acest domeniu pot acționa ca o intervenție anticiclică, cu un potențial substanțial de creare de locuri de muncă; invită statele membre să acorde prioritate renovării, în cadrul planurilor lor de redresare și de reziliență, pentru a contribui la realizarea unor renovări profunde a cel puțin 3 % din parcul imobiliar european pe an; solicită acordarea unei atenții deosebite și clădirilor cu risc seismic în zonele din Europa predispuse la seisme; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită UE și statelor membre să sprijine economia circulară în sectorul construcțiilor și să aplice clădirilor și produselor pentru construcții principii circulare, cu criterii ecologice obligatorii; solicită UE și statelor membre, atunci când analizează opțiunile de renovare, să favorizeze produsele pentru construcții realizate din materiale cu conținut redus de carbon, sustenabile și netoxice, care sunt, de asemenea, ușor de reparat și reutilizat, și să încurajeze tranziția rapidă la surse regenerabile de energie pentru încălzire și răcire; subliniază că locuințele mai ecologice, construite cu materiale mai sustenabile și mai durabile din punct de vedere ecologic, vor crea ample beneficii economice atât individuale, cât și sociale; solicită Comisiei și statelor membre să includă locuințele sociale ecologice în planurile lor de investiții în locuințe, precum și criterii de sustenabilitate pentru locuințele sociale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să se asigure că în cadrul regulilor privind achizițiile publice sunt posibile inovări și parteneriate pe termen lung în sectorul locuințelor sociale, cum ar fi abordarea bazată pe vecinătatea inteligentă, propusă în Inițiativa pentru locuințe sociale accesibile din cadrul „Valului de renovări ale clădirilor”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită statelor membre să promoveze programe și stimulente pentru ca familiile să trăiască aproape unele de celelalte, să consolideze legăturile între generații și să permită persoanelor în vârstă care sunt nevoite să își părăsească locuințele din motive financiare sau de sănătate să găsească noi centre de cazare care să răspundă nevoilor lor, fără a fi nevoite să părăsească comunitățile din care fac parte de mulți ani; |
| --- | --- |

11.

Combaterea lipsei de adăpost și a discriminării

| 12. | solicită un obiectiv la nivelul UE de a pune capăt lipsei de adăpost până în 2030; invită Comisia să ia măsuri mai eficiente pentru a sprijini statele membre în reducerea și eradicarea lipsei de adăpost, ca prioritate în contextul planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să propună un cadru al UE pentru strategiile naționale împotriva lipsei de adăpost și îndeamnă în continuare statele membre să adopte principiul „Locuință înainte de toate” și să acorde prioritate asigurării de locuințe permanente persoanelor fără adăpost, prin măsuri proactive și reactive în cadrul strategiilor lor naționale împotriva lipsei de adăpost, pe baza unor consultări sistematice cu ONG-urile care își desfășoară activitatea în domeniul lipsei de adăpost, al sărăciei și al discriminării; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că Comisia ar trebui să exploreze în continuare punerea în aplicare a modelelor de succes existente, cum ar fi inițiativa „Locuință înainte de toate”, prin instrumente de finanțare adecvate, precum Fondul social european Plus și Fondul european de dezvoltare regională; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază necesitatea colaborării interministeriale și interguvernamentale în elaborarea și implementarea acestor strategii, precum și a participării principalelor părți interesate, și încurajează schimbul de bune practici în rândul statelor membre; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază importanța colectării de date fiabile privind persoanele fără adăpost, inclusiv în rândul tinerilor, cu implicarea ONG-urilor și a autorităților relevante active în furnizarea de servicii pentru persoanele fără adăpost sau supuse acestui risc; invită Comisia și statele membre să adopte o definiție-cadru comună și indicatori coerenți privind lipsa de adăpost în UE, care să permită o înțelegere comună, o comparație sistematică și o evaluare a amplorii fenomenului lipsei de adăpost la nivelul țărilor UE, precum și monitorizarea sistematică a numărului de persoane fără adăpost la nivelul UE prin intermediul unor instituții precum Eurostat; cere să se folosească instrumentele existente, precum Tipologia europeană a lipsei de adăpost și a excluderii de pe piața locuințelor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită statele membre și Comisia să ia măsuri și să implementeze programe pentru tinerii care au împlinit vârsta de 18 ani și care sunt expuși riscului de a rămâne fără adăpost; invită Comisia să ofere sprijin financiar tinerilor care doresc să se mute într-un spațiu locativ independent, îmbunătățind accesul la informații privind fondurile pentru locuințe la prețuri abordabile și asigurându-se că Garanția pentru tineret revizuită contribuie la combaterea lipsei de adăpost în rândul tinerilor, care este în creștere în multe țări ale UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută atenția acordată lipsei de adăpost pentru persoanele LGBTIQ, îndeosebi în rândul persoanelor LGBTIQ tinere, în cadrul Strategiei privind egalitatea persoanelor LGBTI; invită Comisia să creeze instrumente pentru îmbunătățirea colectării de date, să încurajeze cercetarea în UE și să faciliteze schimbul de soluții între statele membre pentru a aborda problema lipsei de adăpost în rândul persoanelor LGBTIQ; |
| --- | --- |

18.

| 19. | își reiterează apelul din 16 ianuarie 2014 de a se pune capăt incriminării persoanelor fără adăpost și de a se modifica practicile discriminatorii utilizate pentru a împiedica accesul acestor persoane la servicii sociale și adăpost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene o mai bună monitorizare a infracțiunilor motivate de ură și a incidentelor motivate de aporofobie; subliniază faptul că sărăcia și lipsa de adăpost nu reprezintă o infracțiune; îndeamnă statele membre să instituie în politicile lor publice mecanisme de garantare a siguranței persoanelor fără adăpost și să introducă aporofobia în politicile lor de securitate publică, printre infracțiunile motivate de ură; invită Comisia și statele membre să interzică și să combată discriminarea pe criterii ce țin de lipsa de adăpost sau de alte situații locative și să abroge toate actele legislative și măsurile care incriminează sau sancționează persoane pentru că nu au adăpost sau pentru comportamente asociate lipsei de adăpost, cum ar fi dormitul sau mâncatul în spații publice, precum și să interzică evacuările forțate ale persoanelor fără adăpost din spațiile publice, dacă nu se oferă o alternativă locativă sigură, și distrugerea bunurilor lor personale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită statele membre să se asigure că măsurile excepționale de prevenire a lipsei de adăpost și de protecție a persoanelor fără adăpost pe durata crizei provocate de pandemia de COVID-19, în special moratorii privind evacuările și deconectarea de la aprovizionarea cu energie și furnizarea de locuințe temporare, sunt menținute atât timp cât este necesar și sunt urmate de soluții adecvate și permanente; solicită statelor membre să sprijine și să promoveze organizațiile neguvernamentale și caritabile care oferă servicii de sănătate și sociale persoanelor fără adăpost și le ajută să se protejeze de COVID-19; |
| --- | --- |

21.

| 22. | recunoaște că, în anumite situații de urgență, ca atunci când oamenii se confruntă cu situații administrative precare sau sunt victime ale violenței domestice, ar trebui puse la dispoziția celor care au nevoie de soluții locative de urgență, cum ar fi adăposturile; solicită statelor membre să se asigure că nicio persoană nu este forțată să doarmă sub cerul liber din cauza lipsei unor alternative decente; invită Comisia și statele membre să colaboreze pentru a promova accesul necondiționat la adăpost de urgență de calitate adecvată, în situații de necesități locative acute, tuturor celor aflați în nevoie; subliniază, cu toate acestea, că acest lucru ar trebui să fie doar temporar și nu reprezintă o alternativă la soluțiile structurale, cum ar fi prevenirea și furnizarea de locuințe adecvate și de sprijin social ca răspuns la lipsa de adăpost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește că femeile sunt deosebit de expuse la criza de locuințe; subliniază că, într-adevăr, femeile sunt mai afectate de sărăcie, parțial din cauza diferenței de remunerare și a decalajului de pensii între femei și bărbați, precum și a faptului că, în mult mai multe cazuri, acestea au locuri de muncă cu fracțiune de normă; subliniază că lipsa de adăpost în rândul femeilor este deseori mai puțin vizibilă și trebuie să fie abordată în mod expres; solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte în strategiile lor naționale privind lipsa de adăpost o abordare care să integreze perspectiva de gen, pentru a sprijini femeile care se confruntă cu lipsa unui adăpost, care au suferit adesea traume complexe și care se confruntă din nou cu traume, cum ar fi violența domestică și abuzul, separarea de copii, stigmatizarea, lipsa de spații sigure și securizate; invită Comisia și statele membre să dezvolte o abordare de gen în politicile lor în domeniul locuințelor, în special prin sprijinirea femeilor care se confruntă cu situații specifice, precum îndeplinirea rolului de părinte unic; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reamintește că distanțarea socială și carantina impuse din cauza pandemiei de COVID-19 au avut un impact dramatic asupra numărului de cazuri de violență împotriva femeilor, crescând incidența violenței domestice și a abuzurilor asupra copiilor; reamintește că s-a demonstrat că independența economică a femeilor este un instrument esențial pentru combaterea violenței de gen; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să acorde sprijin financiar femeilor care sunt victime ale violenței de gen și care se mută într-un spațiu locativ independent, precum și un acces mai bun la informații privind finanțarea pentru locuințe la prețuri abordabile, ca modalități de îmbunătățire a independenței lor economice și a nivelului lor de trai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită o strategie cuprinzătoare și integrată de combatere a sărăciei, cu un obiectiv special de reducere a sărăciei, inclusiv a sărăciei în rândul copiilor; invită Comisia și statele membre să se asigure că dreptul copiilor la o locuință adecvată este respectat, inclusiv prin acordarea de sprijin conex părinților care întâmpină dificultăți în a păstra sau a obține o locuință pentru a putea rămâne cu copiii lor, acordând o atenție deosebită tinerilor adulți care părăsesc instituțiile de protecție socială a copilului; invită Comisia să prezinte nu mai târziu de 2021 o Garanție europeană pentru copii, cu un buget dedicat de 20 de miliarde EUR, asigurând prin implementarea sa că fiecare copil din UE poate avea acces la o locuință decentă, printre altele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită statele membre să asigure accesul egal la locuințe decente pentru toți, să combată rasismul și atitudinea ostilă față de romi și să garanteze nediscriminarea pe oricare dintre motivele prevăzute la articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare a Cartei, precum și a Directivei privind egalitatea rasială, a cadrului UE pentru punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor și a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; solicită ca acestea să acorde o atenție deosebită formelor intersecționale de discriminare; invită Consiliul să adopte rapid directiva orizontală împotriva discriminării; invită Comisia să evalueze în mod eficace angajamentul politic al statelor membre și să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva celor care nu aplică legislația UE de combatere a discriminării sau care incriminează persoanele fără adăpost; |
| --- | --- |

26.

| 27. | îndeamnă statele membre să definească și să pună în aplicare politici împotriva proprietarilor de locuințe indolenți și a celor care impun chirii exorbitante, precum și să facă schimb de bune practici cu privire la aceste politici; |
| --- | --- |

27.

| 28. | constată cu profundă nemulțumire că condițiile de viață ale romilor continuă să fie extrem de îngrijorătoare, mulți dintre ei trăind adesea în așezări segregate, caracterizate de condiții de viață precare; invită statele membre să promoveze desegregarea spațială și să implice beneficiarii de etnie romă în elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea tuturor etapelor proiectelor de construcții de locuințe, să asigure în mod eficace informațiile de care aceștia au nevoie pentru a beneficia de fondurile existente, precum și politicile și mecanismele împotriva discriminării, să împiedice evacuările forțate și să pună la dispoziție spații de popas suficiente și adecvate romilor nesedentari; subliniază nevoia urgentă de educație și de campanii de sensibilizare a publicului, precum și de investiții publice în acest sens, care devin cu atât mai necesare din cauza pericolelor asociate pandemiei de COVID-19; îndeamnă Comisia și statele membre să utilizeze Fondul pentru o tranziție justă, planificat pentru a îmbunătăți situația legată de locuință, sănătate și ocuparea forței de muncă, astfel încât nicio persoană să nu fie lăsată în urmă, inclusiv romii; |
| --- | --- |

28.

| 29. | avertizează că, pentru ca orice evacuare să fie în concordanță cu legislația internațională privind drepturile omului, trebuie îndeplinite o serie de criterii, inclusiv asumarea unor angajamente semnificative față de persoanele afectate, explorarea tuturor alternativelor viabile, mutarea în locuințe adecvate și cu acordul gospodăriilor afectate, astfel încât nimeni să nu rămână fără adăpost, precum și accesul la justiție, pentru a asigura echitatea procedurală și respectarea tuturor drepturilor omului; invită Comisia și statele membre să se asigure că, acolo unde aceste criterii nu sunt îndeplinite, evacuările sunt considerate ca fiind forțate, reprezentând deci o încălcare a dreptului la locuință; solicită ca evacuările forțate, astfel cum sunt definite în legislația internațională privind drepturile omului, să fie interzise în toate circumstanțele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | constată cu profundă îngrijorare că persoanele cu dizabilități se confruntă adesea cu o serie de provocări complexe și cu diferite tipuri de privare de drepturi în domeniul locuințelor, cum ar fi lipsa dreptului de a trăi în comunitate beneficiind de egalitate de șanse, lipsa de servicii comunitare necesare pentru a proteja tranziția de la serviciile de îngrijire instituționalizată la viața în comunitate, faptul că sunt adesea obligate să trăiască în instituții rezidențiale segregate, sărăcia, lipsa accesului la programele în materie de locuințe, obstacolele existente în calea accesibilității etc.; reamintește Comisiei și statelor membre că Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap le impune anumite obligații; solicită o dezinstituționalizare rapidă pe întreg teritoriul Europei și utilizarea fondurilor naționale și ale UE disponibile pentru a crea locuințe accesibile, nesegregate, și pentru a furniza serviciile comunitare necesare pentru persoanele cu dizabilități, cu scopul de a proteja dreptul acestora de a trăi independent în comunitate și de a beneficia de șanse egale pentru a participa la viața societății; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia și statele membre să se asigure că nu vor fi utilizate fonduri ale UE sau ale statelor membre pentru proiecte de locuințe care au ca rezultat segregarea sau excluziunea socială; invită statele membre să aibă în vedere întotdeauna calitatea locuințelor sub aspectul dezvoltării urbane, al arhitecturii și al funcționalității, astfel încât să se îmbunătățească bunăstarea tuturor; solicită Comisiei și statelor membre să promoveze programe și stimulente care să consolideze legăturile între generații și să permită oamenilor, în special celor în vârstă, care sunt nevoiți să își părăsească locuințele din motive financiare sau de sănătate, să găsească spații noi de cazare care să răspundă nevoilor lor, fără a fi nevoiți să își părăsească comunitățile; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia și statele membre să impună o obligație generală privind îndeplinirea criteriilor de accesibilitate în cadrul „Valului de renovări” ale clădirilor publice și private planificat și să utilizeze potențialul acestuia de a îmbunătăți accesibilitatea pentru persoanele cu dizabilități și persoanele în vârstă, precum și pentru cele cu deficiențe motorii și senzoriale, astfel încât locuințele să fie confortabile și adaptate exigențelor viitorului, în lumina schimbărilor demografice din ce în ce mai pronunțate; |
| --- | --- |

32.

O abordare integrată a locuințelor sociale, publice și accesibile la nivelul UE

| 33. | invită Comisia și statele membre să facă din sectorul locuințelor una dintre pietrele de temelie ale Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale; reamintește că politicile, programele de finanțare și instrumentele de finanțare ale UE au un impact puternic asupra piețelor locuințelor, asupra calității parcului de locuințe și asupra vieții cetățenilor; invită Comisia să elaboreze urgent o strategie integrată la nivelul UE pentru locuințe sociale, publice, nesegregate și la prețuri abordabile, creând un cadru favorabil pentru autoritățile naționale, regionale și locale pentru a asigura furnizarea de locuințe de calitate, sigure, sănătoase, accesibile și la un preț abordabil pentru toți; invită Comisia, în cadrul acestei strategii, să își îmbunătățească acțiunea de implicare a tuturor nivelurilor de guvernare în punerea în aplicare deplină și consecventă a dreptului la o locuință decentă pentru toți; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută includerea chestiunii locuințelor la prețuri abordabile în cadrul semestrului european; îndeamnă Comisia să se asigure că toate recomandările specifice fiecărei țări contribuie în mod pozitiv la aplicarea deplină și coerentă a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale, precum și la atingerea ODD ale ONU și a obiectivelor climatice ale UE definite în Pactul verde european; îndeamnă statele membre să pună în aplicare recomandările specifice fiecărei țări privind locuințele la prețuri abordabile; susține că planurile naționale pentru locuințe accesibile ar trebui incluse în programele naționale de reformă și solicită Comisiei și statelor membre să stabilească strategii specifice pentru a aborda obstacolele din calea dreptului la locuință, cum ar fi discriminarea, speculațiile, practicile agresive în materie de creditare, acapararea terenurilor, conflictele, evacuările forțate, degradarea mediului și vulnerabilitatea la dezastre; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază necesitatea de a perfecționa indicatorul privind indicele prețurilor locuințelor; consideră că o locuință are un preț accesibil dacă bugetul rămas al ocupantului este cel puțin suficient pentru a acoperi alte cheltuieli esențiale pentru o viață demnă; subliniază nevoia de a elabora o definiție cuprinzătoare a accesibilității ca preț a locuințelor la nivelul UE, luând în considerare o gamă largă de indicatori, cum ar fi evacuările și ratele de sărăcie; subliniază că actualul prag de referință pentru rata costurilor suplimentare pentru locuințe de 40 % din venitul disponibil al unei gospodării reprezintă în mod insuficient numărul de gospodării copleșite de costurile legate de locuință; solicită o reevaluare a pragului de referință și invită Eurostat să prezinte un set mai larg de date cu privire la cheltuielile cu locuința ale gospodăriilor, de la 25 % la 40 % din venitul disponibil, la intervale de 5 %; |
| --- | --- |

35.

| 36. | îndeamnă Comisia să furnizeze date comparabile, de calitate și mai precise privind piețele locuințelor și să monitorizeze accesibilitatea ca preț a locuințelor la nivelul UE, inclusiv la nivel local și regional, prin intermediul Statisticilor Eurostat referitoare la venit și la condițiile de viață (UE-SILC) și al Observatorului sărăciei energetice, ținând seama de fragmentarea piețelor naționale ale locuințelor și de diferențele dintre statele membre; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Consiliul și statele membre să reintroducă reuniunile informale ale miniștrilor în domeniul locuințelor și să implice Parlamentul în aceste reuniuni, să le facă accesibile părților interesate și să prezinte un format revizuit al punctelor de contact pentru sectorul locuințelor, pentru a asigura un mecanism de schimb de informații între statele membre și a pune la dispoziție o platformă pentru schimbul de bune practici în ceea ce privește combaterea lipsei de adăpost și furnizarea de locuințe decente și la prețuri abordabile; |
| --- | --- |

37.

| 38. | încurajează statele membre ca la finanțarea de investiții sociale menite să soluționeze problemele legate de locuințe să colaboreze cu partenerii sociali, cu societatea civilă și cu sectorul privat, mulți dintre aceștia jucând și putând să joace un rol-cheie în dezvoltarea și menținerea unor soluții de locuințe adecvate pentru persoanele aflate în situații vulnerabile; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită statelor membre să investească mai mult în centre de îngrijire și asistență accesibile pentru persoanele în vârstă, cu servicii de îngrijire de calitate, accesibile unor categorii mai largi ale populației în vârstă; |
| --- | --- |

39.

Garantarea securității dreptului de ocupare al locuinței și a unor piețe ale locuințelor incluzive

| 40. | atrage atenția asupra faptului că 25,1 % dintre chiriașii europeni care plătesc chirii la prețul pieței cheltuiesc peste 40 % din veniturile lor pentru chirie și că, în medie, chiriile cresc în mod constant (43); invită statele membre și autoritățile regionale și locale să instituie dispoziții legale, inclusiv reglementări clare privind chiriile, pentru protejarea drepturilor chiriașilor și ale proprietarilor-locatari, pentru promovarea securității pentru proprietari și chiriași deopotrivă și pentru prevenirea evacuărilor, inclusiv după adoptarea măsurilor de renovare și mai ales în cazul persoanelor care locuiesc într-o locuință înstrăinată de stat în cadrul unui proces de retrocedare; invită statele membre și autoritățile locale și regionale să asigure transparența chiriilor și să ofere sprijin organizațiilor a căror activitate vizează protecția chiriașilor și a proprietarilor-locatari și să stabilească proceduri legale de soluționare a litigiilor cu praguri scăzute; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită statele membre să aplice politici locative bazate pe principiul neutralității între dreptul de proprietate, locuințele închiriate private și locuințele sociale închiriate; invită Comisia să respecte acest principiu în semestrul european; consideră că dreptul la locuință nu ar trebui să fie definit în sens restrâns, ca reprezentând accesul la locuințe sociale, ci într-un sens mai larg, ca fiind dreptul de a avea propria locuință, într-un climat de pace, securitate și demnitate; insistă asupra faptului că este important să se stabilească criterii transparente de eligibilitate pentru locuințele sociale și finanțate din fonduri publice, pentru a se asigura accesul egal la locuințe; încurajează statele membre să pună în aplicare strategii naționale pentru prevenirea segregării sociale, printr-o repartizare geografică mai largă a locuințelor sociale, disponibilă tuturor cetățenilor, indiferent de statut, gen, religie sau etnie; solicită statelor membre să faciliteze accesul la locuințe și să promoveze diversitatea la nivelul cartierelor printr-un acces îmbunătățit la facilități de credit și închirierea cu drept de cumpărare pentru tineri, pentru familii cu venituri mici și medii și pentru persoane din grupuri defavorizate social și economic; încurajează statele membre să colaboreze cu sectorul bancar pentru acordarea de împrumuturi în condiții avantajoase, garantate de stat, pentru aceste grupuri, prevenind în același timp bulele speculative și supraîndatorarea; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită statelor membre să fie mai active în corectarea inegalităților de pe piața locuințelor, inclusiv prin furnizarea de informații cuprinzătoare privind funcționarea pieței imobiliare, numărul și distribuția geografică a tranzacțiilor, tendințele prețurilor în anumite segmente ale pieței și potențialul de dezvoltare în alte segmente specifice; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că politicile și măsurile potrivite, care sprijină o ofertă adecvată de locuințe, sunt esențiale pentru a echilibra și a spori dezvoltarea economică a locuințelor, pentru a fi în beneficiul întregii societăți și a asigura un mediu de viață accesibil și prosper pentru toți; consideră că măsurile care vor fi luate trebuie să fie atent planificate, concrete și orientate către asigurarea dreptului la locuință într-un interval de timp rezonabil și că statele membre trebuie să aloce resurse suficiente și să acorde prioritate nevoilor persoanelor sau grupurilor defavorizate și marginalizate care trăiesc în condiții de locuit precare; prin urmare, solicită Comisiei și statelor membre să asigure furnizarea de locuințe sociale suficiente, adecvate și la prețuri abordabile pentru a acoperi nevoile în materie de locuințe ale acestor persoane și grupuri; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită statelor membre să își dezvolte politicile în domeniul construcției de locuințe, care vor stimula creșterea economică în contextul pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ia act cu îngrijorare de financiarizarea crescută a pieței locuințelor, în special în orașe, unde investitorii tratează locuințele mai degrabă ca active tranzacționabile decât ca un drept al omului; invită Comisia să evalueze contribuția politicilor și a regulamentelor UE la financiarizarea pieței locuințelor și capacitatea autorităților naționale și locale de a asigura dreptul la locuință; invită statele membre și autoritățile locale să instituie măsuri corespunzătoare pentru a contracara investițiile speculative, să adopte politici care să favorizeze investițiile pe termen lung pe piața locuințelor, și să elaboreze politici de urbanism și de dezvoltare rurală care să favorizeze locuințele la prețuri abordabile, diversitatea socială și coeziunea socială; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că transparența în ceea ce privește proprietatea și tranzacțiile imobiliare este vitală pentru a evita denaturarea pieței locuințelor și pentru a preveni spălarea de bani în acest sector; reiterează obligația Comisiei, prevăzută de Directiva privind combaterea spălării banilor, de a prezenta, până la 31 decembrie 2020, un raport cu privire la necesitatea armonizării informațiilor privind proprietățile imobiliare conținute în registre și la interconectarea acestor registre naționale pentru a preveni specula; prin urmare, reiterează apelul său din 26 martie 2019 potrivit căruia statele membre ar trebui să aibă la dispoziție informații accesibile publicului cu privire la beneficiarii efectivi ai terenurilor și a imobilelor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită Comisiei și statelor membre să asigure o mai bună protecție debitorilor ipotecari împotriva evacuărilor; solicită ca cetățenii care sunt evacuați să aibă posibilitatea de a-și exercita drepturile în instanță; solicită Comisiei și statelor membre să consolideze norme obligatorii existente în materie de conduită pentru creditori, administratori de credite și cumpărători de credite, pentru a evita practicile înșelătoare, hărțuirea și încălcarea drepturilor consumatorilor, cel puțin în ceea ce privește împrumuturile ipotecare, sau, dacă este indicat, să adopte norme noi; consideră că astfel de norme ar trebui să specifice în principal cerințe privind adoptarea unor măsuri rezonabile și viabile în materie de indulgență, pe lângă cerințele prevăzute la articolul 28 din Directiva 2014/17/UE; invită Comisia să evalueze necesitatea unei propuneri legislative privind un raport împrumut/valoare pe piață minim pentru creditul ipotecar; invită Comisia să ia în considerare impactul asupra piețelor locuințelor atunci când propune norme privind securitizarea; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că o creștere expansivă a închirierii în scop turistic și pe termen scurt conduce la dispariția locuințelor de pe piața închirierilor și la creșterea prețurilor, cu un impact negativ asupra calității vieții în centrele urbane și turistice; solicită Comisiei să interpreteze Directiva privind serviciile în conformitate cu verdictul Curții de Justiție (C-390/18), care stabilește accesibilitatea locuințelor și lipsa de locuințe închiriate ca „un motiv imperativ legat de interesul public” și, prin urmare, să acorde o largă putere de apreciere autorităților naționale și locale de a defini norme proporționale pentru serviciile hoteliere, inclusiv înregistrarea obligatorie, limitarea permiselor și a politicilor specifice de zonare, limitarea perioadei, evitând „turistificarea”, golirea centrelor urbane și scăderea calității vieții în aceste centre, în detrimentul rezidenților; îndeamnă Comisia să includă în Legea privind serviciile digitale o propunere referitoare la obligațiile privind schimbul de informații pentru platformele de pe piața serviciilor de închiriere pe termen scurt, în conformitate cu normele de protecție a datelor, întrucât acest acces la informații este esențial pentru ca autoritățile să asigure disponibilitatea locuințelor la prețuri abordabile; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reamintește Comisiei și statelor membre că nereglementarea pieței imobiliare și a actorilor financiari care își desfășoară activitatea pe această piață, astfel încât să asigure accesul la locuințe adecvate și la prețuri abordabile pentru toți, ar însemna nerespectarea obligațiilor care le revin în ceea ce privește dreptul la locuință; |
| --- | --- |

49.

| 50. | solicită includerea sectorului locuințelor, și nu numai al locuințelor sociale, în categoria serviciilor sociale de interes general, deoarece acest lucru este esențial pentru asigurarea dreptului la o locuință decentă, la prețuri abordabile pentru toți; |
| --- | --- |

50.

Investiții în locuințe sociale, publice, accesibile și eficiente din punct de vedere energetic

| 51. | subliniază că deficitul de investiții în locuințe la prețuri abordabile se ridică la 57 de miliarde EUR pe an (44); invită Comisia și statele membre să acorde prioritate reducerii deficitului de investiții pentru locuințe la prețuri abordabile; solicită, în acest sens, o reformă a cadrului de guvernanță economică care să permită statelor membre să realizeze investițiile publice verzi și sociale necesare, inclusiv investițiile legate de dezvoltarea și îmbunătățirea locuințelor sociale, publice, accesibile ca preț și eficiente din punct de vedere energetic; solicită, de asemenea, o contabilitate armonizată pentru metodologia de amortizare a investițiilor în locuințe la prețuri abordabile; |
| --- | --- |

51.

| 52. | reamintește că, în calitatea lor de serviciu de interes economic general (SIEG), locuințele sociale sunt exceptate de la cerințele de notificare aplicabile ajutoarelor de stat; reamintește că sectorul locuințelor sociale este singurul sector menționat în Decizia privind SIEG pe care Comisia îl asociază cu un grup-țintă (cetățeni defavorizați sau grupuri dezavantajate din punct de vedere social), situația fiind diferită în cazul altor servicii sociale; consideră că acest lucru poate limita posibilitatea de a furniza locuințe sociale și la prețuri abordabile pentru toți; recunoaște că nu există o definiție comună a locuințelor sociale la nivelul UE; avertizează, totuși, că o definiție restrânsă a locuințelor sociale, care se limitează doar la „locuințe pentru cetățenii defavorizați sau pentru grupurile dezavantajate din punct de vedere social, care, din cauza unor constrângeri legate de solvabilitate, nu pot obține locuințe în condiții de piață” este restrictivă și nu permite statelor membre să definească SIEG și SIG; subliniază că SIEG în domeniul locuințelor ar trebui să fie ghidate în principal de cerințe specifice stabilite de autorități naționale, regionale sau locale, întrucât aceste autorități au competența de a identifica și a aborda necesitățile în materie de locuințe și condițiile de viață ale diferitelor grupuri, care pot diferi semnificativ între zonele rurale și cele urbane, și întrucât aceste autorități joacă un rol esențial în luarea unor decizii bine direcționate; îndeamnă Comisia să adapteze definiția noțiunii de grup-țintă pentru locuințe sociale și finanțate din fonduri publice în cadrul normelor privind SIEG, astfel încât să permită autorităților naționale, regionale și locale să sprijine accesul la locuințe pentru toate grupurile ale căror nevoi de locuințe decente și la prețuri abordabile nu pot fi satisfăcute cu ușurință în condițiile pieței, asigurându-se, în același timp, că se alocă o finanțare suficientă categoriilor celor mai defavorizate, pentru a debloca investițiile și pentru a asigura locuințe la prețuri abordabile, neutralitatea ocupării locuințelor și dezvoltarea urbană sustenabilă, și pentru a crea cartiere cu o componență socială diversă și a consolida coeziunea socială; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia și statele membre să majoreze și mai mult investițiile la nivelul UE în locuințe sociale publice adecvate, accesibile și eficiente din punct de vedere energetic și în combaterea lipsei de adăpost și a excluderii de pe piața locuințelor; solicită, în acest sens, realizarea de investiții prin intermediul Fondului european de dezvoltare regională, al Fondului pentru o tranziție echitabilă, al InvestEU, al FSE+, al Orizont Europa și Next Generation EU și în special al Mecanismului de redresare și reziliență, al Inițiativei pentru investiții ca reacție la Coronavirus (CRII) și al Inițiativei plus pentru investiții în răspunsul la Coronavirus (CRII+); afirmă necesitatea unor sinergii mai puternice între aceste instrumente; salută finanțarea împrumuturilor pentru locuințe sociale și la prețuri abordabile prin intermediul InvestEU și portofoliul mai larg al BEI; solicită Comisiei și statelor membre să includă progresul social ca prioritate de investiții, alături de tranziția verde și digitală, în Mecanismul de redresare și reziliență, pentru a proteja persoanele vulnerabile împotriva impactului negativ al crizei actuale și pentru a include planurile de progres social în planurile de redresare și reziliență, subliniind modul în care principiile Pilonului european al drepturilor sociale vor fi puse în aplicare și unde vor fi direcționate investițiile sociale, inclusiv investițiile în locuințe sociale; solicită urgent Comisiei să se asigure că finanțarea UE și finanțarea BEI devin mai accesibile pentru furnizorii locali și regionali de locuințe sociale și publice la prețuri abordabile; invită BEI să depună eforturi pentru a crește împrumuturile relevante prin servicii de asistență tehnică bine direcționate și printr-o cooperare mai strânsă cu intermediarii financiari și cu statele membre; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia să încurajeze utilizarea programelor europene care sprijină reconstrucția de locuințe, pentru a se asigura că locuințele sunt accesibile tuturor; |
| --- | --- |

54.

| 55. | încurajează statele membre să se asigure că toate proiectele viitoare de construire și reabilitare a locuințelor își propun să promoveze clădirile inteligente, în care consumul de apă și de energie poate fi monitorizat și poate deveni mai eficient din punctul de vedere al costurilor, în conformitate cu obiectivele Uniunii Europene în materie de climă; |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită Comisiei, statelor membre și autorităților locale și regionale să recunoască, să sprijine și să finanțeze soluțiile locative colaborative democratice, plasate sub responsabilitatea comunității, inclusiv trusturile funciare comunitare, ca mijloace legitime și viabile de a oferi locuințe sociale și la prețul pieței; solicită o abordare sustenabilă a utilizării terenurilor urbane, de exemplu, acordând prioritate reabilitării locuințelor abandonate în locul construirii de locuințe noi; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/hlm/charter/Language_versions/ENG_Geneva_UN_Charter.pdf

(2)  https://www.who.int/publications/i/item/who-housing-and-health-guidelines

(3)  https://ec.europa.eu/futurium/en/system/files/ged/final_action_plan_euua_housing_partnership_december_2018_1.pdf

(4)  Raportul Grupului operativ la nivel înalt privind investițiile în infrastructura socială în Europa: „Stimularea investițiilor în infrastructura socială în Europa” de Lieve Fransen, Gino del Bufalo și Edoardo Reviglio (ianuarie 2018),

(5)  https://dmsearch.cor.europa.eu/search/opinion

(6)  http://nws.eurocities.eu/MediaShell/media/EUROCITIES%20statement%20on%20state%20aid%20and%20local%20public%20%20services_16%2001%202016%20final.pdf

(7)  http://www.iut.nu/wp-content/uploads/2017/07/Housing-Ministers%C2%B4-Communiqu%C3%A9.pdf

(8)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/resolution-for-social-housing-in-europe.pdf

(9)  https://ap.ohchr.org/documents/dpage_e.aspx?si=A/HRC/31/54

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0194.

(11)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0176.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(13)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0033.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0240.

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0202.

(16)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0156.

(17)  JO C 356, 4.10.2018, p. 89.

(18)  JO C 346, 27.9.2018, p. 156.

(19)  JO C 101, 16.3.2018, p. 138.

(20)  JO C 101, 16.3.2018, p. 2.

(21)  JO C 76, 28.2.2018, p. 93.

(22)  JO C 58, 15.2.2018, p. 192.

(23)  JO C 366, 21.10.2017, p. 19.

(24)  JO C 366, 21.10.2017, p. 31.

(25)  JO C 482, 23.12.2016, p. 141.

(26)  JO C 65, 19.2.2016, p. 40.

(27)  https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2019/000003_ro

(28)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/legal_gender_recognition_in_the_eu_the_journeys_of_trans_people_towards_full_equality_web.pdf

(29)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/inadequate-housing-is-costing-europe-eu194-billion-per-year

(30)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/digpub/housing/index.html?lang=en

(31)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20190514-1

(32)  https://www.un.org/en/events/citiesday/assets/pdf/the_worlds_cities_in_2018_data_booklet.pdf

(33)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2020/addressing-household-over-indebtedness

(34)  Raport final al raportorului special al ONU privind dreptul la o locuință adecvată, p. 3.

(35)  Raportul Raportorului special al Organizației Națiunilor Unite privind condițiile de locuit adecvate ca o componentă a dreptului la un nivel de trai adecvat și privind dreptul la nediscriminare în acest context, A/HRC/31/54.

(36)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Housing_statistics&oldid=497245#Housing_affordability

(37)  Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei, Housing inequality in Europe, 2017, p. 34.

(38)  https://www.who.int/social_determinants/Guidance_on_pro_equity_linkages/en/

(39)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/EDN-20191119-1

(40)  Studiu de Fezabilitate privind Garanția pentru copii: Document de dezbatere privind grupul-țintă referitor la copiii care trăiesc în situații familiale precare

(41)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20200120-1

(42)  https://www.oecd.org/els/family/HM1-1-Housing-stock-and-construction.pdf

(43)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/digpub/housing/index.html?lang=en

(44)  Raportul Grupului operativ la nivel înalt privind investițiile în infrastructura socială în Europa: „Stimularea investițiilor în infrastructura socială în Europa” (2018).

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/161 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/161

---

P9_TA(2021)0021

Dreptul de a se deconecta

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind dreptul de a se deconecta (2019/2181(INL))

(2021/C 456/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 153 alineatul (2) litera (b) coroborat cu articolul 153 alineatul (1) literele (a), (b) și (i) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 153 alineatul (2) litera (b) coroborat cu articolul 153 alineatul (1) literele (a), (b) și (i) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (1),

| — | având în vedere Directiva 91/383/CEE a Consiliului din 25 iunie 1991 de completare a măsurilor destinate să promoveze îmbunătățirea securității și sănătății la locul de muncă în cazul lucrătorilor care au un raport de muncă pe durată determinată sau un raport de muncă temporară (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 91/383/CEE a Consiliului din 25 iunie 1991 de completare a măsurilor destinate să promoveze îmbunătățirea securității și sănătății la locul de muncă în cazul lucrătorilor care au un raport de muncă pe durată determinată sau un raport de muncă temporară (2),

| — | având în vedere Directiva 2003/88/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/88/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1152 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă în Uniunea Europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1152 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă în Uniunea Europeană (4),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (5),

| — | având în vedere articolele 23 și 31 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 23 și 31 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”),

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 5, 7, 8, 9 și 10 ale acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 5, 7, 8, 9 și 10 ale acestuia,

| — | având în vedere convențiile și recomandările Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special Convenția nr. 1 din 1919 privind durata muncii (industrie), Convenția nr. 30 din 1930 privind durata muncii (comerț și birouri), Recomandarea nr. 163 din 1981 privind negocierea colectivă, Convenția nr. 156 din 1981 privind lucrătorii cu responsabilități familiale și Recomandarea nr. 165 aferentă acesteia, precum și Declarația din 2019 privind viitorul muncii, adoptată cu ocazia centenarului OIM, |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile și recomandările Organizației Internaționale a Muncii (OIM), în special Convenția nr. 1 din 1919 privind durata muncii (industrie), Convenția nr. 30 din 1930 privind durata muncii (comerț și birouri), Recomandarea nr. 163 din 1981 privind negocierea colectivă, Convenția nr. 156 din 1981 privind lucrătorii cu responsabilități familiale și Recomandarea nr. 165 aferentă acesteia, precum și Declarația din 2019 privind viitorul muncii, adoptată cu ocazia centenarului OIM,

| — | având în vedere Carta socială europeană revizuită a Consiliului Europei din 3 mai 1996, în special articolul 2 (privind dreptul la condiții de muncă echitabile, inclusiv la un program de lucru rezonabil și la perioade de odihnă), articolul 3 (privind dreptul la condiții de muncă sigure și sănătoase), articolul 6 (privind dreptul la negociere colectivă) și articolul 27 (privind protecția lucrătorilor cu responsabilități familiale), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană revizuită a Consiliului Europei din 3 mai 1996, în special articolul 2 (privind dreptul la condiții de muncă echitabile, inclusiv la un program de lucru rezonabil și la perioade de odihnă), articolul 3 (privind dreptul la condiții de muncă sigure și sănătoase), articolul 6 (privind dreptul la negociere colectivă) și articolul 27 (privind protecția lucrătorilor cu responsabilități familiale),

| — | având în vedere articolul 24 din Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 24 din Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere acordurile-cadru ale partenerilor sociali europeni privind munca la distanță (2002) și digitalizarea (2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile-cadru ale partenerilor sociali europeni privind munca la distanță (2002) și digitalizarea (2020),

| — | având în vedere studiul privind valoarea adăugată europeană realizat de Unitatea pentru valoarea adăugată europeană din cadrul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European, intitulat „The right to disconnect” („Dreptul de a se deconecta”) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul privind valoarea adăugată europeană realizat de Unitatea pentru valoarea adăugată europeană din cadrul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European, intitulat „The right to disconnect” („Dreptul de a se deconecta”) (6),

| — | având în vedere raportul Eurofound din 31 iulie 2019 intitulat „The right to switch off” („Dreptul de a se deconecta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 31 iulie 2019 intitulat „The right to switch off” („Dreptul de a se deconecta”),

| — | având în vedere documentul de lucru al Eurofound intitulat „The right to disconnect in the 27 EU Member States” („Dreptul de a se deconecta în cele 27 de state membre ale UE”), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Eurofound intitulat „The right to disconnect in the 27 EU Member States” („Dreptul de a se deconecta în cele 27 de state membre ale UE”),

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) privind criteriile de stabilire a timpului de lucru – inclusiv a timpului de gardă și a timpului de permanență –, importanța timpului de odihnă, obligația de a măsura timpul de lucru, precum și criteriile de stabilire a statutului unui lucrător (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) privind criteriile de stabilire a timpului de lucru – inclusiv a timpului de gardă și a timpului de permanență –, importanța timpului de odihnă, obligația de a măsura timpul de lucru, precum și criteriile de stabilire a statutului unui lucrător (7),

| — | având în vedere hotărârea CJUE în cauza C-518/15, potrivit căreia timpul de gardă pe care un lucrător îl petrece la domiciliu cu obligația de a răspunde la apelurile angajatorului său într-un interval scurt de timp trebuie să fie considerat „timp de lucru” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea CJUE în cauza C-518/15, potrivit căreia timpul de gardă pe care un lucrător îl petrece la domiciliu cu obligația de a răspunde la apelurile angajatorului său într-un interval scurt de timp trebuie să fie considerat „timp de lucru” (8),

| — | având în vedere hotărârea CJUE în cauza C-55/18, potrivit căreia statele membre trebuie să solicite angajatorilor să instituie un sistem care să permită măsurarea duratei timpului de lucru zilnic (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea CJUE în cauza C-55/18, potrivit căreia statele membre trebuie să solicite angajatorilor să instituie un sistem care să permită măsurarea duratei timpului de lucru zilnic (9),

| — | având în vedere raportul sindicatului UNI Global Union intitulat „Dreptul de a se deconecta: cele mai bune practici”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul sindicatului UNI Global Union intitulat „Dreptul de a se deconecta: cele mai bune practici”,

| — | având în vedere punctul 17 din Rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale ale zonei euro (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere punctul 17 din Rezoluția sa din 10 octombrie 2019 referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale ale zonei euro (10),

| — | având în vedere articolul 5 din Decizia Parlamentului European din 28 septembrie 2005 de adoptare a Statutului deputaților în Parlamentul European (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 din Decizia Parlamentului European din 28 septembrie 2005 de adoptare a Statutului deputaților în Parlamentul European (11),

| — | având în vedere articolele 47 și 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 47 și 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0246/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0246/2020),

| A. | întrucât în prezent nu există o legislație specifică a Uniunii privind dreptul lucrătorilor de a se deconecta de la instrumentele digitale, inclusiv de tehnologie a informației și comunicațiilor (TIC), utilizate în scopuri profesionale; |
| --- | --- |

A.

întrucât în prezent nu există o legislație specifică a Uniunii privind dreptul lucrătorilor de a se deconecta de la instrumentele digitale, inclusiv de tehnologie a informației și comunicațiilor (TIC), utilizate în scopuri profesionale;

| B. | întrucât digitalizarea și utilizarea adecvată a instrumentelor digitale au adus numeroase beneficii și avantaje economice și societale angajatorilor și lucrătorilor, cum ar fi o mai mare flexibilitate și autonomie, potențialul de îmbunătățire a echilibrului dintre viața profesională și cea privată și reducerea timpului de navetă, dar au prezentat, de asemenea, dezavantaje care au generat o serie de provocări etice, juridice și de muncă, cum ar fi intensificarea muncii și prelungirea programului de lucru, estompând astfel limitele dintre viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

B.

întrucât digitalizarea și utilizarea adecvată a instrumentelor digitale au adus numeroase beneficii și avantaje economice și societale angajatorilor și lucrătorilor, cum ar fi o mai mare flexibilitate și autonomie, potențialul de îmbunătățire a echilibrului dintre viața profesională și cea privată și reducerea timpului de navetă, dar au prezentat, de asemenea, dezavantaje care au generat o serie de provocări etice, juridice și de muncă, cum ar fi intensificarea muncii și prelungirea programului de lucru, estompând astfel limitele dintre viața profesională și cea privată;

| C. | întrucât utilizarea pe scară tot mai largă a instrumentelor digitale în scopuri profesionale a dus la apariția unei culturi de a fi „conectat în permanență”„mereu online” sau „mereu de serviciu”, care poate influența negativ drepturile fundamentale ale lucrătorilor și condițiile de muncă echitabile, inclusiv remunerarea echitabilă, limitarea timpului de lucru, echilibrul dintre viața profesională și cea privată, sănătatea fizică și mentală, securitatea în muncă și starea de bine, precum și egalitatea dintre bărbați și femei, din cauza impactului disproporționat asupra lucrătorilor cu responsabilități de îngrijire, care tind să fie femei; întrucât tranziția digitală ar trebui să fie ghidată de respectarea drepturilor omului și a drepturilor și valorilor fundamentale ale Uniunii și ar trebui să aibă un impact pozitiv asupra lucrătorilor și condițiilor de muncă; |
| --- | --- |

C.

întrucât utilizarea pe scară tot mai largă a instrumentelor digitale în scopuri profesionale a dus la apariția unei culturi de a fi „conectat în permanență”„mereu online” sau „mereu de serviciu”, care poate influența negativ drepturile fundamentale ale lucrătorilor și condițiile de muncă echitabile, inclusiv remunerarea echitabilă, limitarea timpului de lucru, echilibrul dintre viața profesională și cea privată, sănătatea fizică și mentală, securitatea în muncă și starea de bine, precum și egalitatea dintre bărbați și femei, din cauza impactului disproporționat asupra lucrătorilor cu responsabilități de îngrijire, care tind să fie femei; întrucât tranziția digitală ar trebui să fie ghidată de respectarea drepturilor omului și a drepturilor și valorilor fundamentale ale Uniunii și ar trebui să aibă un impact pozitiv asupra lucrătorilor și condițiilor de muncă;

| D. | întrucât utilizarea instrumentelor digitale pe perioade lungi de timp poate cauza reducerea concentrării, precum și o supraîncărcare cognitivă și emoțională; întrucât manipulările repetitive monotone și posturile statice pe perioade lungi de timp pot cauza tensiune musculară și pot conduce la afecțiuni muscularo-scheletice; întrucât Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului a clasificat radiațiile de radiofrecvență drept posibil cancerigene; întrucât femeile însărcinate pot avea un grad deosebit de risc atunci când sunt expuse radiațiilor de radiofrecvență; |
| --- | --- |

D.

întrucât utilizarea instrumentelor digitale pe perioade lungi de timp poate cauza reducerea concentrării, precum și o supraîncărcare cognitivă și emoțională; întrucât manipulările repetitive monotone și posturile statice pe perioade lungi de timp pot cauza tensiune musculară și pot conduce la afecțiuni muscularo-scheletice; întrucât Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului a clasificat radiațiile de radiofrecvență drept posibil cancerigene; întrucât femeile însărcinate pot avea un grad deosebit de risc atunci când sunt expuse radiațiilor de radiofrecvență;

| E. | întrucât utilizarea excesivă a dispozitivelor tehnologice poate agrava fenomene precum izolarea, dependența de tehnologie, privarea de somn, epuizarea emoțională, anxietatea și oboseala extremă; întrucât, potrivit OMS, la nivel mondial peste 300 de milioane de persoane suferă de depresie și de tulburări de sănătate mentală comune legate de muncă și 38,2 % din populația Uniunii suferă de o tulburare de sănătate mentală în fiecare an; |
| --- | --- |

E.

întrucât utilizarea excesivă a dispozitivelor tehnologice poate agrava fenomene precum izolarea, dependența de tehnologie, privarea de somn, epuizarea emoțională, anxietatea și oboseala extremă; întrucât, potrivit OMS, la nivel mondial peste 300 de milioane de persoane suferă de depresie și de tulburări de sănătate mentală comune legate de muncă și 38,2 % din populația Uniunii suferă de o tulburare de sănătate mentală în fiecare an;

| F. | întrucât măsurile luate ca urmare a crizei COVID-19 au schimbat modul în care oamenii muncesc și au demonstrat importanța soluțiilor digitale, inclusiv a utilizării regimurilor de lucru la domiciliu de către întreprinderi, lucrători independenți și organisme ale administrației publice din întreaga Uniune; întrucât, potrivit Eurofound, peste o treime din lucrătorii din Uniune au început să lucreze de la domiciliu în perioada de limitare a mișcării persoanelor, comparativ cu procentul de 5 % din lucrători care lucrau în mod obișnuit de acasă, iar utilizarea instrumentelor digitale în scopuri profesionale a crescut substanțial; întrucât, potrivit Eurofound, 27 % dintre respondenții care lucrează de acasă au raportat că au lucrat în timpul liber pentru a îndeplini sarcini profesionale (12); întrucât munca de la distanță a crescut în timpul crizei COVID-19 și se preconizează că va rămâne mai răspândită decât înainte de criza COVID-19 sau chiar va continua să crească; |
| --- | --- |

F.

întrucât măsurile luate ca urmare a crizei COVID-19 au schimbat modul în care oamenii muncesc și au demonstrat importanța soluțiilor digitale, inclusiv a utilizării regimurilor de lucru la domiciliu de către întreprinderi, lucrători independenți și organisme ale administrației publice din întreaga Uniune; întrucât, potrivit Eurofound, peste o treime din lucrătorii din Uniune au început să lucreze de la domiciliu în perioada de limitare a mișcării persoanelor, comparativ cu procentul de 5 % din lucrători care lucrau în mod obișnuit de acasă, iar utilizarea instrumentelor digitale în scopuri profesionale a crescut substanțial; întrucât, potrivit Eurofound, 27 % dintre respondenții care lucrează de acasă au raportat că au lucrat în timpul liber pentru a îndeplini sarcini profesionale (12); întrucât munca de la distanță a crescut în timpul crizei COVID-19 și se preconizează că va rămâne mai răspândită decât înainte de criza COVID-19 sau chiar va continua să crească;

| G. | întrucât femeile sunt expuse unui risc deosebit de ridicat și sunt mai grav afectate de consecințele economice și sociale ale crizei COVID-19, din cauza rolului lor predominant sau încă tradițional de îngrijire a casei și a familiei; întrucât intensificarea muncii la distanță în timpul crizei COVID-19 poate prezenta, de asemenea, un risc mai mare pentru tinerii și persoanele cu responsabilități de îngrijire, cum ar fi părinții singuri, familiile cu copii și familiile cu rude aflate în întreținere care necesită îngrijire; întrucât munca și viața privată într-o perioadă de muncă la distanță, distanțare socială și limitare a mișcării persoanelor trebuie să fie bine echilibrate; întrucât aspectele de gen ar trebui abordate în contextul dreptului de a se deconecta; |
| --- | --- |

G.

întrucât femeile sunt expuse unui risc deosebit de ridicat și sunt mai grav afectate de consecințele economice și sociale ale crizei COVID-19, din cauza rolului lor predominant sau încă tradițional de îngrijire a casei și a familiei; întrucât intensificarea muncii la distanță în timpul crizei COVID-19 poate prezenta, de asemenea, un risc mai mare pentru tinerii și persoanele cu responsabilități de îngrijire, cum ar fi părinții singuri, familiile cu copii și familiile cu rude aflate în întreținere care necesită îngrijire; întrucât munca și viața privată într-o perioadă de muncă la distanță, distanțare socială și limitare a mișcării persoanelor trebuie să fie bine echilibrate; întrucât aspectele de gen ar trebui abordate în contextul dreptului de a se deconecta;

| H. | întrucât dreptul de a se deconecta este un drept fundamental, care constituie o componentă inseparabilă a noilor modele de lucru din noua eră digitală; întrucât acest drept ar trebui privit ca un instrument important de politică socială la nivelul Uniunii, astfel încât să se asigure protejarea drepturilor tuturor lucrătorilor; întrucât dreptul de a se deconecta este deosebit de important pentru lucrătorii cei mai vulnerabili și pentru cei cu responsabilități de îngrijire; |
| --- | --- |

H.

întrucât dreptul de a se deconecta este un drept fundamental, care constituie o componentă inseparabilă a noilor modele de lucru din noua eră digitală; întrucât acest drept ar trebui privit ca un instrument important de politică socială la nivelul Uniunii, astfel încât să se asigure protejarea drepturilor tuturor lucrătorilor; întrucât dreptul de a se deconecta este deosebit de important pentru lucrătorii cei mai vulnerabili și pentru cei cu responsabilități de îngrijire;

| I. | întrucât progresele tehnologice au adăugat un nou nivel de complexitate la monitorizării și supravegherii la locul de muncă; întrucât numai unele dintre statele membre au abordat și reglementează, într-o anumită măsură, utilizarea tehnologiilor digitale invazive la locul de muncă; întrucât articolul 8 din Convenția europeană a drepturilor omului (ECHR) prevede că „orice persoană are dreptul la protecția datelor cu caracter personal care o privesc”; întrucât acest drept a fost utilizat în jurisdicțiile naționale pentru a proteja viața privată a angajaților în contextul ocupării unui loc de muncă; întrucât articolul 8 din ECHR și punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (RGPD) (13) ar trebui să asigure faptul că angajații primesc informații adecvate cu privire la domeniul de aplicare și la natura monitorizării și a supravegherii, precum și faptul că angajatorii au obligația de a justifica măsurile și de a reduce la minimum impactul acestora prin utilizarea celor mai puțin invazive metode; |
| --- | --- |

I.

întrucât progresele tehnologice au adăugat un nou nivel de complexitate la monitorizării și supravegherii la locul de muncă; întrucât numai unele dintre statele membre au abordat și reglementează, într-o anumită măsură, utilizarea tehnologiilor digitale invazive la locul de muncă; întrucât articolul 8 din Convenția europeană a drepturilor omului (ECHR) prevede că „orice persoană are dreptul la protecția datelor cu caracter personal care o privesc”; întrucât acest drept a fost utilizat în jurisdicțiile naționale pentru a proteja viața privată a angajaților în contextul ocupării unui loc de muncă; întrucât articolul 8 din ECHR și punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (RGPD) (13) ar trebui să asigure faptul că angajații primesc informații adecvate cu privire la domeniul de aplicare și la natura monitorizării și a supravegherii, precum și faptul că angajatorii au obligația de a justifica măsurile și de a reduce la minimum impactul acestora prin utilizarea celor mai puțin invazive metode;

| J. | întrucât studiul Eurofound a arătat că 27 % dintre respondenții care lucrează de acasă au declarat că au lucrat în timpul liber pentru a îndeplini sarcini profesionale; |
| --- | --- |

J.

întrucât studiul Eurofound a arătat că 27 % dintre respondenții care lucrează de acasă au declarat că au lucrat în timpul liber pentru a îndeplini sarcini profesionale;

| 1. | subliniază că instrumentele digitale, inclusiv TIC, folosite în scopuri profesionale au o flexibilitate mai mare în ceea ce privește timpul, locul și modul în care poate fi realizată munca și lucrătorii pot fi contactați în afara programului lor de lucru; întrucât utilizarea adecvată a instrumentelor digitale poate fi un avantaj pentru angajatori și lucrători pentru că permite o mai mare libertate, independență și flexibilitate pentru a organiza mai bine timpul de lucru și sarcinile de lucru, reduce timpul petrecut pentru a călători la locul de muncă și facilitează gestionarea obligațiilor personale și familiale, creând astfel un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată; constată că nevoile lucrătorilor diferă foarte mult și subliniază, în acest sens, importanța dezvoltării unui cadru clar care să promoveze flexibilitatea personală și, în același timp, protecția drepturilor lucrătorilor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că conectivitatea constantă, împreună cu cerințele profesionale ridicate și așteptarea tot mai mare ca lucrătorii să poată fi contactați în orice moment, pot afecta drepturile fundamentale ale lucrătorilor, echilibrul dintre viața lor privată și cea profesională, sănătatea lor fizică și mentală și starea lor de bine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că înregistrarea eficace a timpului de lucru poate contribui la respectarea timpului de lucru stabilit prin contract; subliniază că, deși este important ca timpul de lucru să fie înregistrat pentru a se asigura că se respectă orele convenite și că nu se depășesc limitele legale, este necesar să se acorde atenție eficacității, având în vedere că doar un număr redus de state membre au reglementări în acest domeniu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | constată că tot mai multe dovezi pun în evidență faptul că delimitarea programului de lucru, echilibrul dintre viața profesională și cea privată și o anumită flexibilitate în organizarea timpului de muncă, combinată cu măsuri active de creștere a bunăstării la locul de muncă, au efecte pozitive asupra sănătății fizice și mentale a lucrătorilor, asupra îmbunătățirii siguranței la locul de muncă și a creșterii productivității muncii datorită scăderii oboselii și stresului, asupra creșterii nivelurilor de satisfacție profesională și de motivație a angajaților și asupra scăderii ratei de absenteism (14); |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște că este important să se folosească în mod corect și eficient instrumentele digitale în scopuri profesionale, atât pentru lucrători, cât și pentru angajatori, având grijă să se evite orice încălcare a drepturilor lucrătorilor la condiții de muncă echitabile, printre care se numără o remunerare echitabilă, limitarea timpului de lucru și echilibrul dintre viața profesională și cea privată, precum și sănătatea și securitatea în muncă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că întreruperile perioadelor nelucrătoare ale lucrătorilor și prelungirea orelor de lucru pot crește riscul de efectuare a unor ore suplimentare neremunerate, de oboseală la locul de muncă, de probleme psihosociale, psihice și fizice, cum ar fi anxietatea, depresia, epuizarea și stresul provocat de tehnologii, și pot avea un impact negativ asupra sănătății și securității lor la locul de muncă, asupra echilibrului dintre viața profesională și cea privată și asupra perioadei de odihnă față de muncă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de constatările Eurofound care indică o probabilitate de peste două ori mai mare ca persoanele care lucrează în mod obișnuit de acasă să lucreze în plus față de cele 48 de ore săptămânale prevăzute și să se odihnească mai puțin de cele 11 ore prevăzute între zilele lucrătoare, conform legislației Uniunii, comparativ cu persoanele care lucrează în spațiile de lucru ale angajatorilor; subliniază că ponderea acestor lucrători de la distanță care declară că lucrează în timpul liber în fiecare zi sau de mai multe ori pe săptămână ajunge la aproape 30 %, comparativ cu cea a lucrătorilor care muncesc de la „birou”, care nu depășește 5 %, și că, de asemenea, este mai mare probabilitatea ca lucrătorii de la distanță să aibă un program de lucru mai neregulat; accentuează că numărul persoanelor din Uniune care lucrează de acasă și care declară că au un program de lucru prelungit și nu pot beneficia de perioadele nelucrătoare este în creștere; constată, de asemenea, că persoanele care lucrează de la distanță în mod obișnuit sunt mai susceptibile să declare că suferă de stres profesional și că sunt afectate de tulburări de somn, de stres și de expunerea la lumina ecranelor digitale și observă că alte efecte asupra sănătății lucrătorilor de la distanță și a lucrătorilor „foarte mobili” sunt durerile de cap, de ochi, oboseala, anxietate și afecțiunile muscularo-scheletice; constată că munca regulată de acasă poate avea un impact fizic asupra lucrătorilor, deoarece este posibil ca spațiile de lucru create ad hoc la domiciliu, precum și laptopurile și alte echipamente TIC să nu respecte standardele ergonomice; invită Comisia și statele membre să îmbunătățească cercetarea și colectarea datelor și să efectueze o evaluare detaliată a acestor probleme; subliniază că este cu atât mai important să se abordeze aceste probleme, cu cât se preconizează extinderea muncii de la distanță pe termen lung; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că munca de la distanță a contribuit la protejarea anumitor locuri de muncă și întreprinderi în timpul crizei COVID-19, dar reiterează faptul că, din cauza combinației dintre programul de lucru prelungit și cererile mai mari, munca la distanță poate prezenta și riscuri mai mari pentru lucrători, cu impact negativ asupra calității timpului lor de lucru și a echilibrului dintre viața profesională și cea privată, precum și asupra sănătății lor fizice și mintale; subliniază faptul că apar dificultăți deosebite atunci când munca nu este legată de un anumit loc de muncă, când conectivitatea față de locul de muncă este constantă și când munca se revarsă în viața de familie și în cea privată; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că dreptul lucrătorilor de a se deconecta este vital pentru a proteja sănătatea fizică și mentală și starea de bine a acestora și pentru a-i proteja împotriva riscurilor psihologice; reiterează importanța și beneficiile realizării unor evaluări ale riscurilor psihosociale la nivelul întreprinderilor din sectorul privat și public și reiterează importanța promovării sănătății mentale și a prevenirii tulburărilor mentale la locul de muncă, creând condiții mai bune atât pentru angajați, cât și pentru angajatori; recunoaște că comitetele pentru sănătate și siguranță instituite de partenerii sociali pot juca un rol pozitiv în asigurarea unor evaluări mai frecvente și mai precise ale riscurilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că, în conformitate cu legislația actuală și cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, lucrătorii nu trebuie să fie la dispoziția angajatorului în mod constant și neîntrerupt și că există o diferență între timpul de lucru, în cazul în care lucrătorul trebuie să se afle la dispoziția angajatorului, și perioadele nelucrătoare, în cazul în care lucrătorul nu are obligația de a rămâne la dispoziția angajatorului, și că timpul de gardă este timp de lucru; recunoaște, cu toate acestea, că dreptul de a se deconecta nu este explicit reglementat în dreptul Uniunii; reamintește că situația din statele membre variază mult și că o serie de state membre și parteneri sociali au luat măsuri pentru a reglementa prin legislație, convenții colective sau ambele utilizarea instrumentelor digitale în scopuri profesionale, astfel încât să se ofere garanții și protecție lucrătorilor și familiilor lor; invită Comisia și statele membre și încurajează partenerii sociali să facă schimb de bune practici și să asigure o abordare comună coordonată a condițiilor de muncă existente, fără a aduce atingere drepturilor sociale și mobilității în cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să evalueze și să combată riscurile neprotejării dreptului de a se deconecta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre și angajatorii să se asigure că lucrătorii sunt informați cu privire la dreptul de a se deconecta și că își pot exercita acest drept; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește nevoile specifice ale diferitelor sectoare și disparitățile dintre acestea în legătură cu dreptul de a se deconecta; invită Comisia ca, pe baza unei analize aprofundate, a unei evaluări adecvate și a unei consultări cu statele membre și cu partenerii sociali, să prezinte o propunere de directivă a Uniunii privind standardele și condițiile minime pentru a se garanta că lucrătorii își pot exercita în mod efectiv dreptul de a se deconecta și pentru a reglementa utilizarea instrumentelor digitale existente și noi în scopuri profesionale, luând în considerare Acordul-cadru al partenerilor sociali europeni privind digitalizarea, care include modalități de conectare și deconectare; reamintește că acordul-cadru prevede ca partenerii sociali să ia măsuri de punere în aplicare în următorii trei ani și că prezentarea unei propuneri legislative înainte de încheierea acestei perioade de punere în aplicare nu ar ține cont de rolul pe care îl prevede TFUE pentru partenerii sociali; insistă asupra faptului că orice inițiativă legislativă trebuie să respecte autonomia partenerilor sociali de la nivel național, convențiile colective naționale și tradițiile și modelele pieței naționale a muncii și nu trebuie să aducă atingere dreptului de a negocia, de a încheia și pune în aplicare convenții colective, în conformitate cu dreptul intern și cu practicile de la nivel național; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să prezinte un cadru legislativ în vederea stabilirii unor cerințe minime pentru munca la distanță în întreaga Uniune, asigurându-se că munca de la distanță nu afectează condițiile de angajare ale lucrătorilor de la distanță; subliniază că un astfel de cadru ar trebui să clarifice condițiile de muncă, inclusiv furnizarea, utilizarea și răspunderea pentru echipamente, cum ar fi instrumentele digitale existente și noi, și ar trebui să garanteze că această muncă se desfășoară în mod voluntar și că drepturile, volumul de muncă și standardele de performanță ale lucrătorilor de la distanță sunt echivalente cu cele ale lucrătorilor comparabili; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că noua directivă ar trebui să specifice, să completeze și să respecte pe deplin cerințele prevăzute în Directiva 2003/88/CE privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru, în special în ceea ce privește dreptul la concediu anual plătit, în Directiva (UE) 2019/1152 privind transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă, în Directiva (UE) 2019/1158 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și în Directiva 89/391/CEE a Consiliului privind securitatea și sănătatea lucrătorilor și, în special, cerințele din aceste directive care se referă la timpul maxim de lucru și perioadele minime de repaus, formulele flexibile de lucru și obligațiile de informare și nu ar trebui să aibă niciun efect negativ asupra lucrătorilor; consideră că noua directivă ar trebui să prevadă soluții pentru a aborda modelele existente, rolul partenerilor sociali, responsabilitățile angajatorilor și nevoile lucrătorilor în ceea ce privește organizarea timpului lor de lucru atunci când utilizează instrumente digitale; subliniază importanța fundamentală a transpunerii, implementării și aplicării corecte a normelor Uniunii și reamintește că acquis-ul Uniunii în domeniul social și al ocupării forței de muncă se aplică pe deplin tranziției digitale; invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare corespunzătoare prin intermediul autorităților naționale de inspecție a muncii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că dreptul de a se deconecta le permite lucrătorilor să nu efectueze sarcini, activități și comunicări electronice în scopuri profesionale – cum ar fi apeluri telefonice, e-mailuri și alte mesaje, în afara timpului de lucru, inclusiv în perioadele de repaus, în concediile oficiale și anuale, de maternitate sau parentale și în alte tipuri de concedii, fără a se confrunta cu consecințe negative; subliniază că ar trebui să existe un anumit grad de autonomie, de flexibilitate și de libertate a gestionării timpului, mai precis ca lucrătorilor să li se permită să își programeze timpul de lucru în funcție de responsabilitățile personale, în special de cele legate de îngrijirea copiilor sau a membrilor familiei bolnavi; subliniază că creșterea conectivității la locul de muncă nu ar trebui să conducă la niciun tip de discriminare sau să aibă consecințe negative în ceea ce privește recrutarea sau promovarea în carieră; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că progresele înregistrate în ceea ce privește noile posibilități tehnologice, cum ar fi inteligența artificială, joacă un rol esențial în conturarea locului de muncă al viitorului și în aprecierea eficienței muncii și nu ar trebui să ducă la o utilizare dezumanizată a instrumentelor digitale sau să ridice semne de întrebare în ceea ce privește viața privată și colectarea disproporționată și ilegală de date cu caracter personal, supravegherea și monitorizarea lucrătorilor; subliniază că noile forme de instrumente de supraveghere a spațiului de lucru și a performanței muncii, care permit companiilor să urmărească pe scară extinsă activitățile lucrătorilor, nu ar trebui considerate o oportunitate de supraveghere sistematică a lucrătorilor; invită partenerii sociali și autoritățile de supraveghere a protecției datelor să se asigure că toate instrumentele de monitorizare a muncii sunt utilizate numai atunci când este necesar și în mod proporțional și să garanteze dreptul angajaților la viață privată și la autodeterminare în activitatea lor; subliniază că, în cazul în care angajatorul le permite angajaților să utilizeze și în scopuri private serviciile de comunicații pe care i le furnizează, acesta nu are drept de acces la metadatele și la conținutul comunicării, iar lucrătorii trebuie să fie pregătiți și informați cu privire la prelucrarea la care sunt supuse datele lor personale; reamintește că, în cadrul raporturilor de muncă, în mod normal nu se poate considera că un angajat și-a dat în mod liber consimțământul pentru prelucrarea datelor sale cu caracter personal și, prin urmare, acesta nu este valid, deoarece există un dezechilibru clar între angajat ca titular al datelor și operatorul angajatorului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reiterează că respectarea timpului de lucru și a caracterului previzibil al acestuia este considerată esențială pentru a asigura sănătatea și securitatea lucrătorilor din Uniune și a familiilor acestora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | evidențiază că Comisia, statele membre, angajatorii și lucrătorii trebuie să sprijine și să încurajeze în mod activ dreptul de a se deconecta și să promoveze o abordare eficientă, justificată și echilibrată a instrumentelor digitale la locul de muncă, precum și măsuri de sensibilizare, campanii de educare și de formare privind timpul de lucru și dreptul de a se deconecta; subliniază importanța utilizării rezonabile a instrumentelor digitale, garantându-se că dreptul de a se deconecta și toate celelalte drepturi care sunt concepute pentru a proteja sănătatea mentală și fizică a lucrătorilor sunt puse în aplicare în mod eficient și devin o componentă activă a culturii muncii în Uniune; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că angajatorii nu ar trebui să le ceară lucrătorilor să fie disponibili sau accesibili direct sau indirect în afara timpului lor de lucru și colegii nu ar trebui să se contacteze în scopuri profesionale în afara programului de lucru stabilit; reamintește că timpul în care un lucrător este disponibil pentru angajator sau în care poate fi contactat de acesta este timp de lucru; subliniază că, dată fiind natura în schimbare a pieței muncii, este tot mai necesar, prin urmare, ca lucrătorii să fie pe deplin informați despre condițiile lor de muncă pentru ca dreptul la deconectare să fie aplicat, iar informarea ar trebui făcută în timp util și într-o formă scrisă sau digitală, la care lucrătorii să aibă acces cu ușurință; subliniază că angajatorii ar trebui să le ofere lucrătorilor informații suficiente, inclusiv o declarație scrisă care să prevadă dreptul lucrătorilor de a se deconecta, și anume cel puțin modalitățile practice de deconectare a instrumentelor digitale folosite în scopuri profesionale, inclusiv a oricăror instrumente de monitorizare sau supraveghere legate de muncă, modul în care se înregistrează timpul de lucru, evaluarea sănătății și securității realizată de angajator, precum și măsurile de protecție a lucrătorilor împotriva tratamentului nefavorabil și de punere în aplicare a dreptului lucrătorilor de a primi compensații; reiterează importanța egalității de tratament aplicat lucrătorilor transfrontalieri și îndeamnă statele membre și Comisia să se asigure că lucrătorii își înțeleg în mod adecvat dreptul de a se deconecta, inclusiv la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază importanța pe care o au partenerii sociali pentru a asigura punerea în aplicare efectivă și asigurarea respectării dreptului de a se deconecta, în acord cu practicile naționale, și subliniază că efortul pe care l-au depus deja în acest sens ar trebui deci să fie luat în considerare; consideră că statele membre trebuie să se asigure că lucrătorii își pot exercita în mod efectiv dreptul de a se deconecta, inclusiv prin negociere colectivă; invită statele membre să instituie mecanisme precise și suficiente pentru a asigura un standard minim de protecție în conformitate cu legislația Uniunii și respectarea dreptului de a se deconecta pentru toți lucrătorii; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită statele membre să se asigure că lucrătorii care își invocă dreptul de a se deconecta, sunt protejați împotriva oricărei forme de victimizare sau a altor repercusiuni negative și că există mecanisme de soluționare a plângerilor sau a cazurilor de încălcare a dreptului de a se deconecta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că toate activitățile de învățare și de formare profesională desfășurate de la distanță trebuie să fie considerate, de asemenea, activități profesionale și să nu aibă loc în timpul orelor suplimentare sau al zilelor libere fără o compensație adecvată; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază, de asemenea, că este important să se acorde sprijin pentru cursurile individuale de formare care vizează îmbunătățirea competențelor IT ale tuturor lucrătorilor, în special ale persoanelor cu dizabilități și ale angajaților mai în vârstă, pentru a asigura o desfășurare adecvată și eficientă a muncii lor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită Comisiei să includă dreptul de a se deconecta în noua sa strategie privind securitatea și sănătatea în muncă și să prevadă în mod explicit noi măsuri și acțiuni psihosociale în cadrul privind securitatea și sănătatea în muncă; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită Comisiei să prezinte, în temeiul articolului 153 alineatul (2), coroborat cu articolul 153 aliniatul (1) literele (a), (b) și (i) din TFUE, o propunere de act privind dreptul de a se deconecta, în conformitate cu recomandările din anexă; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că propunerea solicitată nu are implicații financiare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Comisiei, Consiliului, parlamentelor și guvernelor statelor membre prezenta rezoluție și recomandările detaliate în anexă. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  JO L 183, 29.6.1989, p. 1.

(2)  JO L 206, 29.7.1991, p. 19.

(3)  JO L 299, 18.11.2003, p. 9.

(4)  JO L 186, 11.7.2019, p. 105.

(5)  JO L 188, 12.7.2019, p. 79.

(6)  PE 642.847, iulie 2020; https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/642847/EPRS_BRI(2020)642847_EN.pdf

(7)  A se vedea, printre altele, Hotărârea Curții de Justiție din 5 octombrie 2004, Pfeiffer și alții, C-397/01 și C-403/01, ECLI:EU:C:2004:584, punctul 93; Hotărârea Curții de Justiție din 7 septembrie 2006, Comisia/Regatul Unit, C-484/04, ECLI:EU:C:2006:526, punctul 36; Hotărârea Curții de Justiție din 17 noiembrie 2016, Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883, punctul 27; Hotărârea Curții de Justiție din 21 februarie 2018, Matzak, ECLI:EU:C:2018:82, C-518/15, punctul 66; și Hotărârea Curții de Justiție din 14 mai 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, punctul 60.

(8)  Hotărârea Curții de Justiție din 21 februarie 2018, Matzak, ECLI:EU:C:2018:82, C-518/15, punctul 66.

(9)  Hotărârea Curții de Justiție din 14 mai 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, punctul 60.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0033.

(11)  JO L 262, 7.10.2005, p. 1.

(12)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/covid-19-unleashed-the-potential-for-telework-how-are-workers-coping

(13)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE („Regulamentul general privind protecția datelor”), (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(14)  Messenger, OIM, citat în studiul privind valoarea adăugată europeană realizat de Unitatea pentru valoarea adăugată europeană din cadrul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European, intitulat „The right to disconnect” („Dreptul de a se deconecta”) (PE 642.847, iulie 2020): https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/642847/EPRS_BRI(2020)642847_EN.pdf

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIE:

RECOMANDĂRI PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

TEXTUL PROPUNERII LEGISLATIVE SOLICITATE

Propunere de

DIRECTIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind dreptul de a se deconecta

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 153 alineatul (2) litera (b) coroborat cu articolul 153 alineatul (1) literele (a), (b) și (i),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

Întrucât:

| (1) | La articolul 153 alineatul (1) literele (a), (b) și (i) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) se prevede că Uniunea susține și completează acțiunea statelor membre în domeniul îmbunătățirii mediului de muncă, pentru a proteja sănătatea și securitatea lucrătorilor, în domeniul condițiilor de muncă și în cel al egalității dintre bărbați și femei în ceea ce privește șansele pe piața muncii și tratamentul la locul de muncă. |
| --- | --- |

(1)

La articolul 153 alineatul (1) literele (a), (b) și (i) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) se prevede că Uniunea susține și completează acțiunea statelor membre în domeniul îmbunătățirii mediului de muncă, pentru a proteja sănătatea și securitatea lucrătorilor, în domeniul condițiilor de muncă și în cel al egalității dintre bărbați și femei în ceea ce privește șansele pe piața muncii și tratamentul la locul de muncă.

| (2) | Articolul 31 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”) prevede că orice lucrător are dreptul la condiții de muncă care să respecte sănătatea, securitatea și demnitatea sa, precum și dreptul la o limitare a duratei maxime a timpului de lucru, la perioade de repaus zilnic și săptămânal și la un concediu de odihnă anual plătit. Articolul 30 din Cartă prevede dreptul la protecție în cazul concedierii nejustificate, iar articolele 20 și 21 din Cartă prevăd egalitatea în fața legii și interzic discriminarea. Articolul 23 din Cartă prevede că trebuie să se asigure egalitatea dintre femei și bărbați în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește încadrarea în muncă, munca și remunerarea. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 31 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”) prevede că orice lucrător are dreptul la condiții de muncă care să respecte sănătatea, securitatea și demnitatea sa, precum și dreptul la o limitare a duratei maxime a timpului de lucru, la perioade de repaus zilnic și săptămânal și la un concediu de odihnă anual plătit. Articolul 30 din Cartă prevede dreptul la protecție în cazul concedierii nejustificate, iar articolele 20 și 21 din Cartă prevăd egalitatea în fața legii și interzic discriminarea. Articolul 23 din Cartă prevede că trebuie să se asigure egalitatea dintre femei și bărbați în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește încadrarea în muncă, munca și remunerarea.

| (3) | Pilonul european al drepturilor sociale prevede că, indiferent de tipul și de durata raportului de muncă, lucrătorii au dreptul la un tratament corect și egal în ceea ce privește condițiile de muncă, că trebuie să se asigure flexibilitatea necesară pentru ca angajatorii să se adapteze rapid la modificările contextului economic, că trebuie să fie promovate forme inovatoare de muncă care să asigure condiții de muncă de calitate și că raporturile de muncă ce au ca rezultat condiții de muncă precare trebuie să fie prevenite, inclusiv prin interzicerea utilizării abuzive a contractelor atipice (principiul nr. 5). Acesta prevede, de asemenea, că lucrătorii au dreptul de a fi informați în scris la încadrarea în muncă cu privire la drepturile și obligațiile lor care decurg din raportul de muncă (principiul nr. 7), că partenerii sociali trebuie consultați cu privire la conceperea și punerea în aplicare a politicilor economice, sociale și de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu practicile naționale (principiul nr. 8), că părinții și persoanele cu responsabilități de îngrijire au dreptul la un concediu adecvat și la formule flexibile de lucru (principiul nr. 9) și că lucrătorii au dreptul la un mediu de lucru sănătos, sigur și adaptat și la protecția datelor, precum și dreptul la un mediu de lucru adaptat la nevoile lor profesionale și care le dă posibilitatea de a participa o perioadă mai îndelungată la piața muncii (principiul nr. 10). |
| --- | --- |

(3)

Pilonul european al drepturilor sociale prevede că, indiferent de tipul și de durata raportului de muncă, lucrătorii au dreptul la un tratament corect și egal în ceea ce privește condițiile de muncă, că trebuie să se asigure flexibilitatea necesară pentru ca angajatorii să se adapteze rapid la modificările contextului economic, că trebuie să fie promovate forme inovatoare de muncă care să asigure condiții de muncă de calitate și că raporturile de muncă ce au ca rezultat condiții de muncă precare trebuie să fie prevenite, inclusiv prin interzicerea utilizării abuzive a contractelor atipice (principiul nr. 5). Acesta prevede, de asemenea, că lucrătorii au dreptul de a fi informați în scris la încadrarea în muncă cu privire la drepturile și obligațiile lor care decurg din raportul de muncă (principiul nr. 7), că partenerii sociali trebuie consultați cu privire la conceperea și punerea în aplicare a politicilor economice, sociale și de ocupare a forței de muncă, în conformitate cu practicile naționale (principiul nr. 8), că părinții și persoanele cu responsabilități de îngrijire au dreptul la un concediu adecvat și la formule flexibile de lucru (principiul nr. 9) și că lucrătorii au dreptul la un mediu de lucru sănătos, sigur și adaptat și la protecția datelor, precum și dreptul la un mediu de lucru adaptat la nevoile lor profesionale și care le dă posibilitatea de a participa o perioadă mai îndelungată la piața muncii (principiul nr. 10).

| (4) | Prezenta directivă ține seama de convențiile și recomandările Organizației Internaționale a Muncii privind organizarea timpului de lucru, inclusiv și îndeosebi de Convenția nr. 1 din 1919 privind durata muncii (industrie), de Convenția nr. 30 din 1930 privind durata muncii (comerț și birouri), de Recomandarea nr. 163 din 1981 privind negocierea colectivă, de Convenția nr. 156 din 1981 privind lucrătorii cu responsabilități familiale și de Recomandarea nr. 165 aferentă acesteia, precum și de Declarația din 2019 privind viitorul muncii, adoptată cu ocazia centenarului OIM. |
| --- | --- |

(4)

Prezenta directivă ține seama de convențiile și recomandările Organizației Internaționale a Muncii privind organizarea timpului de lucru, inclusiv și îndeosebi de Convenția nr. 1 din 1919 privind durata muncii (industrie), de Convenția nr. 30 din 1930 privind durata muncii (comerț și birouri), de Recomandarea nr. 163 din 1981 privind negocierea colectivă, de Convenția nr. 156 din 1981 privind lucrătorii cu responsabilități familiale și de Recomandarea nr. 165 aferentă acesteia, precum și de Declarația din 2019 privind viitorul muncii, adoptată cu ocazia centenarului OIM.

| (5) | Directiva ține seama, de asemenea, de Carta socială europeană revizuită a Consiliului Europei din 3 mai 1996, în special articolul 2 (privind dreptul la condiții de muncă echitabile, inclusiv la un program de lucru rezonabil și la perioade de odihnă), articolul 3 (privind dreptul la condiții de muncă sigure și sănătoase), articolul 6 (privind dreptul la negociere colectivă) și articolul 27 (privind protecția lucrătorilor cu responsabilități familiale). |
| --- | --- |

(5)

Directiva ține seama, de asemenea, de Carta socială europeană revizuită a Consiliului Europei din 3 mai 1996, în special articolul 2 (privind dreptul la condiții de muncă echitabile, inclusiv la un program de lucru rezonabil și la perioade de odihnă), articolul 3 (privind dreptul la condiții de muncă sigure și sănătoase), articolul 6 (privind dreptul la negociere colectivă) și articolul 27 (privind protecția lucrătorilor cu responsabilități familiale).

| (6) | La articolul 24 din Declarația universală a drepturilor omului se prevede că orice persoană are dreptul la odihnă și la timp liber, inclusiv la limitarea rezonabilă a timpului de lucru și la concedii plătite periodice. |
| --- | --- |

(6)

La articolul 24 din Declarația universală a drepturilor omului se prevede că orice persoană are dreptul la odihnă și la timp liber, inclusiv la limitarea rezonabilă a timpului de lucru și la concedii plătite periodice.

| (7) | Instrumentele digitale le permit lucrătorilor să lucreze de oriunde, în orice moment și, atunci când sunt utilizate în mod corespunzător, pot contribui la îmbunătățirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată a lucrătorilor, permițându-le o mai mare flexibilitate în organizarea vieții lor private. Totuși, utilizarea instrumentelor digitale, inclusiv a TIC, în scopuri profesionale poate avea și efecte negative, cum ar fi un program de lucru prelungit, ele determinându-i pe lucrători să lucreze în afara timpului de lucru, o muncă mai intensă, precum și estomparea limitelor dintre timpul de lucru și timpul liber. Dacă nu sunt folosite exclusiv în timpul de lucru, aceste instrumente digitale pot perturba viața privată a lucrătorilor. Pentru lucrătorii cu responsabilități de îngrijire neremunerate, instrumentele digitale pot face deosebit de dificilă găsirea unui echilibru sănătos între viața profesională și cea privată. Femeile petrec mai mult timp decât bărbații pentru a îndeplini astfel de responsabilități de îngrijire, lucrează mai puține ore în locuri de muncă remunerate și pot părăsi complet câmpul muncii. |
| --- | --- |

(7)

Instrumentele digitale le permit lucrătorilor să lucreze de oriunde, în orice moment și, atunci când sunt utilizate în mod corespunzător, pot contribui la îmbunătățirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată a lucrătorilor, permițându-le o mai mare flexibilitate în organizarea vieții lor private. Totuși, utilizarea instrumentelor digitale, inclusiv a TIC, în scopuri profesionale poate avea și efecte negative, cum ar fi un program de lucru prelungit, ele determinându-i pe lucrători să lucreze în afara timpului de lucru, o muncă mai intensă, precum și estomparea limitelor dintre timpul de lucru și timpul liber. Dacă nu sunt folosite exclusiv în timpul de lucru, aceste instrumente digitale pot perturba viața privată a lucrătorilor. Pentru lucrătorii cu responsabilități de îngrijire neremunerate, instrumentele digitale pot face deosebit de dificilă găsirea unui echilibru sănătos între viața profesională și cea privată. Femeile petrec mai mult timp decât bărbații pentru a îndeplini astfel de responsabilități de îngrijire, lucrează mai puține ore în locuri de muncă remunerate și pot părăsi complet câmpul muncii.

| (8) | Instrumentele digitale folosite în scopuri profesionale pot crea presiune și stres în permanență, au un impact negativ asupra sănătății fizice și mentale și a stării de bine a lucrătorilor și pot provoca afecțiuni psihosociale sau alte boli profesionale, cum ar fi anxietatea, depresia, epuizarea, stresul provocat de tehnologiile noi, tulburările de somn și afecțiuni muscularo-scheletice. Toate aceste efecte reprezintă o povară din ce în ce mai mare pentru angajatori și pentru sistemele de asigurări sociale și cresc riscul de încălcare a dreptului lucrătorilor la condiții de muncă care să le respecte sănătatea și securitatea. Având în vedere provocările pe care le generează utilizarea pe scară tot mai largă a instrumentelor digitale în scopuri profesionale, raporturile de muncă atipice și regimul de muncă la distanță, în special în contextul amplificării muncii la distanță ca urmare a crizei COVID-19, ceea ce amplifică stresul profesional și estompează granița dintre muncă și viața privată, a devenit și mai urgent să se garanteze că lucrătorii își pot exercita dreptul de a se deconecta. |
| --- | --- |

(8)

Instrumentele digitale folosite în scopuri profesionale pot crea presiune și stres în permanență, au un impact negativ asupra sănătății fizice și mentale și a stării de bine a lucrătorilor și pot provoca afecțiuni psihosociale sau alte boli profesionale, cum ar fi anxietatea, depresia, epuizarea, stresul provocat de tehnologiile noi, tulburările de somn și afecțiuni muscularo-scheletice. Toate aceste efecte reprezintă o povară din ce în ce mai mare pentru angajatori și pentru sistemele de asigurări sociale și cresc riscul de încălcare a dreptului lucrătorilor la condiții de muncă care să le respecte sănătatea și securitatea. Având în vedere provocările pe care le generează utilizarea pe scară tot mai largă a instrumentelor digitale în scopuri profesionale, raporturile de muncă atipice și regimul de muncă la distanță, în special în contextul amplificării muncii la distanță ca urmare a crizei COVID-19, ceea ce amplifică stresul profesional și estompează granița dintre muncă și viața privată, a devenit și mai urgent să se garanteze că lucrătorii își pot exercita dreptul de a se deconecta.

| (9) | Utilizarea crescândă a tehnologiilor digitale a transformat modelele de muncă tradiționale și a creat o cultură de a fi „conectat în permanență” și „mereu disponibil”. În acest context, este important să se asigure protecția drepturilor fundamentale ale lucrătorilor, condiții de muncă echitabile, inclusiv dreptul lucrătorilor la o remunerație echitabilă și la respectarea programului lor de lucru, sănătatea și securitatea lor și egalitatea între bărbați și femei. |
| --- | --- |

(9)

Utilizarea crescândă a tehnologiilor digitale a transformat modelele de muncă tradiționale și a creat o cultură de a fi „conectat în permanență” și „mereu disponibil”. În acest context, este important să se asigure protecția drepturilor fundamentale ale lucrătorilor, condiții de muncă echitabile, inclusiv dreptul lucrătorilor la o remunerație echitabilă și la respectarea programului lor de lucru, sănătatea și securitatea lor și egalitatea între bărbați și femei.

| (10) | Dreptul de a se deconecta se referă la dreptul lucrătorilor de a nu desfășura activități profesionale sau de a nu efectua comunicări în afara timpului de lucru prin intermediul unor instrumente digitale, cum ar fi apeluri telefonice, e-mailuri sau alte mesaje. Dreptul de a se deconecta ar trebui să îi îndreptățească pe lucrători să dezactiveze instrumentele legate de muncă și să nu dea curs cererilor angajatorilor în afara timpului de lucru, fără a risca nicio consecință negativă, cum ar fi concedierea sau alte represalii. În schimb, angajatorii nu ar trebui să le ceară lucrătorilor să lucreze în afara timpului de lucru. Angajatorii nu ar trebui să promoveze o cultură a muncii în care angajații sunt „mereu disponibili”, în care cei care renunță la dreptul lor de a se deconecta sunt în mod clar favorizați față de cei care nu fac acest lucru. Lucrătorii care semnalează situații de nerespectare a dreptului de a se deconecta de la locul de muncă nu ar trebui penalizați. |
| --- | --- |

(10)

Dreptul de a se deconecta se referă la dreptul lucrătorilor de a nu desfășura activități profesionale sau de a nu efectua comunicări în afara timpului de lucru prin intermediul unor instrumente digitale, cum ar fi apeluri telefonice, e-mailuri sau alte mesaje. Dreptul de a se deconecta ar trebui să îi îndreptățească pe lucrători să dezactiveze instrumentele legate de muncă și să nu dea curs cererilor angajatorilor în afara timpului de lucru, fără a risca nicio consecință negativă, cum ar fi concedierea sau alte represalii. În schimb, angajatorii nu ar trebui să le ceară lucrătorilor să lucreze în afara timpului de lucru. Angajatorii nu ar trebui să promoveze o cultură a muncii în care angajații sunt „mereu disponibili”, în care cei care renunță la dreptul lor de a se deconecta sunt în mod clar favorizați față de cei care nu fac acest lucru. Lucrătorii care semnalează situații de nerespectare a dreptului de a se deconecta de la locul de muncă nu ar trebui penalizați.

| (11) | Dreptul de a se deconecta ar trebui să se aplice tuturor lucrătorilor și tuturor sectoarelor, atât din sectorul public, cât și din cel privat, și ar trebui să asigure în mod efectiv respectarea acestuia. Dreptul de a se deconecta este menit să asigure protecția sănătății și a siguranței lucrătorilor, precum și a condițiilor de muncă echitabile, inclusiv a echilibrului dintre viața profesională și cea privată. |
| --- | --- |

(11)

Dreptul de a se deconecta ar trebui să se aplice tuturor lucrătorilor și tuturor sectoarelor, atât din sectorul public, cât și din cel privat, și ar trebui să asigure în mod efectiv respectarea acestuia. Dreptul de a se deconecta este menit să asigure protecția sănătății și a siguranței lucrătorilor, precum și a condițiilor de muncă echitabile, inclusiv a echilibrului dintre viața profesională și cea privată.

| (12) | În prezent nu există niciun act legislativ al Uniunii care să reglementeze în mod expres dreptul de a se deconecta, iar legislația în acest domeniu variază foarte mult între statele membre. Totuși, Directivele 89/391/CEE (4) și Directiva 91/383/CEE (5) ale Consiliului urmăresc să încurajeze îmbunătățirea securității și sănătății lucrătorilor care au un raport de muncă pe durată nelimitată, pe durată determinată sau de muncă temporară. Directiva 2003/88/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) prevede cerințe minime în materie de securitate și sănătate pentru organizarea timpului de lucru, inclusiv în ceea ce privește durata maximă permisă a programului de lucru și perioadele minime de repaus care trebuie respectate. Directiva (UE) 2019/1152 a Parlamentului European și a Consiliului (7) urmărește să îmbunătățească condițiile de muncă prin promovarea unei ocupări mai transparente și mai previzibile a forței de muncă. Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului (8) stabilește cerințe minime menite să faciliteze reconcilierea vieții profesionale cu viața privată pentru lucrătorii care sunt părinți sau îngrijitori. |
| --- | --- |

(12)

În prezent nu există niciun act legislativ al Uniunii care să reglementeze în mod expres dreptul de a se deconecta, iar legislația în acest domeniu variază foarte mult între statele membre. Totuși, Directivele 89/391/CEE (4) și Directiva 91/383/CEE (5) ale Consiliului urmăresc să încurajeze îmbunătățirea securității și sănătății lucrătorilor care au un raport de muncă pe durată nelimitată, pe durată determinată sau de muncă temporară. Directiva 2003/88/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) prevede cerințe minime în materie de securitate și sănătate pentru organizarea timpului de lucru, inclusiv în ceea ce privește durata maximă permisă a programului de lucru și perioadele minime de repaus care trebuie respectate. Directiva (UE) 2019/1152 a Parlamentului European și a Consiliului (7) urmărește să îmbunătățească condițiile de muncă prin promovarea unei ocupări mai transparente și mai previzibile a forței de muncă. Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului (8) stabilește cerințe minime menite să faciliteze reconcilierea vieții profesionale cu viața privată pentru lucrătorii care sunt părinți sau îngrijitori.

| (13) | În temeiul Directivei 2003/88/CE, lucrătorii din Uniune au dreptul de a beneficia de cerințe minime în materie de securitate și sănătate pentru organizarea timpului de lucru. În acest context, directiva respectivă prevede perioade de repaus zilnic, pauze de odihnă, repaus săptămânal, un timp de lucru săptămânal maxim și un concediu anual și reglementează anumite aspecte ale muncii de noapte, ale muncii în schimburi și ale ritmului muncii. Conform jurisprudenței constante a Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), timpul de gardă, pe parcursul căruia un lucrător trebuie să fie prezent fizic la locul specificat de angajator, trebuie considerat ca fiind „integral timp de lucru [...], indiferent dacă, în perioadele de gardă, persoana în cauză nu desfășoară nicio activitate profesională în continuu” (9), și că timpul de permanență, pe parcursul căruia un lucrător este obligat să stea la dispoziția angajatorului la domiciliu, este considerat timp de lucru (10). În plus, CJUE a interpretat perioadele minime de repaus ca fiind „norme de drept social comunitar care prezintă o importanță specială și de care trebuie să beneficieze fiecare lucrător cu titlu de cerință minimă necesară pentru asigurarea protecției securității și sănătății sale” (11). Cu toate acestea, Directiva 2003/88/CE nu prevede în mod expres dreptul unui lucrător de a se deconecta și nici nu impune lucrătorilor să poată fi contactați în afara programului de lucru, în timpul perioadelor de repaus sau al altor perioade nelucrătoare, dar prevede dreptul la perioade de repaus zilnice, săptămânale și anuale neîntrerupte, în care lucrătorul nu ar trebui să fie contactat. În plus, nu există nicio dispoziție explicită a Uniunii care să asigure respectarea dreptului de a nu fi disponibil în niciun moment în afara programului de lucru convenit (prin contract). |
| --- | --- |

(13)

În temeiul Directivei 2003/88/CE, lucrătorii din Uniune au dreptul de a beneficia de cerințe minime în materie de securitate și sănătate pentru organizarea timpului de lucru. În acest context, directiva respectivă prevede perioade de repaus zilnic, pauze de odihnă, repaus săptămânal, un timp de lucru săptămânal maxim și un concediu anual și reglementează anumite aspecte ale muncii de noapte, ale muncii în schimburi și ale ritmului muncii. Conform jurisprudenței constante a Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), timpul de gardă, pe parcursul căruia un lucrător trebuie să fie prezent fizic la locul specificat de angajator, trebuie considerat ca fiind „integral timp de lucru [...], indiferent dacă, în perioadele de gardă, persoana în cauză nu desfășoară nicio activitate profesională în continuu” (9), și că timpul de permanență, pe parcursul căruia un lucrător este obligat să stea la dispoziția angajatorului la domiciliu, este considerat timp de lucru (10). În plus, CJUE a interpretat perioadele minime de repaus ca fiind „norme de drept social comunitar care prezintă o importanță specială și de care trebuie să beneficieze fiecare lucrător cu titlu de cerință minimă necesară pentru asigurarea protecției securității și sănătății sale” (11). Cu toate acestea, Directiva 2003/88/CE nu prevede în mod expres dreptul unui lucrător de a se deconecta și nici nu impune lucrătorilor să poată fi contactați în afara programului de lucru, în timpul perioadelor de repaus sau al altor perioade nelucrătoare, dar prevede dreptul la perioade de repaus zilnice, săptămânale și anuale neîntrerupte, în care lucrătorul nu ar trebui să fie contactat. În plus, nu există nicio dispoziție explicită a Uniunii care să asigure respectarea dreptului de a nu fi disponibil în niciun moment în afara programului de lucru convenit (prin contract).

| (14) | CJUE a confirmat faptul că Directiva 89/391/CEE și Directiva 2003/88/CE obligă angajatorii să instituie un sistem care să permită măsurarea duratei timpului de lucru zilnic efectuat de fiecare lucrător și că acest sistem trebuie să fie „obiectiv, fiabil și accesibil” (12). |
| --- | --- |

(14)

CJUE a confirmat faptul că Directiva 89/391/CEE și Directiva 2003/88/CE obligă angajatorii să instituie un sistem care să permită măsurarea duratei timpului de lucru zilnic efectuat de fiecare lucrător și că acest sistem trebuie să fie „obiectiv, fiabil și accesibil” (12).

| (15) | În jurisprudența sa, CJUE a stabilit criterii de stabilire a statutului de lucrător. La punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui să se țină seama de interpretarea acestor criterii de către CJUE. Cu condiția să îndeplinească aceste criterii, toți lucrătorii, indiferent dacă sunt angajați în sectorul privat sau public, inclusiv lucrătorii la cerere, lucrătorii cu fracțiune de normă, lucrătorii intermitenți, lucrătorii pe bază de tichete, lucrătorii pe platforme online, stagiarii și ucenicii, se încadrează în domeniul de aplicare al prezentei directive. Utilizarea abuzivă a statutului de persoană care desfășoară activități independente, astfel cum este definit în dreptul intern, la nivel național sau în situații transfrontaliere, este o formă de muncă declarată în mod fals, care este adesea asociată cu munca nedeclarată. Falsa activitate independentă apare atunci când, pentru a eluda anumite obligații juridice sau fiscale, o persoană este declarată ca desfășurând activități independente, deși aceasta îndeplinește, în același timp, condițiile caracteristice unui raport de muncă. Astfel de persoane ar trebui să intre sub incidența prezentei directive. Existența unui raport de muncă ar trebui stabilită pe baza faptelor care descriu desfășurarea efectivă a muncii, și nu pe baza descrierii pe care o dau părțile raportului. În sensul prezentei directive, termenul „lucrător” se referă la orice lucrător care are un raport de muncă ce îndeplinește criteriile CJUE. |
| --- | --- |

(15)

În jurisprudența sa, CJUE a stabilit criterii de stabilire a statutului de lucrător. La punerea în aplicare a prezentei directive ar trebui să se țină seama de interpretarea acestor criterii de către CJUE. Cu condiția să îndeplinească aceste criterii, toți lucrătorii, indiferent dacă sunt angajați în sectorul privat sau public, inclusiv lucrătorii la cerere, lucrătorii cu fracțiune de normă, lucrătorii intermitenți, lucrătorii pe bază de tichete, lucrătorii pe platforme online, stagiarii și ucenicii, se încadrează în domeniul de aplicare al prezentei directive. Utilizarea abuzivă a statutului de persoană care desfășoară activități independente, astfel cum este definit în dreptul intern, la nivel național sau în situații transfrontaliere, este o formă de muncă declarată în mod fals, care este adesea asociată cu munca nedeclarată. Falsa activitate independentă apare atunci când, pentru a eluda anumite obligații juridice sau fiscale, o persoană este declarată ca desfășurând activități independente, deși aceasta îndeplinește, în același timp, condițiile caracteristice unui raport de muncă. Astfel de persoane ar trebui să intre sub incidența prezentei directive. Existența unui raport de muncă ar trebui stabilită pe baza faptelor care descriu desfășurarea efectivă a muncii, și nu pe baza descrierii pe care o dau părțile raportului. În sensul prezentei directive, termenul „lucrător” se referă la orice lucrător care are un raport de muncă ce îndeplinește criteriile CJUE.

| (16) | În ultimele decenii, numărul contractelor de muncă standard a scăzut, iar prevalența formulelor de lucru atipice sau flexibile a crescut, în mare parte datorită digitalizării activităților economice. Uniunea dispune de acte legislative cu privire la anumite tipuri de muncă atipică. Directiva 97/81/CE a Consiliului (13) pune în aplicare acordul-cadru dintre partenerii sociali europeni cu privire la munca cu fracțiune de normă și are drept scop să elimine discriminarea împotriva lucrătorilor cu fracțiune de normă, să îmbunătățească calitatea muncii cu fracțiune de normă, să faciliteze dezvoltarea muncii cu fracțiune de normă pe bază voluntară și să contribuie la organizarea flexibilă a timpului de lucru, într-un mod care să țină seama de nevoile angajatorilor și ale lucrătorilor. Directiva 1999/70/CE a Consiliului (14) pune în aplicare acordul-cadru dintre partenerii sociali europeni cu privire la contractele pe durată determinată și are scopul de a îmbunătăți calitatea muncii pe durată determinată, asigurând aplicarea principiului nediscriminării și prevenind abuzurile care rezultă din folosirea contractelor sau a raporturilor de muncă pe durată determinată succesive. Directiva 2008/104/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15), care a fost adoptată în urma eșecului partenerilor sociali europeni de a adopta un acord-cadru, are ca scop să asigure protecția agenților de muncă temporară și să îmbunătățească calitatea muncii prin agent de muncă temporară, prin asigurarea egalității de tratament și prin recunoașterea ca angajatori a agențiilor de muncă temporară, ținând seama, în același timp, de necesitatea de a stabili un cadru adecvat pentru utilizarea muncii prin agent de muncă temporară, cu scopul de a contribui efectiv la crearea de locuri de muncă și la dezvoltarea unor forme flexibile de muncă. |
| --- | --- |

(16)

În ultimele decenii, numărul contractelor de muncă standard a scăzut, iar prevalența formulelor de lucru atipice sau flexibile a crescut, în mare parte datorită digitalizării activităților economice. Uniunea dispune de acte legislative cu privire la anumite tipuri de muncă atipică. Directiva 97/81/CE a Consiliului (13) pune în aplicare acordul-cadru dintre partenerii sociali europeni cu privire la munca cu fracțiune de normă și are drept scop să elimine discriminarea împotriva lucrătorilor cu fracțiune de normă, să îmbunătățească calitatea muncii cu fracțiune de normă, să faciliteze dezvoltarea muncii cu fracțiune de normă pe bază voluntară și să contribuie la organizarea flexibilă a timpului de lucru, într-un mod care să țină seama de nevoile angajatorilor și ale lucrătorilor. Directiva 1999/70/CE a Consiliului (14) pune în aplicare acordul-cadru dintre partenerii sociali europeni cu privire la contractele pe durată determinată și are scopul de a îmbunătăți calitatea muncii pe durată determinată, asigurând aplicarea principiului nediscriminării și prevenind abuzurile care rezultă din folosirea contractelor sau a raporturilor de muncă pe durată determinată succesive. Directiva 2008/104/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15), care a fost adoptată în urma eșecului partenerilor sociali europeni de a adopta un acord-cadru, are ca scop să asigure protecția agenților de muncă temporară și să îmbunătățească calitatea muncii prin agent de muncă temporară, prin asigurarea egalității de tratament și prin recunoașterea ca angajatori a agențiilor de muncă temporară, ținând seama, în același timp, de necesitatea de a stabili un cadru adecvat pentru utilizarea muncii prin agent de muncă temporară, cu scopul de a contribui efectiv la crearea de locuri de muncă și la dezvoltarea unor forme flexibile de muncă.

| (17) | În iulie 2002, partenerii sociali europeni au adoptat acorduri-cadru privind munca la distanță și în iunie 2020, privind digitalizarea. Acordul-cadru privind digitalizarea prevede măsuri care pot fi convenite între partenerii sociali referitoare la conectarea și deconectarea lucrătorilor față de locul de muncă. Având în vedere evoluțiile înregistrate de la adoptarea acordului-cadru privind munca la distanță în 2002, a devenit evident că este nevoie de o evaluare și de un cadru juridic la nivelul Uniunii pentru unele dintre elementele acordului respectiv. |
| --- | --- |

(17)

În iulie 2002, partenerii sociali europeni au adoptat acorduri-cadru privind munca la distanță și în iunie 2020, privind digitalizarea. Acordul-cadru privind digitalizarea prevede măsuri care pot fi convenite între partenerii sociali referitoare la conectarea și deconectarea lucrătorilor față de locul de muncă. Având în vedere evoluțiile înregistrate de la adoptarea acordului-cadru privind munca la distanță în 2002, a devenit evident că este nevoie de o evaluare și de un cadru juridic la nivelul Uniunii pentru unele dintre elementele acordului respectiv.

| (18) | La articolul 3 alineatul (1) litera (a) și la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2008/104/CE se prevede că noțiunea de „lucrător” este definită în dreptul intern. Cu toate acestea, CJUE a stabilit că trebuie aplicate criteriile stabilite în jurisprudența sa constantă pentru a evalua dacă o persoană are statutul de lucrător. În special, este determinant dacă „o persoană îndeplinește [...] pentru o altă persoană și sub îndrumarea acesteia, prestații în schimbul cărora primește o remunerație”, iar „calificarea juridică în dreptul intern și forma respectivului raport, precum și natura raportului juridic în care se află cele două persoane menționate [nu sunt], în această privință, decisive” (16). |
| --- | --- |

(18)

La articolul 3 alineatul (1) litera (a) și la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2008/104/CE se prevede că noțiunea de „lucrător” este definită în dreptul intern. Cu toate acestea, CJUE a stabilit că trebuie aplicate criteriile stabilite în jurisprudența sa constantă pentru a evalua dacă o persoană are statutul de lucrător. În special, este determinant dacă „o persoană îndeplinește [...] pentru o altă persoană și sub îndrumarea acesteia, prestații în schimbul cărora primește o remunerație”, iar „calificarea juridică în dreptul intern și forma respectivului raport, precum și natura raportului juridic în care se află cele două persoane menționate [nu sunt], în această privință, decisive” (16).

| (19) | Unele state membre au luat măsuri pentru a reglementa dreptul de a se deconecta al lucrătorilor care utilizează instrumente digitale în scopuri profesionale. Alte state membre promovează utilizarea instrumentelor digitale în scopuri profesionale fără a aborda în mod specific riscurile, un al treilea grup de state membre aplică legislația generală la utilizarea instrumentelor digitale, iar un al patrulea grup nu are legislație specifică în acest domeniu (17). Acțiunea la nivelul Uniunii în acest domeniu ar urma să prevadă cerințe minime pentru a-i proteja pe toți lucrătorii din Uniune care utilizează instrumente digitale în scopuri profesionale și, mai precis, drepturile lor fundamentale cu privire la condiții de muncă echitabile. |
| --- | --- |

(19)

Unele state membre au luat măsuri pentru a reglementa dreptul de a se deconecta al lucrătorilor care utilizează instrumente digitale în scopuri profesionale. Alte state membre promovează utilizarea instrumentelor digitale în scopuri profesionale fără a aborda în mod specific riscurile, un al treilea grup de state membre aplică legislația generală la utilizarea instrumentelor digitale, iar un al patrulea grup nu are legislație specifică în acest domeniu (17). Acțiunea la nivelul Uniunii în acest domeniu ar urma să prevadă cerințe minime pentru a-i proteja pe toți lucrătorii din Uniune care utilizează instrumente digitale în scopuri profesionale și, mai precis, drepturile lor fundamentale cu privire la condiții de muncă echitabile.

| (20) | Scopul prezentei directive este de a îmbunătăți condițiile de muncă pentru toți lucrătorii, stabilind cerințe minime privind dreptul de a se deconecta. Prezenta directivă ar trebui pusă în aplicare astfel încât cerințele prevăzute de Directivele 89/391/CEE, 2003/88/CE, (UE) 2019/1152 și (UE) 2019/1158 să fie pe deplin respectate și ar trebui să nu aibă niciun efect negativ asupra lucrătorilor. |
| --- | --- |

(20)

Scopul prezentei directive este de a îmbunătăți condițiile de muncă pentru toți lucrătorii, stabilind cerințe minime privind dreptul de a se deconecta. Prezenta directivă ar trebui pusă în aplicare astfel încât cerințele prevăzute de Directivele 89/391/CEE, 2003/88/CE, (UE) 2019/1152 și (UE) 2019/1158 să fie pe deplin respectate și ar trebui să nu aibă niciun efect negativ asupra lucrătorilor.

| (21) | Modalitățile practice pentru exercitarea de către lucrător a dreptului de a se deconecta și aplicarea acestui drept de către angajator ar trebui să poată fi convenite de către partenerii sociali prin intermediul unui acord colectiv sau la nivelul întreprinderii angajatorului. Statele membre ar trebui să se asigure, de exemplu prin intermediul autorităților naționale de inspecție a muncii, că angajatorii pun la dispoziția lucrătorilor o declarație prin care prevăd respectivele modalități practice. |
| --- | --- |

(21)

Modalitățile practice pentru exercitarea de către lucrător a dreptului de a se deconecta și aplicarea acestui drept de către angajator ar trebui să poată fi convenite de către partenerii sociali prin intermediul unui acord colectiv sau la nivelul întreprinderii angajatorului. Statele membre ar trebui să se asigure, de exemplu prin intermediul autorităților naționale de inspecție a muncii, că angajatorii pun la dispoziția lucrătorilor o declarație prin care prevăd respectivele modalități practice.

| (22) | Statele membre ar trebui să se asigure că angajatorii instituie un sistem obiectiv, fiabil și accesibil care să permită măsurarea duratei timpului de lucru zilnic al fiecărui lucrător, în conformitate cu jurisprudența CJUE, în special cu Hotărârea sa din 14 mai 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18 (18). |
| --- | --- |

(22)

Statele membre ar trebui să se asigure că angajatorii instituie un sistem obiectiv, fiabil și accesibil care să permită măsurarea duratei timpului de lucru zilnic al fiecărui lucrător, în conformitate cu jurisprudența CJUE, în special cu Hotărârea sa din 14 mai 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18 (18).

| (23) | Autonomia partenerilor sociali ar trebui respectată. Statele membre ar trebui să sprijine partenerii sociali în încheierea de contracte colective pentru punerea în aplicare a prezentei directive. |
| --- | --- |

(23)

Autonomia partenerilor sociali ar trebui respectată. Statele membre ar trebui să sprijine partenerii sociali în încheierea de contracte colective pentru punerea în aplicare a prezentei directive.

| (24) | Statele membre, în conformitate cu dreptul intern și cu practica națională, ar trebui să garanteze implicarea efectivă a partenerilor sociali și să promoveze și să consolideze dialogul social în vederea punerii în aplicare a prezentei directive. În acest scop, statele membre ar trebui să se asigure că, după consultarea partenerilor sociali de la nivelul corespunzător, se stabilește un set minim de condiții de muncă care să permită lucrătorilor să își exercite dreptul de deconectare. Statele membre ar trebui să poată încredința partenerilor sociali punerea în aplicare a prezentei directive, în conformitate cu dreptul intern și practica națională, cu scopul de a prevedea sau de a completa respectivul set minim de condiții de muncă. |
| --- | --- |

(24)

Statele membre, în conformitate cu dreptul intern și cu practica națională, ar trebui să garanteze implicarea efectivă a partenerilor sociali și să promoveze și să consolideze dialogul social în vederea punerii în aplicare a prezentei directive. În acest scop, statele membre ar trebui să se asigure că, după consultarea partenerilor sociali de la nivelul corespunzător, se stabilește un set minim de condiții de muncă care să permită lucrătorilor să își exercite dreptul de deconectare. Statele membre ar trebui să poată încredința partenerilor sociali punerea în aplicare a prezentei directive, în conformitate cu dreptul intern și practica națională, cu scopul de a prevedea sau de a completa respectivul set minim de condiții de muncă.

| (25) | Derogările de la cerința de punere în aplicare a dreptului de deconectare ar trebui acordate numai în circumstanțe excepționale, cum ar fi cazurile de forță majoră sau alte situații de urgență, și cu condiția ca angajatorul să furnizeze fiecărui lucrător în cauză motive scrise care să justifice necesitatea derogării. Setul minim de condiții de muncă prin care se pune în aplicare dreptul de deconectare ar trebui să prevadă criteriile pentru astfel de derogări și pentru stabilirea compensațiilor pentru orice muncă prestată în afara timpului de lucru. Astfel de compensații ar trebui să asigure respectarea obiectivului general de asigurare a sănătății și securității lucrătorilor. |
| --- | --- |

(25)

Derogările de la cerința de punere în aplicare a dreptului de deconectare ar trebui acordate numai în circumstanțe excepționale, cum ar fi cazurile de forță majoră sau alte situații de urgență, și cu condiția ca angajatorul să furnizeze fiecărui lucrător în cauză motive scrise care să justifice necesitatea derogării. Setul minim de condiții de muncă prin care se pune în aplicare dreptul de deconectare ar trebui să prevadă criteriile pentru astfel de derogări și pentru stabilirea compensațiilor pentru orice muncă prestată în afara timpului de lucru. Astfel de compensații ar trebui să asigure respectarea obiectivului general de asigurare a sănătății și securității lucrătorilor.

| (26) | Lucrătorii care își exercită drepturile prevăzute în prezenta directivă ar trebui să fie protejați de orice consecințe negative, inclusiv de concediere și alte represalii. Astfel de lucrători ar trebui, de asemenea, să fie protejați împotriva măsurilor discriminatorii, cum ar fi pierderea de venituri sau a unor oportunități de promovare. |
| --- | --- |

(26)

Lucrătorii care își exercită drepturile prevăzute în prezenta directivă ar trebui să fie protejați de orice consecințe negative, inclusiv de concediere și alte represalii. Astfel de lucrători ar trebui, de asemenea, să fie protejați împotriva măsurilor discriminatorii, cum ar fi pierderea de venituri sau a unor oportunități de promovare.

| (27) | Lucrătorii ar trebui să beneficieze de protecție judiciară și administrativă adecvată și rapidă împotriva oricărui tratament nefavorabil rezultat din faptul că aceștia își exercită sau încearcă să își exercite drepturile prevăzute în prezenta directivă, inclusiv dreptul la reparare a prejudiciului, precum și dreptul de a iniția proceduri administrative sau judiciare pentru a asigura respectarea prezentei directive. |
| --- | --- |

(27)

Lucrătorii ar trebui să beneficieze de protecție judiciară și administrativă adecvată și rapidă împotriva oricărui tratament nefavorabil rezultat din faptul că aceștia își exercită sau încearcă să își exercite drepturile prevăzute în prezenta directivă, inclusiv dreptul la reparare a prejudiciului, precum și dreptul de a iniția proceduri administrative sau judiciare pentru a asigura respectarea prezentei directive.

| (28) | Statele membre ar trebui să stabilească modalitățile de punere în aplicare a dreptului de deconectare stabilit în prezenta directivă, în conformitate cu dreptul intern, cu convențiile colective sau cu practicile de la nivel național. Statele membre ar trebui să prevadă sancțiuni eficace, proporționate și cu efect de descurajare în cazurile de nerespectare a obligațiilor care decurg din prezenta directivă. |
| --- | --- |

(28)

Statele membre ar trebui să stabilească modalitățile de punere în aplicare a dreptului de deconectare stabilit în prezenta directivă, în conformitate cu dreptul intern, cu convențiile colective sau cu practicile de la nivel național. Statele membre ar trebui să prevadă sancțiuni eficace, proporționate și cu efect de descurajare în cazurile de nerespectare a obligațiilor care decurg din prezenta directivă.

| (29) | Sarcina probei în ceea ce privește stabilirea faptului că o concediere sau un prejudiciu echivalent nu a avut loc pe motiv că un lucrător și-a exercitat sau a încercat să își exercite dreptul de a se deconecta ar trebui să îi revină angajatorului, în cazul în care lucrătorul a prezentat, în fața unei instanțe judecătorești sau a unei alte autorități competente, fapte care pot da naștere prezumției că lucrătorul a fost concediat sau a suferit alte efecte negative pentru astfel de motive. |
| --- | --- |

(29)

Sarcina probei în ceea ce privește stabilirea faptului că o concediere sau un prejudiciu echivalent nu a avut loc pe motiv că un lucrător și-a exercitat sau a încercat să își exercite dreptul de a se deconecta ar trebui să îi revină angajatorului, în cazul în care lucrătorul a prezentat, în fața unei instanțe judecătorești sau a unei alte autorități competente, fapte care pot da naștere prezumției că lucrătorul a fost concediat sau a suferit alte efecte negative pentru astfel de motive.

| (30) | Prezenta directivă stabilește cerințe minime, ceea ce nu aduce atingere prerogativelor statelor membre de a introduce și de a menține dispoziții mai favorabile. Prezenta directivă și punerea sa în aplicare nu ar trebui să constituie un motiv valabil pentru reducerea nivelului general de protecție acordat lucrătorilor în domeniul acoperit de prezenta directivă. |
| --- | --- |

(30)

Prezenta directivă stabilește cerințe minime, ceea ce nu aduce atingere prerogativelor statelor membre de a introduce și de a menține dispoziții mai favorabile. Prezenta directivă și punerea sa în aplicare nu ar trebui să constituie un motiv valabil pentru reducerea nivelului general de protecție acordat lucrătorilor în domeniul acoperit de prezenta directivă.

| (31) | Comisia ar trebui să revizuiască punerea în aplicare a prezentei directive, pentru a monitoriza și a asigura respectarea ei. În acest scop, statele membre ar trebui să prezinte Comisiei rapoarte periodice. |
| --- | --- |

(31)

Comisia ar trebui să revizuiască punerea în aplicare a prezentei directive, pentru a monitoriza și a asigura respectarea ei. În acest scop, statele membre ar trebui să prezinte Comisiei rapoarte periodice.

| (32) | Pentru a evalua impactul prezentei directive, Comisia și statele membre sunt încurajate să coopereze în continuare, cu ajutorul EULA, pentru a elabora statistici și date comparabile privind punerea în aplicare a drepturilor stabilite în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a evalua impactul prezentei directive, Comisia și statele membre sunt încurajate să coopereze în continuare, cu ajutorul EULA, pentru a elabora statistici și date comparabile privind punerea în aplicare a drepturilor stabilite în prezenta directivă.

| (33) | Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume stabilirea de garanții adecvate pentru punerea în aplicare în Uniune a dreptului de a se deconecta, nu poate fi realizat în mod suficient de statele membre ci, având în vedere dimensiunile și efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea acestui obiectiv, |
| --- | --- |

(33)

Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume stabilirea de garanții adecvate pentru punerea în aplicare în Uniune a dreptului de a se deconecta, nu poate fi realizat în mod suficient de statele membre ci, având în vedere dimensiunile și efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea acestui obiectiv,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Prezenta directivă stabilește cerințele minime care să le permită lucrătorilor care utilizează instrumente digitale, inclusiv TIC, în scopuri profesionale, să își exercite dreptul de a se deconecta și să garanteze că angajatorii respectă dreptul lucrătorilor de a se deconecta. Directiva se aplică tuturor sectoarelor, atât publice, cât și private, și tuturor lucrătorilor, indiferent de statutul și de modalitățile lor de lucru.

(2)   Prezenta directivă detaliază și completează Directivele 89/391/CEE, 2003/88/CE, (UE) 2019/1152 și (UE) 2019/1158 în scopurile menționate la alineatul (1), fără a aduce atingere cerințelor stabilite în directivele respective.

Articolul 2

Definiții

În scopul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „a se deconecta” înseamnă a nu se implica în activități sau comunicări legate de activitatea profesională prin intermediul unor instrumente digitale, direct sau indirect, în afara timpului de lucru; |
| --- | --- |

1.

„a se deconecta” înseamnă a nu se implica în activități sau comunicări legate de activitatea profesională prin intermediul unor instrumente digitale, direct sau indirect, în afara timpului de lucru;

| 2. | „timp de lucru” înseamnă timpul de lucru astfel cum este definit la articolul 2 punctul 1 din Directiva 2003/88/CE. |
| --- | --- |

2.

„timp de lucru” înseamnă timpul de lucru astfel cum este definit la articolul 2 punctul 1 din Directiva 2003/88/CE.

Articolul 3

Dreptul de a se deconecta

(1)   Statele membre se asigură că angajatorii iau măsurile necesare pentru a le oferi lucrătorilor mijloacele necesare pentru a-și exercita dreptul de a se deconecta.

(2)   Statele membre se asigură că angajatorii instituie un sistem obiectiv, fiabil și accesibil care să permită măsurarea duratei timpului de lucru zilnic al fiecărui lucrător, în conformitate cu dreptul lucrătorilor la viață privată și la protecția datelor lor cu caracter personal. Lucrătorii au posibilitatea să solicite și să obțină înregistrarea timpului lor de lucru.

(3)   Statele membre se asigură că angajatorii pun în aplicare dreptul de a se deconecta într-un mod echitabil, legal și transparent.

Articolul 4

Măsuri de punere în aplicare a dreptului de a se deconecta

(1)   Statele membre se asigură că sunt stabilite modalități detaliate, după consultarea partenerilor sociali de la nivelul corespunzător, pentru a le permite lucrătorilor să își exercite dreptul de deconectare și că angajatorii pun în aplicare acest drept într-un mod echitabil și transparent. În acest scop, statele membre prevăd cel puțin următoarele condiții de lucru:

| (a) | modalitățile practice de închidere a instrumentelor digitale folosite în scopuri profesionale, inclusiv a oricărui tip de instrumente de monitorizare în scopuri profesionale; |
| --- | --- |

(a)

modalitățile practice de închidere a instrumentelor digitale folosite în scopuri profesionale, inclusiv a oricărui tip de instrumente de monitorizare în scopuri profesionale;

| (b) | sistemul de măsurare a timpului de lucru; |
| --- | --- |

(b)

sistemul de măsurare a timpului de lucru;

| (c) | evaluări în materie de sănătate și securitate, inclusiv evaluări ale riscurilor psihosociale, legate de dreptul de a se deconecta; |
| --- | --- |

(c)

evaluări în materie de sănătate și securitate, inclusiv evaluări ale riscurilor psihosociale, legate de dreptul de a se deconecta;

| (d) | criteriile pe baza cărora se acordă angajatorilor orice derogare de la obligația de a pune în aplicare dreptul lucrătorilor de a se deconecta; |
| --- | --- |

(d)

criteriile pe baza cărora se acordă angajatorilor orice derogare de la obligația de a pune în aplicare dreptul lucrătorilor de a se deconecta;

| (e) | în cazul unei derogări în temeiul literei (d), criteriile de stabilire a modului în care trebuie calculată compensația pentru munca prestată în afara timpului de lucru în conformitate cu Directivele 89/391/CEE, 2003/88/CE, (UE) 2019/1152 și (UE) 2019/1158, precum și cu dreptul intern și practicile naționale. |
| --- | --- |

(e)

în cazul unei derogări în temeiul literei (d), criteriile de stabilire a modului în care trebuie calculată compensația pentru munca prestată în afara timpului de lucru în conformitate cu Directivele 89/391/CEE, 2003/88/CE, (UE) 2019/1152 și (UE) 2019/1158, precum și cu dreptul intern și practicile naționale.

| (f) | măsurile de sensibilizare, inclusiv formare la locul de muncă, care urmează să fie luate de către angajatori în ceea ce privește condițiile de muncă menționate la prezentul alineat. |
| --- | --- |

(f)

măsurile de sensibilizare, inclusiv formare la locul de muncă, care urmează să fie luate de către angajatori în ceea ce privește condițiile de muncă menționate la prezentul alineat.

Orice derogare de la dispozițiile prevăzute la alineatul (1) litera (d) se acordă numai în circumstanțe excepționale, cum ar fi cazurile de forță majoră sau alte situații de urgență, și cu condiția ca angajatorul să ofere fiecărui lucrător în cauză, în scris, motive care să justifice necesitatea derogării, de fiecare dată când se invocă derogarea.

(2)   Statele membre pot, în conformitate cu dreptul intern și practicile naționale, să încredințeze partenerilor sociali sarcina de a încheia convenții colective la nivel național, regional, sectorial sau la nivel de angajator, care să prevadă condițiile de muncă menționate la alineatul (1).

(3)   Statele membre se asigură că lucrătorii care nu fac obiectul unei convenții colective în temeiul alineatului (2) beneficiază de protecție în conformitate cu prezenta directivă.

Articolul 5

Protecția împotriva tratamentului nefavorabil

(1)   Statele membre se asigură că angajatorilor li se interzice discriminarea, tratamentul mai puțin favorabil, concedierea sau alte măsuri nefavorabile pe motiv că lucrătorii și-au exercitat sau au încercat să își exercite dreptul de a se deconecta.

(2)   Statele membre se asigură că angajatorii îi protejează pe lucrători, inclusiv pe reprezentanții lucrătorilor, împotriva oricărui tratament nefavorabil și împotriva oricăror consecințe nefavorabile care rezultă în urma unei plângeri înaintate angajatorului sau a oricărei proceduri inițiate cu scopul de a asigura respectarea drepturilor prevăzute în prezenta directivă.

(3)   Statele membre se asigură că, în cazul în care lucrătorii care consideră că au fost concediați sau că au fost supuși unui tratament nefavorabil pe motiv că și-au exercitat sau au încercat să își exercite dreptul de a se deconecta stabilesc, în fața unei instanțe judecătorești sau a unei alte autorități competente, fapte care pot da naștere prezumției că au fost concediați sau că au fost supuși unui tratament nefavorabil pe baza unor astfel de motive, angajatorului îi revine sarcina de a dovedi că concedierea sau tratamentul nefavorabil s-a bazat pe alte motive.

(4)   Alineatul (3) nu împiedică statele membre să stabilească un regim probatoriu mai favorabil lucrătorilor.

(5)   Statele membre nu sunt obligate să aplice alineatul (3) în cazul procedurilor în care investigarea faptelor în cauză îi revine instanței sau organismului competent.

(6)   Alineatul (3) nu se aplică procedurilor penale, în lipsa unor prevederi contrare ale statelor membre.

Articolul 6

Dreptul la reparare a prejudiciului

(1)   Statele membre se asigură că lucrătorii cărora le-a fost încălcat dreptul de a se deconecta au acces la mecanisme rapide, eficace și imparțiale de soluționare a litigiilor și au dreptul la repararea prejudiciului în cazul încălcării drepturilor lor care decurg din prezenta directivă.

(2)   Statele membre pot oferi organizațiilor sindicale sau altor reprezentanți ai lucrătorilor posibilitatea, în numele sau în sprijinul lucrătorilor și cu aprobarea acestora, de a iniția proceduri administrative cu scopul de a asigura respectarea sau aplicarea prezentei directive.

Articolul 7

Obligația de a furniza informații

Statele membre se asigură că angajatorii furnizează în scris fiecărui lucrător informații suficiente, clare și adecvate cu privire la dreptul său de a se deconecta, inclusiv o declarație care prevede termenii oricăror acorduri aplicabile, convenții colective sau de altă natură. Informațiile respective includ cel puțin următoarele:

| (a) | modalitățile practice de închidere a instrumentelor digitale folosite în scopuri profesionale, inclusiv a oricărui tip de instrumente de monitorizare în scopuri profesionale, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) litera (a); |
| --- | --- |

(a)

modalitățile practice de închidere a instrumentelor digitale folosite în scopuri profesionale, inclusiv a oricărui tip de instrumente de monitorizare în scopuri profesionale, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) litera (a);

| (b) | sistemul de măsurare a timpului de lucru, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) litera (b); |
| --- | --- |

(b)

sistemul de măsurare a timpului de lucru, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) litera (b);

| (c) | evaluări în materie de sănătate și securitate realizate de angajator, inclusiv evaluări ale riscurilor psihosociale, legate de dreptul de a se deconecta, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) litera (c); |
| --- | --- |

(c)

evaluări în materie de sănătate și securitate realizate de angajator, inclusiv evaluări ale riscurilor psihosociale, legate de dreptul de a se deconecta, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) litera (c);

| (d) | criteriile pentru orice derogare de la cerința angajatorilor de a pune în aplicare dreptul de deconectare și orice criterii de stabilire a compensațiilor pentru munca prestată în afara timpului de lucru, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) literele (d) și (e); |
| --- | --- |

(d)

criteriile pentru orice derogare de la cerința angajatorilor de a pune în aplicare dreptul de deconectare și orice criterii de stabilire a compensațiilor pentru munca prestată în afara timpului de lucru, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) literele (d) și (e);

| (e) | măsurile de sensibilizare luate de angajator, inclusiv formare la locul de muncă, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) litera (f); |
| --- | --- |

(e)

măsurile de sensibilizare luate de angajator, inclusiv formare la locul de muncă, astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (1) litera (f);

| (f) | măsurile de protecție a lucrătorilor împotriva tratamentului nefavorabil, în conformitate cu articolul 5; |
| --- | --- |

(f)

măsurile de protecție a lucrătorilor împotriva tratamentului nefavorabil, în conformitate cu articolul 5;

| (g) | măsurile de punere în aplicare a dreptului lucrătorilor la repararea prejudiciului, în conformitate cu articolul 6. |
| --- | --- |

(g)

măsurile de punere în aplicare a dreptului lucrătorilor la repararea prejudiciului, în conformitate cu articolul 6.

Articolul 8

Sancțiuni

Statele membre stabilesc normele privind regimul sancțiunilor care se aplică în cazul nerespectării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive sau a dispozițiilor relevante aflate deja în vigoare care vizează drepturile incluse în domeniul de aplicare al prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea acestora. Sancțiunile prevăzute sunt eficiente, proporționale și cu caracter de descurajare. Statele membre notifică normele și măsurile respective Comisiei până la ... [doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive] și notifică fără întârziere orice modificare ulterioară care le afectează.

Articolul 9

Nivelul de protecție

(1)   Prezenta directivă nu constituie un motiv valabil pentru reducerea nivelului general de protecție acordat deja lucrătorilor în statele membre.

(2)   Prezenta directivă nu aduce atingere prerogativei statelor membre de a aplica sau de a adopta acte cu putere de lege sau acte administrative mai favorabile lucrătorilor ori de a încuraja sau de a permite aplicarea unor contracte colective de muncă care sunt mai favorabile lucrătorilor.

(3)   Prezenta directivă nu aduce atingere niciunui alt drept conferit lucrătorilor de alte acte juridice ale Uniunii.

Articolul 10

Raportarea, evaluarea și revizuirea dreptului de a se deconecta

(1)   Până la ... [cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive] și ulterior la fiecare doi ani, statele membre prezintă Comisiei un raport privind toate informațiile relevante referitoare la punerea în practică și aplicarea prezentei directive, precum și indicatori de evaluare privind practicile de punere în aplicare a dreptului de a se deconecta, indicând punctele de vedere ale partenerilor sociali naționali.

(2)   Pe baza informațiilor furnizate de statele membre în temeiul alineatului (1), Comisia, înainte de ... [șase ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive] și ulterior la fiecare doi ani, prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la punerea în practică și aplicarea prezentei directive și analizează necesitatea unor măsuri suplimentare, inclusiv, după caz, modificări la prezenta directivă.

Articolul 11

Transpunerea

(1)   Până la ... [doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive], statele membre adoptă și publică măsurile necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta.

Statele membre aplică actele respective începând cu ... [trei ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive].

Atunci când statele membre adoptă dispozițiile respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitățile de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   De îndată ce prezenta directivă a intrat în vigoare, statele membre se asigură că Comisia este informată, în timp util pentru ca aceasta să își prezinte observațiile, cu privire la proiectele de acte cu putere de lege și acte administrative pe care intenționează să le adopte în domeniul reglementat de prezenta directivă.

(3)   În conformitate cu articolul 153 alineatul (3) din TFUE, statele membre pot încredința partenerilor sociali, la cererea comună a acestora, punerea în aplicare a prezentei directive, cu condiția să asigure respectarea prezentei directive.

Articolul 12

Datele personale

Angajatorii prelucrează datele cu caracter personal în temeiul articolului 4 alineatul (1) literele (a) și (b) din prezenta directivă numai în scopul înregistrării timpului de lucru al unui lucrător individual. Angajatorii nu prelucrează astfel de date în niciun alt scop. Datele cu caracter personal sunt prelucrate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (19) și cu Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (20).

Articolul 13

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 14

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C...

1

(2)  JO C...

2

(3)  Poziția Parlamentului European...

3

(4)  Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de și muncă (JO L 183, 29.6.1989, p. 1).

4

(5)  Directiva 91/383/CEE a Consiliului din 25 iunie 1991 de completare a măsurilor destinate să promoveze îmbunătățirea securității și sănătății la locul de muncă în cazul lucrătorilor care au un raport de muncă pe durată determinată sau un raport de muncă temporară (JO L 206, 29.7.1991, p. 19).

5

(6)  Directiva 2003/88/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru (JO L 299, 18.11.2003, p. 9).

6

(7)  Directiva (UE) 2019/1152 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind transparența și previzibilitatea condițiilor de muncă în Uniunea Europeană (JO L 186, 11.7.2019, p. 105).

7

(8)  Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (JO L 188, 12.7.2019, p. 79).

8

(9)  Hotărârea Curții de Justiție din 5 octombrie 2004, Pfeiffer și alții, C-397/01-C-403/01, ECLI:EU:C:2004:584, punctul 93.

9

(10)  Hotărârea Curții de Justiție din 21 februarie 2018, Matzak, ECLI:EU:C:2018:82, C-518/15, punctul 66.

10

(11)  Hotărârea Curții de Justiție din 7 septembrie 2006, Comisia/Regatul Unit, C-484/04, ECLI:EU:C:2006:526, punctul 38.

11

(12)  Hotărârea Curții de Justiție din 14 mai 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402, punctul 60.

12

(13)  Directiva 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind acordul-cadru cu privire la munca pe fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES (JO L 14, 20.1.1998, p. 9).

13

(14)  Directiva 1999/70/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 privind acordul-cadru cu privire la munca pe durată determinată, încheiat între CES, UNICE și CEEP (JO L 175, 10.7.1999, p. 43).

14

(15)  Directiva 2008/104/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind munca prin agent de muncă temporară (JO L 327, 5.12.2008, p. 9).

15

(16)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 noiembrie 2016, Betriebsrat der Ruhrlandklinik, C-216/15, ECLI:EU:C:2016:883, punctul 27.

16

(17)  Eurofound.

17

(18)  Hotărârea Curții de Justiție din 14 mai 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO), C-55/18, ECLI:EU:C:2019:402.

18

(19)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE („Regulamentul general privind protecția datelor”), (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

19

(20)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (JO L 201, 31.7.2002, p. 37).

20

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/177 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/177

---

P9_TA(2021)0022

Reformarea listei UE a paradisurilor fiscale

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la reformarea listei UE a paradisurilor fiscale (2020/2863(RSP))

(2021/C 456/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre referitoare la Codul de conduită în domeniul impozitării întreprinderilor, adoptată la 1 decembrie 1997 (1), cu scopul de a reduce concurența fiscală dăunătoare în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre referitoare la Codul de conduită în domeniul impozitării întreprinderilor, adoptată la 1 decembrie 1997 (1), cu scopul de a reduce concurența fiscală dăunătoare în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 17 iunie 2015 intitulată „Un sistem de impozitare a întreprinderilor echitabil și eficient în Uniunea Europeană: 5 domenii-cheie” (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 17 iunie 2015 intitulată „Un sistem de impozitare a întreprinderilor echitabil și eficient în Uniunea Europeană: 5 domenii-cheie” (COM(2015)0302),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 ianuarie 2016 privind o strategie externă pentru impozitarea eficace (COM(2016)0024), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 ianuarie 2016 privind o strategie externă pentru impozitarea eficace (COM(2016)0024),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 8 martie 2016 privind Codul de conduită (impozitarea companiilor) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 8 martie 2016 privind Codul de conduită (impozitarea companiilor) (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 iulie 2016 privind măsuri suplimentare de sporire a transparenței și de întărire a luptei împotriva evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale (COM(2016)0451), care include o explicație a procesului de includere pe lista UE a jurisdicțiilor fiscale necooperante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 iulie 2016 privind măsuri suplimentare de sporire a transparenței și de întărire a luptei împotriva evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale (COM(2016)0451), care include o explicație a procesului de includere pe lista UE a jurisdicțiilor fiscale necooperante,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 8 noiembrie 2016 privind criteriile pentru întocmirea listei UE de jurisdicții necooperante în scopuri fiscale și procesul de întocmire a acestei liste, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 8 noiembrie 2016 privind criteriile pentru întocmirea listei UE de jurisdicții necooperante în scopuri fiscale și procesul de întocmire a acestei liste,

| — | având în vedere concluziile reuniunii Consiliului Ecofin din 5 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii Consiliului Ecofin din 5 decembrie 2017,

| — | având în vedere actualizarea cea mai recentă de către Consiliu a listei UE de jurisdicții necooperante în scopuri fiscale din 6 octombrie 2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere actualizarea cea mai recentă de către Consiliu a listei UE de jurisdicții necooperante în scopuri fiscale din 6 octombrie 2020 (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 intitulată „Plan de acțiune pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare” (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 intitulată „Plan de acțiune pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare” (COM(2020)0312),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 referitoare la buna guvernanță fiscală, atât în UE, cât și în afara acesteia (COM(2020)0313), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 referitoare la buna guvernanță fiscală, atât în UE, cât și în afara acesteia (COM(2020)0313),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (4), rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (5), și rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (4), rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (5), și rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune (7),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei PANA din 13 decembrie 2017 către Consiliu și Comisie în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei PANA din 13 decembrie 2017 către Consiliu și Comisie în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (8),

| — | având în vedere acțiunile întreprinse de Comisie ca urmare a rezoluțiilor și recomandărilor Parlamentului European menționate mai sus (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere acțiunile întreprinse de Comisie ca urmare a rezoluțiilor și recomandărilor Parlamentului European menționate mai sus (9),

| — | având în vedere propunerea Comisiei privind raportarea publică pentru fiecare țară în parte (10), precum și poziția sa din 27 martie 2019 (11) referitoare la propunerea respectivă, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei privind raportarea publică pentru fiecare țară în parte (10), precum și poziția sa din 27 martie 2019 (11) referitoare la propunerea respectivă,

| — | având în vedere studiul Comisiei intitulat „The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates” („Impactul planificării fiscale asupra ratelor de impozitare efectivă previzibile”) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei intitulat „The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates” („Impactul planificării fiscale asupra ratelor de impozitare efectivă previzibile”) (12),

| — | având în vedere studiul Comisiei intitulat „Aggressive tax planning indicators” („Indicatorii de planificare fiscală agresivă”) (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei intitulat „Aggressive tax planning indicators” („Indicatorii de planificare fiscală agresivă”) (13),

| — | având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European intitulat „An overview of shell companies in the European Union” („Prezentare generală a societăților de tip «cutie poștală» din Uniunea Europeană”) (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European intitulat „An overview of shell companies in the European Union” („Prezentare generală a societăților de tip «cutie poștală» din Uniunea Europeană”) (14),

| — | având în vedere rapoartele de țară elaborate de Comisie în cadrul semestrului european, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele de țară elaborate de Comisie în cadrul semestrului european,

| — | având în vedere activitatea în curs a Grupului la nivel înalt al ONU privind responsabilitatea financiară internațională, transparența și integritatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea în curs a Grupului la nivel înalt al ONU privind responsabilitatea financiară internațională, transparența și integritatea,

| — | având în vedere activitatea în curs a Cadrului incluziv al OCDE/G20 privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS) cu privire la provocările fiscale generate de digitalizare, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea în curs a Cadrului incluziv al OCDE/G20 privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS) cu privire la provocările fiscale generate de digitalizare,

| — | având în vedere Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (15),

| — | având în vedere întrebările adresate Comisiei și Consiliului privind reformarea listei UE a paradisurilor fiscale (O-000082/2020 – B9-0002/2021 și O-000081/2020 – B9-0001/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Comisiei și Consiliului privind reformarea listei UE a paradisurilor fiscale (O-000082/2020 – B9-0002/2021 și O-000081/2020 – B9-0001/2021),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, elaborată cu ajutorul Subcomisiei pentru chestiuni fiscale, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, elaborată cu ajutorul Subcomisiei pentru chestiuni fiscale,

| A. | întrucât existența jurisdicțiilor necooperante în scopuri fiscale și a practicilor fiscale dăunătoare, inclusiv în statele membre ale UE, duce la pierderi financiare dramatice pentru statele membre ale UE, ceea ce epuizează resursele de la bugetele naționale și afectează capacitatea guvernelor; întrucât costul evitării obligațiilor fiscale de către întreprinderi este estimat în prezent la 500 de miliarde USD pe an (16); întrucât această reducere a veniturilor fiscale este deosebit de problematică în contextul redresării în urma crizei sanitare, sociale și economice cauzate de pandemia de COVID-19 și pentru finanțarea tranziției verzi; |
| --- | --- |

A.

întrucât existența jurisdicțiilor necooperante în scopuri fiscale și a practicilor fiscale dăunătoare, inclusiv în statele membre ale UE, duce la pierderi financiare dramatice pentru statele membre ale UE, ceea ce epuizează resursele de la bugetele naționale și afectează capacitatea guvernelor; întrucât costul evitării obligațiilor fiscale de către întreprinderi este estimat în prezent la 500 de miliarde USD pe an (16); întrucât această reducere a veniturilor fiscale este deosebit de problematică în contextul redresării în urma crizei sanitare, sociale și economice cauzate de pandemia de COVID-19 și pentru finanțarea tranziției verzi;

| B. | întrucât, potrivit sondajului Eurobarometru din toamna anului 2016, 86 % dintre cetățenii UE sunt în favoarea unor norme mai stricte privind evitarea obligațiilor fiscale și paradisurile fiscale (17); |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit sondajului Eurobarometru din toamna anului 2016, 86 % dintre cetățenii UE sunt în favoarea unor norme mai stricte privind evitarea obligațiilor fiscale și paradisurile fiscale (17);

| C. | întrucât Uniunea a adoptat prima sa listă a jurisdicțiilor necooperante în scopuri fiscale (denumită în continuare „lista”) la 5 decembrie 2017; întrucât lista respectivă includea 17 țări sau teritorii din afara UE; întrucât Uniunea a revizuit lista de 12 ori; |
| --- | --- |

C.

întrucât Uniunea a adoptat prima sa listă a jurisdicțiilor necooperante în scopuri fiscale (denumită în continuare „lista”) la 5 decembrie 2017; întrucât lista respectivă includea 17 țări sau teritorii din afara UE; întrucât Uniunea a revizuit lista de 12 ori;

| D. | întrucât, potrivit Indexului paradisurilor fiscale pentru întreprinderi din 2019, jurisdicțiile aflate în fruntea ierarhiei paradisurilor fiscale pentru întreprinderi sunt: 1. Insulele Virgine Britanice; 2. Bermuda; 3. Insulele Cayman; 4. Țările de Jos; 5. Elveția; 6. Luxemburg; 7. Jersey; 8. Singapore; 9. Bahamas; 10. Hong Kong și 11. Irlanda; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit Indexului paradisurilor fiscale pentru întreprinderi din 2019, jurisdicțiile aflate în fruntea ierarhiei paradisurilor fiscale pentru întreprinderi sunt: 1. Insulele Virgine Britanice; 2. Bermuda; 3. Insulele Cayman; 4. Țările de Jos; 5. Elveția; 6. Luxemburg; 7. Jersey; 8. Singapore; 9. Bahamas; 10. Hong Kong și 11. Irlanda;

| E. | întrucât 95 de jurisdicții au fost evaluate pe baza celor trei criterii stabilite în concluziile Consiliului din 8 noiembrie 2016, și anume transparența fiscală, impozitarea echitabilă și punerea în aplicare a standardelor minime ale OCDE privind BEPS; |
| --- | --- |

E.

întrucât 95 de jurisdicții au fost evaluate pe baza celor trei criterii stabilite în concluziile Consiliului din 8 noiembrie 2016, și anume transparența fiscală, impozitarea echitabilă și punerea în aplicare a standardelor minime ale OCDE privind BEPS;

| F. | întrucât peste 135 de țări și jurisdicții colaborează la punerea în aplicare a planului de acțiune BEPS, parțial motivate de riscul de a fi incluse pe lista UE a jurisdicțiilor necooperante; întrucât, în procesul de întocmire a listei, aproape 40 de țări au fost invitate să reformeze peste 120 de practici fiscale dăunătoare; |
| --- | --- |

F.

întrucât peste 135 de țări și jurisdicții colaborează la punerea în aplicare a planului de acțiune BEPS, parțial motivate de riscul de a fi incluse pe lista UE a jurisdicțiilor necooperante; întrucât, în procesul de întocmire a listei, aproape 40 de țări au fost invitate să reformeze peste 120 de practici fiscale dăunătoare;

| G. | întrucât raportul privind starea justiției fiscale din 2020 a constatat că doar 2 % din pierderile fiscale la nivel mondial au fost cauzate de jurisdicțiile de pe lista UE; întrucât s-a constatat că Insulele Cayman sunt jurisdicția responsabilă pentru cele mai mari pierderi fiscale la nivel mondial, care au costat alte țări peste 70 de miliarde USD pe an, și anume 16,5 % din totalul pierderilor fiscale; |
| --- | --- |

G.

întrucât raportul privind starea justiției fiscale din 2020 a constatat că doar 2 % din pierderile fiscale la nivel mondial au fost cauzate de jurisdicțiile de pe lista UE; întrucât s-a constatat că Insulele Cayman sunt jurisdicția responsabilă pentru cele mai mari pierderi fiscale la nivel mondial, care au costat alte țări peste 70 de miliarde USD pe an, și anume 16,5 % din totalul pierderilor fiscale;

| H. | întrucât Consiliul a revizuit ultima dată lista la 6 octombrie 2020, eliminând Insulele Cayman și Omanul și adăugând Barbados și Anguilla; întrucât Insulele Cayman încă nu au un impozit pe profit și sunt una dintre primele 10 destinații pentru investiții fantomă conform Fondului Monetar Internațional (18), ceea ce ridică semne de întrebare cu privire la transparență și la o posibilă abordare preferențială pentru unele țări; |
| --- | --- |

H.

întrucât Consiliul a revizuit ultima dată lista la 6 octombrie 2020, eliminând Insulele Cayman și Omanul și adăugând Barbados și Anguilla; întrucât Insulele Cayman încă nu au un impozit pe profit și sunt una dintre primele 10 destinații pentru investiții fantomă conform Fondului Monetar Internațional (18), ceea ce ridică semne de întrebare cu privire la transparență și la o posibilă abordare preferențială pentru unele țări;

| I. | întrucât lista UE a jurisdicțiilor necooperante este alcătuită în prezent din Samoa Americană, Anguilla, Barbados, Fiji, Guam, Palau, Panama, Samoa, Seychelles, Trinidad și Tobago, Insulele Virgine Americane și Vanuatu; |
| --- | --- |

I.

întrucât lista UE a jurisdicțiilor necooperante este alcătuită în prezent din Samoa Americană, Anguilla, Barbados, Fiji, Guam, Palau, Panama, Samoa, Seychelles, Trinidad și Tobago, Insulele Virgine Americane și Vanuatu;

| J. | întrucât mai multe alte jurisdicții s-au angajat să pună în aplicare principiile bunei guvernanțe fiscale în ceea ce privește fie transparența, fie criteriile de impozitare echitabilă; |
| --- | --- |

J.

întrucât mai multe alte jurisdicții s-au angajat să pună în aplicare principiile bunei guvernanțe fiscale în ceea ce privește fie transparența, fie criteriile de impozitare echitabilă;

| K. | întrucât accesul public la documente și activitatea Grupului de lucru pentru Codul de conduită (impozitarea întreprinderilor) rămân limitate, în special în ceea ce privește procesul de întocmire a listei UE; întrucât Ombudsmanul European are mandatul de a examina aplicarea de către instituțiile UE a normelor UE privind accesul public la documente (19) și, în special, competența de a inspecta toate documentele UE, indiferent dacă sunt confidențiale sau nu, și poate emite recomandări pentru a stabili dacă acestea ar trebui sau nu să fie publicate; |
| --- | --- |

K.

întrucât accesul public la documente și activitatea Grupului de lucru pentru Codul de conduită (impozitarea întreprinderilor) rămân limitate, în special în ceea ce privește procesul de întocmire a listei UE; întrucât Ombudsmanul European are mandatul de a examina aplicarea de către instituțiile UE a normelor UE privind accesul public la documente (19) și, în special, competența de a inspecta toate documentele UE, indiferent dacă sunt confidențiale sau nu, și poate emite recomandări pentru a stabili dacă acestea ar trebui sau nu să fie publicate;

| L. | întrucât, în comunicarea sa referitoare la buna guvernanță fiscală, atât în UE, cât și în afara acesteia, Comisia a subliniat necesitatea de a reforma Codul de conduită în domeniul impozitării întreprinderilor și de a revizui lista; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în comunicarea sa referitoare la buna guvernanță fiscală, atât în UE, cât și în afara acesteia, Comisia a subliniat necesitatea de a reforma Codul de conduită în domeniul impozitării întreprinderilor și de a revizui lista;

| M. | întrucât, utilizând formula de repartizare cea mai conservatoare, UE înregistrează cele mai mari pierderi la nivel mondial ca urmare a transferului profiturilor către paradisuri fiscale și se estimează că pierde aproximativ 20 % din veniturile sale din impozitul pe profit în fiecare an (20), |
| --- | --- |

M.

întrucât, utilizând formula de repartizare cea mai conservatoare, UE înregistrează cele mai mari pierderi la nivel mondial ca urmare a transferului profiturilor către paradisuri fiscale și se estimează că pierde aproximativ 20 % din veniturile sale din impozitul pe profit în fiecare an (20),

1.

recunoaște impactul pozitiv pe care lista l-a avut deja, dar regretă că aceasta nu își atinge potențialul maxim, deoarece jurisdicțiile aflate în prezent pe listă acoperă mai puțin de 2 % din pierderile de venituri fiscale la nivel mondial, ceea ce face ca lista să devină derutantă și ineficace (21); urmărește să consolideze lista prin creșterea transparenței și a coerenței, prin criterii mai stricte și mai imparțiale de includere pe listă și prin măsuri de protecție mai puternice împotriva evitării obligațiilor fiscale; regretă că au fost scoase de pe listă țări cu antecedente clare de promovare a BEPS, cum ar fi Insulele Cayman; regretă explicația insuficientă oferită publicului larg, în ciuda faptului că opinia publică europeană sprijină norme mai stricte privind paradisurile fiscale;

Guvernanța și transparența listei UE a jurisdicțiilor fiscale necooperante

Guvernanța și transparența listei UE a jurisdicțiilor fiscale necooperante

| 2. | observă că procesul inițial de întocmire a listei a fost propus de Comisie atât în comunicarea sa privind o strategie externă pentru impozitarea eficace, cât și în comunicarea sa privind măsuri suplimentare de sporire a transparenței și de întărire a luptei împotriva evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale; ia act de faptul că Grupul de lucru pentru codul de conduită, în principal prin intermediul subgrupului său pentru părțile terțe, a fost însărcinat cu desfășurarea lucrărilor pregătitoare pentru întocmirea listei, în ciuda faptului că acest lucru nu era inclus în mandatul inițial al grupului; pune sub semnul întrebării capacitatea și caracterul adecvat al unei astfel de grupări informale de a îndeplini această misiune; |
| --- | --- |

2.

observă că procesul inițial de întocmire a listei a fost propus de Comisie atât în comunicarea sa privind o strategie externă pentru impozitarea eficace, cât și în comunicarea sa privind măsuri suplimentare de sporire a transparenței și de întărire a luptei împotriva evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale; ia act de faptul că Grupul de lucru pentru codul de conduită, în principal prin intermediul subgrupului său pentru părțile terțe, a fost însărcinat cu desfășurarea lucrărilor pregătitoare pentru întocmirea listei, în ciuda faptului că acest lucru nu era inclus în mandatul inițial al grupului; pune sub semnul întrebării capacitatea și caracterul adecvat al unei astfel de grupări informale de a îndeplini această misiune;

| 3. | consideră că lista UE trebuie reformată la nivelul UE; recomandă ca procesul său să fie formalizat, în special printr-un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic; consideră că această reformă ar trebui realizată până la sfârșitul anului 2021 pentru a proteja UE de orice alte pierderi de venituri în perioada de redresare de după COVID-19; solicită Consiliului să încredințeze Comisiei, cu sprijinul statelor membre și cu implicarea corespunzătoare a Parlamentului European, sarcina de a evalua jurisdicțiile terțe pe baza unor criterii clare și transparente, precum și de a prezenta Consiliului o propunere de întocmire a listei, care ar trebui făcută publică înainte ca Consiliul să adopte în mod oficial lista și revizuirile acesteia; invită Consiliul să acorde Parlamentului un rol de observator în cadrul discuțiilor Grupului de lucru pentru codul de conduită; consideră că astfel de modificări ar asigura imparțialitatea, obiectivitatea și responsabilitatea procesului de întocmire a listei; |
| --- | --- |

3.

consideră că lista UE trebuie reformată la nivelul UE; recomandă ca procesul său să fie formalizat, în special printr-un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic; consideră că această reformă ar trebui realizată până la sfârșitul anului 2021 pentru a proteja UE de orice alte pierderi de venituri în perioada de redresare de după COVID-19; solicită Consiliului să încredințeze Comisiei, cu sprijinul statelor membre și cu implicarea corespunzătoare a Parlamentului European, sarcina de a evalua jurisdicțiile terțe pe baza unor criterii clare și transparente, precum și de a prezenta Consiliului o propunere de întocmire a listei, care ar trebui făcută publică înainte ca Consiliul să adopte în mod oficial lista și revizuirile acesteia; invită Consiliul să acorde Parlamentului un rol de observator în cadrul discuțiilor Grupului de lucru pentru codul de conduită; consideră că astfel de modificări ar asigura imparțialitatea, obiectivitatea și responsabilitatea procesului de întocmire a listei;

| 4. | subliniază importanța transparenței în procesul de întocmire a listei pentru a permite controlul public și a mări responsabilitatea democratică a factorilor de decizie; urmărește o transparență deplină în ceea ce privește poziția statelor membre; invită, prin urmare, Grupul de lucru pentru codul de conduită să publice autoritățile participante, subiectele de discuție, evaluările tehnice, procesele-verbale sau rezumatele și concluziile adoptate; consideră că, pentru a îmbunătăți responsabilitatea și transparența, sursele de date pentru examinarea jurisdicțiilor ar trebui să fie ușor accesibile atunci când sunt puse la dispoziția publicului; consideră că metodologia de evaluare a regimurilor țărilor terțe ar trebui să fie îmbunătățită și comunicată integral; invită Grupul de lucru pentru codul de conduită să publice în mod sistematic un rezumat cuprinzător al interacțiunilor sale cu țările terțe, al subiectului discutat și al angajamentelor asumate de țările terțe în fiecare etapă a procesului de evaluare; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța transparenței în procesul de întocmire a listei pentru a permite controlul public și a mări responsabilitatea democratică a factorilor de decizie; urmărește o transparență deplină în ceea ce privește poziția statelor membre; invită, prin urmare, Grupul de lucru pentru codul de conduită să publice autoritățile participante, subiectele de discuție, evaluările tehnice, procesele-verbale sau rezumatele și concluziile adoptate; consideră că, pentru a îmbunătăți responsabilitatea și transparența, sursele de date pentru examinarea jurisdicțiilor ar trebui să fie ușor accesibile atunci când sunt puse la dispoziția publicului; consideră că metodologia de evaluare a regimurilor țărilor terțe ar trebui să fie îmbunătățită și comunicată integral; invită Grupul de lucru pentru codul de conduită să publice în mod sistematic un rezumat cuprinzător al interacțiunilor sale cu țările terțe, al subiectului discutat și al angajamentelor asumate de țările terțe în fiecare etapă a procesului de evaluare;

| 5. | constată că lipsa de transparență poate conduce la interpretări eronate ale deciziilor și riscă să submineze încrederea publicului în procesul de întocmire a listei, în special atunci când rezultatul listei UE diferă de listele de paradisuri fiscale create în mod transparent de către părți terțe; reamintește lista inițială care compilează listele statelor membre, astfel cum a fost menționată de Comisie în comunicarea sa intitulată „Un sistem de impozitare a întreprinderilor echitabil și eficient în Uniunea Europeană: 5 domenii-cheie” și care conținea 30 de jurisdicții incluse pe listă de cel puțin 10 state membre; |
| --- | --- |

5.

constată că lipsa de transparență poate conduce la interpretări eronate ale deciziilor și riscă să submineze încrederea publicului în procesul de întocmire a listei, în special atunci când rezultatul listei UE diferă de listele de paradisuri fiscale create în mod transparent de către părți terțe; reamintește lista inițială care compilează listele statelor membre, astfel cum a fost menționată de Comisie în comunicarea sa intitulată „Un sistem de impozitare a întreprinderilor echitabil și eficient în Uniunea Europeană: 5 domenii-cheie” și care conținea 30 de jurisdicții incluse pe listă de cel puțin 10 state membre;

| 6. | salută măsurile luate deja în ceea ce privește transparența, cum ar fi publicarea rapoartelor semestriale privind progresele înregistrate și publicarea anumitor scrisori trimise jurisdicțiilor țărilor terțe; solicită ca scrisorile trimise de Consiliu jurisdicțiilor terțe care nu respectă încă criteriile de includere pe lista UE să cuprindă o cerere de publicare a întregii corespondențe cu UE și să considere că orice răspuns negativ reprezintă o lipsă de cooperare din partea jurisdicției în cauză; regretă că aceste documente sunt accesibile numai după finalizarea procesului de evaluare; solicită ca toate scrisorile și angajamentele asumate de jurisdicțiile terțe să fie puse la dispoziția publicului imediat ce sunt primite; solicită ca informațiile publice să fie puse la dispoziție pe o platformă ușor de utilizat; |
| --- | --- |

6.

salută măsurile luate deja în ceea ce privește transparența, cum ar fi publicarea rapoartelor semestriale privind progresele înregistrate și publicarea anumitor scrisori trimise jurisdicțiilor țărilor terțe; solicită ca scrisorile trimise de Consiliu jurisdicțiilor terțe care nu respectă încă criteriile de includere pe lista UE să cuprindă o cerere de publicare a întregii corespondențe cu UE și să considere că orice răspuns negativ reprezintă o lipsă de cooperare din partea jurisdicției în cauză; regretă că aceste documente sunt accesibile numai după finalizarea procesului de evaluare; solicită ca toate scrisorile și angajamentele asumate de jurisdicțiile terțe să fie puse la dispoziția publicului imediat ce sunt primite; solicită ca informațiile publice să fie puse la dispoziție pe o platformă ușor de utilizat;

| 7. | solicită un schimb periodic între președintele Grupului de lucru pentru codul de conduită și Parlament, care să includă cel puțin o participare oficială în cadrul unei audieri publice pe an; |
| --- | --- |

7.

solicită un schimb periodic între președintele Grupului de lucru pentru codul de conduită și Parlament, care să includă cel puțin o participare oficială în cadrul unei audieri publice pe an;

| 8. | subliniază că rolul Parlamentului în ceea ce privește Grupul de lucru pentru codul de conduită ar trebui să fie oficializat, inclusiv în ceea ce privește guvernanța și criteriile procesului de întocmire a listei, de exemplu printr-un proces de emitere a avizelor; |
| --- | --- |

8.

subliniază că rolul Parlamentului în ceea ce privește Grupul de lucru pentru codul de conduită ar trebui să fie oficializat, inclusiv în ceea ce privește guvernanța și criteriile procesului de întocmire a listei, de exemplu printr-un proces de emitere a avizelor;

| 9. | ia act de faptul că procesul de întocmire a listei UE se referă numai la țările terțe; ia act de faptul că influența Uniunii în combaterea evaziunii fiscale și a practicilor fiscale dăunătoare la nivel mondial depinde de exemplul pe care îl dă „acasă”; subliniază necesitatea coerenței între criteriile de includere pe listă și criteriile pentru practicile fiscale dăunătoare din cadrul UE; reamintește declarația făcută de președinta Grupului de lucru pentru codul de conduită în timpul audierii Comisiei TAX3, la 10 octombrie 2018, privind posibilitatea monitorizării statelor membre în raport cu aceleași criterii stabilite pentru lista UE în contextul revizuirii mandatului Grupului de lucru pentru codul de conduită; ia act de faptul că un stat membru a primit un rating parțial conform cu privire la conformitatea sa cu standardul internațional privind transparența și schimbul de informații la cerere din partea Forumului mondial privind transparența și schimbul de informații în scopuri fiscale (Forumul mondial) (22) și observă că, în cazul unui astfel de rating, Consiliul include țări terțe pe listă (23); subliniază, în acest sens, că unele state membre au primit în mod regulat recomandări specifice fiecărei țări cu privire la necesitatea de a combate planificarea fiscală agresivă (24); subliniază că Comisia recunoaște că unele dintre statele membre menționate mai sus au luat măsuri de îmbunătățire a sistemelor lor fiscale pentru a răspunde criticilor formulate de Comisie, dar observă că Comisia încă mai indică faptul că normele fiscale facilitează în prezent planificarea fiscală agresivă în statele membre respective; își reiterează apelul adresat Comisiei și Consiliului în rezoluția TAX3 de a da curs recomandărilor specifice fiecărei țări adresate statelor membre în cauză până la punerea în aplicare a unor reforme fiscale substanțiale și de a propune acțiuni acolo unde și atunci când este necesar, dar, între timp, să considere cel puțin statele membre respective ca fiind paradisuri fiscale ale UE; așteaptă cu interes ca aceste guverne să răspundă la aceste preocupări și să reducă evitarea obligațiilor fiscale în toate jurisdicțiile lor; se angajează să evalueze periodic orice inițiativă luată de guverne pentru a da curs acestor recomandări și să propună acțiuni acolo unde și când este necesar; |
| --- | --- |

9.

ia act de faptul că procesul de întocmire a listei UE se referă numai la țările terțe; ia act de faptul că influența Uniunii în combaterea evaziunii fiscale și a practicilor fiscale dăunătoare la nivel mondial depinde de exemplul pe care îl dă „acasă”; subliniază necesitatea coerenței între criteriile de includere pe listă și criteriile pentru practicile fiscale dăunătoare din cadrul UE; reamintește declarația făcută de președinta Grupului de lucru pentru codul de conduită în timpul audierii Comisiei TAX3, la 10 octombrie 2018, privind posibilitatea monitorizării statelor membre în raport cu aceleași criterii stabilite pentru lista UE în contextul revizuirii mandatului Grupului de lucru pentru codul de conduită; ia act de faptul că un stat membru a primit un rating parțial conform cu privire la conformitatea sa cu standardul internațional privind transparența și schimbul de informații la cerere din partea Forumului mondial privind transparența și schimbul de informații în scopuri fiscale (Forumul mondial) (22

23

24

| 10. | reamintește că procedura prevăzută la articolul 116 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căreia Parlamentul și Consiliul hotărăsc în conformitate cu procedura legislativă ordinară, ar trebui aplicată atunci când practicile fiscale dăunătoare duc la denaturarea pieței în Uniune; |
| --- | --- |

10.

reamintește că procedura prevăzută la articolul 116 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căreia Parlamentul și Consiliul hotărăsc în conformitate cu procedura legislativă ordinară, ar trebui aplicată atunci când practicile fiscale dăunătoare duc la denaturarea pieței în Uniune;

| 11. | invită Grupul de lucru pentru codul de conduită să mărească caracterul incluziv și acceptarea externă a procesului prin consultarea țărilor în curs de dezvoltare și a organizațiilor societății civile; sugerează crearea unui grup de lucru sau a unui organism consultativ cu țările din afara UE, în special țările în curs de dezvoltare, membrii societății civile și experții, pentru a facilita dialogul cu privire la deciziile luate; |
| --- | --- |

11.

invită Grupul de lucru pentru codul de conduită să mărească caracterul incluziv și acceptarea externă a procesului prin consultarea țărilor în curs de dezvoltare și a organizațiilor societății civile; sugerează crearea unui grup de lucru sau a unui organism consultativ cu țările din afara UE, în special țările în curs de dezvoltare, membrii societății civile și experții, pentru a facilita dialogul cu privire la deciziile luate;

Actualizarea criteriilor de întocmire a listei UE pentru a le adapta la provocările actuale și viitoare

Actualizarea criteriilor de întocmire a listei UE pentru a le adapta la provocările actuale și viitoare

| 12. | reiterează importanța criteriului transparenței listei; solicită claritate cu privire la viitorul criteriu de transparență în ceea ce privește beneficiarii reali finali, în conformitate cu cea de a 5-a Directivă privind combaterea spălării banilor; ia act de condițiile de concurență inegale dintre țările care aderă la Standardul comun de raportare al OCDE și la Legea conformității fiscale a conturilor străine (FATCA) din SUA; consideră, prin urmare, că lipsa de reciprocitate a FATCA din SUA ar trebui examinată în conformitate cu criteriul transparenței; |
| --- | --- |

12.

reiterează importanța criteriului transparenței listei; solicită claritate cu privire la viitorul criteriu de transparență în ceea ce privește beneficiarii reali finali, în conformitate cu cea de a 5-a Directivă privind combaterea spălării banilor; ia act de condițiile de concurență inegale dintre țările care aderă la Standardul comun de raportare al OCDE și la Legea conformității fiscale a conturilor străine (FATCA) din SUA; consideră, prin urmare, că lipsa de reciprocitate a FATCA din SUA ar trebui examinată în conformitate cu criteriul transparenței;

| 13. | consideră că criteriul impozitării echitabile nu ar trebui să se limiteze la caracterul preferențial al măsurilor fiscale, ci ar trebui să ia în considerare scutirile fiscale extinse și neconcordanțele dintre prețurile de transfer; reamintește că actualul proces de includere pe listă pentru țările terțe nu include un criteriu de sine stătător privind ratele de impozitare de 0 % sau foarte scăzute; invită Comisia și Grupul de lucru pentru codul de conduită să includă în evaluare măsuri fiscale care să conducă la niveluri scăzute de impozitare, în conformitate cu negocierile în curs privind pilonul II al Cadrului incluziv al OCDE/G20, în special în ceea ce privește impozitarea minimă; invită Comisia și Consiliul să propună un nivel minim efectiv de impozitare, care ar constitui un criteriu de sine stătător pentru lista UE; recomandă ca orice rată minimă efectivă să fie stabilită la un nivel echitabil și suficient și să țină seama, de asemenea, de rata statutară medie a impozitului pe profit la nivelul UE (25), pentru a descuraja transferul profiturilor și a preveni concurența fiscală dăunătoare; |
| --- | --- |

13.

consideră că criteriul impozitării echitabile nu ar trebui să se limiteze la caracterul preferențial al măsurilor fiscale, ci ar trebui să ia în considerare scutirile fiscale extinse și neconcordanțele dintre prețurile de transfer; reamintește că actualul proces de includere pe listă pentru țările terțe nu include un criteriu de sine stătător privind ratele de impozitare de 0 % sau foarte scăzute; invită Comisia și Grupul de lucru pentru codul de conduită să includă în evaluare măsuri fiscale care să conducă la niveluri scăzute de impozitare, în conformitate cu negocierile în curs privind pilonul II al Cadrului incluziv al OCDE/G20, în special în ceea ce privește impozitarea minimă; invită Comisia și Consiliul să propună un nivel minim efectiv de impozitare, care ar constitui un criteriu de sine stătător pentru lista UE; recomandă ca orice rată minimă efectivă să fie stabilită la un nivel echitabil și suficient și să țină seama, de asemenea, de rata statutară medie a impozitului pe profit la nivelul UE (25

| 14. | invită Comisia să ia în considerare beneficiile adoptării unei inițiative similare pilonului II al Cadrului incluziv pentru criteriile de includere pe lista UE, în cazul în care nu există un consens politic la nivelul OCDE cu privire la punerea în aplicare a acestor măsuri până la sfârșitul anului 2021; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să ia în considerare beneficiile adoptării unei inițiative similare pilonului II al Cadrului incluziv pentru criteriile de includere pe lista UE, în cazul în care nu există un consens politic la nivelul OCDE cu privire la punerea în aplicare a acestor măsuri până la sfârșitul anului 2021;

| 15. | ia act de faptul că unele dintre cele mai dăunătoare jurisdicții terțe, inclusiv Insulele Cayman și Bermuda, au fost eliminate de pe listă odată cu introducerea unor criterii de fond foarte minime și a unor măsuri de executare deficitare; subliniază că astfel de decizii pot ridica semne de întrebare cu privire la autenticitatea activităților specifice și la imparțialitatea procesului decizional și pot submina încrederea publicului; solicită consolidarea criteriilor de examinare, inclusiv a cerințelor de fond bazate pe o abordare stereotip, precum și a cerințelor de proporționalitate și a monitorizării acestora, pentru a mări eficacitatea listei și capacitatea acesteia de a face față noilor provocări generate de digitalizarea economiei; invită Consiliul să includă, ca un criteriu de sine stătător, includerea automată pe listă a jurisdicțiilor terțe cu o rată a impozitului pe profit de 0 % sau fără impozite pe profiturile societăților; ia act cu îngrijorare de faptul că țările terțe pot abroga regimurile fiscale neconforme, dar le înlocuiesc cu altele noi, care pot fi dăunătoare pentru UE; reamintește importanța raportării publice pentru fiecare țară în parte în vederea monitorizării cerințelor de fond; |
| --- | --- |

15.

ia act de faptul că unele dintre cele mai dăunătoare jurisdicții terțe, inclusiv Insulele Cayman și Bermuda, au fost eliminate de pe listă odată cu introducerea unor criterii de fond foarte minime și a unor măsuri de executare deficitare; subliniază că astfel de decizii pot ridica semne de întrebare cu privire la autenticitatea activităților specifice și la imparțialitatea procesului decizional și pot submina încrederea publicului; solicită consolidarea criteriilor de examinare, inclusiv a cerințelor de fond bazate pe o abordare stereotip, precum și a cerințelor de proporționalitate și a monitorizării acestora, pentru a mări eficacitatea listei și capacitatea acesteia de a face față noilor provocări generate de digitalizarea economiei; invită Consiliul să includă, ca un criteriu de sine stătător, includerea automată pe listă a jurisdicțiilor terțe cu o rată a impozitului pe profit de 0 % sau fără impozite pe profiturile societăților; ia act cu îngrijorare de faptul că țările terțe pot abroga regimurile fiscale neconforme, dar le înlocuiesc cu altele noi, care pot fi dăunătoare pentru UE; reamintește importanța raportării publice pentru fiecare țară în parte în vederea monitorizării cerințelor de fond;

| 16. | subliniază importanța standardelor minime BEPS în cadrul examinării țărilor terțe, în special acțiunile 5, 6, 13 și 14; subliniază importanța identificării altor standarde BEPS care să fie incluse drept criterii de includere pe listă; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța standardelor minime BEPS în cadrul examinării țărilor terțe, în special acțiunile 5, 6, 13 și 14; subliniază importanța identificării altor standarde BEPS care să fie incluse drept criterii de includere pe listă;

| 17. | sprijină extinderea domeniului geografic de aplicare al listei UE, ținând seama, în același timp, de poziția țărilor cel mai puțin dezvoltate; subliniază că faptul că unele țări în curs de dezvoltare ar putea să nu dispună de resursele necesare pentru a pune rapid în aplicare standardele fiscale convenite recent ar trebui luat în considerare în mod sistematic în evaluările viitoare; îndeamnă, prin urmare, Consiliul să nu considere drept contramăsuri reducerile ajutorului pentru dezvoltare care ar avea un impact direct asupra beneficiarilor finali ai ajutorului; constată, cu toate acestea, că țările cu centre financiare de dimensiuni semnificative nu ar trebui să se bucure de niveluri similare de toleranță; |
| --- | --- |

17.

sprijină extinderea domeniului geografic de aplicare al listei UE, ținând seama, în același timp, de poziția țărilor cel mai puțin dezvoltate; subliniază că faptul că unele țări în curs de dezvoltare ar putea să nu dispună de resursele necesare pentru a pune rapid în aplicare standardele fiscale convenite recent ar trebui luat în considerare în mod sistematic în evaluările viitoare; îndeamnă, prin urmare, Consiliul să nu considere drept contramăsuri reducerile ajutorului pentru dezvoltare care ar avea un impact direct asupra beneficiarilor finali ai ajutorului; constată, cu toate acestea, că țările cu centre financiare de dimensiuni semnificative nu ar trebui să se bucure de niveluri similare de toleranță;

| 18. | constată că există divergențe semnificative între lista UE a jurisdicțiilor necooperante și echivalentele sale naționale; ia act de ambiția Comisiei de a alinia mai bine listele naționale la lista UE; solicită o convergență ascendentă și armonizarea criteriilor pentru a asigura standarde mai ridicate și o coerență mai mare; |
| --- | --- |

18.

constată că există divergențe semnificative între lista UE a jurisdicțiilor necooperante și echivalentele sale naționale; ia act de ambiția Comisiei de a alinia mai bine listele naționale la lista UE; solicită o convergență ascendentă și armonizarea criteriilor pentru a asigura standarde mai ridicate și o coerență mai mare;

| 19. | salută sugestia Comisiei de a lua în considerare, la examinarea jurisdicțiilor fiscale, metodologia elaborată pentru identificarea țărilor terțe cu grad înalt de risc în scopul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului, pentru a se asigura că cele două procese de întocmire a listei se consolidează reciproc; |
| --- | --- |

19.

salută sugestia Comisiei de a lua în considerare, la examinarea jurisdicțiilor fiscale, metodologia elaborată pentru identificarea țărilor terțe cu grad înalt de risc în scopul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului, pentru a se asigura că cele două procese de întocmire a listei se consolidează reciproc;

| 20. | ia act de eforturile de stabilire a unor condiții de concurență echitabile în urma ieșirii Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană; solicită o evaluare aprofundată a jurisdicțiilor respective, inclusiv evaluarea continuă a teritoriilor de peste mări ale Regatului Unit și a dependențelor Coroanei Britanice, în conformitate cu standardele stabilite de Grupul de lucru pentru codul de conduită; subliniază că o relație viitoare între UE și Regatul Unit ar trebui să se bazeze pe valori reciproce și să fie orientată către prosperitate comună, ceea ce exclude în mod automat concurența fiscală agresivă; regretă faptul că Acordul comercial și de cooperare dintre UE și Regatul Unit nu prevede eventuale măsuri de reechilibrare, care să poată fi aplicate în cazul unor divergențe viitoare cu Regatul Unit cu privire la aspecte legate de evaziunea fiscală și de spălarea banilor; |
| --- | --- |

20.

ia act de eforturile de stabilire a unor condiții de concurență echitabile în urma ieșirii Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană; solicită o evaluare aprofundată a jurisdicțiilor respective, inclusiv evaluarea continuă a teritoriilor de peste mări ale Regatului Unit și a dependențelor Coroanei Britanice, în conformitate cu standardele stabilite de Grupul de lucru pentru codul de conduită; subliniază că o relație viitoare între UE și Regatul Unit ar trebui să se bazeze pe valori reciproce și să fie orientată către prosperitate comună, ceea ce exclude în mod automat concurența fiscală agresivă; regretă faptul că Acordul comercial și de cooperare dintre UE și Regatul Unit nu prevede eventuale măsuri de reechilibrare, care să poată fi aplicate în cazul unor divergențe viitoare cu Regatul Unit cu privire la aspecte legate de evaziunea fiscală și de spălarea banilor;

| 21. | solicită o evaluare egală și imparțială a principalilor parteneri comerciali ai UE; solicită, în special, o evaluare clară a SUA în ceea ce privește criteriile de transparență; |
| --- | --- |

21.

solicită o evaluare egală și imparțială a principalilor parteneri comerciali ai UE; solicită, în special, o evaluare clară a SUA în ceea ce privește criteriile de transparență;

Coordonarea măsurilor de protecție

Coordonarea măsurilor de protecție

| 22. | recunoaște impactul asupra reputației al includerii pe listă ca stimulent pentru implicarea jurisdicțiilor în procesul de examinare; subliniază că acest lucru nu este suficient pentru a contracara în mod eficace efectele negative pe care le au aceste jurisdicții asupra statelor membre și asupra pieței interne, deoarece impactul includerii pe listă asupra reputației anumitor jurisdicții este subminat de deficiențele procesului de întocmire a listei descrise mai sus, în special de lipsa de transparență, de criteriile necoercitive și de domeniul de aplicare geografic limitat; |
| --- | --- |

22.

recunoaște impactul asupra reputației al includerii pe listă ca stimulent pentru implicarea jurisdicțiilor în procesul de examinare; subliniază că acest lucru nu este suficient pentru a contracara în mod eficace efectele negative pe care le au aceste jurisdicții asupra statelor membre și asupra pieței interne, deoarece impactul includerii pe listă asupra reputației anumitor jurisdicții este subminat de deficiențele procesului de întocmire a listei descrise mai sus, în special de lipsa de transparență, de criteriile necoercitive și de domeniul de aplicare geografic limitat;

| 23. | salută legătura dintre standardele de bună guvernanță fiscală și utilizarea fondurilor UE stabilite în Regulamentul financiar (26), în Regulamentul privind Fondul european pentru dezvoltare durabilă (27), în Regulamentul privind Fondul european pentru investiții strategice (28) și în Decizia privind mandatul de acordare a împrumuturilor externe (29) și recunoaște că aceste standarde reprezintă o condiție prealabilă pentru sprijinul acordat de UE; avertizează, cu toate acestea, cu privire la orice efect negativ, actual sau potențial, asupra cetățenilor din țările în curs de dezvoltare; subliniază importanța dezvoltării unor condiții echivalente care să se aplice corporațiilor și facilitatorilor planificării fiscale agresive în cadrul procedurilor de achiziții publice; |
| --- | --- |

23.

salută legătura dintre standardele de bună guvernanță fiscală și utilizarea fondurilor UE stabilite în Regulamentul financiar (26

27

28

29

| 24. | solicită norme privind ajutoarele de stat și programe naționale de sprijin ale statelor membre pentru a se asigura că întreprinderile care au legături economice cu jurisdicții necooperante, cum ar fi cele cu rezidența fiscală în astfel de jurisdicții, nu sunt eligibile pentru sprijin; subliniază importanța acestui lucru în contextul solidarității intraeuropene și al consolidării încrederii între statele membre; reamintește că transparența prin raportarea publică pentru fiecare țară în parte pentru toate sectoarele este necesară pentru a garanta acest lucru; invită Consiliul să încheie de urgență discuțiile și să își adopte abordarea generală cu privire la propunerea legislativă; |
| --- | --- |

24.

solicită norme privind ajutoarele de stat și programe naționale de sprijin ale statelor membre pentru a se asigura că întreprinderile care au legături economice cu jurisdicții necooperante, cum ar fi cele cu rezidența fiscală în astfel de jurisdicții, nu sunt eligibile pentru sprijin; subliniază importanța acestui lucru în contextul solidarității intraeuropene și al consolidării încrederii între statele membre; reamintește că transparența prin raportarea publică pentru fiecare țară în parte pentru toate sectoarele este necesară pentru a garanta acest lucru; invită Consiliul să încheie de urgență discuțiile și să își adopte abordarea generală cu privire la propunerea legislativă;

| 25. | sprijină și solicită întărirea cerințelor suplimentare de audit și de diligență pentru societățile și investitorii stabiliți în jurisdicții necooperante; consideră că măsurile de protecție sunt esențiale pentru ca lista să aibă un impact; |
| --- | --- |

25.

sprijină și solicită întărirea cerințelor suplimentare de audit și de diligență pentru societățile și investitorii stabiliți în jurisdicții necooperante; consideră că măsurile de protecție sunt esențiale pentru ca lista să aibă un impact;

| 26. | observă că contramăsurile stricte ar reduce stimulentele pentru evitarea obligațiilor fiscale; subliniază că setul UE de măsuri de protecție este subminat de aplicarea discreționară de către fiecare stat membru în parte; invită, prin urmare, Comisia să ia în considerare prezentarea unei propuneri legislative privind măsuri de protecție coordonate împotriva evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale, ținând seama de negocierile privind pilonul II al Cadrului incluziv sau privind o rată minimă efectivă de impozitare la nivelul UE, care ar putea include următoarele:






  (a) | nedeductibilitatea costurilor; |
| --- | --- | --- |

26.

observă că contramăsurile stricte ar reduce stimulentele pentru evitarea obligațiilor fiscale; subliniază că setul UE de măsuri de protecție este subminat de aplicarea discreționară de către fiecare stat membru în parte; invită, prin urmare, Comisia să ia în considerare prezentarea unei propuneri legislative privind măsuri de protecție coordonate împotriva evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale, ținând seama de negocierile privind pilonul II al Cadrului incluziv sau privind o rată minimă efectivă de impozitare la nivelul UE, care ar putea include următoarele:

(a)

nedeductibilitatea costurilor;

| (b) | norme consolidate privind societățile străine controlate; |
| --- | --- |

(b)

norme consolidate privind societățile străine controlate;

| (c) | măsuri privind impozitul reținut la sursă; |
| --- | --- |

(c)

măsuri privind impozitul reținut la sursă;

| (d) | limitarea exceptării participării; |
| --- | --- |

(d)

limitarea exceptării participării;

| (e) | o normă „switch-over” (trecerea de la scutirea fiscală la acordarea de credite); |
| --- | --- |

(e)

o normă „switch-over” (trecerea de la scutirea fiscală la acordarea de credite);

| (f) | consecințe pentru achizițiile publice și ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

(f)

consecințe pentru achizițiile publice și ajutoarele de stat;

| (g) | cerințe speciale privind documentația; |
| --- | --- |

(g)

cerințe speciale privind documentația;

| (h) | suspendarea dispozițiilor din convenția de evitare a dublei impuneri; |
| --- | --- |

(h)

suspendarea dispozițiilor din convenția de evitare a dublei impuneri;

constată că orice măsură fiscală aplicată întreprinderilor ar trebui să fie condiționată de normele de legătură indicate atunci când tranzacția sau contribuabilul în cauză îndeplinesc criterii dăunătoare specifice; consideră că aceste măsuri ar trebui să fie aplicabile în egală măsură în relațiile dintre un stat membru și o țară terță, precum și în relațiile dintre statele membre;

| 27. | ia act de „lista gri” pentru jurisdicțiile care nu sunt conforme, dar care se angajează să se schimbe; invită Consiliul și statele membre să introducă măsuri specifice, cum ar fi intensificarea auditurilor sau consolidarea politicilor de tipul „cunoașterea clientelei” pentru tranzacții și obligația de diligență pentru jurisdicțiile respective; |
| --- | --- |

27.

ia act de „lista gri” pentru jurisdicțiile care nu sunt conforme, dar care se angajează să se schimbe; invită Consiliul și statele membre să introducă măsuri specifice, cum ar fi intensificarea auditurilor sau consolidarea politicilor de tipul „cunoașterea clientelei” pentru tranzacții și obligația de diligență pentru jurisdicțiile respective;

| 28. | invită Comisia să enumere acordurile dintre UE și țările sau regiunile terțe care nu au inclus o „clauză de bună guvernanță”, astfel cum se prevede la punctul 3.1 din Comunicarea Comisiei privind o strategie externă pentru impozitarea eficace și în concluziile Consiliului din 25 mai 2018, care au adoptat dispozițiile standard convenite pentru acordurile cu țările terțe (30); invită Comisia și Consiliul să explice lipsa unei astfel de clauze; |
| --- | --- |

28.

invită Comisia să enumere acordurile dintre UE și țările sau regiunile terțe care nu au inclus o „clauză de bună guvernanță”, astfel cum se prevede la punctul 3.1 din Comunicarea Comisiei privind o strategie externă pentru impozitarea eficace și în concluziile Consiliului din 25 mai 2018, care au adoptat dispozițiile standard convenite pentru acordurile cu țările terțe (30

o

o o

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Secretariatului Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

29.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Secretariatului Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Anexa I la Concluziile Consiliului Afaceri Economice și Financiare (Ecofin) din 1 decembrie 1997 privind politica fiscală – Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului din 1 decembrie 1997 referitoare la Codul de conduită în domeniul impozitării întreprinderilor (JO C 2, 6.1.1998, p. 1).

1

(2)  https://www.consilium.europa.eu/ro/press/press-releases/2016/03/08/ecofin-conclusions-code-conduct-business-taxation/

2

(3)  JO C 331, 7.10.2020, p. 3.

3

(4)  JO C 366, 27.10.2017, p. 51.

4

(5)  JO C 101, 16.3.2018, p. 79.

5

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0240.

6

(7)  JO C 399, 24.11.2017, p. 74.

7

(8)  JO C 369, 11.10.2018, p. 132.

8

(9)  Acțiunile comune întreprinse ca urmare a Rezoluției Parlamentului European (ECON) conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune și a Rezoluției Parlamentului European (TAXE) referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare, adoptate de Comisie la 16 martie 2016; acțiunile întreprinse ca urmare a Rezoluției Parlamentului European (TAX2) referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare, adoptate de Comisie la 16 noiembrie 2016; acțiunile întreprinse ca urmare a Rezoluției nelegislative a Parlamentului European (PANA) din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de recomandare a Parlamentului European adresată Consiliului și Comisiei în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală, adoptate de Comisie în aprilie 2018; și acțiunile întreprinse la 27 august 2019 în urma Rezoluției Parlamentului European (TAX3) referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale.

9

(10)  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului din 12 aprilie 2016 de modificare a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește comunicarea, de către anumite întreprinderi și sucursale, de informații privind impozitul pe profit (COM(2016)0198).

10

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0309.

11

(12)  Comisia Europeană, „The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates” („Impactul planificării fiscale asupra ratelor de impozitare efectivă previzibile”), Document privind fiscalitatea nr. 64, 25 octombrie 2016.

12

(13)  Comisia Europeană, „Aggressive tax planning indicators – Final Report” („Indicatorii de planificare fiscală agresivă – Raport final”), Document privind fiscalitatea nr. 71, 7 martie 2018.

13

(14)  Kiendl Krišto I. și Thirion E., „An overview of shell companies in the European Union” („Prezentare generală a societăților de tip «cutie poștală» din Uniunea Europeană”), Serviciului de Cercetare al Parlamentului European, octombrie 2018.

14

(15)  JO C 384 I, 12.11.2019, p. 1

15

(16)  Cobham și Janský (2018); https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jid.3348

16

(17)  https://op.europa.eu/ro/publication-detail/-/publication/51abaf14-6b6e-11e7-b2f2-01aa75ed71a1

17

(18)  https://www.imf.org/external/pubs/ft/fandd/2019/09/the-rise-of-phantom-FDI-in-tax-havens-damgaard.htm

18

(19)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

19

(20)  Tørsløv, Wier și Zucman (2020); http://gabriel-zucman.eu/files/TWZ2020.pdf

20

(21)  https://www.taxjustice.net/reports/the-state-of-tax-justice-2020/

21

(22)  https://www.oecd.org/tax/exchange-of-tax-information/global-forum-reveals-compliance-ratings-from-new-peer-review-assessments-for-anguilla-chile-china-gibraltar-greece-korea-malta-papua-new-guinea-and-uruguay.htm

22

(23)  JO C 331, 7.10.2020, p. 3.

23

(24)  https://ec.europa.eu/info/publications/2020-european-semester-country-specific-recommendations-commission-recommendations_ro

24

(25)  Politicile fiscale în Uniunea Europeană în 2020 – anchetă, DG Impozitare și Uniune Vamală, Comisia Europeană, p. 100.

25

(26)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

26

(27)  Regulamentul (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 septembrie 2017 de instituire a Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD), a garanției FEDD și a Fondului de garantare FEDD (JO L 249, 27.9.2017, p. 1).

27

(28)  Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (JO L 169, 1.7.2015, p. 1).

28

(29)  Decizia nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiuni de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii (JO L 135, 8.5.2014, p. 1).

29

(30)  https://www.consilium.europa.eu/ro/press/press-releases/2018/05/25/tax-fraud-standard-provision-agreed-for-agreements-with-third-countries/

30

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/185 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/185

---

P9_TA(2021)0023

Atenuarea consecințelor cutremurelor din Croația

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la atenuarea consecințelor cutremurelor din Croația (2021/2504(RSP))

(2021/C 456/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 174, articolul 175 al treilea paragraf și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 174, articolul 175 al treilea paragraf și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1), modificat prin Regulamentul (UE) nr. 661/2014 (2) și Regulamentul (UE) 2020/461 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1), modificat prin Regulamentul (UE) nr. 661/2014 (2) și Regulamentul (UE) 2020/461 (3),

| — | având în vedere Decizia nr. 1313/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 decembrie 2013 privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (4), modificată prin Regulamentul (UE) 2018/1475 (5) și prin Decizia (UE) 2019/420 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1313/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 decembrie 2013 privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (4), modificată prin Regulamentul (UE) 2018/1475 (5) și prin Decizia (UE) 2019/420 (6),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 29 mai 2018 și actualizarea sa ulterioară din 14 ianuarie 2020 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize (COM(2020)0023), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 29 mai 2018 și actualizarea sa ulterioară din 14 ianuarie 2020 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize (COM(2020)0023),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (7), modificat prin Regulamentul (UE) 2015/1839 (8), Regulamentul (UE) 2016/2135 (9), Regulamentul (UE) 2017/825 (10), Regulamentul (UE) 2017/1199 (11), Regulamentul (UE) 2017/2305 (12), Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 (13), Regulamentul (UE) 2018/1719 (14), Regulamentul (UE) 2019/711 (15), Regulamentul (UE) 2020/460 (16), Regulamentul (UE) 2020/558 (17), Regulamentul (UE) 2020/1041 (18) și Regulamentul (UE) 2020/1542 (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (7), modificat prin Regulamentul (UE) 2015/1839 (8), Regulamentul (UE) 2016/2135 (9), Regulamentul (UE) 2017/825 (10), Regulamentul (UE) 2017/1199 (11), Regulamentul (UE) 2017/2305 (12), Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 (13), Regulamentul (UE) 2018/1719 (14), Regulamentul (UE) 2019/711 (15), Regulamentul (UE) 2020/460 (16), Regulamentul (UE) 2020/558 (17), Regulamentul (UE) 2020/1041 (18) și Regulamentul (UE) 2020/1542 (19),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/369 al Consiliului din 15 martie 2016 privind furnizarea sprijinului de urgență pe teritoriul Uniunii (20), modificat prin Regulamentul (UE) 2020/521 al Consiliului (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/369 al Consiliului din 15 martie 2016 privind furnizarea sprijinului de urgență pe teritoriul Uniunii (20), modificat prin Regulamentul (UE) 2020/521 al Consiliului (21),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 375/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de instituire a Corpului voluntar european de ajutor umanitar (inițiativa „Voluntari UE pentru ajutor umanitar”) (22), corectat prin rectificarea din 24 aprilie 2014 (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 375/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de instituire a Corpului voluntar european de ajutor umanitar (inițiativa „Voluntari UE pentru ajutor umanitar”) (22), corectat prin rectificarea din 24 aprilie 2014 (23),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1257/96 al Consiliului din 20 iunie 1996 privind ajutorul umanitar (24), modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1882/2003 (25), Regulamentul (CE) nr. 219/2009 (26) și Regulamentul (UE) 2019/1243 (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1257/96 al Consiliului din 20 iunie 1996 privind ajutorul umanitar (24), modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1882/2003 (25), Regulamentul (CE) nr. 219/2009 (26) și Regulamentul (UE) 2019/1243 (27),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (28), în special punctul 11, și Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (28), în special punctul 11, și Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (29),

| — | având în vedere propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2020 privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu o catastrofă naturală și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică (COM(2020)0960), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2020 privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu o catastrofă naturală și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică (COM(2020)0960),

| — | având în vedere Decizia Consiliului din 30 octombrie 2020 de adoptare a poziției Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 9 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului din 30 octombrie 2020 de adoptare a poziției Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 9 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 (30),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu unele dezastre naturale și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2020 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 9/2020 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu unele dezastre naturale și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică (31),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 28 noiembrie 2008 care invită la îmbunătățirea capacităților de protecție civilă printr-un sistem de asistență reciprocă europeană bazat pe abordarea modulară a protecției civile, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 28 noiembrie 2008 care invită la îmbunătățirea capacităților de protecție civilă printr-un sistem de asistență reciprocă europeană bazat pe abordarea modulară a protecției civile,

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2007 referitoare la impactul regional al cutremurelor (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2007 referitoare la impactul regional al cutremurelor (32),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2008 referitoare la consolidarea capacității de reacție a Uniunii Europene în caz de catastrofe (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2008 referitoare la consolidarea capacității de reacție a Uniunii Europene în caz de catastrofe (33),

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Croația a fost lovită de cutremure devastatoare majore în cursului anului trecut, dintre care un cutremur cu magnitudinea de 5,5 grade a lovit orașul Zagreb și județele Zagreb și Krapina-Zagorje la 22 martie 2020, alte două cutremure cu magnitudini de 5,2 și, respectiv 6,4 grade, au lovit județul Sisak-Moslavina la 28 și 29 decembrie 2020, iar un ultim cutremur, cu magnitudinea de 5,0 grade, a lovit același județ la 6 ianuarie 2021; |
| --- | --- |

A.

întrucât Croația a fost lovită de cutremure devastatoare majore în cursului anului trecut, dintre care un cutremur cu magnitudinea de 5,5 grade a lovit orașul Zagreb și județele Zagreb și Krapina-Zagorje la 22 martie 2020, alte două cutremure cu magnitudini de 5,2 și, respectiv 6,4 grade, au lovit județul Sisak-Moslavina la 28 și 29 decembrie 2020, iar un ultim cutremur, cu magnitudinea de 5,0 grade, a lovit același județ la 6 ianuarie 2021;

| B. | întrucât cutremurul din martie 2020 a fost cel mai puternic înregistrat în zona Zagreb din 1880 încoace, avariind peste 26 000 de clădiri, dintre care 1 900 au fost declarate inutilizabile, și provocând daune de peste 11,5 miliarde EUR; |
| --- | --- |

B.

întrucât cutremurul din martie 2020 a fost cel mai puternic înregistrat în zona Zagreb din 1880 încoace, avariind peste 26 000 de clădiri, dintre care 1 900 au fost declarate inutilizabile, și provocând daune de peste 11,5 miliarde EUR;

| C. | întrucât orașul Zagreb și județele Zagreb și Krapina-Zagorje nu și-au revenit complet după acest cutremur, care a provocat un deces, 26 de răniți și a avut efecte devastatoare socioeconomice, culturale și asupra infrastructurii, provocând efecte psihologice care îi vor bântui multă vreme pe locuitori; |
| --- | --- |

C.

întrucât orașul Zagreb și județele Zagreb și Krapina-Zagorje nu și-au revenit complet după acest cutremur, care a provocat un deces, 26 de răniți și a avut efecte devastatoare socioeconomice, culturale și asupra infrastructurii, provocând efecte psihologice care îi vor bântui multă vreme pe locuitori;

| D. | întrucât în noiembrie 2020 Parlamentul European a aprobat alocarea a 683,7 milioane EUR din Fondul de solidaritate al UE (FSUE) pentru a-i ajuta pe croați să facă față urmărilor cutremurului din Zagreb din martie 2020; |
| --- | --- |

D.

întrucât în noiembrie 2020 Parlamentul European a aprobat alocarea a 683,7 milioane EUR din Fondul de solidaritate al UE (FSUE) pentru a-i ajuta pe croați să facă față urmărilor cutremurului din Zagreb din martie 2020;

| E. | întrucât cele mai recente cutremure din Croația Centrală au distrus practic orașul Petrinja și au lovit năprasnic orașele din apropiere, Glina, Sisak, Hrvatska Kostajnica, Majske Poljane, și alte sate din județul Sisak-Moslavina, dar și județele Zagreb și Karlovac; |
| --- | --- |

E.

întrucât cele mai recente cutremure din Croația Centrală au distrus practic orașul Petrinja și au lovit năprasnic orașele din apropiere, Glina, Sisak, Hrvatska Kostajnica, Majske Poljane, și alte sate din județul Sisak-Moslavina, dar și județele Zagreb și Karlovac;

| F. | întrucât unda de șoc a provocat moartea a opt oameni și rănirea a încă 36, 30 de persoane fiind salvate din dărâmături; întrucât peste 45 000 de clădiri (34) au fost avariate și peste 70 000 de persoane au fost afectate direct, cutremurul fiind resimțit și în Slovenia, Austria, Italia, Ungaria, Bosnia și Herțegovina, Serbia și, într-o mai mică măsură, în Germania, Slovacia și Cehia; |
| --- | --- |

F.

întrucât unda de șoc a provocat moartea a opt oameni și rănirea a încă 36, 30 de persoane fiind salvate din dărâmături; întrucât peste 45 000 de clădiri (34) au fost avariate și peste 70 000 de persoane au fost afectate direct, cutremurul fiind resimțit și în Slovenia, Austria, Italia, Ungaria, Bosnia și Herțegovina, Serbia și, într-o mai mică măsură, în Germania, Slovacia și Cehia;

| G. | întrucât, la 22 martie și 29 decembrie 2020, Croația a activat mecanismul de protecție civilă al Uniunii și a cerut corturi de iarnă, sisteme de iluminat și turnuri de iluminat, radiatoare electrice, paturi pliante, saci de dormit și containere pentru locuit; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 22 martie și 29 decembrie 2020, Croația a activat mecanismul de protecție civilă al Uniunii și a cerut corturi de iarnă, sisteme de iluminat și turnuri de iluminat, radiatoare electrice, paturi pliante, saci de dormit și containere pentru locuit;

| H. | întrucât, la 4 ianuarie 2021, guvernul croat a declarat „starea de catastrofă” în județele cel mai grav afectate, mai exact în județul Sisak-Moslavina și în unele zone din județele Zagreb și Karlovac; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 4 ianuarie 2021, guvernul croat a declarat „starea de catastrofă” în județele cel mai grav afectate, mai exact în județul Sisak-Moslavina și în unele zone din județele Zagreb și Karlovac;

| I. | întrucât în săptămânile următoare s-au tot produs și continuă să se producă replici ale cutremurului, resimțite în zonele afectate și mult mai departe de epicentru; întrucât oamenii stau permanent într-o atmosferă apăsătoare de nesiguranță, de teama unor posibile noi cutremure, care continuă să se producă zilnic și care atrag după sine riscul ca și alte clădiri să se prăbușească; întrucât toate acestea se întâmplă în toiul pandemiei de COVID-19, fapt ce le-ar putea provoca oamenilor în perioada următoare tulburări mentale și suferințe posttraumatice; |
| --- | --- |

I.

întrucât în săptămânile următoare s-au tot produs și continuă să se producă replici ale cutremurului, resimțite în zonele afectate și mult mai departe de epicentru; întrucât oamenii stau permanent într-o atmosferă apăsătoare de nesiguranță, de teama unor posibile noi cutremure, care continuă să se producă zilnic și care atrag după sine riscul ca și alte clădiri să se prăbușească; întrucât toate acestea se întâmplă în toiul pandemiei de COVID-19, fapt ce le-ar putea provoca oamenilor în perioada următoare tulburări mentale și suferințe posttraumatice;

| J. | întrucât regiunile și orașele afectate au suferit daune materiale și socioeconomice enorme, nemaivăzute de la Războiul de independență din anii ’90 și întrucât ele trebuie reconstruite urgent și rapid și, în plus, este nevoie de un program de redresare de lungă durată; întrucât seismele au adus mulți locuitori din zonele afectate în pragul disperării și au provocat diverse pagube indirecte în zonele din jur; întrucât zonele în cauză erau deja extrem de defavorizate și sărace din punct de vedere social și economic și întrucât seismele recente vor avea și mai multe consecințe financiare și sociopsihologice negative pentru locuitori și pentru întreaga regiune; |
| --- | --- |

J.

întrucât regiunile și orașele afectate au suferit daune materiale și socioeconomice enorme, nemaivăzute de la Războiul de independență din anii ’90 și întrucât ele trebuie reconstruite urgent și rapid și, în plus, este nevoie de un program de redresare de lungă durată; întrucât seismele au adus mulți locuitori din zonele afectate în pragul disperării și au provocat diverse pagube indirecte în zonele din jur; întrucât zonele în cauză erau deja extrem de defavorizate și sărace din punct de vedere social și economic și întrucât seismele recente vor avea și mai multe consecințe financiare și sociopsihologice negative pentru locuitori și pentru întreaga regiune;

| K. | întrucât, potrivit estimărilor, aproximativ 90 % din locuințele din Petrinja trebuie demolate; întrucât o parte din cătunele și satele mai mici din jurul orașului Glina (ca, de exemplu, Majske Poljane) nu aveau oricum acces la energie electrică și apă nici înainte de cutremur, care i-a izolat și mai mult pe locuitori, tăindu-le accesul la infrastructuri și servicii de bază; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit estimărilor, aproximativ 90 % din locuințele din Petrinja trebuie demolate; întrucât o parte din cătunele și satele mai mici din jurul orașului Glina (ca, de exemplu, Majske Poljane) nu aveau oricum acces la energie electrică și apă nici înainte de cutremur, care i-a izolat și mai mult pe locuitori, tăindu-le accesul la infrastructuri și servicii de bază;

| L. | întrucât există indicii că seismele au afectat semnificativ unele diguri și sisteme de protecție împotriva inundațiilor, ceea ce, în acest anotimp cu ploi abundente și inundații frecvente, poate provoca pagube și mai mari în zonele deja devastate; |
| --- | --- |

L.

întrucât există indicii că seismele au afectat semnificativ unele diguri și sisteme de protecție împotriva inundațiilor, ceea ce, în acest anotimp cu ploi abundente și inundații frecvente, poate provoca pagube și mai mari în zonele deja devastate;

| M. | întrucât infrastructura locală și regională a fost grav afectată, patrimoniul istoric și cultural distrus, iar activitățile economice, în special agricultura și creșterea animalelor, care asigură principalele mijloace de trai pentru populația locală, au fost întrerupte; |
| --- | --- |

M.

întrucât infrastructura locală și regională a fost grav afectată, patrimoniul istoric și cultural distrus, iar activitățile economice, în special agricultura și creșterea animalelor, care asigură principalele mijloace de trai pentru populația locală, au fost întrerupte;

| N. | întrucât mijloacele locale de producție agricolă, precum clădiri, utilaje, echipamente, terenuri agricole și hambare pentru furaje, au fost grav distruse și întrucât un număr semnificativ de animale de producție și de companie au murit sau au fost abandonate, suferind consecințele cutremurului; |
| --- | --- |

N.

întrucât mijloacele locale de producție agricolă, precum clădiri, utilaje, echipamente, terenuri agricole și hambare pentru furaje, au fost grav distruse și întrucât un număr semnificativ de animale de producție și de companie au murit sau au fost abandonate, suferind consecințele cutremurului;

| O. | întrucât cutremurul a afectat considerabil funcționarea instituțiilor publice și sanitare și infrastructurile precum șoselele și rețelele de energie electrică; întrucât ar trebui să se pună un accent deosebit pe construirea infrastructurii de bază care lipsea înainte de cutremur și ar trebui asigurate rapid satisfacerea nevoilor de bază și accesul la serviciile de bază peste tot în zona afectată; |
| --- | --- |

O.

întrucât cutremurul a afectat considerabil funcționarea instituțiilor publice și sanitare și infrastructurile precum șoselele și rețelele de energie electrică; întrucât ar trebui să se pună un accent deosebit pe construirea infrastructurii de bază care lipsea înainte de cutremur și ar trebui asigurate rapid satisfacerea nevoilor de bază și accesul la serviciile de bază peste tot în zona afectată;

| P. | întrucât un număr însemnat de școli trebuie demolate complet, iar unele clădiri universitare, cum ar fi Facultatea de metalurgie și Facultatea de pedagogie din Sisak, nu mai pot fi folosite pentru activitățile de învățământ la începutul noului semestru școlar; întrucât aceste instituții erau deja sub presiune din cauza pandemiei de COVID-19 și întrucât, în prezent, copiii nici nu pot participa fizic la cursuri, nici nu au acces de acasă la aplicațiile de învățământ online; |
| --- | --- |

P.

întrucât un număr însemnat de școli trebuie demolate complet, iar unele clădiri universitare, cum ar fi Facultatea de metalurgie și Facultatea de pedagogie din Sisak, nu mai pot fi folosite pentru activitățile de învățământ la începutul noului semestru școlar; întrucât aceste instituții erau deja sub presiune din cauza pandemiei de COVID-19 și întrucât, în prezent, copiii nici nu pot participa fizic la cursuri, nici nu au acces de acasă la aplicațiile de învățământ online;

| Q. | întrucât centrul medical din Sisak a trebuit evacuat rapid la câteva momente de la cutremur, expunând pacienții care sufereau de COVID-19 și alți pacienți, printre care persoane cu handicap și copii, la riscuri de sănătate și mai mari; întrucât centrele medicale din Glina și Petrinja, inclusiv farmaciile, au suferit pagube majore; întrucât cutremurele au pus la și mai grea încercare sistemul sanitar și de îngrijire din Croația și au accelerat răspândirea COVID-19, în special în zonele afectate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât centrul medical din Sisak a trebuit evacuat rapid la câteva momente de la cutremur, expunând pacienții care sufereau de COVID-19 și alți pacienți, printre care persoane cu handicap și copii, la riscuri de sănătate și mai mari; întrucât centrele medicale din Glina și Petrinja, inclusiv farmaciile, au suferit pagube majore; întrucât cutremurele au pus la și mai grea încercare sistemul sanitar și de îngrijire din Croația și au accelerat răspândirea COVID-19, în special în zonele afectate;

| R. | întrucât unele teritorii din Uniunea Europeană sunt mai vulnerabile decât altele, fiind expuse unui risc seismic ridicat; întrucât eforturile de reconstrucție sustenabilă și proiectele de clădiri reziliente și rezistente la cutremure trebuie să fie coordonate și monitorizate corespunzător, pentru a recupera pierderile economice și sociale, respectând totodată transparența, bunele practici și normele de achiziții publice; |
| --- | --- |

R.

întrucât unele teritorii din Uniunea Europeană sunt mai vulnerabile decât altele, fiind expuse unui risc seismic ridicat; întrucât eforturile de reconstrucție sustenabilă și proiectele de clădiri reziliente și rezistente la cutremure trebuie să fie coordonate și monitorizate corespunzător, pentru a recupera pierderile economice și sociale, respectând totodată transparența, bunele practici și normele de achiziții publice;

| S. | întrucât prin reacția lor rapidă și profesionistă, autoritățile naționale, regionale și locale, unitățile de protecție civilă și salvare, forțele armate croate, diverse organizații umanitare și mai ales sute de voluntari au atenuat în mare măsură consecințele imediate ale cutremurului; |
| --- | --- |

S.

întrucât prin reacția lor rapidă și profesionistă, autoritățile naționale, regionale și locale, unitățile de protecție civilă și salvare, forțele armate croate, diverse organizații umanitare și mai ales sute de voluntari au atenuat în mare măsură consecințele imediate ale cutremurului;

| T. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 și răspândirea virusului complică și mai mult desfășurarea activităților de salvare și redresare; întrucât pandemia de COVID-19 reprezintă o povară pentru economia croată, combaterea ei necesitând resurse financiare suplimentare, |
| --- | --- |

T.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 și răspândirea virusului complică și mai mult desfășurarea activităților de salvare și redresare; întrucât pandemia de COVID-19 reprezintă o povară pentru economia croată, combaterea ei necesitând resurse financiare suplimentare,

| 1. | își exprimă profunda solidaritate și compasiune față de toate persoanele afectate de cutremure și de familiile lor, și este alături de autoritățile naționale, regionale și locale croate implicate în eforturile de ajutorare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elogiază serviciile de salvare, forțele de protecție civilă, forțele armate croate, voluntari, organizațiile societății civile, organizațiile internaționale, autoritățile locale, regionale și naționale și toți ceilalți actori relevanți pentru eforturile depuse neîncetat și în ritm alert în zonele devastate pentru a salva vieți, a limita daunele și a relansa activitățile de bază necesare pentru a menține un nivel de trai decent; își exprimă recunoștința față de toate persoanele, organizațiile și inițiativele care au contribuit la accelerarea eforturilor și au acordat sprijin și asistență; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apreciază solidaritatea arătată de statele membre ale UE și alte țări care au sărit în ajutorul croaților în această situație de urgență, oferind asistență reciprocă, inclusiv produse de primă necesitate, ajutor financiar, voluntari și alte măsuri de asistență și preluând astfel o parte din sarcina intervențiilor; felicită instituțiile UE și comunitatea internațională pentru solidaritatea manifestată prin intermediul asistenței reciproce în situații de urgență; de aceea, subliniază cât de important este mecanismul de protecție civilă al Uniunii Europene pentru a promova cooperarea între autoritățile naționale de protecție civilă din întreaga Europă în situații nefavorabile și a reduce la minimum efectele evenimentelor nefericite excepționale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia și autoritățile croate să se gândească la toate modalitățile posibile de a veni imediat în ajutorul și sprijinul numeroaselor persoane rămase fără locuințe, care nu au încă un adăpost sigur deasupra capului, pentru a le asigura condiții de viață decente și sigure, cel puțin sub formă de containere, care le-ar putea oferi un adăpost minim pe durata iernii aspre din lunile următoare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | cere să se acorde o atenție deosebită persoanelor cu handicap, persoanelor în vârstă, copiilor și adolescenților cu nevoi critice, acestea fiind persoanele cele mai vulnerabile din societate; consideră demnă de laudă, în acest sens, toată asistența acordată deja de organizațiile de la fața locului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că este important să se manifeste o grijă deosebită față de numeroasele animale de producție, de fermă și de companie rănite sau dispersate în urma cutremurului; salută, în acest sens, eforturile considerabile depuse de Ministerul Agriculturii, autoritățile locale și regionale și ONG-urile din domeniul calității vieții animalelor, precum și colaborarea dintre acestea; |
| --- | --- |

6.

| 7. | semnalează cât de gravă este situația la fața locului, care pune o presiune financiară considerabilă și intensă pe autoritățile publice naționale, regionale și locale din Croația și ar putea duce la un declin ireversibil al populației în zonele afectate, cu consecințe sociale și economice devastatoare și efecte socioeconomice și psihosociale extreme asupra celor afectați; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încurajează autoritățile croate să evalueze rapid și în detaliu, împreună cu experții Comisiei, daunele globale din județul Sisak-Moslavina, pentru a începe lucrările de renovare și de reconstrucție care asigură rezistența la cutremure, de îndată ce condițiile o vor permite; subliniază că trebuie acordată o importanță deosebită mijloacelor de stimulare care să impulsioneze revitalizarea sustenabilă a economiei și a nivelului de trai al populației, atunci când vor începe lucrările de redresare și reconstrucție în regiune; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încurajează autoritățile naționale, regionale și locale din Croația să monitorizeze temeinic activitățile de reconstrucție și să se asigure că sunt respectate cerințele de proiectare antiseismică la clădiri și infrastructuri, precum și să aplice cele mai bune practici profesionale și cunoștințe de specialitate din alte state membre; invită autoritățile croate și instituțiile responsabile să țină seama de experiențele din procesul de reconstrucție postbelică în zonele afectate, cu scopul de a clarifica dacă neregulile de la nivelul practicilor de construcție au dus la calitatea precară și au contribuit la consecințele devastatoare ale recentelor cutremure; salută decizia guvernului croat de a publica lista societăților care au participat la procesul de reconstrucție ca pe un prim pas în această direcție; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că sistemele de protecție antiseismică din regiunile din sud-estul Europei, caracterizate de un grad ridicat de seismicitate, nu pot prezice cu fiabilitate apariția cutremurelor; invită Comisia ca, în cooperare cu statele membre, să consolideze cercetările și educația în domeniu pentru a pune la punct un sistem care să asigure o mai bună pregătire pentru a preveni și gestiona crize similare, reducând la minimum impactul acestui gen de dezastre; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă la o mai bună coordonare și cooperare între instituțiile de cercetare și dezvoltare din statele membre, în special cele care se confruntă cu riscuri asemănătoare; cere să se perfecționeze sistemele de alertă rapidă din statele membre și să se creeze și să se strângă legăturile între diferitele sisteme de alertă rapidă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită autoritățile croate să dea prioritate renovării în planul său de redresare și reziliență aplecându-se cu multă atenție asupra acțiunilor de renovare preventivă generală care asigură cele mai înalte standarde de rezistență la cutremure a locuințelor și clădirilor cu risc seismic ridicat din regiunile sale cel mai predispuse la seisme; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că în cazul unor cutremure grave, asemenea celor care au avut loc recent în Croația, atenuarea consecințelor necesită mult timp, iar acest lucru ar trebui luat în considerare la o viitoare revizuire a FSUE, pentru a asigura un timp suficient pentru absorbția fondurilor după termenele actuale de depunere a cererilor; subliniază, de asemenea, că este important să se consolideze cheltuielile FSUE nu doar pentru repararea daunelor, ci și pentru reziliență în contextul schimbărilor climatice, catastrofelor naturale și urgențelor de sănătate publică, astfel încât să ieșim mai puternici din dezastre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră binevenit sprijinul din Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune pentru prevenirea riscurilor de catastrofe, reziliență, energie și reabilitare seismică în perioada financiară actuală; drept urmare, încurajează autoritățile croate să includă aceste măsuri în planificarea și programarea alocărilor din bugetul UE pe perioada 2021-2027; invită Comisia să dea dovadă de flexibilitate în programarea și modificarea programelor operaționale naționale atunci când trebuie să se facă față dezastrelor naturale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia, în cooperare cu instituțiile UE și croate, să conceapă o modalitate rapidă de a distribui asistența financiară și de altă natură necesară pentru a impulsiona redresarea rapidă a zonelor afectate, să pună la dispoziție toate mijloacele financiare posibile pentru a ajuta Croația să coordoneze eforturile de redresare rapidă, să îi ajute pe toți oamenii aflați la nevoie și să reducă la minimum sarcina administrativă asociată cu accesul la ajutor și sprijin pentru persoanele de la fața locului; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că este important să se acorde prioritate locuitorilor din zonele afectate la vaccinarea împotriva COVID-19; încurajează guvernul croat să pună în aplicare decizia pe care a anunțat-o, de a redirecționa o parte semnificativă a vaccinurilor primite către județul Sisak-Moslavina, pentru a proteja imediat sănătatea tuturor locuitorilor, a persoanelor care acordă ajutor și a lucrătorilor de pe teren; apreciază, în acest sens, decizia statelor membre de a ceda Croației o parte din rezervele lor de vaccinuri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atrage atenția Comisiei că după noile daune provocate de cutremurele recente clădirilor deja avariate de cutremurul din martie 2020 va fi nevoie de noi evaluări și proiecte de renovare; îndeamnă Comisia totodată să includă în planificarea și legislația referitoare la „Valul de renovări” măsuri focalizate de răspuns la cutremure și consecințele lor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernului Croației, autorităților regionale și locale din zonele afectate și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

(2)  JO L 189, 27.6.2014, p. 143.

(3)  JO L 99, 31.3.2020, p. 9.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 924.

(5)  JO L 250, 4.10.2018, p. 1.

(6)  JO L 77 I, 20.3.2019, p. 1.

(7)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(8)  JO L 270, 15.10.2015, p. 1.

(9)  JO L 338, 13.12.2016, p. 34.

(10)  JO L 129, 19.5.2017, p. 1.

(11)  JO L 176, 7.7.2017, p. 1.

(12)  JO L 335, 15.12.2017, p. 1.

(13)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(14)  JO L 291, 16.11.2018, p. 5.

(15)  JO L 123, 10.5.2019, p. 3.

(16)  JO L 99, 31.3.2020, p. 5.

(17)  JO L 130, 24.4.2020, p. 1.

(18)  JO L 231, 17.7.2020, p. 4.

(19)  JO L 356, 26.10.2020, p. 1.

(20)  JO L 70, 16.3.2016, p. 1.

(21)  JO L 117, 15.4.2020, p. 3.

(22)  JO L 122, 24.4.2014, p. 1.

(23)  JO L 123, 19.5.2015, p. 122.

(24)  JO L 163, 2.7.1996, p. 1.

(25)  JO L 284, 31.10.2003, p. 1.

(26)  JO L 87, 31.3.2009, p. 109.

(27)  JO L 198, 25.7.2019, p. 241.

(28)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(29)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(30)  JO C 372 I, 4.11.2020, p. 1.

(31)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0313.

(32)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 269.

(33)  JO C 286 E, 27.11.2009, p. 15.

(34)  Potrivit estimărilor preliminare ale Ministerului Planificării Fizice, Construcțiilor și Activelor Statului din Croația (https://mgipu.gov.hr/en).

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/191 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/191

---

P9_TA(2021)0024

Perspectiva de gen în perioada crizei COVID-19 și după această criză

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la perspectiva de gen în perioada crizei COVID-19 și după această criză (2020/2121(INI))

(2021/C 456/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 6, 8 și 153 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 6, 8 și 153 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 2, 3, 5, 9, 10, 16 și 20 ale acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 2, 3, 5, 9, 10, 16 și 20 ale acestuia,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, principiul „a nu lăsa pe nimeni în urmă” și, în special, obiectivul nr. 1 care vizează eradicarea sărăciei, obiectivul nr. 3 care vizează asigurarea unei vieți sănătoase, obiectivul nr. 5 care vizează realizarea egalității de gen și îmbunătățirea condițiilor de viață ale femeilor și obiectivul nr. 8 care vizează obținerea unei creșteri economice și durabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, principiul „a nu lăsa pe nimeni în urmă” și, în special, obiectivul nr. 1 care vizează eradicarea sărăciei, obiectivul nr. 3 care vizează asigurarea unei vieți sănătoase, obiectivul nr. 5 care vizează realizarea egalității de gen și îmbunătățirea condițiilor de viață ale femeilor și obiectivul nr. 8 care vizează obținerea unei creșteri economice și durabile,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei din 18 decembrie 1979, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei din 18 decembrie 1979,

| — | având în vedere articolul 6 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (CRPD) din 3 mai 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (CRPD) din 3 mai 2008,

| — | având în vedere directivele europene adoptate începând cu 1975 privind diferitele aspecte ale egalității de tratament între bărbați și femei (directivele Consiliului 79/7/CEE (1), 86/613/CEE (2), 92/85/CEE (3), 2004/113/CE (4), Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), Directiva Consiliului 2010/18/UE (6) și Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7)), |
| --- | --- |

—

având în vedere directivele europene adoptate începând cu 1975 privind diferitele aspecte ale egalității de tratament între bărbați și femei (directivele Consiliului 79/7/CEE (1), 86/613/CEE (2), 92/85/CEE (3), 2004/113/CE (4), Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), Directiva Consiliului 2010/18/UE (6) și Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7)),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (8),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice („Convenția de la Istanbul”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice („Convenția de la Istanbul”),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152),

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei din 21 septembrie 2015 intitulat „Egalitatea de gen și capacitarea femeilor: transformarea vieților fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE în perioada 2016-2020” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei din 21 septembrie 2015 intitulat „Egalitatea de gen și capacitarea femeilor: transformarea vieților fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE în perioada 2016-2020” (SWD(2015)0182),

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului din 4 martie 2016 privind încheierea, de către Uniunea Europeană, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului din 4 martie 2016 privind încheierea, de către Uniunea Europeană, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (COM(2016)0109),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2020 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 64-a sesiune a Comisiei ONU pentru statutul femeilor (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2020 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 64-a sesiune a Comisiei ONU pentru statutul femeilor (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 30 ianuarie 2020 referitoare la diferența de remunerare între femei și bărbați (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 30 ianuarie 2020 referitoare la diferența de remunerare între femei și bărbați (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2018 referitoare la serviciile de îngrijire în UE pentru îmbunătățirea egalității de gen (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2018 referitoare la serviciile de îngrijire în UE pentru îmbunătățirea egalității de gen (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 29 noiembrie 2018 referitoare la situația femeilor cu dizabilități (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 29 noiembrie 2018 referitoare la situația femeilor cu dizabilități (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la capacitarea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la capacitarea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la femei, egalitatea de gen și justiția climatică (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la femei, egalitatea de gen și justiția climatică (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la capacitarea economică a femeilor în sectoarele publice și private din UE (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la capacitarea economică a femeilor în sectoarele publice și private din UE (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul dintre pensiile bărbaților și cele ale femeilor (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul dintre pensiile bărbaților și cele ale femeilor (18),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2014-2015 (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2014-2015 (19),

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la femei și rolul lor în zonele rurale (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la femei și rolul lor în zonele rurale (20),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la promovarea egalității de gen în sănătatea mintală și în cercetarea clinică (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la promovarea egalității de gen în sănătatea mintală și în cercetarea clinică (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2016 referitoare la situația refugiatelor și a solicitantelor de azil în UE (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 martie 2016 referitoare la situația refugiatelor și a solicitantelor de azil în UE (22),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la factorii externi care reprezintă obstacole în calea antreprenoriatului femeilor europene (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la factorii externi care reprezintă obstacole în calea antreprenoriatului femeilor europene (23),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la carierele femeilor în mediul științific și universitar și „plafoanele de sticlă” întâlnite (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la carierele femeilor în mediul științific și universitar și „plafoanele de sticlă” întâlnite (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post 2015 (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post 2015 (25),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2019 intitulate „Economii caracterizate prin egalitatea de gen în UE: calea de urmat”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2019 intitulate „Economii caracterizate prin egalitatea de gen în UE: calea de urmat”,

| — | având în vedere raportul Organizației Internaționale a Muncii (OIM) intitulat „COVID-19 and the world of work. Fourth edition” (COVID-19 și lumea muncii. Ediția a patra), publicat la 27 mai 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației Internaționale a Muncii (OIM) intitulat „COVID-19 and the world of work. Fourth edition” (COVID-19 și lumea muncii. Ediția a patra), publicat la 27 mai 2020,

| — | având în vedere analiza OIM intitulată „Sectoral impact, responses and recommendations related to COVID-19” (Impactul sectorial, răspunsurile și recomandările legate de COVID-19), |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza OIM intitulată „Sectoral impact, responses and recommendations related to COVID-19” (Impactul sectorial, răspunsurile și recomandările legate de COVID-19),

| — | având în vedere raportul OCDE intitulat „Women at the core of the fight against COVID-19” (Femeile în centrul luptei împotriva COVID-19), publicat în aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OCDE intitulat „Women at the core of the fight against COVID-19” (Femeile în centrul luptei împotriva COVID-19), publicat în aprilie 2020,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 6 martie 2019 intitulat „Raportul din 2019 privind egalitatea între femei și bărbați” (SWD(2019)0101), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 6 martie 2019 intitulat „Raportul din 2019 privind egalitatea între femei și bărbați” (SWD(2019)0101),

| — | având în vedere raportul ONU Femei intitulat „The Impact of COVID-19 on Women” (Impactul COVID-19 asupra femeilor), publicat la 9 aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ONU Femei intitulat „The Impact of COVID-19 on Women” (Impactul COVID-19 asupra femeilor), publicat la 9 aprilie 2020,

| — | având în vedere raportul UN Women intitulat „From Insights to Action: Gender Equality in the Wake of COVID-19” (De la idei la acțiuni: egalitatea de gen în urma pandemiei de COVID-19), publicat la 2 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul UN Women intitulat „From Insights to Action: Gender Equality in the Wake of COVID-19” (De la idei la acțiuni: egalitatea de gen în urma pandemiei de COVID-19), publicat la 2 septembrie 2020,

| — | având în vedere publicația UN Women intitulată „Online and ICT* facilitated violence against women and girls during COVID-19” (Mediul online și TIC* au facilitat violența împotriva femeilor și fetelor în timpul pandemiei de COVID-19), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația UN Women intitulată „Online and ICT* facilitated violence against women and girls during COVID-19” (Mediul online și TIC* au facilitat violența împotriva femeilor și fetelor în timpul pandemiei de COVID-19),

| — | având în vedere raportul Fondului ONU pentru Populație (UNFPA) intitulat „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage” (Impactul pandemiei de COVID-19 asupra planificării familiale și încetarea violenței de gen, a mutilării genitale a femeilor și a căsătoriei copiilor), publicat la 27 aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Fondului ONU pentru Populație (UNFPA) intitulat „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage” (Impactul pandemiei de COVID-19 asupra planificării familiale și încetarea violenței de gen, a mutilării genitale a femeilor și a căsătoriei copiilor), publicat la 27 aprilie 2020,

| — | având în vedere declarația UNFPA intitulată „Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic” (Milioane de mai multe cazuri preconizate de violență, căsătorii ale copiilor, mutilare genitală a femeilor și sarcini nedorite ca urmare a pandemiei COVID-19), publicat la 28 aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația UNFPA intitulată „Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic” (Milioane de mai multe cazuri preconizate de violență, căsătorii ale copiilor, mutilare genitală a femeilor și sarcini nedorite ca urmare a pandemiei COVID-19), publicat la 28 aprilie 2020,

| — | având în vedere declarația din 24 martie 2020 a președintei Grupului de experți în intervenția contra violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (GREVIO) al Consiliului Europei, Marceline Naudi, privind necesitatea de a respecta standardele Convenției de la Istanbul în perioadele de pandemie, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 24 martie 2020 a președintei Grupului de experți în intervenția contra violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (GREVIO) al Consiliului Europei, Marceline Naudi, privind necesitatea de a respecta standardele Convenției de la Istanbul în perioadele de pandemie,

| — | având în vedere raportul Centrului Comun de Cercetare intitulat „How will the COVID-19 crisis affect existing gender divides in Europe?” (Cum va afecta criza COVID-19 decalajele de gen existente în Europa?), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Centrului Comun de Cercetare intitulat „How will the COVID-19 crisis affect existing gender divides in Europe?” (Cum va afecta criza COVID-19 decalajele de gen existente în Europa?),

| — | având în vedere Indicele egalității de gen pe 2019 al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE), publicat la 15 octombrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Indicele egalității de gen pe 2019 al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE), publicat la 15 octombrie 2019,

| — | având în vedere raportul EIGE intitulat „Tackling the gender pay gap: not without a better work-life balance” (Eliminarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați, dar nu fără un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată), publicat la 29 mai 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul EIGE intitulat „Tackling the gender pay gap: not without a better work-life balance” (Eliminarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați, dar nu fără un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată), publicat la 29 mai 2019,

| — | având în vedere raportul EIGE intitulat „Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States” (Beijing + 25: a cincea evaluare a punerii în aplicare a Platformei de acțiune de la Beijing în statele membre ale UE), publicat la 5 martie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul EIGE intitulat „Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States” (Beijing + 25: a cincea evaluare a punerii în aplicare a Platformei de acțiune de la Beijing în statele membre ale UE), publicat la 5 martie 2020,

| — | având în vedere setul de date din 2020 pentru sondajul Eurofound intitulat „Living, Working and COVID-19” (Viața, munca și COVID-19), |
| --- | --- |

—

având în vedere setul de date din 2020 pentru sondajul Eurofound intitulat „Living, Working and COVID-19” (Viața, munca și COVID-19),

| — | având în vedere sondajul realizat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), intitulat „A long way to go for LGBTI equality” (Un drum lung până la egalitate pentru persoanele LGBTI), publicat la 14 mai 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul realizat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), intitulat „A long way to go for LGBTI equality” (Un drum lung până la egalitate pentru persoanele LGBTI), publicat la 14 mai 2020,

| — | având în vedere raportul FRA intitulat „A persisting concern: anti-Gypsyism as a barrier to Roma inclusion” (Un motiv persistent de îngrijorare: atitudinea negativă față de romi ca obstacol pentru integrarea acestora), publicat la 5 aprilie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul FRA intitulat „A persisting concern: anti-Gypsyism as a barrier to Roma inclusion” (Un motiv persistent de îngrijorare: atitudinea negativă față de romi ca obstacol pentru integrarea acestora), publicat la 5 aprilie 2018,

| — | având în vedere studiul FRA intitulat „Violence against women: an EU-wide survey” (Violența împotriva femeilor: un studiu la nivelul UE), publicat la 5 martie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul FRA intitulat „Violence against women: an EU-wide survey” (Violența împotriva femeilor: un studiu la nivelul UE), publicat la 5 martie 2014,

| — | având în vedere sinteza politică a ILGA Europe intitulată „COVID-19: domestic violence against LGBTI people” (COVID-19: violența domestică împotriva persoanelor LGBTI), |
| --- | --- |

—

având în vedere sinteza politică a ILGA Europe intitulată „COVID-19: domestic violence against LGBTI people” (COVID-19: violența domestică împotriva persoanelor LGBTI),

| — | având în vedere publicația Lobby-ului European al Femeilor intitulată „Putting equality between women and men at the heart of the response to COVID-19 across Europe” (Egalitatea dintre femei și bărbați trebuie să se afle în centrul răspunsului la criza COVID-19 în întreaga Europă), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Lobby-ului European al Femeilor intitulată „Putting equality between women and men at the heart of the response to COVID-19 across Europe” (Egalitatea dintre femei și bărbați trebuie să se afle în centrul răspunsului la criza COVID-19 în întreaga Europă),

| — | având în vedere publicația Rețelei europene IPPF intitulată „How to address the impact on women, girls and vulnerable groups and their sexual and reproductive safety” (Cum să abordăm impactul asupra femeilor, fetelor și grupurilor vulnerabile și asupra siguranței sexuale și reproductive a acestora), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Rețelei europene IPPF intitulată „How to address the impact on women, girls and vulnerable groups and their sexual and reproductive safety” (Cum să abordăm impactul asupra femeilor, fetelor și grupurilor vulnerabile și asupra siguranței sexuale și reproductive a acestora),

| — | având în vedere sinteza politică a Lobby-ului European al Femeilor intitulată „Walk-the-talk: EU funds must mirror women’s equality” (Să facem ce spunem: fondurile UE trebuie să reflecte egalitatea femeilor), |
| --- | --- |

—

având în vedere sinteza politică a Lobby-ului European al Femeilor intitulată „Walk-the-talk: EU funds must mirror women’s equality” (Să facem ce spunem: fondurile UE trebuie să reflecte egalitatea femeilor),

| — | având în vedere sinteza politică a Lobby-ului European al Femeilor intitulată „Women must not pay the price for COVID-19!” (Femeile nu trebuie să plătească prețul pentru criza COVID-19!), |
| --- | --- |

—

având în vedere sinteza politică a Lobby-ului European al Femeilor intitulată „Women must not pay the price for COVID-19!” (Femeile nu trebuie să plătească prețul pentru criza COVID-19!),

| — | având în vedere studiul profesoarei Sabine Oertelt-Prigione intitulat „The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic” (Impactul sexului și al genului în pandemia de COVID-19), publicat la 27 mai 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul profesoarei Sabine Oertelt-Prigione intitulat „The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic” (Impactul sexului și al genului în pandemia de COVID-19), publicat la 27 mai 2020,

| — | având în vedere raportul comun al Forumului Parlamentar European pentru drepturile sexuale și reproductive și al Rețelei europene a Federației internaționale pentru planificare familială, intitulat „Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic” (Sănătate și drepturi sexuale și reproductive în timpul pandemiei de COVID-19), publicat la 22 aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comun al Forumului Parlamentar European pentru drepturile sexuale și reproductive și al Rețelei europene a Federației internaționale pentru planificare familială, intitulat „Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic” (Sănătate și drepturi sexuale și reproductive în timpul pandemiei de COVID-19), publicat la 22 aprilie 2020,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A9-0229/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A9-0229/2020),

| A. | întrucât criza provocată de COVID-19 și consecințele sale prezintă aspecte clare legate de gen deoarece afectează femeile și bărbații în mod diferit și au evidențiat inegalitățile și deficiențele existente cu privire la egalitatea de gen și drepturile femeilor; întrucât, prin urmare, este necesar un răspuns care să țină seama de dimensiunea de gen; |
| --- | --- |

A.

întrucât criza provocată de COVID-19 și consecințele sale prezintă aspecte clare legate de gen deoarece afectează femeile și bărbații în mod diferit și au evidențiat inegalitățile și deficiențele existente cu privire la egalitatea de gen și drepturile femeilor; întrucât, prin urmare, este necesar un răspuns care să țină seama de dimensiunea de gen;

| B. | întrucât criza COVID-19 afectează diferite grupuri din societate în moduri și în grade diferite, inclusiv femei și bărbați, tineri, persoane în vârstă, persoane cu dizabilități, victime ale violenței de gen și domestice, persoane din medii socioeconomice diferite, copii, părinți singuri și grupuri minoritare, inclusiv persoane de etnie romă, persoane LGBTQI+ și femei refugiate și migrante, și are, de asemenea, implicații intersectoriale; întrucât femeile și fetele vor fi afectate în mod disproporționat pe termen scurt, mediu și lung, iar pandemia a exacerbat inegalitățile structurale de gen existente, în special în cazul fetelor și femeilor din grupurile marginalizate; |
| --- | --- |

B.

întrucât criza COVID-19 afectează diferite grupuri din societate în moduri și în grade diferite, inclusiv femei și bărbați, tineri, persoane în vârstă, persoane cu dizabilități, victime ale violenței de gen și domestice, persoane din medii socioeconomice diferite, copii, părinți singuri și grupuri minoritare, inclusiv persoane de etnie romă, persoane LGBTQI+ și femei refugiate și migrante, și are, de asemenea, implicații intersectoriale; întrucât femeile și fetele vor fi afectate în mod disproporționat pe termen scurt, mediu și lung, iar pandemia a exacerbat inegalitățile structurale de gen existente, în special în cazul fetelor și femeilor din grupurile marginalizate;

| C. | întrucât cifrele oficiale inițiale privind mortalitatea arată că bărbații mai în vârstă au o rată mai ridicată a mortalității cauzate de virus decât femeile, în timp ce femeile sunt mai expuse riscului de a contracta virusul, din cauza reprezentării lor disproporționat de mari în rândul lucrătorilor din prima linie din sectoarele esențiale în crizele actuale; |
| --- | --- |

C.

întrucât cifrele oficiale inițiale privind mortalitatea arată că bărbații mai în vârstă au o rată mai ridicată a mortalității cauzate de virus decât femeile, în timp ce femeile sunt mai expuse riscului de a contracta virusul, din cauza reprezentării lor disproporționat de mari în rândul lucrătorilor din prima linie din sectoarele esențiale în crizele actuale;

| D. | întrucât UE și statele membre nu au fost pregătite pentru o astfel de criză sanitară; întrucât accesul la sănătate fără discriminare este un drept fundamental al omului; întrucât obstacolele preexistente în ceea ce privește accesul la serviciile esențiale au fost puternic agravate de criza de sănătate; întrucât, ca urmare a anulării sau a amânării serviciilor de sănătate „neesențiale”, au apărut întârzieri și, uneori, obstacole în ceea ce privește accesul la îngrijiri esențiale pentru probleme urgente, inclusiv pentru femei; întrucât, în acest sens, accesul la asistență și servicii medicale de sănătate sexuală și reproductivă a fost împiedicat, ceea ce a avut consecințe grave, și, în anumite state membre, au avut loc încercări de a limita juridic dreptul la avort legal și în condiții de siguranță; întrucât nevoile critice ale femeilor includ accesul la îngrijirea în timpul maternității și la o naștere în condiții de siguranță, disponibilitatea contracepției, avortul în condiții de siguranță și servicii de fertilizare in vitro, precum și dispoziții privind gestionarea clinică a cazurilor de viol; întrucât, din cauza situației extraordinare în care se află sistemele de sănătate și a faptului că serviciile și bunurile esențiale sunt mai limitate în timpul crizei, femeile și fetele riscă să își piardă dreptul fundamental la servicii de sănătate; întrucât eforturile de limitare a focarelor pot devia resursele de la serviciile de sănătate de rutină și pot exacerba accesul deja limitat la serviciile de sănătate sexuală și reproductivă; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE și statele membre nu au fost pregătite pentru o astfel de criză sanitară; întrucât accesul la sănătate fără discriminare este un drept fundamental al omului; întrucât obstacolele preexistente în ceea ce privește accesul la serviciile esențiale au fost puternic agravate de criza de sănătate; întrucât, ca urmare a anulării sau a amânării serviciilor de sănătate „neesențiale”, au apărut întârzieri și, uneori, obstacole în ceea ce privește accesul la îngrijiri esențiale pentru probleme urgente, inclusiv pentru femei; întrucât, în acest sens, accesul la asistență și servicii medicale de sănătate sexuală și reproductivă a fost împiedicat, ceea ce a avut consecințe grave, și, în anumite state membre, au avut loc încercări de a limita juridic dreptul la avort legal și în condiții de siguranță; întrucât nevoile critice ale femeilor includ accesul la îngrijirea în timpul maternității și la o naștere în condiții de siguranță, disponibilitatea contracepției, avortul în condiții de siguranță și servicii de fertilizare in vitro, precum și dispoziții privind gestionarea clinică a cazurilor de viol; întrucât, din cauza situației extraordinare în care se află sistemele de sănătate și a faptului că serviciile și bunurile esențiale sunt mai limitate în timpul crizei, femeile și fetele riscă să își piardă dreptul fundamental la servicii de sănătate; întrucât eforturile de limitare a focarelor pot devia resursele de la serviciile de sănătate de rutină și pot exacerba accesul deja limitat la serviciile de sănătate sexuală și reproductivă;

| E. | întrucât, potrivit rapoartelor și cifrelor din mai multe state membre, în timpul perioadei de izolare și după aceasta s-a înregistrat o creștere îngrijorătoare a violenței domestice și a violenței de gen, inclusiv a violenței fizice, a violenței psihologice, a controlului coercitiv și a violenței cibernetice; întrucât violența nu este o chestiune privată, ci un motiv de îngrijorare pentru întreaga societate; întrucât măsurile de izolare fac mai dificilă solicitarea de ajutor de către victimele violenței în cuplu, deoarece acestea sunt adesea izolate împreună cu agresorii lor, iar accesul limitat la servicii de sprijin, cum ar fi adăposturile și liniile telefonice de urgență pentru femei, precum și insuficiența structurilor și resurselor de sprijin pot exacerba o pandemie „din umbră” deja existentă; întrucât numărul de paturi din adăposturile pentru femeile și fetele victime ale violenței este doar jumătate din cel impus de Convenția de la Istanbul; întrucât viețile și bunăstarea multor grupuri vulnerabile de femei sunt din ce în ce mai amenințate de criza provocată de pandemia de COVID-19; întrucât feminicidele nu sunt luate în considerare în statistica oficială a deceselor provocate de COVID-19, însă pot fi legate de pandemie și de măsurile de limitare a mișcării persoanelor luate în această perioadă; întrucât este posibil ca măsurile de limitare a mișcării persoanelor și măsurile de izolare să fi condus la un risc mai mare de mutilare genitală a femeilor (MGF), unele cazuri nefiind detectate din cauza întreruperii școlii; întrucât tensiunile economice și sociale exacerbează factorii care ar putea duce la o creștere a violenței domestice și a violenței de gen pe termen lung și ar putea îngreuna părăsirea de către femei a partenerilor lor abuzivi; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit rapoartelor și cifrelor din mai multe state membre, în timpul perioadei de izolare și după aceasta s-a înregistrat o creștere îngrijorătoare a violenței domestice și a violenței de gen, inclusiv a violenței fizice, a violenței psihologice, a controlului coercitiv și a violenței cibernetice; întrucât violența nu este o chestiune privată, ci un motiv de îngrijorare pentru întreaga societate; întrucât măsurile de izolare fac mai dificilă solicitarea de ajutor de către victimele violenței în cuplu, deoarece acestea sunt adesea izolate împreună cu agresorii lor, iar accesul limitat la servicii de sprijin, cum ar fi adăposturile și liniile telefonice de urgență pentru femei, precum și insuficiența structurilor și resurselor de sprijin pot exacerba o pandemie „din umbră” deja existentă; întrucât numărul de paturi din adăposturile pentru femeile și fetele victime ale violenței este doar jumătate din cel impus de Convenția de la Istanbul; întrucât viețile și bunăstarea multor grupuri vulnerabile de femei sunt din ce în ce mai amenințate de criza provocată de pandemia de COVID-19; întrucât feminicidele nu sunt luate în considerare în statistica oficială a deceselor provocate de COVID-19, însă pot fi legate de pandemie și de măsurile de limitare a mișcării persoanelor luate în această perioadă; întrucât este posibil ca măsurile de limitare a mișcării persoanelor și măsurile de izolare să fi condus la un risc mai mare de mutilare genitală a femeilor (MGF), unele cazuri nefiind detectate din cauza întreruperii școlii; întrucât tensiunile economice și sociale exacerbează factorii care ar putea duce la o creștere a violenței domestice și a violenței de gen pe termen lung și ar putea îngreuna părăsirea de către femei a partenerilor lor abuzivi;

| F. | întrucât utilizarea într-o măsură mai mare a internetului în timpul pandemiei crește violența pe criterii de gen facilitată de TIC și în mediul online, precum și abuzul sexual online asupra copiilor, în special asupra fetelor; întrucât apărătorii drepturilor omului, politicienele, jurnalistele, femeile aparținând minorităților etnice, femeile indigene, lesbienele, femeile bisexuale și transgen și femeile cu dizabilități sunt vizate în special de violența facilitată de TIC; întrucât, în Europa, riscul de a face obiectul violenței în mediul online este cel mai ridicat în rândul tinerelor cu vârsta cuprinsă între 18 și 29 de ani (26); |
| --- | --- |

F.

întrucât utilizarea într-o măsură mai mare a internetului în timpul pandemiei crește violența pe criterii de gen facilitată de TIC și în mediul online, precum și abuzul sexual online asupra copiilor, în special asupra fetelor; întrucât apărătorii drepturilor omului, politicienele, jurnalistele, femeile aparținând minorităților etnice, femeile indigene, lesbienele, femeile bisexuale și transgen și femeile cu dizabilități sunt vizate în special de violența facilitată de TIC; întrucât, în Europa, riscul de a face obiectul violenței în mediul online este cel mai ridicat în rândul tinerelor cu vârsta cuprinsă între 18 și 29 de ani (26);

| G. | întrucât, în actuala criză, majoritatea lucrătorilor care furnizează servicii esențiale sunt femei, ele reprezentând 76 % din personalul medical (medici, asistente medicale, moașe, personalul din centrele de îngrijire pentru bătrâni), 82 % din casieri, 93 % din personalul de îngrijire a copiilor și din cadrele didactice, 95 % din personalul de curățenie și de menaj și 86 % din personalul de îngrijire la domiciliu (27) în UE; întrucât aceste lucrătoare, pentru care adesea distanțarea fizică nu este o opțiune și care suportă, astfel, povara sporită a unei posibile transmiteri a virusului către rudele lor, mențin sistemele noastre economice, sociale și de sănătate, viața noastră publică și activitățile noastre esențiale; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în actuala criză, majoritatea lucrătorilor care furnizează servicii esențiale sunt femei, ele reprezentând 76 % din personalul medical (medici, asistente medicale, moașe, personalul din centrele de îngrijire pentru bătrâni), 82 % din casieri, 93 % din personalul de îngrijire a copiilor și din cadrele didactice, 95 % din personalul de curățenie și de menaj și 86 % din personalul de îngrijire la domiciliu (27) în UE; întrucât aceste lucrătoare, pentru care adesea distanțarea fizică nu este o opțiune și care suportă, astfel, povara sporită a unei posibile transmiteri a virusului către rudele lor, mențin sistemele noastre economice, sociale și de sănătate, viața noastră publică și activitățile noastre esențiale;

| H. | întrucât salariile din multe sectoare esențiale și dominate în mod semnificativ de femei sunt mici, adesea fiind plătit doar salariul minim; întrucât segregarea orizontală și verticală de pe piața muncii din UE este încă semnificativă, femeile fiind suprareprezentate în sectoarele mai puțin profitabile; întrucât 30 % dintre femei lucrează în domeniul educației, al sănătății și al asistenței sociale, comparativ cu 8 % dintre bărbați, iar 7 % dintre femei lucrează în domeniul științei, al tehnologiei, al ingineriei și al matematicii, comparativ cu 33 % dintre bărbați (28); întrucât OIM avertizează că anumite grupuri vor fi afectate în mod disproporționat de criza economică, inclusiv cele care intră pe piața muncii, ceea ce va spori inegalitatea, și că femeile au un acces mai redus la protecție socială și vor suporta o sarcină disproporționată; întrucât există motive de îngrijorare legate de pierderile de locuri de muncă, din cauza crizei, în profesiile în care femeile sunt majoritare; întrucât sectoarele dominate de bărbați se vor redresa, probabil, mai devreme decât sectoarele în care femeile sunt, în mod normal, majoritare; întrucât planul de redresare „Next Generation EU” ar trebui să abordeze în mod suficient sectoarele în care femeile sunt suprareprezentate; întrucât propunerea Comisiei privind un plan de redresare evidențiază faptul că investițiile în tranzițiile digitale dețin cheia pentru prosperitatea și reziliența Europei în viitor; întrucât indicele egalității de gen pentru 2019 a scos la iveală inegalități persistente între bărbați și femei în sectorul digital și întrucât sunt necesare eforturi pentru a atenua disparitățile de gen și segregarea de pe piața muncii pe durata transformării digitale a pieței muncii; |
| --- | --- |

H.

întrucât salariile din multe sectoare esențiale și dominate în mod semnificativ de femei sunt mici, adesea fiind plătit doar salariul minim; întrucât segregarea orizontală și verticală de pe piața muncii din UE este încă semnificativă, femeile fiind suprareprezentate în sectoarele mai puțin profitabile; întrucât 30 % dintre femei lucrează în domeniul educației, al sănătății și al asistenței sociale, comparativ cu 8 % dintre bărbați, iar 7 % dintre femei lucrează în domeniul științei, al tehnologiei, al ingineriei și al matematicii, comparativ cu 33 % dintre bărbați (28); întrucât OIM avertizează că anumite grupuri vor fi afectate în mod disproporționat de criza economică, inclusiv cele care intră pe piața muncii, ceea ce va spori inegalitatea, și că femeile au un acces mai redus la protecție socială și vor suporta o sarcină disproporționată; întrucât există motive de îngrijorare legate de pierderile de locuri de muncă, din cauza crizei, în profesiile în care femeile sunt majoritare; întrucât sectoarele dominate de bărbați se vor redresa, probabil, mai devreme decât sectoarele în care femeile sunt, în mod normal, majoritare; întrucât planul de redresare „Next Generation EU” ar trebui să abordeze în mod suficient sectoarele în care femeile sunt suprareprezentate; întrucât propunerea Comisiei privind un plan de redresare evidențiază faptul că investițiile în tranzițiile digitale dețin cheia pentru prosperitatea și reziliența Europei în viitor; întrucât indicele egalității de gen pentru 2019 a scos la iveală inegalități persistente între bărbați și femei în sectorul digital și întrucât sunt necesare eforturi pentru a atenua disparitățile de gen și segregarea de pe piața muncii pe durata transformării digitale a pieței muncii;

| I. | întrucât femeile sunt mai susceptibile decât bărbații de a avea locuri de muncă temporare, cu fracțiune de normă și precare (26,5 %, comparativ cu 15,1 % pentru bărbați (29)) și, prin urmare, au fost afectate și vor fi afectate pe termen lung în mod semnificativ de pierderea locului de muncă și de șomajul tehnic din cauza crizei; |
| --- | --- |

I.

întrucât femeile sunt mai susceptibile decât bărbații de a avea locuri de muncă temporare, cu fracțiune de normă și precare (26,5 %, comparativ cu 15,1 % pentru bărbați (29)) și, prin urmare, au fost afectate și vor fi afectate pe termen lung în mod semnificativ de pierderea locului de muncă și de șomajul tehnic din cauza crizei;

| J. | întrucât din cercetarea Eurofound reiese că criza provocată de pandemia de COVID-19 prezintă un risc serios de a pierde realizările obținute în ultimele decenii în materie de egalitate de gen în ceea ce privește participarea pe piața forței de muncă, în special în cazul în care activitatea este îngreunată în continuare în sectoarele suprareprezentate de femei (30); întrucât studiile arată că reducerea disparității de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă a stagnat în perioada 2015-2018, iar disparitățile persistente în ceea ce privește participarea pe piața forței de muncă costă Europa peste 335 de miliarde EUR pe an, sumă care corespunde unui procent de 2,41 % din PIB-ul UE în 2019 (31); |
| --- | --- |

J.

întrucât din cercetarea Eurofound reiese că criza provocată de pandemia de COVID-19 prezintă un risc serios de a pierde realizările obținute în ultimele decenii în materie de egalitate de gen în ceea ce privește participarea pe piața forței de muncă, în special în cazul în care activitatea este îngreunată în continuare în sectoarele suprareprezentate de femei (30); întrucât studiile arată că reducerea disparității de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă a stagnat în perioada 2015-2018, iar disparitățile persistente în ceea ce privește participarea pe piața forței de muncă costă Europa peste 335 de miliarde EUR pe an, sumă care corespunde unui procent de 2,41 % din PIB-ul UE în 2019 (31);

| K. | întrucât impactul crizei în funcție de gen este bine evidențiat de activitatea EIGE și a UN Femei, printre altele; întrucât, cu toate acestea, este dificil de măsurat întregul impact al crizei, având în vedere lipsa de date comparabile defalcate în funcție de gen în statele membre; întrucât pandemia de COVID-19 are un impact fără precedent asupra pieței europene a forței de muncă; întrucât situația trebuie analizată atent de la sector la sector, prin utilizarea de date defalcate pe gen și vârstă, atât în perioada de criză, cât și în perioada de redresare; întrucât consecințele economice, sociale și în materie de ocupare a forței de muncă ale pandemiei nu sunt încă cunoscute pe deplin, dar studiile preliminare, inclusiv ale Eurofound, sugerează pierderi semnificative de locuri de muncă în sectorul serviciilor și în cel industrial, precum și în sectoarele de contact, inclusiv comerțul cu amănuntul, serviciile de agrement și serviciile personale, în care femeile sunt preponderente; întrucât, pe de altă parte, în alte sectoare s-a menținut siguranța locului de muncă în pofida crizei, inclusiv în sectorul public, medical și al TIC; |
| --- | --- |

K.

întrucât impactul crizei în funcție de gen este bine evidențiat de activitatea EIGE și a UN Femei, printre altele; întrucât, cu toate acestea, este dificil de măsurat întregul impact al crizei, având în vedere lipsa de date comparabile defalcate în funcție de gen în statele membre; întrucât pandemia de COVID-19 are un impact fără precedent asupra pieței europene a forței de muncă; întrucât situația trebuie analizată atent de la sector la sector, prin utilizarea de date defalcate pe gen și vârstă, atât în perioada de criză, cât și în perioada de redresare; întrucât consecințele economice, sociale și în materie de ocupare a forței de muncă ale pandemiei nu sunt încă cunoscute pe deplin, dar studiile preliminare, inclusiv ale Eurofound, sugerează pierderi semnificative de locuri de muncă în sectorul serviciilor și în cel industrial, precum și în sectoarele de contact, inclusiv comerțul cu amănuntul, serviciile de agrement și serviciile personale, în care femeile sunt preponderente; întrucât, pe de altă parte, în alte sectoare s-a menținut siguranța locului de muncă în pofida crizei, inclusiv în sectorul public, medical și al TIC;

| L. | întrucât noii antreprenori au fost afectați în mod semnificativ de criză; |
| --- | --- |

L.

întrucât noii antreprenori au fost afectați în mod semnificativ de criză;

| M. | întrucât pandemia de COVID-19 a scos în evidență problemele în domeniul furnizării de servicii de îngrijire în multe state membre; întrucât serviciile de îngrijire trebuie analizate în mod global de-a lungul unui proces continuu, de la îngrijirea copiilor până la îngrijirea după școală, îngrijirea persoanelor cu dizabilități și îngrijirea persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

M.

întrucât pandemia de COVID-19 a scos în evidență problemele în domeniul furnizării de servicii de îngrijire în multe state membre; întrucât serviciile de îngrijire trebuie analizate în mod global de-a lungul unui proces continuu, de la îngrijirea copiilor până la îngrijirea după școală, îngrijirea persoanelor cu dizabilități și îngrijirea persoanelor în vârstă;

| N. | întrucât închiderea școlilor, a centrelor de îngrijire și a locurilor de muncă a crescut distribuția inegală a responsabilităților domestice și de îngrijire neremunerate la domiciliu pentru femei care, de multe ori, pe lângă gestionarea muncii de acasă, au rămas fără sprijin suficient pentru îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă; întrucât telemunca nu este un substitut pentru îngrijirea copiilor; întrucât, pe săptămână, femeile petrec, de obicei, cu 13 ore mai mult decât bărbații pentru activități de îngrijire neremunerată și activități casnice (32); întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a reprezentat o oportunitate pentru bărbați de a se implica mai mult în responsabilitățile de îngrijire, dar a arătat, de asemenea, cât de inegală este încă distribuirea activităților casnice și de îngrijire, ceea ce va afecta, cel mai probabil, și mai mult femeile și fetele; întrucât echilibrul dintre telemuncă și responsabilitățile familiale adaugă o presiune suplimentară și, prin urmare, femeile se confruntă cu o povară emoțională, psihică și socială crescută; întrucât acest lucru ar putea afecta în mod negativ activitatea profesională și ar putea avea un impact asupra dezvoltării profesionale a femeilor în comparație cu cea a colegilor lor bărbați; |
| --- | --- |

N.

întrucât închiderea școlilor, a centrelor de îngrijire și a locurilor de muncă a crescut distribuția inegală a responsabilităților domestice și de îngrijire neremunerate la domiciliu pentru femei care, de multe ori, pe lângă gestionarea muncii de acasă, au rămas fără sprijin suficient pentru îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă; întrucât telemunca nu este un substitut pentru îngrijirea copiilor; întrucât, pe săptămână, femeile petrec, de obicei, cu 13 ore mai mult decât bărbații pentru activități de îngrijire neremunerată și activități casnice (32); întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a reprezentat o oportunitate pentru bărbați de a se implica mai mult în responsabilitățile de îngrijire, dar a arătat, de asemenea, cât de inegală este încă distribuirea activităților casnice și de îngrijire, ceea ce va afecta, cel mai probabil, și mai mult femeile și fetele; întrucât echilibrul dintre telemuncă și responsabilitățile familiale adaugă o presiune suplimentară și, prin urmare, femeile se confruntă cu o povară emoțională, psihică și socială crescută; întrucât acest lucru ar putea afecta în mod negativ activitatea profesională și ar putea avea un impact asupra dezvoltării profesionale a femeilor în comparație cu cea a colegilor lor bărbați;

| O. | întrucât părinții singuri s-au confruntat cu o sarcină disproporționată și extremă, 85 % dintre aceștia fiind femei, ceea ce reprezintă 6,7 milioane de gospodării cu mame singure în UE (33), dintre care aproape jumătate se confruntă cu un risc ridicat de excluziune socială sau sărăcie; |
| --- | --- |

O.

întrucât părinții singuri s-au confruntat cu o sarcină disproporționată și extremă, 85 % dintre aceștia fiind femei, ceea ce reprezintă 6,7 milioane de gospodării cu mame singure în UE (33), dintre care aproape jumătate se confruntă cu un risc ridicat de excluziune socială sau sărăcie;

| P. | întrucât rezultatele sondajelor (34) arată că criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut un impact mai mare asupra femeilor cu copii mici decât asupra bărbaților aflați în aceeași situație familială; întrucât aproape o treime (29 %) dintre femeile cu copii mici au întâmpinat dificultăți în a se concentra asupra muncii lor, comparativ cu 16 % dintre bărbații cu copii mici; întrucât de două ori mai multe femei cu copii (29 %) s-au simțit prea obosite după muncă pentru a realiza sarcini gospodărești, comparativ cu 16 % dintre bărbați; întrucât, în aprilie 2020, femeile cu copii cu vârsta cuprinsă între 0 și 11 ani erau mai susceptibile de a se simți tensionate decât bărbații cu copii aparținând aceleiași categorii de vârstă (23 % comparativ cu 19 %), de a se simți singure (14 % comparativ cu 6 %) și deprimate (14 % comparativ cu 9 %); |
| --- | --- |

P.

întrucât rezultatele sondajelor (34) arată că criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut un impact mai mare asupra femeilor cu copii mici decât asupra bărbaților aflați în aceeași situație familială; întrucât aproape o treime (29 %) dintre femeile cu copii mici au întâmpinat dificultăți în a se concentra asupra muncii lor, comparativ cu 16 % dintre bărbații cu copii mici; întrucât de două ori mai multe femei cu copii (29 %) s-au simțit prea obosite după muncă pentru a realiza sarcini gospodărești, comparativ cu 16 % dintre bărbați; întrucât, în aprilie 2020, femeile cu copii cu vârsta cuprinsă între 0 și 11 ani erau mai susceptibile de a se simți tensionate decât bărbații cu copii aparținând aceleiași categorii de vârstă (23 % comparativ cu 19 %), de a se simți singure (14 % comparativ cu 6 %) și deprimate (14 % comparativ cu 9 %);

| Q. | întrucât propunerea Comisiei privind un plan de redresare evidențiază investițiile în tranziția verde; întrucât impactul schimbărilor climatice este resimțit diferit de femei, deoarece acestea se confruntă cu riscuri și sarcini mai mari din diferite motive; întrucât egalitatea de gen și includerea femeilor în procesul decizional sunt o condiție prealabilă pentru dezvoltarea durabilă și pentru gestionarea eficientă a provocărilor climatice; întrucât toate măsurile de combatere a schimbărilor climatice trebuie să includă o perspectivă de gen și o perspectivă intersecțională; |
| --- | --- |

Q.

întrucât propunerea Comisiei privind un plan de redresare evidențiază investițiile în tranziția verde; întrucât impactul schimbărilor climatice este resimțit diferit de femei, deoarece acestea se confruntă cu riscuri și sarcini mai mari din diferite motive; întrucât egalitatea de gen și includerea femeilor în procesul decizional sunt o condiție prealabilă pentru dezvoltarea durabilă și pentru gestionarea eficientă a provocărilor climatice; întrucât toate măsurile de combatere a schimbărilor climatice trebuie să includă o perspectivă de gen și o perspectivă intersecțională;

| R. | întrucât anumite grupuri din societate, cum ar fi părinții singuri, victimele violenței, femeile care aparțin minorităților rasiale și etnice, femeile în vârstă și tinerele femei, femeile cu dizabilități, femeile de etnie romă, persoanele LGBTQI +, femeile implicate în prostituție, refugiații și migranții, sunt deosebit de vulnerabile la acest virus sau la consecințele lui sanitare sau socioeconomice, având în vedere măsurile luate și deficiențele la nivelul infrastructurii și al serviciilor existente; |
| --- | --- |

R.

întrucât anumite grupuri din societate, cum ar fi părinții singuri, victimele violenței, femeile care aparțin minorităților rasiale și etnice, femeile în vârstă și tinerele femei, femeile cu dizabilități, femeile de etnie romă, persoanele LGBTQI +, femeile implicate în prostituție, refugiații și migranții, sunt deosebit de vulnerabile la acest virus sau la consecințele lui sanitare sau socioeconomice, având în vedere măsurile luate și deficiențele la nivelul infrastructurii și al serviciilor existente;

| S. | întrucât femeile fără adăpost se confruntă în continuare cu provocări specifice în contextul pandemiei de COVID-19, deoarece spațiile de cazare temporară și de urgență favorizează transmiterea bolilor și comiterea unor acte de violență de gen și nu oferă acces la servicii de igienă și asistență medicală; |
| --- | --- |

S.

întrucât femeile fără adăpost se confruntă în continuare cu provocări specifice în contextul pandemiei de COVID-19, deoarece spațiile de cazare temporară și de urgență favorizează transmiterea bolilor și comiterea unor acte de violență de gen și nu oferă acces la servicii de igienă și asistență medicală;

| T. | întrucât COVID-19 este o pandemie globală care afectează toate țările din lume; întrucât pandemia va avea consecințe devastatoare asupra populațiilor, în special asupra femeilor și fetelor, în țările cu sisteme de sănătate subfinanțate, și asupra populațiilor din țările afectate de conflicte; întrucât pandemia va plasa peste 47 de milioane de femei și fete din întreaga lume sub pragul sărăciei până în 2021 (35); |
| --- | --- |

T.

întrucât COVID-19 este o pandemie globală care afectează toate țările din lume; întrucât pandemia va avea consecințe devastatoare asupra populațiilor, în special asupra femeilor și fetelor, în țările cu sisteme de sănătate subfinanțate, și asupra populațiilor din țările afectate de conflicte; întrucât pandemia va plasa peste 47 de milioane de femei și fete din întreaga lume sub pragul sărăciei până în 2021 (35);

| U. | întrucât, conform datelor recente ale UNFPA, se estimează că întârzierea sau întreruperea programelor de intervenție de proximitate și de educație privind practicile dăunătoare la nivel mondial va conduce la 2 milioane de cazuri noi de mutilare genitală a femeilor și la 13 milioane de cazuri noi de căsătorii ale minorilor în următorul deceniu comparativ cu estimările anterioare pandemiei; |
| --- | --- |

U.

întrucât, conform datelor recente ale UNFPA, se estimează că întârzierea sau întreruperea programelor de intervenție de proximitate și de educație privind practicile dăunătoare la nivel mondial va conduce la 2 milioane de cazuri noi de mutilare genitală a femeilor și la 13 milioane de cazuri noi de căsătorii ale minorilor în următorul deceniu comparativ cu estimările anterioare pandemiei;

| V. | întrucât furnizarea de servicii ar trebui să se întemeieze pe identificarea nevoilor bazată pe date, iar resursele bugetare ar trebui alocate pe baza acestei cercetări; întrucât bugetele și alocarea resurselor trebuie să țină seama de nevoile și circumstanțele diferite ale bărbaților și femeilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât furnizarea de servicii ar trebui să se întemeieze pe identificarea nevoilor bazată pe date, iar resursele bugetare ar trebui alocate pe baza acestei cercetări; întrucât bugetele și alocarea resurselor trebuie să țină seama de nevoile și circumstanțele diferite ale bărbaților și femeilor;

| W. | întrucât, din cauza plafonului de sticlă existent, femeile nu sunt la fel de implicate ca și bărbații în procesul decizional din faza de redresare; întrucât femeile și organizațiile societății civile care le reprezintă trebuie să joace un rol activ și central în procesele decizionale pentru a se asigura că perspectivele și nevoile lor sunt luate în considerare în procesul decizional, conceperea, punerea în aplicare și monitorizarea etapei de redresare și a măsurilor conexe la nivel local, regional, național și al UE; |
| --- | --- |

W.

întrucât, din cauza plafonului de sticlă existent, femeile nu sunt la fel de implicate ca și bărbații în procesul decizional din faza de redresare; întrucât femeile și organizațiile societății civile care le reprezintă trebuie să joace un rol activ și central în procesele decizionale pentru a se asigura că perspectivele și nevoile lor sunt luate în considerare în procesul decizional, conceperea, punerea în aplicare și monitorizarea etapei de redresare și a măsurilor conexe la nivel local, regional, național și al UE;

| X. | întrucât aspectele referitoare la drepturile femeilor și promovarea egalității de gen trebuie integrate și dezbătute la cel mai înalt nivel, în special în vederea punerii în aplicare a strategiei UE privind egalitatea de gen; întrucât deși Parlamentul European are o comisie dedicată drepturilor femeii și egalității de gen, iar Comisia are o comisară responsabilă exclusiv de egalitate, nu există nicio formațiune specifică a Consiliului privind egalitatea de gen, iar miniștrii și secretarii de stat responsabili de egalitatea de gen nu dispun de un for special pentru discuții și luarea de decizii; |
| --- | --- |

X.

întrucât aspectele referitoare la drepturile femeilor și promovarea egalității de gen trebuie integrate și dezbătute la cel mai înalt nivel, în special în vederea punerii în aplicare a strategiei UE privind egalitatea de gen; întrucât deși Parlamentul European are o comisie dedicată drepturilor femeii și egalității de gen, iar Comisia are o comisară responsabilă exclusiv de egalitate, nu există nicio formațiune specifică a Consiliului privind egalitatea de gen, iar miniștrii și secretarii de stat responsabili de egalitatea de gen nu dispun de un for special pentru discuții și luarea de decizii;

| Y. | întrucât acțiunile esențiale menționate în prezentul document vor consolida reziliența și gradul de pregătire pentru viitoare crize, |
| --- | --- |

Y.

întrucât acțiunile esențiale menționate în prezentul document vor consolida reziliența și gradul de pregătire pentru viitoare crize,

Observații generale

| 1. | subliniază că este nevoie de o abordare care să țină seama de perspectiva de gen, aplicând în toate aspectele relevante ale răspunsului la criza COVID-19 principiile de integrare a perspectivei de gen și de integrare a dimensiunii de gen în buget, pentru a menține și a proteja drepturile femeilor pe toată durata pandemiei și în perioada ulterioară pandemiei și pentru a consolida egalitatea de gen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază necesitatea de a aplica lecțiile învățate din crizele trecute și actuale la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor viitoare pentru a nu repeta greșelile din trecut, precum și necesitatea de a pregăti răspunsuri care să ia în considerare dimensiunea de gen pentru toate etapele crizelor viitoare, cu scopul de a preveni consecințele negative asupra drepturilor femeilor; invită Comisia să faciliteze crearea unei rețele permanente pentru schimbul de bune practici între statele membre cu privire la modul de abordare a aspectelor legate de gen în cadrul crizei COVID-19; solicită Consiliului să instituie o formațiune specifică privind egalitatea de gen și un grup de lucru oficial pentru a stabili măsuri comune și concrete cu scopul de a aborda provocările din domeniul drepturilor femeilor și al egalității de gen și de a asigura faptul că aspectele legate de egalitatea de gen sunt dezbătute la cel mai înalt nivel politic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că Comisia și statele membre ar trebui să efectueze evaluări ale impactului din perspectiva genului, inclusiv pentru măsurile care fac parte din planul de redresare; decide să integreze și să consolideze egalitatea de gen în „Next Generation EU” prin poziția Parlamentului; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă Comisia să analizeze care este prevalența virusului în rândul lucrătorilor din sectoarele esențiale în actuala criză, în special al femeilor și minorităților etnice, având în vedere reprezentarea lor disproporționat de mare în aceste sectoare; îndeamnă Comisia și statele membre să ia măsuri adecvate pentru a crește siguranța la locul de muncă a lucrătorilor din prima linie și îndeamnă statele membre să îmbunătățească condițiile lor de muncă, inclusiv prin Directiva-cadru (36) și Directiva 92/85/CEE și Cadrul strategic al UE privind sănătatea și securitatea în muncă după 2020; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită statele membre, Comisia, Eurostat și EIGE să colecteze periodic date privind COVID-19 defalcate în funcție de sex, vârstă și discriminarea intersecțională, printre alți factori, precum și date privind impactul socioeconomic al virusului; subliniază că măsurile de redresare trebuie să se bazeze pe date defalcate în funcție de gen pentru a garanta că răspunsurile sunt cuprinzătoare, acordând o atenție deosebită domeniilor în care datele sunt limitate și incomparabile, cum ar fi violența împotriva femeilor și serviciile de îngrijire; subliniază că astfel de date trebuie generate în mod sistematic și puse la dispoziția publicului; subliniază că este necesar ca statele membre și Comisia să sprijine consolidarea capacităților organismelor naționale de statistică și ale altor actori relevanți în acest sens; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază necesitatea unei reprezentări egale a femeilor și a bărbaților, inclusiv din grupurile cele mai vulnerabile, în sfera de conducere și în procesul decizional de adoptare și de ridicare a măsurilor în caz de criză, precum și în toate etapele de elaborare, adoptare și implementare a planurilor de redresare, astfel încât nevoile și condițiile lor specifice să fie luate în considerare pe deplin și în mod corespunzător și să fie planificate măsuri eficiente și specifice pentru a garanta că pachetul de sprijin necesar răspunde nevoilor lor; invită statele membre să înființeze grupuri operative specifice, cu implicarea părților interesate relevante și a reprezentanților organizațiilor de femei, în timpul unor astfel de crize, pentru a asigura integrarea dimensiunii de gen; solicită parlamentelor naționale ale statelor membre să înființeze comitete care să se ocupe de impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra femeilor și fetelor pentru a asigura un spațiu special pentru dezbaterea și monitorizarea crizei și a impactului de gen al acesteia; salută intenția Comisiei de a încuraja adoptarea propunerii de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (37) (Directiva privind femeile în consiliile de administrație) și îndeamnă Consiliul să o deblocheze și să o adopte; subliniază, de asemenea, că mai multe femei trebuie să fie implicate în mecanismul de protecție civilă al UE și în alte mecanisme de reacție la situații de criză atât la nivelul UE, cât și la nivel național; se angajează, de asemenea, să se asigure că grupurile de experți din cadrul audierilor și atelierelor Parlamentului sunt echilibrate din punctul de vedere al genului și să îmbogățească discuțiile privind măsurile de redresare prin diversitate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia și statele membre să monitorizeze îndeaproape și să reacționeze cu fermitate în ceea ce privește dezinformarea, discursurile publice negative, insuficienta prioritizare, restricționarea sau refuzarea accesului la servicii relevante și inițiativele care duc la regresul drepturilor femeilor, al drepturilor LGBTQI + și al egalității de gen; invită Comisia să monitorizeze reducerea spațiului de manevră pentru organizațiile societății civile și demonstrațiile legate de temele menționate mai sus, din cauza măsurilor de izolare, și să le considere aspecte legate de democrație și drepturile fundamentale în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 și în perioada de după criză; ia act de faptul că trebuie luate măsuri adecvate în cazul în care se constată că încălcările principiilor statului de drept într-un stat membru afectează sau riscă în mod grav să afecteze, într-o manieră îndeajuns de directă, buna gestiune financiară a bugetului UE sau protecția intereselor financiare ale Uniunii; solicită statelor membre să se asigure că măsurile restrictive de urgență sunt menite să contribuie doar la combaterea pandemiei, sunt limitate în timp și sunt compatibile cu drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

7.

Aspecte legate de sănătate ale COVID-19 și impactul de gen

| 8. | își exprimă îngrijorarea cu privire la rata ridicată a mortalității din cauza virusului COVID-19; observă rata inițial mai ridicată a mortalității în rândul bărbaților și îndeamnă Organizația Mondială a Sănătății (OMS) și agențiile UE relevante să examineze efectele diferite asupra sănătății femeilor și bărbaților; invită Comisia să continue să monitorizeze situația pentru a înțelege impactul pe termen lung al virusului asupra sănătății femeilor și bărbaților; subliniază că cercetarea clinică cu privire la acest virus trebuie să implice o reprezentare echilibrată a sexelor, pentru a evalua în ce fel virusul și orice eventual vaccin sau tratament ar putea afecta în mod diferit femeile și bărbații; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă statele membre să asigure accesul femeilor și bărbaților la aspecte esențiale ale asistenței medicale și psihologice de calitate și fără legătură cu COVID-19, cum ar fi screeningul și tratamentul cancerului, asistența medicală în timpul maternității și neonatală și îngrijirea de urgență a persoanelor care suferă de atacuri de cord și de accidente vasculare cerebrale; îndeamnă statele membre să acționeze în conformitate cu orientările OMS în aceste domenii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | regretă faptul că accesul la serviciile de sănătate sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR) a fost neglijat, restrâns sau chiar atacat în unele state membre în timpul crizei; subliniază că este necesar ca statele membre să garanteze accesul de calitate și la prețuri abordabile, fără discriminare, la serviciile, informațiile și produsele SRHR în perioada de criză și post-criză și în situații de urgență similare, recunoscând că acestea sunt servicii esențiale, care salvează vieți și pentru care timpul este, adesea, un factor decisiv, și că ar trebui furnizate în conformitate cu orientările OMS și cu o abordare centrată pe pacient și bazată pe drepturile omului; respinge cu fermitate orice încercare de a provoca o regresie a drepturilor SRHR și LGBTQI + și subliniază că oponenților SRHR nu ar trebui să li se permită să abuzeze de această criză pentru a limita drepturile femeilor, cum ar fi dreptul la avort în condiții de siguranță; invită Comisia să faciliteze schimbul de bune practici între statele membre, implicând, în același timp, organizațiile societății civile, care sunt adesea experți în aceste domenii, în ceea ce privește noile metode de furnizare a asistenței legate de SRHR și modalitățile de abordare a lacunelor în furnizarea de servicii; subliniază importanța comunicării cu furnizorii de servicii pentru a clarifica faptul că aceste servicii sunt în continuare esențiale și ar trebui furnizate în mod constant; subliniază că toate serviciile de asistență maternală trebuie să fie disponibile și să dispună de personal și resurse corespunzătoare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă statele membre să investească în sisteme de sănătate robuste și reziliente și să felicite și să sprijine lucrătorii esențiali, cum ar fi lucrătorii din domeniul medical și asistenții sociali, prin asigurarea unor condiții de muncă sigure, furnizarea de echipamente adecvate, stabilirea condițiilor pentru o remunerare echitabilă, oferirea unor posibilități de dezvoltare profesională, inclusiv prin intermediul învățământului superior, și asigurarea accesului la servicii precum îngrijirea copiilor și serviciile de sănătate mintală; |
| --- | --- |

11.

| 12. | îndeamnă Comisia să ia în considerare situațiile de urgență, precum cea provocată de COVID-19, în politicile sale privind sănătatea, inclusiv în programul „UE pentru sănătate” și Planul UE de combatere a cancerului, precum și în Strategia UE în domeniul sănătății; solicită Comisiei și statelor membre să abordeze aspectele legate de sănătate din Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025 la punerea în aplicare a programului „UE pentru sănătate”, cum ar fi SRHR ca parte integrantă a sănătății și aspect esențial pentru bunăstarea oamenilor și pentru promovarea egalității de gen; solicită ca investițiile în servicii esențiale pentru egalitatea de gen să fie stimulate și ca la punerea în aplicare a programului „UE pentru sănătate” să se includă experți în domeniul sănătății și echilibrul de gen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că accesul la asistență medicală este un drept al omului și necesită o finanțare adecvată; reamintește statelor membre să țină seama de nevoile unice ale femeilor și bărbaților atunci când consolidează capacitățile sistemelor de sănătate și infrastructura critică ca urmare a COVID-19, în special în ceea ce privește cheltuielile de sănătate, detectarea bolilor și răspunsul la acestea, pregătirea pentru situații de urgență, cercetarea și dezvoltarea și forța de muncă din domeniul sănătății; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită statele membre să stimuleze inițiativele de sprijinire a sănătății mintale pe durata și la sfârșitul acestei crize, având în vedere stresul, anxietatea, depresia și singurătatea cauzate de izolare, precum și preocupările economice și violența de gen sau alți factori asociați crizei, ținând seama de impactul diferențiat asupra femeilor și bărbaților, și să investească resurse financiare pentru a garanta că serviciile sunt disponibile atunci când este nevoie de ele; invită Comisia să organizeze o campanie de sănătate mintală la nivelul întregii UE; |
| --- | --- |

14.

Violența pe criterii de gen în timpul crizei provocate de COVID-19

| 15. | îndeamnă statele membre ca, în răspunsul lor la pandemia de COVID-19, să abordeze violența de gen și discriminarea cu care se confruntă femeile și fetele, inclusiv femeile transgen, precum și persoanele intersexuale, persoanele cu gen non-binar și persoanele de gen neconform; îndeamnă statele membre să continue să analizeze datele și tendințele în ceea ce privește prevalența tuturor formelor de violență de gen și violență domestică și raportarea cu privire la acestea, precum și consecințele pentru copii, pe perioada în care măsurile de izolare sunt în vigoare și în perioada imediat următoare; recunoaște că răspunsurile publice au fost insuficiente în ceea ce privește abordarea violenței împotriva femeilor și a fetelor și luarea în considerare în mod corespunzător a necesității de a preveni violența împotriva femeilor în planurile de reacție la situații de urgență, precum și la viitoare situații de urgență, în condițiile în care nu s-a acordat suficiență atenție introducerii de derogări de la normele privind izolarea, creării unor linii de asistență telefonică și a unor instrumente și mecanisme de schimb de informații și asigurării unui acces continuu la serviciile medicale, precum și asigurării unui acces sigur la clinici legale și adăposturi sau locuințe alternative cu o capacitate suficientă, servicii polițienești și judiciare, instanțe de urgență pentru emiterea de ordine de restricție și/sau de protecție corespunzătoare; solicită statelor membre să instituie sisteme sigure și flexibile de avertizare în caz de urgență, să ofere noi servicii de asistență prin telefon, e-mail și mesaje-text pentru informarea directă a poliției și servicii online, cum ar fi liniile de asistență telefonică, aplicațiile disimulate, platformele digitale, rețelele farmaceutice, și să ofere finanțare de urgență serviciilor de sprijin, organizațiilor neguvernamentale și organizațiilor societății civile (OSC); invită statele membre să se asigure că serviciile de asistență adoptă o abordare coordonată pentru a identifica femeile expuse riscului, să se asigure că toate aceste măsuri sunt disponibile și accesibile tuturor femeilor și fetelor din jurisdicția lor, inclusiv celor cu dizabilități, indiferent de statutul lor de migrante, și să ofere cursuri de formare care să ia în considerare dimensiunea de gen pentru lucrătorii din domeniul asistenței medicale, precum și pentru funcționarii poliției din prima linie și membrii sistemului judiciar; invită statele membre să facă schimb de inițiative inovatoare și bune practici naționale în ceea ce privește combaterea violenței de gen pentru a identifica și promova practicile eficace și invită Comisia să promoveze aceste practici; |
| --- | --- |

15.

| 16. | în contextul pandemiei, solicită statelor membre să asigure o abordare coordonată între guverne și serviciile publice, structurile de sprijin și sectorul privat, precum și să actualizeze protocoalele pentru victimele violenței pe criterii de gen pentru a le ajuta să solicite ajutor, să raporteze infracțiunile și să acceseze serviciile de sănătate, precum și să încurajeze martorii să raporteze astfel de infracțiuni; invită Comisia să elaboreze un protocol al Uniunii Europene privind violența împotriva femeilor în perioade de criză și în situații de urgență pentru a preveni violența împotriva femeilor și pentru a sprijini victimele violenței pe criterii de gen în situații de urgență precum pandemia de COVID-19; subliniază că acest protocol ar trebui să includă servicii esențiale de protecție pentru victime; salută propunerea Președinției germane de a înființa o linie de asistență telefonică la nivelul UE în toate limbile UE pentru victimele violenței domestice și ale violenței pe criterii de gen și îndeamnă Consiliul să o sprijine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să promoveze campanii de sensibilizare, informare și promovare care să abordeze violența domestică și violența bazată pe gen în toate formele ei, cum ar fi violența fizică, hărțuirea sexuală, violența cibernetică și exploatarea sexuală, în special în relație cu măsurile de prevenire și sistemele flexibile de avertizare de urgență nou create, pentru a încuraja raportarea, prin coordonare și cooperare cu organizații recunoscute și specializate ale femeilor; invită Comisia să colaboreze cu platformele tehnologice în domeniul de aplicare al actului legislativ privind serviciile digitale pentru a aborda activitățile online ilegale, inclusiv violența în mediul online împotriva femeilor și fetelor în toate formele sale, întrucât internetul este utilizat de la începutul pandemiei și va fi în continuare utilizat la scară largă pentru muncă, educație și divertisment; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește că raportoarea specială a ONU pentru violența împotriva femeilor a remarcat faptul că criza provocată de pandemia de COVID-19 a ilustrat lipsa unei puneri în aplicare corespunzătoare a convențiilor centrale pentru protecția împotriva violenței pe criterii de gen și prevenirea acesteia; invită Consiliul să încheie de urgență ratificarea de către UE a Convenției de la Istanbul, aderând la aceasta pe deplin și fără nicio restricție, și să promoveze ratificarea Convenției, punerea sa în aplicare rapidă și corectă și asigurarea respectării sale de către toate statele membre; invită statele membre care nu au făcut-o încă să ratifice rapid convenția și să aloce resurse financiare și umane corespunzătoare pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței pe criterii de gen, precum și pentru protecția victimelor, în special în timpul perioadelor de criză; îndeamnă statele membre să ia în considerare recomandările GREVIO și să își îmbunătățească legislația pentru a o armoniza mai mult cu dispozițiile Convenției de la Istanbul, în special în ceea ce privește definițiile comune pentru actele de violență pe criterii de gen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Consiliul să adauge violența împotriva femeilor pe lista infracțiunilor în UE și invită Comisia să propună o directivă pentru combaterea tuturor formelor de violență de gen, astfel încât să instituie un cadru juridic solid, să coordoneze schimbul de bune practici între statele membre, să promoveze colectarea exactă și comparativă a datelor, să măsoare cu precizie amploarea acestui tip de violență și să analizeze posibilitatea de a elabora previziuni, precum și să evalueze impactul pandemiei de COVID-19 asupra furnizării serviciilor esențiale pentru victime; salută angajamentul Comisiei de a realiza un nou sondaj al UE privind violența pe criterii de gen, rezultatele urmând a fi prezentate în 2023; subliniază necesitatea de a colecta date armonizate privind violența de gen și invită statele membre să colecteze și să prezinte la cerere datele relevante, inclusiv către Eurostat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își reafirmă sprijinul ferm atât pentru programul „Justiție”, cât și pentru programul „Drepturi și valori”; salută crearea noii componente „Valorile Uniunii” în cadrul programului „Drepturi și valori” și subliniază că aceasta ar trebui să se concentreze pe protejarea și promovarea drepturilor și sensibilizarea cu privire la acestea prin acordarea de sprijin financiar organizațiilor societății civile care sunt active la nivel local, regional și transnațional; reamintește poziția Parlamentului privind asigurarea unei finanțări adecvate pentru programele respective; salută alocarea suplimentară de fonduri pentru programele emblematice, astfel cum s-a convenit în cadrul negocierilor finale privind CFM pentru perioada 2021-2027 dintre Parlament și Consiliu, de care va beneficia programul „Drepturi și valori”; salută acordul provizoriu privind bugetul UE pentru 2021, care alocă o sumă suplimentară de 6,6 milioane EUR pentru programul „Drepturi și valori”; subliniază necesitatea unei finanțări adecvate din aceste alocări pentru acțiunile care vizează prevenirea și combaterea violenței de gen în cadrul obiectivului specific DAPHNE și salută fondurile convenite în acest scop; subliniază necesitatea ca UE să fie mai ambițioasă în apărarea valorilor noastre și să asigure o finanțare adecvată a acestor activități; solicită, în plus, punerea urgentă în aplicare a unor măsuri clare care vizează aspectele de gen, prin alocarea unor fonduri pentru abordarea nevoilor specifice ale femeilor în urma crizei, în special în domeniile ocupării forței de muncă, violenței de gen și drepturilor sexuale și reproductive, inclusiv în alte programe și instrumente în cadrul Next Generation EU și al CFM pentru perioada 2021-2027, în conformitate cu abordarea duală a Strategiei privind egalitatea de gen; invită statele membre și Comisia să ia în considerare acest lucru atunci când prezintă planuri naționale de răspuns la COVID-19, ținând seama în mod corespunzător de măsurile și de fondurile existente și plasând egalitatea de gen în centrul redresării economice; invită statele membre și Comisia să aplice integrarea perspectivei de gen și integrarea dimensiunii de gen în buget în cadrul măsurilor de redresare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | observă cu profundă îngrijorare impactul crizei asupra persoanelor LGBTQI+, în special asupra tinerilor, mulți dintre aceștia fiind nevoiți să se distanțeze social sau să intre în carantină în medii familiale ostile, ceea ce a condus la creșterea riscului acestora de a fi supuși violenței domestice și violenței fobice îndreptate împotriva persoanelor LGBTQI+; constată că rata persoanelor LGBTQI+ care se află în șomaj sau ocupă locuri de muncă precare, cu resurse financiare limitate și instabile, depășește media, fapt ce determină rămânerea lor într-un mediu ostil sau abuziv; solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că toate inițiativele specifice COVID-19 referitoare la violența domestică, violența pe criterii de gen și violența sexuală iau, de asemenea, în considerare riscul crescut și provocările specifice cu care se confruntă persoanele LGBTQI+ și că serviciile de asistență pentru victime și inițiativele speciale adoptate în contextul pandemiei de COVID-19 care răspund problemei violenței domestice vin, în mod explicit, în ajutorul victimelor LGBTQI+ ale violenței domestice; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită statele membre să asigure acordarea unui sprijin medical și psihologic eficace, accesibil, la prețuri rezonabile și de calitate pentru victimele violenței de gen, inclusiv a unor servicii de sănătate sexuală și reproductivă, în special în perioade de criză, când acest sprijin trebuie considerat esențial; invită Comisia să colaboreze îndeaproape cu statele membre pentru a asigura punerea în aplicare deplină a Directivei privind drepturile victimelor (38), punând accentul pe perspectiva de gen în urma recentului său raport de transpunere (39) și în vederea consolidării drepturilor victimelor violenței de gen în noua Strategie privind drepturile victimelor; |
| --- | --- |

22.

COVID-19, economia, redresarea și impactul de gen

| 23. | invită Comisia, Parlamentul și Consiliul să ia în considerare faptul că criza provocată de pandemia de COVID-19 afectează în mod disproporționat femeile în sfera socioeconomică, inclusiv venitul și rata lor de ocupare, și că va conduce la inegalități și mai profunde între bărbați și femei și la discriminare pe piața forței de muncă și le invită să colaboreze cu statele membre pentru a examina și a lua măsuri specifice privind nevoile socioeconomice ale femeilor și bărbaților în urma crizei și să examineze segregarea orizontală și verticală a pieței forței de muncă atunci când implementează programele din cadrul bugetului UE 2021, următorul CFM și Next Generation EU, asigurându-se că toate programele includ perspectiva de gen și abordarea dimensiunii de gen în buget, precum și evaluări ex-post ale impactului de gen, astfel cum se arată în Strategia Comisiei privind egalitatea de gen 2020-2025; solicită implementarea și monitorizarea eficace a strategiei; invită statele membre să includă un capitol cu acțiuni specifice pentru a promova egalitatea de gen ca parte a planurilor naționale de redresare și reziliență, elaborate în cooperare cu organismele naționale de promovare a egalității; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că va fi necesar să se reexamineze natura și locul de desfășurare a muncii după criză; subliniază faptul că munca de la domiciliu nu este un substitut pentru îngrijirea copiilor sau pentru necesitatea de a furniza și de a avea acces la servicii de îngrijire a copiilor de calitate, la prețuri abordabile și nici nu este un substitut pentru ajustările la locul de muncă legate de dizabilități; subliniază faptul că munca flexibilă, convenită cu angajatorii, poate oferi femeilor și bărbaților oportunități să lucreze de la domiciliu sau din spații de lucru comune locale și are potențialul de a conduce la un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată, putând crea o creștere economică pe termen lung, favorabilă incluziunii dimensiunii de gen; constată că această abordare are potențialul de a stimula zonele rurale și infrastructura; invită Comisia să garanteze îndeplinirea obiectivelor de la Barcelona; îndeamnă statele membre să ratifice fără întârziere Convenția OIM din 2019 (nr. 190) privind violența și hărțuirea și să o pună în aplicare împreună cu recomandarea însoțitoare (nr. 206), care acoperă toate locurile în care pot apărea acte de violență și hărțuire asociate locului de muncă, cum ar fi locurile de muncă publice și private, precum și comunicările profesionale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să colecteze date defalcate și comparabile cu privire la furnizarea diferitelor tipuri de îngrijiri, inclusiv servicii de îngrijire pentru copii, îngrijire pentru persoanele în vârstă și îngrijire pentru persoanele cu dizabilități, precum și cu privire la genul, vârsta și statutul profesional ale îngrijitorului, pentru a le folosi în cadrul unui studiu care să analizeze decalajele în materie de îngrijire, în vederea elaborării unei strategii a UE privind activitățile de îngrijire care să adopte o abordare generală și pe tot parcursul vieții în ceea ce privește serviciile de îngrijire, ținând seama de nevoile îngrijitorilor și ale persoanelor care beneficiază de îngrijire; ia act de faptul că strategia trebuie să respecte competențele statelor membre și ale regiunilor, dar ar trebui să urmărească îmbunătățirea cooperării și a coordonării la nivelul UE prin inițiative și investiții relevante, inclusiv în cadrul programului InvestEu și al Mecanismului de reziliență, aducând beneficii persoanelor care oferă îngrijire formală și informală și persoanelor pe care le îngrijesc; subliniază că măsurile și cooperarea la nivelul UE, împreună cu utilizarea eficientă a fondurilor UE, pot contribui la elaborarea unor servicii de îngrijire de calitate, accesibile și la prețuri abordabile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază faptul că investițiile în serviciile de îngrijire sunt importante pentru asigurarea egalității de gen și capacitarea economică a femeilor, construirea unor societăți reziliente și o mai bună regularizare a ocupării, pentru securitate socială și pensii în sectoarele dominate de femei și că au, de asemenea, un efect pozitiv asupra PIB-ului, întrucât permit unui număr mai mare de femei să participe la muncă plătită; subliniază că este nevoie de schimbarea modelelor în furnizarea serviciilor de îngrijire, nevoie percepută drept consecință a pandemiei de COVID-19 și a măsurilor conexe; în acest context, invită Comisia să faciliteze schimburile de bune practici privind calitatea, accesibilitatea și prețurile rezonabile ale serviciilor de îngrijire, precum și diferitele modele de servicii de îngrijire; îndeamnă Comisia să examineze situația îngrijitorilor informali și să facă schimb de bune practici despre modul în care statele membre își pot regulariza activitatea; solicită statelor membre să se ocupe de nevoile îngrijitorilor la pensie; solicită, în acest sens, elaborarea unei propuneri de recomandare a Consiliului privind accesul îngrijitorilor la protecție socială și servicii sociale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită statele membre să încurajeze bărbații, de exemplu prin măsuri de stimulare, să adopte formule flexibile de lucru, deoarece un număr disproporționat de femei recurg de obicei la astfel de formule; îndeamnă statele membre să transpună și să pună în aplicare pe deplin, fără întârziere, Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată și invită Comisia să monitorizeze anual, strict și sistematic, punerea în aplicare a directivei de către statele membre; încurajează statele membre să abordeze deficiențele echilibrului dintre viața profesională și cea privată, nelimitându-se la standardele stabilite în directivă, în special având în vedere necesitatea de a aborda circumstanțele expuse de măsurile adoptate în contextul pandemiei de COVID-19 și consecințele acestora în ceea ce privește protocoalele medicale în unități, inclusiv în unitățile de calitate de îngrijire a copiilor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită statele membre să stabilească, cât timp măsurile adoptate pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19 sunt încă în vigoare, un concediu special pentru îngrijitori și părinții încadrați în muncă, care să nu fie transferabil și care să fie remunerat integral; |
| --- | --- |

28.

| 29. | recunoaște situațiile extrem de dificile cu care s-au confruntat părinții unici susținători ai familiilor monoparentale, dintre care marea majoritate sunt femei (85 %), în timpul pandemiei și în perioada ulterioară crizei din cauza sarcinilor lor multiple, printre care acordarea unei îngrijiri permanente, preocupări legate de aranjamentele de încredințare a copiilor, eventuale preocupări economice și singurătate; invită Comisia și statele membre să ia în considerare și să examineze în continuare situația lor specifică, inclusiv sarcinile suplimentare în ceea ce privește munca, școlarizarea și îngrijirea, accesul la avocați și punerea în aplicare a acordurilor privind încredințarea; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că este important ca femeile să participe mai mult la economie și să se asigure o creștere mai incluzivă ca parte a soluției de redresare post-pandemie, deoarece egalitatea de șanse și o mai mare participare a femeilor la piața forței de muncă pot conduce la creșterea numărului de locuri de muncă, a prosperității economice și a competitivității în UE; încurajează statele membre să urmeze orientările Comisiei pentru politicile în domeniul ocupării forței de muncă în UE, ținând seama în mod corespunzător de modelele lor naționale ale pieței forței de muncă; în acest sens, invită statele membre să țină seama în mod corespunzător de segregarea pieței muncii, de locurile de muncă precare, de diferențele de remunerare și de pensii, în vederea îmbunătățirii condițiilor de muncă și a protecției sociale prin politici adaptate; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că remunerarea egală a femeilor și a bărbaților pentru o muncă egală sau pentru o muncă având aceeași valoare trebuie să fie un principiu director pentru Comisie, Parlament și toate statele membre atunci când elaborează măsuri de răspuns la criza COVID-19; îndeamnă Comisia să își îndeplinească angajamentul de a prezenta rapid măsuri obligatorii privind transparența remunerării, pentru a aborda în mod eficace diferențele de remunerare și de pensii între femei și bărbați, întrucât indicatorii economici sugerează că aceste diferențe se accentuează și mai mult ca o consecință a pandemiei; invită, în acest sens, Comisia să ia în considerare cele mai bune practici ale statelor membre, ținând seama în mod corespunzător de condițiile unice ale întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) și de diferitele modele ale pieței muncii din UE; invită, de asemenea, Comisia să revizuiască Directiva 2006/54/CE; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază provocările cu care se confruntă sectorul îngrijirii la domiciliu și lucrătorii săi; invită statele membre să ratifice Convenția nr. 189 a OIM privind lucrătorii casnici și să se asigure că sectorul este eligibil pentru măsuri menite să atenueze impactul financiar al crizei, astfel încât aceștia să își poată relua activitatea în condiții adecvate; solicită statelor membre să asigure reglementarea sectorului muncii casnice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII) și pachetul CRII+ care mobilizează politica de coeziune pentru sprijinirea sectoarelor celor mai expuse și solicită, de asemenea, măsuri țintite pentru a se ocupa de sectoarele în care sunt angajate predominant femei; subliniază importanța instrumentului Comisiei de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE), care asigură un ajutor pentru venit pentru șomeri sau pentru lucrătorii aflați în șomaj tehnic; subliniază necesitatea de a evalua impactul acestor instrumente asupra situației femeilor și bărbaților pe piața forței de muncă din UE și de a reajusta viitoarele politici în mod corespunzător; subliniază necesitatea unor programe de recalificare și de perfecționare pentru femei, pentru a ține seama de schimbările de pe piața muncii ca urmare a pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia să sprijine antreprenorii și în special antreprenoarele care încearcă să dezvolte și să valorifice competențele sau interesele dobândite în perioada de COVID-19, inclusiv prin oportunități de antreprenoriat pentru mame, părinți singuri și alte persoane care nu se implică de obicei în activități antreprenoriale, pentru a promova independența economică a acestora, precum și să îmbunătățească sensibilizarea și accesul la împrumuturi, finanțare prin capitaluri proprii și microfinanțare prin intermediul programelor și al fondurilor UE, astfel încât criza să devină o oportunitate de progres prin adaptare și transformare, ca parte a economiilor verzi și digitale; invită instituțiile UE și statele membre să acorde o atenție deosebită sprijinirii IMM-urilor, în special a IMM-urilor conduse de femei care se confruntă adesea cu provocări unice în ceea ce privește accesarea finanțării necesare și care vor necesita sprijin și în faza de redresare; invită Comisia, EIGE și Eurostat să intensifice colectarea de date privind IMM-urile conduse de femei, privind femeile care desfășoară activități independente, privind start-up-urile conduse de femei și privind impactul pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia și statele membre să sporească prezența și contribuția femeilor în sectorul inteligenței artificiale, al științelor, tehnologiei, ingineriei și matematicii și în sectoarele digitale, precum și în economia verde; solicită o abordare pe mai multe niveluri pentru a combate decalajul de gen în toate tipurile de educație digitală și de ocupare a forței de muncă, în scopul de a elimina decalajul digital care a ieșit la iveală atunci când activitatea profesională și educațională, precum și multe servicii și facilități au trecut brusc în mediul online; subliniază că eliminarea decalajului digital va crește egalitatea de gen, nu numai în ceea ce privește piața forței de muncă, ci și prin accesul la tehnologii în sfera personală; solicită Comisiei să integreze dimensiunea de gen în Strategia privind piața unică și în Agenda digitală pentru a aborda în mod eficace subreprezentarea femeilor în sectoarele în creștere pentru viitoarea economie a UE; salută tabloul de bord al Comisiei „Femeile în domeniul digital”, care monitorizează participarea femeilor la economia digitală, utilizarea internetului, competențele utilizatorilor de internet, competențele de specialitate și ocuparea forței de muncă; subliniază importanța acestuia pentru a ajuta statele membre și Comisia să ia decizii în cunoștință de cauză și să stabilească obiective relevante, în special având în vedere implicațiile COVID-19; |
| --- | --- |

35.

| 36. | observă importanța analizării situației speciale a femeilor care se întorc din concediul de maternitate pentru a garanta că ele au acces la sprijin din partea guvernului, fără discriminare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază provocările cu care se confruntă sectorul agricol și al aprovizionării cu alimente în UE, precum și situația specifică a femeilor din zonele rurale; subliniază că este necesar să se mențină subprogramul tematic existent pentru femeile din zonele rurale, prin intermediul planurilor strategice ale politicii agricole comune, finanțat prin Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală; subliniază că acest subprogram urmărește să încurajeze ocuparea forței de muncă în rândul femeilor și antreprenoriatul femeilor; solicită, în acest sens, alocarea de fonduri UE pentru a îmbunătăți condițiile de viață și de muncă în zonele rurale; solicită, în plus, o reflecție asupra rolului femeilor din mediul rural în protejarea mediului și a biodiversității în cadrul Pactului verde european; solicită statelor membre să facă schimb de bune practici cu privire la statutul profesional al soților/soțiilor colaboratori/colaboratoare în sectorul agricol și solicită Comisiei să pregătească orientări în acest sens; |
| --- | --- |

37.

COVID-19 și intersecționalitatea

| 38. | subliniază că discriminarea intersecțională și structurală creează bariere și provocări suplimentare și efecte socioeconomice negative pentru grupuri specifice de femei și că siguranța, protecția și bunăstarea socioeconomică a tuturor persoanelor trebuie, prin urmare, să fie asigurate și nevoile lor specifice trebuie să fie respectate prin luarea în considerare în mod corespunzător a unei abordări intersecționale a măsurilor de criză și post-criză; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că este important ca fetele și femeile să fie incluse în conceperea de informații accesibile și specifice și ca aceste informații să fie difuzate în toate contextele, în special în perioadele de criză; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că, din cauza speranței lor de viață mai mari și probabilității mai ridicate de a se confrunta cu probleme de sănătate, femeile în vârstă reprezintă adesea majoritatea rezidenților din instituțiile de îngrijire pe termen lung (40), care au devenit focare de virus în multe țări, printre altele din cauza lipsei unor resurse și cunoștințe suficiente pentru a garanta siguranța și protecția rezidenților; invită Comisia să analizeze diferitele forme de furnizare a serviciilor de îngrijire formale și pe termen lung, precum și nivelul de reziliență a acestora pe durata pandemiei de COVID-19; invită statele membre să examineze furnizarea de servicii de îngrijire pentru persoanele în vârstă, atât în contextul instituțiilor rezidențiale, cât și în contextul îngrijirilor în comunitate, inclusiv prin furnizarea unor servicii de îngrijire 24 de ore din 24 prin deplasare la domiciliu sau prin instalare la domiciliu, precum și să asigure starea de bine a femeilor în vârstă, inclusiv accesul acestora la îngrijire și la servicii de sănătate și independența lor economică; invită Consiliul să stabilească obiective pentru furnizarea unor servicii de îngrijire de lungă durată accesibile, la prețuri abordabile și de calitate, care să fie echivalente cu obiectivele de la Barcelona; |
| --- | --- |

40.

| 41. | regretă că multe femei cu dizabilități, inclusiv cele care depind de alte persoane pentru îngrijirea cotidiană și în special cele care trăiesc în instituții sau în alte medii închise și care au nevoi ridicate de sprijin au fost afectate în mod semnificativ de pandemie, dar nu au putut avea acces la rețelele lor obișnuite de sprijin sau menține distanțarea fizică și au întâmpinat dificultăți în ceea ce privește accesul la servicii și bunuri; invită statele membre să se asigure că aceste rețele de sprijin sunt considerate servicii esențiale și sunt adaptate în mod adecvat circumstanțelor și că în viitoarele măsuri de planificare pentru situații de criză și de urgență se ține cont de nevoile specifice ale persoanelor cu dizabilități, în special ale femeilor și fetelor; solicită UE și statelor membre să asigure drepturile tuturor femeilor și fetelor cu dizabilități, astfel cum sunt consacrate în CRPD, inclusiv dreptul lor la o viață independentă și accesul la educație, muncă și un loc de muncă; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită statele membre să se asigure că se oferă sprijin pentru migrante și migranți prin accesul la asistență medicală critică în timpul crizei; subliniază necesitatea ca centrele de refugiați și de primire să țină seama în mod corespunzător de nevoile femeilor și fetelor și riscurile la care acestea sunt expuse, având în vedere provocările cunoscute de distanțare socială și menținere a igienei, precum și vulnerabilitatea acestora la violența bazată pe gen și să ofere fonduri adecvate pentru a atenua aceste riscuri; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază circumstanțele unice ale femeilor fără adăpost și a femeilor care practică prostituția și vulnerabilitatea lor tot mai mare la violența bazată pe gen, precum și lipsa accesului la servicii de igienă și asistență medicală ca urmare a pandemiei de COVID-19 și a măsurilor de urgență ulterioare; invită statele membre să garanteze că se oferă servicii și sprijin adecvat pentru persoanele aflate în situații precare, inclusiv pentru femeile expuse riscului de sărăcie sau pentru cele care trăiesc în sărăcie, precum și pentru cele care nu au adăpost sau sunt vulnerabile la excluziunea socială; salută înființarea Fondului de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane care furnizează resurse suplimentare pentru combaterea deprivării materiale și pentru asistența socială; subliniază necesitatea ca femeile fără adăpost și fără acte de identitate să aibă acces la asistență medicală; constată că situația acestor grupuri sociale a fost luată în considerare în Planul de acțiune al Comisiei privind integrarea și incluziunea; invită statele membre să ia în considerare în mod corespunzător femeile fără adăpost în planurile de răspuns în caz de pandemie; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază nevoile suplimentare ale grupurilor minoritare, cum ar fi femeile de origine romă, care se confruntă cu o discriminare înrădăcinată și încălcări permanente ale drepturilor lor din cauză că nu au acces la infrastructură, servicii și informații de bază, în special în timpul izolării; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază caracterul esențial al serviciilor de sprijin pentru persoanele LGBTQI+, inclusiv sprijin pentru sănătatea mintală, grupuri de ajutor reciproc și servicii de sprijin pentru victimele violenței de gen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | deplânge cazurile de discriminare xenofobă și rasială care au crescut ca urmare a crizei și îndeamnă Comisia și statele membre să adopte o abordare de toleranță zero față de atacurile rasiste, precum și o abordare intersectorială în răspunsurile lor, ținând cont de nevoile grupurilor marginalizate ale populației, inclusiv ale minorităților etnice și rasiale; |
| --- | --- |

46.

| 47. | îndeamnă statele membre să aprobe și să pună în aplicare Directiva privind combaterea discriminării și să garanteze că formele multiple și intersecționale de discriminare sunt eradicate în toate statele membre ale UE; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că este necesar ca statele membre să garanteze accesul continuu la educație al copiilor, acordând atenția cuvenită grupurilor din medii socioeconomice marginalizate, copiilor vulnerabili și fetelor expuse riscului sărăciei sau care trăiesc în sărăcie, care sunt expuse unui risc mai mare de căsătorii timpurii sau forțate; subliniază că este necesar să se asigure accesibilitatea deplină la educația la distanță pentru toți; subliniază că trebuie ca toți tinerii să dispună de resursele și sprijinul necesare în timpul închiderii școlilor și să li se înlesnească reintrarea în sistemul de învățământ după încheierea crizei; |
| --- | --- |

48.

Acțiunea externă

| 49. | subliniază că caracterul mondial al pandemiei de COVID-19 necesită un răspuns la nivel mondial; subliniază situația vulnerabilă a femeilor și a fetelor în multe părți ale lumii, în special în statele fragile și afectate de conflicte, în ceea ce privește COVID-19, de exemplu din cauză că nu au acces la asistență medicală, inclusiv la SRHR, sunt vulnerabile la violența de gen, inclusiv la mutilarea genitală a femeilor și la căsătoriile timpurii sau forțate, din cauza statutului profesional, a faptului că nu au acces la educație și sunt expuse la sărăcie extremă și foamete; ia act de faptul că, în multe țări partenere, femeile sunt angajate în sectoarele cu foarte mult personal feminin, cum ar fi industria confecțiilor și a producției de alimente, care au fost cel mai grav afectate, cu efecte de domino asupra nivelului de sărăciei a familiilor și comunităților lor, precum și asupra independenței economice și a sănătății și siguranței femeilor și fetelor; invită Comisia și statele membre să se asigure că sprijinul financiar acordat țărilor partenere pentru a face față crizei este alocat și pentru a sprijini femeile și fetele; solicită un sprijin mai puternic pentru apărătorii drepturilor fundamentale ale femeilor și organizațiile pentru drepturile femeilor, precum și participarea acestora la toate nivelurile procesului decizional; subliniază că trebuie depuse toate eforturile posibile pentru a garanta că un viitor vaccin va fi disponibil pentru toți; |
| --- | --- |

49.

| 50. | salută pachetul „Echipa Europa” prezentat de Comisie pentru a sprijini țările partenere în lupta împotriva pandemiei de COVID-19 și a consecințelor acesteia și subliniază necesitatea unei abordări care să ia în considerare dimensiunea de gen și a unor cheltuieli destinate egalității de gen în alocarea acestor fonduri; subliniază necesitatea unui răspuns la COVID-19 care să ia în considerare dimensiunea de gen în ceea ce privește punerea în aplicare a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) și a Instrumentului de asistență pentru preaderare III, pentru a ține seama de situația unică a femeilor și a fetelor și pentru a stimula oportunitățile de după criză; încurajează continuarea și prioritizarea educației în situații de urgență în această perioadă; invită UE și statele sale membre să acorde prioritate solidarității globale prin menținerea unui nivel suficient de finanțare a asistenței oficiale pentru dezvoltare și prin sprijinirea răspunsurilor țărilor partenere la criză în mod cuprinzător; invită UE să se concentreze asupra consolidării accesului la îngrijiri de sănătate, inclusiv SRHR, în cadrul răspunsului său umanitar și în materie de dezvoltare la pandemia de COVID-19, în cadrul dezvoltării internaționale și al noului Plan de acțiune pentru egalitatea de gen III; evidențiază că principiile integrării perspectivei de gen și ale întocmirii bugetului ar trebui respectate în cadrul tuturor programelor geografice și tematice ale IVCDCI; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia să ducă o politică comercială a UE bazată pe valori, care asigură un nivel ridicat de protecție a drepturilor lucrătorilor și a drepturilor de mediu, precum și respectarea libertăților fundamentale și a drepturilor omului, inclusiv egalitatea de gen; reamintește că toate acordurile comerciale și de investiții ale UE trebuie să integreze dimensiunea de gen și să includă un capitol ambițios și aplicabil privind comerțul și dezvoltarea durabilă; reamintește că negocierea acordurilor comerciale ar putea reprezenta un instrument important de promovare a egalității de gen și de capacitare a femeilor în țările terțe; solicită promovarea și sprijinirea includerii unor capitole specifice privind egalitatea de gen în acordurile comerciale și de investiții ale UE, pe baza valorii lor adăugate, pornind de la exemplele internaționale existente; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia să plaseze femeile și fetele în centrul răspunsului său global și să le implice pe deplin, să le asculte opiniile și să le permită să fie o parte activă a răspunsului la pandemie; |
| --- | --- |

52.

Genul și redresarea

| 53. | invită Comisia și statele membre să evalueze pe deplin efectele specifice în funcție de gen ale crizei și ale consecințelor sale socioeconomice, precum și nevoile generate de acestea; invită Comisia și statele membre să aloce resurse bugetare suplimentare și specifice pentru a ajuta femeile să își revină după criză, inclusiv la implementarea pachetului de redresare, în special în domeniul ocupării forței de muncă, al violenței și al SRHR, precum și să monitorizeze aceste cheltuieli și să integreze dimensiunea de gen în toate propunerile bugetare, politice și legislative, în conformitate cu angajamentele asumate în Strategia privind egalitatea de gen; solicită Comisiei să consolideze legătura dintre politicile privind schimbările climatice, politicile digitale și egalitatea de gen în viitoarele sale propuneri; subliniază că măsurile de pregătire sunt cea mai bună modalitate de a consolida reziliența tuturor domeniilor la viitoare crize; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită includerea egalității de gen ca una dintre prioritățile politice care trebuie abordate în cadrul viitoarei Conferințe privind viitorul Europei și solicită ca UE să asigure echilibrul de gen în cadrul organelor sale și să implice organizațiile de apărare a drepturilor femeilor și organizațiile de femei în munca sa pentru a garanta că nevoile femeilor sunt luate în considerare după pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită UE și statele membre să mențină un mediu favorabil pentru organizațiile societății civile, în special prin sprijin politic și un nivel suficient de finanțare; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Directiva 79/7/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1978 privind aplicarea treptată a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în domeniul securității sociale (JO L 6, 10.1.1979, p. 24).

(2)  Directiva 86/613/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1986 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară activități independente, inclusiv agricole, precum și protecția maternității (JO L 359, 19.12.1986, p. 56).

(3)  Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează [a zecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 348, 28.11.1992, p. 1).

(4)  Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (JO L 373, 21.12.2004, p. 37).

(5)  Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (JO L 204, 26.7.2006, p. 23).

(6)  Directiva 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE (JO L 68, 18.3.2010, p. 13).

(7)  Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului (JO L 180, 15.7.2010, p. 1).

(8)  JO L 188, 12.7.2019, p. 79.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0039.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0025.

(11)  JO C 449, 23.12.2020, p. 102.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0080.

(13)  JO C 363, 28.10.2020, p. 80.

(14)  JO C 363, 28.10.2020, p. 164.

(15)  JO C 390, 18.11.2019, p. 28.

(16)  JO C 458, 19.12.2018, p. 34.

(17)  JO C 346, 27.9.2018, p. 6.

(18)  JO C 331, 18.9.2018, p. 60.

(19)  JO C 263, 25.7.2018, p. 49.

(20)  JO C 298, 23.8.2018, p. 14.

(21)  JO C 252, 18.7.2018, p. 99.

(22)  JO C 50, 9.2.2018, p. 25.

(23)  JO C 11, 12.1.2018, p. 35.

(24)  JO C 316, 22.9.2017, p. 173.

(25)  JO C 407, 4.11.2016, p. 2.

(26)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604979/IPOL_STU(2018)604979_EN.pdf

(27)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/frontline-workers

(28)  Indicele EIGE din 2019 privind egalitatea de șanse între femei și bărbați.

(29)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/economic-hardship-and-gender

(30)  Eurofound, „COVID-19 Survey”, 2020.

(31)  Eurofound, „Closing gender gaps in employment: defending progress and responding to COVID-19 challenges (2020)”.

(32)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/unpaid-care-and-housework

(33)  https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/how-will-covid-19-crisis-affect-existing-gender-divides-europe

(34)  Eurofound, „COVID-19 Survey”, 2020.

(35)  ONU Femei, „From Insights to Action: Gender Equality in the wake of COVID-19”.

(36)  Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (JO L 183, 29.6.1989, p. 1).

(37)  COM(2012)0614.

(38)  Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității, JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

(39)  Raportul Comisiei din 11 mai 2020 privind transpunerea Directivei 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității (COM(2020)0188).

(40)  https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/gender-impacts-health

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/208 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/208

---

P9_TA(2021)0025

Strategia UE privind egalitatea de gen

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la Strategia UE privind egalitatea de gen (2019/2169(INI))

(2021/C 456/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 6, 8, 10, 83, 153 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 6, 8, 10, 83, 153 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 21 și 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 21 și 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale acesteia, în special obiectivul 5, precum și obiectivele și indicatorii aferenți, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale acesteia, în special obiectivul 5, precum și obiectivele și indicatorii aferenți,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) din 18 decembrie 1979, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) din 18 decembrie 1979,

| — | având în vedere directivele adoptate începând cu 1975 privind diferitele aspecte ale egalității de tratament între bărbați și femei (Directiva 79/7/CEE (1), Directiva 86/613/CEE (2), Directiva 92/85/CEE (3), Directiva 2004/113/CE (4), Directiva 2006/54/CE (5), Directiva 2010/18/UE (6) și Directiva 2010/41/UE (7)), |
| --- | --- |

—

având în vedere directivele adoptate începând cu 1975 privind diferitele aspecte ale egalității de tratament între bărbați și femei (Directiva 79/7/CEE (1), Directiva 86/613/CEE (2), Directiva 92/85/CEE (3), Directiva 2004/113/CE (4), Directiva 2006/54/CE (5), Directiva 2010/18/UE (6) și Directiva 2010/41/UE (7)),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (8) („Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (8) („Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată”),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 14 martie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (Directiva privind femeile în consiliile de administrație) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 14 martie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (Directiva privind femeile în consiliile de administrație) (COM(2012)0614),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul),

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului din 4 martie 2016 privind încheierea, de către Uniunea Europeană, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului din 4 martie 2016 privind încheierea, de către Uniunea Europeană, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (COM(2016)0109),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 6 martie 2019 intitulat „Raportul din 2019 privind egalitatea între femei și bărbați” (SWD(2019)0101), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 6 martie 2019 intitulat „Raportul din 2019 privind egalitatea între femei și bărbați” (SWD(2019)0101),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2020 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 64-a sesiune a Comisiei ONU pentru statutul femeilor (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2020 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 64-a sesiune a Comisiei ONU pentru statutul femeilor (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 30 ianuarie 2020 referitoare la diferența de remunerare între femei și bărbați (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 30 ianuarie 2020 referitoare la diferența de remunerare între femei și bărbați (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2019 referitoare la regresul drepturilor femeii și al egalității de gen în UE (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la egalitatea de gen în sectorul mass-mediei din UE (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la egalitatea de gen în sectorul mass-mediei din UE (13),

| — | având în vedere Indicele egalității de gen pe 2019 al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE), publicat la 15 octombrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Indicele egalității de gen pe 2019 al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE), publicat la 15 octombrie 2019,

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2019 referitoare la egalitatea de gen și politicile fiscale în UE (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2019 referitoare la egalitatea de gen și politicile fiscale în UE (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la egalitatea de gen în acordurile comerciale ale UE (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la egalitatea de gen în acordurile comerciale ale UE (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la capacitarea economică a femeilor în sectoarele publice și private din UE (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la capacitarea economică a femeilor în sectoarele publice și private din UE (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul dintre pensiile bărbaților și cele ale femeilor (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul dintre pensiile bărbaților și cele ale femeilor (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2014-2015 (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2014-2015 (18),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la promovarea egalității de gen în sănătatea mintală și în cercetarea clinică (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la promovarea egalității de gen în sănătatea mintală și în cercetarea clinică (19),

| — | având în vedere Convenția 100 din 1951 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind egalitatea de remunerare, precum și Convenția 190 a OIM din 2019 privind violența și hărțuirea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția 100 din 1951 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind egalitatea de remunerare, precum și Convenția 190 a OIM din 2019 privind violența și hărțuirea,

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 7 martie 2014 referitoare la aplicarea mai strictă a principiului egalității de remunerare între bărbați și femei prin transparență (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 7 martie 2014 referitoare la aplicarea mai strictă a principiului egalității de remunerare între bărbați și femei prin transparență (20),

| — | având în vedere Angajamentul strategic pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați 2016-2019 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Angajamentul strategic pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați 2016-2019 al Comisiei,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2017 intitulată „Planul de acțiune al UE 2017-2019: Combaterea diferenței de remunerare între femei și bărbați” (COM(2017)0678), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2017 intitulată „Planul de acțiune al UE 2017-2019: Combaterea diferenței de remunerare între femei și bărbați” (COM(2017)0678),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 2019 privind egalitatea între femei și bărbați în UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 2019 privind egalitatea între femei și bărbați în UE,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 13 iunie 2019 privind „Eliminarea diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați: principalele politici și măsuri”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 13 iunie 2019 privind „Eliminarea diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați: principalele politici și măsuri”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la sărăcie: o perspectivă de gen (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la sărăcie: o perspectivă de gen (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 noiembrie 2017 referitoare la combaterea inegalităților ca mijloc de impulsionare a creării de locuri de muncă și a creșterii economice (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 noiembrie 2017 referitoare la combaterea inegalităților ca mijloc de impulsionare a creării de locuri de muncă și a creșterii economice (22),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la exploatarea sexuală și prostituția – impactul acestora asupra egalității de gen (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la exploatarea sexuală și prostituția – impactul acestora asupra egalității de gen (23),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la factorii externi care reprezintă obstacole în calea antreprenoriatului femeilor europene (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la factorii externi care reprezintă obstacole în calea antreprenoriatului femeilor europene (24),

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la femei și rolul lor în zonele rurale (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la femei și rolul lor în zonele rurale (25),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2018 referitoare la serviciile de îngrijire în UE pentru îmbunătățirea egalității de gen (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2018 referitoare la serviciile de îngrijire în UE pentru îmbunătățirea egalității de gen (26),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (27),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la femei, egalitatea de gen și justiția climatică (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la femei, egalitatea de gen și justiția climatică (28),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la egalitatea de gen și capacitarea femeilor în era digitală (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la egalitatea de gen și capacitarea femeilor în era digitală (29),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post 2015 (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post 2015 (30),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2019 intitulate „Economii caracterizate prin egalitatea de gen în UE: calea de urmat”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2019 intitulate „Economii caracterizate prin egalitatea de gen în UE: calea de urmat”,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 1, 2, 3, 6, 9, 11, 12 și 15 ale acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 1, 2, 3, 6, 9, 11, 12 și 15 ale acestuia,

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen II și documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei intitulat „Egalitatea de gen și capacitarea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE 2016-2020” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen II și documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei intitulat „Egalitatea de gen și capacitarea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE 2016-2020” (SWD(2015)0182),

| — | având în vedere Declarația de la Beijing și Platforma pentru acțiune, precum și rezultatele conferințelor de revizuire ale acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Beijing și Platforma pentru acțiune, precum și rezultatele conferințelor de revizuire ale acesteia,

| — | având în vedere Conferința Internațională pentru Populație și Dezvoltare (CIPD), Programul său de acțiune, precum și rezultatele conferințelor de revizuire a acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința Internațională pentru Populație și Dezvoltare (CIPD), Programul său de acțiune, precum și rezultatele conferințelor de revizuire a acestuia,

| — | având în vedere Acordul de la Paris din 2016 adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Programul de lucru consolidat de la Lima privind genul și Planul său de acțiune pentru egalitatea de gen din decembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris din 2016 adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Programul de lucru consolidat de la Lima privind genul și Planul său de acțiune pentru egalitatea de gen din decembrie 2019,

| — | având în vedere studiul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) intitulat „Violența împotriva femeilor: un studiu la nivelul UE”, publicat în 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) intitulat „Violența împotriva femeilor: un studiu la nivelul UE”, publicat în 2014,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 mai 2020, intitulat „Provocările demografice din UE în contextul inegalităților economice și de dezvoltare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 mai 2020, intitulat „Provocările demografice din UE în contextul inegalităților economice și de dezvoltare”,

| — | având în vedere Carta europeană pentru egalitatea dintre bărbați și femei la nivel local, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta europeană pentru egalitatea dintre bărbați și femei la nivel local,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A9-0234/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A9-0234/2020),

| A. | întrucât dreptul la egalitatea de tratament este un drept fundamental definitoriu recunoscut în tratatele Uniunii Europene și în Carta drepturilor fundamentale și este esențial pentru dezvoltarea sa ulterioară; |
| --- | --- |

A.

întrucât dreptul la egalitatea de tratament este un drept fundamental definitoriu recunoscut în tratatele Uniunii Europene și în Carta drepturilor fundamentale și este esențial pentru dezvoltarea sa ulterioară;

| B. | întrucât în indicele egalității de gen al UE pentru 2019, statele membre au obținut, în medie, 67,4 din 100 de puncte, rezultat care s-a îmbunătățit cu doar 5,4 puncte față de cel din 2005; |
| --- | --- |

B.

întrucât în indicele egalității de gen al UE pentru 2019, statele membre au obținut, în medie, 67,4 din 100 de puncte, rezultat care s-a îmbunătățit cu doar 5,4 puncte față de cel din 2005;

| C. | întrucât structurile și stereotipurile dăunătoare din întreaga lume perpetuează inegalitățile și întrucât eliminarea acestor structuri și stereotipuri va contribui la progresul egalității de gen; întrucât promovarea egalității de gen și investițiile în femei și fete sunt nu numai în beneficiul întregii societăți, dar reprezintă și un obiectiv în sine; întrucât este important să se examineze persistența și cauzele profunde ale fenomenului „leaky pipeline” („conductă spartă”); întrucât este necesară o mișcare puternică pentru drepturile femeilor, în scopul de a promova valorile democratice, drepturile fundamentale și, în special, drepturile femeilor, și întrucât amenințările la adresa drepturilor femeilor reprezintă o amenințare la adresa democrației; |
| --- | --- |

C.

întrucât structurile și stereotipurile dăunătoare din întreaga lume perpetuează inegalitățile și întrucât eliminarea acestor structuri și stereotipuri va contribui la progresul egalității de gen; întrucât promovarea egalității de gen și investițiile în femei și fete sunt nu numai în beneficiul întregii societăți, dar reprezintă și un obiectiv în sine; întrucât este important să se examineze persistența și cauzele profunde ale fenomenului „leaky pipeline” („conductă spartă”); întrucât este necesară o mișcare puternică pentru drepturile femeilor, în scopul de a promova valorile democratice, drepturile fundamentale și, în special, drepturile femeilor, și întrucât amenințările la adresa drepturilor femeilor reprezintă o amenințare la adresa democrației;

| D. | întrucât discriminarea pe criterii de gen este combinată adesea cu discriminarea pe criterii de identitate, cum ar fi sexul, rasa, culoarea, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limba, religia sau convingerile, opiniile politice sau de alt tip, apartenența la o minoritate națională, proprietatea, nașterea, dizabilitățile, vârsta, orientarea sexuală, identitatea și exprimarea de gen și clasa socială și/sau statutul de migrant, declanșând discriminare dublă și multiplă; întrucât este esențială o perspectivă intersecțională orizontală în orice politică în materie de egalitate de gen pentru a recunoaște și a aborda aceste multiple amenințări în materie de discriminare; întrucât politicile UE nu au aplicat până acum o abordare intersecțională și au pus accentul în principal pe dimensiunea individuală a discriminării, care nu îi vizează dimensiunea instituțională, structurală și istorică; întrucât aplicarea unei analize intersecționale ne permite nu numai să înțelegem barierele structurale, ci și oferă dovezi pentru a crea criterii de referință și a stabili calea către politici strategice și eficiente împotriva discriminării sistemice, a excluziunii și a inegalităților de gen, și întrucât astfel de eforturi trebuie să abordeze toate formele de discriminare pentru a realiza egalitatea de gen pentru toate femeile; |
| --- | --- |

D.

întrucât discriminarea pe criterii de gen este combinată adesea cu discriminarea pe criterii de identitate, cum ar fi sexul, rasa, culoarea, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limba, religia sau convingerile, opiniile politice sau de alt tip, apartenența la o minoritate națională, proprietatea, nașterea, dizabilitățile, vârsta, orientarea sexuală, identitatea și exprimarea de gen și clasa socială și/sau statutul de migrant, declanșând discriminare dublă și multiplă; întrucât este esențială o perspectivă intersecțională orizontală în orice politică în materie de egalitate de gen pentru a recunoaște și a aborda aceste multiple amenințări în materie de discriminare; întrucât politicile UE nu au aplicat până acum o abordare intersecțională și au pus accentul în principal pe dimensiunea individuală a discriminării, care nu îi vizează dimensiunea instituțională, structurală și istorică; întrucât aplicarea unei analize intersecționale ne permite nu numai să înțelegem barierele structurale, ci și oferă dovezi pentru a crea criterii de referință și a stabili calea către politici strategice și eficiente împotriva discriminării sistemice, a excluziunii și a inegalităților de gen, și întrucât astfel de eforturi trebuie să abordeze toate formele de discriminare pentru a realiza egalitatea de gen pentru toate femeile;

| E. | întrucât UE a adoptat legislație importantă și a realizat progrese esențiale pentru instaurarea egalității de gen; întrucât aceste eforturi au încetinit însă în ultimii ani, în timp ce mișcările care se opun politicilor în materie de egalitate de gen și drepturilor femeilor au prosperat, încercând să restabilească statutul de normă al rolurilor tradiționale de gen, punând la îndoială statu-quo-ul și blocând noile progrese; întrucât aceste mișcări care se opun politicilor în materie de egalitate de gen, diversității familiei, căsătoriei între persoane de același sex, sănătății sexuale și reproductive și drepturilor aferente (SRHR), precum și integrării perspectivei de gen încearcă să influențeze elaborarea politicilor la nivel național și european pentru a eluda, în mod îngrijorător, drepturile fundamentale deja consacrate, și întrucât amenințările la adresa drepturilor femeilor înseamnă întotdeauna amenințări la adresa democrației și a progreselor sociale și economice; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE a adoptat legislație importantă și a realizat progrese esențiale pentru instaurarea egalității de gen; întrucât aceste eforturi au încetinit însă în ultimii ani, în timp ce mișcările care se opun politicilor în materie de egalitate de gen și drepturilor femeilor au prosperat, încercând să restabilească statutul de normă al rolurilor tradiționale de gen, punând la îndoială statu-quo-ul și blocând noile progrese; întrucât aceste mișcări care se opun politicilor în materie de egalitate de gen, diversității familiei, căsătoriei între persoane de același sex, sănătății sexuale și reproductive și drepturilor aferente (SRHR), precum și integrării perspectivei de gen încearcă să influențeze elaborarea politicilor la nivel național și european pentru a eluda, în mod îngrijorător, drepturile fundamentale deja consacrate, și întrucât amenințările la adresa drepturilor femeilor înseamnă întotdeauna amenințări la adresa democrației și a progreselor sociale și economice;

| F. | întrucât dreptul la sănătate, în special la sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, sunt drepturi fundamentale ale femeilor care ar trebui consolidate și care nu pot fi reduse în niciun fel sau eliminate; |
| --- | --- |

F.

întrucât dreptul la sănătate, în special la sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, sunt drepturi fundamentale ale femeilor care ar trebui consolidate și care nu pot fi reduse în niciun fel sau eliminate;

| G. | întrucât în unele state membre există reacții vizibile de respingere, inclusiv în domeniile de capacitare economică a femeilor, și întrucât există riscul ca egalitatea de gen să piardă în continuare din importanță pe agenda statelor membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât în unele state membre există reacții vizibile de respingere, inclusiv în domeniile de capacitare economică a femeilor, și întrucât există riscul ca egalitatea de gen să piardă în continuare din importanță pe agenda statelor membre;

| H. | întrucât, în UE, una din trei femei cu vârsta de 15 ani sau mai mult a fost victima unei forme de violență fizică și/sau sexuală (31), una din două femei a fost victima hărțuirii sexuale și una din zece femei a fost victima hărțuirii online; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în UE, una din trei femei cu vârsta de 15 ani sau mai mult a fost victima unei forme de violență fizică și/sau sexuală (31), una din două femei a fost victima hărțuirii sexuale și una din zece femei a fost victima hărțuirii online;

| I. | întrucât violența împotriva femeilor, sub toate formele sale (fizică, sexuală, psihologică, economică sau cibernetică), este o încălcare a drepturilor omului și unul dintre cele mai mari obstacole în calea instaurării egalității de gen; întrucât o viață lipsită de violență este o condiție prealabilă pentru egalitate; întrucât violența pe criterii de gen în domeniul medical, cum ar fi, de exemplu, violența obstetrică și ginecologică, este o formă de violență care a fost descoperită doar în ultimii ani și întrucât violența împotriva femeilor în vârstă rămâne în continuare nerecunoscută în mare măsură; întrucât campaniile de dezinformare care subminează egalitatea de gen blochează, de asemenea, progresele în eliminarea violenței împotriva femeilor, astfel cum s-a întâmplat în legătură cu Convenția de la Istanbul, conducând la opoziție publică și la decizii politice dăunătoare în unele state membre; |
| --- | --- |

I.

întrucât violența împotriva femeilor, sub toate formele sale (fizică, sexuală, psihologică, economică sau cibernetică), este o încălcare a drepturilor omului și unul dintre cele mai mari obstacole în calea instaurării egalității de gen; întrucât o viață lipsită de violență este o condiție prealabilă pentru egalitate; întrucât violența pe criterii de gen în domeniul medical, cum ar fi, de exemplu, violența obstetrică și ginecologică, este o formă de violență care a fost descoperită doar în ultimii ani și întrucât violența împotriva femeilor în vârstă rămâne în continuare nerecunoscută în mare măsură; întrucât campaniile de dezinformare care subminează egalitatea de gen blochează, de asemenea, progresele în eliminarea violenței împotriva femeilor, astfel cum s-a întâmplat în legătură cu Convenția de la Istanbul, conducând la opoziție publică și la decizii politice dăunătoare în unele state membre;

| J. | întrucât traficul de persoane reprezintă una dintre cele mai flagrante încălcări ale drepturilor fundamentale și ale demnității umane; întrucât femeile și fetele reprezintă 80 % dintre victimele înregistrate ale traficului și 95 % dintre victimele înregistrate ale traficului în scopul exploatării sexuale; întrucât traficul de persoane reprezintă o ramură tot mai mare a criminalității organizate, o formă de sclavie și o încălcare a drepturilor omului și vizează în principal femeile și copiii, în special în scopul exploatării sexuale; întrucât piața prostituției alimentează traficul de femei și copii și agravează violența împotriva acestora; întrucât statele membre trebuie să conceapă politici sociale și economice care să ajute femeile și fetele vulnerabile să renunțe la prostituție, inclusiv prin introducerea unor politici sociale și economice menite să le ajute; |
| --- | --- |

J.

întrucât traficul de persoane reprezintă una dintre cele mai flagrante încălcări ale drepturilor fundamentale și ale demnității umane; întrucât femeile și fetele reprezintă 80 % dintre victimele înregistrate ale traficului și 95 % dintre victimele înregistrate ale traficului în scopul exploatării sexuale; întrucât traficul de persoane reprezintă o ramură tot mai mare a criminalității organizate, o formă de sclavie și o încălcare a drepturilor omului și vizează în principal femeile și copiii, în special în scopul exploatării sexuale; întrucât piața prostituției alimentează traficul de femei și copii și agravează violența împotriva acestora; întrucât statele membre trebuie să conceapă politici sociale și economice care să ajute femeile și fetele vulnerabile să renunțe la prostituție, inclusiv prin introducerea unor politici sociale și economice menite să le ajute;

| K. | întrucât sărăcia și excluziunea socială au cauze structurale care trebuie eradicate și inversate, în special, prin intermediul unor politici privind ocuparea forței de muncă, locuințele, mobilitatea și accesul la serviciile publice; întrucât prostituția, traficul de persoane, în special de femei și copii, pentru exploatare sexuală, reprezintă forme de sclavie și sunt incompatibile cu demnitatea umană, în special în țările în care industria sexului a fost legalizată; întrucât, ca urmare a creșterii criminalității organizate și a profitabilității sale, traficul de persoane este în creștere în întreaga lume; întrucât piața prostituției alimentează traficul de femei și copii și agravează violența împotriva acestora, în special în țările în care industria sexului a fost legalizată; |
| --- | --- |

K.

întrucât sărăcia și excluziunea socială au cauze structurale care trebuie eradicate și inversate, în special, prin intermediul unor politici privind ocuparea forței de muncă, locuințele, mobilitatea și accesul la serviciile publice; întrucât prostituția, traficul de persoane, în special de femei și copii, pentru exploatare sexuală, reprezintă forme de sclavie și sunt incompatibile cu demnitatea umană, în special în țările în care industria sexului a fost legalizată; întrucât, ca urmare a creșterii criminalității organizate și a profitabilității sale, traficul de persoane este în creștere în întreaga lume; întrucât piața prostituției alimentează traficul de femei și copii și agravează violența împotriva acestora, în special în țările în care industria sexului a fost legalizată;

| L. | întrucât, potrivit ONU, hărțuirea psihologică sau sexuală la locul de muncă sau hărțuirea cu consecințe importante asupra aspirațiilor personale și profesionale este trăită pe pielea lor de aproape 35 % dintre femeile din întreaga lume, șubrezindu-le respectul de sine, precum și poziția de negociere pentru o remunerare mai dreaptă; întrucât remunerarea echitabilă și independența economică sunt condiții prealabile esențiale pentru a le permite femeilor să pună capăt unei relații abuzive, violente; |
| --- | --- |

L.

întrucât, potrivit ONU, hărțuirea psihologică sau sexuală la locul de muncă sau hărțuirea cu consecințe importante asupra aspirațiilor personale și profesionale este trăită pe pielea lor de aproape 35 % dintre femeile din întreaga lume, șubrezindu-le respectul de sine, precum și poziția de negociere pentru o remunerare mai dreaptă; întrucât remunerarea echitabilă și independența economică sunt condiții prealabile esențiale pentru a le permite femeilor să pună capăt unei relații abuzive, violente;

| M. | întrucât egalitatea între bărbați și femei poate fi realizată numai prin garantarea egalității acestora în fața legii, precum și prin egalitatea de șanse în ceea ce privește accesul la educație, formare și încadrare în muncă; |
| --- | --- |

M.

întrucât egalitatea între bărbați și femei poate fi realizată numai prin garantarea egalității acestora în fața legii, precum și prin egalitatea de șanse în ceea ce privește accesul la educație, formare și încadrare în muncă;

| N. | întrucât rolurile tradiționale de gen și stereotipurile influențează în continuare repartizarea sarcinilor între femei și bărbați acasă, în educație, la locul de muncă și în societate; întrucât serviciile de îngrijire neremunerate și activitățile casnice sunt prestate majoritar de către femei, ceea ce afectează ocuparea forței de muncă și avansarea în carieră și contribuie la diferența de remunerare între femei și bărbați și la disparitatea de gen în ceea ce privește pensiile; întrucât măsurile de asigurare a echilibrului între viața profesională și cea privată, cum ar fi Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, reprezintă primi pași importanți, care trebuie, în primul rând, să fie transpuse adecvat de statele membre, să fie puse pe deplin în aplicare la timp și să fie completate, de asemenea, de măsuri suplimentare, pentru a implica mai mulți bărbați în munca de îngrijire neremunerată, subliniind importanța sa egală comparativ cu munca profesională, în sarcinile de îngrijire și pentru a promova modelul „câștiguri egale – sarcini de îngrijire egale”; întrucât structurile tradiționale, serviciile de îngrijire neremunerate și contrastimulentele din politicile de impozitare naționale contribuie la plasarea sau menținerea femeilor în poziția de sursă secundară de venituri familiale, ceea ce are consecințe negative pentru femei și pentru independența lor economică, precum și pentru societate în ansamblu; |
| --- | --- |

N.

întrucât rolurile tradiționale de gen și stereotipurile influențează în continuare repartizarea sarcinilor între femei și bărbați acasă, în educație, la locul de muncă și în societate; întrucât serviciile de îngrijire neremunerate și activitățile casnice sunt prestate majoritar de către femei, ceea ce afectează ocuparea forței de muncă și avansarea în carieră și contribuie la diferența de remunerare între femei și bărbați și la disparitatea de gen în ceea ce privește pensiile; întrucât măsurile de asigurare a echilibrului între viața profesională și cea privată, cum ar fi Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, reprezintă primi pași importanți, care trebuie, în primul rând, să fie transpuse adecvat de statele membre, să fie puse pe deplin în aplicare la timp și să fie completate, de asemenea, de măsuri suplimentare, pentru a implica mai mulți bărbați în munca de îngrijire neremunerată, subliniind importanța sa egală comparativ cu munca profesională, în sarcinile de îngrijire și pentru a promova modelul „câștiguri egale – sarcini de îngrijire egale”; întrucât structurile tradiționale, serviciile de îngrijire neremunerate și contrastimulentele din politicile de impozitare naționale contribuie la plasarea sau menținerea femeilor în poziția de sursă secundară de venituri familiale, ceea ce are consecințe negative pentru femei și pentru independența lor economică, precum și pentru societate în ansamblu;

| O. | întrucât estimările arată că 80 % dintre toate serviciile de îngrijire din UE sunt prestate de îngrijitori informali care sunt, în principal, femei (75 %), indicând existența unei disparități de gen în materie de îngrijire care influențează puternic disparitatea de gen în ceea ce privește pensiile; întrucât peste 50 % dintre îngrijitorii cu vârsta sub 65 de ani combină serviciile de îngrijire cu încadrarea în muncă, ca urmare fiind foarte dificil să mențină echilibrul între viața profesională și cea privată; întrucât îngrijitorii pot avea adesea locuri de muncă slab calificate și slab remunerate, care pot fi adaptate la programul lor de îngrijitori, și este posibil să fie obligați să își reducă timpul de lucru sau să renunțe la munca remunerată; întrucât între 7 % și 21 % dintre îngrijitorii informali își reduc timpul de lucru și între 3 % și 18 % se retrag de pe piața muncii; întrucât prestarea unor servicii de îngrijire de calitate în UE variază în mare măsură, atât în interiorul statelor membre, cât și între acestea, între cadrele private și cele publice, între zonele urbane și cele rurale, precum și între diferite grupe de vârstă; întrucât datele privind prestarea serviciilor de îngrijire din UE sunt mai degrabă fragmentate și lipsește o abordare globală, care ar face față provocărilor demografice cu care se confruntă UE, de aici rezultând o presiune asupra cheltuielilor publice; |
| --- | --- |

O.

întrucât estimările arată că 80 % dintre toate serviciile de îngrijire din UE sunt prestate de îngrijitori informali care sunt, în principal, femei (75 %), indicând existența unei disparități de gen în materie de îngrijire care influențează puternic disparitatea de gen în ceea ce privește pensiile; întrucât peste 50 % dintre îngrijitorii cu vârsta sub 65 de ani combină serviciile de îngrijire cu încadrarea în muncă, ca urmare fiind foarte dificil să mențină echilibrul între viața profesională și cea privată; întrucât îngrijitorii pot avea adesea locuri de muncă slab calificate și slab remunerate, care pot fi adaptate la programul lor de îngrijitori, și este posibil să fie obligați să își reducă timpul de lucru sau să renunțe la munca remunerată; întrucât între 7 % și 21 % dintre îngrijitorii informali își reduc timpul de lucru și între 3 % și 18 % se retrag de pe piața muncii; întrucât prestarea unor servicii de îngrijire de calitate în UE variază în mare măsură, atât în interiorul statelor membre, cât și între acestea, între cadrele private și cele publice, între zonele urbane și cele rurale, precum și între diferite grupe de vârstă; întrucât datele privind prestarea serviciilor de îngrijire din UE sunt mai degrabă fragmentate și lipsește o abordare globală, care ar face față provocărilor demografice cu care se confruntă UE, de aici rezultând o presiune asupra cheltuielilor publice;

| P. | întrucât există deficiențe legate de adaptarea sistemelor de îngrijire a copiilor din diferitele state membre la nevoile părinților, inclusiv ale părinților unici susținători ai familiei monoparentale (în special mamele singure) și persistă dificultățile legate de concilierea vieții private, de familie și profesionale, în special pentru femei; întrucât femeile cu vârsta de peste 45 de ani sunt adesea percepute ca fiind subocupate și sunt angajate în condiții mult mai rele decât bărbații, în special atunci când acestea se întorc la locul de muncă după concediul de maternitate sau după concediul pentru creșterea copilului sau atunci când sunt obligate să concilieze munca cu îngrijirea persoanelor dependente; |
| --- | --- |

P.

întrucât există deficiențe legate de adaptarea sistemelor de îngrijire a copiilor din diferitele state membre la nevoile părinților, inclusiv ale părinților unici susținători ai familiei monoparentale (în special mamele singure) și persistă dificultățile legate de concilierea vieții private, de familie și profesionale, în special pentru femei; întrucât femeile cu vârsta de peste 45 de ani sunt adesea percepute ca fiind subocupate și sunt angajate în condiții mult mai rele decât bărbații, în special atunci când acestea se întorc la locul de muncă după concediul de maternitate sau după concediul pentru creșterea copilului sau atunci când sunt obligate să concilieze munca cu îngrijirea persoanelor dependente;

| Q. | întrucât, pentru a promova echilibrul între viața profesională și cea privată, ar trebui să se asigure un sistem bine gândit pentru concediul de îngrijire cu structuri de îngrijire de înaltă calitate, ușor accesibile și la prețuri accesibile, iar cheltuielile privind aceste structuri ar trebui considerate parte a investițiilor în infrastructură; întrucât aceste servicii reprezintă o condiție prealabilă pentru participarea femeilor pe piața muncii și în posturi de conducere în sectorul științific și al cercetării; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, pentru a promova echilibrul între viața profesională și cea privată, ar trebui să se asigure un sistem bine gândit pentru concediul de îngrijire cu structuri de îngrijire de înaltă calitate, ușor accesibile și la prețuri accesibile, iar cheltuielile privind aceste structuri ar trebui considerate parte a investițiilor în infrastructură; întrucât aceste servicii reprezintă o condiție prealabilă pentru participarea femeilor pe piața muncii și în posturi de conducere în sectorul științific și al cercetării;

| R. | întrucât creșterea perioadelor aferente concediului de maternitate cu drepturi depline și plata în procent de 100 % ar trebui să devină o realitate; |
| --- | --- |

R.

întrucât creșterea perioadelor aferente concediului de maternitate cu drepturi depline și plata în procent de 100 % ar trebui să devină o realitate;

| S. | întrucât dreptul la o remunerație egală pentru muncă egală de o valoare egală, deși este consacrat prin lege, nu este întotdeauna garantat; întrucât negocierile colective sunt un instrument important pentru inversarea și depășirea inegalităților dintre femei și bărbați pe piața muncii; întrucât diferența de remunerare pe oră între femei și bărbați în UE este de 16 %, deși există diferențe semnificative între statele membre; întrucât această diferență de remunerare se ridică la 40 % dacă se iau în calcul ratele de angajare și participarea generală pe piața muncii; întrucât ramificațiile diferenței de remunerare între femei și bărbați includ o disparitate de gen de 37 % în ceea ce privește veniturile din pensii; întrucât, în ceea ce privește participarea pe piața muncii, 8 % dintre bărbații din UE lucrează cu fracțiune de normă, comparativ cu 31 % dintre femei, ceea ce relevă inegalități persistente, ale căror cauze profunde trebuie să fie abordate; |
| --- | --- |

S.

întrucât dreptul la o remunerație egală pentru muncă egală de o valoare egală, deși este consacrat prin lege, nu este întotdeauna garantat; întrucât negocierile colective sunt un instrument important pentru inversarea și depășirea inegalităților dintre femei și bărbați pe piața muncii; întrucât diferența de remunerare pe oră între femei și bărbați în UE este de 16 %, deși există diferențe semnificative între statele membre; întrucât această diferență de remunerare se ridică la 40 % dacă se iau în calcul ratele de angajare și participarea generală pe piața muncii; întrucât ramificațiile diferenței de remunerare între femei și bărbați includ o disparitate de gen de 37 % în ceea ce privește veniturile din pensii; întrucât, în ceea ce privește participarea pe piața muncii, 8 % dintre bărbații din UE lucrează cu fracțiune de normă, comparativ cu 31 % dintre femei, ceea ce relevă inegalități persistente, ale căror cauze profunde trebuie să fie abordate;

| T. | întrucât, deși participarea femeilor pe piața forței de muncă a crescut, există încă disparități de gen persistente, care pot pune femeile în situații vulnerabile sau precare; întrucât în UE diferențele între bărbați și femei la capitolul ocuparea forței de muncă se ridică la 11,6 % (32); întrucât femeile sunt subreprezentate în sectoarele bine plătite și în funcțiile de decizie și ocupă mai frecvent decât bărbații locuri de muncă pentru care sunt supracalificate, una din cinci femei din UE încadrându-se în categoria cu cele mai mici salarii, față de unul din zece bărbați; întrucât printre ramificațiile diferenței de remunerare între femei și bărbați se numără și o disparitate de 37 % (33) la veniturile din pensii, o situație care va mai persista încă multe decenii, și un nivel inegal de independență economică; întrucât sunt necesare eforturi ambițioase pentru a reduce toate aceste diferențe între bărbați și femei; |
| --- | --- |

T.

întrucât, deși participarea femeilor pe piața forței de muncă a crescut, există încă disparități de gen persistente, care pot pune femeile în situații vulnerabile sau precare; întrucât în UE diferențele între bărbați și femei la capitolul ocuparea forței de muncă se ridică la 11,6 % (32); întrucât femeile sunt subreprezentate în sectoarele bine plătite și în funcțiile de decizie și ocupă mai frecvent decât bărbații locuri de muncă pentru care sunt supracalificate, una din cinci femei din UE încadrându-se în categoria cu cele mai mici salarii, față de unul din zece bărbați; întrucât printre ramificațiile diferenței de remunerare între femei și bărbați se numără și o disparitate de 37 % (33) la veniturile din pensii, o situație care va mai persista încă multe decenii, și un nivel inegal de independență economică; întrucât sunt necesare eforturi ambițioase pentru a reduce toate aceste diferențe între bărbați și femei;

| U. | întrucât subreprezentarea femeilor pe piața muncii determină, de asemenea, participarea lor inegală la procesul decizional sau la salarii egale și limitează, prin urmare, potențialul femeilor de a schimba structurile economice, politice, sociale și culturale; întrucât segregarea verticală și orizontală în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, precum și practicile discriminatorii în recrutare și promovare constituie una dintre principalele cauze ale diferenței de remunerare între femei și bărbați; întrucât cotele de gen, sistemele de liste alternative un bărbat/o femeie și sancțiunile ulterioare în cazul nerespectării acestor cerințe sau al unor proceduri care nu funcționează s-au dovedit a fi măsuri eficiente pentru a asigura paritatea și a combate relațiile de putere inegale; |
| --- | --- |

U.

întrucât subreprezentarea femeilor pe piața muncii determină, de asemenea, participarea lor inegală la procesul decizional sau la salarii egale și limitează, prin urmare, potențialul femeilor de a schimba structurile economice, politice, sociale și culturale; întrucât segregarea verticală și orizontală în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, precum și practicile discriminatorii în recrutare și promovare constituie una dintre principalele cauze ale diferenței de remunerare între femei și bărbați; întrucât cotele de gen, sistemele de liste alternative un bărbat/o femeie și sancțiunile ulterioare în cazul nerespectării acestor cerințe sau al unor proceduri care nu funcționează s-au dovedit a fi măsuri eficiente pentru a asigura paritatea și a combate relațiile de putere inegale;

| V. | întrucât există un argument economic pentru participarea deplină a femeilor la economie, deoarece disparitatea de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă costă Europa 370 de miliarde EUR pe an (34); |
| --- | --- |

V.

întrucât există un argument economic pentru participarea deplină a femeilor la economie, deoarece disparitatea de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă costă Europa 370 de miliarde EUR pe an (34);

| W. | întrucât accesul la informații cuprinzătoare și adecvate vârstei, precum și la educație privind sexualitatea și relațiile, alături de accesul la asistență medicală sexuală și reproductivă și la drepturile aferente, inclusiv la planificare familială, metode contraceptive și întrerupere de sarcină sigură și legală sunt esențiale pentru instaurarea egalității de gen și eliminarea violenței pe criterii de gen; întrucât prejudicierea SRHR ale femeilor, inclusiv refuzarea serviciilor de avort sigure și legale, constituie o formă de violență împotriva femeilor; întrucât educația completă în materie de sexualitate și relații și autonomia și capacitatea fetelor și femeilor de a lua decizii libere și independente cu privire la corpul și viețile lor reprezintă o condiție prealabilă pentru independența lor economică și, prin urmare, pentru realizarea egalității de gen și pentru eliminarea violenței pe criterii de gen; |
| --- | --- |

W.

întrucât accesul la informații cuprinzătoare și adecvate vârstei, precum și la educație privind sexualitatea și relațiile, alături de accesul la asistență medicală sexuală și reproductivă și la drepturile aferente, inclusiv la planificare familială, metode contraceptive și întrerupere de sarcină sigură și legală sunt esențiale pentru instaurarea egalității de gen și eliminarea violenței pe criterii de gen; întrucât prejudicierea SRHR ale femeilor, inclusiv refuzarea serviciilor de avort sigure și legale, constituie o formă de violență împotriva femeilor; întrucât educația completă în materie de sexualitate și relații și autonomia și capacitatea fetelor și femeilor de a lua decizii libere și independente cu privire la corpul și viețile lor reprezintă o condiție prealabilă pentru independența lor economică și, prin urmare, pentru realizarea egalității de gen și pentru eliminarea violenței pe criterii de gen;

| X. | întrucât femeile s-au aflat în prima linie de combatere a pandemiei de COVID-19 și întrucât actuala criză are un impact disproporționat asupra femeilor, fetelor și egalității de gen; întrucât acest impact variază de la o creștere îngrijorătoare a violenței și a hărțuirii pe criterii de gen, a îngrijirilor și a responsabilităților casnice neremunerate și inegale printr-un acces restricționat la SRHR, până la un impact economic și asupra muncii masiv pentru femei, în special pentru lucrătorii din domeniul sănătății, pentru îngrijitori și pentru lucrătorii din alte sectoare feminizate și vulnerabile; întrucât sunt necesare măsuri specifice pentru a compensa acest lucru; întrucât programele de redresare sau fondurile de tranziție ar trebui alocate într-un mod echilibrat din punctul de vedere al genului; întrucât măsurile de austeritate s-au dovedit dăunătoare pentru femei, pentru drepturile femeilor și pentru egalitatea de gen în trecut; |
| --- | --- |

X.

întrucât femeile s-au aflat în prima linie de combatere a pandemiei de COVID-19 și întrucât actuala criză are un impact disproporționat asupra femeilor, fetelor și egalității de gen; întrucât acest impact variază de la o creștere îngrijorătoare a violenței și a hărțuirii pe criterii de gen, a îngrijirilor și a responsabilităților casnice neremunerate și inegale printr-un acces restricționat la SRHR, până la un impact economic și asupra muncii masiv pentru femei, în special pentru lucrătorii din domeniul sănătății, pentru îngrijitori și pentru lucrătorii din alte sectoare feminizate și vulnerabile; întrucât sunt necesare măsuri specifice pentru a compensa acest lucru; întrucât programele de redresare sau fondurile de tranziție ar trebui alocate într-un mod echilibrat din punctul de vedere al genului; întrucât măsurile de austeritate s-au dovedit dăunătoare pentru femei, pentru drepturile femeilor și pentru egalitatea de gen în trecut;

| Y. | întrucât respectarea libertăților fundamentale și a drepturilor omului, inclusiv a egalității de gen, constituie o condiție prealabilă pentru crearea și diseminarea diverselor expresii culturale și educaționale, deoarece toate sectoarele culturale și creative au o influență considerabilă asupra convingerilor, valorilor și percepției noastre privind aspectele legate de gen; |
| --- | --- |

Y.

întrucât respectarea libertăților fundamentale și a drepturilor omului, inclusiv a egalității de gen, constituie o condiție prealabilă pentru crearea și diseminarea diverselor expresii culturale și educaționale, deoarece toate sectoarele culturale și creative au o influență considerabilă asupra convingerilor, valorilor și percepției noastre privind aspectele legate de gen;

| Z. | întrucât femeile și fetele se confruntă cu o serie de obstacole în domeniul sportului și nu numai că sunt supuse violenței, ci se confruntă și cu discriminare salarială, privind premiile în bani și condițiile de muncă și sunt mult subreprezentate în consiliile de administrație ale organizațiilor sportive și în mass-media; |
| --- | --- |

Z.

întrucât femeile și fetele se confruntă cu o serie de obstacole în domeniul sportului și nu numai că sunt supuse violenței, ci se confruntă și cu discriminare salarială, privind premiile în bani și condițiile de muncă și sunt mult subreprezentate în consiliile de administrație ale organizațiilor sportive și în mass-media;

| AA. | întrucât femeile constituie doar 34,4 % dintre lucrătorii independenți din UE și 30 % dintre antreprenorii care dețin start-up-uri; |
| --- | --- |

AA.

întrucât femeile constituie doar 34,4 % dintre lucrătorii independenți din UE și 30 % dintre antreprenorii care dețin start-up-uri;

| AB. | întrucât sărăcia și excluziunea socială le afectează în mod disproporționat pe femei în Europa, în special pe mamele singure, pe femeile cu dizabilități, pe femeile în vârstă, pe femeile din zonele rurale și îndepărtate, pe femeile migrante și pe femeile care aparțin minorităților etnice; întrucât 15 % dintre gospodăriile cu copii de la nivelul UE sunt gospodării monoparentale; întrucât, în medie, 85 % dintre aceste gospodării sunt administrate de mame singure, și 47 % dintre gospodăriile monoparentale au fost supuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială în 2017; întrucât lipsa de adăpost în rândul femeilor este o problemă din ce în ce mai mare; întrucât Directiva privind combaterea discriminării, care ar asigura o protecție mai mare printr-o abordare orizontală, încă rămâne blocată în Consiliu; |
| --- | --- |

AB.

întrucât sărăcia și excluziunea socială le afectează în mod disproporționat pe femei în Europa, în special pe mamele singure, pe femeile cu dizabilități, pe femeile în vârstă, pe femeile din zonele rurale și îndepărtate, pe femeile migrante și pe femeile care aparțin minorităților etnice; întrucât 15 % dintre gospodăriile cu copii de la nivelul UE sunt gospodării monoparentale; întrucât, în medie, 85 % dintre aceste gospodării sunt administrate de mame singure, și 47 % dintre gospodăriile monoparentale au fost supuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială în 2017; întrucât lipsa de adăpost în rândul femeilor este o problemă din ce în ce mai mare; întrucât Directiva privind combaterea discriminării, care ar asigura o protecție mai mare printr-o abordare orizontală, încă rămâne blocată în Consiliu;

| AC. | întrucât egalitatea de gen și includerea femeilor în procesul decizional constituie o condiție prealabilă pentru dezvoltarea durabilă și pentru gestionarea eficientă a provocărilor climatice, cu scopul de a realiza o tranziție echitabilă și justă, care nu lasă pe nimeni în urmă; întrucât criza schimbărilor climatice exacerbează inegalitățile de gen și îngreunează realizarea echității de gen; întrucât impactul schimbărilor climatice este resimțit diferit de femei, deoarece sunt mai vulnerabile și se confruntă cu riscuri și sarcini mai mari din diferite motive, care variază de la accesul inegal la resurse, educație, oportunități de angajare și drepturi funciare până la normele sociale și culturale, stereotipuri și experiențele lor intersecționale diverse; întrucât toate măsurile de combatere a schimbărilor climatice trebuie să includă o perspectivă de gen și o perspectivă intersecțională; întrucât drepturile femeilor trebuie consolidate pentru a atenua efectele schimbărilor climatice asupra femeilor și trebuie să fie create oportunități pentru a facilita asumarea de către femei a unor roluri mai consistente în cadrul discuțiilor și al deciziilor privind schimbările climatice, în calitate de lideri, profesioniști și agenți tehnici ai schimbării; |
| --- | --- |

AC.

întrucât egalitatea de gen și includerea femeilor în procesul decizional constituie o condiție prealabilă pentru dezvoltarea durabilă și pentru gestionarea eficientă a provocărilor climatice, cu scopul de a realiza o tranziție echitabilă și justă, care nu lasă pe nimeni în urmă; întrucât criza schimbărilor climatice exacerbează inegalitățile de gen și îngreunează realizarea echității de gen; întrucât impactul schimbărilor climatice este resimțit diferit de femei, deoarece sunt mai vulnerabile și se confruntă cu riscuri și sarcini mai mari din diferite motive, care variază de la accesul inegal la resurse, educație, oportunități de angajare și drepturi funciare până la normele sociale și culturale, stereotipuri și experiențele lor intersecționale diverse; întrucât toate măsurile de combatere a schimbărilor climatice trebuie să includă o perspectivă de gen și o perspectivă intersecțională; întrucât drepturile femeilor trebuie consolidate pentru a atenua efectele schimbărilor climatice asupra femeilor și trebuie să fie create oportunități pentru a facilita asumarea de către femei a unor roluri mai consistente în cadrul discuțiilor și al deciziilor privind schimbările climatice, în calitate de lideri, profesioniști și agenți tehnici ai schimbării;

| AD. | întrucât femeile din zonele rurale se confruntă cu numeroase provocări, inclusiv niveluri de trai mai scăzute, oportunități de angajare mai limitate, izolarea relativă față de piețe, accesul limitat la infrastructură, inclusiv la infrastructura rurală, la servicii publice și la asistență medicală, accesul la educație (inclusiv la educație sexuală) și informații privind oportunitățile educaționale, și sunt subreprezentate în forumurile decizionale; întrucât acestea pot presta muncă invizibilă în ferme din cauza lipsei unui statut oficial pentru soțiile care își sprijină soții, ceea ce cauzează probleme legate de recunoașterea muncii lor în cadrul sistemelor naționale; |
| --- | --- |

AD.

întrucât femeile din zonele rurale se confruntă cu numeroase provocări, inclusiv niveluri de trai mai scăzute, oportunități de angajare mai limitate, izolarea relativă față de piețe, accesul limitat la infrastructură, inclusiv la infrastructura rurală, la servicii publice și la asistență medicală, accesul la educație (inclusiv la educație sexuală) și informații privind oportunitățile educaționale, și sunt subreprezentate în forumurile decizionale; întrucât acestea pot presta muncă invizibilă în ferme din cauza lipsei unui statut oficial pentru soțiile care își sprijină soții, ceea ce cauzează probleme legate de recunoașterea muncii lor în cadrul sistemelor naționale;

| AE. | întrucât în Uniunea Europeană locuiesc 46 de milioane de femei și fete cu dizabilități; întrucât această cifră reprezintă aproape 60 % din populația totală de persoane cu dizabilități; întrucât majoritatea dizabilităților sunt dobândite odată cu înaintarea în vârstă; |
| --- | --- |

AE.

întrucât în Uniunea Europeană locuiesc 46 de milioane de femei și fete cu dizabilități; întrucât această cifră reprezintă aproape 60 % din populația totală de persoane cu dizabilități; întrucât majoritatea dizabilităților sunt dobândite odată cu înaintarea în vârstă;

| AF. | întrucât peste jumătate din femeile cu dizabilități, în vârstă de muncă, sunt inactive din punct de vedere economic; întrucât, în toate statele membre, rata deprivării materiale severe a femeilor cu dizabilități este mai mare decât cea a femeilor fără dizabilități; |
| --- | --- |

AF.

întrucât peste jumătate din femeile cu dizabilități, în vârstă de muncă, sunt inactive din punct de vedere economic; întrucât, în toate statele membre, rata deprivării materiale severe a femeilor cu dizabilități este mai mare decât cea a femeilor fără dizabilități;

| AG. | întrucât Indicele egalității de gen pe 2019 a scos la iveală inegalități persistente între femei și bărbați în sectorul digital și subliniază necesitatea integrării unei perspective de gen în toate politicile care abordează transformarea digitală, precum și a unei evaluări a impactului de gen al acestor politici; întrucât eliminarea decalajului digital dintre femei și bărbați, asigurând un acces mai bun la tehnologie și internet pentru fete și femei, este de o importanță capitală; întrucât femeile constituie o resursă neexploatată suficient în domeniile emergente, cum ar fi domeniul digital, al IA și TIC, femeile reprezentând doar 16 % din cele aproape opt milioane de persoane care lucrează în domeniul TIC în Europa; întrucât proporția bărbaților care lucrează în sectorul digital este de trei ori mai mare decât cea a femeilor; întrucât stimularea ocupării forței de muncă de către mai multe femei în sectorul digital și în alte sectoare ale viitorului este de o importanță vitală pentru combaterea diferențelor de remunerare și de pensii între femei și bărbați și pentru garantarea independenței economice a acestora, precum și pentru crearea de noi oportunități de ocupare a forței de muncă, inclusiv pentru grupurile excluse în mod normal de pe piața muncii; întrucât, în această privință, este esențial să fie încurajată participarea femeilor la antreprenoriatul digital, precum și la educația și ocuparea forței de muncă în domeniul științelor, tehnologiilor, ingineriei și matematicii (STIM) și al TIC; întrucât integrarea mai multor femei pe piața muncii din domeniul digital prezintă potențialul unei creșteri cu 16 miliarde EUR a PIB-ului economiei europene; întrucât inegalitățile de gen și discriminarea au fost reproduse prin conceperea, alimentarea și utilizarea inteligenței artificiale (IA); întrucât seturile de date incomplete și prejudecățile greșite pot distorsiona raționamentul unui sistem de IA și pot pune în pericol egalitatea de gen în cadrul societății; |
| --- | --- |

AG.

întrucât Indicele egalității de gen pe 2019 a scos la iveală inegalități persistente între femei și bărbați în sectorul digital și subliniază necesitatea integrării unei perspective de gen în toate politicile care abordează transformarea digitală, precum și a unei evaluări a impactului de gen al acestor politici; întrucât eliminarea decalajului digital dintre femei și bărbați, asigurând un acces mai bun la tehnologie și internet pentru fete și femei, este de o importanță capitală; întrucât femeile constituie o resursă neexploatată suficient în domeniile emergente, cum ar fi domeniul digital, al IA și TIC, femeile reprezentând doar 16 % din cele aproape opt milioane de persoane care lucrează în domeniul TIC în Europa; întrucât proporția bărbaților care lucrează în sectorul digital este de trei ori mai mare decât cea a femeilor; întrucât stimularea ocupării forței de muncă de către mai multe femei în sectorul digital și în alte sectoare ale viitorului este de o importanță vitală pentru combaterea diferențelor de remunerare și de pensii între femei și bărbați și pentru garantarea independenței economice a acestora, precum și pentru crearea de noi oportunități de ocupare a forței de muncă, inclusiv pentru grupurile excluse în mod normal de pe piața muncii; întrucât, în această privință, este esențial să fie încurajată participarea femeilor la antreprenoriatul digital, precum și la educația și ocuparea forței de muncă în domeniul științelor, tehnologiilor, ingineriei și matematicii (STIM) și al TIC; întrucât integrarea mai multor femei pe piața muncii din domeniul digital prezintă potențialul unei creșteri cu 16 miliarde EUR a PIB-ului economiei europene; întrucât inegalitățile de gen și discriminarea au fost reproduse prin conceperea, alimentarea și utilizarea inteligenței artificiale (IA); întrucât seturile de date incomplete și prejudecățile greșite pot distorsiona raționamentul unui sistem de IA și pot pune în pericol egalitatea de gen în cadrul societății;

| AH. | întrucât colectarea de date dezagregate în funcție de gen este esențială pentru a conferi vizibilitate inegalităților și pentru a crea politici direcționate și este extrem de importantă pentru o abordare axată pe gen în toate aspectele implicate, cum ar fi, printre altele, violența pe criterii de gen, dizabilitățile, cancerul și bolile rare sau cronice, impactul schimbărilor climatice, competențele digitale și STIM; întrucât datele care țin seama de dimensiunea de gen lipsesc încă în diferite domenii ale politicilor UE și ale statelor membre; |
| --- | --- |

AH.

întrucât colectarea de date dezagregate în funcție de gen este esențială pentru a conferi vizibilitate inegalităților și pentru a crea politici direcționate și este extrem de importantă pentru o abordare axată pe gen în toate aspectele implicate, cum ar fi, printre altele, violența pe criterii de gen, dizabilitățile, cancerul și bolile rare sau cronice, impactul schimbărilor climatice, competențele digitale și STIM; întrucât datele care țin seama de dimensiunea de gen lipsesc încă în diferite domenii ale politicilor UE și ale statelor membre;

| AI. | întrucât femeile sunt subreprezentate în mod disproporționat în mass-media de știri și de informare; întrucât reprezentarea inegală a femeilor și a bărbaților în mass-media perpetuează stereotipurile care afectează imaginea femeilor și a bărbaților; |
| --- | --- |

AI.

întrucât femeile sunt subreprezentate în mod disproporționat în mass-media de știri și de informare; întrucât reprezentarea inegală a femeilor și a bărbaților în mass-media perpetuează stereotipurile care afectează imaginea femeilor și a bărbaților;

| AJ. | întrucât integrarea perspectivei de gen, integrarea dimensiunii de gen în buget și evaluările impactului de gen sunt instrumente esențiale pentru atingerea egalității de gen în toate domeniile de politică ale UE; întrucât egalitatea de gen este abordată în politicile UE prin diverse fonduri și instrumente și întrucât facilitarea sinergiilor optime între acestea este un aspect extrem de important; întrucât acest lucru este important în special pentru măsurile socioeconomice adoptate în urma crizei sanitare provocate de pandemia de COVID-19, inclusiv Planul de redresare al UE; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât integrarea perspectivei de gen, integrarea dimensiunii de gen în buget și evaluările impactului de gen sunt instrumente esențiale pentru atingerea egalității de gen în toate domeniile de politică ale UE; întrucât egalitatea de gen este abordată în politicile UE prin diverse fonduri și instrumente și întrucât facilitarea sinergiilor optime între acestea este un aspect extrem de important; întrucât acest lucru este important în special pentru măsurile socioeconomice adoptate în urma crizei sanitare provocate de pandemia de COVID-19, inclusiv Planul de redresare al UE;

| AK. | întrucât Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025 și consolidarea politicilor sensibile la problematica de gen la nivelul UE sunt esențiale pentru ca impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 să nu agraveze inegalitatea de gen și pentru ca măsurile de combatere să contribuie la reducerea discriminării împotriva femeilor; |
| --- | --- |

AK.

întrucât Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025 și consolidarea politicilor sensibile la problematica de gen la nivelul UE sunt esențiale pentru ca impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 să nu agraveze inegalitatea de gen și pentru ca măsurile de combatere să contribuie la reducerea discriminării împotriva femeilor;

| AL. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat, de asemenea, lucrătorii sexuali, mărind riscurile cu care se confruntă aceștia de pierdere a veniturilor și de sărăcie, fiind afectați de lipsa continuă a unui cadru care să asigure respectarea drepturilor omului în ceea ce îi privește; |
| --- | --- |

AL.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat, de asemenea, lucrătorii sexuali, mărind riscurile cu care se confruntă aceștia de pierdere a veniturilor și de sărăcie, fiind afectați de lipsa continuă a unui cadru care să asigure respectarea drepturilor omului în ceea ce îi privește;

| AM. | întrucât este esențială acțiunea unitară pentru convergența ascendentă și armonizarea drepturilor femeilor în Europa printr-un pact puternic între statele membre, prin schimbul de bune practici și asumarea angajamentului față de cele mai ambițioase legislații și bune practici în vigoare în prezent în UE; |
| --- | --- |

AM.

întrucât este esențială acțiunea unitară pentru convergența ascendentă și armonizarea drepturilor femeilor în Europa printr-un pact puternic între statele membre, prin schimbul de bune practici și asumarea angajamentului față de cele mai ambițioase legislații și bune practici în vigoare în prezent în UE;

| AN. | întrucât, deși există un comisar responsabil în mod exclusiv pentru egalitate și Parlamentul European are o comisie destinată drepturilor femeilor și egalității de gen, nu există o formațiune specifică a Consiliului privind egalitatea de gen, iar miniștrii și secretarii de stat responsabili pentru egalitatea de gen nu dispun de un forum specific pentru discuții; |
| --- | --- |

AN.

întrucât, deși există un comisar responsabil în mod exclusiv pentru egalitate și Parlamentul European are o comisie destinată drepturilor femeilor și egalității de gen, nu există o formațiune specifică a Consiliului privind egalitatea de gen, iar miniștrii și secretarii de stat responsabili pentru egalitatea de gen nu dispun de un forum specific pentru discuții;

Observații generale

| 1. | salută adoptarea comunicării Comisiei intitulate „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025”, enunțată la timp în primele 100 de zile ale noii Comisii, ca semnal puternic de implicare politică în politicile europene privind egalitatea de gen și ca un cadru politic decisiv, clar și ambițios de afirmare în continuare a drepturilor femeilor și a egalității de gen, și de combatere a atacurilor împotriva acestora; sprijină obiectivul Comisiei privind o Uniune Europeană fără discriminare și inegalități structurale pentru toate persoanele în toată diversitatea lor; subliniază importanța abordării duale alese, constând în măsuri specifice și în angajamentul de a implementa cu consecvență integrarea perspectivei de gen și intersecționalitatea ca principii transversale; salută legătura puternică dintre domeniile de activitate și eliminarea stereotipurilor, prejudecăților de gen și discriminării și solicită mecanisme de monitorizare puternice pentru a măsura și a evalua periodic succesul strategiei și al măsurilor acesteia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază totuși necesitatea unei abordări bazate pe oportunități în cadrul strategiei privind egalitatea de gen; solicită Comisiei să considere „egalitatea de șanse pentru femei” ca punct de pornire pentru dezvoltarea în continuare a strategiei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută tratarea cu prioritate a egalității de gen de către noua Comisie și Președinta acesteia, precum și numirea unui comisar special pentru egalitate, și așteaptă raportul anual privind egalitatea ca instrument de evaluare util pentru aprecierea progreselor și depistarea deficiențelor și a necesităților de integrare a perspectivei de gen în cadrul politic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută anunțarea mai multor inițiative ale UE complementare, precum o strategie europeană post-2020 pentru persoanele cu dizabilități cu măsuri obligatorii, strategia pentru persoane LGBTI+ și cadrul UE post-2020 pentru strategiile privind egalitatea și integrarea romilor și solicită crearea unui cadru strategic pentru conectarea lor, precum și adoptarea unei abordări intersecționale în toate aceste strategii; subliniază că sunt importante monitorizarea situațiilor abordate și adaptarea flexibilă a strategiilor privind egalitatea de gen și a altor strategii importante la rezultate, precum și la provocările viitoare, utilizând politicile actuale sau sugerând noi instrumente, după cum a demonstrat criza provocată de pandemia de COVID-19; reiterează necesitatea de a intensifica măsurile specifice împotriva discriminării și în favoarea egalității și a protecției femeilor care fac obiectul unor inegalități structurale de gen, și reamintește Comisiei că sunt necesare eforturi suplimentare în această direcție; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă că strategia rămâne vagă în ceea ce privește calendarul mai multor măsuri extrem de necesare și că aceasta nu stabilește obiective concrete în domeniul egalității de gen care să fie realizate până în 2025 și nici instrumente clare de monitorizare; invită, prin urmare, Comisia să stabilească o foaie de parcurs concretă cu calendare, obiective, un mecanism de revizuire anuală și de monitorizare, indicatori de succes clari și măsurabili și acțiuni specifice suplimentare; mai solicită să se prezinte orientări, precum și o foaie de parcurs privind modul de implementare eficientă a abordărilor intersectoriale și de integrare a perspectivei de gen, inclusiv integrarea dimensiunii de gen în buget, în procesul de elaborare a politicilor UE și să se elaboreze instrumente specifice (cum ar fi indicatori, obiective și instrumente de monitorizare), precum și să se aloce resurse umane și financiare adecvate, care să permită aplicarea acestora în toate politicile UE; solicită calendare clare cu privire la elaborarea cadrului anunțat pentru cooperarea platformelor de internet, la noua strategie a UE privind eradicarea traficului de persoane, la strategia privind egalitatea de gen în industria audiovizualului (ca parte a subprogramului MEDIA) și la campania de comunicare la nivelul UE pentru combaterea stereotipurilor de gen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia să își respecte angajamentele asumate în cadrul Programului de lucru pentru 2020 în orice formă revizuită și să prezinte o propunere de măsuri obligatorii de transparență a remunerării, o strategie a UE privind drepturile victimelor și o nouă strategie a UE privind eradicarea traficului de persoane; regretă că propunerea de măsuri obligatorii de transparență a remunerării nu a fost prezentată în 2020, conform planificării; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă statele membre să aprobe și să pună în aplicare Directiva privind combaterea discriminării și să garanteze că formele multiple și intersecționale de discriminare sunt eradicate în toate statele membre ale UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește necesitatea de a combate discriminarea pe mai multe niveluri, în special a grupurilor vulnerabile, cum ar fi femeile cu dizabilități, femeile negre, migrante, aparținând minorităților etnice și femeile de etnie romă, femeile în vârstă, mamele singure, persoanele LGBTIQ+ și femeile fără adăpost, și subliniază că este important să se garanteze faptul că acestea beneficiază de obiectivele și acțiunile Strategiei UE pentru egalitatea de gen 2020-2025; solicită Comisiei să stabilească orientări explicite referitoare la punerea în aplicare a cadrului intersecțional, care ar trebui să acorde prioritate participării grupurilor afectate de formele de discriminare intersecțională pentru a evalua impactul diferențiat al politicilor și acțiunilor în vederea adaptării răspunsurilor în fiecare domeniu, astfel încât acestea să se întemeieze pe principiul nediscriminării; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia și statele membre, în conformitate cu obiectivele strategiei, să integreze în mod sistematic o perspectivă de gen în toate etapele de răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19 și să promoveze implicarea femeilor la toate nivelurile procesului decizional; subliniază că amânarea anumitor elemente ale noii strategii ar fi un semnal greșit și îndeamnă, prin urmare, Comisia să continue în direcția noii strategii; invită Comisia și statele membre să țină seama în mod corespunzător de nevoile femeilor, concepând și distribuind totodată fondurile stabilite în cadrul planului de redresare „Next Generation EU” pentru Europa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că este necesar să se asigure colectarea și analiza fiabile și adecvate ale datelor defalcate în funcție de gen pentru a asigura baza luării deciziilor, garantând și extinzând finanțarea, precum și capacitățile EIGE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită statele membre să facă periodic schimb de bune practici și să se angajeze să efectueze o convergență ascendentă și o armonizare a drepturilor femeilor în Europa, fiecare introducând în legislațiile lor măsurile și practicile naționale cele mai ambițioase în vigoare în prezent în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită, de asemenea, ca indicele egalității de gen al EIGE să fie inclus în procesul de monitorizare al Comisiei și să se elaboreze un indicator al disparității de gen în domeniul pensiilor, în conformitate cu recomandările Parlamentului din rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul dintre pensiile bărbaților și cele ale femeilor (35), care să fie monitorizat în cadrul strategiei privind egalitatea de gen, aceasta fiind singura strategie care reunește toate inegalitățile cu care se confruntă femeile de-a lungul vieții; solicită, de asemenea, să fie luați în considerare și alți indicatori privind diferențele de remunerare și dezechilibrul în ceea ce privește responsabilitățile de îngrijire între femei și bărbați, decalajul digital de gen etc.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Consiliul să instituie un organism dedicat egalității de gen care să reunească miniștrii și secretarii de stat responsabili cu egalitatea de gen într-un singur forum dedicat, cu scopul de a oferi măsuri comune și concrete pentru a răspunde provocărilor în domeniul drepturilor femeilor și al egalității de gen și să asigure discutarea problemelor legate de egalitatea de gen la cel mai înalt nivel politic; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită statele membre să înființeze o formațiune oficială privind egalitatea de gen în cadrul Consiliului, pentru a oferi miniștrilor și secretarilor de stat responsabili de egalitatea de gen un forum special pentru discuții și pentru a facilita mai mult integrarea dimensiunii de gen în toate politicile UE, inclusiv în politica în domeniul ocupării forței de muncă și în politica socială; |
| --- | --- |

14.

| 15. | regretă că strategia privind egalitatea de gen 2020-2025 nu face referire la protecția femeilor și a fetelor expuse riscului de excluziune socială, sărăcie și lipsa de adăpost; îndeamnă Comisia să abordeze aceste probleme în cadrul viitorului Plan de acțiune privind integrarea și incluziunea, pentru a preveni excluderea acestor femei din politicile sociale și economice, adâncind astfel ciclul sărăciei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Consiliul să adopte concluziile Consiliului privind aprobarea Strategiei pentru egalitatea de gen și să identifice acțiuni concrete de punere în aplicare a acesteia; |
| --- | --- |

16.

Eliminarea violenței împotriva femeilor și a violenței de gen

| 17. | sprijină angajamentul Comisiei de a combate violența bazată pe gen, de a sprijini și a proteja victimele unor astfel de infracțiuni și de a trage la răspundere făptașii pentru infracțiunile comise; sprijină planul Comisiei de a continua să facă presiuni pentru ratificarea Convenției de la Istanbul la nivelul UE; subliniază, în acest context, necesitatea unor măsuri specifice pentru a aborda disparitățile existente între statele membre în ceea ce privește legislația, politicile și serviciile, precum și creșterea violenței domestice și bazate pe gen în timpul pandemiei de COVID-19; atrage însă atenția asupra faptului că mai multe încercări de a convinge statele membre reticente au eșuat și că guvernul Ungariei a decis recent să nu ratifice deloc convenția; salută călduros, prin urmare, intenția Comisiei de a propune măsuri în 2021 pentru a îndeplini obiectivele Convenției de la Istanbul în cazul în care aderarea UE rămâne blocată; solicită să se inițieze acțiuni pregătitoare pentru a lansa măsuri suplimentare obligatorii din punct de vedere juridic și o directivă-cadru a UE pentru prevenirea și combaterea tuturor formelor de violență bazată pe gen, abordând, printre altele, mutilarea genitală a femeilor (MGF), avortul forțat, sterilizarea forțată și căsătoriile forțate, precum și să se includă în aceasta exploatarea sexuală, traficul de persoane, violența cibernetică, pornografia vindicativă și discursurile online de incitare la ură împotriva femeilor, cu o puternică abordare intersecțională; salută inițiativa de lărgire a domeniilor de criminalitate astfel încât să cuprindă forme specifice de violență pe criterii de gen în conformitate cu articolul 83 alineatul (1) din TFUE; reamintește că aceste noi măsuri legislative ar trebui să fie complementare ratificării Convenției de la Istanbul; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută planul de a prezenta o recomandare suplimentară, precum și o posibilă legislație, privind prevenirea practicilor dăunătoare și de a lansa o rețea a UE pentru prevenirea atât a violenței bazate pe gen, cât și a violenței domestice; solicită ca definițiile și obiectivele Convenției de la Istanbul să fie aplicate și ca organizațiile societății civile și cele care militează pentru drepturile femeilor să fie implicate continuu; susține propunerea unor măsuri de monitorizare adecvate, care să respecte principiul nediscriminării; subliniază importanța implicării – atunci când este cazul, în conformitate cu structura unui anumit stat membru – a autorităților locale și regionale în acest proces; subliniază rolul educației, inclusiv a educației băieților și a bărbaților, și solicită combaterea stereotipurilor de gen în această privință; solicită să se asigure o protecție adecvată femeilor care sunt victime ale violenței domestice, sporind resursele statelor și răspunsurile eficiente ale acestora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că este necesară colectarea de date defalcate cu privire la toate formele de violență pe criterii de gen; salută anunțarea unui nou studiu la nivelul UE privind prevalența și dinamica tuturor formelor de violență împotriva femeilor; subliniază necesitatea unor date defalcate în funcție de gen cuprinzătoare și comparabile la nivelul UE și a armonizării sistemelor de colectare a datelor între statele membre; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază necesitatea protejării fetelor minore care aparțin minorităților sau care au o problemă de sănătate sau o dizabilitate, acestea fiind posibile victime și ținte ale diferitelor forme de violență; sprijină planul Comisiei de a prezenta și a finanța măsuri de combatere a posibilelor abuzuri, a exploatării și a violenței împotriva acestor grupuri deosebit de vulnerabile; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia și statele membre să protejeze egalitatea incluzivă pentru femeile și fetele cu dizabilități în toate domeniile vieții, să le asigure drepturile sexuale și reproductive, să le ofere protecție împotriva violenței domestice și a violenței provocate de prestatorii de servicii de îngrijire și asistență și să lanseze, în acest scop, programe de sensibilizare și de consolidare a capacităților pentru profesioniștii din domeniul sănătății, al serviciilor sociale și de îngrijire, al educației, al serviciilor de formare și de ocupare a forței de muncă, al asigurării respectării legii și al sistemului judiciar; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază amploarea și impactul actelor de violență și al hărțuirii la locul de muncă, precum și necesitatea unor măsuri concrete la nivelul UE pentru a aborda aceste aspecte și pentru a combate hărțuirea psihologică și sexuală; subliniază că îngrijitorii informali, lucrătorii casnici și lucrătorii agricoli, printre alții, nu beneficiază de protecție și vizibilitate, și invită statele membre să adopte Convenția nr. 189 a OIM, pentru a consolida drepturile lucrătorilor, în special ale femeilor, în economia informală, și să garanteze că mecanismele de tratare a plângerilor sunt independente, confidențiale și accesibile pentru toate femeile fără discriminare și că se asigură măsuri specifice pentru protejarea reclamanților împotriva represaliilor din partea angajatorului și împotriva victimizării repetate; salută angajamentul Comisiei de a adopta, în calitate de angajator, un nou cadru juridic cuprinzător, dotat cu un set de măsuri de prevenire și de răspuns care să combată hărțuirea la locul de muncă; |
| --- | --- |

22.

| 23. | regretă lipsa referirilor la dimensiunea de gen a traficului de persoane în scopul exploatării prin muncă, în special în cazul lucrătorilor casnici, întrucât locuința familială ca loc de muncă are limitări inerente legate de posibilitățile de inspecție și monitorizare a activității profesionale; reamintește rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la lucrătoarele și îngrijitoarele la domiciliu în UE și cere Comisiei și statelor membre să sprijine investigațiile în acest domeniu, pentru a îmbunătăți mecanismele de identificare și protecție a victimelor și pentru a implica ONG-urile, sindicatele, autoritățile publice și toți cetățenii în procesul de depistare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | este profund îngrijorat de natura, amploarea și gravitatea actelor de violență și de hărțuire din lumea muncii și de impactul tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor în context profesional; salută în acest sens Convenția nr. 190 a OIM adoptată recent privind violența și hărțuirea la locul de muncă și invită statele membre s-o ratifice și s-o pună în aplicare fără întârziere; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să introducă măsuri eficace și obligatorii care să definească și să interzică violența și hărțuirea în lumea muncii, printre care accesul efectiv la mecanisme de tratare a plângerilor și de soluționare a litigiilor, sigure, eficace și care iau în considerare dimensiunea de gen, campanii de formare și sensibilizare, servicii de asistență și căi de atac; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că femeile active pe piața muncii, afectate de violența bazată pe gen, ar trebui să aibă dreptul la reducerea sau reorganizarea programului de lucru și la schimbarea locului de muncă; consideră că violența bazată pe gen ar trebui inclusă în evaluările riscurilor la locul de muncă; |
| --- | --- |

25.

| 26. | condamnă campania împotriva Convenției de la Istanbul care vizează violența împotriva femeilor și campania deliberată de a o discredita; este preocupat de refuzul de a aplica norma toleranței zero în cazurile de violență împotriva femeilor și de violență de gen, normă care se bucură de un puternic consens la nivel internațional; subliniază că acest lucru pune sub semnul întrebării esența drepturilor omului, precum egalitatea, autonomia și demnitatea; subliniază rolul esențial jucat de organizațiile societății civile în combaterea violenței bazate pe gen și în sprijinirea victimelor și îndeamnă, prin urmare, Comisia să asigure o finanțare adecvată asociațiilor care urmăresc aceste obiective; salută angajamentul asumat în cadrul noii strategii privind drepturile victimelor de a aborda nevoile specifice ale femeilor și fetelor victime ale violenței, în special pentru a asigura drepturile, protecția și despăgubirea victimelor; invită Consiliul să finalizeze urgent ratificarea și implementarea completă a Convenției de la Istanbul de către UE și să promoveze ratificarea acesteia de către toate statele membre; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază necesitatea de a recunoaște și a combate toate tipurile de violență și hărțuire din sistemul de învățământ, din școli, universități, stagii, programe de dezvoltare profesională și toate celelalte programe, de la nivelul întregului sector; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută măsurile specifice propuse pentru combaterea violenței cibernetice care afectează în mod disproporționat femeile și fetele (inclusiv hărțuirea online, hărțuirea cibernetică și discursul sexist de incitare la ură), în special activiste, femei implicate în politică și alte personalități vizibile în spațiul public; salută, în această privință, anunțul potrivit căruia acest fenomen va fi tratat în Actul privind serviciile digitale și că se prevede colaborarea cu platformele tehnologice și sectorul TIC într-un cadru nou de cooperare, pentru ca acesta din urmă să abordeze problema prin măsuri tehnice adecvate, cum ar fi tehnici de prevenire și mecanisme de răspuns la conținuturi dăunătoare; îndeamnă statele membre și UE să adopte măsuri suplimentare, inclusiv măsuri legislative cu caracter obligatoriu, pentru a combate aceste forme de violență în cadrul unei directive privind prevenirea și combaterea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și pentru a sprijini statele membre în dezvoltarea unor instrumente de formare pentru serviciile implicate în toate etapele, de la prevenire și protecție până la urmărirea penală, cum ar fi forțele de poliție și sistemul judiciar, împreună cu sectorul informației și comunicațiilor, protejând totodată drepturile fundamentale online; |
| --- | --- |

28.

| 29. | este preocupat de lipsa unei interdicții explicite, în dreptul UE, a discriminării din motive legate de identitatea de gen și expresia de gen a unei persoane; observă că persistă discriminarea, hărțuirea și excluderea de pe piața forței de muncă a persoanelor LGBTIQ+; reamintește rezoluția sa din 14 februarie 2019 referitoare la viitorul Listei de acțiuni LGBTI (36) și rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI (37); salută adoptarea primei strategii din istorie privind persoanele LGBTI+ și solicită Comisiei să monitorizeze lista sa de acțiuni LGBTI pentru perioada 2016-2019, cu măsuri specifice de combatere a discriminării la locul de muncă pe motiv de orientare sexuală, identitate de gen, expresie de gen și caracteristici sexuale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută prima Strategie UE privind drepturile victimelor (2020-2025), recent adoptată, care va aborda nevoile specifice ale victimelor violenței de gen, în special o abordare specifică a violenței psihologice împotriva femeilor și impactului asupra sănătății mintale a acestora pe termen lung; subliniază că este necesară eliminarea lacunelor actuale din legislația UE și cere Comisiei să prezinte neîntârziat o propunere de revizuire a Directivei privind drepturile victimelor, în lumina standardelor internaționale privind violența împotriva femeilor, cum ar fi Convenția de la Istanbul, în vederea consolidării legislației privind drepturile, protecția și despăgubirea victimelor; subliniază că este necesar ca toate victimele să aibă acces efectiv la justiție prin punerea în aplicare a Directivei privind drepturile victimelor, care este încă incompletă în unele state membre; solicită să se continue promovarea drepturilor victimelor și prin instrumentele existente, cum ar fi ordinul european de protecție; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atrage atenția Comisiei și statelor membre cu privire la situația extrem de dramatică a copiilor rămași orfani ca urmare a violenței pe criterii de gen sau forțați să trăiască într-un mediu de violență domestică și le îndeamnă să țină seama de aceste situații atunci când abordează problema violenței domestice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | îndeamnă Comisia să prezinte mult așteptata strategie a UE privind eradicarea traficului de persoane și subliniază necesitatea unei recunoașteri clare a dimensiunii de gen a traficului de persoane și a exploatării sexuale, întrucât femeile și fetele sunt cele mai afectate; recunoaște că exploatarea sexuală în vederea maternității surogat și în scopuri de reproducere, cum ar fi căsătoriile forțate, prostituția și pornografia, este inacceptabilă și reprezintă o încălcare a demnității umane și a drepturilor omului; solicită, prin urmare, ca strategia să analizeze îndeaproape situația femeilor care practică prostituția, acordând o atenție deosebită legăturii dintre prostituție și traficul de femei și minori, atât în UE, cât și în lume, precum și utilizarea emergentă a internetului în scopul exploatării; subliniază rolul important și activitatea coordonatorului UE pentru combaterea traficului de persoane și îndeamnă Comisia să numească fără întârzieri suplimentare noul coordonator, să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare de către statele membre a Directivei privind combaterea traficului de persoane; insistă că este important să se includă măsuri și strategii de reducere a cererii; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită măsuri mai ferme ce țin de legislația privind infracțiunile sexuale și subliniază că relațiile sexuale trebuie să fie întotdeauna consensuale; invită Comisia să includă recomandări adresate tuturor statelor membre pentru a modifica definiția violului în legislația lor națională, astfel încât aceasta să se bazeze pe lipsa consimțământului; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută campania de comunicare la nivelul UE împotriva stereotipurilor de gen, precum și măsurile de prevenire a violenței axate pe bărbați, băieți și tipuri de masculinitate; solicită măsuri mai clare care să vizeze normele de masculinitate distructive, deoarece stereotipurile de gen sunt cauza profundă a inegalității de gen și afectează toate domeniile societății; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită să se acorde mai multă atenție și mai mult sprijin orfelinatelor și centrelor de primire pentru victimele violenței, care au fost închise sau a căror capacitate a fost limitată substanțial în timpul pandemiei de COVID-19, obligând femeile sau tinerele fete și copiii să stea în carantină în casa persoanei care a comis abuzuri împotriva lor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că violența împotriva femeilor este adesea principalul motiv pentru care femeile se confruntă cu lipsa de adăpost; îndeamnă, prin urmare, Comisia să adopte măsurile necesare pentru a preveni violența împotriva femeilor care duce la lipsa de adăpost sau o prelungește; |
| --- | --- |

36.

| 37. | salută anunțarea unei recomandări privind prevenirea practicilor dăunătoare, împreună cu o posibilă legislație, pentru a combate mutilarea genitală a femeilor, sterilizarea forțată, căsătoria timpurie și forțată, precum și așa-numita „violență comisă în numele onoarei”, care afectează în special copiii și tinerele fete; |
| --- | --- |

37.

Femeile și economia

| 38. | invită încă o dată Comisia și statele membre să dezvolte și să îmbunătățească în continuare colectarea de date (38), statistici, cercetări și analize defalcate în funcție de gen, precum și să sprijine și să ia măsuri de îmbunătățire a capacității instituțiilor și a organizațiilor societății civile de colectare și analiză a datelor, referitoare, în special, la participarea femeilor pe piața muncii, și în domenii precum ocuparea informală a forței de muncă, antreprenoriatul, accesul la finanțare și la serviciile medicale, munca neremunerată, sărăcia și impactul sistemelor de protecție socială; îndeamnă, de asemenea, EIGE și toate celelalte instituții și agenții relevante ale UE să elaboreze și să includă indicatori noi precum sărăcia persoanelor încadrate în muncă, sărăcia de timp, discrepanțele în materie de utilizare a timpului, valoarea activităților de îngrijire (plătite și/sau neplătite) și ratele de utilizare de către femei și bărbați a posibilităților oferite, inclusiv din perspectiva Directivei privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată; invită Comisia să folosească aceste date pentru a aplica în mod eficient evaluările impactului de gen ale politicilor și programelor sale și ale altor agenții și instituții ale UE; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sprijină revizuirea obiectivelor de la Barcelona și apelul adresat statelor membre de a asigura investiții adecvate în serviciile de îngrijire și de îngrijire pe termen lung, inclusiv din fondurile UE disponibile, precum și de a asigura servicii de îngrijire a copiilor abordabile, accesibile și de înaltă calitate, inclusiv educația copiilor preșcolari, oferind, în special, tinerelor mame posibilitatea de a lucra și/sau de a studia și reamintește, în acest context, principiul 11 din Pilonul european al drepturilor sociale; solicită sprijin financiar și schimburi de bune practici între statele membre care nu au atins încă obiectivele; salută, de asemenea, elaborarea de orientări pentru statele membre privind abordarea contrastimulentelor financiare în ceea ce privește politicile sociale, economice și fiscale; subliniază obiectivul „câștiguri egale – sarcini de îngrijire egale”, care trebuie să se afle în centrul acestor eforturi, și salută, în acest context, ca o primă etapă, Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia să propună un pachet de măsuri pentru Europa, adoptând o abordare cuprinzătoare față de toate nevoile și serviciile de îngrijire și să stabilească standarde minime și orientări de calitate pentru activitatea de îngrijire pe tot parcursul vieții, inclusiv pentru copii, bătrâni și persoane care au nevoie de îngrijire pe o perioadă îndelungată; invită Comisia și statele membre să colecteze date defalcate privind furnizarea de servicii de îngrijire; îndeamnă statele membre să transpună și să pună în aplicare rapid și integral Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, astfel încât să asigure o repartizare echitabilă între sarcinile de muncă și viața de familie și le invită să nu se limiteze la standardele minime ale directivei și să introducă măsuri precum concediul plătit integral, promovarea rolului bărbaților ca îngrijitori în aceeași măsură ca și femeile, combătând astfel stereotipurile de gen legate de concediul de paternitate/maternitate, recunoașterea rolului îngrijitorilor informali, garantându-le accesul la securitate socială și la drepturi de pensie, sprijin pentru servicii adaptate la problemele și nevoile specifice ale părinților și/sau membrilor familiei care îngrijesc persoane cu dizabilități, persoane cu boli cronice sau bătrâni, precum și formule flexibile de lucru care să nu afecteze negativ lucrătorii, salariile lor, accesul la drepturi sociale și de muncă și la alocații și care să le respecte dreptul de a se deconecta; îndeamnă Comisia să monitorizeze anual, riguros și sistematic modul în care statele membre pun în aplicare Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită să se asigure servicii accesibile și de calitate în domeniul îngrijirii copiilor și a persoanelor dependente, care să permită, în special în cazul femeilor, revenirea la locul de muncă, și să se faciliteze concilierea vieții de familie cu viața profesională; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază necesitatea creării unei rețele de creșe și unități de învățământ preșcolar: evidențiază că aceasta este o responsabilitate socială amplă și ar trebui să reprezinte un serviciu universal, care să fie în realitate accesibil tuturor copiilor și familiilor care doresc să utilizeze această rețea; |
| --- | --- |

42.

| 43. | încurajează statele membre, pe baza punerii în comun a bunelor practici, să introducă, atât în beneficiul femeilor, cât și al bărbaților, „credite pentru îngrijire” pentru a compensa întreruperile activității profesionale efectuate cu scopul de a acorda îngrijiri informale membrilor de familie, precum și perioade de concediu pentru îngrijire formală, cum ar fi concediul de maternitate, de paternitate și concediul pentru creșterea copilului, și să contabilizeze în mod echitabil aceste credite la calcularea drepturilor de pensie; consideră că aceste credite ar trebui să fie acordate pentru o perioadă scurtă și bine determinată, cu scopul de a nu agrava stereotipurile și inegalitățile; |
| --- | --- |

43.

| 44. | îndeamnă statele membre să ia măsuri specifice pentru a combate riscul de sărăcie la vârstă înaintată și la vârsta pensionării, prin creșterea pensiilor și stimularea prestațiilor sociale; consideră că inegalitățile în materie de venituri între femei și bărbați la vârsta pensionării trebuie eliminate, iar acest lucru presupune majorarea pensiilor, precum și menținerea și îmbunătățirea sistemelor de securitate socială publice, universale și bazate pe solidaritate, asigurând redistribuirea acestora, acordând venituri corecte și decente după o viață de muncă și protejând durabilitatea sistemelor publice de securitate socială prin crearea de locuri de muncă cu drepturi și prin creșterea salariilor; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia, Parlamentul și Consiliul să examineze îndeaproape nevoile femeilor și participarea acestora pe piața muncii, precum și segregarea pe orizontală și pe verticală a pieței muncii, elaborând în același timp programe în următorul cadru financiar multianual (CFM), precum și planul de redresare „Next Generation EU”; |
| --- | --- |

45.

| 46. | consideră prioritară luarea unor măsuri pentru sprijinirea familiei, inclusiv în ceea ce privește asigurarea unor infrastructuri adecvate și accesibile de îngrijire a copiilor, care vor contribui pozitiv la participarea femeilor pe piața muncii și la perspectivele de pensionare ale acestora; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută angajamentul Comisiei de a monitoriza transpunerea corectă a Directivei privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată în legislația națională până în 2022, conform cerințelor, și de a asigura punerea în aplicare deplină a acesteia; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să colecteze date privind furnizarea unor tipuri diferite de îngrijire (îngrijirea copiilor, îngrijirea persoanelor în vârstă și a persoanelor cu dizabilități sau a celor care au nevoie de îngrijire de lungă durată), care să fie incluse într-un studiu ce examinează diferențele de îngrijire, care să servească drept bază unei inițiative de strategie europeană privind îngrijirea; observă că strategia în cauză ar trebui să respecte competențele statelor membre prevăzute în tratate, dar ar avea scopul de a îmbunătăți cooperarea și coordonarea tuturor măsurilor, fapt ce ar fi benefic pentru îngrijitorii informali din UE și pentru persoanele pe care aceștia le îngrijesc; subliniază că cooperarea la nivel european, împreună cu utilizarea eficientă a fondurilor UE, poate contribui la elaborarea unor servicii de îngrijire de calitate, accesibile și la prețuri abordabile; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută decizia Consiliului de a activa „clauza derogatorie generală” și invită statele membre să investească în servicii publice, inclusiv în servicii gratuite de îngrijire a copiilor și de asistență medicală, pentru a crea noi locuri de muncă de calitate și pentru a atenua impactul socioeconomic al crizei; consideră că măsurile de austeritate au consecințe negative pe termen lung, în special asupra femeilor, și nu trebuie aplicate în criza de după pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

49.

| 50. | salută instituirea Instrumentului european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE); invită Comisia și statele membre să se asigure că SURE abordează pierderile de venituri ale femeilor; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază necesitatea de a stimula în mod semnificativ investițiile în servicii, în special în serviciile în domeniul asistenței medicale, al învățământului și al transporturilor, în scopul abordării nevoilor populației și al contribuirii la independența, egalitatea și emanciparea femeilor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută angajamentul Comisiei de a prezenta măsuri obligatorii privind transparența remunerării, care pot fi un instrument util pentru a depista diferențele și discriminarea în același sector și pentru a elimina diferențele de remunerare pe criterii de gen; regretă, cu toate acestea, întârzierea publicării acestei propuneri și solicită Comisiei să prezinte propunerea cât mai curând posibil; subliniază, în acest sens, că este important ca partenerii sociali și toate părțile interesate să coopereze pe deplin și să se implice, în acord cu practicile și tradițiile naționale; subliniază însă că problema remunerării egale pentru muncă egală sau muncă de valoare egală între bărbați și femei în diferitele sectoare ocupaționale trebuie abordată în continuare pentru a acoperi diferențele de remunerare pentru o muncă de valoare egală pe piața muncii caracterizată de segregarea de gen, cu salarii mai mici în anumite sectoare care utilizează în principal femeile, cum ar fi îngrijirile medicale, serviciile de îngrijire, comerțul cu amănuntul, vânzările și educația, în comparație, de exemplu, cu industria prelucrătoare și cu profesiile tehnice care angajează în mare parte bărbați; recomandă cu fermitate includerea principiului remunerării egale pentru o muncă de valoare egală între femei și bărbați, care ar putea fi definit după cum urmează: „Se consideră că munca este de valoare egală în cazul în care, pe baza unei comparații între două grupuri de lucrători care nu au fost constituiți în mod arbitrar, activitatea desfășurată este comparabilă, luând în considerare factori precum condițiile de muncă, gradul de responsabilitate conferită lucrătorilor și cerințele fizice sau mentale ale activității”; atrage atenția că trebuie elaborate în acest scop instrumente de evaluare a muncii și criterii de clasificare neutre din punctul de vedere al genului; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felicită Comisia pentru evaluarea cadrului existent privind egalitatea de remunerare la muncă egală sau echivalentă, pentru lansarea unui proces de consultare despre cum se poate îmbunătăți egalitatea de gen în lumea muncii, pentru viitorul raport privind caracterul adecvat al pensiilor și pentru studierea posibilității de a acorda puncte de pensie, în cadrul sistemelor de pensii ocupaționale, în perioadele de întrerupere a carierei pentru îngrijirea persoanelor aflate în întreținere; |
| --- | --- |

53.

| 54. | roagă Comisia să prezinte în următorul an o revizuire a Directivei 2006/54/CE, în conformitate cu recenta evaluare a funcționării și punerii în aplicare a legilor UE privind egalitatea de remunerare și în concordanță cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene; consideră că o astfel de revizuire ar trebui să includă o definiție a „muncii de valoare egală” în toate sectoarele profesionale, care să includă perspectiva de gen, precum și o trimitere la forme multiple de discriminare și măsuri suplimentare pentru a fi siguri că se poate impune respectarea directivei; |
| --- | --- |

54.

| 55. | reamintește rezoluția sa din 30 ianuarie 2020 referitoare la diferența de remunerare între femei și bărbați; cere să se revizuiască imediat Planul de acțiune și să elaboreze, până la sfârșitul lui 2020, un Plan de acțiune nou și ambițios privind diferențele de remunerare între femei și bărbați, care ar trebui să stabilească ținte clare pentru statele membre de reducere a diferenței de remunerare între femei și bărbați în următorii cinci ani și să garanteze că acest ținte sunt luate în considerare în recomandările specifice fiecărei țări; subliniază, în special, necesitatea de a include o perspectivă transversală în noul plan de acțiune; invită Comisia și statele membre să implice partenerii sociali și organizațiile societății civile (OSC) în dezvoltarea noilor politici de eliminare a diferenței de remunerare între femei și bărbați și să îmbunătățească și să dezvolte în continuare statistici, cercetări și analize, pentru a măsura și a monitoriza mai bine progresele înregistrate în eliminarea diferențelor de remunerare între femei și bărbați, acordând o atenție deosebită grupurilor care suferă forme multiple și transversale de discriminare; invită Comisia să acorde atenție factorilor care conduc la diferențele de pensii și să ajute statele membre să le reducă prin stabilirea unui indicator al disparității de gen în materie de pensii, pentru a evalua inegalitățile acumulate pe care le suferă femeile de-a lungul vieții; |
| --- | --- |

55.

| 56. | constată că politicile fiscale au un impact diferit asupra diferitelor tipuri de gospodării; subliniază că impozitarea individuală poate juca un rol esențial în realizarea echității fiscale pentru femei; subliniază impactul negativ al anumitor forme de impozitare asupra ratelor de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor și asupra independenței lor economice și constată că politicile fiscale ar trebui optimizate pentru a întări stimulentele pentru participarea femeilor pe piața muncii; atrage atenția asupra potențialelor consecințe negative ale impozitării comune asupra disparității de gen în ceea ce privește pensiile; atrage atenția că sistemele fiscale ar trebui să elimine ipoteza că gospodăriile își pun în comun și își împart fondurile în mod egal; subliniază impactul pe care îl are sărăcia determinată de menstruație asupra multor femei din Europa din cauza costului mare al produselor de igienă menstruală și a nivelurilor ridicate de impozitare a acestor produse în multe state membre și, prin urmare, îndeamnă statele membre să ia măsuri împotriva acestei discriminări fiscale indirecte și a sărăciei determinate de menstruație; |
| --- | --- |

56.

| 57. | reamintește că finanțarea și politicile fiscale au o puternică componentă de gen; salută angajamentul Comisiei de a integra dimensiunea de gen în CFM, în special în ceea ce privește Fondul social european plus (FSE+), pentru a promova participarea femeilor pe piața muncii, echilibrul dintre viața profesională și cea privată și antreprenoriatul feminin, dar regretă lipsa integrării perspectivei de gen în noul CFM și în fondurile structurale; invită Comisia să promoveze în continuare și să îmbunătățească integrarea dimensiunii de gen în buget; invită statele membre să integreze perspectiva de gen în politicile fiscale, inclusiv auditurile de gen ale politicilor fiscale, pentru a elimina prejudecățile de gen legate de fiscalitate; |
| --- | --- |

57.

| 58. | reamintește încă o dată că este nevoie să se pună un accent mai puternic pe egalitatea de gen în cadrul diferitelor faze ale procesului semestrului european și solicită introducerea unui pilon al egalității de gen și a unui obiectiv global privind egalitatea de gen în strategia care va urma Strategiei Europa 2020; cere insistent includerea unor indicatori clari privind egalitatea de gen și dezvoltarea unor metode statistice și a unei analize pentru monitorizarea progreselor înregistrate în materie de egalitate de gen cu o perspectivă intersecțională în provocările specifice fiecărei țări identificate în tabloul de bord social; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că 70 % din forța de muncă în domeniul sănătății și al asistenței sociale la nivel mondial este reprezentată de femei, care sunt deseori plătite doar cu salariul minim și ale căror condiții de muncă sunt precare și solicită uniformizarea la un nivel superior a salariilor și a condițiilor de muncă în sectoarele dominate în mare măsură de femei, cum ar fi sectorul serviciilor de îngrijire, al sănătății și al comerțului cu amănuntul și eradicarea diferențelor de remunerare între femei și bărbați și a disparităților de gen în ceea ce privește pensiile, precum și a segregării pieței muncii; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită Comisia și statele membre ca, în urma consultării cu partenerii sociali, să elaboreze orientări privind sănătatea și securitatea la locul de muncă care să includă dimensiunea de gen, și care să vizeze în mod specific profesiile din prima linie, pentru a proteja lucrătorii din aceste profesii în cazul unor viitoare epidemii; subliniază că schimbările condițiilor de muncă, cum ar fi munca la distanță, deși permit formule mai suple de muncă și îmbunătățirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată, în același timp, pot influența capacitatea de deconectare și crește volumul de muncă, femeile fiind afectate mult mai mult decât bărbații, ca urmare a rolului lor predominant sau tradițional de persoane care asigură servicii de îngrijire la domiciliu și în familie; invită, prin urmare, Comisia să prezinte o propunere legislativă, care să integreze dimensiunea de gen, referitoare la dreptul de deconectare, precum și o directivă privind bunăstarea mintală la locul de muncă, menită să recunoască anxietatea, depresia și epuizarea drept boli profesionale, precum și să instituie mecanisme de prevenire și de reintegrare a angajaților afectați pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

60.

| 61. | solicită Comisiei să revizuiască Directiva 92/85/CEE, pentru a se asigura că femeile de pe întreg teritoriul Europei pot beneficia de libera circulație a lucrătorilor dintr-o poziție de egalitate cu bărbații (39); |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că statele membre trebuie să prezinte politici și reforme în domeniul pieței muncii bazate pe dovezi și bine concepute, care să îmbunătățească de facto condițiile de muncă ale femeilor și să crească numărul de locuri de muncă de calitate; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită Comisia să prezinte o Strategie europeană privind protecția socială, care să abordeze libera circulație a lucrătorilor și în special feminizarea sărăciei, acordând o atenție deosebită gospodăriilor monoparentale conduse de femei; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază că egalitatea de șanse și nivele mai ridicate ale participării femeilor pe piața forței de muncă pot crește numărul locurilor de muncă, prosperitatea economică și competitivitatea în Europa; solicită Comisiei și statelor membre să stabilească obiective de reducere a numărului locurilor de muncă precare și a fracțiunii de normă involuntară, pentru a îmbunătăți situația femeilor pe piața muncii; |
| --- | --- |

64.

| 65. | invită Comisia să adopte o abordare specifică pentru mamele singure, deoarece acestea sunt deosebit de vulnerabile din punct de vedere economic, câștigă adesea mai puțin decât bărbații și este mai probabil să părăsească piața muncii atunci când devin mame; invită Comisia să sporească, în acest context, aplicarea instrumentelor legale existente privind încasarea transfrontalieră a pensiei alimentare, sensibilizând publicul cu privire la disponibilitatea acestora; îndeamnă Comisia să coopereze strâns cu statele membre pentru a identifica problemele practice legate de încasarea pensiei alimentare în situațiile transfrontaliere și pentru a elabora instrumente în vederea executării eficace a obligațiilor de plată; |
| --- | --- |

65.

| 66. | constată că participarea femeilor pe piața forței de muncă este mai redusă decât cea a bărbaților; subliniază rolul important al reducerii impozitării venitului în încurajarea participării pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

66.

| 67. | îndeamnă statele membre să adopte măsuri suplimentare pentru combaterea discriminării femeilor pe piața muncii; |
| --- | --- |

67.

| 68. | reamintește că lumea muncii rămâne marcată de inegalități în materie de venituri, perspective de carieră, sectoare feminizate, accesul la protecție socială și educație și formare profesională; reamintește că pentru a realiza egalitatea de gen trebuie abordate toate aceste dimensiuni; |
| --- | --- |

68.

| 69. | invită Comisia și statele membre să asigure o participare egală și egalitate de șanse pe piața muncii între bărbați și femei și să combată feminizarea sărăciei în toate formele sale, inclusiv sărăcia la bătrânețe, în special prin includerea dimensiunii de gen în disponibilitatea pensiilor și accesul la drepturi de pensie adecvate pentru a elimina diferențele în materie de pensii între femei și bărbați și prin îmbunătățirea condițiilor de muncă în sectoarele și profesiile feminizate, precum unitățile de cazare, turism, servicii de curățenie și îngrijire; subliniază că este de important să se combată subevaluarea culturală a locurilor de muncă dominate de femei, nevoia de a combate astfel de stereotipuri și suprareprezentarea femeilor în formele atipice de muncă; invită statele membre să le asigure un tratament egal femeilor migrante (inclusiv prin revizuirea sistemului de recunoaștere a calificărilor profesionale), precum și altor grupuri de femei deosebit de vulnerabile; invită Comisia și statele membre să mărească numărul sectoarelor economice în care se poartă negocieri colective și să intensifice implicarea partenerilor sociali în procesul decizional pentru a crea condiții de muncă stabile și de calitate; scoate în relief nevoia de strategii care să încurajeze și să sprijine inițiativele antreprenoriale ale femeilor; |
| --- | --- |

69.

| 70. | constată că proliferarea economiei muncii la cerere are implicații pentru lucrători, care sunt mai puțin sindicalizați, riscând să muncească în condiții precare din cauza unor factori precum instabilitatea orarului de lucru și a veniturilor, drepturi de muncă restrânse, nesiguranță în ceea ce privește protecția socială și pensiile sau lipsa accesului la dezvoltarea carierei și reconversie profesională; este îngrijorat că insecuritatea și precaritatea aferente, agravate de izolarea impusă de criza actuală, au un impact deosebit de negativ asupra femeilor, care duc povara muncii de îngrijire pe o piață a muncii puternic segregată pe genuri, cel mai lovite fiind femeile care suferă mai multe forme de discriminare simultan; invită statele membre să pună în aplicare măsuri specifice de protecție socială pentru femeile care desfășoară activități independente și femeile angajate în economia muncii la cerere; solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a Directivei 2010/41/UE; |
| --- | --- |

70.

| 71. | salută angajamentul Comisiei de a adopta un plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale; subliniază necesitatea de a integra perspectiva de gen, utilizând o abordare intersecțională, în conformitate cu principiile 2 și 3 ale pilonului; |
| --- | --- |

71.

| 72. | subliniază că diferența de remunerare între femei și bărbați din sectorul mass-mediei este mare și că probabilitatea de a se confrunta cu hărțuire, violență, sexism și discriminare este mai mare în cazul jurnalistelor decât în cazul bărbaților; reamintește al doilea capitol din Pilonul european al drepturilor sociale privind condițiile de muncă echitabile; invită, prin urmare, statele membre să protejeze dreptul la condiții de muncă echitabile și sigure pentru toți lucrătorii din sectorul mass-mediei; |
| --- | --- |

72.

| 73. | invită statele membre să ia măsuri pentru a asigura accesul femeilor migrante și refugiate la servicii de asistență medicală, de ocupare a forței de muncă, alimentare și de informare și să reducă riscurile în materie de protecție, în special violența dintre femei și bărbați și traficul de femei; |
| --- | --- |

73.

| 74. | încurajează statele membre să adopte măsuri ferme pentru sancționarea întreprinderilor care nu respectă legislația muncii și care fac discriminări între bărbați și femei; consideră, de asemenea, că ar trebui să se aplice condiționalități la alocarea fondurilor UE către întreprinderile care au standarde de muncă ridicate și care nu discriminează femeile; |
| --- | --- |

74.

| 75. | îndeamnă Comisia să militeze pentru creșterea numărului de femei care ocupă poziții de decizie economică, subliniind avantajele economice și societale ale acestui fapt și împărtășind cele mai bune practici precum indici publici de performanță a întreprinderilor în materie de egalitate; îndeamnă Comisia să continue să colaboreze cu statele membre, precum și cu președinția actuală a UE și cu cele viitoare pentru a depăși urgent impasul din Consiliu și pentru a adopta propunerea de directivă privind femeile în consiliile de administrație și să elaboreze, împreună cu statele membre, o strategie pentru reprezentarea semnificativă a tuturor femeilor din diverse medii în rolurile decizionale, inclusiv în toate instituțiile UE; |
| --- | --- |

75.

| 76. | reamintește că subreprezentarea femeilor în viața publică și politică afectează buna funcționare a instituțiilor și a proceselor democratice; solicită, prin urmare, statelor membre să încurajeze și să sprijine măsuri care să faciliteze participarea echilibrată a bărbaților și a femeilor la procesul decizional la nivel național, regional și local; |
| --- | --- |

76.

| 77. | invită Comisia și statele membre să adopte, pentru a combate fenomenul plafonului de sticlă, măsuri cum ar fi concediul extins pentru creșterea copilului, accesul la servicii de îngrijire a copiilor de calitate, accesibile ca preț, și eliminarea oricărei forme de discriminare directă și indirectă în politica de promovare la locul de muncă; |
| --- | --- |

77.

| 78. | salută sprijinul acordat parității de gen în organismele alese, cum ar fi Parlamentul European; invită la introducerea de măsuri obligatorii precum cotele și accentuează că Parlamentul trebuie să servească drept model în această privință; salută și anunțul Comisiei potrivit căruia aceasta intenționează să conducă prin forța exemplului în ceea ce privește pozițiile de conducere și solicită adoptarea de strategii pentru a garanta o reprezentare semnificativă a femeilor din diverse medii în procesul decizional al Comisiei; ia act de eforturile făcute deja în acest sens în componența actualei Comisii și subliniază că este nevoie ca Parlamentul să aibă un obiectiv la fel de ambițios; invită statele membre să introducă în sistemele lor electorale cote obligatorii pentru a asigura reprezentarea egală a femeilor și a bărbaților atât în cadrul Parlamentului European, cât și în parlamentele naționale; |
| --- | --- |

78.

| 79. | salută angajamentul Comisiei de a promova participarea femeilor în calitate de alegătoare și candidate la alegerile din 2024 pentru Parlamentul European; subliniază, în acest sens, necesitatea unei revizuiri a Actului electoral pentru a oferi posibilitatea înlocuirii temporare a deputaților în Parlamentul European care fac uz de dreptul lor la concediul de maternitate, paternitate sau pentru creșterea copilului; invită Comisia să revizuiască în consecință Actul electoral și invită Consiliul să aprobe această revizuire; |
| --- | --- |

79.

| 80. | face apel ca femeile să își poată realiza planurile de viață și în zonele rurale și periferice; atrage atenția asupra faptului că pentru aceasta este nevoie de un nivel adecvat de infrastructură, că trebuie să se dezvolte noi domenii de activitate, să se faciliteze reintegrarea pe piața muncii și să se promoveze colaborarea dintre diferiții parteneri de cooperare, pentru a sprijini, încuraja, facilita și promova accesul acestor femei pe piața muncii, pentru a asigura șanse egale și a consolida coeziunea socială la sate; |
| --- | --- |

80.

| 81. | subliniază rolul activ și esențial al femeilor în economia zonelor rurale și regretă că persistă diferențe semnificative între bărbați și femei în ceea ce privește ocuparea forței de muncă în agricultură și accesul la securitate socială, formare, concediu de maternitate și la pensii; invită Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să sprijine proiecte care se adresează în special femeilor, vizând crearea unor activități agricole inovatoare în zonele rurale și depopulate pentru a le întări poziția pe piața agricolă, care poate fi o sursă de noi locuri de muncă; invită, de asemenea, Comisia să identifice posibilități de finanțare în cadrul celui de al doilea pilon al politicii agricole comune (PAC) pentru a crește accesul femeilor la terenuri și pentru a aborda condițiile de muncă ale acestora în zonele rurale, în special ale lucrătoarelor sezoniere; |
| --- | --- |

81.

| 82. | invită Comisia să își accelereze eforturile pentru propunerea unor măsuri concrete și a unor fonduri speciale pentru combaterea feminizării sărăciei și a muncii precare, punând un accent special pe femeile care se confruntă cu forme multiple de discriminare; |
| --- | --- |

82.

| 83. | își reiterează apelul adresat Comisiei și statelor membre cu privire la Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la lucrătoarele și îngrijitoarele la domiciliu în UE; îndeamnă Comisia să introducă un cadru pentru profesionalizarea activităților casnice și de îngrijire care să conducă la recunoașterea și standardizarea profesiilor și a competențelor relevante și la posibilitatea consolidării carierei și să încurajeze statele membre să creeze sisteme pentru profesionalizarea, formarea, dezvoltarea continuă a competențelor și recunoașterea calificărilor lucrătoarelor casnice și ale îngrijitoarelor, precum și să înființeze agenții publice pentru ocuparea forței de muncă pentru a crește profesionalizarea; |
| --- | --- |

83.

| 84. | invită statele membre să promoveze și să elaboreze politici în sectorul artelor spectacolului, care să respecte valoarea egalității de șanse, precum și egalitatea de gen în toate activitățile, punând accentul pe atenuarea efectelor negative ale disparităților și ale inegalităților de lungă durată, cum ar fi diviziunea în funcție de gen din sectorul muzicii, unde raportul dintre bărbați și femei este de aproximativ 70 % – 30 % în toate regiunile și în Europa, unde femeile reprezintă 20 % sau mai puțin dintre compozitorii și autorii de piese muzicale înregistrați, câștigă în medie cu 30 % mai puțin decât bărbații care lucrează în acest sector, compun doar 2,3 % dintre lucrările clasice interpretate la concerte și dețin doar 15 % din casele de discuri; |
| --- | --- |

84.

| 85. | își exprimă îngrijorarea cu privire la mobilitatea socială limitată care obstrucționează mobilitatea forței de muncă în rândul femeilor; subliniază că în UE trebuie oferite mai multe posibilități de mobilitate a forței de muncă; |
| --- | --- |

85.

Politici digitale pentru egalitatea de gen

| 86. | regretă subreprezentarea femeilor în economia digitală, în sectorul IA, TIC și STIM în ceea ce privește educația, formarea și ocuparea forței de muncă și atrage atenția asupra riscului de consolidare și reproducere a stereotipurilor și a prejudecăților de gen prin programarea IA și a altor programe; subliniază posibilele beneficii și posibilități, dar și potențialele probleme create de digitalizare femeilor și fetelor și îndeamnă Comisia să asigure adoptarea unor măsuri concrete de integrare a perspectivei de gen în implementarea Strategiei privind piața unică și a Agendei digitale, prevenind din timp orice impact negativ al digitalizării asupra femeilor și fetelor și asigurând o legătură clară între angajamentele privind eliminarea stereotipurilor și acțiuni cuprinzătoare de asigurare a independenței economice a femeilor în formarea pieței digitale a muncii; invită Comisia să propună măsuri concrete pentru ca tehnologiile și IA să fie transformate în instrumente de eradicare a stereotipurilor de gen și să permită fetelor și femeilor accesul în domeniile de studiu STIM și TIC și să rămână pe aceste parcursuri profesionale; |
| --- | --- |

86.

| 87. | invită Comisia și statele membre să trateze problema segregării orizontale și verticale la locul de muncă și practicile discriminatorii în deciziile de recrutare și promovare, incluzând politici care promovează integrarea pe piața muncii a femeilor din grupurile marginalizate; |
| --- | --- |

87.

| 88. | solicită combaterea în continuare a modelelor tradiționale de gen și a repartizării profesiilor și a activităților în funcție de gen, astfel încât să se promoveze schimbări sociale în vederea depășirii prejudecăților și stereotipurilor de gen care persistă; subliniază importanța sensibilizării în acest sens a tuturor celor implicați în procesul de selecție a parcursurilor de studiu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | subliniază importanța accesului la competențe digitale și a dezvoltării acestora pentru femeile în vârstă, femeile din zonele rurale și femeile și fetele aflate în poziții defavorizate, cu acces limitat la noile tehnologii, pentru ca acestea să rămână conectate la viața activă și să păstreze mai ușor legătura cu prietenii și rudele; |
| --- | --- |

89.

| 90. | salută angajamentul Comisiei de a utiliza programul Orizont Europa pentru a oferi informații și soluții cu privire la combaterea posibilelor prejudecăți de gen în domeniul IA; solicită totuși să se utilizeze toate finanțările posibile pentru a sprijini proiectele care încurajează fetele și femeile să își îmbunătățească competențele digitale și care le familiarizează cu STIM; |
| --- | --- |

90.

| 91. | observă că, într-o perioadă precum cea a pandemiei de coronavirus, rolul telemuncii și a muncii la distanță și posibilitățile legate de acestea sunt în creștere; solicită Comisiei să includă rolul telemuncii și al muncii la distanță în cadrul strategiei, ca factor important în obținerea echilibrului dintre viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

91.

Integrarea dimensiunii de gen în toate politicile UE și finanțarea politicilor privind egalitatea de gen

| 92. | subliniază că integrarea perspectivei de gen și integrarea dimensiunii de gen în buget sunt instrumente esențiale pentru a evalua și a viza efectele diferitelor măsuri de politică și moduri de utilizare a bugetului asupra bărbaților și femeilor și ar trebui să fie utilizate pe tot parcursul procesului decizional și al acțiunilor bugetare; |
| --- | --- |

92.

| 93. | reiterează importanța integrării perspectivei de gen ca abordare sistematică pentru a realiza egalitatea de gen; salută, prin urmare, recent-înființatul grup operativ al Comisiei privind egalitatea și solicită ca acest grup operativ să fie bine pregătit și dotat cu resurse adecvate și să prezinte periodic Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen rapoarte cu privire la activitatea sa; subliniază importanța transparenței și a implicării organizațiilor care militează pentru drepturile femeilor și a celor ale societății civile din diverse medii; îndeamnă Comisia să includă dispoziții care să impună obligativitatea pentru direcțiile generale să țină cont de contribuțiile grupului operativ și să elaboreze programe de formare pentru întregul personal, precum și procese de monitorizare și evaluare a integrării dimensiunii de gen, conform misiunii sale; |
| --- | --- |

93.

| 94. | invită Comisia, Parlamentul și Consiliul să creeze un subprogram tematic pentru femeile din zonele rurale prin planurile strategice ale politicii agricole comune finanțate din Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR); subliniază că acest subprogram ar trebui să încurajeze ocuparea forței de muncă în rândul femeilor și antreprenoriatul femeilor utilizând posibilitățile legate de agroturism și dezvoltarea digitalizării la sate, îmbunătățind accesul fermierelor la terenuri, credite și instrumente financiare, la competențe și performanță prin educație, formare și servicii de consiliere, creșterea participării la grupurile de acțiune locală și dezvoltarea unor parteneriate locale în cadrul programului LEADER; solicită, în această privință, alocarea unor fonduri europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă din zonele rurale, inclusiv îmbunătățirea accesului la servicii și dezvoltarea infrastructurii, punând un accent special pe internetul în bandă largă, precum și sprijinirea inițiativelor antreprenoriale și a accesului la credite, capacitând astfel femeile din zonele rurale; invită statele membre să facă schimb de bune practici privind statutul profesional al soților/soțiilor colaboratoare în muncile din sectorul agricol, tratând astfel drepturile de securitate socială ale femeilor, inclusiv concediul de maternitate și drepturile de pensie, și solicită Comisiei să pregătească orientări în această privință; |
| --- | --- |

94.

| 95. | invită Comisia să promoveze antreprenoriatul feminin și accesul la împrumuturi și la finanțare prin capitaluri proprii prin intermediul programelor și fondurilor UE și salută intenția sa de a introduce noi măsuri de promovare a întreprinderilor nou-înființate conduse de femei și a întreprinderilor mici și mijlocii inovatoare în 2020 și de a consolida egalitatea de gen în cadrul programului Orizont Europa; subliniază că cerința privind planurile referitoare la egalitatea de gen din partea solicitanților este un instrument esențial pentru progres în acest domeniu; subliniază necesitatea sensibilizării în legătură cu posibilitățile actuale și viitoare de finanțare din partea UE pentru femeile și femeile antreprenoare și a creșterii vizibilității femeilor-lider pentru a promova modele mai puternice și a elimina stereotipurile existente; |
| --- | --- |

95.

| 96. | subliniază că reacția la epidemia de COVID-19 ar trebui să fie utilizată pentru a crea resurse bugetare suplimentare, pe care statele membre le-ar putea mobiliza pentru a sprijini victimele violenței; |
| --- | --- |

96.

| 97. | este profund îngrijorat de faptul că Pactul verde european și inițiativele conexe nu includ o perspectivă de gen și nicio menționare a egalității de gen; îndeamnă ca integrarea perspectivei de gen să fie inclusă în politicile UE privind mediul și clima, cum ar fi Pactul verde, și accentuează că toate aceste politici trebuie să se bazeze pe evaluări riguroase ale impactului de gen pentru a garanta combaterea inegalităților de gen existente și a altor forme de excluziune socială; invită Comisia să intensifice sprijinul financiar și instituțional pentru a promova politici climatice echitabile din punctul de vedere al genului și a lua măsuri politice ferme pentru a garanta încurajarea participării egale a femeilor în organele decizionale și în politicile naționale și locale privind clima, ceea ce este vital pentru echitatea climatică pe termen lung, precum și să se ofere recunoaștere și susținere femeilor și fetelor ca agenți ai schimbării; |
| --- | --- |

97.

| 98. | invită Comisia să conceapă o foaie de parcurs pentru a îndeplini angajamentele noului Plan de acțiune pentru egalitatea de gen convenit la COP25 și să creeze un punct focal permanent al UE pentru problemele de gen și schimbările climatice, dotat cu resurse bugetare suficiente, pentru a implementa și a monitoriza acțiunile climatice care țin seama de dimensiunea de gen în UE și la nivel mondial; |
| --- | --- |

98.

| 99. | subliniază necesitatea de a spori resursele disponibile pentru programele UE dedicate promovării egalității de gen și a drepturilor femeilor; invită Comisia să își accelereze eforturile de punere în aplicare a integrării dimensiunii de gen în buget ca parte integrantă a procedurii bugetare în toate etapele și liniile sale bugetare și să includă linii bugetare independente pentru acțiuni precis orientate; subliniază că fiecare măsură, mecanism sau strategie nouă ar trebui să facă obiectul unei evaluări a impactului de gen; invită Comisia și Consiliul, în acest context, să investească în economia serviciilor de îngrijire și să adopte un pachet de măsuri în materie de îngrijire pentru Europa pentru a completa Pactul verde european; salută faptul că, pentru prima dată, integrarea perspectivei de gen va fi o prioritate orizontală în CFM și va fi însoțită de o evaluare aprofundată a impactului de gen și de monitorizarea programelor; |
| --- | --- |

99.

| 100. | invită Comisia să ia în considerare egalitatea de gen și o perspectivă a ciclului de viață în elaborarea celor mai recente politici și strategii europene, ceea ce va contribui la creșterea independenței economice a femeilor și la reducerea inegalităților pe termen lung; |
| --- | --- |

100.

| 101. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a se asigura că femeile pot beneficia de șansele create de tranziția către o economie verde; subliniază că dimensiunea de gen ar trebui să fie integrată în politicile de ocupare a forței de muncă legate de sustenabilitate și de tranziția echitabilă, pentru a pune în aplicare politici care să permită un echilibru adecvat între viața profesională și cea privată și să asigure o remunerație egală, un venit decent, dezvoltarea personală și o protecție socială adecvată; îndeamnă ca proiectele finanțate în cadrul programelor de mediu și accesul la investiții pentru combaterea schimbărilor climatice să includă o perspectivă de gen; |
| --- | --- |

101.

| 102. | invită statele membre și Comisia să sporească egalitatea de gen și capacitarea femeilor în sport în general, având în vedere rolul important și incontestabil pe care sportul îl poate juca în a ajuta femeile și fetele să elimine stereotipurile de gen, în întărirea încrederii și a competențelor lor de conducere; invită statele membre și Comisia să ofere platforme eficiente pentru promovarea modelelor feminine și a liderelor cu anvergură internațională, națională și locală; invită statele membre să promoveze și să dezvolte politici de combatere a diferențelor de remunerare și a disparităților premiilor în bani între femei și bărbați, a oricărui tip de violență împotriva femeilor și fetelor în sport și să asigure o reflectare mai mare a femeilor în mass-media sportivă și o prezență mai mare a acestora în funcțiile de decizie; invită Comisia să includă sportul în campania planificată de combatere a stereotipurilor de gen; |
| --- | --- |

102.

| 103. | invită UE să adopte o perspectivă intersecțională și prin prisma egalității de gen pentru a răspunde crizei provocate de epidemia de COVID-19 și să aloce fonduri substanțiale din cadrul Instrumentului pentru redresare și reziliență pentru măsuri de egalitate de gen, în special în sectoarele foarte feminizate, și pentru promovarea drepturilor femeilor și a egalității de gen; solicită ca finanțarea să se bazeze pe un principiu măsurabil de integrare a dimensiunii de gen prin care să se poată garanta o repartizare echitabilă, adecvată și coerentă a fondurilor; mai solicită crearea unui fond dedicat egalității de gen în contextul pandemiei de coronavirus pentru a sprijini combaterea inegalităților existente; |
| --- | --- |

103.

| 104. | reafirmă necesitatea de a integra mai bine perspectiva de gen în viitoarea Strategie de egalitate pentru persoanele cu dizabilități din 2021, acordând atenția cuvenită îmbunătățirii accesului la piața muncii prin măsuri și acțiuni specifice; |
| --- | --- |

104.

| 105. | reamintește rezoluția sa din 29 noiembrie 2018 referitoare la situația femeilor cu dizabilități (40); îndeamnă Comisia să prezinte, în cadrul Strategiei Europene pentru persoanele cu dizabilități după 2020, o propunere consolidată, care să includă desfășurarea unor acțiuni pozitive ce vizează femeile cu dizabilități, pentru a garanta participarea deplină și efectivă a acestora la piața muncii și a elimina discriminarea și prejudecățile cu care se confruntă, inclusiv prin măsuri prin care să se promoveze ocuparea forței de muncă, formarea, plasamentele în muncă, parcursuri profesionale egale, remunerare egală, accesibilitate și înlesniri rezonabile la locul de muncă și învățarea continuă, acordând atenție incluziunii digitale a acestora și necesității de a proteja echilibrul între viața profesională și cea privată; de asemenea, solicită ca măsurile privind decalajul de gen în materie de salarizare, pensii și servicii de îngrijire să vizeze explicit nevoile părinților și ale persoanelor care îngrijesc copii cu dizabilități, în special ale femeilor și familiilor monoparentale; ia act de necesitatea unei Garanții privind drepturile persoanelor cu dizabilități, cu măsuri specifice care să abordeze nevoile femeilor cu dizabilități, precum și a întăririi Garanției pentru tineret; |
| --- | --- |

105.

| 106. | solicită Comisiei să își îndrepte acțiunea mai ales către cele mai vulnerabile femei; solicită, prin urmare, Comisiei să vegheze ca toate acțiunile relevante ale strategiei să nu lasă nicio femeie în urmă; |
| --- | --- |

106.

| 107. | atrage atenția asupra lipsei unei perspective de gen în domeniul sănătății și securității în muncă; subliniază că înglobarea perspectivei de gen ar trebui să fie parte integrantă a procesului de elaborare a politicilor de securitate și sănătate în muncă și a strategiilor de prevenire în toate sectoarele, inclusiv în viitoarea evaluare a cadrului strategic privind sănătatea și securitatea în muncă după 2020 efectuată de către Comisie; îndeamnă Comisia, statele membre și partenerii sociali să considere drept boli profesionale și boli legate de locul de muncă acele maladii care nu au fost încă recunoscute ca atare, acestea fiind deosebit de răspândite în locurile de muncă feminizate, precum și bolile specifice femeilor, pentru a integra egalitatea de gen în domeniul sănătății și al siguranței în profesiile dominate de bărbați, unde există în continuare numeroase lacune, inclusiv în ceea ce privește instalațiile sanitare, echipamentul de lucru sau echipamentul individual de protecție, pentru a asigura protecția maternității și siguranța la locul de muncă și măsurile de revenire în câmpul muncii după concediul de maternitate, precum și pentru a evalua riscurile la locul de muncă în sectoarele feminizate, inclusiv la domiciliu, în cazul muncii și al îngrijirilor la domiciliu; |
| --- | --- |

107.

| 108. | solicită Comisiei, având în vedere beneficiile dovedite ale laptelui matern pentru nou-născuți, să promoveze alăptarea, în special a copiilor născuți prematur; invită Comisia să sprijine politicile care încurajează hrănirea copiilor născuți prematur cu lapte matern atât prin alăptare, cât și prin utilizarea laptelui donat și să promoveze utilizarea transfrontalieră a băncilor de lapte, pentru a garanta că femeile din regiunile de frontieră pot recurge la acest sprijin atunci când au nevoie; |
| --- | --- |

108.

| 109. | îndeamnă toate inițiativele generale în materie de egalitate de gen promovate în cadrul Uniunii Europene să includă o perspectivă privind dizabilitatea; solicită garantarea protecției victimelor cu dizabilități ale violenței de gen care sunt copii instituționalizați sau au un alt regim de capacitate juridică limitat, solicitând în acest scop accesul efectiv la justiție pentru acest grup de persoane, precum și formarea și consolidarea capacităților pentru persoanele care lucrează în serviciile speciale care sunt implicate în acest proces (cum ar fi justiția penală sau personalul medical); solicită crearea unui sistem educațional accesibil și lipsit de stereotipuri care să permită fetelor și femeilor cu dizabilități să își aleagă domeniile de studiu și de muncă, având în vedere dorințele și talentele acestora, fără ca acestea să fie limitate de inaccesibilitate, de prejudecăți și de stereotipuri; sprijină participarea femeilor cu dizabilități ca modele de schimbare în mișcările pentru egalitatea de gen și drepturile femeilor; îndeamnă ca femeile și fetele cu dizabilități, inclusiv cele din instituții, să fie incluse în toate planurile de prevenire pentru a evita cazurile de cancer mamar și de col uterin în statele membre, precum și includerea acestui grup în toate programele de combatere a HIV/SIDA și în alte programe de combatere a bolilor cu transmitere sexuală; solicită ca toți indicatorii și datele colectate în legătură cu aspectele legate de egalitatea de gen să fie defalcate în funcție de vârstă, handicap și gen; |
| --- | --- |

109.

Combaterea reacțiilor de respingere a egalității de gen

| 110. | reiterează nevoia unui schimb regulat de bune practici între statele membre, Comisie și părțile interesate, (cum ar fi personalul medical, autoritățile de reglementare și organizațiile societății civile) în legătură cu aspectele de gen în domeniul sănătății, inclusiv de orientări pentru o educație cuprinzătoare privind sexualitatea și relațiile, SRHR și reacții sensibile la dimensiunea de gen la epidemii; invită Comisia să ia măsuri suplimentare și să acorde sprijin pentru a garanta SRHR în punerea în aplicare a actualei strategii și să includă SRHR în următoarea strategie a UE în domeniul sănătății; invită Comisia să sprijine statele membre în consolidarea sistemelor lor de sănătate, oferind acces universal și de calitate la toate serviciile de asistență medicală și să reducă disparitățile în materie de acces la serviciile de asistență medicală, inclusiv la serviciile SRHR, între statele membre și în interiorul acestora; invită, în acest sens, statele membre să garanteze accesul deplin, în condiții de siguranță și la timp la SRHR și la serviciile de sănătate necesare; |
| --- | --- |

110.

| 111. | solicită Comisiei să țină seama de inegalitățile în materie de sănătate în cadrul viitoarei strategii a UE în domeniul sănătății, care ar trebui să se concentreze asupra accesului la servicii de medicină preventivă în toate etapele vieții, asupra sănătății și siguranței femeilor la locul de muncă și asupra unei abordări specifice de gen în planul european de combatere a cancerului; subliniază încă o dată importanța medicinei și cercetării care ține cont de dimensiunea de gen și accentuează, prin urmare, că investițiile în diferențele dintre femei și bărbați în materie de sănătate ar trebui sprijinite prin intermediul programului Orizont Europa, pentru a permite sistemelor de sănătate să răspundă mai bine nevoilor diferite ale femeilor și bărbaților; |
| --- | --- |

111.

| 112. | invită Comisia să sprijine cercetarea privind contracepția non-hormonală pentru femei, oferindu-le mai multe alternative, precum și să sprijine cercetarea privind contraceptivele pentru bărbați, pentru a asigura egalitatea în materie de acces la mijloacele de contracepție și în utilizarea acestora, precum și responsabilitatea comună; |
| --- | --- |

112.

| 113. | solicită sprijinirea apărătorilor drepturilor femeilor și organizațiilor pentru drepturile femeilor din UE și din întreaga lume, inclusiv a organizațiilor care își desfășoară activitatea în domeniul SRHR și LGBTI + prin acordarea unui sprijin financiar mai mare și rezervat în următorul CFM; subliniază, în plus, dificultățile financiare ale acestora ca urmare a crizei actuale și solicită sporirea finanțării pentru acordarea unui sprijin suficient continuării activității lor; este profund îngrijorat de reacțiile împotriva drepturilor consacrate ale femeilor și împotriva egalității de gen în anumite state membre și, în mod special, de încercările de a incrimina și mai mult asistența la avort și de a submina accesul tinerilor la o educație sexuală completă în Polonia, precum și de reforma adoptată în Ungaria care atacă drepturile persoanelor transgen și intersexuale; solicită monitorizarea permanentă a situației drepturilor femeilor și a egalității de gen în toate statele membre, inclusiv a dezinformării și inițiativelor cu efect de regres din statele membre, precum și crearea unui sistem de alarmă care să evidențieze regresul; invită Comisia să sprijine studiile care analizează legătura între mișcările antidemocratice și atacurile și campaniile de dezinformare în legătură cu drepturile femeilor și cu egalitatea de gen, precum și în legătură cu democrația și invită Comisia să analizeze cauzele profunde ale acestora și să-și intensifice eforturile de a le contracara, creând mecanisme de verificare a informațiilor, contradiscursuri și campanii de sensibilizare; |
| --- | --- |

113.

| 114. | invită Comisia să desfășoare o campanie mondială împotriva atacurilor tot mai intense cu care se confruntă și să asigure eliberarea apărătorilor drepturilor omului, acordând o atenție deosebită apărătorilor drepturilor femeilor; solicită introducerea imediată în Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului a unei anexe vizând recunoașterea și dezvoltarea de strategii și instrumente suplimentare pentru un răspuns mai bun și mai eficace și a preveni situațiile, pericolele și factorii de risc specifici cu care se confruntă apărătorii drepturilor fundamentale ale femeilor; |
| --- | --- |

114.

| 115. | îndeamnă Comisia și statele membre să protejeze femeile care sunt deosebit de vulnerabile la discriminări multiple, recunoscând formele convergente de discriminare cu care se confruntă femeile, pe criterii de gen, etnie, naționalitate, vârstă, handicap, statut social, orientare sexuală și identitate de gen și statut migrator, și să garanteze că acțiunile întreprinse iau în considerare nevoile specifice ale acestor grupuri și constituie un răspuns la aceste nevoi; |
| --- | --- |

115.

| 116. | reamintește rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la necesitatea de a consolida cadrul strategic al UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor post-2020 (41), în care se precizează că, în majoritatea statelor membre, nu s-a observat nicio îmbunătățire în ceea ce privește accesul la locuri de muncă, că există îngrijorări serioase în legătură cu locuințele și s-au înregistrat doar puține progrese în ceea ce privește sărăcia și că este nevoie de o dimensiune de gen puternică în cadrul UE; își exprimă îngrijorarea cu privire la discursul de incitare la ură împotriva romilor în contextul pandemiei de COVID-19 și cu privire la restricțiile suplimentare introduse de unele state membre pentru a plasa comunitățile de romi în carantină și se teme de consecințele negative asupra celor mai vulnerabile grupuri din rândul romilor, cum ar fi fetele, femeile tinere, femeile în vârstă, persoanele cu dizabilități sau persoanele LGBTIQ+; salută adoptarea cadrului strategic al UE privind egalitatea și incluziunea romilor, care permite să se analizeze impactul pe care coronavirusul îl are asupra comunităților rome și să adopte măsuri pentru a evita reacțiile de respingere la adresa acestora; |
| --- | --- |

116.

| 117. | îndeamnă Comisia să stabilească un cadru concret pentru drepturile și protecția lucrătorilor sexuali în timpul crizei și după aceasta; insistă, de asemenea, asupra importanței includerii unor măsuri și strategii care să abordeze discriminarea cu care se confruntă lucrătorii sexuali în ceea ce privește accesul la finanțare, locuințe, asistență medicală, educație și alte servicii; |
| --- | --- |

117.

| 118. | subliniază că mass-media audiovizuală și presa scrisă reprezintă unul dintre sectoarele cu o pondere culturală, socială și economică considerabilă, care reflectă, dar și influențează societatea și cultura; regretă că femeile sunt grav subreprezentate în posturi-cheie de creație din acest sector, inclusiv în industria cinematografică din Europa și din întreaga lume; invită Comisia să combată stereotipurile de gen din mass-media și să promoveze un conținut bazat pe egalitatea de gen; subliniază că este important să se promoveze educația în domeniul mass-mediei și să se ofere tuturor părților interesate relevante inițiative de educație în domeniul mass-mediei care iau în considerare dimensiunea de gen; invită statele membre să adopte o legislație care să interzică publicitatea cu caracter sexist în mass-media și să promoveze instruirea și cursurile practice pe tema combaterii stereotipurilor de gen în școlile de jurnalism, comunicare, mass-media și publicitate; invită Comisia să contribuie la schimbul de bune practici în domeniul publicității sexiste; invită statele membre să elaboreze și să pună în aplicare politici de eradicare a inegalităților persistente din întregul sector audiovizual pentru a oferi șanse mai mari femeilor și fetelor; |
| --- | --- |

118.

Egalitatea de gen prin intermediul relațiilor externe

| 119. | în concordanță cu articolul 8 din TFUE care prevede că UE ar trebui să urmărească în toate acțiunile sale să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei, solicită coerență între politicile interne și cele externe ale UE în privința principiilor discriminării multiple, integrarea perspectivei de gen și a egalității de gen și consolidarea reciprocă a acestora, combătând stereotipurile și normele de gen, precum și practicile nocive și legile discriminatorii și promovând exercitarea egală de către femei a întregii panoplii a drepturilor omului prin intermediul relațiilor externe; evidențiază mai ales, în acest context, politicile comerciale ale UE, cooperarea pentru dezvoltare și politicile privind drepturile omului; subliniază rolul primordial al capacitării femeilor în aplicarea eficientă a politicilor de dezvoltare; reamintește importanța educației pentru capacitarea femeilor și a fetelor atât în UE, cât și în țările partenere; subliniază că educația nu este doar un drept, ci un instrument esențial de combatere a căsătoriilor timpurii și forțate și a sarcinilor adolescentelor; insistă asupra necesității ca politica externă a UE să ajute fetele să continue să meargă la școală și să își continue educația în țările partenere cu prioritate; salută angajamentul reînnoit față de drepturile femeilor și fetelor și raportarea la obiectivele de dezvoltare durabilă și, în special, la ODD 5 ca un cadru esențial pentru strategia privind egalitatea de gen; |
| --- | --- |

119.

| 120. | invită Comisia, în parteneriat cu statele membre, să monitorizeze și să depună eforturi pentru punerea în aplicare pe deplin a Platformei de acțiune de la Beijing, a Programului de acțiune al CIPD și a rezultatelor conferințelor sale de revizuire, precum și a tuturor obiectivelor de dezvoltare durabilă, inclusiv a obiectivelor 3.7 și 5.6, atât în interiorul, cât și în exteriorul UE, utilizând indicatori în conformitate cu cadrul global de indicatori al ONU pentru ODD; |
| --- | --- |

120.

| 121. | salută noul Plan de acțiune pentru egalitatea de gen III (GAPIII), ca instrument esențial pentru promovarea egalității de gen și a capacitării femeilor și fetelor în relațiile externe; subliniază că acest document trebuie să fie însoțit de indicatori clari, măsurabili, limitați în timp, inclusiv o repartizare a rolurilor și responsabilității diferiților actori; salută faptul că noul plan de acțiune menține obiectivul ca 85 % din toate noile programe să contribuie la egalitatea între femei și bărbați; regretă că noul obiectiv ca 20 % din programe să aibă ca obiectiv principal promovarea egalității între femei și bărbați nu a fost stabilit; solicită ca noul Instrument de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională să acorde prioritate egalității de gen și drepturilor femeilor în cadrul programelor geografice și tematice în acest sens; salută schimbarea culturii instituționale a serviciilor Comisiei și a Serviciului European de Acțiune Externă pentru a îndeplini mai eficient angajamentele UE în ceea ce privește drepturile femeilor și egalitatea de gen; |
| --- | --- |

121.

| 122. | invită Comisia să întărească în continuare rolul de catalizator al UE pentru egalitatea de gen la nivel mondial; |
| --- | --- |

122.

| 123. | solicită Comisiei să stimuleze o mai bună înțelegere a nevoilor specifice ale fetelor și femeilor migrante și solicitante de azil în ceea ce privește accesul lor la asistență medicală și la educație, precum și securitatea lor financiară, pentru a preveni riscul de exploatare a acestora și a asigura respectarea drepturilor lor; |
| --- | --- |

123.

| 124. | ia act de faptul că Comisia trebuie să abordeze situația specială a protecției femeilor împotriva violenței de gen în centrele de primire a solicitanților de azil și a migranților și solicită crearea unei infrastructuri adaptate pentru femei și fete și o formare adecvată pentru personalul din aceste structuri, atunci când este cazul; |
| --- | --- |

124.

| 125. | salută o politică comercială a UE bazată pe valori, cu un nivel ridicat de protecție a drepturilor lucrătorilor și a drepturilor de mediu, precum și cu respectarea libertăților fundamentale și a drepturilor omului, inclusiv a egalității între femei și bărbați; reamintește că toate acordurile comerciale și de investiții ale UE trebuie să integreze dimensiunea de gen și să includă un capitol ambițios și aplicabil privind comerțul și dezvoltarea durabilă; salută angajamentul Comisiei de a asigura, pentru prima dată, includerea unui capitol specific privind comerțul și egalitatea între femei și bărbați în Acordul de asociere modernizat cu Chile, sprijinindu-se pe exemplele internaționale existente; |
| --- | --- |

125.

| 126. | își reiterează sprijinul permanent pentru activitatea Comisiei în acest domeniu; |
| --- | --- |

126.

o

o o

| 127. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

127.

---

(1)  Directiva 79/7/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1978 privind aplicarea treptată a principiului egalității de tratament între bărbați și femei în domeniul securității sociale (JO L 6, 10.1.1979, p. 24).

(2)  Directiva 86/613/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1986 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară activități independente, inclusiv agricole, precum și protecția maternității (JO L 359, 19.12.1986, p. 56).

(3)  Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează (JO L 348, 28.11.1992, p. 1).

(4)  Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (JO L 373, 21.12.2004, p. 37).

(5)  Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (JO L 204, 26.7.2006, p. 23).

(6)  Directiva 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE (JO L 68, 18.3.2010, p. 13).

(7)  Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului (JO L 180, 15.7.2010, p. 1).

(8)  JO L 188, 12.7.2019, p. 79.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0039.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0025.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0111.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0080.

(13)  JO C 390, 18.11.2019, p. 19.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0014.

(15)  JO C 162, 10.5.2019, p. 9.

(16)  JO C 346, 27.9.2018, p. 6.

(17)  JO C 331, 18.9.2018, p. 60.

(18)  JO C 263, 25.7.2018, p. 49.

(19)  JO C 252, 18.7.2018, p. 99.

(20)  JO L 69, 8.3.2014, p. 112.

(21)  JO C 76, 28.2.2018, p. 93.

(22)  JO C 356, 4.10.2018, p. 89.

(23)  JO C 285, 29.8.2017, p. 78.

(24)  JO C 11, 12.1.2018, p. 35.

(25)  JO C 298, 23.8.2018, p. 14.

(26)  JO C 363, 28.10.2020, p. 80.

(27)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(28)  JO C 458, 19.12.2018, p. 34.

(29)  JO C 66, 21.2.2018, p. 44.

(30)  JO C 407, 4.11.2016, p. 2.

(31)  Sondajul FRA din 2014, cel mai cuprinzător la nivelul UE în acest domeniu, pe baza datelor din 28 de state membre.

(32)  Comunicarea Comisiei intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152).

(33)  Rezoluția Parlamentului European din 30 ianuarie 2020 referitoare la diferența de remunerare între femei și bărbați (Texte adoptate, P9_TA(2020)0025).

(34)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/gender-employment-gap-costs-europe-eu370-billion-per-year

(35)  JO C 331, 18.9.2018, p. 60.

(36)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0129.

(37)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0101.

(38)  A se vedea Rezoluția Parlamentului din 30 ianuarie 2020 referitoare la diferența de remunerare între femei și bărbați.

(39)  Directiva 2014/54/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind măsurile de facilitare a exercitării drepturilor conferite lucrătorilor în contextul liberei circulații a lucrătorilor (JO L 128, 30.4.2014, p. 8).

(40)  JO C 363, 28.10.2020, p. 164.

(41)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0075.

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/232 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/232

---

P9_TA(2021)0026

Eliminarea decalajului digital dintre femei și bărbați: participarea femeilor la economia digitală

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la eliminarea decalajului digital dintre femei și bărbați: participarea femeilor la economia digitală (2019/2168(INI))

(2021/C 456/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing, adoptate la cea de a patra Conferință mondială privind femeile, desfășurată în 1995, mai ales secțiunea intitulată „Femeile și media”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing, adoptate la cea de a patra Conferință mondială privind femeile, desfășurată în 1995, mai ales secțiunea intitulată „Femeile și media”,

| — | având în vedere Convenția 190 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind violența și hărțuirea, precum și Recomandarea 206 a OIM privind violența și hărțuirea, ambele din 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția 190 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind violența și hărțuirea, precum și Recomandarea 206 a OIM privind violența și hărțuirea, ambele din 2019,

| — | având în vedere documentul final din 16 decembrie 2015 al reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a ONU privind revizuirea generală a implementării rezultatelor Summitului Mondial privind Societatea Informațională, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul final din 16 decembrie 2015 al reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a ONU privind revizuirea generală a implementării rezultatelor Summitului Mondial privind Societatea Informațională,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192) și evaluarea la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a acesteia din 10 mai 2017 intitulată „O piață unică digitală conectată pentru toți” (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192) și evaluarea la jumătatea perioadei a punerii în aplicare a acesteia din 10 mai 2017 intitulată „O piață unică digitală conectată pentru toți” (COM(2017)0228),

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 1, 2, 3 și 20 ale acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 1, 2, 3 și 20 ale acestuia,

| — | având în vedere pilonul II („Crearea condițiilor adecvate pentru dezvoltarea rețelelor și a serviciilor digitale”) și III („Maximizarea potențialului de creștere al economiei europene”) din strategia Comisiei privind piața unică digitală, |
| --- | --- |

—

având în vedere pilonul II („Crearea condițiilor adecvate pentru dezvoltarea rețelelor și a serviciilor digitale”) și III („Maximizarea potențialului de creștere al economiei europene”) din strategia Comisiei privind piața unică digitală,

| — | având în vedere cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020) |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020)

| — | având în vedere studiile Comisiei intitulate „TIC pentru muncă: Competențele digitale la locul de muncă” și „Femeile în era digitală”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiile Comisiei intitulate „TIC pentru muncă: Competențele digitale la locul de muncă” și „Femeile în era digitală”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” (COM(2020)0274),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 1 octombrie 2013 intitulat „Femei active în sectorul TIC”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 1 octombrie 2013 intitulat „Femei active în sectorul TIC”,

| — | având în vedere studiul Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) din 26 ianuarie 2017 intitulat „Gender and Digital Agenda” (Genul și Agenda digitală), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) din 26 ianuarie 2017 intitulat „Gender and Digital Agenda” (Genul și Agenda digitală),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 30 mai 2016 privind dezvoltarea competențelor media și a gândirii critice cu ajutorul educației și formării, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 30 mai 2016 privind dezvoltarea competențelor media și a gândirii critice cu ajutorul educației și formării,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 6 decembrie 2018 intitulate „Egalitatea de gen, tineretul și digitalizarea”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 6 decembrie 2018 intitulate „Egalitatea de gen, tineretul și digitalizarea”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2019 intitulate „Economii caracterizate prin egalitatea de gen în UE: calea de urmat”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 decembrie 2019 intitulate „Economii caracterizate prin egalitatea de gen în UE: calea de urmat”,

| — | având în vedere avizul Comitetului consultativ pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați din 19 decembrie 2018 intitulat „Viitorul strategiei privind egalitatea de gen după 2019: luptele pe care le câștigăm nu rămân niciodată câștigate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului consultativ pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați din 19 decembrie 2018 intitulat „Viitorul strategiei privind egalitatea de gen după 2019: luptele pe care le câștigăm nu rămân niciodată câștigate”,

| — | având în vedere Declarația de angajament privind femeile în sectorul digital, semnată în 2019 de către 27 miniștri ai UE și reprezentanți ai statelor membre, plus Norvegia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de angajament privind femeile în sectorul digital, semnată în 2019 de către 27 miniștri ai UE și reprezentanți ai statelor membre, plus Norvegia,

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 mai 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 mai 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen în UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen în UE (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la Agenda digitală pentru creștere, mobilitate și ocuparea forței de muncă: este timpul să accelerăm (3) și, în special, Marea coaliție pentru competențe și locuri de muncă în domeniul digital, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la Agenda digitală pentru creștere, mobilitate și ocuparea forței de muncă: este timpul să accelerăm (3) și, în special, Marea coaliție pentru competențe și locuri de muncă în domeniul digital,

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la egalitatea de gen și capacitarea femeilor în era digitală (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la egalitatea de gen și capacitarea femeilor în era digitală (5),

| — | având în vedere Forumul Mondial privind Societatea Informațională (WSIS) 2019 privind „Tehnologiile informației și comunicațiilor în vederea realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Forumul Mondial privind Societatea Informațională (WSIS) 2019 privind „Tehnologiile informației și comunicațiilor în vederea realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă”,

| — | având în vedere Forumul WSIS 2020 intitulat „Promovarea transformării digitale și a parteneriatelor globale: Linii de acțiune ale WSIS pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Forumul WSIS 2020 intitulat „Promovarea transformării digitale și a parteneriatelor globale: Linii de acțiune ale WSIS pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD)”,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la emanciparea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (O-000004/2018 – B8-0010/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la emanciparea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (O-000004/2018 – B8-0010/2018),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la capacitarea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la capacitarea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (6),

| — | având în vedere reuniunea sa interparlamentară la nivel de comisii din 2018 cu ocazia Zilei Internaționale a Femeii referitoare la capacitarea femeilor și fetelor în mass-media și TIC, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea sa interparlamentară la nivel de comisii din 2018 cu ocazia Zilei Internaționale a Femeii referitoare la capacitarea femeilor și fetelor în mass-media și TIC,

| — | având în vedere analiza aprofundată intitulată „Empowering women on the Internet” (Capacitarea femeilor pe internet), publicată de Direcția Generală Politici Interne la 30 octombrie 2015 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza aprofundată intitulată „Empowering women on the Internet” (Capacitarea femeilor pe internet), publicată de Direcția Generală Politici Interne la 30 octombrie 2015 (7),

| — | având în vedere studiul intitulat „Cauzele subiacente ale decalajului digital dintre femei și bărbați și posibilele soluții pentru o mai bună incluziune digitală a femeilor și a fetelor”, publicat de Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii la 15 februarie 2018 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Cauzele subiacente ale decalajului digital dintre femei și bărbați și posibilele soluții pentru o mai bună incluziune digitală a femeilor și a fetelor”, publicat de Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii la 15 februarie 2018 (8),

| — | având în vedere studiul intitulat „Violența cibernetică și discursul online de incitare la ură împotriva femeilor”, publicat de Direcția Generală Politici Interne la 16 august 2018 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Violența cibernetică și discursul online de incitare la ură împotriva femeilor”, publicat de Direcția Generală Politici Interne la 16 august 2018 (9),

| — | având în vedere studiul intitulat „Educația și ocuparea forței de muncă în rândul femeilor în domeniul științei, al tehnologiei și al economiei digitale, inclusiv IA și influența sa asupra egalității de gen”, publicat de Direcția Generală Politici Interne la 15 aprilie 2020 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Educația și ocuparea forței de muncă în rândul femeilor în domeniul științei, al tehnologiei și al economiei digitale, inclusiv IA și influența sa asupra egalității de gen”, publicat de Direcția Generală Politici Interne la 15 aprilie 2020 (10),

| — | având în vedere ancheta din 2014 a Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) intitulată „Violența împotriva femeilor: o anchetă la nivelul UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere ancheta din 2014 a Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) intitulată „Violența împotriva femeilor: o anchetă la nivelul UE”,

| — | având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (11),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 iunie 2012 intitulată „Strategia UE pentru perioada 2012-2016 în vederea eradicării traficului de persoane” (COM(2012)0286) și raportul intermediar din 17 octombrie 2014 privind punerea în aplicare a acesteia (SWD(2014)0318), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 iunie 2012 intitulată „Strategia UE pentru perioada 2012-2016 în vederea eradicării traficului de persoane” (COM(2012)0286) și raportul intermediar din 17 octombrie 2014 privind punerea în aplicare a acesteia (SWD(2014)0318),

| — | având în vedere tabloul de bord „Femeile în domeniul digital” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere tabloul de bord „Femeile în domeniul digital” (12),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A9-0232/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A9-0232/2020),

| A. | întrucât, în conformitate cu articolul 8 din TFUE, în toate acțiunile sale, Uniunea trebuie să urmărească să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei; întrucât, pentru a realiza egalitatea de gen, fetele și femeile tinere au nevoie de acces egal la tehnologie și formare digitală și la un mediu online sigur; întrucât obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 5 se referă la egalitatea de gen și la capacitarea femeilor, ceea ce implică utilizarea tehnologiei și a internetului; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu articolul 8 din TFUE, în toate acțiunile sale, Uniunea trebuie să urmărească să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei; întrucât, pentru a realiza egalitatea de gen, fetele și femeile tinere au nevoie de acces egal la tehnologie și formare digitală și la un mediu online sigur; întrucât obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 5 se referă la egalitatea de gen și la capacitarea femeilor, ceea ce implică utilizarea tehnologiei și a internetului;

| B. | întrucât digitalizarea a schimbat fundamental cele mai multe aspecte ale vieții noastre în moduri care creează nenumărate oportunități, dar prezintă și noi provocări; întrucât criza COVID-19 și consecințele acesteia sunt de natură să ducă la schimbări permanente ale vieții în Europa, în care digitalizarea va avea un rol major; întrucât impactul digitalizării asupra perspectivelor de angajare ale femeilor și ramificațiile muncii la distanță trebuie cercetate și evaluate; întrucât echilibrul dintre telemuncă, viața privată și responsabilitățile legate de îngrijire adaugă o presiune suplimentară și, prin urmare, femeile se confruntă cu o mai mare povară emoțională, psihică și socială; întrucât, din cauza pandemiei, piața forței de muncă se confruntă cu provocarea pe care o reprezintă o transformare digitală majoră; |
| --- | --- |

B.

întrucât digitalizarea a schimbat fundamental cele mai multe aspecte ale vieții noastre în moduri care creează nenumărate oportunități, dar prezintă și noi provocări; întrucât criza COVID-19 și consecințele acesteia sunt de natură să ducă la schimbări permanente ale vieții în Europa, în care digitalizarea va avea un rol major; întrucât impactul digitalizării asupra perspectivelor de angajare ale femeilor și ramificațiile muncii la distanță trebuie cercetate și evaluate; întrucât echilibrul dintre telemuncă, viața privată și responsabilitățile legate de îngrijire adaugă o presiune suplimentară și, prin urmare, femeile se confruntă cu o mai mare povară emoțională, psihică și socială; întrucât, din cauza pandemiei, piața forței de muncă se confruntă cu provocarea pe care o reprezintă o transformare digitală majoră;

| C. | întrucât stereotipurile de gen constituie un obstacol serios în calea egalității dintre femei și bărbați, contribuind la segregarea de gen în educație și ocuparea forței de muncă, adâncesc decalajul de gen în sectorul digital și împiedică participarea deplină a femeilor ca utilizatoare, inovatoare și creatoare; întrucât stereotipurile comune asociază abilități intelectuale de înalt nivel cu bărbații mai mult decât cu femeile, iar aceste stereotipuri sunt susținute de copii deja de la vârsta de șase ani, în special fete, și le influențează interesele; |
| --- | --- |

C.

întrucât stereotipurile de gen constituie un obstacol serios în calea egalității dintre femei și bărbați, contribuind la segregarea de gen în educație și ocuparea forței de muncă, adâncesc decalajul de gen în sectorul digital și împiedică participarea deplină a femeilor ca utilizatoare, inovatoare și creatoare; întrucât stereotipurile comune asociază abilități intelectuale de înalt nivel cu bărbații mai mult decât cu femeile, iar aceste stereotipuri sunt susținute de copii deja de la vârsta de șase ani, în special fete, și le influențează interesele;

| D. | întrucât Indicele egalității de gen pe 2019 a scos în evidență inegalități persistente de gen în sectorul digital; |
| --- | --- |

D.

întrucât Indicele egalității de gen pe 2019 a scos în evidență inegalități persistente de gen în sectorul digital;

| E. | întrucât datele Eurostat din 2018 au arătat că aproximativ 1,3 milioane de persoane studiau tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) în Uniunea Europeană și că, în mare parte, fetele și femeile erau o minoritate, reprezentând doar 17 % din totalul studenților din domeniul TIC din UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât datele Eurostat din 2018 au arătat că aproximativ 1,3 milioane de persoane studiau tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) în Uniunea Europeană și că, în mare parte, fetele și femeile erau o minoritate, reprezentând doar 17 % din totalul studenților din domeniul TIC din UE;

| F. | întrucât 73 % dintre băieții cu vârste cuprinse între 15 și 16 ani se simt în largul lor când utilizează dispozitive digitale pe care le cunosc mai puțin, în comparație cu 63 % dintre fetele de aceeași categorie de vârstă, în ciuda faptului că posedă deprinderile de a-i depăși pe băieți în domeniul cunoștințelor digitale (13); |
| --- | --- |

F.

întrucât 73 % dintre băieții cu vârste cuprinse între 15 și 16 ani se simt în largul lor când utilizează dispozitive digitale pe care le cunosc mai puțin, în comparație cu 63 % dintre fetele de aceeași categorie de vârstă, în ciuda faptului că posedă deprinderile de a-i depăși pe băieți în domeniul cunoștințelor digitale (13);

| G. | întrucât stereotipurile de gen influențează în mod semnificativ alegerea materiilor de studiu; întrucât foarte puține adolescente din statele membre ale UE (mai puțin de 3 %) își exprimă interesul de a lucra ca profesionist TIC la vârsta de 30 de ani (14); întrucât profesorii și părinții pot adânci stereotipurile de gen descurajând fetele să urmeze o carieră în domeniul TIC; întrucât eliminarea așteptărilor diferențiate pe bază de gen cu privire la profesii și promovarea modelelor feminine în știință, tehnologie, inginerie și matematică (STIM) și TIC pot încuraja fetele să studieze TIC; |
| --- | --- |

G.

întrucât stereotipurile de gen influențează în mod semnificativ alegerea materiilor de studiu; întrucât foarte puține adolescente din statele membre ale UE (mai puțin de 3 %) își exprimă interesul de a lucra ca profesionist TIC la vârsta de 30 de ani (14); întrucât profesorii și părinții pot adânci stereotipurile de gen descurajând fetele să urmeze o carieră în domeniul TIC; întrucât eliminarea așteptărilor diferențiate pe bază de gen cu privire la profesii și promovarea modelelor feminine în știință, tehnologie, inginerie și matematică (STIM) și TIC pot încuraja fetele să studieze TIC;

| H. | întrucât femeile din sectorul informării și comunicării câștigă cu 19 % mai puțin decât bărbații; întrucât diferența de remunerare între femei și bărbați contribuie în mod direct la disparitatea de gen în ceea ce privește pensiile (15); întrucât nivelul salariilor bărbaților și femeilor trebuie să respecte principiul echității și egalității; |
| --- | --- |

H.

întrucât femeile din sectorul informării și comunicării câștigă cu 19 % mai puțin decât bărbații; întrucât diferența de remunerare între femei și bărbați contribuie în mod direct la disparitatea de gen în ceea ce privește pensiile (15); întrucât nivelul salariilor bărbaților și femeilor trebuie să respecte principiul echității și egalității;

| I. | întrucât, în întreaga lume, femeile, ca grup demografic, nu utilizează internetul la fel de frecvent ca bărbații, fie pentru a instala software-uri, fie pentru a utiliza serviciile de radio și televiziune online, serviciile bancare online sau serviciile de comerț electronic; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în întreaga lume, femeile, ca grup demografic, nu utilizează internetul la fel de frecvent ca bărbații, fie pentru a instala software-uri, fie pentru a utiliza serviciile de radio și televiziune online, serviciile bancare online sau serviciile de comerț electronic;

| J. | întrucât în ultimii câțiva ani s-a înregistrat o creștere a numărului de femei care lucrează în domeniul securității cibernetice, însă cifrele rămân în continuare semnificativ scăzute, femeile reprezentând mai puțin de 20 % din profesioniștii din domeniul securității cibernetice din Europa; |
| --- | --- |

J.

întrucât în ultimii câțiva ani s-a înregistrat o creștere a numărului de femei care lucrează în domeniul securității cibernetice, însă cifrele rămân în continuare semnificativ scăzute, femeile reprezentând mai puțin de 20 % din profesioniștii din domeniul securității cibernetice din Europa;

| K. | întrucât, în viitor, se preconizează că peste 90 % din locurile de muncă vor necesita anumite grade de competențe informatice și competențe digitale; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în viitor, se preconizează că peste 90 % din locurile de muncă vor necesita anumite grade de competențe informatice și competențe digitale;

| L. | întrucât pentru femei este mai greu să își găsească locul în sectorul TIC din cauza mai multor obstacole, cum ar fi stereotipurile și locurile de muncă dominate de bărbați în care nu există diversitate; întrucât există o puternică segregare verticală și orizontală în sectorul TIC, iar femeile sunt adesea supracalificate pentru pozițiile pe care le ocupă; întrucât doar o mică minoritate a femeilor ocupă poziții de ingineri de software cu calificări înalte; |
| --- | --- |

L.

întrucât pentru femei este mai greu să își găsească locul în sectorul TIC din cauza mai multor obstacole, cum ar fi stereotipurile și locurile de muncă dominate de bărbați în care nu există diversitate; întrucât există o puternică segregare verticală și orizontală în sectorul TIC, iar femeile sunt adesea supracalificate pentru pozițiile pe care le ocupă; întrucât doar o mică minoritate a femeilor ocupă poziții de ingineri de software cu calificări înalte;

| M. | întrucât utilizarea și crearea de programe informatice devin factori esențiali pentru transformarea digitală; întrucât disparitatea de gen în ceea ce privește dezvoltatorii și inginerii de software reprezintă un motiv de îngrijorare în ceea ce privește implicarea femeilor în acest sector, precum și eventualele prejudecăți discriminatorii de gen, conștiente și inconștiente, în aplicațiile IA, jocurile video și jucării, precum și în alte aplicații; |
| --- | --- |

M.

întrucât utilizarea și crearea de programe informatice devin factori esențiali pentru transformarea digitală; întrucât disparitatea de gen în ceea ce privește dezvoltatorii și inginerii de software reprezintă un motiv de îngrijorare în ceea ce privește implicarea femeilor în acest sector, precum și eventualele prejudecăți discriminatorii de gen, conștiente și inconștiente, în aplicațiile IA, jocurile video și jucării, precum și în alte aplicații;

| N. | întrucât sondajul FRA privind violența împotriva femeilor arată că 14 % dintre femei au fost victime ale hărțuirii cibernetice de la vârsta de 15 ani (16); întrucât au fost raportate cazuri ridicate de hărțuire sexuală în instituțiile de învățământ STIM, inclusiv în școli, universități și locuri de muncă, ceea ce exclude și mai mult femeile din sector; întrucât multe femei au fost victime ale unor noi forme de hărțuire sexuală și psihologică online în perioada COVID-19, printre care se numără intruziunile nedorite în videoconferințe, urmărirea obsesivă sau amenințările; întrucât sunt necesare de urgență măsuri de combatere a acestor noi forme de hărțuire sexuală și psihologică; întrucât obiectualizarea, hipersexualizarea și exploatarea online a femeilor, în special prin pornografie pe internet, au un efect devastator asupra construirii sexualității și asupra egalității de gen în general; |
| --- | --- |

N.

întrucât sondajul FRA privind violența împotriva femeilor arată că 14 % dintre femei au fost victime ale hărțuirii cibernetice de la vârsta de 15 ani (16); întrucât au fost raportate cazuri ridicate de hărțuire sexuală în instituțiile de învățământ STIM, inclusiv în școli, universități și locuri de muncă, ceea ce exclude și mai mult femeile din sector; întrucât multe femei au fost victime ale unor noi forme de hărțuire sexuală și psihologică online în perioada COVID-19, printre care se numără intruziunile nedorite în videoconferințe, urmărirea obsesivă sau amenințările; întrucât sunt necesare de urgență măsuri de combatere a acestor noi forme de hărțuire sexuală și psihologică; întrucât obiectualizarea, hipersexualizarea și exploatarea online a femeilor, în special prin pornografie pe internet, au un efect devastator asupra construirii sexualității și asupra egalității de gen în general;

| O. | întrucât TIC este un sector cu o proporție scăzută de femei; întrucât un număr mare de femei își abandonează educația de nivel superior, oportunitățile academice și carierele din sectorul TIC (fenomen cunoscut sub numele de „conducta spartă”), în principal din cauza echilibrului precar între viața profesională și cea privată, a constrângerilor organizaționale și a unui mediu dominat de bărbați; întrucât pierderea anuală de productivitate pentru economia europeană ca urmare a faptului că femeile își părăsesc locurile de muncă digitale pentru a deveni inactive este de 16,1 miliarde EUR (17); |
| --- | --- |

O.

întrucât TIC este un sector cu o proporție scăzută de femei; întrucât un număr mare de femei își abandonează educația de nivel superior, oportunitățile academice și carierele din sectorul TIC (fenomen cunoscut sub numele de „conducta spartă”), în principal din cauza echilibrului precar între viața profesională și cea privată, a constrângerilor organizaționale și a unui mediu dominat de bărbați; întrucât pierderea anuală de productivitate pentru economia europeană ca urmare a faptului că femeile își părăsesc locurile de muncă digitale pentru a deveni inactive este de 16,1 miliarde EUR (17);

| P. | întrucât sectorul IT a cunoscut o creștere semnificativă a numărului de femei în consiliile de administrație, dar este și sectorul cu cel mai mare procentaj de consilii de administrație formate exclusiv din bărbați; |
| --- | --- |

P.

întrucât sectorul IT a cunoscut o creștere semnificativă a numărului de femei în consiliile de administrație, dar este și sectorul cu cel mai mare procentaj de consilii de administrație formate exclusiv din bărbați;

| Q. | întrucât competența digitală înseamnă capacitatea de a dobândi, de a prelucra și de a comunica informații digitale și este afectată de contextul sociocultural și economic; întrucât femeile petrec mai mult timp decât bărbații pentru îngrijire neremunerată și activități casnice; întrucât acest lucru le limitează timpul liber, timpul de lucru plătit sau posibilitățile de a dobândi competențe și capacități digitale în utilizarea internetului; întrucât acțiunile care vizează sensibilizarea, combaterea stereotipurilor și a normelor de gen, precum și o mai bună redistribuire a serviciilor neremunerate de îngrijire a copiilor și a activităților casnice ar permite o mai mare participare a femeilor pe piețele forței de muncă și în formare (în sectorul digital) și le-ar permite să dobândească competențe digitale mai bune; |
| --- | --- |

Q.

întrucât competența digitală înseamnă capacitatea de a dobândi, de a prelucra și de a comunica informații digitale și este afectată de contextul sociocultural și economic; întrucât femeile petrec mai mult timp decât bărbații pentru îngrijire neremunerată și activități casnice; întrucât acest lucru le limitează timpul liber, timpul de lucru plătit sau posibilitățile de a dobândi competențe și capacități digitale în utilizarea internetului; întrucât acțiunile care vizează sensibilizarea, combaterea stereotipurilor și a normelor de gen, precum și o mai bună redistribuire a serviciilor neremunerate de îngrijire a copiilor și a activităților casnice ar permite o mai mare participare a femeilor pe piețele forței de muncă și în formare (în sectorul digital) și le-ar permite să dobândească competențe digitale mai bune;

| R. | întrucât doar un procent marginal din investitorii de capital de risc, investitorii providențiali și investitori sunt femei; întrucât fetele au tendința de a studia mai puține materii TIC și STIM, de la școala primară la învățământul secundar până la universitate, iar acest lucru duce la scăderea semnificativă a numărului de femei care lucrează în aceste domenii pe piața muncii și care creează și dețin întreprinderi private și întreprinderi nou-înființate; întrucât procentul mai mic de femei din sectoarele tehnologice are un efect direct asupra tuturor evoluțiilor societale și generează prejudicii legate de tipurile de inovații și de noi tehnologii puse la dispoziția consumatorilor; |
| --- | --- |

R.

întrucât doar un procent marginal din investitorii de capital de risc, investitorii providențiali și investitori sunt femei; întrucât fetele au tendința de a studia mai puține materii TIC și STIM, de la școala primară la învățământul secundar până la universitate, iar acest lucru duce la scăderea semnificativă a numărului de femei care lucrează în aceste domenii pe piața muncii și care creează și dețin întreprinderi private și întreprinderi nou-înființate; întrucât procentul mai mic de femei din sectoarele tehnologice are un efect direct asupra tuturor evoluțiilor societale și generează prejudicii legate de tipurile de inovații și de noi tehnologii puse la dispoziția consumatorilor;

| S. | întrucât tendințele indică o scădere a numărului de femei care urmează studii superioare în domeniul TIC în comparație cu 2011; întrucât femeile reprezintă 17 % dintre cele 8 milioane de specialiști în TIC din UE; întrucât, dacă mai multe femei ar intra pe piața muncii digitale, sectorul ar beneficia enorm de o rezervă de talente neexploatată de competențe și de o varietate de perspective, ceea ce ar putea crea o creștere anuală a PIB-ului de 16 miliarde EUR pentru economia europeană; |
| --- | --- |

S.

întrucât tendințele indică o scădere a numărului de femei care urmează studii superioare în domeniul TIC în comparație cu 2011; întrucât femeile reprezintă 17 % dintre cele 8 milioane de specialiști în TIC din UE; întrucât, dacă mai multe femei ar intra pe piața muncii digitale, sectorul ar beneficia enorm de o rezervă de talente neexploatată de competențe și de o varietate de perspective, ceea ce ar putea crea o creștere anuală a PIB-ului de 16 miliarde EUR pentru economia europeană;

| T. | întrucât, potrivit Raportului Forumului Economic Mondial privind disparitatea de gen la nivel mondial din 2018, doar 22 % dintre profesioniștii din domeniul IA la nivel mondial sunt femei, comparativ cu 78 % care sunt bărbați, ceea ce înseamnă că o diferență de gen de 72 % trebuie eliminată; întrucât, în 2019, 92 USD din fiecare 100 USD investiți în societăți tehnologice europene au mers la echipe fondatoare alcătuite exclusiv din bărbați (18); |
| --- | --- |

T.

întrucât, potrivit Raportului Forumului Economic Mondial privind disparitatea de gen la nivel mondial din 2018, doar 22 % dintre profesioniștii din domeniul IA la nivel mondial sunt femei, comparativ cu 78 % care sunt bărbați, ceea ce înseamnă că o diferență de gen de 72 % trebuie eliminată; întrucât, în 2019, 92 USD din fiecare 100 USD investiți în societăți tehnologice europene au mers la echipe fondatoare alcătuite exclusiv din bărbați (18);

| U. | întrucât incluziunea digitală înseamnă capacitatea tuturor persoanelor și comunităților de a avea acces la TIC și de a le utiliza; întrucât lipsa accesului, a unei oferte accesibile și a educației, precum și așteptările legate de gen și normele socioculturale, participarea redusă la instruirea STIM și TIC, utilizarea limitată a instrumentelor digitale și reducerea activității pe platformele sociale ca urmare a violenței cibernetice împotriva fetelor și femeilor sunt toți factori care le exclud de la incluziunea digitală; întrucât dimensiunea de gen a incluziunii digitale trebuie să facă parte din toate inițiativele și investițiile UE legate de TIC și digitalizare; |
| --- | --- |

U.

întrucât incluziunea digitală înseamnă capacitatea tuturor persoanelor și comunităților de a avea acces la TIC și de a le utiliza; întrucât lipsa accesului, a unei oferte accesibile și a educației, precum și așteptările legate de gen și normele socioculturale, participarea redusă la instruirea STIM și TIC, utilizarea limitată a instrumentelor digitale și reducerea activității pe platformele sociale ca urmare a violenței cibernetice împotriva fetelor și femeilor sunt toți factori care le exclud de la incluziunea digitală; întrucât dimensiunea de gen a incluziunii digitale trebuie să facă parte din toate inițiativele și investițiile UE legate de TIC și digitalizare;

| V. | întrucât incluziunea financiară digitală înseamnă accesul digital la servicii financiare formale și utilizarea celor adaptate nevoilor și furnizate în mod responsabil la un cost accesibil; întrucât legile și normele care pot submina dreptul femeilor de a participa la forța de muncă, de a controla activele, de a înființa și accesa fonduri pentru a dezvolta întreprinderi formale și de a lua propriile decizii economice reprezintă principalele motive ale excluderii financiare a femeilor; întrucât aproximativ un miliard de femei nu au încă acces la servicii financiare formale, pentru că nu dețin documente de identificare, telefoane mobile, competențe digitale și cunoștințe financiare, precum și din cauza produselor necorespunzătoare; întrucât îmbunătățirea accesului la servicii financiare digitale responsabile și utilizarea lor pot contribui la consolidarea puterii economice și a independenței economice a femeilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât incluziunea financiară digitală înseamnă accesul digital la servicii financiare formale și utilizarea celor adaptate nevoilor și furnizate în mod responsabil la un cost accesibil; întrucât legile și normele care pot submina dreptul femeilor de a participa la forța de muncă, de a controla activele, de a înființa și accesa fonduri pentru a dezvolta întreprinderi formale și de a lua propriile decizii economice reprezintă principalele motive ale excluderii financiare a femeilor; întrucât aproximativ un miliard de femei nu au încă acces la servicii financiare formale, pentru că nu dețin documente de identificare, telefoane mobile, competențe digitale și cunoștințe financiare, precum și din cauza produselor necorespunzătoare; întrucât îmbunătățirea accesului la servicii financiare digitale responsabile și utilizarea lor pot contribui la consolidarea puterii economice și a independenței economice a femeilor;

| W. | întrucât capacitatea femeilor de a accesa și utiliza tehnologiile digitale este afectată de numeroși factori, inclusiv de investiții, reglementări și concurență; întrucât femeile și fetele din regiunile rurale și greu accesibile se confruntă cu provocări și bariere în ceea ce privește accesul la internet și la tehnologiile și infrastructura digitale, împiedicându-le să profite pe deplin de potențialul digital al tehnologiei moderne; întrucât, în special în țările în curs de dezvoltare, femeile și fetele din zonele rurale lucrează, în general, în agricultură, iar munca lor este adesea neremunerată și precară, aceste femei ducându-și viața în medii cu un nivel tehnologic foarte redus, unde accesul la tehnologiile digitale este dificil; |
| --- | --- |

W.

întrucât capacitatea femeilor de a accesa și utiliza tehnologiile digitale este afectată de numeroși factori, inclusiv de investiții, reglementări și concurență; întrucât femeile și fetele din regiunile rurale și greu accesibile se confruntă cu provocări și bariere în ceea ce privește accesul la internet și la tehnologiile și infrastructura digitale, împiedicându-le să profite pe deplin de potențialul digital al tehnologiei moderne; întrucât, în special în țările în curs de dezvoltare, femeile și fetele din zonele rurale lucrează, în general, în agricultură, iar munca lor este adesea neremunerată și precară, aceste femei ducându-și viața în medii cu un nivel tehnologic foarte redus, unde accesul la tehnologiile digitale este dificil;

Observații cu caracter general

| 1. | invită Comisia și statele membre să alinieze măsurile de promovare a tranziției digitale la obiectivele Uniunii privind egalitatea de gen; subliniază că tranziția digitală nu ar trebui să lase pe nimeni în urmă; salută angajamentele Comisiei de a stimula participarea femeilor la economia digitală și societatea informațională inclusă în Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025; invită Comisia să abordeze în continuare gravele discrepanțe de gen din sectorul TIC în agenda digitală, în strategia digitală europeană și în toate celelalte politici și inițiative pentru competențe și instruire în digitalizare, cu măsuri concrete care vizează în mod specific o mai mare participare a femeilor și fetelor în acest sector; subliniază că o mai mare participare a femeilor în sectorul digital poate avea un impact important asupra combaterii inegalităților de gen, stereotipurilor și discriminării, îmbunătățind accesul femeilor la piața muncii și condițiile lor de muncă, reducând totodată diferența de remunerare între femei și bărbați; invită Comisia și statele membre să asigure finanțarea adecvată a programelor care vizează atragerea unui număr mai mare de fete și femei să studieze și să lucreze în domeniul STIM, să instituie programe de antreprenoriat care să finanțeze femeile și fetele care demarează proiecte tehnologice sau noi întreprinderi, să dezvolte strategii care vizează o mai bună incluziune digitală a fetelor și femeilor și incluziunea financiară digitală, în domenii legate de STIM, IA și sectorul cercetării și inovării, și să adopte o abordare pe mai multe niveluri pentru a reduce disparitatea de gen la toate nivelurile de educație și de ocupare a forței de muncă din sectorul digital; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să țină seama în mod corespunzător egalitatea de șanse între femei și bărbați și de disparitatea de gen în domeniul digital atunci când negociază programele din cadrul următorului cadru financiar multianual și fondurile și împrumuturile din cadrul planului de redresare și să crească gradul de conștientizare a acestor mecanisme în rândul femeilor; subliniază că integrarea perspectivei de gen și integrarea dimensiunii de gen în buget cu indicatori măsurabili ar trebui să facă parte din politicile de sprijinire a dezvoltării TIC; invită Comisia să asigure integrarea dimensiunii de gen în Actul legislativ privind serviciile digitale și în toate propunerile viitoare legate de domeniul digital; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare deplină a declarației ministeriale de angajament privind „Femeile în sectorul digital”; invită Comisia să monitorizeze punerea în aplicare a planurilor naționale transsectoriale ale statelor membre privind femeile în domeniul digital; |
| --- | --- |

3.

Educație

| 4. | subliniază că este important să se asigure integrarea perspectivei de gen în educația digitală la toate nivelurile, inclusiv în educația extracurriculară, informală și non-formală, inclusiv pentru personalul didactic; solicită strategii specifice pentru diferite categorii de vârstă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încurajează Comisia și statele membre, precum și dezvoltatorii, întreprinderile și universitățile, să abordeze disparitatea de gen din sectorul TIC și să coopereze pentru găsirea de soluții și schimbul de bune practici privind o mai bună integrare a fetelor în materii relevante pentru educația digitală de la o vârstă foarte fragedă; solicită UE și statelor membre să dezvolte, să sprijine și să pună în aplicare acțiunile promovate de ONU și organele sale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia să abordeze în profunzime problema numărului redus de femei care participă la studii și cariere TIC și să asigure o perspectivă de gen solidă în cadrul programului Europa digitală și al planului de acțiune actualizat privind educația digitală, inclusiv accesibilitatea materială și financiară a echipamentelor digitale; invită entitățile educaționale să includă o componentă de gen în toate programele de învățământ din domeniile STIM și TIC, în materialele educaționale și în practicile de predare de la o vârstă fragedă, pentru a încuraja fetele să urmeze și să continue să studieze matematică, programare, cursuri TIC și discipline științifice în școli; încurajează Comisia și statele membre să colaboreze cu instituțiile de învățământ și cu organizațiile societății civile pentru a evalua și a reproiecta formatele educaționale TIC; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că este important ca femeile și fetele să contribuie la determinarea propriului viitor în cadrul STIM și ca TIC să devină o parte integrantă în învățământul preșcolar și primar și ca stereotipurile dăunătoare legate de rolul fetelor și băieților să fie eliminate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia și statele membre să ia în considerare perspectiva de gen în elaborarea politicilor de educație digitală pentru a permite studenților de ambele sexe să facă față provocărilor viitoare; invită Comisia și statele membre să instituie programe de mentorat cu exemple de urmat feminine în domeniul TIC la toate nivelurile de educație; invită Comisia și statele membre să promoveze campanii de sensibilizare adresate atât elevilor, cât și părinților acestora, pentru a combate stereotipurile de gen în cadrul proiectelor școlare și al locurilor de muncă; subliniază importanța recunoașterii femeilor pentru munca lor, astfel încât fetele să nu vadă doar nume de bărbați în manualele științifice, ci să aibă și modele feminine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia și statele membre să sprijine învățarea pe tot parcursul vieții, pentru a facilita tranziția profesională a femeilor către poziții din domeniul TIC, precum și formarea și sistemele de promovare a competențelor digitale, perfecționării și recalificării fetelor și femeilor; subliniază că Recomandarea Consiliului privind educația și formarea profesională și agenda actualizată pentru competențe în Europa trebuie să asigure o perspectivă de gen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia și statele membre să adopte politici și măsuri de abordare a fenomenului „conductei sparte”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită ca egalitatea de gen să devină o parte coerentă și structurală a viitoarei strategii și politici pentru tineret a UE; |
| --- | --- |

11.

Ocuparea forței de muncă și spiritul întreprinzător

| 12. | îndeamnă statele membre să transpună și să pună în aplicare pe deplin Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată și invită Comisia să monitorizeze acest lucru în mod eficient, pentru a se asigura că ambii părinți pot beneficia de concediul de maternitate/paternitate, de îngrijire a copilului sau de îngrijire; încurajează statele membre să ia în considerare TIC ca mijloc de promovare a echilibrului dintre viața profesională și cea privată și să observe tendințele în ceea ce privește digitalizarea pieței muncii, inclusiv a sectorului digital, pentru a-și adapta măsurile existente privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, dacă este necesar, și pentru a-și promova și consolida sistemele care vizează o distribuție egală a responsabilităților de îngrijire; în acest context, încurajează Comisia și statele membre să introducă politici de abordare a situației persoanelor care desfășoară activități independente, în special a femeilor antreprenoare din sectoarele TIC și digitale, precum și a nevoii lor de acces la sistemele de protecție socială, la concediul de maternitate și la îngrijirea copilului; subliniază că munca la distanță le permite femeilor să lucreze de acasă și are potențialul de a conduce la un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată; constată, cu toate acestea, că aceasta trebuie să fie monitorizată și reglementată în mod corespunzător de către statele membre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că diferența de remunerare între femei și bărbați are un impact negativ asupra prestațiilor de securitate socială și asupra decalajului de pensii dintre femei și bărbați în sectorul digital; salută angajamentul Comisiei de a prezenta măsuri obligatorii privind transparența salarială până la sfârșitul anului 2020, ținând seama în mod corespunzător de circumstanțele unice ale întreprinderilor mici și mijlocii din Europa, precum și de diferitele modele de piață a muncii existente în UE, pentru a aborda în mod eficace disparitățile de gen în materie de remunerare și pensii și sărăcia în rândul persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia și statele membre să promoveze egalitatea de gen în întreprinderile din sectorul TIC și din sectoarele conexe și din economia digitală și să adopte politici orizontale de reducere a disparității de gen în economia digitală prin măsuri specifice, inclusiv fonduri europene pentru finanțarea proiectelor conduse de femei în sectorul digital, promovarea unui număr minim de femei cercetătoare care participă la proiecte TIC, cursuri de formare pentru departamentele de resurse umane privind „prejudecățile discriminatorii de gen inconștiente” pentru a promova o recrutare echilibrată din punctul de vedere al genului, elaborarea unor planuri de promovare a egalității între femei și bărbați și politici de marketing neutre, conceperea de sisteme de recompense și stimulente pentru întreprinderile și organizațiile care implementează activ politici neutre din punctul de vedere al genului legate de obiective măsurabile, promovarea integrării dimensiunii de gen în strategiile întreprinderilor privind producția, conceperea și comercializarea produselor TIC, rapoarte anuale privind diversitatea și diferența de remunerare între femei și bărbați din companiile TIC, politicile privind achizițiile publice și/sau orientările privind achiziționarea de servicii TIC de furnizori care respectă echilibrul de gen în componența companiilor lor și a consiliilor de administrație, facilitarea distribuirii de fonduri europene întreprinderilor care țin seama de criteriile echilibrului de gen și încurajează implementarea planurilor și protocoalelor privind egalitatea de gen pentru a îmbunătăți și controla performanțele întreprinderilor în ceea ce privește participarea femeilor, inclusiv la nivelul managementului și al posturilor de conducere, precum și programe de mentorat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre să evalueze pe deplin cauzele și factorii care conduc la o rată ridicată a abandonului de către femei a carierelor digitale; invită Comisia și statele membre să analizeze efectul pe care lipsa echilibrului dintre viața profesională și cea privată îl are asupra capacității femeilor de a participa la cursurile de perfecționare necesare pentru a menține nivelul de competențe necesar în sectorul TIC; invită Comisia și statele membre să dezvolte mecanisme și programe pentru a integra femeile și fetele în inițiativele privind educația, formarea și ocuparea forței de muncă în sectorul digital, indiferent de statutul lor de migrant legal; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia și statele membre să încurajeze spiritul antreprenorial al femeilor și implicarea lor în inovare, să sporească oportunitățile de finanțare pentru femeile antreprenoare și întreprinderile nou-înființate din domeniul digital conduse de femei și să îmbunătățească accesibilitatea fondurilor existente, astfel încât acestea să aibă șanse egale de a concura pe piața unică digitală, și să încurajeze o componență mai echilibrată din punctul de vedere al genului a instituțiilor de finanțare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încurajează Comisia și statele membre să consolideze finanțarea cercetării privind aspectele legate de gen în domeniul TIC; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că este extrem de important să existe mai multe exemple de urmat pentru femei și să se mărească numărul femeilor care ocupă posturi de conducere în sectorul TIC; solicită modelelor masculine să se exprime în favoarea egalității de gen în economia digitală; subliniază necesitatea ca întreprinderile din domeniul TIC să introducă practici în materie de resurse umane care să promoveze diversitatea, cum ar fi echilibrul de gen în posturile de conducere de nivel mediu și superior, precum și în consiliile de administrație ale întreprinderilor; salută intenția declarată a Comisiei de a încuraja adoptarea propunerii de directivă din 2012 privind echilibrul de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă (Directiva privind femeile în consiliile de administrație) și îndeamnă Consiliul să o deblocheze și să o adopte; |
| --- | --- |

18.

Sectoarele cultură, media și audiovizual

| 19. | subliniază influența sectoarelor culturii, mass-mediei, publicității și audiovizualului asupra dezvoltării și intensificării stereotipurilor de gen și promovării barierelor normative și culturale, reproduse prin limbajul și imaginile diseminate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită industria audiovizuală și media să prezinte mai des femeile care lucrează în domeniile STIM și TIC, precum și diversitatea și oportunitățile care există în domeniile respective; invită industriile mass-media să includă femeile în grupurile de discuții, în articolele din ziare și în alte spații în care se conturează opinia publică și discursul pe teme tehnologice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește importanța eliminării prejudecăților de gen, conștiente și inconștiente, din punctul de vedere al genului create de algoritmi, aplicațiile de IA, jocurile video și jucăriile care perpetuează stereotipuri de gen dăunătoare și conduc la o participare redusă a femeilor la domeniile digitale, IA și TIC; subliniază necesitatea de a aborda prejudecățile în materie de inovare din sectorul TIC, în care proiectanții și dezvoltatorii de servicii, software și aplicații pentru utilizatori sunt în principal bărbați, utilizatorii fiind, în principal femei; |
| --- | --- |

21.

Emanciparea civică, politică și economică a femeilor

| 22. | subliniază că TIC pot spori considerabil capacitatea femeilor de a participa la procesele electorale, la consultările publice, la anchete și la dezbateri, precum și de a se organiza și promova drepturile femeilor; invită Comisia și statele membre să ia în considerare dimensiunea de gen în elaborarea inițiativelor de e-guvernare; subliniază eficacitatea utilizării internetului pentru campanii, forumuri și creșterea vizibilității exemplelor de urmat feminine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia și statele membre să colaboreze în mod constructiv cu organizațiile societății civile digitale și să le sprijine, încurajând astfel de organizații să se implice în guvernanța internetului; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să colaboreze îndeaproape și să implice femeile și organizațiile societății civile pentru a răspunde mai bine și a atenua preocupările care există în viața de zi cu zi a femeilor și fetelor atunci când elaborează și pun în aplicare politici publice în domeniul tehnologiei, precum și să promoveze incluziunea economică și digitală a femeilor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încurajează statele membre și Comisia să organizeze campanii de sensibilizare, formare și integrare a egalității de gen pentru a evidenția impactul competențelor în domeniul TIC asupra emancipării economice a femeilor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că este necesar ca femeile să fie încurajate să joace un rol mai critic în proiectarea, dezvoltarea, construcția și întreținerea orașelor inteligente sau a satelor inteligente; |
| --- | --- |

25.

Colectarea datelor

| 26. | salută crearea tabloului de bord „Femeile în domeniul digital” ca parte integrantă a Indicelui economiei și societății digitale (DESI), precum și cei patru noi indicatori propuși de EIGE în raportul său din 2018 intitulat „Egalitatea de gen și tineretul: oportunitățile și riscurile digitalizării; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia și statele membre, precum și platformele și întreprinderile, să colecteze date comparabile defalcate în funcție de gen și de vârstă cu privire la utilizarea TIC, precum și să propună inițiative, inclusiv cercetare, pentru a înțelege și a aborda cauzele profunde ale decalajului digital dintre femei și bărbați; îndeamnă Comisia și statele membre să colecteze și să utilizeze datele defalcate pe sexe existente pentru a promova mai multe cercetări privind interacțiunea diferiților factori care împiedică incluziunea digitală a femeilor și fetelor; subliniază că colectarea armonizată a datelor facilitează compararea și schimbul de date și de exemple de bune practici de către statele membre; |
| --- | --- |

27.

Combaterea violenței bazate pe gen: violența cibernetică

| 28. | recunoaște cu deosebită îngrijorare intensificarea infracțiunilor digitale și a actelor de intimidare, doxing, hărțuire și violență împotriva femeilor în lumea digitală; subliniază importanța alfabetizării digitale și mediatice, a igienei cibernetice și a siguranței cibernetice; solicită fonduri și campanii de sensibilizare și educare a femeilor cu privire la modalitățile de a-și securiza conturile și comunicațiile pentru a se proteja online, precum și de comunicare socială respectuoasă pe internet, pentru a avertiza femeile cu privire la potențialii hărțuitori sau agresori, precum și pentru a le informa cu privire la modul în care pot solicita ajutor în cazul unui incident; consideră că astfel de campanii ar trebui să combată violența de gen și stereotipurile de gen, să educe bărbații cu privire la modul în care să se comporte față de femei online și să asigure libertatea continuă de exprimare și participarea semnificativă a femeilor la discursul public; consideră, în plus, că întreprinderile și dezvoltatorii ar trebui să abordeze violența și abuzurile online bazate pe gen din infrastructurile lor prin mecanisme eficace de raportare și suspendare; invită statele membre să faciliteze canalele de raportare și să sprijine dezvoltarea de instrumente de formare pentru forțele de poliție, sistemul de justiție și sectorul tehnologiei informației și comunicațiilor pentru a permite agențiilor de aplicare a legii să ancheteze și să urmărească penal în mod eficace atacatorii răuvoitori și să sprijine victimele hărțuirii și violenței online; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită instituțiilor, agențiilor și organismelor UE, precum și statelor membre și agențiilor lor de aplicare a legii să coopereze și să ia măsuri concrete pentru a-și coordona acțiunile de combatere a utilizării TIC pentru comiterea de infracțiuni, inclusiv hărțuirea sexuală online și traficul de ființe umane în scopul exploatării sexuale, și să colecteze date defalcate pe sexe privind violența online bazată pe gen; salută anunțarea de către Comisie a unui sondaj privind violența bazată pe gen; îndeamnă Comisia și statele membre să ofere finanțare adecvată pentru dezvoltarea unor soluții de IA care să prevină și să combată violența cibernetică și hărțuirea, exploatarea sexuală online îndreptată împotriva femeilor și a fetelor și hărțuirea la locul de muncă; invită statele membre să își revizuiască dreptul penal pentru a se asigura că noile forme de violență digitală sunt definite, recunoscute și incriminate, precum și să ratifice Convenția OIM din 2019 privind violența și hărțuirea, care se aplică, printre altele, comunicațiilor legate de muncă; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că este esențial pentru realizarea egalității de gen să se conceapă o educație sexuală și relațională cuprinzătoare și adaptată vârstei, care să includă combaterea violenței cibernetice și a hărțuirii sexuale online, precum și combaterea obiectualizării și a hipersexualizării și exploatării sexuale a femeilor online; invită Comisia și statele membre să adopte politici și măsuri pentru a aborda cazurile de hărțuire sexuală în instituțiile de învățământ și școlile STIM, precum și în sectorul TIC; invită angajatorii să adapteze măsurile de resurse umane pentru a combate atât formele vechi, cât și noile forme de hărțuire online, cu cursuri de formare obligatorii și numere de urgență pentru victime; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită măsuri suplimentare obligatorii din punct de vedere juridic și o directivă pentru prevenirea și combaterea violenței bazate pe gen, inclusiv a violenței cibernetice, adesea îndreptată împotriva femeilor din viața publică, din sfera politică sau activistelor, și a discursului online de incitare la ură împotriva femeilor; invită Comisia să se asigure că viitoarea propunere de act legislativ privind serviciile digitale și noul cadru de cooperare între platformele de internet abordează responsabilitățile platformelor online în ceea ce privește discursurile de incitare la ură difuzate de utilizatori și alte conținuturi dăunătoare, abuzive și sexiste, pentru a proteja siguranța online a femeilor; invită Comisia să elaboreze definiții juridice armonizate ale violenței cibernetice și un nou cod de conduită pentru platformele online privind combaterea violenței de gen online; |
| --- | --- |

31.

Domenii emergente

| 32. | invită administrațiile publice naționale și instituțiile UE să colaboreze cu sectorul privat pentru a crea campanii model la nivel european, încurajând tinerele profesioniste să opteze pentru profesiile din domeniul securității cibernetice, ceea ce ar reduce în mod semnificativ lacunele în materie de competențe, ar stimula economia și ar îmbunătăți reziliența globală a industriei securității cibernetice în Europa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază necesitatea unor eforturi de reglementare suplimentare pentru a garanta că IA respectă principiile și valorile egalității de gen și nediscriminării, astfel cum sunt consacrate la articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că este necesar să se aprofundeze înțelegerea, printr-o perspectivă de gen, a domeniilor emergente, cum ar fi procesele decizionale algoritmice, tehnologia blockchain și criptomonedele și monitorizarea datelor, și să se stabilească strategii de abordare a acestora; |
| --- | --- |

34.

Egalitatea de gen în politicile de dezvoltare

| 35. | își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilitatea unei creșteri a decalajului digital dintre femei și bărbați în țările și regiunile în curs de dezvoltare în contextul crizei actuale; subliniază importanța promovării competenței digitale a femeilor și fetelor, a accesibilității digitale și a unei oferte digitale abordabile, ca instrumente pentru a obține egalitatea de gen în strategiile de dezvoltare; subliniază necesitatea de a canaliza fondurile de dezvoltare către promovarea educației digitale a fetelor și femeilor și de a sprijini proiectele conduse de femei în sectorul digital, în special cele cu impact social; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că persoanele cu dizabilități, grupurile etnice și minoritare, femeile care provin din medii socioeconomice diferite, femeile în vârstă și femeile din zonele rurale, precum și femeile refugiate și migrante se pot confrunta cu dificultăți în accesarea serviciilor digitale și a infrastructurii aferente; subliniază importanța unei abordări intersecționale a tuturor inițiativelor de integrare a perspectivei de gen în ceea ce privește îmbunătățirea accesului femeilor la serviciile digitale și a utilizării acestora, precum și a educației și a ocupării forței de muncă în economia și societatea digitală; invită statele membre să combată excluziunea digitală a tuturor grupurilor vulnerabile din societate și să le facă accesibile educația în domeniul TIC, prin adaptarea metodelor de predare și a calendarelor pentru a ține seama de diferiții factori care determină accesul femeilor la educație; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  JO C 264 E, 13.9.2013, p. 75.

(2)  JO C 36, 29.1.2016, p. 18.

(3)  JO C 93, 9.3.2016, p. 120.

(4)  JO C 349, 17.10.2017, p. 56.

(5)  JO C 66, 21.2.2018, p. 44.

(6)  JO C 390, 18.11.2019, p. 28.

(7)  Analiză aprofundată – „Capacitarea femeilor pe internet”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic C – Drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, 30 octombrie 2015.

(8)  Studiu – „Cauzele subiacente ale decalajului digital dintre femei și bărbați și posibile soluții pentru o mai mare incluziune digitală a femeilor și a fetelor”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic C – Drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, 15 februarie 2018.

(9)  Analiză aprofundată – „Violența cibernetică și discursul online de incitare la ură împotriva femeilor”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic C – Drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, 16 august 2018.

(10)  Studiu – „Educația și ocuparea forței de muncă în rândul femeilor în domeniul științific, tehnologic și al economiei digitale, inclusiv IA și influența sa asupra egalității de gen”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic C – Drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, 15 aprilie 2020.

(11)  JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

(12)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-digital-scoreboard

(13)  Indicatorul EIGE nr. 6. Sursă: Fișa informativă a EIGE intitulată „Egalitatea de gen și digitalizarea în Uniunea Europeană”, publicată la 11 octombrie 2018.

(14)  Fișa informativă a EIGE intitulată „Egalitatea de gen și digitalizarea în Uniunea Europeană”, publicată la 11 octombrie 2018.

(15)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/women-ict

(16)  Sondajul FRA -

https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/604979/IPOL_STU(2018)604979_EN.pdf

(17)  Studiul Comisiei intitulat „Women in the Digital Age” (Femeile în era digitală) (2018).

(18)  https://2019.stateofeuropeantech.com/chapter/diversity-inclusion/article/state-di-european-tech/

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/242 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/242

---

P9_TA(2021)0027

Reprimarea opoziției democratice în Hong Kong

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la reprimarea opoziției democratice în Hong Kong (2021/2505(RSP))

(2021/C 456/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 19 iunie 2020 referitoare la legea Republicii Populare Chineze privind securitatea națională în Hong Kong și la necesitatea ca UE să apere gradul ridicat de autonomie al Hong Kong-ului (1) și din 18 iulie 2019 referitoare la situația din Hong Kong (2), rezoluțiile sale din 24 noiembrie 2016 referitoare la cazul lui Gui Minhai, editor deținut în China (3) și din 4 februarie 2016 referitoare la cazul editorilor de carte din Hong Kong dispăruți (4) și rezoluția sa din 17 decembrie 2020 (5), în special în legătură cu importanța creării unei legislații efective care să prevadă obligația de diligență a întreprinderilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 19 iunie 2020 referitoare la legea Republicii Populare Chineze privind securitatea națională în Hong Kong și la necesitatea ca UE să apere gradul ridicat de autonomie al Hong Kong-ului (1) și din 18 iulie 2019 referitoare la situația din Hong Kong (2), rezoluțiile sale din 24 noiembrie 2016 referitoare la cazul lui Gui Minhai, editor deținut în China (3) și din 4 februarie 2016 referitoare la cazul editorilor de carte din Hong Kong dispăruți (4) și rezoluția sa din 17 decembrie 2020 (5), în special în legătură cu importanța creării unei legislații efective care să prevadă obligația de diligență a întreprinderilor,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China, în special cea din 12 septembrie 2018 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-China (6) și cea din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile dintre UE și China (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China, în special cea din 12 septembrie 2018 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-China (6) și cea din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile dintre UE și China (7),

| — | având în vedere recomandările sale anterioare privind Hong Kong-ul, în special cea din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind Hong Kong-ul, la 20 de ani de la retrocedarea acestuia (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările sale anterioare privind Hong Kong-ul, în special cea din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind Hong Kong-ul, la 20 de ani de la retrocedarea acestuia (8),

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant în numele UE din 7 ianuarie 2021 cu privire la arestarea în masă a unor persoane implicate în alegerile primare pro-democrație din iulie 2020 din Hong Kong, declarația purtătorului de cuvânt din 29 decembrie 2020 privind judecarea a zece cetățeni ai Hong Kong-ului, declarația Înaltului Reprezentant în numele UE din 12 noiembrie 2020 cu privire la anularea mandatelor membrilor Consiliului legislativ din Hong Kong, declarația purtătorului de cuvânt din 2 noiembrie 2020 cu privire la arestarea unor actuali și foști deputați pro-democrație în Hong Kong, declarația purtătorului de cuvânt din 24 septembrie 2020 cu privire la arestarea lui Joshua Wong și a altor activiști pro-democrație, declarația purtătorului de cuvânt din 10 august 2020 cu privire la arestările și perchezițiile în temeiul Legii privind securitatea națională din Hong Kong, declarația Înaltului Reprezentant in numele UE din 3 august 2020 privind amânarea alegerilor pentru Consiliul Legislativ din Hong Kong și declarația Înaltului Reprezentant din 1 iulie 2020, în numele Uniunii Europene, cu privire la adoptarea de către Congresul Național al Poporului din China a unei legi în materie de securitate națională vizând Hong Kong-ul, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant în numele UE din 7 ianuarie 2021 cu privire la arestarea în masă a unor persoane implicate în alegerile primare pro-democrație din iulie 2020 din Hong Kong, declarația purtătorului de cuvânt din 29 decembrie 2020 privind judecarea a zece cetățeni ai Hong Kong-ului, declarația Înaltului Reprezentant în numele UE din 12 noiembrie 2020 cu privire la anularea mandatelor membrilor Consiliului legislativ din Hong Kong, declarația purtătorului de cuvânt din 2 noiembrie 2020 cu privire la arestarea unor actuali și foști deputați pro-democrație în Hong Kong, declarația purtătorului de cuvânt din 24 septembrie 2020 cu privire la arestarea lui Joshua Wong și a altor activiști pro-democrație, declarația purtătorului de cuvânt din 10 august 2020 cu privire la arestările și perchezițiile în temeiul Legii privind securitatea națională din Hong Kong, declarația Înaltului Reprezentant in numele UE din 3 august 2020 privind amânarea alegerilor pentru Consiliul Legislativ din Hong Kong și declarația Înaltului Reprezentant din 1 iulie 2020, în numele Uniunii Europene, cu privire la adoptarea de către Congresul Național al Poporului din China a unei legi în materie de securitate națională vizând Hong Kong-ul,

| — | având în vedere declarația de presă a Conferinței președinților din 6 iulie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de presă a Conferinței președinților din 6 iulie 2020,

| — | având în vedere adoptarea la 30 iunie 2020 a Legii privind securitatea națională în Hong Kong de către Comitetul permanent al Congresului Național al Poporului din China, |
| --- | --- |

—

având în vedere adoptarea la 30 iunie 2020 a Legii privind securitatea națională în Hong Kong de către Comitetul permanent al Congresului Național al Poporului din China,

| — | având în vedere declarația miniștrilor de externe ai G7 din 17 iunie 2020 cu privire la Hong Kong, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația miniștrilor de externe ai G7 din 17 iunie 2020 cu privire la Hong Kong,

| — | având în vedere Legea fundamentală a Regiunii Administrative Speciale (RAS) Hong Kong, adoptată la 4 aprilie 1990, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1997, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea fundamentală a Regiunii Administrative Speciale (RAS) Hong Kong, adoptată la 4 aprilie 1990, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1997,

| — | având în vedere Declarația comună din 19 decembrie 1984 adoptată de guvernul Regatului Unit și guvernul Republicii Populare Chineze cu privire la chestiunea Hong Kong-ului, cunoscută și sub denumirea de Declarația comună chino-britanică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 19 decembrie 1984 adoptată de guvernul Regatului Unit și guvernul Republicii Populare Chineze cu privire la chestiunea Hong Kong-ului, cunoscută și sub denumirea de Declarația comună chino-britanică,

| — | având în vedere cel de al 13-lea dialog structurat anual care a avut loc la Hong Kong la 28 noiembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 13-lea dialog structurat anual care a avut loc la Hong Kong la 28 noiembrie 2019,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a VP/ÎR din 12 martie 2019, intitulată „UE-China – O perspectivă strategică” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a VP/ÎR din 12 martie 2019, intitulată „UE-China – O perspectivă strategică” (JOIN(2019)0005),

| — | având în vedere politica „o singură Chină” a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica „o singură Chină” a UE,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 5 ianuarie 2021 poliția din Hong Kong a arestat 53 de reprezentanți ai opoziției democratice și activiști sub acuzația de acțiuni subversive în temeiul Legii privind securitatea națională (LSN) din Hong Kong; întrucât printre cei reținuți s-au aflat organizatorii și candidații la alegerile primare democratice din luna iulie a anului trecut desfășurate în pregătirea alegerilor pentru Consiliul Legislativ al Regiunii Administrative Speciale Hong Kong, foști membri ai Consiliului Legislativ, consilieri districtuali și un avocat american implicat în mișcarea pro-democrație; întrucât, în urma instrucțiunilor primite de la poliția din Hong Kong, băncile au înghețat și fonduri totalizând 1,6 HKD în legătură cu cele 53 de persoane; întrucât, între timp, toate aceste persoane, cu excepția a trei dintre ele, au fost eliberate pe cauțiune în așteptarea unor investigații suplimentare; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 5 ianuarie 2021 poliția din Hong Kong a arestat 53 de reprezentanți ai opoziției democratice și activiști sub acuzația de acțiuni subversive în temeiul Legii privind securitatea națională (LSN) din Hong Kong; întrucât printre cei reținuți s-au aflat organizatorii și candidații la alegerile primare democratice din luna iulie a anului trecut desfășurate în pregătirea alegerilor pentru Consiliul Legislativ al Regiunii Administrative Speciale Hong Kong, foști membri ai Consiliului Legislativ, consilieri districtuali și un avocat american implicat în mișcarea pro-democrație; întrucât, în urma instrucțiunilor primite de la poliția din Hong Kong, băncile au înghețat și fonduri totalizând 1,6 HKD în legătură cu cele 53 de persoane; întrucât, între timp, toate aceste persoane, cu excepția a trei dintre ele, au fost eliberate pe cauțiune în așteptarea unor investigații suplimentare;

| B. | întrucât acestea au fost ultimele dintr-o lungă serie de arestări ale reprezentanților și activiștilor opoziției democratice și de acțiuni îndreptate către subminarea instituțiilor democratice din Hong Kong de la intrarea în vigoare a LSN la 1 iulie 2020; întrucât 93 de membri ai opoziției au fost arestați în virtutea acestei legi de la introducerea ei; întrucât la 1 septembrie 2020 experții în drepturile omului ai ONU au afirmat că legea „implică atât preocupări de legalitate serioase, cât și limitări excesive ale libertății de opinie, exprimare și întrunire pașnică”; |
| --- | --- |

B.

întrucât acestea au fost ultimele dintr-o lungă serie de arestări ale reprezentanților și activiștilor opoziției democratice și de acțiuni îndreptate către subminarea instituțiilor democratice din Hong Kong de la intrarea în vigoare a LSN la 1 iulie 2020; întrucât 93 de membri ai opoziției au fost arestați în virtutea acestei legi de la introducerea ei; întrucât la 1 septembrie 2020 experții în drepturile omului ai ONU au afirmat că legea „implică atât preocupări de legalitate serioase, cât și limitări excesive ale libertății de opinie, exprimare și întrunire pașnică”;

| C. | întrucât Ministrul pentru securitate din Hong Kong a declarat că cei arestați sunt bănuiți de a încerca să paralizeze guvernul prin planurile lor de a-și utiliza drepturile democratice și a câștiga o majoritate a locurilor în legislativ; |
| --- | --- |

C.

întrucât Ministrul pentru securitate din Hong Kong a declarat că cei arestați sunt bănuiți de a încerca să paralizeze guvernul prin planurile lor de a-și utiliza drepturile democratice și a câștiga o majoritate a locurilor în legislativ;

| D. | întrucât numeroase personalități pro-democrație au fost descalificate pe motive politice din funcții alese, în temeiul rezoluției Congresului Național al Poporului din 10 noiembrie 2020 care a impus patriotismul ca o cerință obligatorie pentru deputați, ceea ce a dus la demisia cvasitotalității deputaților opoziției din Consiliul Legislativ; întrucât justiția din Hong Kong, anterior independentă, este din ce în ce mai supusă atacului din partea Partidului Comunist Chinez și a presei controlate de stat; |
| --- | --- |

D.

întrucât numeroase personalități pro-democrație au fost descalificate pe motive politice din funcții alese, în temeiul rezoluției Congresului Național al Poporului din 10 noiembrie 2020 care a impus patriotismul ca o cerință obligatorie pentru deputați, ceea ce a dus la demisia cvasitotalității deputaților opoziției din Consiliul Legislativ; întrucât justiția din Hong Kong, anterior independentă, este din ce în ce mai supusă atacului din partea Partidului Comunist Chinez și a presei controlate de stat;

| E. | întrucât la 15 ianuarie 2021 rețeaua de bandă largă din Hong Kong a blocat un site pro-democrație la cererea autorităților din Hong Kong, în temeiul LSN; întrucât acest prim caz de cenzură a internetului în temeiul LSN suscită îngrijorări că autoritățile din Hong Kong plănuiesc folosirea acestei legislații pentru a limita și mai mult libertatea de exprimare și informare online; întrucât acest fapt ar avea consecințe nocive atât pentru libertățile cetățenești, cât și pentru democrație; |
| --- | --- |

E.

întrucât la 15 ianuarie 2021 rețeaua de bandă largă din Hong Kong a blocat un site pro-democrație la cererea autorităților din Hong Kong, în temeiul LSN; întrucât acest prim caz de cenzură a internetului în temeiul LSN suscită îngrijorări că autoritățile din Hong Kong plănuiesc folosirea acestei legislații pentru a limita și mai mult libertatea de exprimare și informare online; întrucât acest fapt ar avea consecințe nocive atât pentru libertățile cetățenești, cât și pentru democrație;

| F. | întrucât guvernul din Hong Kong a decis să amâne cu un an alegerile pentru Consiliul Legislativ programate inițial pentru 6 septembrie 2020, într-un efort clar de a obstrucționa opoziția, care avea pentru prima oară șansa reală de a câștiga o majoritate; întrucât imediat după intrarea în vigoare a LSN, șefa executivului din Hong Kong, Carrie Lam, a declarat că alegerile primare sunt ilegale și că ar putea să încalce LSN; |
| --- | --- |

F.

întrucât guvernul din Hong Kong a decis să amâne cu un an alegerile pentru Consiliul Legislativ programate inițial pentru 6 septembrie 2020, într-un efort clar de a obstrucționa opoziția, care avea pentru prima oară șansa reală de a câștiga o majoritate; întrucât imediat după intrarea în vigoare a LSN, șefa executivului din Hong Kong, Carrie Lam, a declarat că alegerile primare sunt ilegale și că ar putea să încalce LSN;

| G. | întrucât la 23 august 2020 autoritățile chineze au reținut 12 activiști din Hong Kong care se presupune că încercau să fugă din Hong Kong pe o ambarcațiune; întrucât zece din cei 12 activiști au primit condamnări la închisoare între șapte luni și trei ani sub învinuirea de trecere ilegală a frontierei în cursul unui proces care nu a respectat dreptul acuzaților la garanții procesuale; întrucât unul dintre acești activiști, Kok Tsz-Lun, este un student în vârstă de 19 ani și are dublă cetățenie chineză și portugheză, fiind așadar cetățean al UE; întrucât acuzații au fost reținuți, împiedicați să comunice și judecați la Shenzen; întrucât li s-a refuzat și posibilitatea de a-și alege avocații; |
| --- | --- |

G.

întrucât la 23 august 2020 autoritățile chineze au reținut 12 activiști din Hong Kong care se presupune că încercau să fugă din Hong Kong pe o ambarcațiune; întrucât zece din cei 12 activiști au primit condamnări la închisoare între șapte luni și trei ani sub învinuirea de trecere ilegală a frontierei în cursul unui proces care nu a respectat dreptul acuzaților la garanții procesuale; întrucât unul dintre acești activiști, Kok Tsz-Lun, este un student în vârstă de 19 ani și are dublă cetățenie chineză și portugheză, fiind așadar cetățean al UE; întrucât acuzații au fost reținuți, împiedicați să comunice și judecați la Shenzen; întrucât li s-a refuzat și posibilitatea de a-și alege avocații;

| H. | întrucât au fost reținuți și procesul ținut la Shenzen a încălcat principiile unui proces corect și cu respectarea garanțiilor procesuale; întrucât la 15 ianuarie 2021 avocatului chinez specializat pe drepturile omului Lu Siwei i-a fost retrasă licența de practicare a avocaturii de către Departamentul provincial de justiție Sichuan pentru că l-a reprezentat pe unul dintre cei 12 activiști; întrucât avocatul specializat pe drepturile omului Ren Quanniu a fost audiat la Departamentul provincial de justiție Henan la 19 ianuarie 2021 pentru că a contestat decizia Departamentului de justiție de a iniția procesul de revocare a licenței sale pentru același motiv; întrucât ambii avocați riscă să își piardă licența după ce au încercat să reprezinte activiști din Hong Kong interceptați de autoritățile chineze în încercarea de a fugi în Taiwan la bordul unei ambarcațiuni; întrucât zece diplomați, inclusiv unii reprezentând state membre ale UE, au fost împiedicați să asiste la audierea lui Lu Siwei din Chengdu la 13 ianuarie 2021; |
| --- | --- |

H.

întrucât au fost reținuți și procesul ținut la Shenzen a încălcat principiile unui proces corect și cu respectarea garanțiilor procesuale; întrucât la 15 ianuarie 2021 avocatului chinez specializat pe drepturile omului Lu Siwei i-a fost retrasă licența de practicare a avocaturii de către Departamentul provincial de justiție Sichuan pentru că l-a reprezentat pe unul dintre cei 12 activiști; întrucât avocatul specializat pe drepturile omului Ren Quanniu a fost audiat la Departamentul provincial de justiție Henan la 19 ianuarie 2021 pentru că a contestat decizia Departamentului de justiție de a iniția procesul de revocare a licenței sale pentru același motiv; întrucât ambii avocați riscă să își piardă licența după ce au încercat să reprezinte activiști din Hong Kong interceptați de autoritățile chineze în încercarea de a fugi în Taiwan la bordul unei ambarcațiuni; întrucât zece diplomați, inclusiv unii reprezentând state membre ale UE, au fost împiedicați să asiste la audierea lui Lu Siwei din Chengdu la 13 ianuarie 2021;

| I. | întrucât la 10 august 2020 mogulul media și fondatorul ziarului pro-democrație Apple Daily Jimmy Lai a fost arestat pentru încălcarea LSN; |
| --- | --- |

I.

întrucât la 10 august 2020 mogulul media și fondatorul ziarului pro-democrație Apple Daily Jimmy Lai a fost arestat pentru încălcarea LSN;

| J. | întrucât LSN încalcă clar Declarația comună chino-britanică din 1984 și Legea fundamentală a Regiunii Administrative Speciale Hong Kong din 1990, care garantează autonomia și independența puterii executive, legislative și judecătorești, precum și drepturi și libertăți fundamentale precum libertatea cuvântului, libertatea de întrunire, de asociere și libertatea presei pe o perioadă de 50 de ani de la retrocedarea suveranității; întrucât LSN împiedică, de asemenea, Hong Kong-ul să își respecte obligațiile internaționale în materie de drepturile omului, inclusiv Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), a cărui implementare de către Hong Kong va fi curând trecută în revistă; |
| --- | --- |

J.

întrucât LSN încalcă clar Declarația comună chino-britanică din 1984 și Legea fundamentală a Regiunii Administrative Speciale Hong Kong din 1990, care garantează autonomia și independența puterii executive, legislative și judecătorești, precum și drepturi și libertăți fundamentale precum libertatea cuvântului, libertatea de întrunire, de asociere și libertatea presei pe o perioadă de 50 de ani de la retrocedarea suveranității; întrucât LSN împiedică, de asemenea, Hong Kong-ul să își respecte obligațiile internaționale în materie de drepturile omului, inclusiv Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), a cărui implementare de către Hong Kong va fi curând trecută în revistă;

| K. | întrucât raportul anual al Human Rights Watch afirmă că China traversează cea mai neagră epocă a sa în materie de drepturi ale omului de la masacrul din Piața Tienanmen; |
| --- | --- |

K.

întrucât raportul anual al Human Rights Watch afirmă că China traversează cea mai neagră epocă a sa în materie de drepturi ale omului de la masacrul din Piața Tienanmen;

| L. | întrucât Uniunea Europeană continuă să fie profund îngrijorată în legătură cu LSN a RPC pentru Hong Kong; întrucât aceasta este o problemă sensibilă, cu consecințe de amploare pentru Hong Kong și cetățenii săi, pentru cetățenii UE și cetățenii străini, pentru organizațiile societății civile din UE și internaționale și pentru încrederea mediului de afaceri în Hong Kong; întrucât LSN crește riscul cu care se confruntă cetățenii europeni în Hong Kong; |
| --- | --- |

L.

întrucât Uniunea Europeană continuă să fie profund îngrijorată în legătură cu LSN a RPC pentru Hong Kong; întrucât aceasta este o problemă sensibilă, cu consecințe de amploare pentru Hong Kong și cetățenii săi, pentru cetățenii UE și cetățenii străini, pentru organizațiile societății civile din UE și internaționale și pentru încrederea mediului de afaceri în Hong Kong; întrucât LSN crește riscul cu care se confruntă cetățenii europeni în Hong Kong;

| M. | întrucât UE a susținut totdeauna puternic principiul „o țară, două sisteme” și păstrarea extinsei autonomii a Hong Kong-ului, în concordanță cu Legea fundamentală și cu obligațiile internaționale; întrucât în împrejurările actuale aceste principii sunt pe punctul de a fi subminate ireversibil; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE a susținut totdeauna puternic principiul „o țară, două sisteme” și păstrarea extinsei autonomii a Hong Kong-ului, în concordanță cu Legea fundamentală și cu obligațiile internaționale; întrucât în împrejurările actuale aceste principii sunt pe punctul de a fi subminate ireversibil;

| N. | întrucât în decembrie 2020 UE și China au convenit în principiu asupra Acordului cuprinzător între UE și China privind investițiile (ACI), |
| --- | --- |

N.

întrucât în decembrie 2020 UE și China au convenit în principiu asupra Acordului cuprinzător între UE și China privind investițiile (ACI),

| 1. | solicită eliberarea imediată și necondiționată a celor arestați în Hong Kong în primele două săptămâni din 2021 și a tuturor celor arestați anterior sub acuzații formulate în virtutea LSN și retragerea tuturor acuzațiilor care le sunt aduse; cere autorităților să respecte statul de drept, drepturile omului, principiile democratice și gradul ridicat de autonomie ale Hong Kong-ului, în temeiul principiului „o țară, două sisteme”, așa cum este consacrat în Legea fundamentală a Hong Kong-ului și în conformitate cu obligațiile interne și internaționale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | cere eliberarea imediată și necondiționată a activiștilor din Hong Kong reținuți la 23 august 2020, când se presupune că încercau să fugă la bordul unei ambarcațiuni și retragerea tuturor acuzațiilor care le sunt aduse; invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), să continue, prin intermediul Delegației UE în China, să ofere asistență lui Kok Tsz-Lun, care are dublă cetățenie chineză și portugheză și este deci cetățean al UE, fiind unul dintre cei zece condamnați la Shenzen; solicită autorităților chineze să repună în vigoare licențele apărătorilor acestora, avocații specializați în drepturile omului Lu Siwei și Ren Quanniu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | cere ca toți protestatarii pașnici din Hong Kong care au fost arestați în ultimii ani, inclusiv Joshua Wong, Ivan Lam și Agnes Chow, să fie eliberați și să se retragă toate acuzațiile care le sunt aduse; solicită o anchetă independentă, imparțială, eficace și promptă cu privire la folosirea forței de către poliția din Hong Kong împotriva protestatarilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | cere autorităților din Hong Kong să înceteze să se folosească de LSN pentru a suprima drepturile la libertatea de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere; subliniază că este important să se prevină destituirea membrilor Consiliului districtual, ca pas următor, precum și orice modificare a legii electorale care ar limita și mai mult marja de manevră a taberei pro-democrație, fapt ce contravine garanțiilor juridice prevăzute de Legea fundamentală a Hong Kong-ului și obligațiilor și standardelor internaționale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită retragerea completă a legii intitulate „Decizie a Congresului Național al Poporului privind instituirea și finalizarea sistemului juridic și a mecanismelor de punere în aplicare ale Regiunii Administrative Speciale Hong Kong pentru menținerea securității naționale”, care ar afecta statutul internațional al Hong Kong-ului, erodând autonomia și democrația acestuia, independența sistemului de justiție și respectarea drepturilor omului în această țară; evidențiază că cetățenii Hong Kong-ului ar trebui să se bucure de libertățile și de gradul ridicat de autonomie garantate atât de Legea fundamentală, cât și de PIDCP, la care Hong Kong este stat parte; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reliefează că introducerea LSN reprezintă o încălcare a angajamentelor și obligațiilor RPC în temeiul dreptului internațional, și anume a Declarației comune chino-britanice, împiedică stabilirea unei relații de încredere între China și UE și subminează cooperarea viitoare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este îngrijorat de atacurile tot mai numeroase la adresa sistemului judiciar din Hong Kong ce vin din partea Partidului Comunist Chinez și a presei chineze controlate de stat și urmăresc să pună fățiș sub semnul întrebării independența justiției; este preocupat de faptul că s-ar putea invoca în continuare legea LSN, ca pas următor în subminarea independenței sistemului judiciar din Hong Kong, dat fiind că șefului executivului i se atribuie competența de a numi procurori în cauzele ce țin de securitatea națională și că persoanele acuzate ar putea fi extrădate către China continentală și judecate de instanțele chineze; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apreciază mult decizia guvernului britanic de a crea o cale către obținerea cetățeniei pentru cei peste un milion de rezidenți ai Hong Kong-ului care dețin pașapoarte de cetățeni britanici de peste mări; condamnă amenințările Chinei că își va retrage recunoașterea acestor pașapoarte ca document de călătorie valabil și este îngrijorat de ultimele informații, potrivit cărora China ar lua în considerare să excludă deținătorii de pașapoarte de cetățeni britanici de peste mări din funcțiile publice din Hong Kong sau chiar să le refuze dreptul de a vota la alegerile din Hong Kong; invită Consiliul, SEAE și Comisia să își îmbunătățească coordonarea pentru a pune în aplicare cu succes și efectiv pachetul de măsuri pentru Hong Kong, adoptat în iulie 2020; invită SEAE să facă o evaluare mai transparentă a acestor măsuri, inclusiv a caracterului urgent al creării unui „sistem de bărci de salvare” pentru cetățenii din Hong Kong, în cazul în care drepturile omului și libertățile fundamentale se vor deteriora și mai mult; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă întregul personal diplomatic al UE și al statelor europene să facă tot posibilul pentru a oferi protecție și sprijin activiștilor pașnici din Hong Kong, printre altele, participând la procese, cerând să facă vizite în închisori și contactând consecvent și hotărât autoritățile locale, aplicând în întregime Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și alte politici relevante ale UE, inclusiv noul Plan de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația; |
| --- | --- |

9.

| 10. | este profund tulburat de relatările conform cărora autoritățile din Hong Kong iau în considerare urmărirea penală a deputaților danezi Uffe Elbæk și Katarina Ammitzbøll pentru că l-au ajutat pe activistul din Hong Kong Ted Hui să plece în exil în Marea Britanie; consideră că acuzațiile propuse împotriva deputaților danezi sunt ilegitime și false și se declară extrem de îngrijorat de hotărârea Partidului Comunist Chinez de a contracara vocile disidente din Hong Kong în întreaga lume democratică printr-o aplicare extrateritorială a LSN; îndeamnă China să elibereze cetățenii UE reținuți pe nedrept, cum ar fi cetățeanul irlandez Richard O'Halloran; în plus, invită Comisia să evalueze riscurile aferente modului în care i-ar putea afecta pe cetățenii europeni LSN în Hong Kong; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rămâne deosebit de revoltat de faptul că editorul suedez Gui Minhai este ținut în continuare în detenție și cere ca UE și statele sale membre să intervină ferm și constant la cel mai înalt nivel pentru a-i asigura eliberarea; cere să fie pus în libertate Kok Tsz-Lun, care are dublă cetățenie, chineză și portugheză, și cere să i se permită accesul la personalul consular portughez și la o consiliere pe care să o aleagă singur; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută deciziile statelor membre ale UE și ale altor parteneri internaționali de a suspenda tratatele de extrădare cu Hong Kong; subliniază că este important să se continue monitorizarea proceselor și evaluarea posibilelor implicații ale LSN în afara Hong Kong-ului, precum și pregătirea de răspunsuri la acestea; își reia apelul către statele membre de a-și suspenda tratatele de extrădare cu Republica Populară Chineză, pentru a împiedica, de exemplu, extrădarea uigurilor, a cetățenilor Hong Kong-ului, a tibetanilor sau a disidenților chinezi din Europa pentru a fi judecați în cadrul unor procese politice în RPC; |
| --- | --- |

12.

| 13. | condamnă rolul pe care l-au avut unele bănci cu sediul în Europa, care au ajutat autoritățile chineze să se folosească de LSN înghețând activele și conturile bancare aparținând foștilor parlamentari și liderilor religioși pro-democrație; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că Hong Kong s-a bucurat de acces la internetul deschis, dar este îngrijorat de faptul că LSN conferă poliției puterea de a ordona furnizorilor de internet să blocheze site-urile web; se declară deosebit de îngrijorat de recentele declarații ale furnizorului de servicii de internet „Hong Kong Broadband Network” potrivit cărora intenționează să blocheze, în temeiul LSN, orice site care ar putea incita la „acțiuni ilegale” și, în consecință, de riscul considerabil ca Hong Kong-ul să fie integrat în firewallul chinez; îndeamnă autoritățile din Hong Kong să retragă imediat toate ordinele de blocare care au fost deja emise și să restabilească accesul deplin la internet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă Consiliul să își intensifice discuțiile referitoare la pachetul de măsuri pentru Hong Kong și evaluarea acestora și să examineze posibilitatea de a introduce sancțiuni îndreptate împotriva anumitor persoane din Hong Kong și China, inclusiv Carrie Lam, Teresa Yeuk-wah Cheng, Xia Baolong, Xiaoming Zhang, Luo Huining, Zheng Yanxiong, Ping-kien Tang, Wai-Chung Lo și Ka-chiu Lee, în cadrul regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului, luând în considerare, în cursul anului 2021, necesitatea categorică de a restabili drepturile civile și politice și respectarea condiției ca reprezentanții opoziției democratice să fie eliberați și să li se permită să participe la viitoarele alegeri, în deplină conformitate cu Legea fundamentală a RAS Hong Kong; |
| --- | --- |

15.

| 16. | regretă faptul că decizia privind încheierea politică a acordului cuprinzător între UE și China privind investițiile nu a dat curs cererilor Parlamentului, formulate în rezoluțiile sale anterioare referitoare la Hong Kong, de a folosi negocierile în materie de investiții ca pe o pârghie menită să păstreze gradul înalt de autonomie a Hong Kong-ului, precum și drepturile și libertățile sale fundamentale; regretă că, grăbindu-se să ajungă la acest acord fără a lua măsuri concrete împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului, cum ar fi, de exemplu, cele din Hong Kong, din provincia Xinjiang și din Tibet, UE riscă să-și submineze credibilitatea ca actor global în domeniul drepturilor omului subliniază că Parlamentul va examina cu atenție acordul, inclusiv dispozițiile sale privind drepturile lucrătorilor, și reamintește Comisiei că va ține seama de situația drepturilor omului în China, inclusiv în Hong Kong, atunci când i se va solicita să aprobe acordul de investiții sau viitoarele acorduri comerciale cu RPC; |
| --- | --- |

16.

| 17. | îndeamnă UE și toate statele sale membre să acționeze unite și cu hotărâre în direcția înființării unui organism independent al ONU de monitorizare a Chinei, lărgind proactiv coalițiile țărilor cu opinii similare, organizând o reuniune în format „Arria” referitoare la China în cadrul Consiliului de Securitate al ONU, îndemnându-l pe Înaltul Comisar ONU pentru Drepturile Omului să lanseze o anchetă a Consiliului pentru Drepturile Omului privind încălcările și îndemnându-l pe Secretarul General al ONU să numească un trimis special pentru China; îndeamnă SEAE și statele membre ale Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU să își intensifice eforturile de a semnala public îngrijorările referitoare la încălcările drepturilor omului săvârșite de China, de exemplu, luând inițiativa de a solicita, în cadrul ciclului de reuniuni ale Consiliului din 2021, o sesiune extraordinară privind situația drepturilor omului în China, inclusiv în Hong Kong, și subliniază că faptul că China este membră a Consiliului pentru Drepturile Omului o obligă să respecte un standard mai ridicat de garantare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită UE să insiste ca Secretarul General al ONU sau Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului să numească un trimis special sau un raportor special al ONU pentru situația din Hong Kong, alăturându-se inițiativei președinților comisiilor de afaceri externe ale Regatului Unit, Canadei, Australiei și Noii Zeelande; invită Consiliul și VP/ÎR să colaboreze cu comunitatea internațională pentru a înființa un grup internațional de contact privind Hong Kong-ul; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită comunitatea internațională să-și onoreze promisiunile făcute populației din Hong Kong și să ia măsuri urgente și fără precedent pentru a trage China la răspundere pentru aceste încălcări ale dreptului internațional; cere din nou UE și statelor sale membre să ia în considerare sesizarea Curții Internaționale de Justiție pe motiv că decizia Chinei de a impune Hong Kong-ului legislația privind securitatea națională și aplicarea ulterioară a acesteia încalcă Declarația comună chino-britanică și PIDCP; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută noul dialog bilateral UE-SUA privind China, lansat la 23 octombrie 2020; solicită o coordonare mai bună cu partenerii internaționali, inclusiv cu noua administrație americană, cu privire la toate aspectele relațiilor cu RPC și Hong Kong; insistă ca drepturile omului să fie unul dintre principalele puncte de pe agenda viitorului dialog UE-SUA, cu un accent deosebit pe situația din Hong Kong; |
| --- | --- |

20.

| 21. | observă că politica RPC de a abandona abordarea „o țară, două sisteme” a înstrăinat foarte mult poporul taiwanez și subliniază că este dispus să coopereze cu parteneri internaționali pentru a contribui la asigurarea democrației în Taiwan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului și parlamentului Republicii Populare Chineze, precum și șefei executivului și adunării parlamentare a Regiunii Administrative Speciale Hong Kong. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0174.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0004.

(3)  JO C 224, 27.6.2018, p. 78.

(4)  JO C 35, 31.1.2018, p. 46.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0375.

(6)  JO C 433, 23.12.2019, p. 103.

(7)  JO C 399, 24.11.2017, p. 92.

(8)  JO C 369, 11.10.2018, p. 156.

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/247 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/247

---

P9_TA(2021)0028

Situația drepturilor omului în Turcia, mai ales cazurile lui Selahattin Demirtas și ale altor prizonieri de conștiință

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la situația drepturilor omului din Turcia, în special cazul lui Selahattin Demirtaş și al altor prizonieri de conștiință (2021/2506(RSP))

(2021/C 456/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Turcia, în special rezoluția din 8 februarie 2018 referitoare la situația actuală a drepturilor omului în Turcia (1), cea din 13 martie 2019 referitoare la Raportul Comisiei pe 2018 privind Turcia (2), precum și cea din 19 septembrie 2019 referitoare la situația din Turcia, în special la îndepărtarea din funcție a primarilor aleși (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Turcia, în special rezoluția din 8 februarie 2018 referitoare la situația actuală a drepturilor omului în Turcia (1), cea din 13 martie 2019 referitoare la Raportul Comisiei pe 2018 privind Turcia (2), precum și cea din 19 septembrie 2019 referitoare la situația din Turcia, în special la îndepărtarea din funcție a primarilor aleși (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020 privind politica de extindere a UE (COM(2020)0660), însoțită de Raportul pe 2020 privind Turcia (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020 privind politica de extindere a UE (COM(2020)0660), însoțită de Raportul pe 2020 privind Turcia (SWD(2020)0355),

| — | având în vedere Cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului (4) care privește regimul mondial de sancțiuni în materie de drepturi ale omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului (4) care privește regimul mondial de sancțiuni în materie de drepturi ale omului,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 și 11 decembrie 2020, precum și alte concluzii relevante ale Consiliului și ale Consiliului European privind Turcia, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 și 11 decembrie 2020, precum și alte concluzii relevante ale Consiliului și ale Consiliului European privind Turcia,

| — | având în vedere Hotărârea Marii Camere a Curții Europene pentru Drepturile Omului (CEDO) din 22 decembrie 2020 în cauza Demirtaş/Turcia (14305/17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Marii Camere a Curții Europene pentru Drepturile Omului (CEDO) din 22 decembrie 2020 în cauza Demirtaş/Turcia (14305/17),

| — | având în vedere Hotărârea Curții Europene pentru Drepturile Omului (CEDO) din 20 noiembrie 2018 în cauza Demirtaş/Turcia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții Europene pentru Drepturile Omului (CEDO) din 20 noiembrie 2018 în cauza Demirtaş/Turcia,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Turcia este țară candidată la aderarea la UE și membru de multă vreme al Consiliului Europei; întrucât, ca membru al Consiliului Europei, Turcia este parte la Convenția europeană a drepturilor omului și are obligația de a aplica prevederile și jurisprudența CEDO; |
| --- | --- |

A.

întrucât Turcia este țară candidată la aderarea la UE și membru de multă vreme al Consiliului Europei; întrucât, ca membru al Consiliului Europei, Turcia este parte la Convenția europeană a drepturilor omului și are obligația de a aplica prevederile și jurisprudența CEDO;

| B. | întrucât, începând cu mijlocul lunii septembrie 2020, poliția turcă a efectuat razii matinale ample în întreaga Turcie, reținând zeci de politicieni, activiști politici, avocați și alți actori ai societății civile sub acuzații legate de „terorism”; întrucât la 31 decembrie 2020 a intrat în vigoare o nouă lege privind prevenirea finanțării proliferării armelor de distrugere în masă, din care doar șase articole includ mijloace și reglementări de combatere a finanțării terorismului, restul articolelor acordând ministerului turc de interne și președintelui competențe largi de a restrânge activitățile organizațiilor neguvernamentale (ONG-uri), parteneriatelor de afaceri, grupurilor și asociațiilor independente și de a le diminua rolul; |
| --- | --- |

B.

întrucât, începând cu mijlocul lunii septembrie 2020, poliția turcă a efectuat razii matinale ample în întreaga Turcie, reținând zeci de politicieni, activiști politici, avocați și alți actori ai societății civile sub acuzații legate de „terorism”; întrucât la 31 decembrie 2020 a intrat în vigoare o nouă lege privind prevenirea finanțării proliferării armelor de distrugere în masă, din care doar șase articole includ mijloace și reglementări de combatere a finanțării terorismului, restul articolelor acordând ministerului turc de interne și președintelui competențe largi de a restrânge activitățile organizațiilor neguvernamentale (ONG-uri), parteneriatelor de afaceri, grupurilor și asociațiilor independente și de a le diminua rolul;

| C. | întrucât dl Selahattin Demirtaş, fost membru al Parlamentului Turciei între 2007 și 2018, fost copreședinte al Partidului Democratic Popular din Turcia (HDP) și candidat la alegerile prezidențiale din 2014 și 2018 (obținând 9,76 % și 8,32 % din voturi), este reținut de peste patru ani în baza unor acuzații nefondate și în ciuda a două hotărâri ale CEDO în favoarea eliberării sale; |
| --- | --- |

C.

întrucât dl Selahattin Demirtaş, fost membru al Parlamentului Turciei între 2007 și 2018, fost copreședinte al Partidului Democratic Popular din Turcia (HDP) și candidat la alegerile prezidențiale din 2014 și 2018 (obținând 9,76 % și 8,32 % din voturi), este reținut de peste patru ani în baza unor acuzații nefondate și în ciuda a două hotărâri ale CEDO în favoarea eliberării sale;

| D. | întrucât dl Demirtaş a fost reținut inițial la 4 noiembrie 2016 împreună cu alți opt parlamentari ai HDP, aleși în mod democratic, inclusiv fosta copreședintă a HDP, dna Figen Yüksekdağ, și a fost pus sub acuzația de „membru al unei organizații teroriste”, „răspândire a propagandei teroriste” și de comitere a multor alte infracțiuni, ceea ce a reprezentat începutul asaltului în desfășurare al guvernului turc asupra partidului, în cadrul unui registru mai larg de urmăriri penale și arestări motivate politic; întrucât, deși a câștigat 65 de primării în întreaga țară la alegerile locale din 2019, doar șase primari HDP își exercită încă mandatul, restul lor fiind îndepărtați din funcție sau arestați și înlocuiți cu administratori numiți de guvern; |
| --- | --- |

D.

întrucât dl Demirtaş a fost reținut inițial la 4 noiembrie 2016 împreună cu alți opt parlamentari ai HDP, aleși în mod democratic, inclusiv fosta copreședintă a HDP, dna Figen Yüksekdağ, și a fost pus sub acuzația de „membru al unei organizații teroriste”, „răspândire a propagandei teroriste” și de comitere a multor alte infracțiuni, ceea ce a reprezentat începutul asaltului în desfășurare al guvernului turc asupra partidului, în cadrul unui registru mai larg de urmăriri penale și arestări motivate politic; întrucât, deși a câștigat 65 de primării în întreaga țară la alegerile locale din 2019, doar șase primari HDP își exercită încă mandatul, restul lor fiind îndepărtați din funcție sau arestați și înlocuiți cu administratori numiți de guvern;

| E. | întrucât la 20 septembrie 2019, în aceeași zi în care dl Demirtaş ar fi trebuit eliberat în conformitate cu decizia celei de a 26-a Curți cu jurați din Istanbul, procurorul șef din Ankara a invocat o anchetă latentă, deschisă cu mult timp în urmă, ca motiv de arestare din nou a dlui Demirtaş și a dnei Yüksekdağ; întrucât, dl Demirtaş rămâne, prin urmare, în arest preventiv în legătură cu o anchetă privind protestele din octombrie 2014 împotriva asediului orașului Kobane de către ISIS, ce criticau inacțiunea și tăcerea guvernului turc în fața unui masacru iminent, care au degenerat în violențe și au dus la pierderea a zeci de vieți omenești; |
| --- | --- |

E.

întrucât la 20 septembrie 2019, în aceeași zi în care dl Demirtaş ar fi trebuit eliberat în conformitate cu decizia celei de a 26-a Curți cu jurați din Istanbul, procurorul șef din Ankara a invocat o anchetă latentă, deschisă cu mult timp în urmă, ca motiv de arestare din nou a dlui Demirtaş și a dnei Yüksekdağ; întrucât, dl Demirtaş rămâne, prin urmare, în arest preventiv în legătură cu o anchetă privind protestele din octombrie 2014 împotriva asediului orașului Kobane de către ISIS, ce criticau inacțiunea și tăcerea guvernului turc în fața unui masacru iminent, care au degenerat în violențe și au dus la pierderea a zeci de vieți omenești;

| F. | întrucât, la 22 decembrie 2020, Marea Cameră a CEDO a hotărât că, prin reținerea inițială a dlui Demirtaş și prelungirea ulterioară a detenției sale cu peste 4 ani, guvernul turc a avut ca obiectiv ascuns împiedicarea dlui Demirtaş să își desfășoare activitățile politice, privarea alegătorilor de reprezentantul lor ales și „înăbușirea pluralismului și limitarea libertății de dezbatere politică: baza conceptului de societate democratică”, încălcând articolul 18 din Convenția europeană a drepturilor omului; întrucât în hotărârea finală s-a concluzionat că nu există motive suficiente pentru continuarea detenției și a dispus din nou eliberarea imediată a dlui Demirtaş; întrucât, potrivit CEDO, Turcia a încălcat, de asemenea, libertatea de exprimare (articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului), dreptul la libertate și la siguranță [articolul 5 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (3) din Convenție] și dreptul de a alege și de a fi ales [articolul 3 alineatul (1) din Convenție]; întrucât CEDO nu a identificat nicio legătură clară între discursurile dlui Demirtaş și infracțiunile de terorism; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 22 decembrie 2020, Marea Cameră a CEDO a hotărât că, prin reținerea inițială a dlui Demirtaş și prelungirea ulterioară a detenției sale cu peste 4 ani, guvernul turc a avut ca obiectiv ascuns împiedicarea dlui Demirtaş să își desfășoare activitățile politice, privarea alegătorilor de reprezentantul lor ales și „înăbușirea pluralismului și limitarea libertății de dezbatere politică: baza conceptului de societate democratică”, încălcând articolul 18 din Convenția europeană a drepturilor omului; întrucât în hotărârea finală s-a concluzionat că nu există motive suficiente pentru continuarea detenției și a dispus din nou eliberarea imediată a dlui Demirtaş; întrucât, potrivit CEDO, Turcia a încălcat, de asemenea, libertatea de exprimare (articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului), dreptul la libertate și la siguranță [articolul 5 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (3) din Convenție] și dreptul de a alege și de a fi ales [articolul 3 alineatul (1) din Convenție]; întrucât CEDO nu a identificat nicio legătură clară între discursurile dlui Demirtaş și infracțiunile de terorism;

| G. | întrucât, la 7 ianuarie 2021, o instanță penală turcă a aprobat punerea sub acuzare a 108 persoane, printre care foștii copreședinți ai HDP, dl Demirtaş și dna Yüksekdağ, în cadrul unei anchete privind incidentele teroriste din 2014 soldate cu morți, respingând solicitările CEDO de eliberare a dlui Demirtaş și cerând 38 de pedepse cu închisoare pe viață, fără drept de apel, pentru inculpați, dintre care 27 se află în arest; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 7 ianuarie 2021, o instanță penală turcă a aprobat punerea sub acuzare a 108 persoane, printre care foștii copreședinți ai HDP, dl Demirtaş și dna Yüksekdağ, în cadrul unei anchete privind incidentele teroriste din 2014 soldate cu morți, respingând solicitările CEDO de eliberare a dlui Demirtaş și cerând 38 de pedepse cu închisoare pe viață, fără drept de apel, pentru inculpați, dintre care 27 se află în arest;

| H. | întrucât, în pofida hotărârii Curții Constituționale a Turciei din 9 iunie 2020, potrivit căreia arestarea preventivă de durată a dlui Demirtaş îi încalcă drepturile constituționale, acesta rămâne deținut într-o închisoare de înaltă securitate de tip Edirne F; întrucât el este doar una dintre numeroasele persoane încarcerate în mod nelegitim în Turcia pentru acuzații motivate politic; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în pofida hotărârii Curții Constituționale a Turciei din 9 iunie 2020, potrivit căreia arestarea preventivă de durată a dlui Demirtaş îi încalcă drepturile constituționale, acesta rămâne deținut într-o închisoare de înaltă securitate de tip Edirne F; întrucât el este doar una dintre numeroasele persoane încarcerate în mod nelegitim în Turcia pentru acuzații motivate politic;

| I. | întrucât declarațiile politice repetate făcute la cel mai înalt nivel de funcționarii guvernului turc și de liderii coaliției de guvernământ despre cazul dlui Demirtaş, precum și intervalul scurt dintre declarațiile politice și acțiunile în mod clar ilegale ale sistemului judiciar oferă și mai multe dovezi cu privire la motivațiile politice ale cazului și subminează grav independența sistemului judiciar turc; |
| --- | --- |

I.

întrucât declarațiile politice repetate făcute la cel mai înalt nivel de funcționarii guvernului turc și de liderii coaliției de guvernământ despre cazul dlui Demirtaş, precum și intervalul scurt dintre declarațiile politice și acțiunile în mod clar ilegale ale sistemului judiciar oferă și mai multe dovezi cu privire la motivațiile politice ale cazului și subminează grav independența sistemului judiciar turc;

| J. | întrucât, într-un alt caz, la 10 decembrie 2019, CEDO a hotărât că arestarea preventivă a unei figuri proeminente a societății civile, dl Osman Kavala, încalcă Convenția europeană a drepturilor omului și că autoritățile turce trebuie să asigure eliberarea imediată a dlui Kavala; întrucât, în pofida hotărârii CEDO, la 9 octombrie 2020, Tribunalul din Istanbul a prelungit detenția dlui Kavala sub acuzația de spionaj și tentativă de răsturnare a ordinii constituționale în timpul protestelor din Parcul Gezi din 2013; întrucât Turcia a continuat să acționeze încălcând Convenția europeană a drepturilor omului prin faptul că nu l-a eliberat pe dl Kavala, în ciuda apelurilor Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, |
| --- | --- |

J.

întrucât, într-un alt caz, la 10 decembrie 2019, CEDO a hotărât că arestarea preventivă a unei figuri proeminente a societății civile, dl Osman Kavala, încalcă Convenția europeană a drepturilor omului și că autoritățile turce trebuie să asigure eliberarea imediată a dlui Kavala; întrucât, în pofida hotărârii CEDO, la 9 octombrie 2020, Tribunalul din Istanbul a prelungit detenția dlui Kavala sub acuzația de spionaj și tentativă de răsturnare a ordinii constituționale în timpul protestelor din Parcul Gezi din 2013; întrucât Turcia a continuat să acționeze încălcând Convenția europeană a drepturilor omului prin faptul că nu l-a eliberat pe dl Kavala, în ciuda apelurilor Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei,

| 1. | solicită eliberarea imediată și necondiționată a dlui Demirtaş în conformitate cu hotărârea CEDO din 2018, confirmată prin hotărârea Marii Camere a acesteia din 22 decembrie 2020, și renunțarea la toate acuzațiile împotriva lui și a doamnei Yüksekdağ, foști copreședinți ai partidului de opoziție HDP, precum și împotriva celorlalți membri ai partidului aflați în detenție; subliniază că autoritățile turce trebuie să le permită să își exercite mandatele democratice în mod independent și fără să se confrunte cu amenințări și obstacole; își reiterează sprijinul pentru toți cei care continuă să depună eforturi pentru a pune capăt acestor acte de nedreptate flagrantă, precum și altora similare, și pentru a readuce Turcia pe calea unei democrații depline; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește autorităților turce că neeliberarea dlui Demirtaş constituie o încălcare directă a Convenției europene a drepturilor omului, precum și a legislației sale interne, o prelungire nejustificată a încălcării drepturilor dlui Demirtaş și o încălcare flagrantă a obligației Turciei de a pune în aplicare hotărârile CEDO; insistă că hotărârea CEDO înseamnă că autoritățile turce trebuie să îl elibereze imediat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | evidențiază că CEDO a considerat că arestarea preventivă îndelungată și ilegală a dlui Demirtaş este motivată politic; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la practicile nelegitime și la declarațiile politice despre acest caz, care sugerează că guvernul turc a intervenit în procedurile judiciare legate de detenția prelungită a dlui Demirtaş; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei să examineze de urgență, în cadrul următoarei sale reuniuni din 21 martie 2021, refuzul Turciei de a aplica hotărârea Marii Camere a CEDO în cauza Demirtaş/Turcia, să adopte o declarație în această privință și să ia măsurile necesare pentru a se asigura că guvernul Turciei pune în aplicare această hotărâre fără întârziere; este pe deplin încrezător că președinția germană a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei va lua toate măsurile adecvate și necesare pentru a asigura punerea în aplicare a hotărârii Marii Camere în cazul dlui Demirtaş; invită Delegația UE la Consiliul Europei să își intensifice eforturile pentru a asigura punerea în aplicare a hotărârilor CEDO privind Turcia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă modul în care autoritățile turce l-au tratat pe dl Demirtaş, care încalcă drepturile sale în temeiul CEDO, al Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice și al dreptului intern turc, precum și demnitatea sa umană, astfel cum sunt consacrate la articolul 17 din Constituția Republicii Turcia; consideră prelungirea ilegală a detenției dlui Demirtaş timp de peste 4 de ani drept o pedeapsă crudă și motivată politic, care cauzează prejudicii personale și politice ireparabile lui, familiei sale și partidului său; invită Turcia să se abțină de la noi măsuri de intimidare împotriva sa și să îi garanteze drepturile omului, astfel cum sunt consacrate în Constituția Turciei și în dreptul european și internațional; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisia și statele membre să continue să aducă în discuție cu interlocutorii lor turci cazul dlui Demirtaş și toate celelalte cazuri ale unor apărători ai drepturilor omului, avocați, jurnaliști, politicieni și cadre universitare care sunt supuși detenției arbitrare și să le ofere sprijin diplomatic și politic; invită Comisia și statele membre să crească gradul de utilizare a granturilor de urgență pentru apărătorii drepturilor omului și să asigure punerea în aplicare deplină a Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului de către Delegația UE și reprezentanțele diplomatice ale statelor membre în Turcia; îndeamnă Delegația Uniunii Europene în Turcia să continue să monitorizeze îndeaproape cazul dlui Demirtaş și al altor prizonieri, inclusiv prin participarea la procesele acestora, și să continue să aducă în discuție situația lor cu autoritățile turce; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este profund îngrijorat de faptul că sistemul judiciar și autoritățile turce nu iau în considerare hotărârile CEDO și că, din ce în ce mai des, instanțele inferioare turce nu respectă hotărârile Curții Constituționale din Turcia; invită Turcia să asigure respectarea deplină a dispozițiilor Convenției europene a drepturilor omului, precum și a hotărârilor CEDO; solicită cooperarea sa deplină cu Consiliul Europei în ceea ce privește consolidarea statului de drept, a drepturilor minorităților, a democrației și a drepturilor fundamentale; speră că CEDO își va putea accelera procesul de pronunțare a hotărârilor în numeroase cazuri care implică situația din Turcia; îndeamnă guvernul turc să se asigure că toate persoanele își exercită dreptul fundamental la un proces echitabil și la examinarea cazurilor lor de către un sistem judiciar pe deplin independent și funcțional, în conformitate cu standardele internaționale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | este profund îngrijorat de atacurile și presiunile constante asupra partidelor de opoziție, în special de vizarea continuă, specifică și motivată politic a HDP și a organizațiilor sale de tineret de către autoritățile turce, care subminează buna funcționare a sistemului democratic, și invită autoritățile turce să înceteze imediat reprimarea acestora; își exprimă îngrijorarea deosebită cu privire la dezbaterea în curs privind închiderea HDP și ridicarea imunităților a nouă parlamentari HDP din cauza acelorași proteste referitoare la Kobane din octombrie 2014 pentru care este deținut dl Demirtaş; subliniază cazul lui Cihan Erdal, membru al aripii tinere a Partidului Verde/Stânga din Turcia, care a fost reținut la 25 septembrie 2020 și pus sub acuzare la 7 ianuarie 2021 împreună cu peste 100 de inculpați, inclusiv Selahattin Demirtaş, în cadrul „cauzei Kobane”; este profund îngrijorat de hărțuirea politică și judiciară continuă a dnei Canan Kaftancıoğlu, președinta la nivelul provinciei Istanbul a Partidului Popular Republican (CHP), care a fost condamnată în septembrie 2019 la aproape 10 ani de închisoare într-o cauză motivată politic, pentru care este pendinte o hotărâre a Curții Supreme, și care a fost pusă sub acuzare în decembrie 2020 într-o nouă cauză, fiind pasibilă de o altă pedeapsă de 10 ani; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la restrângerea spațiului de acțiune al societății civile și la deteriorarea continuă a drepturilor și libertăților fundamentale și a statului de drept în Turcia; reliefează, în special, îngrijorările în legătură cu regresele susținute înregistrate de Turcia în ceea ce privește independența sistemului judiciar; invită autoritățile turce să pună capăt hărțuirii judiciare a apărătorilor drepturilor omului, a cadrelor universitare, a jurnaliștilor, a liderilor spirituali, a avocaților și a membrilor comunității lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale, ale căror drepturi fundamentale au fost încălcate, în special după tentativa eșuată de lovitură de stat; îndeamnă guvernul turc să elibereze imediat figura proeminentă a societății civile Osman Kavala, în conformitate cu hotărârea CEDO din mai 2020 și ca urmare a apelurilor și rezoluțiilor repetate ale Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului, recent aprobat, un mecanism de monitorizare și sancționare a încălcărilor grave ale drepturilor omului, astfel cum se întâmplă în Turcia, care vizează persoane, entități și organisme implicate în sau legate de încălcări grave ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația libertății mass-mediei în Turcia; invită autoritățile turce să răspundă și să acționeze imediat ca urmare a tuturor alertelor emise cu privire la Turcia pe Platforma Consiliului Europei și să promoveze protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor; invită autoritățile turce să asigure un acces echitabil la justiție și să pună capăt proceselor motivate politic împotriva jurnaliștilor și a profesioniștilor din domeniul mass-mediei, cum este cazul recent al jurnalistului Melis Alphan, care a fost acuzat de diseminare de propagandă teroristă și este pasibil de o pedeapsă cu închisoarea de 7 ani și 6 luni; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la monitorizarea platformelor de comunicare socială și condamnă închiderea conturilor pe platformele de comunicare socială de către autoritățile din Turcia; consideră că aceasta este o nouă restricție în calea libertății de exprimare și un instrument de reprimare a societății civile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ia act de intenția Turciei de a deschide un nou capitol în relațiile sale cu UE, de hotărârea sa de a pune în aplicare reforme și de angajamentul său deplin față de procesul de aderare, astfel cum au fost exprimate de președintele Erdogan și de alți înalți funcționari guvernamentali la 9 ianuarie 2021; este de părere că respectarea și aplicarea hotărârilor CEDO ar reprezenta un pas important înspre susținerea credibilității unor astfel de declarații cu elemente concrete; reiterează deschiderea UE față de un nou început; subliniază totuși că ameliorarea și aprofundarea relațiilor depind pe deplin, printre altele, de îmbunătățiri concrete în ceea ce privește respectarea principiilor democratice, a statului de drept și a drepturilor fundamentale în Turcia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, președinției germane a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, precum și președintelui, guvernului și parlamentului Turciei și solicită ca prezenta rezoluție să fie tradusă în limba turcă. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO C 463, 21.12.2018, p. 56.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2019)0200.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0017.

(4)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 1.

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/251 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/251

---

P9_TA(2021)0029

Situația drepturilor omului în Vietnam, în special cazul jurnaliștilor specializați în drepturile omului Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy și Le Huu Minh Tuan

Rezoluția Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la situația drepturilor omului în Vietnam, în special cazul jurnaliștilor specializați în drepturile omului Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy și Le Huu Minh Tuan (2021/2507(RSP))

(2021/C 456/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Vietnam, îndeosebi cea din 15 noiembrie 2018 referitoare la Vietnam, în special în ceea ce privește situația prizonierilor politici (1), cea din 14 decembrie 2017 referitoare la libertatea de exprimare în Vietnam, în special cazul lui Nguyen Van Hoa (2), și cea din 9 iunie 2016 referitoare la Vietnam (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Vietnam, îndeosebi cea din 15 noiembrie 2018 referitoare la Vietnam, în special în ceea ce privește situația prizonierilor politici (1), cea din 14 decembrie 2017 referitoare la libertatea de exprimare în Vietnam, în special cazul lui Nguyen Van Hoa (2), și cea din 9 iunie 2016 referitoare la Vietnam (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Socialistă Vietnam (4), și cea referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului privind protecția investițiilor între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte (denumit în continuare „API”) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Socialistă Vietnam (4), și cea referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului privind protecția investițiilor între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte (denumit în continuare „API”) (5),

| — | având în vedere Acordul-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte, semnat la 27 iunie 2012, care a intrat în vigoare în octombrie 2016 (denumit în continuare „APC”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru global de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte, semnat la 27 iunie 2012, care a intrat în vigoare în octombrie 2016 (denumit în continuare „APC”),

| — | având în vedere Acordul de liber schimb UE-Vietnam, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de liber schimb UE-Vietnam,

| — | având în vedere cel de al zecelea dialog în domeniul drepturilor omului UE-Vietnam din 19 februarie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al zecelea dialog în domeniul drepturilor omului UE-Vietnam din 19 februarie 2020,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 6 ianuarie 2021 privind condamnarea a trei jurnaliști (Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy și Le Huu Minh Tuan), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 6 ianuarie 2021 privind condamnarea a trei jurnaliști (Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy și Le Huu Minh Tuan),

| — | având în vedere mesajul Delegației Uniunii Europene în Vietnam privind hotărârea Curții de Apel din Ho Și Min din ianuarie 2021 de a menține sentința severă impusă membrilor grupului Hiên Pháp, |
| --- | --- |

—

având în vedere mesajul Delegației Uniunii Europene în Vietnam privind hotărârea Curții de Apel din Ho Și Min din ianuarie 2021 de a menține sentința severă impusă membrilor grupului Hiên Pháp,

| — | având în vedere declarația comună a raportorilor speciali ai ONU din 14 ianuarie 2021 intitulată „Vietnam: arestări care trimit un mesaj înfiorător înainte de o reuniune-cheie a partidului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a raportorilor speciali ai ONU din 14 ianuarie 2021 intitulată „Vietnam: arestări care trimit un mesaj înfiorător înainte de o reuniune-cheie a partidului”,

| — | având în vedere notele din informarea de presă a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 8 ianuarie 2021 cu privire la Vietnam și declarația Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 3 iunie 2020 intitulată „Asia: Bachelet este alarmată de restricționarea exercitării libertății de exprimare în timpul pandemiei de COVID-19”, |
| --- | --- |

—

având în vedere notele din informarea de presă a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 8 ianuarie 2021 cu privire la Vietnam și declarația Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 3 iunie 2020 intitulată „Asia: Bachelet este alarmată de restricționarea exercitării libertății de exprimare în timpul pandemiei de COVID-19”,

| — | având în vedere scrisorile comune de opinie din cadrul Procedurilor Speciale ale ONU din 17 septembrie 2020 privind cei trei jurnaliști, și din 22 ianuarie 2020 privind două persoane, printre care se numără jurnalistul Pham Chi Dung, și răspunsurile respective la acestea din partea guvernului vietnamez din 28 decembrie 2020 și 18 martie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile comune de opinie din cadrul Procedurilor Speciale ale ONU din 17 septembrie 2020 privind cei trei jurnaliști, și din 22 ianuarie 2020 privind două persoane, printre care se numără jurnalistul Pham Chi Dung, și răspunsurile respective la acestea din partea guvernului vietnamez din 28 decembrie 2020 și 18 martie 2020,

| — | având în vedere cel de al treilea raport periodic al Vietnamului (CCPR/C/VNM/3) din 11 și 12 martie 2019 și observațiile finale ale Comitetului pentru Drepturile Omului din cadrul ONU cu privire la acesta din 29 august 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al treilea raport periodic al Vietnamului (CCPR/C/VNM/3) din 11 și 12 martie 2019 și observațiile finale ale Comitetului pentru Drepturile Omului din cadrul ONU cu privire la acesta din 29 august 2019,

| — | având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului din 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului din 2011,

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), la care Vietnamul a aderat în 1982, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), la care Vietnamul a aderat în 1982,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 5 ianuarie 2021, apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy și Le Huu Minh Tuan, membri ai Asociației jurnaliștilor independenți din Vietnam, au primit pedepse grele cu închisoarea de 15, 11 și, respectiv, 11 ani din partea unei instanțe intermediare din Ho Și Min pentru, printre alte acuzații, „producerea, stocarea și diseminarea de informații, materiale și articole cu scopul de a se opune statului”; întrucât sfera de raportare a acestora include gestionarea necorespunzătoare și corupția guvernului, tratamentul aplicat apărătorilor drepturilor omului de către autoritățile vietnameze și mișcarea pro-democrație din Vietnam; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 5 ianuarie 2021, apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy și Le Huu Minh Tuan, membri ai Asociației jurnaliștilor independenți din Vietnam, au primit pedepse grele cu închisoarea de 15, 11 și, respectiv, 11 ani din partea unei instanțe intermediare din Ho Și Min pentru, printre alte acuzații, „producerea, stocarea și diseminarea de informații, materiale și articole cu scopul de a se opune statului”; întrucât sfera de raportare a acestora include gestionarea necorespunzătoare și corupția guvernului, tratamentul aplicat apărătorilor drepturilor omului de către autoritățile vietnameze și mișcarea pro-democrație din Vietnam;

| B. | întrucât autoritățile vietnameze continuă să închidă, să rețină, să hărțuiască și să intimideze apărători ai drepturilor omului, jurnaliști, bloggeri, avocați specializați în drepturile omului, activiști ai societății civile și sindicaliști din țară; întrucât apărătorii drepturilor omului se expun unor pedepse lungi cu închisoarea pentru munca lor în domeniul drepturilor omului și pentru exercitarea dreptului lor fundamental la libertatea de exprimare, atât online, cât și offline; întrucât Vietnamul are în prezent cel mai mare număr de deținuți politici din Asia de Sud-Est, inclusiv 170 de prizonieri de conștiință, dintre care 69 sunt deținuți exclusiv pentru activitatea lor pe platformele de comunicare socială; întrucât majoritatea deținuților politici sunt deținuți în temeiul unor clauze de securitate națională formulate vag, care sunt incompatibile cu Constituția vietnameză și cu tratatele internaționale privind drepturile omului, precum PIDCP, la care Vietnamul este stat parte; |
| --- | --- |

B.

întrucât autoritățile vietnameze continuă să închidă, să rețină, să hărțuiască și să intimideze apărători ai drepturilor omului, jurnaliști, bloggeri, avocați specializați în drepturile omului, activiști ai societății civile și sindicaliști din țară; întrucât apărătorii drepturilor omului se expun unor pedepse lungi cu închisoarea pentru munca lor în domeniul drepturilor omului și pentru exercitarea dreptului lor fundamental la libertatea de exprimare, atât online, cât și offline; întrucât Vietnamul are în prezent cel mai mare număr de deținuți politici din Asia de Sud-Est, inclusiv 170 de prizonieri de conștiință, dintre care 69 sunt deținuți exclusiv pentru activitatea lor pe platformele de comunicare socială; întrucât majoritatea deținuților politici sunt deținuți în temeiul unor clauze de securitate națională formulate vag, care sunt incompatibile cu Constituția vietnameză și cu tratatele internaționale privind drepturile omului, precum PIDCP, la care Vietnamul este stat parte;

| C. | întrucât activiștii politici și pentru drepturile omului se confruntă cu condiții dure în detenție, inclusiv refuzul accesului la asistență medicală, la consiliere juridică și lipsa contactului cu familia și sunt adesea supuși violenței, torturii sau altor forme de rele tratamente; întrucât procesele lor, deseori expeditive, nu îndeplinesc standardele de bază ale imparțialității, corectitudinii și independenței instanțelor; întrucât mărturiile sunt obținute în mod regulat sub constrângere și sunt televizate; |
| --- | --- |

C.

întrucât activiștii politici și pentru drepturile omului se confruntă cu condiții dure în detenție, inclusiv refuzul accesului la asistență medicală, la consiliere juridică și lipsa contactului cu familia și sunt adesea supuși violenței, torturii sau altor forme de rele tratamente; întrucât procesele lor, deseori expeditive, nu îndeplinesc standardele de bază ale imparțialității, corectitudinii și independenței instanțelor; întrucât mărturiile sunt obținute în mod regulat sub constrângere și sunt televizate;

| D. | întrucât Pham Chi Dung, un jurnalist independent care militează în apărarea mediului, a democrației, a libertății mass-mediei, a pluralismului politic, a statului de drept și a dezvoltării societății civile, se află în detenție arbitrară din noiembrie 2019 sub acuzația de „cooperare cu mass-media străină pentru a furniza informații denaturate”; întrucât aceste acuzații au fost aduse după ce el a trimis un mesaj video deputaților europeni, îndemnându-i să amâne ratificarea Acordului de liber schimb UE-Vietnam până când se înregistrează progrese în domeniul drepturilor omului în țară; întrucât Pham Chi Dung fusese reținut anterior timp de șase luni în 2012 pentru aceleași acuzații; |
| --- | --- |

D.

întrucât Pham Chi Dung, un jurnalist independent care militează în apărarea mediului, a democrației, a libertății mass-mediei, a pluralismului politic, a statului de drept și a dezvoltării societății civile, se află în detenție arbitrară din noiembrie 2019 sub acuzația de „cooperare cu mass-media străină pentru a furniza informații denaturate”; întrucât aceste acuzații au fost aduse după ce el a trimis un mesaj video deputaților europeni, îndemnându-i să amâne ratificarea Acordului de liber schimb UE-Vietnam până când se înregistrează progrese în domeniul drepturilor omului în țară; întrucât Pham Chi Dung fusese reținut anterior timp de șase luni în 2012 pentru aceleași acuzații;

| E. | întrucât, la scurt timp după arestarea lui Pham Chi Dung, site-ul Asociației jurnaliștilor independenți din Vietnam a fost închis de către autorități; întrucât Ngyuen Tuong Thuy a fost arestat în apartamentul său din Hanoi la 23 mai 2020, iar Le Huu Minh Tuan a fost arestat la 12 iunie 2020; întrucât toți cei trei apărători ai drepturilor omului au fost supuși hărțuirii și intimidării de către autoritățile vietnameze înainte de arestarea și condamnarea lor arbitrare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la scurt timp după arestarea lui Pham Chi Dung, site-ul Asociației jurnaliștilor independenți din Vietnam a fost închis de către autorități; întrucât Ngyuen Tuong Thuy a fost arestat în apartamentul său din Hanoi la 23 mai 2020, iar Le Huu Minh Tuan a fost arestat la 12 iunie 2020; întrucât toți cei trei apărători ai drepturilor omului au fost supuși hărțuirii și intimidării de către autoritățile vietnameze înainte de arestarea și condamnarea lor arbitrare;

| F. | întrucât, potrivit rapoartelor societății civile, aproape 80 % dintre prizonierii de conștiință din Vietnam se află în închisoare pentru activitatea lor pe platformele de comunicare socială; întrucât cel puțin două platforme mondiale de comunicare socială și-au mărit substanțial gradul de respectare a restricțiilor privind libertatea de exprimare și a legilor referitoare la cenzură ale Vietnamului, inclusiv prin cenzurarea criticilor pașnice ale statului, prin extinderea blocării geografice și prin eliminarea „propagandei împotriva partidului și a statului”, încălcând standardele universale precum Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și propriile coduri de conduită; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit rapoartelor societății civile, aproape 80 % dintre prizonierii de conștiință din Vietnam se află în închisoare pentru activitatea lor pe platformele de comunicare socială; întrucât cel puțin două platforme mondiale de comunicare socială și-au mărit substanțial gradul de respectare a restricțiilor privind libertatea de exprimare și a legilor referitoare la cenzură ale Vietnamului, inclusiv prin cenzurarea criticilor pașnice ale statului, prin extinderea blocării geografice și prin eliminarea „propagandei împotriva partidului și a statului”, încălcând standardele universale precum Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și propriile coduri de conduită;

| G. | întrucât Vietnamul se situează pe locul 175 din 180 în Clasamentul mondial pentru 2020 al libertății presei întocmit de organizația Reporteri fără Frontiere; întrucât aproape toate mijloacele de informare în masă din Vietnam sunt deținute și controlate de stat și se aplică cenzura, inclusiv a radiodifuzorilor străini și a publicațiilor străine; întrucât guvernul Vietnamului interzice în continuare funcționarea organelor de presă independente sau private și exercită un control strict asupra posturilor de radio și de televiziune și asupra publicațiilor tipărite; întrucât, în aprilie 2016, Adunarea Națională a adoptat o lege privind mass-media prin care se restricționează în foarte mare măsură libertatea presei în Vietnam; |
| --- | --- |

G.

întrucât Vietnamul se situează pe locul 175 din 180 în Clasamentul mondial pentru 2020 al libertății presei întocmit de organizația Reporteri fără Frontiere; întrucât aproape toate mijloacele de informare în masă din Vietnam sunt deținute și controlate de stat și se aplică cenzura, inclusiv a radiodifuzorilor străini și a publicațiilor străine; întrucât guvernul Vietnamului interzice în continuare funcționarea organelor de presă independente sau private și exercită un control strict asupra posturilor de radio și de televiziune și asupra publicațiilor tipărite; întrucât, în aprilie 2016, Adunarea Națională a adoptat o lege privind mass-media prin care se restricționează în foarte mare măsură libertatea presei în Vietnam;

| H. | întrucât, la 12 iunie 2018, Adunarea Națională a Vietnamului a adoptat o lege privind securitatea cibernetică care vizează înăsprirea controalelor online și care impune furnizorilor să elimine postări considerate „o amenințare” pentru securitatea națională; întrucât această lege impune restricții severe libertății de exprimare online și are ca scop limitarea considerabilă a dreptului la viața privată; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 12 iunie 2018, Adunarea Națională a Vietnamului a adoptat o lege privind securitatea cibernetică care vizează înăsprirea controalelor online și care impune furnizorilor să elimine postări considerate „o amenințare” pentru securitatea națională; întrucât această lege impune restricții severe libertății de exprimare online și are ca scop limitarea considerabilă a dreptului la viața privată;

| I. | întrucât dreptul la libertatea de exprimare este garantat de Constituția vietnameză, de Declarația universală a drepturilor omului și de alte convenții internaționale la care Vietnamul a aderat, inclusiv PIDCP; întrucât, în contextul evaluării periodice universale a ONU, Vietnamul a acceptat recomandările de a garanta libertatea de opinie și de exprimare și de a elimina restricțiile asupra acesteia; |
| --- | --- |

I.

întrucât dreptul la libertatea de exprimare este garantat de Constituția vietnameză, de Declarația universală a drepturilor omului și de alte convenții internaționale la care Vietnamul a aderat, inclusiv PIDCP; întrucât, în contextul evaluării periodice universale a ONU, Vietnamul a acceptat recomandările de a garanta libertatea de opinie și de exprimare și de a elimina restricțiile asupra acesteia;

| J. | întrucât, la 1 ianuarie 2018, a intrat în vigoare prima lege a Vietnamului privind credința și religia, prin care toate grupurile religioase din țară sunt obligate să se înregistreze la autorități și să le informeze cu privire la activitățile lor; întrucât autoritățile pot respinge sau îngreuna cererile de înregistrare și pot interzice activitățile religioase pe care le consideră în mod arbitrar contrare „interesului național”, „ordinii publice” sau „unității naționale”; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 1 ianuarie 2018, a intrat în vigoare prima lege a Vietnamului privind credința și religia, prin care toate grupurile religioase din țară sunt obligate să se înregistreze la autorități și să le informeze cu privire la activitățile lor; întrucât autoritățile pot respinge sau îngreuna cererile de înregistrare și pot interzice activitățile religioase pe care le consideră în mod arbitrar contrare „interesului național”, „ordinii publice” sau „unității naționale”;

| K. | întrucât Codul Penal din Vietnam conține dispoziții represive care sunt folosite în mod abuziv pentru a reduce la tăcere, a aresta, a reține, a condamna sau a restrânge activitatea apărătorilor drepturilor omului, a disidenților, a avocaților, a sindicatelor, a grupurilor religioase și a organizațiilor neguvernamentale, în special în cazul celor care exprimă opinii critice cu privire la guvernul Vietnamului; |
| --- | --- |

K.

întrucât Codul Penal din Vietnam conține dispoziții represive care sunt folosite în mod abuziv pentru a reduce la tăcere, a aresta, a reține, a condamna sau a restrânge activitatea apărătorilor drepturilor omului, a disidenților, a avocaților, a sindicatelor, a grupurilor religioase și a organizațiilor neguvernamentale, în special în cazul celor care exprimă opinii critice cu privire la guvernul Vietnamului;

| L. | întrucât pedeapsa cu moartea continuă să fie aplicată în țară, dar numărul execuțiilor rămâne necunoscut, deoarece autoritățile vietnameze consideră statisticile privind pedeapsa cu moartea drept secrete de stat; |
| --- | --- |

L.

întrucât pedeapsa cu moartea continuă să fie aplicată în țară, dar numărul execuțiilor rămâne necunoscut, deoarece autoritățile vietnameze consideră statisticile privind pedeapsa cu moartea drept secrete de stat;

| M. | întrucât relațiile UE-Vietnam se bazează pe APC UE-Vietnam, în care drepturile omului sunt un element esențial și care prevede suspendarea instrumentelor de cooperare bilaterală, inclusiv a preferințelor comerciale bilaterale, în cazul unor încălcări grave și sistematice ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

M.

întrucât relațiile UE-Vietnam se bazează pe APC UE-Vietnam, în care drepturile omului sunt un element esențial și care prevede suspendarea instrumentelor de cooperare bilaterală, inclusiv a preferințelor comerciale bilaterale, în cazul unor încălcări grave și sistematice ale drepturilor omului;

| N. | întrucât, în temeiul APC UE-Vietnam, în special al articolelor 1, 2 și 35, Vietnamul s-a angajat să coopereze cu Uniunea Europeană în ceea ce privește promovarea și protecția drepturilor omului; întrucât o astfel de cooperare include punerea în aplicare a instrumentelor internaționale privind drepturile omului, precum PIDCP, la care Vietnamul este stat parte; întrucât există o legătură clară între APC UE-Vietnam și Acordul de liber schimb UE-Vietnam, prin care ambele părți s-au angajat să își îndeplinească obligațiile în materie de drepturi ale omului; întrucât clauza privind elementele esențiale din APC UE-Vietnam permite luarea de măsuri adecvate în cazul unor încălcări grave și sistematice ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în temeiul APC UE-Vietnam, în special al articolelor 1, 2 și 35, Vietnamul s-a angajat să coopereze cu Uniunea Europeană în ceea ce privește promovarea și protecția drepturilor omului; întrucât o astfel de cooperare include punerea în aplicare a instrumentelor internaționale privind drepturile omului, precum PIDCP, la care Vietnamul este stat parte; întrucât există o legătură clară între APC UE-Vietnam și Acordul de liber schimb UE-Vietnam, prin care ambele părți s-au angajat să își îndeplinească obligațiile în materie de drepturi ale omului; întrucât clauza privind elementele esențiale din APC UE-Vietnam permite luarea de măsuri adecvate în cazul unor încălcări grave și sistematice ale drepturilor omului;

| O. | întrucât cel de al doilea Comitet mixt din cadrul APC UE-Vietnam, care s-a întrunit online la 15 decembrie 2020, a examinat propunerile de cooperare în domeniul drepturilor omului, inclusiv punerea în aplicare a PIDCP, și a acceptat recomandările formulate în evaluarea periodică universală; |
| --- | --- |

O.

întrucât cel de al doilea Comitet mixt din cadrul APC UE-Vietnam, care s-a întrunit online la 15 decembrie 2020, a examinat propunerile de cooperare în domeniul drepturilor omului, inclusiv punerea în aplicare a PIDCP, și a acceptat recomandările formulate în evaluarea periodică universală;

| 1. | invită autoritățile vietnameze să-i elibereze imediat și necondiționat pe Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy și Le Huu Minh Tuan și pe toți jurnaliștii, apărătorii drepturilor omului și ai mediului, sindicaliștii și prizonierii de conștiință deținuți și condamnați doar pentru că și-au exercitat dreptul la libertatea de exprimare, și să renunțe la toate acuzațiile împotriva lor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă consternarea și condamnă represiunea în creștere a disidenței și încălcările tot mai numeroase ale drepturilor omului în Vietnam, inclusiv condamnarea, intimidarea politică, supravegherea, hărțuirea, procesele inechitabile și exilurile forțate și agresiunile la care sunt supuși activiștii politici, jurnaliștii, bloggerii, disidenții și apărătorii drepturilor omului deoarece și-au exercitat libertatea de exprimare, toate acestea constituind o încălcare clară a obligațiilor internaționale ale Vietnamului în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită autoritățile vietnameze să înceteze imediat alte forme de hărțuire, inclusiv hărțuirea judiciară și intimidarea jurnaliștilor, apărătorilor drepturilor omului și ai mediului, activiștilor și a tuturor persoanelor angajate în exercitarea pașnică a dreptului lor la libertatea de exprimare și a altor drepturi ale omului, atât online, cât și offline; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la supraaglomerarea și condițiile insalubre din închisorile vietnameze, care cresc riscul de infectare cu COVID-19 și alte boli; reiterează apelul Înaltei Comisare a ONU pentru Drepturile Omului privind eliberarea tuturor persoanelor deținute fără un temei juridic suficient, printre care prizonierii politici și persoanele deținute pentru exprimarea unor opinii divergente; insistă asupra faptului că, până la eliberarea lor, autoritățile vietnameze trebuie să asigure, în toate circumstanțele, siguranța fizică și starea de bine psihologică a tuturor deținuților, inclusiv a lui Pham Chi Dung, Nguyen Tuong Thuy și Le Huu Minh Tuan, și să garanteze că tratamentul tuturor celorlalți prizonieri și deținuți politici este conform cu standardele internaționale; subliniază faptul că dreptul de a avea acces la avocați, la personal medical și la membrii familiei este o garanție importantă împotriva torturii și a relelor tratamente; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită autorităților vietnameze să pună capăt cenzurării știrilor și produselor media independente realizate de canalele de știri interne și internaționale, inclusiv Asociația jurnaliștilor independenți din Vietnam, să înceteze restricțiile privind sursele de informare online și utilizarea internetului și să ofere un spațiu sigur și un mediu favorabil jurnaliștilor, cetățenilor jurnaliști, bloggerilor și celorlalte persoane care se exprimă online; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își exprimă îngrijorarea cu privire la presupusa implicare a rețelelor sociale globale în încercările autorităților vietnameze de a limita libertatea de exprimare și îndeamnă platformele de comunicare socială globale să nu fie complice la cenzura ce are loc în Vietnam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită guvernul Vietnamului să elimine toate restricțiile în ceea ce privește libertatea religioasă și să pună capăt hărțuirii comunităților religioase; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă guvernul vietnamez să revizuiască dispozițiile Codului penal din Vietnam, în special articolele 117, 118 și 331, care restricționează în mod nejustificat drepturile la libertatea de exprimare, întrunire pașnică și asociere și să modifice Legea privind securitatea cibernetică și Decretul 15/2020/ND-CP privind sancțiunile pentru încălcări administrative ale reglementărilor privind serviciile poștale, telecomunicațiile, frecvențele radio, tehnologia informației și tranzacțiile electronice și Decretul 72/2013/ND-CP privind gestionarea, furnizarea, utilizarea serviciilor de internet și a conținutului informațional online, astfel încât să fie conforme cu standardele internaționale ale drepturilor omului; subliniază, în special, că este necesară și o reformă a Codului penal pentru a asigura punerea în aplicare efectivă a Convențiilor nr. 98 și 87 ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM), pe care Vietnamul s-a angajat să le ratifice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Vietnamul să accelereze ritmul ratificării Convenției nr. 87 privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical și să garanteze intrarea ei în vigoare cât mai rapid, și să furnizeze o foaie de parcurs credibilă pentru punerea în aplicare a Convenției nr. 105 privind abolirea muncii forțate și a Convenției nr. 98 privind dreptul de organizare și negociere colectivă; solicită autorităților din Vietnam să recunoască sindicatele independente și să protejeze toți lucrătorii, în special femeile și copiii, împotriva discriminării, hărțuirii sexuale, încălcării pragului legal al orelor suplimentare și împotriva nerespectării obligațiilor din domeniul securității și al sănătății; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită autoritățile vietnameze să sprijine punerea în aplicare a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și invită companiile care își au sediul sau își desfășoară activitatea în UE să respecte aceste principii, precum și legislația internațională și a drepturilor omului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită autoritățile vietnameze să introducă imediat un moratoriu privind utilizarea pedepsei cu moartea, ca un pas către abolirea acesteia; solicită revizuirea tuturor condamnărilor la moarte pentru a garanta că procesele au respectat standardele internaționale și mai solicită ca Vietnamul să adere la al doilea protocol opțional la PIDCP, care vizează abolirea pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază faptul că respectarea drepturilor omului constituie un fundament esențial al relațiilor bilaterale dintre Vietnam și UE și este un element crucial al APC și al Acordului de liber schimb UE-Vietnam; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută parteneriatul consolidat și dialogul privind drepturile omului dintre UE și Vietnam, în special înființarea Grupului comun de control parlamentar între Parlamentul European și Adunarea Națională a Vietnamului pentru a monitoriza implementarea Acordului de liber schimb UE-Vietnam și API, care ar putea facilita dialogul și în afara sferei comerțului; reamintește importanța dialogului privind drepturile omului ca instrument-cheie ce trebuie utilizat într-un mod eficient pentru a însoți și a încuraja Vietnamul să pună în aplicare reformele necesare; invită SEAE, Comisia și Reprezentantul special al UE pentru drepturile omului să aprofundeze dialogul privind drepturile omului cu Vietnamul la cele mai înalte niveluri; |
| --- | --- |

13.

| 14. | recunoaște legătura instituțională și juridică dintre Acordul de liber schimb UE-Vietnam și APC, care garantează că drepturile omului se află în centrul relației UE-Vietnam; îndeamnă părțile să utilizeze acordurile pentru a îmbunătăți situația drepturilor omului în Vietnam, și subliniază importanța unui dialog constructiv și eficient privind drepturile omului între UE și Vietnam; reamintește guvernului Vietnamului, având în vedere amploarea încălcărilor drepturilor omului ce au loc în prezent, că APC UE-Vietnam, care este corelat cu Acordul de liber schimb UE-Vietnam, permite luarea de măsuri adecvate în cazul unor încălcări grave ale drepturilor omului, prin adoptarea unei poziții mai ferme față de guvernul vietnamez; salută oportunitatea de a ridica problemele referitoare la drepturile omului în cadrul reuniunilor Grupului comun de control parlamentar privind Acordul de liber schimb UE-Vietnam cu parlamentul vietnamez și, de asemenea, salută faptul că prima întâlnire de acest fel a avut loc în decembrie 2020; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și SEAE să efectueze rapid o evaluare cuprinzătoare a impactului pe care Acordul de liber schimb UE-Vietnam l-ar putea avea asupra drepturilor omului, așa cum a solicitat Parlamentul în rezoluția sa privind ratificarea acordului; solicită adoptarea unui plan de acțiune pentru a aborda în mod eficient intensificarea represiunii în Vietnam și neîndeplinirea obligațiilor în domeniul drepturilor omului; invită Comisia și SEAE să raporteze periodic Parlamentului cu privire la punerea în aplicare a respectivului plan de acțiune; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită instituirea unor mecanisme independente de monitorizare a drepturilor omului și un mecanism independent de depunere a plângerilor, care să le ofere cetățenilor și părților interesate de la nivel local afectate căi efective de atac; |
| --- | --- |

16.

| 17. | regretă faptul că grupurile consultative interne privind Acordul de liber schimb UE-Vietnam nu sunt încă operaționale; solicită din nou o reprezentare amplă și echilibrată a organizațiilor independente, libere și diversificate ale societății civile în cadrul acestor grupuri, inclusiv organizații vietnameze independente din sectorul muncii și al mediului, precum și al apărătorilor drepturilor omului; invită autoritățile vietnameze să se abțină de la orice intervenție nejustificată în componența și funcționarea acestor organisme, precum și de la amenințări sau represalii împotriva membrilor selecționați; |
| --- | --- |

17.

| 18. | îndeamnă Vietnamul să adreseze o invitație permanentă Procedurilor Speciale ale ONU pentru Drepturile Omului de a vizita Vietnamul, în special raportorului special pentru libertatea de opinie și de exprimare și raportorului special privind situația apărătorilor drepturilor omului, și să le ofere acces liber și fără restricții de a contacta toate părțile pe care doresc să le consulte; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Vicepreședintele Comisiei / Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, SEAE și Comisia să sprijine în mod activ jurnaliștii, grupurile societății civile și persoanele care apără drepturile omului în Vietnam, inclusiv solicitând eliberarea jurnaliștilor, a apărătorilor drepturilor omului și a prizonierilor de conștiință în toate contactele pe care le au cu autoritățile vietnameze; îndeamnă Delegația UE din Hanoi să ofere tot sprijinul adecvat apărătorilor drepturilor omului aflați în închisoare, inclusiv prin organizarea de vizite în închisori, prin monitorizarea proceselor și prin furnizarea de asistență juridică; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită Delegației UE să aducă în discuție cazurile menționate în această rezoluție, așa cum au fost semnalate de organismele și experții ONU, și anume, printre mulți alții, pe Tran Huynh Duy Thuc, Ho Duc Hoa, Tran Anh Kim, Le Thanh Tung, Phan Kim Khanh, Tran Hoang Phuc, Hoang Duc Binh, Bui Van Trung, Truong Minh Duc, Nguyen Trung Ton, Pham Van Troi, Nguyen Bac Truyen, Le Dinh Luong, Nguyen Van Tuc, Nguyen Trung Truc, Pham Van Diep, Nguyen Nang Tinh, Tran Duc Thach, Pham Doan Trang, Can Thi Theu, Trinh Ba Phuong, Trinh Ba Tu, Dinh Thi Thu Thuy, Nguyen Thi Ngoc Hanh, Ngo Van Dung, Le Quy Loc și Ho Dinh Cuong; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îndeamnă Consiliul Afaceri Externe al UE să discute situația drepturilor omului din Vietnam; invită statele membre, de preferință înainte de cel de-al 13-lea Congres național al Partidului Comunist din Vietnam, să își exprime cu fermitate îngrijorările cu privire la înrăutățirea situației drepturilor omului în Vietnam; încurajează UE și statele sale membre să își intensifice eforturile internaționale pentru a promova, la Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, o inițiativă comună cu partenerii care îi împărtășesc viziunea, și, în special, cu noua administrație americană, cu scopul de a obține o ameliorare vizibilă a respectării drepturilor omului în Vietnam; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită UE să lucreze în continuare la un sistem de control eficient privind exportul, vânzarea, actualizarea și întreținerea tuturor tipurilor de echipamente de securitate, arme și produse cu dublă utilizare, inclusiv tehnologia de supraveghere a internetului, pentru a evita utilizarea acestora în represiunea internă de către state cu un istoric îngrijorător în domeniul drepturilor omului, inclusiv Vietnam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, Guvernului și Adunării Naționale din Vietnam și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  JO C 363, 28.10.2020, p. 66.

(2)  JO C 369, 11.10.2018, p. 73.

(3)  JO C 86, 6.3.2018, p. 122.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0027.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0029.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 19 ianuarie 2021

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/256 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/256

---

P9_TA(2021)0001

Acordul de cooperare pentru combaterea poluării Mării Nordului cu hidrocarburi și alte substanțe periculoase (Acordul de la Bonn): extinderea domeniului său de aplicare material și geografic ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea amendamentelor la Acordul de cooperare pentru combaterea poluării Mării Nordului cu hidrocarburi și alte substanțe periculoase (Acordul de la Bonn) în ceea ce privește extinderea domeniului de aplicare al acordului respectiv și privind aderarea Regatului Spaniei la acordul respectiv (11487/2020 – C9-0351/2020 – 2020/0205(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2021/C 456/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11487/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11487/2020),

| — | având în vedere proiectul de decizie a părților contractante la Acordul de cooperare pentru combaterea poluării Mării Nordului cu hidrocarburi și alte substanțe periculoase referitoare la extinderea domeniului de aplicare al acordului în vederea cooperării în materie de supraveghere în ceea ce privește cerințele anexei VI la Convenția MARPOL (11490/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a părților contractante la Acordul de cooperare pentru combaterea poluării Mării Nordului cu hidrocarburi și alte substanțe periculoase referitoare la extinderea domeniului de aplicare al acordului în vederea cooperării în materie de supraveghere în ceea ce privește cerințele anexei VI la Convenția MARPOL (11490/2020),

| — | având în vedere proiectul de decizie a părților contractante la Acordul de cooperare pentru combaterea poluării Mării Nordului cu hidrocarburi și alte substanțe periculoase privind aderarea Regatului Spaniei la acord (11493/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a părților contractante la Acordul de cooperare pentru combaterea poluării Mării Nordului cu hidrocarburi și alte substanțe periculoase privind aderarea Regatului Spaniei la acord (11493/2020),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1), articolul 196 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0351/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1), articolul 196 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0351/2020),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0268/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0268/2020),

| 1. | își dă aprobarea cu privire la încheierea amendamentelor la acord; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale părților contractante la acord. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/257 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/257

---

P9_TA(2021)0002

Exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar din țări terțe și desemnarea indicilor de referință de înlocuire pentru anumiți indici de referință care încetează ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1011 în ceea ce privește exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar din țări terțe și desemnarea indicilor de referință de înlocuire pentru anumiți indici de referință care încetează (COM(2020)0337 – C9-0209/2020 – 2020/0154(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 456/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0337), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0337),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0209/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0209/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 18 septembrie 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 18 septembrie 2020 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 octombrie 2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 octombrie 2020 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 9 decembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 9 decembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0227/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0227/2020),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 366, 30.10.2020, p. 4.

(2)  JO C 10, 11.1.2021, p. 35.

---

P9_TC1-COD(2020)0154

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1011 în ceea ce privește exceptarea anumitor indici de referință pentru cursul de schimb valutar la vedere din țări terțe și desemnarea unor indici care înlocuiesc anumiți indici de referință care încetează și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/168.)

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/258 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/258

---

P9_TA(2021)0003

Instrumentul de sprijin tehnic ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Instrumentului de sprijin tehnic (COM(2020)0409 – C9-0148/2020 – 2020/0103(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 456/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0409), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0409),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 175 alineatul (3) și articolul 197 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0148/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 175 alineatul (3) și articolul 197 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0148/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 iulie 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 iulie 2020 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 octombrie 2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 14 octombrie 2020 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 decembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 decembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru bugete și ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare, desfășurate în conformitate cu articolul 58 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru bugete și ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare, desfășurate în conformitate cu articolul 58 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0173/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0173/2020),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 364, 28.10.2020, p. 132.

(2)  JO C 440, 18.12.2020, p. 160.

---

P9_TC1-COD(2020)0103

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Instrument de sprijin tehnic

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/240.)

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/259 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/259

---

P9_TA(2021)0004

Exercitarea drepturilor Uniunii pentru aplicarea și respectarea normelor comerțului internațional ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 19 ianuarie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 654/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind exercitarea drepturilor Uniunii pentru aplicarea și respectarea normelor comerțului internațional (COM(2019)0623 – C9-0197/2019 – 2019/0273(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 456/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0623), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2019)0623),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0197/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0197/2019),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul nr. 2/15 al Curții de Justiție a Uniunii Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul nr. 2/15 al Curții de Justiție a Uniunii Europene (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la criza organului de apel al OMC (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la criza organului de apel al OMC (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 4 noiembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 4 noiembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0133/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0133/2020),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ECLI:EU:C:2017:376.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0083.

---

P9_TC1-COD(2019)0273

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 19 ianuarie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 654/2014 privind exercitarea drepturilor Uniunii pentru aplicarea și respectarea normelor comerțului internațional

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/167.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația comună a Comisiei, a Consiliului și a Parlamentului European privind un instrument pentru descurajarea și contracararea acțiunilor coercitive desfășurate de țări terțe

Comisia ia act de preocupările exprimate de Parlament și de statele membre cu privire la practicile anumitor țări terțe care urmăresc să constrângă Uniunea și/sau statele sale membre să adopte sau să retragă anumite măsuri de politică. Comisia împărtășește opinia conform căreia astfel de practici sunt extrem de preocupante. Comisia își confirmă intenția de a examina în continuare un posibil instrument care ar putea fi adoptat pentru a descuraja sau a compensa acțiunile coercitive desfășurate de țări terțe și care ar permite adoptarea rapidă a unor contramăsuri declanșate de astfel de acțiuni. Comisia intenționează să își continue evaluarea și pe baza acestei evaluări, ținând seama de toate circumstanțele relevante, să adopte o propunere legislativă care să prevadă un mecanism menit să descurajeze sau să compenseze astfel de acțiuni în conformitate cu dreptul internațional. După cum s-a anunțat în scrisoarea de intenție a președintei Comisiei adresată președintelui Parlamentului European și președintei în exercițiu a Consiliului la 16 septembrie 2020, Comisia adoptă propunerea, în orice caz, cel târziu la sfârșitul anului 2021 sau mai devreme, în cazul în care acest lucru este necesar ca urmare a unei acțiuni coercitive întreprinse de o țară terță.

Consiliul și Parlamentul European iau notă de intenția Comisiei de a prezenta o propunere de instrument de descurajare și contracarare a acțiunilor coercitive ale țărilor terțe. Ambele instituții se angajează să își îndeplinească rolul instituțional de colegiuitori și să analizeze propunerea în timp util, ținând seama de obligațiile Uniunii în temeiul dreptului internațional public și al dreptului OMC, precum și de evoluțiile relevante ale comerțului internațional.

Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei

Uniunea își menține angajamentul față de o abordare multilaterală a soluționării litigiilor internaționale, a comerțului bazat pe norme și a cooperării internaționale în vederea atingerii obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite. Uniunea va coopera în toate eforturile care vizează reformarea mecanismului OMC de soluționare a litigiilor, care poate asigura funcționarea eficientă a organului de apel al OMC.

Declarații ale Comisiei

1.   Declarația Comisiei privind respectarea dreptului internațional

Atunci când Uniunea introduce un litigiu în conformitate cu Memorandumul de înțelegere privind soluționarea litigiilor (MSL) împotriva unui alt membru al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), Comisia va depune toate eforturile rezonabile pentru a obține, cât mai curând posibil, acordul respectivului membru de a recurge la arbitraj în temeiul articolului 25 din MSL ca o procedură de apel provizorie, care menține caracteristicile esențiale ale apelurilor în fața organului de apel („procedura de arbitraj în apel”), atât timp cât organul de apel se află în imposibilitatea de a-și relua în totalitate funcțiile în conformitate cu articolul 17 din MSL.

Atunci când adoptă acte de punere în aplicare în temeiul articolului 3 litera (aa) din regulament, Comisia va acționa în conformitate cu cerințele prevăzute în dreptul internațional privind contramăsurile, astfel cum sunt codificate în articolele privind responsabilitatea statelor pentru faptele prejudiciabile la nivel internațional adoptate de Comisia de Drept Internațional.

În special, înainte de a adopta acte de punere în aplicare în temeiul articolului 3 litera (aa), Comisia va solicita membrului OMC în cauză să pună în aplicare constatările și recomandările grupului special de soluționare a litigiilor din cadrul OMC, va notifica membrul OMC respectiv cu privire la intenția Uniunii de a lua contramăsuri și își va reafirma deschiderea de a negocia o soluție convenită de comun acord, în conformitate cu cerințele prevăzute în Memorandumul privind soluționarea litigiilor.

Atunci când actele de punere în aplicare au fost deja adoptate în temeiul articolului 3 litera (aa), Comisia va suspenda aplicarea acestora în cazul în care organul de apel își reia funcțiile cu privire la cauza vizată, în conformitate cu articolul 17 din MSL, sau în cazul în care este inițiată o procedură de apel provizorie, cu condiția ca această procedură să fie aplicată cu bună credință.

2.   Declarația Comisiei

Comisia salută adoptarea Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 654/2014.

Comisia reamintește declarația pe care a făcut-o cu privire la adoptarea regulamentului inițial, printre altele că actele de punere în aplicare pe care Comisia este autorizată să le adopte vor fi concepute pe baza unor criterii obiective și vor fi sub controlul statelor membre. În exercitarea acestei autorizări, Comisia intenționează să acționeze în conformitate cu declarația făcută cu ocazia adoptării regulamentului inițial, precum și în conformitate cu prezenta declarație.

Atunci când pregătește proiecte de acte de punere în aplicare care afectează comerțul cu servicii sau aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală, Comisia reamintește obligațiile care îi revin în temeiul articolului 9 alineatul (1a) și confirmă faptul că va întreprinde consultări prealabile intense cu scopul de a se asigura că toate interesele și implicațiile relevante vor putea fi aduse în atenția Comisiei, partajate cu statele membre și luate în considerare în mod corespunzător în adoptarea eventuală a unor măsuri. În cadrul acestor consultări, Comisia va solicita și se așteaptă să primească informații de la părțile interesate din sectorul privat care sunt afectate de eventualele măsuri de politică comercială care urmează să fie adoptate de Uniune în domeniile respective. De asemenea, Comisia va solicita și se așteaptă să primească informații de la autoritățile publice care pot fi implicate în punerea în aplicare a eventualelor măsuri de politică comercială adoptate de către Uniune sau care ar putea fi afectate de punerea în aplicare a măsurilor respective.

În cazul măsurilor din domeniul comerțului cu servicii și al aspectelor legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală, vor fi luate în considerare în mod corespunzător pentru elaborarea proiectelor de acte de punere în aplicare în special contribuțiile autorităților publice ale statelor membre implicate în elaborarea sau punerea în aplicare a legislației care reglementează domeniile afectate, printre altele cu privire la modul în care eventualele măsuri de politică comercială ar interacționa cu legislația Uniunii și cu legislația națională. De asemenea, alte părți interesate afectate de astfel de măsuri de politică comercială vor avea posibilitatea de a-și formula recomandările și preocupările cu privire la alegerea și elaborarea măsurilor care urmează să fie adoptate. Atunci când se adoptă măsuri în temeiul articolului 8 din regulament, observațiile vor fi comunicate statelor membre. Reexaminarea periodică a oricăror astfel de măsuri impuse pe parcursul aplicării lor sau după încetarea acestora va ține seama, de asemenea, de contribuția autorităților din statele membre și a părților interesate din sectorul privat în ceea ce privește aplicarea unor astfel de măsuri și va permite efectuarea de ajustări în cazul în care apar probleme.

Nu în ultimul rând, Comisia reafirmă faptul că este foarte important să se asigure că regulamentul este un instrument eficace și eficient pentru asigurarea respectării drepturilor Uniunii în temeiul acordurilor comerciale internaționale, inclusiv în domeniul comerțului cu servicii și al aspectelor legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală. Prin urmare, măsurile care urmează să fie alese în aceste domenii trebuie, de asemenea, să asigure o exercitare efectivă în conformitate cu drepturile Uniunii, pentru a determina respectarea normelor de către țara terță în cauză și să fie în concordanță cu normele internaționale aplicabile privind tipul de măsuri permise de asigurare a respectare a normelor.

Declarația Comisiei

La adoptarea regulamentului în 2014, Comisia s-a angajat în vederea unei comunicări eficiente și a schimbului de opinii cu Parlamentul European și cu Consiliul privind litigiile comerciale care ar putea conduce la adoptarea de măsuri în temeiul regulamentului, precum și cu privire la acțiunile de asigurare a respectării normelor în general. Având în vedere obiectivul primordial al asigurării eficace și eficiente a respectării drepturilor Uniunii în temeiul acordurilor comerciale internaționale ale Uniunii, Comisia va continua să promoveze și să simplifice interacțiunile sale cu Parlamentul European și cu Consiliul, în avantajul reciproc.

În special, Comisia se angajează să examineze, în cadrul sistemului său consolidat de asigurare a respectării normelor, presupusele încălcări ale acordurilor comerciale internaționale ale Uniunii, atunci când sunt invocate de Parlament, de membrii săi sau de comisiile acestuia, sau de Consiliu, cu condiția ca aceste cereri să fie însoțite de elemente de probă justificative. Comisia va informa Parlamentul și Consiliul cu privire la rezultatul eforturilor sale sporite de asigurare a respectării normelor.

În desfășurarea sistemului consolidat de asigurare a respectării normelor, Comisia va acorda o atenție egală presupuselor încălcări ale dispozițiilor privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordurile comerciale ale UE în ceea ce privește presupusele încălcări în legătură cu sistemele de acces la piețe. Tratarea presupuselor încălcări ale dispozițiilor comerciale și cu privire la dezvoltarea durabilă va fi integrată pe deplin în sistem. Comisia va acorda prioritate acelor cazuri care sunt deosebit de grave în ceea ce privește efectul lor asupra lucrătorilor sau al mediului într-un context comercial, care au o importanță sistemică și care sunt solide din punct de vedere juridic.

Comisia va continua să se implice pe deplin în sesiuni dedicate, împreună cu comisia parlamentară responsabilă, pentru a face schimb de opinii cu privire la litigiile comerciale și la acțiunile de asigurare a respectării normelor, inclusiv în ceea ce privește impactul asupra industriilor din Uniune. În acest context, Comisia își va continua practica de raportare prin comunicarea periodică a situației actuale privind toate litigiile în curs de soluționare și a informațiilor în timp real referitoare la evoluțiile majore în ceea ce privește litigiile, concomitent cu informațiile care sunt comunicate statelor membre. Raportarea și schimbul de informații vor avea loc prin intermediul comisiilor competente din cadrul Consiliului și al Parlamentului.

În același timp, Comisia va continua să informeze în mod regulat Parlamentul și Consiliul cu privire la evoluțiile internaționale care pot conduce la situații care necesită adoptarea de măsuri în temeiul regulamentului.

În sfârșit, Comisia își reafirmă angajamentele asumate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului de a transmite cu promptitudine Parlamentului și Consiliului proiectele de acte de punere în aplicare pe care le prezintă comitetului statelor membre, precum și proiectele finale de acte de punere în aplicare în urma emiterii avizelor în cadrul comitetului. Aceste operațiuni sunt gestionate prin intermediul Registrului de comitologie.

---

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/263 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/263

---

P9_TA(2021)0005

Decizia de a nu formula obiecții la un act delegat: data aplicării modificărilor anumitor norme de producție detaliate pentru produsele ecologice

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecții față de Regulamentul delegat al Comisiei din 4 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2020/427 în ceea ce privește data aplicării modificărilor anumitor norme de producție detaliate pentru produsele ecologice din anexa II la Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului (C(2020)08462 – 2020/2902(DEA))

(2021/C 456/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2020)08462), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2020)08462),

| — | având în vedere scrisoarea din 17 decembrie 2020 prin care Comisia solicită Parlamentului să declare că nu va ridica obiecții față de regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 17 decembrie 2020 prin care Comisia solicită Parlamentului să declare că nu va ridica obiecții față de regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 14 ianuarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 14 ianuarie 2021,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (1), în special articolul 12 alineatul (2) litera (e), articolul 14 alineatul (2) litera (c) și articolul 15 alineatul (2) literele (a) și (d), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului (1), în special articolul 12 alineatul (2) litera (e), articolul 14 alineatul (2) litera (c) și articolul 15 alineatul (2) literele (a) și (d),

| — | având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| A. | întrucât, din cauza actualei pandemii de COVID-19 și a amplelor restricții de circulație la care a condus aceasta, toate statele membre și fermierii din toate statele membre au întâmpinat greutăți excepționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât, din cauza actualei pandemii de COVID-19 și a amplelor restricții de circulație la care a condus aceasta, toate statele membre și fermierii din toate statele membre au întâmpinat greutăți excepționale;

| B. | întrucât data de aplicare a Regulamentului (UE) 2018/848, stabilită inițial la 1 ianuarie 2021, a fost modificată recent prin Regulamentul (UE) 2020/1693 cu data de 1 ianuarie 2022; |
| --- | --- |

B.

întrucât data de aplicare a Regulamentului (UE) 2018/848, stabilită inițial la 1 ianuarie 2021, a fost modificată recent prin Regulamentul (UE) 2020/1693 cu data de 1 ianuarie 2022;

| C. | întrucât regulamentul delegat urmărește să alinieze data de aplicare a Regulamentului delegat (UE) 2020/427 al Comisiei (2) cu data modificată de aplicare a Regulamentului (UE) 2018/848; |
| --- | --- |

C.

întrucât regulamentul delegat urmărește să alinieze data de aplicare a Regulamentului delegat (UE) 2020/427 al Comisiei (2) cu data modificată de aplicare a Regulamentului (UE) 2018/848;

| D. | întrucât, pentru a evita confuziile și a asigura securitatea juridică pentru sectorul agriculturii ecologice, este extrem de important să se accelereze intrarea în vigoare a regulamentului delegat; |
| --- | --- |

D.

întrucât, pentru a evita confuziile și a asigura securitatea juridică pentru sectorul agriculturii ecologice, este extrem de important să se accelereze intrarea în vigoare a regulamentului delegat;

| 1. | declară că nu are obiecții față de regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 150, 14.6.2018, p. 1.

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2020/427 al Comisiei din 13 ianuarie 2020 de modificare a anexei II la Regulamentul (UE) 2018/848 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește anumite norme de producție detaliate pentru produsele ecologice (JO L 87, 23.3.2020, p. 1).

---

Joi, 21 ianuarie 2021

| 10.11.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 456/264 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 456/264

---

P9_TA(2021)0015

FEAD: măsuri specifice pentru soluționarea crizei provocate de pandemia de COVID-19 ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 21 ianuarie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește introducerea unor măsuri specifice pentru soluționarea crizei provocate de pandemia de COVID-19 (COM(2020)0223 – C9-0151/2020 – 2020/0105(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2021/C 456/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0223), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0223),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 175 al treilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C9-0151/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 175 al treilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C9-0151/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 iunie 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 iunie 2020 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 decembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 decembrie 2020, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0174/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0174/2020),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 311, 18.9.2020, p. 82.

---

P9_TC1-COD(2020)0105

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 21 ianuarie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește introducerea unor măsuri specifice pentru soluționarea crizei asociate epidemiei de COVID-19

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/177.)

---