# Uradni list C 395/29.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 395 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6429. september 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 395

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6429. september 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 5.–8. oktobra 2020SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 5.–8. oktobra 2020SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda, 7. oktober 2020 |
| 2021/C 395/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (2020/2072(INI)) | 2 |
| 2021/C 395/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2020 o izvajanju skupne trgovinske politike – letno poročilo 2018 (2019/2197(INI)) | 14 |
| | četrtek, 8. oktober 2020 |
| 2021/C 395/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o osnutku uredbe Komisije o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 231/2012 o določitvi specifikacij za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, glede specifikacij za titanov dioksid (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS)) | 28 |
| 2021/C 395/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti akrilamida v nekaterih živilih za dojenčke in majhne otroke (D067815/03 – 2020/2735(RPS)) | 32 |
| 2021/C 395/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o evropski strategiji za gozdove – nadaljnji koraki (2019/2157(INI)) | 37 |
| 2021/C 395/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o Eritreji, zlasti o primeru Dawita Isaaka (2020/2813(RSP)) | 50 |
| 2021/C 395/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o zakonu o tujih agentih v Nikaragvi (2020/2814(RSP)) | 54 |
| 2021/C 395/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o položaju etiopskih migrantov v centrih za pridržanje v Savdski Arabiji (2020/2815(RSP)) | 58 |
| 2021/C 395/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o pravni državi in temeljnih pravicah v Bolgariji (2020/2793(RSP)) | 63 |
| 2021/C 395/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o digitalnih finančnih storitvah: nova tveganja pri kriptosredstvih – regulativni in nadzorni izzivi na področju finančnih storitev, institucij in trgov (2020/2034(INL)) | 72 |
| 2021/C 395/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o nadaljnjem razvoju unije kapitalskih trgov: boljši dostop do financiranja kapitalskih trgov, zlasti za mala in srednja podjetja, in lažje sodelovanje za male vlagatelje (2020/2036(INI)) | 89 |
| 2021/C 395/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o jamstvu za mlade (2020/2764(RSP)) | 101 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda, 7. oktober 2020

2021/C 395/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (2020/2072(INI))

2

2021/C 395/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2020 o izvajanju skupne trgovinske politike – letno poročilo 2018 (2019/2197(INI))

14

četrtek, 8. oktober 2020

2021/C 395/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o osnutku uredbe Komisije o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 231/2012 o določitvi specifikacij za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, glede specifikacij za titanov dioksid (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS))

28

2021/C 395/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti akrilamida v nekaterih živilih za dojenčke in majhne otroke (D067815/03 – 2020/2735(RPS))

32

2021/C 395/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o evropski strategiji za gozdove – nadaljnji koraki (2019/2157(INI))

37

2021/C 395/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o Eritreji, zlasti o primeru Dawita Isaaka (2020/2813(RSP))

50

2021/C 395/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o zakonu o tujih agentih v Nikaragvi (2020/2814(RSP))

54

2021/C 395/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o položaju etiopskih migrantov v centrih za pridržanje v Savdski Arabiji (2020/2815(RSP))

58

2021/C 395/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o pravni državi in temeljnih pravicah v Bolgariji (2020/2793(RSP))

63

2021/C 395/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o digitalnih finančnih storitvah: nova tveganja pri kriptosredstvih – regulativni in nadzorni izzivi na področju finančnih storitev, institucij in trgov (2020/2034(INL))

72

2021/C 395/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o nadaljnjem razvoju unije kapitalskih trgov: boljši dostop do financiranja kapitalskih trgov, zlasti za mala in srednja podjetja, in lažje sodelovanje za male vlagatelje (2020/2036(INI))

89

2021/C 395/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o jamstvu za mlade (2020/2764(RSP))

101

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda, 7. oktober 2020 |
| 2021/C 395/13 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2020 o odobritvi dodelitve novih pristojnosti izvršnemu podpredsedniku Komisije Valdisu Dombrovskisu (2020/2203(INS)) | 109 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

sreda, 7. oktober 2020

2021/C 395/13

Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2020 o odobritvi dodelitve novih pristojnosti izvršnemu podpredsedniku Komisije Valdisu Dombrovskisu (2020/2203(INS))

109

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | ponedeljek, 5. oktober 2020 |
| 2021/C 395/14 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD)) | 110 |
| 2021/C 395/15 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja za podjetja ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1129 in Direktive (EU) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD)) | 111 |
| | torek, 6. oktober 2020 |
| 2021/C 395/16 | P9_TA(2020)0244Sprememba Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s postopkom sprostitve obveznosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s postopkom sprostitve obveznosti (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))P9_TC1-COD(2020)0140Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. oktobra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 514/2014 v zvezi s postopkom sprostitve obveznosti | 112 |
| 2021/C 395/17 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o predlogu sklepa Sveta o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na tradicionalni rum, proizveden na Gvadelupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS)) | 113 |
| 2021/C 395/18 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o predlogu sklepa Sveta o davku AIEM, ki se uporablja na Kanarskih otokih (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS)) | 114 |
| 2021/C 395/19 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o predlogu sklepa Sveta o spremembi obdobja uporabe Sklepa št. 940/2014/EU o režimu pristaniških pristojbin v najbolj oddaljenih francoskih regijah (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS)) | 115 |
| 2021/C 395/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2020 za proračunsko leto 2020 – posodobitev prihodkov (lastna sredstva) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD)) | 116 |
| | sreda, 7. oktober 2020 |
| 2021/C 395/21 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2020 o imenovanju Mairead McGuinness za članico Evropske komisije (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE)) | 118 |
| | četrtek, 8. oktober 2020 |
| 2021/C 395/22 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 8. oktobra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) | 119 |
| 2021/C 395/23 | P9_TA(2020)0254Enakovrednost poljskih pregledov semenskih posevkov žit, ki se izvajajo v Ukrajini, in enakovrednosti semena žit, ki se prideluje v Ukrajini ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit, ki se izvajajo v Ukrajini, in enakovrednosti semena žit, ki se prideluje v Ukrajini (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))P9_TC1-COD(2020)0053Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit v Ukrajini in o enakovrednosti semena žit, pridelanega v Ukrajini | 191 |
| 2021/C 395/24 | P9_TA(2020)0261Uporaba pravil o varnosti na železnici in interoperabilnosti železniškega sistema v predoru pod Rokavskim prelivom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2016/798 glede uporabe pravil o varnosti na železnici in interoperabilnosti železniškega sistema na stalni povezavi pod Rokavskim prelivom (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))P9_TC1-COD(2020)0161Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2016/798 glede uporabe pravil o varnosti na železnici in interoperabilnosti železniškega sistema na stalni povezavi pod Rokavskim prelivom | 192 |
| 2021/C 395/25 | P9_TA(2020)0262Sklep o pooblastilu Franciji za sklenitev mednarodnega sporazuma o predoru pod Rokavskim prelivom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastilu Franciji, da izpogaja sporazum o dopolnitvi obstoječe dvostranske pogodbe z Združenim kraljestvom o gradnji in upravljanju stalne povezave pod Rokavskim prelivom s strani zasebnih koncesionarjev (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))P9_TC1-COD(2020)0160Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastilu Franciji, da izpogaja, podpiše in sklene mednarodni sporazum o dopolnitvi Pogodbe med Francijo in Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o gradnji in upravljanju stalne povezave pod Rokavskim prelivom s strani zasebnih koncesionarjev | 193 |
| 2021/C 395/26 | P9_TA(2020)0263Ekološka pridelava: datum začetka uporabe in nekateri drugi datumiZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/848 o ekološki pridelavi glede datuma začetka njene uporabe in nekaterih drugih datumov iz navedene uredbe (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))P9_TC1-COD(2020)0231Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/848 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede datuma začetka njene uporabe in nekaterih drugih datumov iz navedene uredbe | 194 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

ponedeljek, 5. oktober 2020

2021/C 395/14

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD))

110

2021/C 395/15

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja za podjetja ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1129 in Direktive (EU) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD))

111

torek, 6. oktober 2020

2021/C 395/16

P9_TA(2020)0244Sprememba Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s postopkom sprostitve obveznosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s postopkom sprostitve obveznosti (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))P9_TC1-COD(2020)0140Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. oktobra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 514/2014 v zvezi s postopkom sprostitve obveznosti

112

2021/C 395/17

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o predlogu sklepa Sveta o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na tradicionalni rum, proizveden na Gvadelupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS))

113

2021/C 395/18

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o predlogu sklepa Sveta o davku AIEM, ki se uporablja na Kanarskih otokih (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS))

114

2021/C 395/19

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o predlogu sklepa Sveta o spremembi obdobja uporabe Sklepa št. 940/2014/EU o režimu pristaniških pristojbin v najbolj oddaljenih francoskih regijah (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS))

115

2021/C 395/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2020 za proračunsko leto 2020 – posodobitev prihodkov (lastna sredstva) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD))

116

sreda, 7. oktober 2020

2021/C 395/21

Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2020 o imenovanju Mairead McGuinness za članico Evropske komisije (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE))

118

četrtek, 8. oktober 2020

2021/C 395/22

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 8. oktobra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))

119

2021/C 395/23

P9_TA(2020)0254Enakovrednost poljskih pregledov semenskih posevkov žit, ki se izvajajo v Ukrajini, in enakovrednosti semena žit, ki se prideluje v Ukrajini ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit, ki se izvajajo v Ukrajini, in enakovrednosti semena žit, ki se prideluje v Ukrajini (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))P9_TC1-COD(2020)0053Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit v Ukrajini in o enakovrednosti semena žit, pridelanega v Ukrajini

191

2021/C 395/24

P9_TA(2020)0261Uporaba pravil o varnosti na železnici in interoperabilnosti železniškega sistema v predoru pod Rokavskim prelivom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2016/798 glede uporabe pravil o varnosti na železnici in interoperabilnosti železniškega sistema na stalni povezavi pod Rokavskim prelivom (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))P9_TC1-COD(2020)0161Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2016/798 glede uporabe pravil o varnosti na železnici in interoperabilnosti železniškega sistema na stalni povezavi pod Rokavskim prelivom

192

2021/C 395/25

P9_TA(2020)0262Sklep o pooblastilu Franciji za sklenitev mednarodnega sporazuma o predoru pod Rokavskim prelivom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastilu Franciji, da izpogaja sporazum o dopolnitvi obstoječe dvostranske pogodbe z Združenim kraljestvom o gradnji in upravljanju stalne povezave pod Rokavskim prelivom s strani zasebnih koncesionarjev (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))P9_TC1-COD(2020)0160Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastilu Franciji, da izpogaja, podpiše in sklene mednarodni sporazum o dopolnitvi Pogodbe med Francijo in Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o gradnji in upravljanju stalne povezave pod Rokavskim prelivom s strani zasebnih koncesionarjev

193

2021/C 395/26

P9_TA(2020)0263Ekološka pridelava: datum začetka uporabe in nekateri drugi datumiZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/848 o ekološki pridelavi glede datuma začetka njene uporabe in nekaterih drugih datumov iz navedene uredbe (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))P9_TC1-COD(2020)0231Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/848 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede datuma začetka njene uporabe in nekaterih drugih datumov iz navedene uredbe

194

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

29.9.2021

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2020–2021

Seje: 5.–8. oktobra 2020

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda, 7. oktober 2020

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/2

---

P9_TA(2020)0251

Uvedba mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (2020/2072(INI))

(2021/C 395/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zlasti člena 2, člena 3(1), drugega pododstavka člena 3(3), člena 4(3) ter členov 5, 6, 7 in 11 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zlasti člena 2, člena 3(1), drugega pododstavka člena 3(3), člena 4(3) ter členov 5, 6, 7 in 11 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki se nanašajo na spoštovanje, zaščito in spodbujanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic v Uniji, vključno s členi 70, 258, 259, 260, 263 in 265 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki se nanašajo na spoštovanje, zaščito in spodbujanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic v Uniji, vključno s členi 70, 258, 259, 260, 263 in 265 PDEU,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki sta priložena Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki sta priložena Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije,

| — | ob upoštevanju københavnskih meril in sklopa predpisov Unije, ki jih mora država kandidatka izpolnjevati, če želi pristopiti k Uniji (pravni red Evropske unije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju københavnskih meril in sklopa predpisov Unije, ki jih mora država kandidatka izpolnjevati, če želi pristopiti k Uniji (pravni red Evropske unije),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju pogodb OZN o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter priporočil in poročil splošnega rednega pregleda, ki ga pripravi OZN, pa tudi sodne prakse pogodbenih organov OZN in posebnih postopkov Sveta za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodb OZN o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter priporočil in poročil splošnega rednega pregleda, ki ga pripravi OZN, pa tudi sodne prakse pogodbenih organov OZN in posebnih postopkov Sveta za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic z dne 8. marca 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic z dne 8. marca 1999,

| — | ob upoštevanju priporočil in poročil Urada za demokratične institucije in človekove pravice, Visokega komisarja za narodne manjšine, predstavnika za svobodo medijev in drugih organov Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil in poročil Urada za demokratične institucije in človekove pravice, Visokega komisarja za narodne manjšine, predstavnika za svobodo medijev in drugih organov Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Evropske socialne listine, sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice in Evropskega odbora za socialne pravice, ter konvencij, priporočil, resolucij in poročil Parlamentarne skupščine, Sveta ministrov, komisarja za človekove pravice, Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti, usmerjevalnega odbora za boj proti diskriminaciji, raznolikost in vključenost, Beneške komisije ter drugih organov Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Evropske socialne listine, sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice in Evropskega odbora za socialne pravice, ter konvencij, priporočil, resolucij in poročil Parlamentarne skupščine, Sveta ministrov, komisarja za človekove pravice, Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti, usmerjevalnega odbora za boj proti diskriminaciji, raznolikost in vključenost, Beneške komisije ter drugih organov Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju Memoranduma o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo z dne 23. maja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Memoranduma o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo z dne 23. maja 2007,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o ustanovitvi skupine držav proti korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o ustanovitvi skupine držav proti korupciji,

| — | ob upoštevanju seznama meril za pravno državo, ki ga je Beneška komisija sprejela na svojem 106. plenarnem zasedanju 18. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju seznama meril za pravno državo, ki ga je Beneška komisija sprejela na svojem 106. plenarnem zasedanju 18. marca 2016,

| — | ob upoštevanju orodja Sveta Evrope za države članice z naslovom „Spoštovanje demokracije, pravne države in človekovih pravic med zdravstveno krizo zaradi covida-19“ z dne 7. aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju orodja Sveta Evrope za države članice z naslovom „Spoštovanje demokracije, pravne države in človekovih pravic med zdravstveno krizo zaradi covida-19“ z dne 7. aprila 2020,

| — | ob upoštevanju letnega poročila za leto 2020, ki so ga partnerske organizacije predložile platformi Sveta Evrope za promocijo zaščite novinarstva in varnosti novinarjev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila za leto 2020, ki so ga partnerske organizacije predložile platformi Sveta Evrope za promocijo zaščite novinarstva in varnosti novinarjev,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. julija 2019 z naslovom „Krepitev pravne države v Uniji – načrt za ukrepanje“ (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. julija 2019 z naslovom „Krepitev pravne države v Uniji – načrt za ukrepanje“ (COM(2019)0343),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. januarja 2020, ki vsebuje delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0037), in prilagojenega delovnega programa Komisije z dne 27. maja 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. januarja 2020, ki vsebuje delovni program Komisije za leto 2020 (COM(2020)0037), in prilagojenega delovnega programa Komisije z dne 27. maja 2020 (COM(2020)0440),

| — | ob upoštevanju pregleda stanja na področju pravosodja v EU za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda stanja na področju pravosodja v EU za leto 2020,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. junija 2019 z naslovom „Nadaljnja krepitev pravne države v Uniji – Trenutno stanje in možni naslednji koraki“, v katerem je bila predlagana vzpostavitev letnega foruma deležnikov o temeljnih pravicah in pravni državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. junija 2019 z naslovom „Nadaljnja krepitev pravne države v Uniji – Trenutno stanje in možni naslednji koraki“, v katerem je bila predlagana vzpostavitev letnega foruma deležnikov o temeljnih pravicah in pravni državi,

| — | ob upoštevanju poročila skupine Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za temeljne pravice in pravno državo iz junija 2020 z naslovom National developments from a civil society perspective, 2018-2019 (Nacionalni razvoj dogodkov z vidika civilne družbe v obdobju 2018–2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za temeljne pravice in pravno državo iz junija 2020 z naslovom National developments from a civil society perspective, 2018-2019 (Nacionalni razvoj dogodkov z vidika civilne družbe v obdobju 2018–2019),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom „Izzivi, s katerimi se srečujejo organizacije civilne družbe s področja človekovih pravic v EU“, ki je bilo objavljeno 17. januarja 2018, ter drugih poročil in podatkov, ki jih je objavila ta agencija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z naslovom „Izzivi, s katerimi se srečujejo organizacije civilne družbe s področja človekovih pravic v EU“, ki je bilo objavljeno 17. januarja 2018, ter drugih poročil in podatkov, ki jih je objavila ta agencija,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov z naslovom Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States (Peking + 25: peti pregled uresničevanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU), objavljenega 5. marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov z naslovom Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States (Peking + 25: peti pregled uresničevanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU), objavljenega 5. marca 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije in držav članic o zagotavljanju spoštovanja pravne države, sprejetih 16. decembra 2014 na seji Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije in držav članic o zagotavljanju spoštovanja pravne države, sprejetih 16. decembra 2014 na seji Sveta,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o potrebi po oblikovanju instrumenta za evropske vrednote za podporo organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo temeljne vrednote v Evropski uniji na lokalni in nacionalni ravni (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o potrebi po oblikovanju instrumenta za evropske vrednote za podporo organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo temeljne vrednote v Evropski uniji na lokalni in nacionalni ravni (2),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 17. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 17. aprila 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za pravice in vrednote (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o potrebi po celovitem mehanizmu EU za zaščito demokracije, pravne države in temeljnih pravic (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o potrebi po celovitem mehanizmu EU za zaščito demokracije, pravne države in temeljnih pravic (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2019 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2017 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. marca 2019 o stanju na področju spoštovanja načela pravne države in boja proti korupciji v EU, zlasti na Malti in Slovaškem (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. marca 2019 o stanju na področju spoštovanja načela pravne države in boja proti korupciji v EU, zlasti na Malti in Slovaškem (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2018 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2018 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (11),

| — | ob upoštevanju skupnih priporočil organizacij civilne družbe z naslovom From blueprint to footprint: Safeguarding media freedom and pluralism through the European Rule of Law Mechanism (Od načrta do odtisa: varstvo medijske svobode in pluralnosti prek evropskega mehanizma za pravno državo) iz aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih priporočil organizacij civilne družbe z naslovom From blueprint to footprint: Safeguarding media freedom and pluralism through the European Rule of Law Mechanism (Od načrta do odtisa: varstvo medijske svobode in pluralnosti prek evropskega mehanizma za pravno državo) iz aprila 2020,

| — | ob upoštevanju poročila evropske mreže nacionalnih institucij za človekove pravice z dne 11. maja 2020 o pravni državi v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropske mreže nacionalnih institucij za človekove pravice z dne 11. maja 2020 o pravni državi v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine mreže za človekove pravice in demokracijo o notranji politiki EU o človekovih pravicah z dne 4. maja 2020 Evropski komisiji v okviru posvetovanja z deležniki za poročilo o pravni državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine mreže za človekove pravice in demokracijo o notranji politiki EU o človekovih pravicah z dne 4. maja 2020 Evropski komisiji v okviru posvetovanja z deležniki za poročilo o pravni državi,

| — | ob upoštevanju ocene Parlamenta o evropski dodatni vrednosti, ki je spremljala zakonodajno samoiniciativno poročilo o mehanizmu EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice iz oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene Parlamenta o evropski dodatni vrednosti, ki je spremljala zakonodajno samoiniciativno poročilo o mehanizmu EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice iz oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju predhodne ocene Parlamenta o evropski dodatni vrednosti mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice iz aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodne ocene Parlamenta o evropski dodatni vrednosti mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice iz aprila 2020,

| — | ob upoštevanju členov 46, 54 in 148 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 46, 54 in 148 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0170/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0170/2020),

| A. | ker Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot je določeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU); ker so te vrednote skupne državam članicam in so se vse države članice k njim prostovoljno zavezale; ker so demokracija, pravna država in temeljne pravice vrednote, ki se vzajemno krepijo; |
| --- | --- |

A.

ker Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot je določeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU); ker so te vrednote skupne državam članicam in so se vse države članice k njim prostovoljno zavezale; ker so demokracija, pravna država in temeljne pravice vrednote, ki se vzajemno krepijo;

| B. | ker je Unija v merilih za pristop kodificirala, da je pogoj za članstvo v Uniji ta, da je država kandidatka dosegla stabilnost institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, človekove pravice ter spoštovanje in zaščito manjšin; vendar pa poudarja, da Unija nima učinkovitih orodij za uveljavljanje teh meril, ko država postane del Unije; |
| --- | --- |

B.

ker je Unija v merilih za pristop kodificirala, da je pogoj za članstvo v Uniji ta, da je država kandidatka dosegla stabilnost institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, človekove pravice ter spoštovanje in zaščito manjšin; vendar pa poudarja, da Unija nima učinkovitih orodij za uveljavljanje teh meril, ko država postane del Unije;

| C. | ker smo v zadnjih desetih letih v več državah članicah priča drznim napadom na vrednote Unije; ker je Parlament te zaskrbljujoče dogodke od leta 2011 večkrat obravnaval v svojih resolucijah, vključno z uporabo člena 7 PEU leta 2018; ker Parlament od leta 2016 zahteva celovit, preventiven in na dokazih temelječ nadzor na tem področju prek mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; |
| --- | --- |

C.

ker smo v zadnjih desetih letih v več državah članicah priča drznim napadom na vrednote Unije; ker je Parlament te zaskrbljujoče dogodke od leta 2011 večkrat obravnaval v svojih resolucijah, vključno z uporabo člena 7 PEU leta 2018; ker Parlament od leta 2016 zahteva celovit, preventiven in na dokazih temelječ nadzor na tem področju prek mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice;

| D. | ker se v nekaterih državah članicah pravice ranljivih skupin, kot so ženske, invalidi, Romi, osebe LGBTI in starejši, še vedno ne spoštujejo v celoti in ker te skupine niso v celoti zaščitene pred sovraštvom in diskriminacijo, kar je v nasprotju z vrednotami Unije iz člena 2 PEU in pravico do nediskriminacije iz člena 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina); ker so izredni ukrepi v odziv na pandemijo covida-19 še bolj oslabili temeljne pravice ter demokratični sistem zavor in ravnotežja; |
| --- | --- |

D.

ker se v nekaterih državah članicah pravice ranljivih skupin, kot so ženske, invalidi, Romi, osebe LGBTI in starejši, še vedno ne spoštujejo v celoti in ker te skupine niso v celoti zaščitene pred sovraštvom in diskriminacijo, kar je v nasprotju z vrednotami Unije iz člena 2 PEU in pravico do nediskriminacije iz člena 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina); ker so izredni ukrepi v odziv na pandemijo covida-19 še bolj oslabili temeljne pravice ter demokratični sistem zavor in ravnotežja;

| E. | ker je približno 10 % državljanov Unije pripadnikov narodne manjšine; ker je spoštovanje pravic manjšin sestavni del vrednot Unije iz člena 2 PEU; ker manjšine prispevajo h kulturni in jezikovni raznolikosti Unije; ker trenutno ni pravnega okvira Unije za zagotavljanje in spremljanje pravic manjšin; |
| --- | --- |

E.

ker je približno 10 % državljanov Unije pripadnikov narodne manjšine; ker je spoštovanje pravic manjšin sestavni del vrednot Unije iz člena 2 PEU; ker manjšine prispevajo h kulturni in jezikovni raznolikosti Unije; ker trenutno ni pravnega okvira Unije za zagotavljanje in spremljanje pravic manjšin;

| F. | ker kršitve vrednot iz člena 2 PEU brez ustreznega odziva in posledic na ravni Unije slabijo kohezijo evropskega projekta, pravice vseh državljanov Unije in vzajemno zaupanje med državami članicami; |
| --- | --- |

F.

ker kršitve vrednot iz člena 2 PEU brez ustreznega odziva in posledic na ravni Unije slabijo kohezijo evropskega projekta, pravice vseh državljanov Unije in vzajemno zaupanje med državami članicami;

| G. | ker korupcija resno ogroža demokracijo, pravno državo in pravično obravnavo vseh državljanov; |
| --- | --- |

G.

ker korupcija resno ogroža demokracijo, pravno državo in pravično obravnavo vseh državljanov;

| H. | ker sta neodvisno novinarstvo in dostop do pluralističnih informacij ključna stebra demokracije; ker se zaskrbljujoče stanje na področju medijske svobode in pluralnosti v Uniji ne obravnava dovolj odločno; ker je za uspeh vsake demokracije bistvena civilna družba; ker krčenje prostora civilne družbe prispeva h kršitvam demokracije, pravne države in temeljnih pravic; ker morajo institucije Unije vzdrževati odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo na vseh ravneh; |
| --- | --- |

H.

ker sta neodvisno novinarstvo in dostop do pluralističnih informacij ključna stebra demokracije; ker se zaskrbljujoče stanje na področju medijske svobode in pluralnosti v Uniji ne obravnava dovolj odločno; ker je za uspeh vsake demokracije bistvena civilna družba; ker krčenje prostora civilne družbe prispeva h kršitvam demokracije, pravne države in temeljnih pravic; ker morajo institucije Unije vzdrževati odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo na vseh ravneh;

| I. | ker so neodvisnost, kakovost in učinkovitost nacionalnih pravosodnih sistemov odločilnega pomena za doseganje učinkovitega pravosodja; ker lahko razpoložljivost pravne pomoči in višina sodnih taks precej vplivata na dostop do pravnega varstva; ker ima Listina enako pravno veljavo kot Pogodbi; ker sodni organi držav članic v skladu s smernicami Sodišča Evropske unije Listino uporabljajo le pri izvajanju pravnih aktov Unije, vendar je za spodbujanje skupne pravne in pravosodne kulture ter kulture pravne države pomembno, da se pravice iz Listine vedno upoštevajo; |
| --- | --- |

I.

ker so neodvisnost, kakovost in učinkovitost nacionalnih pravosodnih sistemov odločilnega pomena za doseganje učinkovitega pravosodja; ker lahko razpoložljivost pravne pomoči in višina sodnih taks precej vplivata na dostop do pravnega varstva; ker ima Listina enako pravno veljavo kot Pogodbi; ker sodni organi držav članic v skladu s smernicami Sodišča Evropske unije Listino uporabljajo le pri izvajanju pravnih aktov Unije, vendar je za spodbujanje skupne pravne in pravosodne kulture ter kulture pravne države pomembno, da se pravice iz Listine vedno upoštevajo;

| J. | ker je Komisija 30. septembra 2020 objavila poročilo o pravni državi za leto 2020 (COM(2020)0580), ki mu bosta sledila prenovljena strategija za izvajanje Listine o temeljnih pravicah in akcijski načrt za evropsko demokracijo; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija 30. septembra 2020 objavila poročilo o pravni državi za leto 2020 (COM(2020)0580), ki mu bosta sledila prenovljena strategija za izvajanje Listine o temeljnih pravicah in akcijski načrt za evropsko demokracijo;

| K. | ker bo uredba o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, ko bo sprejeta, postala nepogrešljivo orodje za zaščito pravne države v Uniji; |
| --- | --- |

K.

ker bo uredba o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, ko bo sprejeta, postala nepogrešljivo orodje za zaščito pravne države v Uniji;

| L. | ker morajo pri vsakem nadzornem mehanizmu tesno sodelovati deležniki, ki se ukvarjajo z varstvom in spodbujanjem demokracije, pravne države in temeljnih pravic, vključno s civilno družbo, Svetom Evrope in organi OZN, Organizacijo za varnost in sodelovanje, Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, nacionalnimi institucijami za človekove pravice, pristojnimi organi in strokovnimi združenji, ki podpirajo sodstvo pri neodvisnem izvrševanju sodne oblasti; ker je treba zato civilni družbi zagotoviti ustrezno financiranje Unije, zlasti prek programa za pravosodje in programa za državljane, enakost, pravice in vrednote; |
| --- | --- |

L.

ker morajo pri vsakem nadzornem mehanizmu tesno sodelovati deležniki, ki se ukvarjajo z varstvom in spodbujanjem demokracije, pravne države in temeljnih pravic, vključno s civilno družbo, Svetom Evrope in organi OZN, Organizacijo za varnost in sodelovanje, Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, nacionalnimi institucijami za človekove pravice, pristojnimi organi in strokovnimi združenji, ki podpirajo sodstvo pri neodvisnem izvrševanju sodne oblasti; ker je treba zato civilni družbi zagotoviti ustrezno financiranje Unije, zlasti prek programa za pravosodje in programa za državljane, enakost, pravice in vrednote;

| M. | ker je treba okrepiti in racionalizirati obstoječe mehanizme ter oblikovati učinkovit mehanizem za zagotavljanje, da se načela in vrednote iz Pogodb upoštevajo v vsej Uniji; |
| --- | --- |

M.

ker je treba okrepiti in racionalizirati obstoječe mehanizme ter oblikovati učinkovit mehanizem za zagotavljanje, da se načela in vrednote iz Pogodb upoštevajo v vsej Uniji;

| N. | ker so Parlament, Komisija in Svet (tri institucije) v okviru pristojnosti, ki jih imajo na podlagi Pogodb, politično odgovorni za spoštovanje vrednot Unije; ker bi medinstitucionalni sporazum, ki bi temeljil na členu 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zagotovil potrebno ureditev za lažje sodelovanje teh treh institucij na tem področju; ker lahko v skladu s členom 295 PDEU vsaka od treh institucij predlaga tak sporazum; |
| --- | --- |

N.

ker so Parlament, Komisija in Svet (tri institucije) v okviru pristojnosti, ki jih imajo na podlagi Pogodb, politično odgovorni za spoštovanje vrednot Unije; ker bi medinstitucionalni sporazum, ki bi temeljil na členu 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zagotovil potrebno ureditev za lažje sodelovanje teh treh institucij na tem področju; ker lahko v skladu s členom 295 PDEU vsaka od treh institucij predlaga tak sporazum;

| 1. | poudarja, da mora Unija nujno oblikovati zanesljiv, celovit in pozitiven načrt za učinkovito zaščito in krepitev demokracije, pravne države in temeljnih pravic za vse svoje državljane; vztraja, da mora Unija ostati zagovornica svobode in pravičnosti v Evropi in svetu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da se Unija sooča s krizo njenih temeljnih vrednot brez primere, ki se še stopnjuje in ogroža njeno dolgoročno preživetje kot demokratični mirovni projekt; je močno zaskrbljen zaradi porasta in utrditve avtokratskih in neliberalnih teženj, ki so jih v več državah članicah še dodatno utrdili pandemija covida-19 in gospodarska recesija, kakor tudi korupcija, dezinformiranje in ujetje države; poudarja nevarnosti tega trenda za kohezijo pravnega reda Unije, varstvo temeljnih pravic vseh njenih državljanov, delovanje enotnega trga, učinkovitost skupnih politik in njeno mednarodno verodostojnost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | želi spomniti, da je Unija še vedno strukturno neprimerna za odpravljanje kršitev in nazadovanja na področju demokracije, temeljnih pravic in pravne države v državah članicah; obžaluje, da Svet ne more doseči pomembnega napredka pri izvrševanju vrednot Unije v postopkih v skladu s členom 7 PEU, ki sedaj potekajo; ugotavlja, da dejstvo, da Svet ni učinkovito uporabil člena 7 PEU, dejansko omogoča nadaljnje odstopanje od vrednot iz člena 2 PEU; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so orodja Unije na tem področju nepovezana, in poziva, da jih je treba racionalizirati in ustrezno izvajati; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja delo Komisije v zvezi z njenim letnim poročilom o pravni državi; pozdravlja, da sta v letno oceno vključeni tudi korupcija in svoboda medijev; vendar ugotavlja, da ne zajema področij demokracije in temeljnih pravic; zlasti obžaluje, da svoboda združevanja in krčenje prostora civilne družbe nista del letne ocene; z zaskrbljenostjo poudarja, da se pravice ranljivih skupin, vključno z ženskami, invalidi, Romi, osebami LGBTI in starejšimi, še vedno ne spoštujejo v celoti v nekaterih državah članicah ter da te skupine niso popolnoma zaščitene pred sovraštvom in diskriminacijo, kar je v nasprotju s členom 2 PEU; opozarja, da je Parlament večkrat pozval k mehanizmu spremljanja, ki bi zajemal celotno področje uporabe člena 2 PEU; ponovno poudarja, da je potreben objektiven mehanizem spremljanja, ki bo temeljil na dokazih in bo zapisan v pravnem aktu, ki bo tri institucije zavezoval k preglednemu in urejenemu postopku z jasno opredeljenimi odgovornostmi, tako da bosta varstvo in spodbujanje vseh vrednot Unije postala stalen in viden del programa Unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | predlaga vzpostavitev mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), ki bo temeljil na predlogu Parlamenta iz leta 2016 in letnem poročilu Komisije o pravni državi ter ga bo urejal medinstitucionalni sporazum med tremi institucijami, sestavljen iz letnega cikla spremljanja vrednot Unije, v katerega bodo zajeti vsi vidiki člena 2 PEU, uporabljal pa se bo enakovredno, objektivno in pravično za vse države članice, in sicer ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da mora letni cikel spremljanja vsebovati priporočila za posamezne države s časovnimi okviri in cilji izvajanja, ki jih bo treba upoštevati v poznejših letnih ali nujnih poročilih; poudarja, da je treba neizvajanje priporočil povezati s konkretnimi ukrepi Unije, med drugim s postopki v skladu s členom 7 PEU, postopki za ugotavljanje kršitev in proračunskimi orodji; poudarja, da priporočila ne bi smela biti usmerjena le v odpravljanje kršitev, temveč bi bilo treba z njimi spodbujati politike, ki omogočajo, da državljani uživajo pravice in vrednote Unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da bi moral mehanizem utrditi obstoječe instrumente, zlasti letno poročilo Komisije o pravni državi, okvir Komisije za pravno državo, letna poročila Komisije o uporabi Listine, dialog Sveta o pravni državi ter mehanizem za sodelovanje in preverjanje, in jih nadomestiti, da se prepreči podvajanje, hkrati pa povečati dopolnjevanje in skladnost z drugimi razpoložljivimi instrumenti, vključno s postopki iz člena 7 PEU, postopki za ugotavljanje kršitev in proračunskimi pogoji, ko bodo uveljavljeni; meni, da bi morale tri institucije uporabiti dognanja iz letnega cikla spremljanja za svoje ocene za sprožitev člena 7 PEU in za proračunske pogoje, ko bodo uveljavljeni; poudarja, da je treba spoštovati vloge in pristojnosti treh institucij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je neodvisnost sodstva sestavni del sodnega odločanja in zahteva, ki izhaja iz načela učinkovitega pravnega varstva iz člena 19 PEU; je zaskrbljen, ker so nedavni napadi na pravno državo v glavnem poskusi ogrožanja neodvisnosti sodstva, in meni, da je vsako nacionalno sodišče tudi evropsko sodišče; poziva Komisijo, naj uporabi vse instrumente, ki jih ima na voljo, proti morebitnim poskusom vlad držav članic, da bi ogrozile neodvisnost nacionalnih sodišč, in naj Parlament pravočasno obvesti o takšnih primerih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da je pristop Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin pravna obveznost v skladu s členom 6(2) PEU; ponavlja, da je treba hitro zaključiti postopek pristopa h tej konvenciji, da se bo zagotovil dosleden okvir za varstvo človekovih pravic po vsej Evropi ter se še povečalo varstvo temeljnih pravic in svoboščin v Uniji; zato poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za to, da se bosta Pogodbi v celoti izvajali, ter naj čim prej zaključi ta postopek pristopa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno opozarja na nepogrešljivo vlogo, ki jo bodo imeli civilna družba, nacionalne institucije za človekove pravice, organi za enakost in drugi ustrezni subjekti v vseh fazah letnega cikla spremljanja, od zagotavljanja informacij do olajšanja izvajanja in spremljanja; poudarja, da je treba tako na nacionalni ravni kot tudi ravni Unije zaščititi zagovornike človekovih pravic in poročevalce, po potrebi tudi pred zlorabami sodnih postopkov, ter jim zagotoviti ustrezno financiranje na vseh ravneh; v zvezi s tem poziva, naj se po temeljiti oceni učinka pripravi statut za evropska čezmejna združenja in neprofitne organizacije; poudarja, da žvižgači prispevajo k varovanju pravne države in boju proti korupciji; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja prenos in uporabo Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (12); poudarja, da se lahko status akreditacije nacionalnih institucij za človekove pravice in prostor za civilno družbo sama po sebi uporabita kot pokazatelja za ocenjevanje; spodbuja nacionalne parlamente, naj organizirajo javne razprave in sprejmejo stališča o rezultatih ciklusov spremljanja; poudarja, da je usposabljanje pravosodnih delavcev bistveno za pravilno izvajanje in uporabo prava Unije ter s tem za utrditev skupne pravne kulture v vsej Uniji; meni, da se mora prihodnja evropska strategija za usposabljanje na področju pravosodja dodatno osredotočiti na spodbujanje pravne države in neodvisnosti sodstva ter mora vključevati usposabljanje o nepravnih vprašanjih in spretnostih, da bi se sodniki lažje uprli neprimernim pritiskom; spodbuja Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za boljši in lažji dialog med sodišči in delavci v pravni stroki s spodbujanjem redne izmenjave informacij in primerov najboljše prakse, da bi okrepili in izboljšali pravosodni prostor Unije, ki bo temeljil na demokraciji, pravni državi in temeljnih pravicah; poudarja, da je treba v prihodnjem večletnem finančnem okviru zagotoviti dovolj sredstev za sektorski program za pravosodje in program za državljane, enakost, pravice in vrednote, saj je njun cilj zaščititi in spodbujati vrednote Unije in razviti območje pravosodja Unije na podlagi pravne države ter podpreti civilno družbo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da bi se morala mehanizem in pregled stanja na področju pravosodja v EU, ki omogoča primerjavo med pravosodnimi sistemi držav članic, dopolnjevati; ugotavlja, da je glede na pregled stanja na področju pravosodja v EU za leto 2020 še vedno precej razlik med državami članicami, kar zadeva število nerešenih zadev, in da se v nekaterih državah članicah zaostanki vse bolj kopičijo, da v nekaterih državah članicah ne zagotavljajo usposabljanja na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, ki bi bilo namenjeno prilagajanju digitalizaciji in lajšanju dostopa do pravnega varstva, da postaja v nekaterih državah članicah pravna pomoč z leti manj dostopna in da v pravosodnih sistemih večine držav članic še ni zagotovljena enakost spolov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poudarja vlogo Parlamenta pri spremljanju skladnosti z vrednotami Unije v skladu s členom 7 PEU; ponovno poziva, naj se Parlamentu omogoči, da Svetu predstavi obrazloženi predlog in da se udeleži zaslišanj v skladu s členom 7, kadar Parlament začne postopek, ob spoštovanju pristojnosti vsake od treh institucij in načela lojalnega sodelovanja; poziva Svet, naj Parlament redno obvešča in ga tesno vključi ter naj deluje pregledno; meni, da bo mehanizem, podprt z medinstitucionalnim sporazumom, zagotovil potreben okvir za boljše usklajevanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bo povečanje zmožnosti Unije, da spodbuja in brani svoje ustavno jedro, na dolgi rok zahtevala spremembo Pogodb; z zanimanjem pričakuje razmislek in sklepe konference o prihodnosti Evrope v zvezi s tem; poudarja, da bi bilo treba izboljšati učinkovitost postopka iz člena 7 PEU, za kar bi bilo treba spremeniti potrebno večino za ukrepanje in poostriti mehanizem sankcij; poziva, naj se na konferenci o prihodnosti Evrope preuči možnost, da bi povečali vlogo Sodišča Evropske unije pri varovanju temeljnih vrednot Unije; poziva k reviziji Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice na podlagi temeljite ocene učinka (13), tako da se okrepi in razširi mandat te agencije, da bo zajemal vse vrednote iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je prepričan, da je obravnavanje krize vrednot Unije, vključno s predlaganim mehanizmom, predpogoj za ponovno vzpostavitev vzajemnega zaupanja med državami članicami, tako da bi se lahko v Uniji kot celoti ohranile in nadalje izvajale vse skupne politike; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje, da je Evropski svet v sklepih z dne 21. julija 2020 oslabil mehanizem proračunskih pogojev, ki ga je predlagala Komisija; ponovno poziva, naj se zagotovi, da bodo sistemske kršitve vrednot iz člena 2 PEU opredeljene kot nezdružljive s financiranjem Unije; poudarja, da je treba uporabljati obratno kvalificirano večino za zaščito proračuna Unije, sicer bo novi mehanizem proračunskih pogojev neučinkovit; zahteva, naj uporabo proračunskih pogojev spremljajo ukrepi za blažitev vseh morebitnih posledic za posamezne upravičence do financiranja Unije, vključno z organizacijami civilne družbe; poudarja, da mehanizma proračunskih pogojev ni mogoče nadomestiti le s predlaganim letnim ciklom spremljanja; poziva Evropski svet, naj izpolni svojo obljubo o zaščiti demokracije in pravne države, ki jo je 9. maja 2019 dal v izjavi iz Sibiua; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo in Svet, naj se s Parlamentom nemudoma začneta pogajati o medinstitucionalnem sporazumu v skladu s členom 295 PDEU; meni, da je predlog iz priloge ustrezna podlaga za ta pogajanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in priložena priporočila Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL C 215, 19.6.2018, str. 162.

(2)  UL C 390, 18.11.2019, str. 117.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0407.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0456.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0032.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0111.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0328.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0101.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0007.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0014.

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(12)  UL L 305, 26.11.2019, str. 17.

(13)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

---

PRILOGA K RESOLUCIJI

Predlog medinstitucionalnega sporazuma o krepitvi vrednot Unije

EVROPSKI PARLAMENT, SVET EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKA KOMISIJA,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 295 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija v skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin (v nadaljnjem besedilu: vrednote Unije). |
| --- | --- |

(1)

Unija v skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin (v nadaljnjem besedilu: vrednote Unije).

| (2) | V skladu s členom 49 PEU je spoštovanje in zavezanost k spodbujanju vrednot Unije temeljni pogoj za članstvo v Uniji. V skladu s členom 7 PEU lahko huda in vztrajna kršitev vrednot Unije s strani države članice povzroči začasno mirovanje glasovalnih pravic predstavnika vlade te države članice v Svetu. Spoštovanje vrednot Unije je temelj visoke stopnje zaupanja med državami članicami. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 49 PEU je spoštovanje in zavezanost k spodbujanju vrednot Unije temeljni pogoj za članstvo v Uniji. V skladu s členom 7 PEU lahko huda in vztrajna kršitev vrednot Unije s strani države članice povzroči začasno mirovanje glasovalnih pravic predstavnika vlade te države članice v Svetu. Spoštovanje vrednot Unije je temelj visoke stopnje zaupanja med državami članicami.

| (3) | Evropski parlament, Svet in Komisija (v nadaljnjem besedilu: tri institucije) priznavajo pomen spoštovanja vrednot Unije. Spoštovanje vrednot Unije je potrebno za dobro delovanje Unije in doseganje njenih ciljev, kot je določeno v členu 3 PEU. Tri institucije so zavezane medsebojnemu lojalnemu sodelovanju za spodbujanje in zagotavljanje spoštovanja vrednot Unije. |
| --- | --- |

(3)

Evropski parlament, Svet in Komisija (v nadaljnjem besedilu: tri institucije) priznavajo pomen spoštovanja vrednot Unije. Spoštovanje vrednot Unije je potrebno za dobro delovanje Unije in doseganje njenih ciljev, kot je določeno v členu 3 PEU. Tri institucije so zavezane medsebojnemu lojalnemu sodelovanju za spodbujanje in zagotavljanje spoštovanja vrednot Unije.

| (4) | Tri institucije priznavajo potrebo po racionalizaciji in krepitvi učinkovitosti obstoječih orodij za spodbujanje skladnosti z vrednotami Unije. Zato bi bilo treba vzpostaviti celovit in na dokazih temelječ medinstitucionalni mehanizem, v katerem se bosta spoštovali načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, da bi tako izboljšali usklajevanje med tremi institucijami in utrdili predhodne pobude. V skladu s sklepi Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 6. in 7. junija 2013 bi moral tak mehanizem delovati „pregledno (...) na podlagi objektivno pridobljenih, primerjanih in analiziranih dokazov ter ob enaki obravnavi vseh držav članic“. |
| --- | --- |

(4)

Tri institucije priznavajo potrebo po racionalizaciji in krepitvi učinkovitosti obstoječih orodij za spodbujanje skladnosti z vrednotami Unije. Zato bi bilo treba vzpostaviti celovit in na dokazih temelječ medinstitucionalni mehanizem, v katerem se bosta spoštovali načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, da bi tako izboljšali usklajevanje med tremi institucijami in utrdili predhodne pobude. V skladu s sklepi Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 6. in 7. junija 2013 bi moral tak mehanizem delovati „pregledno (...) na podlagi objektivno pridobljenih, primerjanih in analiziranih dokazov ter ob enaki obravnavi vseh držav članic“.

| (5) | Tri institucije soglašajo, da je letni cikel spremljanja vrednot Unije potreben za povečanje spodbujanja in spoštovanja vrednot Unije. Letni cikel spremljanja bi moral biti celovit, objektiven, nepristranski, temeljiti na dokazih in se enako in pravično uporabljati za vse države članice. Glavni cilj letnega cikla spremljanja bi moralo biti preprečevanje kršitev vrednot Unije in ravnanja v nasprotju z njimi ter izpostavljanje pozitivnih sprememb in izmenjava zgledov dobre prakse, hkrati pa bi moral biti skupna podlaga za druge ukrepe treh institucij. Tri institucije tudi soglašajo, da bodo ta medinstitucionalni sporazum uporabile za vključitev obstoječih instrumentov in pobud v zvezi s spodbujanjem in spoštovanjem vrednot Unije, zlasti letnega poročila Komisije o pravni državi, letnega dialoga Sveta o pravni državi in okvira Komisije za pravno državo, da bi se izognili podvajanju in povečali splošno učinkovitost. |
| --- | --- |

(5)

Tri institucije soglašajo, da je letni cikel spremljanja vrednot Unije potreben za povečanje spodbujanja in spoštovanja vrednot Unije. Letni cikel spremljanja bi moral biti celovit, objektiven, nepristranski, temeljiti na dokazih in se enako in pravično uporabljati za vse države članice. Glavni cilj letnega cikla spremljanja bi moralo biti preprečevanje kršitev vrednot Unije in ravnanja v nasprotju z njimi ter izpostavljanje pozitivnih sprememb in izmenjava zgledov dobre prakse, hkrati pa bi moral biti skupna podlaga za druge ukrepe treh institucij. Tri institucije tudi soglašajo, da bodo ta medinstitucionalni sporazum uporabile za vključitev obstoječih instrumentov in pobud v zvezi s spodbujanjem in spoštovanjem vrednot Unije, zlasti letnega poročila Komisije o pravni državi, letnega dialoga Sveta o pravni državi in okvira Komisije za pravno državo, da bi se izognili podvajanju in povečali splošno učinkovitost.

| (6) | Letni cikel spremljanja naj bi bil sestavljen iz pripravljalne faze, objave letnega poročila o spremljanju skladnosti z vrednotami Unije, vključno s priporočili za posamezno državo, in faze naknadnih ukrepov, vključno z izvajanjem priporočil. Ta cikel bi moral potekati v duhu preglednosti in odprtosti ter ob udeležbi državljanov in civilne družbe ter bi moral biti zaščiten pred dezinformacijami. |
| --- | --- |

(6)

Letni cikel spremljanja naj bi bil sestavljen iz pripravljalne faze, objave letnega poročila o spremljanju skladnosti z vrednotami Unije, vključno s priporočili za posamezno državo, in faze naknadnih ukrepov, vključno z izvajanjem priporočil. Ta cikel bi moral potekati v duhu preglednosti in odprtosti ter ob udeležbi državljanov in civilne družbe ter bi moral biti zaščiten pred dezinformacijami.

| (7) | Tri institucije se strinjajo, da bi moral letni cikel spremljanja nadomestiti odločbi Komisije 2006/928/ES (1) in 2006/929/ES (2) ter med drugim izpolnjevati cilje teh sklepov. Ta medinstitucionalni sporazum ne posega v Akt o pristopu iz leta 2005, zlasti ne v člena 37 in 38 Akta. |
| --- | --- |

(7)

Tri institucije se strinjajo, da bi moral letni cikel spremljanja nadomestiti odločbi Komisije 2006/928/ES (1) in 2006/929/ES (2) ter med drugim izpolnjevati cilje teh sklepov. Ta medinstitucionalni sporazum ne posega v Akt o pristopu iz leta 2005, zlasti ne v člena 37 in 38 Akta.

| (8) | Letni cikel spremljanja bi moral biti v skladu z drugimi instrumenti, ki se nanašajo na spodbujanje in krepitev vrednot Unije, ter jih dopolnjevati. Tri institucije se zavezujejo zlasti k uporabi ugotovitev iz letnih poročil o spremljanju pri njihovi presoji, ali obstaja očitno tveganje resne kršitve ali resna in vztrajna kršitev vrednot Unije s strani države članice v smislu člena 7 PEU. Komisija se je prav tako zavezala, da bo ugotovitve iz letnega poročila o spremljanju uporabila pri oceni, ali bi bilo treba začeti postopek za ugotavljanje kršitev oziroma ali obstajajo splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2020/xxxx Evropskega parlamenta in Sveta (3). Tri institucije soglašajo, da bi morala letna poročila o spremljanju bolj na splošno usmerjati njihove ukrepe v zvezi z vrednotami Unije. |
| --- | --- |

(8)

Letni cikel spremljanja bi moral biti v skladu z drugimi instrumenti, ki se nanašajo na spodbujanje in krepitev vrednot Unije, ter jih dopolnjevati. Tri institucije se zavezujejo zlasti k uporabi ugotovitev iz letnih poročil o spremljanju pri njihovi presoji, ali obstaja očitno tveganje resne kršitve ali resna in vztrajna kršitev vrednot Unije s strani države članice v smislu člena 7 PEU. Komisija se je prav tako zavezala, da bo ugotovitve iz letnega poročila o spremljanju uporabila pri oceni, ali bi bilo treba začeti postopek za ugotavljanje kršitev oziroma ali obstajajo splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2020/xxxx Evropskega parlamenta in Sveta (3). Tri institucije soglašajo, da bi morala letna poročila o spremljanju bolj na splošno usmerjati njihove ukrepe v zvezi z vrednotami Unije.

| (9) | Ta medinstitucionalni sporazum v skladu s členom 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa le lažje sodelovanje Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, vsaka institucija pa v skladu s členom 13(2) deluje v mejah pristojnosti, ki so ji dodeljene s Pogodbama, in v skladu s postopki, pogoji in cilji, ki jih določata Pogodbi. Ta medinstitucionalni sporazum ne posega v pravice Sodišča Evropske unije, da avtentično razlaga pravo Unije. |
| --- | --- |

(9)

Ta medinstitucionalni sporazum v skladu s členom 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa le lažje sodelovanje Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, vsaka institucija pa v skladu s členom 13(2) deluje v mejah pristojnosti, ki so ji dodeljene s Pogodbama, in v skladu s postopki, pogoji in cilji, ki jih določata Pogodbi. Ta medinstitucionalni sporazum ne posega v pravice Sodišča Evropske unije, da avtentično razlaga pravo Unije.

SO SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

I.   CILJI

| 1. | Tri institucije soglašajo, da bodo z usklajevanjem in sodelovanjem spodbujale in krepile spoštovanje vrednot Unije v skladu s členom 2 PEU. |
| --- | --- |

1.

II.   LETNI CIKEL SPREMLJANJA

| 2. | Tri institucije soglašajo, da bodo v duhu iskrenega in vzajemnega sodelovanja organizirale letni cikel spremljanja vrednot Unije, ki bo zajemal težave in najboljše prakse na vseh področjih vrednot Unije. Letni cikel spremljanja bo sestavljen iz pripravljalne faze, objave letnega poročila o spremljanju vrednot Unije (v nadaljnjem besedilu: letno poročilo), vključno s priporočili, in faze naknadnih ukrepov. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tri institucije soglašajo, da bodo ustanovile stalno medinstitucionalno delovno skupino za vrednote Unije (v nadaljnjem besedilu: delovna skupina). Delovna skupina olajšuje usklajevanje in sodelovanje med tremi institucijami v letnem ciklu spremljanja. Delovna skupina redno obvešča javnost o svojem delu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Delovni skupini in trem institucijam svetuje skupina neodvisnih strokovnjakov. Skupina neodvisnih strokovnjakov v sodelovanju z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice nepristransko opredeli glavne pozitivne in negativne spremembe v vsaki državi članici ter prispeva k razvoju metodologije za letno poročilo. Tri institucije se lahko v vseh fazah letnega cikla spremljanja posvetujejo s to skupino. |
| --- | --- |

4.

Pripravljalna faza

| 5. | Komisija vsako leto organizira ciljno usmerjeno posvetovanje z deležniki za zbiranje informacij za letno poročilo. Posvetovanje z deležniki poteka v prvem četrtletju vsakega leta. Posvetovanje je pregledno in temelji na jasni in natančni metodologiji, ki jo sprejme delovna skupina. Metodologija v ustrezni obliki vsekakor zajema referenčne vrednosti, ki so navedene v prilogah k odločbam Komisije 2006/928/ES in 2006/929/ES. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Posvetovanje z deležniki je priložnost, da organizacije civilne družbe, nacionalne institucije za človekove pravice in organi za enakost, strokovna združenja in mreže, organi Sveta Evrope in drugih mednarodnih organizacij, institucije, organi, uradi in agencije Unije ter države članice, vključno z ustreznimi nacionalnimi organi, prispevajo k letnemu poročilu. Komisija informacije, ki jih predložijo deležniki, vključi v letno poročilo. Komisija prispevke deležnikov k posvetovanju objavi na svojem spletnem mestu pred objavo letnega poročila. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisija pri pripravi letnega poročila na podlagi metodologije, ki jo določi delovna skupina, uporabi vse informacije, ki jih ima na voljo. V zvezi s tem so še posebej pomembna poročila in podatki Agencije Evropske unije za temeljne pravice in drugih organov, uradov in agencije Unije, Sveta Evrope, vključno z Beneško komisijo in skupino držav proti korupciji, ter drugih mednarodnih organizacij, ki pripravljajo ustrezne študije in ocene. Če letno poročilo, ki ga pripravi Komisija, odstopa od ugotovitev skupine neodvisnih strokovnjakov, lahko Evropski parlament in Svet od Komisije zahtevata, da delovni skupini pojasni svoje razloge. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Imenovani predstavniki vseh treh institucij imajo, potem ko se uskladijo v delovni skupini, možnost, da opravijo obiske za ugotavljanje dejstev v državah članicah, da pridobijo dodatne informacije in pojasnijo stanje vrednot Unije v teh državah članicah. Komisija te ugotovitve vključi v letno poročilo. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komisija redno obvešča delovno skupino o napredku, doseženem v pripravljalni fazi. |
| --- | --- |

9.

Letno poročilo in priporočila

| 10. | Komisija pripravi letno poročilo na podlagi informacij, zbranih med pripravljalno fazo. Letno poročilo bi moralo zajemati pozitiven in negativen razvoj v zvezi z vrednotami Unije v državah članicah. Letno poročilo je nepristransko in temelji na objektivno zbranih dokazih ter upošteva enako obravnavanje vseh držav članic. Obseg poročanja bi moral odražati resnost obravnavanega stanja. Letno poročilo vključuje poglavje o postopku za ugotavljanje kršitev v zvezi z vrednotami Unije. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Letno poročilo vsebuje priporočila za posamezno državo članico, katerih cilj je okrepiti varstvo in spodbujati vrednote Unije. V priporočilih se opredelijo konkretni cilji in časovni okviri za izvajanje ter se ustrezno upoštevajo vsi pomisleki iz obrazloženih predlogov, sprejetih v skladu s členom 7(1) PEU. Priporočila upoštevajo raznolikost političnih in pravnih sistemov držav članic. Izvajanje priporočil se oceni v poznejših letnih poročilih ali po potrebi v nujnih poročilih. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Letno poročilo, vključno s priporočili, se objavi vsako leto v septembru. Datum objave se uskladi med tremi institucijami v delovni skupini. Komisija pred objavo letnega poročila delovni skupini predstavi njegov osnutek. |
| --- | --- |

12.

Nadaljnji ukrepi

| 13. | Evropski parlament in Svet razpravljata o vsebini letnega poročila najpozneje dva meseca po datumu njegove objave. Razprave se objavijo. Parlament in Svet sprejmeta stališče o letnem poročilu v obliki resolucij in sklepov. Evropski parlament in Svet v okviru nadaljnjega ukrepanja ocenita in razmislita o tem, v kolikšni meri so države članice izvedle prejšnja priporočila, vključno z izvrševanjem ustreznih odločb Sodišča Evropske unije. Tri institucije uporabijo svoja pooblastila v skladu s Pogodbama, da bi prispevale k učinkovitemu nadaljnjemu ukrepanju. Tri institucije si prizadevajo za spodbujanje pravočasne razprave o letnem poročilu v državah članicah, zlasti v nacionalnih parlamentih. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Komisija na podlagi ugotovitev v letnem poročilu na lastno pobudo ali na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta začne dialog z eno ali več državami članicami, vključno z ustreznimi organi, da bi olajšala izvajanje priporočil. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu redno poroča o napredku dialoga. Komisija lahko vedno, tudi na zahtevo posamezne države članice, prek različnih dejavnosti zagotovi tehnično pomoč državam članicam. Evropski parlament v sodelovanju z nacionalnimi parlamenti organizira medparlamentarno razpravo o ugotovitvah letnega poročila. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tri institucije bi morale pri določanju prednostnih nalog za financiranje upoštevati ugotovitve letnega poročila. Kadar Komisija oblikuje ustrezne letne delovne programe za izplačilo sredstev Unije v okviru deljenega ali neposrednega upravljanja, bi morala zlasti vključiti ciljno podporo nacionalnim akterjem, ki prispevajo k varovanju in spodbujanju vrednot Unije, kot so organizacije civilne družbe in medijske organizacije. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Tri institucije brez poseganja v pristojnosti Komisije na podlagi člena 258 PDEU in člena 5 Uredbe (EU) 2020/xxxx ter pravico tretjine držav članic, Evropskega parlamenta in Komisije, da Svetu predložijo obrazložen predlog v skladu s členom 7(1) PEU, soglašajo, da bi morala letna poročila usmerjati njihove ukrepe v zvezi z vrednotami Unije. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Evropski parlament in Svet lahko od Komisije zahtevata, da razvije dodatne smernice in kazalnike za obravnavo ustreznih horizontalnih vprašanj, ki se pojavijo v letnem ciklu spremljanja. |
| --- | --- |

17.

Nujno poročilo

| 18. | Kadar stanje v eni ali več državah članicah predstavlja neposredno in resno škodo vrednotam Unije, lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta pripravi nujno poročilo o tem stanju. Komisija pripravi poročilo ob posvetovanju z delovno skupino. Komisija brez odlašanja pripravi nujno poročilo in ga najpozneje dva meseca po zahtevi Evropskega parlamenta ali Sveta objavi. Ugotovitve iz nujnega poročila se vključijo v naslednje letno poročilo. V nujnem poročilu so lahko navedena priporočila za odpravo neposredne nevarnosti za vrednote Unije. |
| --- | --- |

18.

III.   DOPOLNJEVANJE Z DRUGIMI INSTRUMENTI

| 19. | Tri institucije priznavajo dopolnilno naravo letnega cikla spremljanja in drugih mehanizmov za varstvo in spodbujanje vrednot Unije, zlasti postopek iz člena 7 PEU, postopke za ugotavljanje kršitev in Uredbo (EU) 2020/xxxx. Zavezujejo se, da bodo upoštevale cilje tega medinstitucionalnega sporazuma v politikah Unije. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Zavezujejo se tudi, da bodo, kadar se v letnem poročilu ugotovijo sistemske pomanjkljivosti v zvezi z eno ali več vrednotami Unije, v okviru svojih pristojnosti, ki jim jih podeljujeta Pogodbi, nemudoma ustrezno ukrepale. Soglašajo, da so ugotovitve letnega poročila podlaga pri odločanju, ali sprožiti postopek iz člena 7 PEU in postopek za ugotavljanje kršitev, kar zadeva varstvo vrednot Unije. Tri institucije med drugim preučijo, ali je mogoče politike Unije, ki zahtevajo visoko raven vzajemnega zaupanja, ohraniti ob upoštevanju sistemskih pomanjkljivosti, ugotovljenih v letnem poročilu. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Letni cikel spremljanja, vzpostavljen s tem sporazumom, nadomesti mehanizem za sodelovanje in preverjanje napredka Romunije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji iz Odločbe Komisije 2006/928/ES ter mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Bolgarije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu iz Odločbe Komisije 2006/929/ES, in med drugim izpolnjuje cilje navedenih sklepov. Komisija se zato zavezuje, da bo te sklepe razveljavila ob primernem času. |
| --- | --- |

21.

Skupna ureditev za člen 7 PEU

| 22. | Tri institucije soglašajo, da bodo ugotovitve iz letnega poročila uporabile pri presojanju, ali obstaja očitno tveganje resne kršitve ali resna in vztrajna kršitev vrednot Unije s strani države članice v smislu člena 7 PEU. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Soglašajo tudi, da bodo za večjo preglednost in učinkovitost postopka iz člena 7 PEU zagotovile, da bo lahko institucija, ki bo začela predlog na podlagi člena 7(1) PEU, ta predlog predstavila v Svetu ter da bo izčrpno obveščena in bo sodelovala v vseh fazah postopka. Tri institucije soglašajo, da se bodo v delovni skupini redno posvetovale glede obstoječih in morebitnih postopkov, začetih na podlagi člena 7 PEU. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Tri institucije soglašajo, da bodo oblikovale načine za povečanje učinkovitosti postopka iz člena 7 PEU. Novi načini lahko vključujejo urejen časovni razpored zaslišanj in zasedanj o trenutnem stanju, priporočila za odpravo pomislekov, izraženih v obrazloženem predlogu, in roke za izvedbo. |
| --- | --- |

24.

Skupna ureditev za proračunske pogoje

| 25. | Tri institucije soglašajo, da bodo ugotovitve iz letnega poročila uporabile pri oceni, ali obstajajo splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2020/xxxx, pa tudi pri vseh drugih ustreznih ocenah za namene obstoječih in prihodnjih proračunskih orodij. Če se v letnem poročilu ugotovi, da splošne pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državi članici vplivajo ali bi lahko vplivale na dobro finančno poslovodenje ali zaščito finančnih interesov Unije, Komisija tej državi članici pošlje pisno obvestilo v skladu s členom 5(1) Uredbe (EU) 2020/xxxx. |
| --- | --- |

25.

IV.   KONČNE DOLOČBE

| 26. | Tri institucije sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev sredstev in virov, potrebnih za pravilno izvajanje tega medinstitucionalnega sporazuma. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Tri institucije skupaj in neprekinjeno spremljajo izvajanje medinstitucionalnega sporazuma, tako na politični ravni v okviru rednih razprav kakor tudi na tehnični ravni v delovni skupini. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Ta sporazum začne veljati na dan podpisa. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Odločba Komisije z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Romunije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja in boja proti korupciji (UL L 354, 14.12.2006, str. 56).

(2)  Odločba Komisije z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Bolgarije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu (UL L 354, 14.12.2006, str. 58).

(3)  [namesto xxxx vstavite končno številko 2018/136(COD) v besedilo (tudi v točke 16, 19 in 25) in pravilni sklic UL v opombo] Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah (UL C ..., ..., str. ...).

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/14

---

P9_TA(2020)0252

Izvajanje skupne trgovinske politike – letno poročilo 2018

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2020 o izvajanju skupne trgovinske politike – letno poročilo 2018 (2019/2197(INI))

(2021/C 395/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. oktobra 2019 o izvajanju sporazumov o prosti trgovini, 1. januar 2018–31. december 2018 (COM(2019)0455), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. oktobra 2019 o izvajanju sporazumov o prosti trgovini, 1. januar 2018–31. december 2018 (COM(2019)0455),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2019)0370) z dne 14. oktobra 2019, ki spremlja poročilo Komisije o izvajanju sporazumov o prosti trgovini, 1. januar 2018–31. december 2018 (COM(2019)0455), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2019)0370) z dne 14. oktobra 2019, ki spremlja poročilo Komisije o izvajanju sporazumov o prosti trgovini, 1. januar 2018–31. december 2018 (COM(2019)0455),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. januarja 2020 z naslovom Delovni program Komisije za leto 2020 – Bolj ambiciozna Unija (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. januarja 2020 z naslovom Delovni program Komisije za leto 2020 – Bolj ambiciozna Unija (COM(2020)0037),

| — | ob upoštevanju političnih smernic za Evropsko komisijo v obdobju 2019–2024 z dne 16. julija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih smernic za Evropsko komisijo v obdobju 2019–2024 z dne 16. julija 2019,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne trgovinske politike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. maja 2018 o letnem poročilu o izvajanju skupne trgovinske politike (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o STO: pot naprej (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2018 o STO: pot naprej (2),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila z dne 9. marca 2020 z naslovom Celoviti strategiji z Afriko naproti (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila z dne 9. marca 2020 z naslovom Celoviti strategiji z Afriko naproti (JOIN(2020)0004),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Svetovne trgovinske organizacije (STO) z dne 25. januarja 2019 o elektronskem poslovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Svetovne trgovinske organizacije (STO) z dne 25. januarja 2019 o elektronskem poslovanju,

| — | ob upoštevanju izjav ministrov za trgovino skupine G20 s 30. marca in 14. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav ministrov za trgovino skupine G20 s 30. marca in 14. maja 2020,

| — | ob upoštevanju skupne izjave ZDA in EU z dne 25. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave ZDA in EU z dne 25. julija 2018,

| — | ob upoštevanju skupne izjave tristranskega srečanja ministrov za trgovino Japonske, Združenih držav Amerike in Evropske unije z dne 14. januarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave tristranskega srečanja ministrov za trgovino Japonske, Združenih držav Amerike in Evropske unije z dne 14. januarja 2020,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. decembra 2019 o varstvu in uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (SWD(2019)0452), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 20. decembra 2019 o varstvu in uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (SWD(2019)0452),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Komisije z dne 27. marca 2019 o instrumentih trgovinske zaščite (COM(2019)0158), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Komisije z dne 27. marca 2019 o instrumentih trgovinske zaščite (COM(2019)0158),

| — | ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra, objavljene novembra 2019, o odnosu Evropejcev do trgovine in trgovinske politike EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometra, objavljene novembra 2019, o odnosu Evropejcev do trgovine in trgovinske politike EU,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 12. marca 2019 z naslovom EU-Kitajska – strateška vizija (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 12. marca 2019 z naslovom EU-Kitajska – strateška vizija (JOIN(2019)0005),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 19. septembra 2018 z naslovom Povezovanje Evrope in Azije – gradniki strategije EU (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 19. septembra 2018 z naslovom Povezovanje Evrope in Azije – gradniki strategije EU (JOIN(2018)0031),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 26. junija 2019 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 26. junija 2019 o trgovinskih ovirah in ovirah za naložbe,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2017 o izvajanju prostotrgovinskega sporazuma med EU in Republiko Korejo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2017 o izvajanju prostotrgovinskega sporazuma med EU in Republiko Korejo (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (4),

| — | ob upoštevanju resolucije, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela Generalna skupščina OZN, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela Generalna skupščina OZN, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o socialnih in ekonomskih standardih, človekovih pravicah in družbeni odgovornosti gospodarskih družb (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o socialnih in ekonomskih standardih, človekovih pravicah in družbeni odgovornosti gospodarskih družb (5),

| — | ob upoštevanju členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter Poglavja V Naslova II Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in pa člena 218 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter Poglavja V Naslova II Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in pa člena 218 PDEU,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o enakosti spolov v trgovinskih sporazumih (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2018 o enakosti spolov v trgovinskih sporazumih (7),

| — | ob upoštevanju strategije Komisije za enakost spolov iz marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Komisije za enakost spolov iz marca 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o splošni shemi preferencialov za obdobje 2018–2019 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o splošni shemi preferencialov za obdobje 2018–2019 (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2018 z naslovom Enotni trg v spreminjajočem se svetu: Edinstveno sredstvo, ki potrebuje obnovljeno politično zavezanost (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2018 z naslovom Enotni trg v spreminjajočem se svetu: Edinstveno sredstvo, ki potrebuje obnovljeno politično zavezanost (COM(2018)0772),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0160/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0160/2020),

| A. | ker je bila resolucija Parlamenta z dne 30. maja 2018 o izvajanju skupne trgovinske politike deležna široke podpore zaradi njenega pristopa, ki je naklonjen trgovinskemu sistemu, ki je utemeljen na pravilih in na vrednotah ter je predvidljiv; ker je zaradi sprememb po letu 2018, zlasti zaradi izvajanja trgovinskega sporazuma med EU in Kanado, nedavno pa zaradi učinkov pandemije COVID-19 na trgovino, treba temeljito posodobiti prejšnje poročilo; |
| --- | --- |

A.

ker je bila resolucija Parlamenta z dne 30. maja 2018 o izvajanju skupne trgovinske politike deležna široke podpore zaradi njenega pristopa, ki je naklonjen trgovinskemu sistemu, ki je utemeljen na pravilih in na vrednotah ter je predvidljiv; ker je zaradi sprememb po letu 2018, zlasti zaradi izvajanja trgovinskega sporazuma med EU in Kanado, nedavno pa zaradi učinkov pandemije COVID-19 na trgovino, treba temeljito posodobiti prejšnje poročilo;

| B. | ker je EU vodilna trgovska sila in največji trgovinski blok na svetu, ki deluje kot glavna gonilna sila gospodarske blaginje; ker je tudi največji trgovec z industrijskimi izdelki in storitvami; ker najnovejši kazalniki kažejo, da se je izvoz blaga EU v letu 2019 povečal na 2 132,3 milijarde EUR, kar je 3,5-odstotno povečanje v primerjavi z letom prej; ker sta ZDA in Kitajska, kljub sedanjim svetovnim izzivom, glavni trgovinski partnerici EU; ker se je med letoma 2007 in 2017 svetovni BDP povečal za več kot 70 %; ker je očitno, da EU zaostaja v konkurenčnosti v globalnem merilu, če njeno 17-odstotno povečanje primerjamo s številkami držav, kot so ZDA (60 %), Indija (80 %) in Kitajska (315 %); |
| --- | --- |

B.

ker je EU vodilna trgovska sila in največji trgovinski blok na svetu, ki deluje kot glavna gonilna sila gospodarske blaginje; ker je tudi največji trgovec z industrijskimi izdelki in storitvami; ker najnovejši kazalniki kažejo, da se je izvoz blaga EU v letu 2019 povečal na 2 132,3 milijarde EUR, kar je 3,5-odstotno povečanje v primerjavi z letom prej; ker sta ZDA in Kitajska, kljub sedanjim svetovnim izzivom, glavni trgovinski partnerici EU; ker se je med letoma 2007 in 2017 svetovni BDP povečal za več kot 70 %; ker je očitno, da EU zaostaja v konkurenčnosti v globalnem merilu, če njeno 17-odstotno povečanje primerjamo s številkami držav, kot so ZDA (60 %), Indija (80 %) in Kitajska (315 %);

| C. | ker je Komisija 14. oktobra 2019 objavila tretje poročilo o izvajanju sporazumov EU o prosti trgovini, iz katerega je razvidno, da je EU v letu 2018 s partnericami, s katerimi ima sklenjene sporazume o prosti trgovini, izmenjala 33 % svojega izvoza in 29 % svojega uvoza; ker je imela EU leta 2018 v trgovini s partnericami, s katerimi ima sklenjen sporazum o prosti trgovini, presežek, ki je znašal 84,6 milijarde EUR, skupaj pa je imela trgovinski primanjkljaj v znesku 24,6 milijarde EUR; ker Komisija v nedavnem poročilu navaja, da so države v razvoju med letoma 2016 in 2018 povečale svoj izvoz v EU na podlagi posebnih trgovinskih preferencialov za 16,2 %, vrednost tega izvoza pa se je povečala s 158 milijard EUR leta 2016 na 183,6 milijarde EUR leta 2018; ker naj bi se svetovna trgovina v letu 2020 zaradi učinkov COVID-19 zmanjšala za 13 do 32 %; ker naj bi se izvoz blaga in storitev v države zunaj EU-27 zmanjšal za 9,2 %, uvoz iz držav zunaj EU-27 pa za 8,8 %, Mednarodni denarni sklad pa pričakuje, da se bo BDP EU zmanjšal za 7,5 %; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 14. oktobra 2019 objavila tretje poročilo o izvajanju sporazumov EU o prosti trgovini, iz katerega je razvidno, da je EU v letu 2018 s partnericami, s katerimi ima sklenjene sporazume o prosti trgovini, izmenjala 33 % svojega izvoza in 29 % svojega uvoza; ker je imela EU leta 2018 v trgovini s partnericami, s katerimi ima sklenjen sporazum o prosti trgovini, presežek, ki je znašal 84,6 milijarde EUR, skupaj pa je imela trgovinski primanjkljaj v znesku 24,6 milijarde EUR; ker Komisija v nedavnem poročilu navaja, da so države v razvoju med letoma 2016 in 2018 povečale svoj izvoz v EU na podlagi posebnih trgovinskih preferencialov za 16,2 %, vrednost tega izvoza pa se je povečala s 158 milijard EUR leta 2016 na 183,6 milijarde EUR leta 2018; ker naj bi se svetovna trgovina v letu 2020 zaradi učinkov COVID-19 zmanjšala za 13 do 32 %; ker naj bi se izvoz blaga in storitev v države zunaj EU-27 zmanjšal za 9,2 %, uvoz iz držav zunaj EU-27 pa za 8,8 %, Mednarodni denarni sklad pa pričakuje, da se bo BDP EU zmanjšal za 7,5 %;

| D. | ker je skupna trgovinska politika v izključni pristojnosti Unije, izvajajo pa jo Komisija, Svet in Parlament, zaradi česar mora Unija v trgovinskih zadevah nastopati enotno, Komisija pa je njena pogajalka; ker je Komisija leta 2015 sprejela sporočilo z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko; ker je Komisija začela pregled trgovinske politike, s katerim namerava izboljšati trgovinska orodja po krizi zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

D.

ker je skupna trgovinska politika v izključni pristojnosti Unije, izvajajo pa jo Komisija, Svet in Parlament, zaradi česar mora Unija v trgovinskih zadevah nastopati enotno, Komisija pa je njena pogajalka; ker je Komisija leta 2015 sprejela sporočilo z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko; ker je Komisija začela pregled trgovinske politike, s katerim namerava izboljšati trgovinska orodja po krizi zaradi COVID-19;

| E. | ker člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člen 21 Pogodbe o Evropski uniji določata, da se skupna trgovinska politika izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije, vključno s spodbujanjem človekovih pravic, demokracije, pravne države in trajnostnega razvoja; ker je Komisija decembra 2019 sprejela evropski zeleni dogovor, ki določa, da morajo vsi ukrepi in politike EU prispevati k njegovim ciljem; |
| --- | --- |

E.

ker člen 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člen 21 Pogodbe o Evropski uniji določata, da se skupna trgovinska politika izvaja v okviru načel in ciljev zunanjega delovanja Unije, vključno s spodbujanjem človekovih pravic, demokracije, pravne države in trajnostnega razvoja; ker je Komisija decembra 2019 sprejela evropski zeleni dogovor, ki določa, da morajo vsi ukrepi in politike EU prispevati k njegovim ciljem;

| F. | ker trgovinska in naložbena politika EU vlagateljem zagotavlja tudi dostop do trga in zaščito naložb prek pravne varnosti ter stabilnega, predvidljivega in ustrezno reguliranega okolja, v katerem lahko opravljajo svoje gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

F.

ker trgovinska in naložbena politika EU vlagateljem zagotavlja tudi dostop do trga in zaščito naložb prek pravne varnosti ter stabilnega, predvidljivega in ustrezno reguliranega okolja, v katerem lahko opravljajo svoje gospodarske dejavnosti;

| G. | ker je iz nedavne raziskave Eurobarometra razvidno, da približno 60 % državljanov EU meni, da jim mednarodna trgovina prinaša koristi; ker je del javnega mnenja zelo dobro obveščen o trgovinski politiki in trgovinskih sporazumih; ker polovica vprašanih meni, da bi morali biti prednostni nalogi trgovinske politike EU ustvarjanje delovnih mest v EU ter varovanje okoljskih in zdravstvenih standardov; ker morajo Komisija in države članice še naprej razvijati ustrezno komunikacijsko strategijo o trgovinski politiki in trgovinskih sporazumih, ki naj obravnava lažne novice o trgovini ter posreduje čim več informacij, obenem pa naj bo namenjena posebnim deležnikom in krepitvi ozaveščenosti gospodarskih subjektov o trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

G.

ker je iz nedavne raziskave Eurobarometra razvidno, da približno 60 % državljanov EU meni, da jim mednarodna trgovina prinaša koristi; ker je del javnega mnenja zelo dobro obveščen o trgovinski politiki in trgovinskih sporazumih; ker polovica vprašanih meni, da bi morali biti prednostni nalogi trgovinske politike EU ustvarjanje delovnih mest v EU ter varovanje okoljskih in zdravstvenih standardov; ker morajo Komisija in države članice še naprej razvijati ustrezno komunikacijsko strategijo o trgovinski politiki in trgovinskih sporazumih, ki naj obravnava lažne novice o trgovini ter posreduje čim več informacij, obenem pa naj bo namenjena posebnim deležnikom in krepitvi ozaveščenosti gospodarskih subjektov o trgovinskih sporazumih;

| H. | ker bi morala skupna trgovinska politika, sestavljena iz trgovinskih sporazumov in zakonodajnih ukrepov, služiti cilju vzpostavitve stabilnega, predvidljivega in poštenega trgovinskega okolja, v katerem lahko podjetja iz EU uspevajo in uveljavljajo interese državljanov EU, ter bi morala zagotoviti, da EU še naprej ščiti svoj obstoječi socialni in regulativni model ter pri tem uporablja trgovinsko politiko za promocijo svojih vrednot po vsem svetu; ker bi morala EU okrepiti svoja prizadevanja za spodbujanje poštene konkurence, zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev in obravnavanje sodobnih trgovinskih vprašanj; ker je za uresničevanje teh ciljev potrebna dobra usmeritev trgovinske politike Unije ter njeno celovito in učinkovito izvajanje in spremljanje na pravičnejši in preglednejši način; ker bi morali trgovinski sporazumi EU predstavljati priložnosti za rast prek dostopa do trgov in odprave trgovinskih ovir; ker je bistvenega pomena, da pogajanja potekajo v duhu obojestranskih koristi, da bi odpravili nepoštene trgovinske prakse ter zagotovili skladnost s pravili in standardi EU; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala skupna trgovinska politika, sestavljena iz trgovinskih sporazumov in zakonodajnih ukrepov, služiti cilju vzpostavitve stabilnega, predvidljivega in poštenega trgovinskega okolja, v katerem lahko podjetja iz EU uspevajo in uveljavljajo interese državljanov EU, ter bi morala zagotoviti, da EU še naprej ščiti svoj obstoječi socialni in regulativni model ter pri tem uporablja trgovinsko politiko za promocijo svojih vrednot po vsem svetu; ker bi morala EU okrepiti svoja prizadevanja za spodbujanje poštene konkurence, zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev in obravnavanje sodobnih trgovinskih vprašanj; ker je za uresničevanje teh ciljev potrebna dobra usmeritev trgovinske politike Unije ter njeno celovito in učinkovito izvajanje in spremljanje na pravičnejši in preglednejši način; ker bi morali trgovinski sporazumi EU predstavljati priložnosti za rast prek dostopa do trgov in odprave trgovinskih ovir; ker je bistvenega pomena, da pogajanja potekajo v duhu obojestranskih koristi, da bi odpravili nepoštene trgovinske prakse ter zagotovili skladnost s pravili in standardi EU;

| I. | ker je EU skupaj z 18 članicami STO 30. aprila 2020 to organizacijo uradno obvestila o „večstranski začasni ureditvi za arbitražo pritožb“ (MPIA); ker ta priglasitev pomeni, da bodo sodelujoče članice STO začele uporabljati MPIA za reševanje medsebojnih sporov, saj se je pritožbeni organ STO znašel v blokadi; |
| --- | --- |

I.

ker je EU skupaj z 18 članicami STO 30. aprila 2020 to organizacijo uradno obvestila o „večstranski začasni ureditvi za arbitražo pritožb“ (MPIA); ker ta priglasitev pomeni, da bodo sodelujoče članice STO začele uporabljati MPIA za reševanje medsebojnih sporov, saj se je pritožbeni organ STO znašel v blokadi;

| J. | ker je pandemija COVID-19 povzročila večplastno krizo z dolgoročnimi posledicami in razkrila premajhno odpornost globalnih vrednostnih verig nekaterih ključnih proizvodov, vključno z medicinsko opremo in napravami; ker je kriza pokazala, da so potrebne trdnejše in odpornejše proizvodne verige ter da je treba vlagati v strateška področja, da bi povečali odpornost dobavnih verig EU; ker znanstveno utemeljena poročila kažejo na vse večje tveganje izbruhov pandemij in pojavov, povezanih s podnebnimi spremembami, po vsem svetu, ki bodo vplivali na mednarodne odnose; ker so se ministri za trgovino skupine G-20 zavezali, da bodo ublažili posledice pandemije COVID-19 na mednarodno trgovino, tako da bodo še naprej sodelovali za zagotavljanje svobodnega, pravičnega, nediskriminatornega, preglednega, predvidljivega in stabilnega okolja za trgovino in naložbe ter ohranjali naše trge odprte, da bi zagotovili stalen čezmejni pretok nujnega medicinskega blaga in opreme, ključnih kmetijskih proizvodov ter drugega osnovnega blaga in storitev; |
| --- | --- |

J.

ker je pandemija COVID-19 povzročila večplastno krizo z dolgoročnimi posledicami in razkrila premajhno odpornost globalnih vrednostnih verig nekaterih ključnih proizvodov, vključno z medicinsko opremo in napravami; ker je kriza pokazala, da so potrebne trdnejše in odpornejše proizvodne verige ter da je treba vlagati v strateška področja, da bi povečali odpornost dobavnih verig EU; ker znanstveno utemeljena poročila kažejo na vse večje tveganje izbruhov pandemij in pojavov, povezanih s podnebnimi spremembami, po vsem svetu, ki bodo vplivali na mednarodne odnose; ker so se ministri za trgovino skupine G-20 zavezali, da bodo ublažili posledice pandemije COVID-19 na mednarodno trgovino, tako da bodo še naprej sodelovali za zagotavljanje svobodnega, pravičnega, nediskriminatornega, preglednega, predvidljivega in stabilnega okolja za trgovino in naložbe ter ohranjali naše trge odprte, da bi zagotovili stalen čezmejni pretok nujnega medicinskega blaga in opreme, ključnih kmetijskih proizvodov ter drugega osnovnega blaga in storitev;

| K. | ker je Komisija 14. marca 2020 po nujnem postopku sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2020/402 (9), da bi se za izvoz osebne zaščitne opreme uporabljala zahteva za izvozno dovoljenje v skladu z Uredbo (EU) 2015/479, in sicer kot začasni ukrep, ki je pomagal EU pri soočanju s povečanim povpraševanjem in pri pripravi svojih operativnih zmogljivosti, da bi lahko pomagala tretjim državam; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija 14. marca 2020 po nujnem postopku sprejela Izvedbeno uredbo (EU) 2020/402 (9), da bi se za izvoz osebne zaščitne opreme uporabljala zahteva za izvozno dovoljenje v skladu z Uredbo (EU) 2015/479, in sicer kot začasni ukrep, ki je pomagal EU pri soočanju s povečanim povpraševanjem in pri pripravi svojih operativnih zmogljivosti, da bi lahko pomagala tretjim državam;

| L. | ker je EU izpogajala celovite sporazume, ki urejajo trgovinske odnose s skoraj vso Latinsko Ameriko in Karibi, z izjemo Bolivije, Kube in Venezuele; |
| --- | --- |

L.

ker je EU izpogajala celovite sporazume, ki urejajo trgovinske odnose s skoraj vso Latinsko Ameriko in Karibi, z izjemo Bolivije, Kube in Venezuele;

| M. | ker je Parlament leta 2015 poudaril, da je treba v mednarodno trgovinsko politiko EU vključiti vidik enakosti spolov (10), leta 2018 pa potrebo po enakosti spolov v trgovinskih sporazumih (11); ker je od izvoza v države zunaj EU odvisnih 36 milijonov delovnih mest v EU, od tega 13,7 milijona delovnih mest, ki jih zasedajo ženske; ker so ženske v trgovini z državami zunaj EU v kmetijskem in industrijskem sektorju večinoma premalo zastopane; ker ženska vodi (tj. je lastnik in/ali upravljavec) le vsako peto izvozno podjetje v EU in ker ženske predstavljajo 30 % ali manj vse delovne sile v izvoznem sektorju; |
| --- | --- |

M.

ker je Parlament leta 2015 poudaril, da je treba v mednarodno trgovinsko politiko EU vključiti vidik enakosti spolov (10), leta 2018 pa potrebo po enakosti spolov v trgovinskih sporazumih (11); ker je od izvoza v države zunaj EU odvisnih 36 milijonov delovnih mest v EU, od tega 13,7 milijona delovnih mest, ki jih zasedajo ženske; ker so ženske v trgovini z državami zunaj EU v kmetijskem in industrijskem sektorju večinoma premalo zastopane; ker ženska vodi (tj. je lastnik in/ali upravljavec) le vsako peto izvozno podjetje v EU in ker ženske predstavljajo 30 % ali manj vse delovne sile v izvoznem sektorju;

| N. | ker številne države zaračunavajo carine za medicinske pripomočke, vključno z monitorji za paciente, diagnostično opremo in običajnimi zdravili, kot so antibiotiki, protibolečinska zdravila ali inzulin, in ker skoraj vse države zaračunavajo carine na uvoz mila; ker se je vprašanje carin še zaostrilo zaradi odločitve ZDA, da uvedejo dodatne dajatve na uvoz iz Kitajske v vrednosti 370 milijard ameriških dolarjev, ki vključuje nekatere vidike osebne zaščitne opreme; |
| --- | --- |

N.

ker številne države zaračunavajo carine za medicinske pripomočke, vključno z monitorji za paciente, diagnostično opremo in običajnimi zdravili, kot so antibiotiki, protibolečinska zdravila ali inzulin, in ker skoraj vse države zaračunavajo carine na uvoz mila; ker se je vprašanje carin še zaostrilo zaradi odločitve ZDA, da uvedejo dodatne dajatve na uvoz iz Kitajske v vrednosti 370 milijard ameriških dolarjev, ki vključuje nekatere vidike osebne zaščitne opreme;

| O. | ker znanstveno utemeljena poročila kažejo na vse večje tveganje izbruhov pandemij in pojavov, povezanih s podnebnimi spremembami, po vsem svetu, ki bodo vplivali na mednarodne odnose, in ugotavljajo, da je potrebna temeljita reforma naših gospodarskih modelov, zlasti v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

O.

ker znanstveno utemeljena poročila kažejo na vse večje tveganje izbruhov pandemij in pojavov, povezanih s podnebnimi spremembami, po vsem svetu, ki bodo vplivali na mednarodne odnose, in ugotavljajo, da je potrebna temeljita reforma naših gospodarskih modelov, zlasti v skladu s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah;

Globalni okvir

| 1. | ugotavlja, da so se pomembni vidiki globalnega okvira zaradi napetosti, ki so nastopile v zadnjih dveh letih, spremenili in izkazali za nepredvidljive; znova poudarja, da podpira odprt, svoboden, predvidljiv in pravičen večstranski trgovinski sistem, ki temelji na pravilih, in da ga je treba varovati in spodbujati; poudarja, da je EU kljub težkim svetovnim gospodarskim razmeram zabeležila presežek v blagovni menjavi s partnericami, s katerimi ima sklenjene trgovinske sporazume, v višini 84,6 milijarde EUR (leta 2018), skupaj pa je imela s preostalim svetom trgovinski primanjkljaj, ki je znašal približno 24,6 milijarde EUR; opozarja, da izvoz v države zunaj EU podpira več kot 36 milijonov delovnih mest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je EU – odkar je Komisija leta 2015 sprejela najnovejšo trgovinsko strategijo z naslovom Trgovina za vse – sklenila in začela uporabljati več novih trgovinskih sporazumov, zlasti celoviti gospodarski in trgovinski sporazum med EU in Kanado (CETA), sporazum o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko ter sporazuma o prosti trgovini med EU in Singapurjem ter EU in Vietnamom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vztraja, da mora trgovinska strategija EU še naprej podpirati interese in vrednote Unije, ko se sooča z novimi izzivi po vsem svetu, povečati konkurenčnost industrije EU in ustvarjati gospodarsko rast v skladu s cilji evropskega zelenega dogovora; zato meni, da so ambiciozna mnogostranska, večstranska in dvostranska agenda, sklenitev trgovinskih sporazumov, ki so pravični in plodni za obe strani, zagotavljanje stroge vzajemnosti in spoštovanje visokih evropskih norm in standardov v občutljivih sektorjih, človekove pravice in njihovo učinkovito varstvo, odprava neupravičenih trgovinskih ovir ter uporaba instrumentov trgovinske zaščite, kjer je to potrebno, najboljši način za povečanje konkurenčnosti EU v globaliziranem svetu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da so naši odnosi z dvema drugima trgovinskima velesilam, tj. Kitajsko in ZDA, ki predstavljata približno 30 % trgovinskih izmenjav Unije, ključno vodilo trgovinske politike EU; vendar vztraja, da bi morala EU okrepiti svoje odnose z drugimi deli sveta, diverzificirati in izboljšati svoje trgovinske odnose z vsemi partnerji, vključno z državami v razvoju in najmanj razvitimi državami, ter si prizadevati za multipolaren svetovni red; poudarja, da je treba preprečiti, da bi bilo gospodarstvo EU preveč odvisno od dobavnih verig zgolj peščice večjih trgovinskih partneric; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba izboljšati izmenjavo informacij med državami članicami; poziva k nadaljnji izmenjavi dobrih praks med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo, da bi ustvarili sinergije in izboljšali rezultate; v zvezi s tem poudarja tudi, da je treba izboljšati strategije ocenjevanja sporazumov, in meni, da bi morala Komisija zagotoviti boljšo oceno učinka za vsak trgovinski sporazum, ki bi jo morali pravočasno opraviti neodvisni organi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja večjo preglednost trgovinske politike; pozdravlja odločitev Sveta, da 19. decembra 2019 objavi mandat za pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu z regijami AKP; izraža zadovoljstvo nad nedavnimi prizadevanji nove Komisije, da bi Parlament bolj redno obveščala o stanju v pogajanjih ter tako povečala transparentnost dela Komisije, na primer z zagotavljanjem podrobnih poročil o specializiranih odborih, ustanovljenih na podlagi sporazuma CETA in sporazuma z Južno Korejo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da si morajo Komisija in države članice prizadevati za boljšo strategijo komuniciranja glede koristi trgovinske politike EU in ozaveščanje, da bi učinkovito pritegnile družbo in deležnike; opozarja, da so časovni načrti priložnost, da Komisija sporoči in pojasni razloge za določeno pobudo in njene cilje ter sodeluje z družbo in deležniki ter prejme povratne informacije; meni, da bi morala Komisija zagotoviti popolno preglednost načrtov in drugih posvetovalnih dejavnosti, da bi čim bolj povečala njihov učinek in zagotovila udeležbo deležnikov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje resne posledice virusa COVID-19 in zapore gospodarstev, ki jih je povzročil, tudi kar zadeva svetovno trgovino, saj sta se zaradi njega zmanjšala uvoz v EU in izvoz iz nje, prekinile in ustavile pa so se tudi vrednostne verige; poudarja, da se mora EU naučiti iz sedanje pandemije, da bi zmanjšala svojo ranljivost, zlasti nekaterih strateških sektorjev; meni, da morajo EU in njene države članice hitro ukrepati, da bi trgovinsko politiko uporabile kot orodje za okrevanje svetovnega gospodarstva in ublažitev recesije; je trdno prepričan, da mora EU izboljšati svojo odprto strateško avtonomijo in hkrati v času krize zagotoviti trgovino, ki temelji na pravilih, in se izogibati ukrepom, ki omejujejo in/ali izkrivljajo trgovino, ter izpodbijati takšne ukrepe tretjih držav, vse to pa bi bilo treba posebej obravnavati v pregledu trgovinske politike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k napredku sedanjih pogajanj in zlasti k prenovi pogajanj za hitro sklenitev večstranskega sporazuma o prostem pretoku medicinske opreme; močno spodbuja vse države, naj se pridružijo sporazumu STO o odpravi carin na farmacevtske izdelke (Zero for Zero), in meni, da bi bilo treba razširiti področje njegove uporabe na vse farmacevtske izdelke in zdravila, da bi zagotovili čezmejno trgovino po vsem svetu; poziva članice STO, naj bo to prednostna tema na dnevnem redu naslednjega ministrskega srečanja STO ter naj trgovinske sporazume obravnavajo kot način za pomoč podjetjem pri diverzifikaciji njihovih virov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da mora EU zagotavljati odprte trgovinske tokove in vzdržne globalne vrednostne verige ter zato ne bi smela sprejemati omejitev izvoza, kot v primeru osebne zaščitne opreme, za katero je EU odvisna od trgovinskih partnerjev iz tretjih držav; poziva države članice, ki omejujejo pretok ključnega blaga na notranjem trgu, naj nemudoma odpravijo svoje omejitve izvoza, in poziva Komisijo, naj ne pristane na takšne kršitve pravil enotnega trga; meni, da mora EU skrbno oceniti in opredeliti kritične sektorje in ranljive točke v družbi, kjer mora Unija zagotoviti oskrbo s proizvodi, ter si prizadevati za učinkovita in sorazmerna pravna sredstva v trgovinski politiki; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje gospodarske izgube zaradi motenj v mednarodni trgovini in svetovnih vrednostnih verigah kot posledice pandemije COVID-19, kar bi lahko imelo posebej hud učinek na države v razvoju; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo njene trgovinske ureditve z državami v razvoju podpirale dostop do zdravil in zdravstvene opreme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba podeželskim in obalnim proizvajalcem pomagati pri prilagajanju na tržne razmere v času krize zaradi pandemije COVID-19 ter pripraviti hitre strategije za prilagoditev in odpornost na koronavirus, da bi ohranili zadostno raven dohodka za preživljanje, ob tem pa zagotovili trajnostno upravljanje kmetijskih, gozdnih in morskih ekosistemov ter ekosistemov, bogatih z biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

12.

STO in večstransko sodelovanje

| 13. | meni, da je to ključni trenutek za spodbujanje odprtega, pravičnega, uravnoteženega, trajnostnega in na vrednotah temelječega multilateralizma ter za podporo svetovnemu trgovinskemu sistemu; globoko obžaluje zastoj v STO, ki zahteva aktivne ukrepe in zaveze vseh članic organizacije; ponovno poudarja svojo zavezo, da bo branila večstranski trgovinski sistem, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja prvenstveni politični in gospodarski pomen večstranskega sistema in poziva mednarodne trgovinske partnerje, naj si prizadevajo za dobro delujoč sistem reševanja sporov v okviru STO in pod vodstvom EU izpeljejo ambiciozno reformo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj se pogaja o novih pravilih za boj proti pojavom, ki izkrivljajo trgovino ter zadevajo netržne politike in prakse, podjetja v državni lasti in industrijske subvencije, ki vodijo v presežne zmogljivosti, politike in prakse prisilnega prenosa tehnologije ter krajo intelektualne lastnine; spodbuja članice STO, naj na ministrski konferenci, ki naj bi bila leta 2021, dosežejo ambiciozen in uravnotežen dogovor o dolgoletnem vprašanju ribiških subvencij in jasno pokažejo, da je STO še vedno sposobna uspešno opravljati svojo pogajalsko vlogo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja večstrankarsko začasno ureditev za arbitražo pritožb (MPIA), pri kateri gre za nov sistem, ki bo EU in drugim sodelujočim članicam STO omogočil, da premostijo trenutno ohromitev pritožbenega organa STO in da ohranijo delujoč dvostopenjski sistem reševanja sporov v okviru STO, če bi prišlo do sporov med njimi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja na napredek, dosežen v sedanjih sektorskih in večstranskih pogajanjih, zlasti glede domače regulacije storitev, e-trgovine in spodbujanja naložb; poudarja, da gre pri teh sektorskih pogajanjih za podjetje, ki temelji na skupnem sporočilu, in bi jih bilo treba voditi z namenom iskanja medsektorskega soglasja vseh udeležencev; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja napredek pogajanj o večstranskem sodišču za naložbe; ugotavlja, da naj bi bil mednarodni sodni sistem odskočna deska za vzpostavitev večstranskega sodišča za naložbe; obžaluje izjemno počasno napredovanje držav članic pri odpravljanju dvostranskih sporazumov o naložbah znotraj EU in poziva Komisijo, naj po potrebi ukrepa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izraža odločno podporo tristranskemu sodelovanju med EU, ZDA in Japonsko na področju omejevanja praks, ki izkrivljajo svetovne trge; v zvezi s tem pozdravlja skupno izjavo z dne 14. januarja 2020 o industrijskih subvencijah; |
| --- | --- |

18.

Združene države Amerike

| 19. | močno obžaluje, da se je trgovinska politika ZDA v zadnjih treh letih zelo spremenila, in je zaskrbljen zaradi množenja enostranskih trgovinskih ukrepov in porasta protekcionističnih ukrepov, vključno z nedavnimi odločitvami ameriškega ministrstva za trgovino, da sproži še več preiskav na podlagi oddelka 232; obžaluje uradno obvestilo ZDA z dne 4. novembra 2019, da odstopajo od Pariškega sporazuma, in opozarja, da bi morala skupna trgovinska politika EU prispevati k spodbujanju uresničevanja tega sporazuma; poudarja, da je treba ponovno začeti pogovore med EU in ZDA, da bi odpravili nerešene težave, tudi spore; poudarja, da je pomembno ohraniti kmetijstvo zunaj obsega pogajanj ter da je treba zagotoviti ustrezno spremljanje in zaščito ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da bi morala EU še naprej sodelovati z ZDA kot partnerjem, s katerim mora poiskati rešitve za trgovinska vprašanja v skupnem interesu, pa tudi za grožnje in trenja v trgovini, vključno z ekstrateritorialno uporabo zakonov, ki so jih sprejele ZDA in so v nasprotju z mednarodnim pravom; poudarja, da bi morala EU nadaljevati s prizadevanji za obnovitev medsebojnega zaupanja in tesnih trgovinskih odnosov ter obenem zagotavljati spoštovanje evropskih standardov; meni, da bi lahko omejeni trgovinski sporazum z ZDA veljal za pomemben korak; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj s sogovorniki iz ZDA poskuša najti načine za umiritev napetosti v čezatlantski trgovini, tudi tako, da se s pogajanji z ZDA najde rešitev glede subvencij za civilne zrakoplove, zlasti v zvezi s trenutnim sporom Airbus-Boeing, ter naj doseže dogovor, s katerim bi se odpravile nezakonite carine ZDA na jeklo in aluminij ter nezakoniti ukrepi proti subvencijam in dampingu za agroživilske proizvode, vključno s tistimi za zrele oljke; poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za usklajen in enoten odziv EU; pozdravlja pogajanja med EU in ZDA o vzajemnem priznavanju rezultatov ugotavljanja skladnosti; spodbuja Komisijo, naj pospeši sodelovanje na drugih področjih v skupnem interesu, kot so standardi in druge necarinske ovire, da bi bilo lažje trgovati, da bi se zmanjšale birokratske ovire in znižali stroški; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obžaluje, da sedanja vlada ZDA razmišlja o odstopu od sporazuma o javnih naročilih; jo poziva, naj ostane pogodbenica tega sporazuma; |
| --- | --- |

22.

Kitajska

| 23. | ugotavlja, da Kitajska zaradi svoje velikosti in rasti predstavlja trg priložnosti in da je druga največja trgovinska partnerica EU, vendar je za podjetja iz EU veliko ovir za dostop do tega trga in poslovanje na njem, saj s kitajskim gospodarstvom upravlja država in ga tudi subvencionira, podjetja v državni lasti pa tam uživajo izključni ali prevladujoči dostop do trga; obsoja vse vrste diskriminatornih ukrepov, s katerimi se soočajo podjetja iz EU na Kitajskem; meni, da bi poštena konkurenca med podjetji iz EU in kitajskimi podjetji omogočila več priložnosti in več inovacij, ter poziva Komisijo, naj stalno spremlja nenehno diskriminacijo in sodeluje s kitajskimi oblastmi, da bi se ti ukrepi in ovire odpravili; je seznanjen, da je Kitajska maja 2019 pri STO umaknila pritožbo zoper EU v zvezi z njeno obravnavo v protidampinškem postopku kot gospodarstva, ki ni tržno; pozdravlja izid postopka za reševanje sporov med EU in Kitajsko, ki zaznamuje konec statusa tržnega gospodarstva Kitajske v skladu s stališčem Parlamenta iz maja 2016 (12); |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja zaključek pogajanj o sporazumu o geografskih označbah med EU in Kitajsko 6. novembra 2019, saj gre za pozitiven korak k izboljšanju zaščite proizvodov z geografsko označbo iz EU na Kitajskem, in poziva k njegovi hitri ratifikaciji ter k posodobitvi zakonodaje in doslednejšemu izvrševanju; vztraja, da prva faza trgovinskega sporazuma med ZDA in Kitajsko ne sme posegati v ta sporazum o geografskih označbah; poziva Komisijo, naj spremlja dostop do trga za evropske proizvode med izvajanjem tega sporazuma; ugotavlja, da najnovejše poročilo o varstvu in uveljavljanju pravic intelektualne lastnine navaja, da je tako leta 2018 kot leta 2019 več kot 80 % zasegov ponarejenega in piratskega blaga zadevalo blago s poreklom iz Kitajske; poziva Komisijo, naj preuči dodatna orodja za obravnavo teh vprašanj in zagotovi popolno zaščito pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | spodbuja Komisijo, naj zaključi pogajanja s Kitajsko o ambicioznem sporazumu o naložbah z učinkovitim poglavjem o trgovini in trajnostnem razvoju, s katerim se odstranijo vse ovire za odprtost kitajskega trga; pričakuje, da bodo pogajanja končana do konca leta 2020, kot je bilo dogovorjeno na vrhu EU-Kitajska leta 2019; je trdno prepričan, da bi morala imeti vsebina sporazuma prednost pred rokom njegove sklenitve; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je zgrožen nad poročilom avstralskega inštituta za strateško politiko, objavljenim februarja 2020, v katerem so dokazi o izkoriščanju ujgurskih delavcev v kitajskih tovarnah, tudi tistih, ki se uvrščajo v vrednostne verige podjetij iz EU; je globoko zaskrbljen zaradi poročil o vplivih pobude En pas, ena pot na človekove pravice na Kitajskem in v Pakistanu; poziva Komisijo, naj uporabi vsa razpoložljiva sredstva, da bi končala izkoriščanja Ujgurov; poziva evropska podjetja, naj prenehajo biti vpletena v kakršne koli oblike kršitev človekovih pravic na Kitajskem; vztraja, da je treba prisilno delo Ujgurov izključiti iz dobavnih verig proizvodov, ki se uvažajo na enotni trg; |
| --- | --- |

26.

Novo partnerstvo z Afriko

| 27. | pozdravlja objavo skupnega sporočila o celoviti strategiji EU-Afrika; poziva EU, naj tesneje sodeluje z afriškimi državami, da bi oblikovala učinkovito in trdno partnerstvo v skladu s trgovinskimi vidiki agende 2063 za afriški razvoj, ki bo spodbujalo trajnostni gospodarski razvoj, rast in prehransko varnost na afriški celini; poudarja, da podatki iz nedavnega poročila o splošni shemi preferencialov za obdobje 2018–2019 z dne 10. februarja 2020 kažejo, da so države, ki uporabljajo shemo, zvišale stopnjo uporabe preferencialov; poziva Komisijo, naj poveča tehnično in gospodarsko pomoč prek ukrepov pomoči za trgovino med EU in afriškimi državami ter med samimi afriškimi državami; v zvezi s tem ugotavlja, da bi morala biti pomoč za trgovino ključni element v trgovinskih odnosih z Afriko po krizi zaradi COVID-19; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja napredek pri izvajanju afriškega celinskega območja proste trgovine (ACFTA), ki je namenjeno oblikovanju enotnega celinskega trga za blago in storitve s sprostim pretokom ljudi in naložb; pozdravlja podporo EU pri ustanavljanju nove opazovalne skupine za Afriško unijo; poziva k nadaljnji podpori EU za celinsko območje proste trgovine v skladu z zavezništvom Afrike in Evropske unije za trajnostne naložbe in delovna mesta; poziva k ustreznemu izvrševanju in poglobitvi obstoječih sporazumov o gospodarskem partnerstvu, da bi spodbudili trgovino in naložbe; pozdravlja začetek veljavnosti sporazumov o gospodarskem partnerstvu z vzhodno in južno Afriko ter z Južnoafriško razvojno skupnostjo ter začasnih sporazumov o gospodarskem partnerstvu z Gano in Slonokoščeno obalo ter obžaluje, da ni bilo napredka pri ratifikaciji preostalih regionalnih sporazumov o gospodarskem partnerstvu; podpira vizijo iz govora o stanju v Uniji iz leta 2018 o medcelinskem trgovinskem sporazumu, ki bi moral biti gospodarsko partnerstvo med enakimi ter prinašati vzajemne koristi in prispevati k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja in podpiranju razvoja konkurenčnih lokalnih in regionalnih vrednostnih verig in odpornih fiskalnih sistemov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poleg tega poudarja, da je pomembno skupno spremljanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu s podporo lokalnih partnerjev in organizacij civilne družbe; poziva Komisijo, naj opravi poglobljeno analizo veljavnih tovrstnih sporazumov v zvezi z vprašanji, kot so lokalno gospodarstvo, trg dela, izguba biotske raznovrstnosti, deforestacija in prilaščanje zemljišč, da bi ugotovili, ali so potrebne spremembe; |
| --- | --- |

29.

Države v razvoju

| 30. | poudarja, da je lahko trgovina pomembno orodje za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, saj prispeva k zmanjšanju revščine; zato poudarja, da se je treba osredotočiti na vzajemno koristne sporazume o prosti trgovini, diverzifikacijo izvoza, dodajanje vrednosti ter mikro, mala in srednja podjetja; poudarja, da je EU zavezana trdni, učinkoviti in verodostojni trgovinski politiki, ki bo podlaga za pravičen, odprt, na pravilih utemeljen, večstranski in vključujoč trgovinski sistem, s katerim se oblikujejo enaki konkurenčni pogoji v korist vseh držav, tudi držav v razvoju, kar je bistveno za nadaljnje vključevanje držav v razvoju v svetovne vrednostne verige; opozarja, da bi morala trgovinska in razvojna politika EU prispevati k regionalnemu povezovanju in vključevanju ter vzponu držav v razvoju v okviru svetovnih vrednostnih verig; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da davčne utaje najbolj vplivajo na države v razvoju, kar državam vsako leto odvzame več milijard EUR javnih prihodkov; poziva, naj se v trgovinske sporazume z državami v razvoju vključijo določbe, ki bi pripomogle k boju proti nezakonitim finančnim tokovom in davčnim utajam s strani korporacij in multinacionalk, da bi tako zagotovili, da se bodo davki plačali tam, kjer se ustvarita dobiček in dejanska gospodarska vrednost, ter odpravili erozijo davčne osnove in preusmerjanje dobička; |
| --- | --- |

31.

Japonska, Singapur in Vietnam

| 32. | pozdravlja začetek veljavnosti sporazuma o prosti trgovini med EU in Japonsko z dne 1. februarja 2019 in ugotavlja, da se je glede na prve podatke po enem letu izvajanja (13) izvoz EU na Japonsko povečal za 6,6 % v primerjavi z istim obdobjem leto prej; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja začetek veljavnosti sporazuma o prosti trgovini med EU in Singapurjem z dne 21. novembra 2019; pozdravlja napredek v smeri izvajanja sporazuma med EU in Vietnamom ter poziva k nadaljevanju hitrega napredka, zlasti pri ustanavljanju skupnih institucij in ratifikaciji preostalih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela, pa tudi pri zavezah v zvezi z vprašanji človekovih pravic, ter poziva Komisijo, naj v povezavi z ESZD zagotovi njihovo dejansko izvajanje; poziva države članice, naj ratificirajo sporazum o zaščiti naložb med EU in Vietnamom, da bo lahko – skupaj s sporazumom o prosti trgovini med EU in Vietnamom – začel čim prej veljati; ugotavlja, da je EU leta 2018 v Vietnam izvozila blago v vrednosti približno 13,8 milijarde EUR, in poudarja, da bodo sporazumi o prosti trgovini in sporazumi o zaščiti naložb, ki temeljijo na pravilih, vlagateljem zagotovili predvidljivost in pravno državo ter pozitivno povečali izvoz v obe smeri in ustvarili stabilnost in zaupanje za mala in srednja podjetja; meni, da so ti sporazumi korak naprej k sklenitvi sporazuma o prosti trgovini s celotnim Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN); |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da omenjeni trije sporazumi utrjujejo strateško dinamiko Evropske unije na ključnem območju sveta, za katero so značilne hitra rast prebivalstva in prihodkov ter velike priložnosti za naša podjetja; poleg tega meni, da bi lahko EU z večjo prisotnostjo vzpostavila alternativo kitajski prevladi na tem območju; |
| --- | --- |

34.

Latinska Amerika in Karibi

| 35. | poudarja pomen krepitve obojestransko koristnih trgovinskih in političnih odnosov z Latinsko Ameriko; opozarja, da Evropska unija in Latinska Amerika zaradi zgodovinskih, kulturnih in gospodarskih vezi ohranjata tesno sodelovanje, saj je regija Latinske Amerike in Karibov peti največji trgovinski partner EU; meni, da je prisotnost EU v regiji bistvena za krepitev sodelovanja na podlagi skupnih vrednot, pa tudi kot nosilec politike zunanjega delovanja EU, zlasti v smislu krepitve večstranskega trgovinskega sistema, ki temelji na pravilih; poziva Komisijo, naj pojasni svojo namero glede prihodnjih trgovinskih in pridružitvenih sporazumov, kar zadeva vprašanje razdelitve besedila; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja pomen nedavno sklenjene posodobitve pridružitvenega sporazuma med EU in Mehiko ter sklenitve pridružitvenega sporazuma z Mercosurjem, ki bi lahko poglobila naše strateško partnerstvo z Latinsko Ameriko, ustvarila dodatne priložnosti v naših trgovinskih odnosih s temi državami in pripomogla k diverzifikaciji dobavnih verig za evropsko gospodarstvo; meni, da je pridružitveni sporazum med EU in Mercosurjem največji tovrstni sporazum med blokoma in bi lahko ustvaril vzajemno koristno območje odprtega trga, ki bi zajemalo približno 800 milijonov državljanov; poudarja, da mora ta sporazum, tako kot vsi trgovinski sporazumi EU, zagotavljati pošteno konkurenco in spoštovanje evropskih proizvodnih standardov in metod; poudarja, da sporazum vsebuje zavezujoče poglavje o trajnostnem razvoju, ki ga je treba uporabljati, izvajati in v celoti oceniti, pa tudi posebne zaveze o pravicah delavcev in varstvu okolja, vključno z izvajanjem Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah in ustreznih izvedbenih pravil; poudarja, da sporazuma med EU in Mercosurjem ni mogoče ratificirati v sedanji obliki; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je prepričan, da bo posodobitev pridružitvenega sporazuma s Čilom prispevala k nadaljnji krepitvi prisotnosti EU v širši regiji in spodbujanju mednarodne trgovinske agende, utemeljene na trajnostnem razvoju, boljšem varstvu okoljskih in delovnih standardov ter spoštovanju človekovih pravic; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sedanja pogajanja pripomogla k uresničevanju teh načel in da bo mogoče pravočasno doseči dogovor; |
| --- | --- |

37.

Sedanja pogajanja o prostotrgovinskih sporazumih

| 38. | poziva, naj se sledi ambicioznemu načrtu pri pogajanjih o prostotrgovinskih sporazumih, zlasti z Avstralijo in Novo Zelandijo, Tunizijo, Marokom in Indonezijo, ter deluje v skladu z zelenim dogovorom, pri čemer je treba upoštevati občutljiv značaj nekaterih kmetijskih proizvodov, kot so goveje in ovčje meso, mlečni izdelki in sadje; ponovno poziva k hitremu začetku pogajanj o naložbah s Tajvanom in poziva Komisijo, naj začne z izvajanjem predhodne študije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pragmatično pristopa k vprašanju trgovinskih odnosov z Združenim kraljestvom, ki bi morali biti celoviti in ambiciozni, po možnosti brez carin in kvot, temeljiti pa bi morali na načelih – v zvezi s trgovino, naložbami in konkurenčnostjo – iz priporočila Parlamenta z dne 18. junija 2020 o pogajanjih za novo partnerstvo z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (14); ugotavlja, da je v politični izjavi z dne 17. oktobra 2019, ki jo je podprlo Združeno kraljestvo, navedeno, da bo prihodnje gospodarsko partnerstvo temeljilo na določbah, ki zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za odprto in lojalno konkurenco, zlasti če do konca leta 2020 ne bo dosežen dogovor; poudarja, da so države članice EU neto izvoznice v Združeno kraljestvo in da je treba prednostno poiskati rešitev, ki bo zadovoljila obe strani, da bi zagotovili spoštovanje in zaščito interesov izvoznikov in vlagateljev iz EU; poziva Komisijo, naj poveča konkurenčnost evropskih podjetij ter malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

39.

| 40. | spodbuja Komisijo, naj zagon zaradi izstopa Združenega kraljestva izkoristi za racionalizacijo politik EU, zmanjšanje pretiranih upravnih postopkov in povečanje konkurenčnosti podjetij ter malih in srednjih podjetij iz EU; poudarja, da bi moral sporazum o prosti trgovini z Združenim kraljestvom omogočati največji možen dostop do trga in spodbujati trgovino, da bi se čim bolj zmanjšale motnje za trgovino in zagotovili enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

40.

Izvajanje prostotrgovinskih sporazumov

| 41. | je seznanjen z rezultatom, predstavljenim v poročilu Komisije o izvajanju prostotrgovinskih sporazumov, zlasti z Južno Korejo, Srednjo/Latinsko Ameriko, Kanado in vzhodnimi partnericami; poudarja, da je jasno, da se s trgovinskimi sporazumi EU v večini primerov doseže njihov glavni cilj, tj. ustvariti pomembne priložnosti za izvoznike EU na trgovinske trge tretjih držav; vseeno poudarja, da ocene Komisije kažejo na večji negativni gospodarski vpliv trgovinskih in naložbenih ovir zaradi protekcionističnega trenda; poziva Komisijo, naj še naprej izvaja naknadno oceno učinka trgovinskih sporazumov na naše gospodarstvo, tudi na trajnost; |
| --- | --- |

41.

| 42. | spodbuja Komisijo, naj nenehno išče načine za okrepitev trgovinskih odnosov in nadaljnje poglabljanje gospodarskega povezovanja z državami vzhodnega partnerstva, zlasti kar zadeva tri pridružene države; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja na pozitiven razvoj, kar zadeva trgovinski sporazum med EU in Kanado (CETA); ugotavlja, da se je dvostranska trgovina z blagom, vključno z agroživilskimi proizvodi, v prvem polnem koledarskem letu izvajanja sporazuma povečala za 10,3 % glede na povprečni obseg v zadnjih treh letih; opozarja, da se je trgovinski presežek EU s Kanado povečal za 60 %, kar je ustvarilo dodatne priložnosti za izvoznike EU; opozarja tudi, da sta od začasnega začetka veljavnosti sporazuma obe strani vzpostavili trdno partnerstvo, saj sta prvotnemu besedilu priložili pomembna priporočila o trgovini, podnebnih ukrepih in Pariškem sporazumu, trgovini in vprašanju enakosti spolov ter malih in srednjih podjetjih; meni, da je to dokaz dinamike trgovinskega sporazuma pri njegovem izvajanju; poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje novejše podatke o izvozu malih in srednjih podjetij iz EU ter splošni trajnosti sporazuma; opozarja na pomen okrepitve izvajanja poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ter nadaljnjega ukrepanja v zvezi z njim; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponovno izraža zaskrbljenost zaradi nizke stopnje uporabe preferencialov za izvoz EU, o kateri poročajo nekatere preferencialne partnerice EU, kar kaže na omejene koristi strategije trgovinskega bilateralizma za manjše gospodarske subjekte; zlasti opaža velika razhajanja pri uporabi preferencialov za izvoz Unije v različne trgovinske partnerice ter majhna razhajanja pri uporabi preferencialov za uvoz EU iz različnih trgovinskih partneric; poziva Komisijo, naj dodatno analizira uporabo preferencialov ter oblikuje nova inovativna orodja in praktične rešitve; v zvezi s tem opozarja na pomembnost prožnih, racionaliziranih in enostavnih pravil o poreklu; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami racionalizira prizadevanja za učinkovitejše strategije spodbujanja trgovine in komuniciranja ter naj v celoti izkoristi potencial delegacij EU po vsem svetu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da številne trgovinske in netrgovinske ovire ter obstoječe razlike v stopnji in kakovosti kontrol, carinski postopki in politike sankcij na vstopnih točkah EU v carinsko unijo pogosto povzročajo izkrivljanje trgovinskih tokov, ki ogrožajo celovitost enotnega trga; zato poziva Komisijo, naj obravnava to vprašanje in zagotovi, da bodo lahko podjetja pošteno konkurirala pod enakimi konkurenčnimi pogoji; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je zaščita geografskih označb ena od pomembnejših točk za Unijo v pogajanjih o trgovinskih sporazumih, in poudarja, kako pomembno je, da partnerji EU spoštujejo zadevne določbe; poziva Komisijo, naj zagotovi večjo skladnost s temi določbami v obstoječih in prihodnjih trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj posebej preuči kumulativne učinke prostotrgovinskih sporazumov EU na preusmerjanje trgovine EU in njenih partnerskih držav ter rezultate primerja s posameznimi ocenami učinka in dejanskimi številkami; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja zlasti pomen vključitve nacionalnih parlamentov, civilne družbe in zasebnega sektorja vseh strani v trgovinskih pogajanjih; poziva k večji udeležbi socialnih partnerjev in civilne družbe v pogajanjih o trgovinskih sporazumih in njihovem izvajanju ter posvetovanju z njimi, zlasti v okviru domačih svetovalnih skupin, katerih vlogo spremljanja bi bilo mogoče razširiti na vse dele trgovinskih sporazumov, da ne bi bila omejena zgolj na poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju; |
| --- | --- |

48.

Trgovina in trajnostni razvoj

| 49. | ponavlja svoje stališče iz prejšnjega poročila o izvajanju skupne trgovinske politike; poudarja, da je akcijski načrt s 15 točkami z dne 27. februarja 2018, ki so ga pripravile službe Komisije, dobra podlaga za razmislek, da bi izboljšali izvajanje poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju; opozarja, da nova generacija sporazumov vključuje določbe o človekovih pravicah in poglavja o trajnostnem razvoju, namen njihovega popolnega in doslednega izvajanja pa je zagotavljanje in spodbujanje spoštovanja človekovih pravic, vrednot Unije ter delovnih, socialnih in okoljskih standardov na visoki ravni; je seznanjen z oceno poglavij o trajnostnem razvoju v poročilu Komisije o izvajanju prostotrgovinskih sporazumov in poziva k pravočasnem izvajanju obstoječih določb o trgovini in trajnostnem razvoju; poziva Komisijo, naj razvije posebno in natančno metodologijo za spremljanje in oceno izvajanja teh poglavij glede na to, da ju ni mogoče oceniti zgolj na podlagi kvantitativnih podatkov; poziva Komisijo, naj predstavi predloge za okrepitev izvrševanja poglavja o trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

49.

| 50. | je seznanjen s pobudo GD Komisije za pravosodje in potrošnike o obvezni skrbnosti podjetij, vključno z njeno obravnavo v trgovinskih sporazumih EU, ter mehanizmu, ki zagotavlja učinkovito izvajanje; poudarja, da bi moral predlog o obvezni potrebni skrbnosti zagotoviti, da ti ukrepi ne bodo dodatno obremenili evropskih MSP ali zmanjšali njihove konkurenčnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj konstruktivno sodelujejo pri pogajanjih o pravno zavezujoči pogodbi OZN o nadnacionalnih korporacijah in drugih podjetjih v zvezi s človekovimi pravicami, da bi zagotovili dostop do pravnega varstva za žrtve kršitev človekovih pravic in jim omogočili dostop do odškodnin; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja pobudo Komisije za evropski zeleni dogovor in poudarja, da bi ga bilo treba dejavno podpirati s trgovinsko strategijo EU, ki je ekološko, gospodarsko in socialno uravnotežena; pozdravlja zavezo Komisije, da bo skladnost s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah postavila za „bistveno klavzulo“ v trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da sedanji pristop že prispeva k reševanju vprašanj neizpolnjevanja obveznosti; vseeno poziva Komisijo, naj bo bolj pozorna in se uči iz svojih prejšnjih izkušenj, kot v primeru ustanovitve odbora na zahtevo EU v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo, potem ko Južna Koreja ni ratificirala konvencij Mednarodne organizacije dela o pravicah delavcev, zlasti o svobodi združevanja in kolektivnih pogajanjih; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opozarja, da so začetna prizadevanja Komisije in Parlamenta v trgovinskih pogajanjih z Mehiko in Vietnamom uspešno spodbudila ratifikacijo konvencije ILO št. 98 o uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja s strani obeh držav novembra 2018 oziroma junija 2019; čestita obema državama za ta pomemben korak; poziva Komisijo, naj spremlja napredek pri izvajanju drugih konvencij ILO in nemudoma ustanovi medparlamentarni odbor, kot je bilo dogovorjeno v sporazumu o prosti trgovini med EU in Vietnamom, pri čemer naj posebno pozornost nameni prepovedi dela otrok; obžaluje, da Vietnam ni ratificiral konvencije ILO št. 87 o sindikalni svobodi; poziva Komisijo, naj pozorno spremlja razmere in zahteva posvetovanja z vietnamsko vlado, če ta ne bo nadaljevala z vztrajnimi prizadevanji za ratifikacijo, kot je predvideno v sporazumu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opozarja, da je potreben učinkovit akcijski načrt za uresničitev cilja ničelne tolerance do dela otrok v prostotrgovinskih sporazumih, in sicer z oblikovanjem trdnega partnerstva z nevladnimi organizacijami in nacionalnimi organi, da bi razvili močne socialne in ekonomske alternative za družine in delavce v skladu z ukrepi, sprejetimi v okviru razvojne politike EU; |
| --- | --- |

55.

| 56. | meni, da bi morala biti poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v trgovinskih sporazumih eno od gonil zunanje razsežnosti evropskega zelenega dogovora; poudarja, da bi moral biti vsak nov mehanizem za ogljično prilagoditev združljiv s pravili STO in prostotrgovinskimi sporazumi EU; poudarja, da podjetja EU ne bi smela biti v podrejenem konkurenčnem položaju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ugotavlja, da bi bilo treba trgovinsko in naložbeno politiko EU uporabljati kot vzvod za odgovorno upravljanje dobavnih verig, kar vključuje zagotavljanje, da podjetja spoštujejo človekove pravice, delavske pravice in okoljske standarde ter da je zagotovljen dostop do pravnega varstva; je seznanjen z zavezo Komisije, da bo zakonodajni predlog predstavila do leta 2021; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo pogojevanje s človekovimi pravicami, vezano na enostranske trgovinske preferenciale, kot sta GSP ali GSP+, dejansko izvajalo in spremljalo; poudarja, da bi morala trgovinska politika EU prispevati k boju proti nezakoniti trgovini ter krčenju in propadanju gozdov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | meni, da bi bilo treba v celoti upoštevati trgovinsko razsežnost COP15 Konvencije OZN o biološki raznovrstnosti; opozarja na svojo resolucijo z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (15), v kateri poziva Komisijo in države članice, naj dejavno sodelujejo s tretjimi državami, zlasti prek instrumentov za zunanje delovanje, kot je instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), da bi spodbudile in določile cilje za zaščito biotske raznovrstnosti, ukrepe ohranjanja in obnove ter upravljanje, še posebej v vseh večstranskih in trgovinskih sporazumih, pa tudi ukrepe proti neskladnosti; zato poziva Komisijo, naj izvršljiva poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju vključi v vse prihodnje trgovinske sporazume; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zahteva, da EU svoje trgovinske partnerice pozove, naj poleg običajnih temeljnih konvencij ILO ratificirajo in izvajajo tudi konvencije št. 189 o delavcih v gospodinjstvu, št. 156 o delavcih z družinskimi obveznostmi in št. 190 o nasilju in nadlegovanju; |
| --- | --- |

60.

Zaščita trgovinskih interesov EU

| 61. | opozarja, da morajo imeti prizadevanja za ohranjanje trgovine, ki temelji na pravilih, ključno vlogo v trgovinski strategiji EU, ter v zvezi s tem pozdravlja sprejetje svežnja o posodobitvi instrumentov trgovinske zaščite leta 2018 in novi mehanizem za pregled neposrednih tujih naložb; poudarja, da je namen tega mehanizma za pregled sodelovanje in morebitne omejitve v zvezi s tujimi naložbami v strateške sektorje, da bi zaščitili Unijo in njene države članice; poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito izvrševanje instrumentov trgovinske zaščite, da bi evropsko industrijo zaščitili pred nepoštenimi tržnimi praksami, ter naj oceni in okrepi zaščitne instrumente, da bi se bolje odzivali na izredne okoliščine in bili bolje prilagojeni za okrepitev evropske industrije z učinkovitim predvidevanjem motenj na trgu zaradi trgovinskih tokov; poudarja potrebo po čvrstih pregledih in sodelovanju v obdobju po pandemiji COVID-19, ko bi lahko bili nekateri strateški sektorji EU pod pritiskom; vendar poudarja, da se novi mehanizem pregleda neposrednih tujih naložb nikoli ne bi smel uporabiti kot protekcionistični ukrep; pozdravlja belo knjigo o tujih subvencijah in poziva Komisijo, naj po potrebi pripravi zakonodajni predlog, če bi se sedanja orodja pokazala kot nezadostna; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ugotavlja, da se je uvoz jekla iz Kitajske in drugih tretjih držav močno povečal, kar močno vpliva na evropsko industrijo in ogroža veliko število delovnih mest; poudarja, da mora postopek pregleda sedanjih zaščitnih ukrepov za uvoz jeklenih izdelkov vključevati zmanjšanje obstoječih kvot v skladu z uvoženimi presežnimi zmogljivostmi in odpraviti možnost prenosa neporabljenih kvot; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja napoved Komisije, da bo v začetku leta 2020 imenovala glavnega uradnika za trgovino (CTEO), ki bo spremljal in izboljšal skladnost s trgovinskimi sporazumi EU; ugotavlja, da bi bilo treba pravila iz trgovinskih sporazumov EU ustrezno izvrševati, da bi zagotovili njihovo učinkovitost in odpravili izkrivljanje trga; poudarja, da bi se moralo to novo delovno mesto osredotočati na izvajanje in izvrševanje naših trgovinskih sporazumov, pa tudi na kršitve dostopa do trga ter zavez glede trgovine in trajnostnega razvoja; meni, da bi moral glavni uradnik za trgovino spremljati in izvrševati okoljske obveznosti in obveznosti glede varstva delavcev v okviru trgovinskih sporazumov EU s tretjimi državami, osredotočati pa bi se moral tudi na izvajanje vseh poglavij trgovinskih sporazumov, da bi zagotovil uresničevanje njihovega celotnega potenciala; poziva Komisijo, naj dodatno pojasni njegovo vlogo; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Svet, naj zagotovi hiter in čimprejšnji dogovor o instrumentu za mednarodna javna naročila, da bi zagotovil pravno varnost, vzajemnost in enake konkurenčne pogoje za subjekte iz EU; poziva k vključitvi splošnega kataloga bistvenih nujnih zdravstvenih proizvodov, da dobavitelji iz tretjih držav med globalno pandemijo v prihodnje ne bi zlorabljali mednarodne trgovine; ugotavlja, da so trgi javnih naročil Unije najbolj odprti na svetu in da nekatere tretje države zelo omejujejo dostop do teh trgov; poudarja pomen spodbujanja vzajemnosti in obojestranskih koristi na področju dostopa do trgov in javnih naročil v korist podjetij iz EU; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da je treba v vseh državah članicah vzpostaviti ustrezne mehanizme za pregled naložb, da bi se zaščitili pred tveganji v zvezi z varnostjo in javnim redom; spodbuja države članice, ki še nimajo mehanizmov za pregled, naj vzpostavijo začasne rešitve, in poziva Komisijo, naj ta prizadevanja dejavno podpre; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da lahko neposredne tuje naložbe v EU ter nakupi zdravstvene in druge ključne infrastrukture s strani tujih vlagateljev škodijo prizadevanjem EU za obvladovanje pandemije COVID-19 v Evropi; v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije o smernicah za države članice pred začetkom uporabe uredbe o pregledu neposrednih tujih naložb; poziva države članice, ki še niso vzpostavile mehanizma za pregled, naj to nemudoma storijo; nadalje poziva vse države članice, naj z vsemi razpoložljivimi orodji zagotovijo, da bodo vzpostavljeni učinkoviti mehanizmi za ocenjevanje potencialnih naložb in nakupov z vidika ogrožanja kritične infrastrukture v EU, ter naj po potrebi sprejmejo blažilne ali preprečevalne ukrepe; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ponovno poudarja, da je treba zagotoviti enake konkurenčne pogoje med evropskimi industrijami, ki spoštujejo ambiciozne podnebne, okoljske in socialne standarde, ter tistimi trgovinskimi partnerji, ki ne spoštujejo enakih visokih standardov; zato meni, da je nujno potreben mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, ki bo skladen s pravili STO ter bo okrepil svetovne podnebne ukrepe in zaščitil evropsko industrijo pred nelojalno konkurenco; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva voditelje EU in Komisijo, naj sprejmejo drzne odločitve v zvezi z reformo sistema virov lastnih sredstev EU, vključno z uvedbo košarice novih lastnih sredstev; ponovno potrjuje svoje stališče iz vmesnega poročila o večletnem finančnem okviru glede seznama potencialnih novih virov lastnih sredstev: skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb, obdavčitev digitalnih storitev, davek na finančne transakcije, prihodek iz sistema za trgovanje z emisijami, prispevek za plastiko in mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, skladen z STO (16); |
| --- | --- |

68.

| 69. | je zaskrbljen, ker se z naložbenimi sporazumi nenehno širijo arbitražni mehanizmi med vlagatelji in državo; opozarja, da so taki vzporedni sodni sistemi zasnovani tako, da dajejo prednost interesom in pravicam podjetij, ne pa tudi njihovim dolžnostim in odgovornostim, ter da lahko ogrozijo politični prostor in legitimno pravico držav do zakonskega urejanja tveganj; obsoja dejstvo, da so odvetniške pisarne začele spodbujati svetovanje o tem, kako bi lahko tuji vlagatelji vložili arbitražne tožbe zaradi ukrepov vlad, povezanih s COVID-19; poziva k moratoriju na vse arbitražne zahteve v zvezi z ukrepi za zdravstvene, gospodarske in socialne vidike pandemije in njene učinke; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva k ponovnemu začetku pogajanj o sporazumu o okoljskem blagu in poziva Komisijo, naj predlaga enostranske spremembe carin na „zeleno blago“, če je mogoče ugotoviti, da to prispeva k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva k razširitvi zunanje razsežnosti pobud za krožno gospodarstvo (17) v odnosih EU s tretjimi državami prek regulativnega sodelovanja in dialoga; |
| --- | --- |

71.

Trgovina s storitvami in digitalna trgovina

| 72. | pozdravlja sedanja večstranska pogajanja o ključnih področjih trgovine s storitvami, zlasti glede domače ureditve za storitve in spodbujanja naložb; ugotavlja, da je prisotnost na trgu v tretji državi prevladujoča oblika ponujanja tradicionalnih trgovinskih storitev in elektronskega trgovanja; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poudarja, da je EU daleč največja svetovna izvoznica storitev, ki predstavljajo približno 70 % njenega BDP; poudarja zlasti, da je bila trgovina s storitvami razmeroma odporna na krizo zaradi COVID-19, in izpostavlja njeno vlogo pri gospodarskem okrevanju v Evropi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja, da je treba z odprto in pravično trgovino, vključno z digitalno trgovino, olajšati mednarodna prizadevanja za okrevanje, za kar je potreben moratorij na carine na elektronske prenose; podpira skupno izjavo STO o elektronskem trgovanju, ki zagovarja sprejetje globalnih pravil na tem področju; poziva k odprtosti za sprejemljiv rezultat, da bi se olajšal čezmejni pretok podatkov in obravnavale neupravičene ovire za trgovino z elektronskimi sredstvi, povsem v skladu z zakonodajo EU o zasebnosti in varstvu podatkov, vključno s Splošno uredbo o varstvu podatkov (GDPR), in izkoristila prožnost, ki jo nudijo pogajalske smernice; pozdravlja, da pri teh pogajanjih sodeluje zelo veliko število članic STO, in poziva, naj ta ostanejo čim bolj odprta in vključujoča; |
| --- | --- |

74.

Mala in srednja podjetja (MSP)

| 75. | ugotavlja, da MSP predstavljajo približno 30 % vrednosti izvoza blaga iz EU in več kot 80 % vseh podjetij EU, ki izvažajo blago, vendar je le 5 % MSP dejavnih na mednarodnem prizorišču, kar pomeni, da je velika večina odvisna od živahnosti notranjega trga; podpira zamisel, da bi moralo biti posebno poglavje o MSP del vseh predlaganih sporazumov o prosti trgovini, kot v primerih sporazuma med EU in Japonsko ter posodobljenega sporazuma z Mehiko, ter da bi bilo treba MSP vključiti, ko se revidirajo obstoječi sporazumi o prosti trgovini; ugotavlja, da so trgovinske ovire in birokracija še posebej obremenjujoče za MSP; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za podporo mikro, malim in srednjim podjetjem ter naj se še posebej osredotoči na tista, ki jih vodijo ženske, in ukrepa zanje; poziva EU in njene države članice, naj pri vzpostavljanju pomoči za izvoz posebno pozornost namenijo specialnemu položaju mikro, malih in srednjih podjetij, ki jih vodijo ženske, da bi izkoristila možnosti, ki jih nudijo sporazumi o prosti trgovini, in okrepila storitve, tehnologijo in infrastrukturo (na primer dostop do interneta), ki so še zlasti pomembne za krepitev položaja žensk ter mikro, malih in srednjih podjetij, ki jih vodijo ženske; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami, podjetji in deležniki za MSP olajša uporabo in razumevanje pravil o poreklu; opozarja Komisijo na njen cilj, da v začetku leta 2020 na platformi Access2Market vzpostavi namensko orodje za MSP za samoocenjevanje, kar zadeva pravila o poreklu, da bi podjetjem pomagala oceniti, ali je proizvod upravičen do preferencialov v okviru določenega trgovinskega sporazuma EU, ter tako MSP olajšala uporabo preferencialov v okviru trgovinskih sporazumov EU, kar bi pomenilo, da bi lahko ta podjetja v celoti izkoristila trgovinske sporazume in dostop do tujih trgov, saj bi bile zagotovljene uporabnikom prijazne, posodobljene in praktične informacije o trgovinski politiki in zlasti o prostotrgovinskih sporazumih; ponovno poziva Komisijo, naj spremlja učinke svoje trgovinske politike na MSP, saj imajo ta bistveno vlogo v mednarodni trgovini, in opozarja, da upravni stroški in birokracija nesorazmerno vplivajo na MSP zaradi njihove velikosti in omejenih sredstev; |
| --- | --- |

76.

Vidik enakosti spolov in trgovina

| 77. | izpostavlja priložnost, da prostotrgovinski sporazumi EU spodbujajo enakost spolov in krepijo ekonomski položaj žensk v tretjih državah, ter poziva Komisijo, naj se bori proti izkoriščanju žensk; poziva Komisijo in Svet, naj predlagata pogajanja o vključitvi posebnega poglavja o enakosti spolov v trgovinske in naložbene sporazume EU; podpira priporočila o enakosti spolov in trgovini, ki jih je objavil skupni odbor EU-Kanada in z njimi opredelil platformo za spodbujanje razumevanja, kako lahko trgovinski sporazumi prispevajo k enakosti spolov; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ugotavlja, da 26 ocen učinka na trajnost, ki so bile zaključene z junijem 2017, ni vključevalo nobenih posebnih statističnih podatkov o trgovini in enakosti spolov ter da tudi v poročilu o izvajanju za leto 2018 ni nobenih podatkov; vztraja, da je treba začeti zbirati podatke, razčlenjene po spolu, in pričakuje, da bo v skladu z zavezo Komisije naslednje poročilo vsebovalo izčrpne podatke o učinku prostotrgovinskih sporazumov; v zvezi s tem opozarja na oceno na podlagi spola, ki jo je izvedla Kanada, kot na najboljšo prakso, ki jo velja izvajati; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sestava notranjih svetovalnih skupin uravnotežena po spolu in da bo v okviru vsakega sporazuma o prosti trgovini ustanovljen odbor za trgovino in enakost spolov, da se ugotovijo pomanjkljivosti in da se mehanizem za reševanje sporov uporablja za vprašanja enakosti spolov, kot velja v primeru sporazuma o prosti trgovini med Kanado in Izraelom; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, nacionalnim parlamentom držav članic, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0230.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0477.

(3)  UL C 307, 30.8.2018, str. 109.

(4)  UL C 101, 16.3.2018, str. 30.

(5)  UL C 101, 16.3.2018, str. 19.

(6)  UL C 407, 4.11.2016, str. 2.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0066.

(8)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10101/2020/SL/JOIN-2020-3-F1-SL-MAIN-PART-1.PDF

(9)  UL L 771, 15.3.2020, str. 1.

(10)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015.

(11)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2018 o enakosti spolov v trgovinskih sporazumih EU.

(12)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o statusu tržnega gospodarstva Kitajske (UL C 76, 28.2.2018, str. 43).

(13)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/ip_20_161

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0152.

(15)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0015.

(16)  Glej Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 15. maja 2020 o novem večletnem finančnem okviru, lastnih sredstvih in načrtu za okrevanje (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0124).

(17)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0098&from=SL

---

četrtek, 8. oktober 2020

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/28

---

P9_TA(2020)0255

Nasprotovanje izvedbenemu aktu: specifikacije za titanov dioksid (E 171)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o osnutku uredbe Komisije o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 231/2012 o določitvi specifikacij za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, glede specifikacij za titanov dioksid (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS))

(2021/C 395/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 231/2012 o določitvi specifikacij za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, glede specifikacij za titanov dioksid (E 171) (D066794/04, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 231/2012 o določitvi specifikacij za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, glede specifikacij za titanov dioksid (E 171) (D066794/04,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (1) in zlasti člena 14, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (1) in zlasti člena 14,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (2) ter zlasti člena 7(5) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1331/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila (2) ter zlasti člena 7(5) Uredbe,

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila, ki ga je 13. maja 2019 izdal Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila, ki ga je 13. maja 2019 izdal Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo (3),

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 10. maja 2019 in je bila objavljena 12. junija 2019 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 10. maja 2019 in je bila objavljena 12. junija 2019 (4),

| — | ob upoštevanju člena 5a(3)(b) in 5a(5) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a(3)(b) in 5a(5) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5),

| — | ob upoštevanju člena 122(2), (3) in (4)(c) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122(2), (3) in (4)(c) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| A. | ker Uredba (ES) št. 1333/2008 določa pravila za aditive, ki se uporabljajo v živilih, njen namen pa je zagotoviti učinkovito delovanje notranjega trga in hkrati visoko raven varovanja zdravja ljudi in varstva potrošnikov, vključno z zaščito interesov potrošnikov in poštenim ravnanjem v trgovini z živili, pri tem pa se po potrebi upošteva varstvo okolja; |
| --- | --- |

A.

ker Uredba (ES) št. 1333/2008 določa pravila za aditive, ki se uporabljajo v živilih, njen namen pa je zagotoviti učinkovito delovanje notranjega trga in hkrati visoko raven varovanja zdravja ljudi in varstva potrošnikov, vključno z zaščito interesov potrošnikov in poštenim ravnanjem v trgovini z živili, pri tem pa se po potrebi upošteva varstvo okolja;

| B. | ker Uredba (ES) št. 1331/2008 določa skupni postopek za oceno in odobritev aditivov za živila, ki med drugim prispeva k prostemu pretoku živil v Uniji ter k visoki ravni varovanja zdravja ljudi in varstva potrošnikov, vključno z zaščito interesov potrošnikov; |
| --- | --- |

B.

ker Uredba (ES) št. 1331/2008 določa skupni postopek za oceno in odobritev aditivov za živila, ki med drugim prispeva k prostemu pretoku živil v Uniji ter k visoki ravni varovanja zdravja ljudi in varstva potrošnikov, vključno z zaščito interesov potrošnikov;

Uporaba titanovega dioksida (E 171) v živilih

| C. | ker je titanov dioksid (E 171) aditiv za živila, ki ga sestavljajo tudi nanodelci in ga večinoma najdemo v živilih, kot so slaščice, torte, posladki, sladoled, piškoti, čokoladne tablice, pekovski izdelki in pecivo; ker je njegova glavna funkcija, da izdelke obarva belo ali prispeva k njihovi motnosti; |
| --- | --- |

C.

ker je titanov dioksid (E 171) aditiv za živila, ki ga sestavljajo tudi nanodelci in ga večinoma najdemo v živilih, kot so slaščice, torte, posladki, sladoled, piškoti, čokoladne tablice, pekovski izdelki in pecivo; ker je njegova glavna funkcija, da izdelke obarva belo ali prispeva k njihovi motnosti;

| D. | ker se titanov dioksid (E 171) uporablja predvsem v živilih, ki so zlasti priljubljena pri otrocih, kot so žvečilni gumiji, bonboni, čokolada in sladoled, kar vzbuja zaskrbljenost, da mu je morda ta ranljiva skupina prebivalstva precej izpostavljena; |
| --- | --- |

D.

ker se titanov dioksid (E 171) uporablja predvsem v živilih, ki so zlasti priljubljena pri otrocih, kot so žvečilni gumiji, bonboni, čokolada in sladoled, kar vzbuja zaskrbljenost, da mu je morda ta ranljiva skupina prebivalstva precej izpostavljena;

Ocena varnostnega tveganja

| E. | ker je v znanstvenem mnenju agencije EFSA z dne 28. junija 2016 (6) o titanovem dioksidu (E 171) že izpostavljeno, da je težko opraviti celovito oceno tveganja za ta aditiv, saj ni dovolj podatkov; ker so za negotovosti glede varnosti titanovega dioksida (E 171) deloma krivi proizvajalci, ki ne zagotovijo potrebnih podatkov za izvedbo ocene tveganja; |
| --- | --- |

E.

ker je v znanstvenem mnenju agencije EFSA z dne 28. junija 2016 (6) o titanovem dioksidu (E 171) že izpostavljeno, da je težko opraviti celovito oceno tveganja za ta aditiv, saj ni dovolj podatkov; ker so za negotovosti glede varnosti titanovega dioksida (E 171) deloma krivi proizvajalci, ki ne zagotovijo potrebnih podatkov za izvedbo ocene tveganja;

| F. | ker je v številnih nedavno objavljenih znanstvenih člankih (7) izražen dvom v varnost titanovega dioksida (E 171) in so izpostavljena potencialna tveganja, povezana z njegovim zaužitjem; |
| --- | --- |

F.

ker je v številnih nedavno objavljenih znanstvenih člankih (7) izražen dvom v varnost titanovega dioksida (E 171) in so izpostavljena potencialna tveganja, povezana z njegovim zaužitjem;

| G. | ker je francoska agencija za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (ANSES) v mnenju z dne 12. aprila 2019 (8) poleg drugih škodljivih učinkov titanovega dioksida (E 171) ugotovila, da ima ta aditiv tudi morebitne rakotvorne učinke, in sklenila, da glede njegove varnosti še vedno obstaja znanstvena negotovost in da so podatki o tem pomanjkljivi, kar pomeni, da ni mogoče ovreči pomislekov, da je titanov dioksid (E 171) lahko strupen za potrošnike,; ker je tudi nizozemski urad za oceno tveganja in raziskave (9) opozoril na pomanjkljive podatke in negotovosti; |
| --- | --- |

G.

ker je francoska agencija za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (ANSES) v mnenju z dne 12. aprila 2019 (8) poleg drugih škodljivih učinkov titanovega dioksida (E 171) ugotovila, da ima ta aditiv tudi morebitne rakotvorne učinke, in sklenila, da glede njegove varnosti še vedno obstaja znanstvena negotovost in da so podatki o tem pomanjkljivi, kar pomeni, da ni mogoče ovreči pomislekov, da je titanov dioksid (E 171) lahko strupen za potrošnike,; ker je tudi nizozemski urad za oceno tveganja in raziskave (9) opozoril na pomanjkljive podatke in negotovosti;

| H. | ker se najnovejša izjava EFSA o titanovem dioksidu (E 171) v živilih (10) nanaša na mnenje francoske agencije in so v njej prav tako navedene številne negotovosti, kar zadeva njegovo varnost; |
| --- | --- |

H.

ker se najnovejša izjava EFSA o titanovem dioksidu (E 171) v živilih (10) nanaša na mnenje francoske agencije in so v njej prav tako navedene številne negotovosti, kar zadeva njegovo varnost;

| I. | ker se je februarja 2016 v mednarodni agenciji za raziskave raka (IARC) v Lyonu v Franciji sestalo 19 znanstvenikov iz osmih držav in ponovno ocenilo rakotvornost titanovega dioksida (E 171) ter sklenilo, da bi ga bilo treba razvrstiti v skupino snovi, ki so morda rakotvorne za človeka (tj. skupina 2B) (11); |
| --- | --- |

I.

ker se je februarja 2016 v mednarodni agenciji za raziskave raka (IARC) v Lyonu v Franciji sestalo 19 znanstvenikov iz osmih držav in ponovno ocenilo rakotvornost titanovega dioksida (E 171) ter sklenilo, da bi ga bilo treba razvrstiti v skupino snovi, ki so morda rakotvorne za človeka (tj. skupina 2B) (11);

| J. | ker je nacionalni inštitut ZDA za varnost in zdravje pri delu (NIOSH) ugotovil, da lahko izpostavljenost ultrafinim delcem titanovega dioksida (E 171) pri delu povzroči raka pri delavcih (12); |
| --- | --- |

J.

ker je nacionalni inštitut ZDA za varnost in zdravje pri delu (NIOSH) ugotovil, da lahko izpostavljenost ultrafinim delcem titanovega dioksida (E 171) pri delu povzroči raka pri delavcih (12);

Odločitve v zvezi z obvladovanjem tveganja

| K. | ker je francoska vlada na podlagi mnenja agencije ANSES in poznejše izjave agencije EFSA, ki pomislekov ni mogla ovreči, kot previdnostni ukrep za varovanje zdravja potrošnikov sprejela odlok, s katerim je s 1. januarjem 2020 prepovedala prodajo živil, ki vsebujejo titanov dioksid (E 171); |
| --- | --- |

K.

ker je francoska vlada na podlagi mnenja agencije ANSES in poznejše izjave agencije EFSA, ki pomislekov ni mogla ovreči, kot previdnostni ukrep za varovanje zdravja potrošnikov sprejela odlok, s katerim je s 1. januarjem 2020 prepovedala prodajo živil, ki vsebujejo titanov dioksid (E 171);

| L. | ker Komisija kljub tem informacijam ni predlagala postopne odprave uporabe titanovega dioksida (E 171) v živilih, temveč je predložila osnutek uredbe, v katerem je spremenila opredelitev in specifikacije tega aditiva za živila ter na podlagi katerega bo še vedno dovoljeno zakonito dajati titanov dioksid (E 171) na trg in ga ohraniti na trgu; |
| --- | --- |

L.

ker Komisija kljub tem informacijam ni predlagala postopne odprave uporabe titanovega dioksida (E 171) v živilih, temveč je predložila osnutek uredbe, v katerem je spremenila opredelitev in specifikacije tega aditiva za živila ter na podlagi katerega bo še vedno dovoljeno zakonito dajati titanov dioksid (E 171) na trg in ga ohraniti na trgu;

| M. | ker vsak sklep, s katerim se titanov dioksid (E 171) ne prepove na trgu, v slabši položaj postavlja podjetja, ki so se iz previdnosti odločila, da titanov dioksid (E 171) v svojih proizvodih nadomestijo ali ga iz njih odstranijo; |
| --- | --- |

M.

ker vsak sklep, s katerim se titanov dioksid (E 171) ne prepove na trgu, v slabši položaj postavlja podjetja, ki so se iz previdnosti odločila, da titanov dioksid (E 171) v svojih proizvodih nadomestijo ali ga iz njih odstranijo;

Previdnostno načelo in drugi dejavniki

| N. | ker člen 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa previdnostno načelo kot eno temeljnih načel Unije; |
| --- | --- |

N.

ker člen 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa previdnostno načelo kot eno temeljnih načel Unije;

| O. | ker je v členu 168(1) PDEU navedeno, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

O.

ker je v členu 168(1) PDEU navedeno, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi;

| P. | ker je več kot 85 000 državljanov po vsej Evropi že podpisalo peticijo (13) v podporo francoski prepovedi titanovega dioksida (E 171) ter pozvalo k izvajanju previdnostnega načela, kadar obstajajo negotovosti v zvezi z aditivi za živila, ki nimajo prehranskega namena in so lahko nevarni za potrošnike; |
| --- | --- |

P.

ker je več kot 85 000 državljanov po vsej Evropi že podpisalo peticijo (13) v podporo francoski prepovedi titanovega dioksida (E 171) ter pozvalo k izvajanju previdnostnega načela, kadar obstajajo negotovosti v zvezi z aditivi za živila, ki nimajo prehranskega namena in so lahko nevarni za potrošnike;

| Q. | ker se lahko pri odobritvi aditivov za živila upoštevajo tudi drugi dejavniki, ki se nanašajo na obravnavano zadevo, vključno z družbenimi, gospodarskimi, etičnimi, okoljskimi dejavniki in dejavniki, povezani s tradicijami, ter previdnostno načelo in izvedljivost nadzora, kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 1331/2008; |
| --- | --- |

Q.

ker se lahko pri odobritvi aditivov za živila upoštevajo tudi drugi dejavniki, ki se nanašajo na obravnavano zadevo, vključno z družbenimi, gospodarskimi, etičnimi, okoljskimi dejavniki in dejavniki, povezani s tradicijami, ter previdnostno načelo in izvedljivost nadzora, kot je navedeno v Uredbi (ES) št. 1331/2008;

Pogoji za odobritev in alternative

| R. | ker se lahko aditiv v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1333/2008 odobri le, če je njegova uporaba varna, tehnološko upravičena in ne zavaja potrošnika, temveč je zanj pravzaprav ugodna; |
| --- | --- |

R.

ker se lahko aditiv v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1333/2008 odobri le, če je njegova uporaba varna, tehnološko upravičena in ne zavaja potrošnika, temveč je zanj pravzaprav ugodna;

| S. | ker se titanov dioksid (E 171) uporablja le za estetske namene in nima hranilne vrednosti ter nima koristne tehnološke funkcije v živilu; |
| --- | --- |

S.

ker se titanov dioksid (E 171) uporablja le za estetske namene in nima hranilne vrednosti ter nima koristne tehnološke funkcije v živilu;

| T. | ker ni prepričljive tehnološke potrebe za uporabo titanovega dioksida (E 171) in ker so številni proizvajalci in trgovci na drobno, ki so prisotni na francoskem trgu, uspešno odstranili titanov dioksid (E 171) iz svojih izdelkov, da so jih uskladili s francoskim odlokom o začasni prepovedi dajanja živil s tem aditivom na trg (14); ker so se nekatere multinacionalke zavezale, da bodo titanov dioksid (E 171) odstranile iz živil v svoji ponudbi (15); |
| --- | --- |

T.

ker ni prepričljive tehnološke potrebe za uporabo titanovega dioksida (E 171) in ker so številni proizvajalci in trgovci na drobno, ki so prisotni na francoskem trgu, uspešno odstranili titanov dioksid (E 171) iz svojih izdelkov, da so jih uskladili s francoskim odlokom o začasni prepovedi dajanja živil s tem aditivom na trg (14); ker so se nekatere multinacionalke zavezale, da bodo titanov dioksid (E 171) odstranile iz živil v svoji ponudbi (15);

| U. | ker ima večina držav članic težave pri uveljavljanju zahteve o označevanju nanodelcev v živilih; ker so pri testiranjih, ki so jih izvedle potrošniške organizacije v Španiji, Belgiji, Italiji in Nemčiji, ugotovili veliko večji delež nanodelcev titanovega dioksida (E 171) kot 50 %, pri čemer aditiv ni bil označen kot „nano“ (16), in sicer tudi v živilih, kot so žvečilni gumiji in peciva, ki jih pogosto uživajo otroci in druge ranljive skupine prebivalstva; |
| --- | --- |

U.

ker ima večina držav članic težave pri uveljavljanju zahteve o označevanju nanodelcev v živilih; ker so pri testiranjih, ki so jih izvedle potrošniške organizacije v Španiji, Belgiji, Italiji in Nemčiji, ugotovili veliko večji delež nanodelcev titanovega dioksida (E 171) kot 50 %, pri čemer aditiv ni bil označen kot „nano“ (16), in sicer tudi v živilih, kot so žvečilni gumiji in peciva, ki jih pogosto uživajo otroci in druge ranljive skupine prebivalstva;

| 1. | nasprotuje sprejetju osnutka uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek uredbe Komisije ni v skladu s ciljem in vsebino uredb (ES) št. 1333/2008 in (ES) št. 1331/2008; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je nadaljnje dovoljevanje dajanja titanovega dioksida (E 171) kot aditiva za živila na trg in njegove prodaje na trgu v nasprotju z določbami člena 6 Uredbe (ES) št. 1333/2008 in lahko škoduje zdravju evropskih potrošnikov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj umakne osnutek uredbe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj uporabi previdnostno načelo in titanov dioksid (E 171) umakne s seznama dovoljenih aditivov za živila v Uniji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL L 354, 31.12.2008, str. 16.

(2)  UL L 354, 31.12.2008, str. 1.

(3)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/reg-com_toxic_20190513_sum.pdf

(4)  Izjava agencije EFSA o pregledu tveganj pri izpostavljenosti titanovemu dioksidu kot aditivu za živila (E 171), ki ga je izvedla francoska agencija za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (ANSES), EFSA Journal 2019; 17(6):5714, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5714.

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(6)  Re-evaluation of titanium dioxide (E 171) as a food additive, EFSA Journal 2016; 14(9):4545, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4545.

(7)  Gl. seznam združenja Avicenn z najnovejšimi članki o škodljivih učinkih nanodelcev E 171 in/ali TiO2 pri peroralni izpostavljenosti, http://veillenanos.fr/wakka.php?wiki=RisQIngestionNpTiO2/download&file=20190911AvicennE171recentpublications.pdf; Skocaj, M., Filipic, M., Petkovic, J., in Novak, S., „Titanium dioxide in our everyday life; is it safe?“, Radiology and Oncology, december 2011; 45(4): 227–247, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3423755/; in Pinget, G. in drugi, „Impact of the Food Additive Titanium Dioxide (E171) on Gut Microbiota-Host Interaction“, Frontiers in Nutrition, 14. maj 2019, https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fnut.2019.00057/full.

(8)  Mnenje francoske agencije za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (ANSES) o tveganjih pri zaužitju aditiva za živila E 171 je na voljo na naslednji povezavi: https://www.anses.fr/en/system/files/ERCA2019SA0036EN.pdf.

(9)  https://www.nvwa.nl/documenten/consument/eten-drinken-roken/overige-voedselveiligheid/risicobeoordelingen/advies-van-buro-over-de-mogelijke-gezondheidseffecten-van-het-voedseladditief-titaniumdioxide-e171

(10)  Izjava agencije EFSA o pregledu tveganj pri izpostavljenosti titanovemu dioksidu kot aditivu za živila (E 171), ki ga je izvedla francoska agencija za hrano, okolje ter zdravje in varnost pri delu (ANSES); EFSA Journal 2019; 17(6):5714, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2019.5714.

(11)  „Carbon Black, Titanium Dioxide, and Talc’,“IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans’, Volume 93, https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Carbon-Black-Titanium-Dioxide-And-Talc-2010.

(12)  „Occupational Exposure to Titanium Dioxide“, Current Intelligence Bulletin 63, https://www.cdc.gov/niosh/docs/2011-160/pdfs/2011-160.pdf.

(13)  https://you.wemove.eu/campaigns/support-the-french-ban-on-potentially-harmful-food-additive-e171

(14)  V zelo kratkem času je bilo najmanj 340 živil, ki so vsebovala titanov dioksid (E 171), spremenjenih tako, da tega aditiva ne vsebujejo več, gl. (nepopolni) spletni seznam zveze Agir pour l’Environnement https://infonano.agirpourlenvironnement.org/liste-verte/ Manjši proizvajalci, ki se seveda utegnejo soočati z večjimi tehnološkimi ovirami kot večji subjekti, so od svojih poklicnih organizacij prejeli podporo za odstranitev titanovega dioksida (E 171) iz svojih proizvodov, gl. sporočilo za javnost francoskega ministrstva za gospodarstvo in finance https://www.economie.gouv.fr/files/files/directions_services/dgccrf/presse/communique/2018/CP_Nanoparticules201804.pdf.

(15)  https://www.centerforfoodsafety.org/press-releases/4550/top-candy-company-mars-commits-to-phasing-out-harmful-nanoparticles-from-food-products

(16)  Vključno z italijansko organizacijo Altroconsumo, špansko organizacijo OCU, belgijsko organizacijo Test-Achats in francosko organizacijo UFC – Que Choisir.

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/32

---

P9_TA(2020)0256

Nasprotovanje izvedbenemu aktu: mejne vrednosti akrilamida v nekaterih živilih za dojenčke in majhne otroke

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o osnutku uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti akrilamida v nekaterih živilih za dojenčke in majhne otroke (D067815/03 – 2020/2735(RPS))

(2021/C 395/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti akrilamida v nekaterih živilih za dojenčke in majhne otroke (D067815/03, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe (ES) št. 1881/2006 glede mejnih vrednosti akrilamida v nekaterih živilih za dojenčke in majhne otroke (D067815/03,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi postopkov Skupnosti za kontaminate v hrani (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) 2017/2158 z dne 20. novembra 2017 o blažilnih ukrepih in referenčnih ravneh za zmanjšanje prisotnosti akrilamida v živilih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) 2017/2158 z dne 20. novembra 2017 o blažilnih ukrepih in referenčnih ravneh za zmanjšanje prisotnosti akrilamida v živilih (2),

| — | ob upoštevanju znanstvenega mnenja o akrilamidu v živilih, ki ga je 30. aprila 2015 sprejel Znanstveni odbor za onesnaževala v prehranski verigi (CONTAM) pri Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) in je bilo objavljeno 4. junija 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju znanstvenega mnenja o akrilamidu v živilih, ki ga je 30. aprila 2015 sprejel Znanstveni odbor za onesnaževala v prehranski verigi (CONTAM) pri Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) in je bilo objavljeno 4. junija 2015 (3),

| — | ob upoštevanju člena 5a(3)(b) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a(3)(b) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4),

| — | ob upoštevanju člena 112(2), (3) in (4)(c) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 112(2), (3) in (4)(c) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

Splošno

| A. | ker je akrilamid spojina, ki se med pripravo živila pri visoki temperaturi, na primer pri cvrtju, praženju in pečenju tvori iz naravno prisotnih snovi prostega asparagina in sladkorjev v živilu; |
| --- | --- |

A.

ker je akrilamid spojina, ki se med pripravo živila pri visoki temperaturi, na primer pri cvrtju, praženju in pečenju tvori iz naravno prisotnih snovi prostega asparagina in sladkorjev v živilu;

| B. | ker so potrošniki izpostavljeni akrilamidu, ko zaužijejo industrijsko proizvedena živila, kot so čips, kruh, piškoti in kava, pa tudi doma pripravljena živila, kot sta popečen kruh ali ocvrt krompirček; |
| --- | --- |

B.

ker so potrošniki izpostavljeni akrilamidu, ko zaužijejo industrijsko proizvedena živila, kot so čips, kruh, piškoti in kava, pa tudi doma pripravljena živila, kot sta popečen kruh ali ocvrt krompirček;

| C. | ker sodijo dojenčki, malčki in drugi otroci zaradi nižje telesne teže v starostno skupino, ki mu je najbolj izpostavljena in je zato še posebej ranljiva; ker je znano, da imajo otroci zaradi večjega razmerja med jetri in telesno težo hitrejšo presnovo, kar pomeni, da se verjetno pri njih hitreje tvori glicidamid (metabolit akrilamida, ki nastane z biotransformacijo), to pa še povečuje možnost za strupenost akrilamida pri otrocih (5); |
| --- | --- |

C.

ker sodijo dojenčki, malčki in drugi otroci zaradi nižje telesne teže v starostno skupino, ki mu je najbolj izpostavljena in je zato še posebej ranljiva; ker je znano, da imajo otroci zaradi večjega razmerja med jetri in telesno težo hitrejšo presnovo, kar pomeni, da se verjetno pri njih hitreje tvori glicidamid (metabolit akrilamida, ki nastane z biotransformacijo), to pa še povečuje možnost za strupenost akrilamida pri otrocih (5);

Pomisleki glede varnosti

| D. | ker je akrilamid v skladu z usklajenim razvrščanjem in označevanjem (CLP00), odobrenim na ravni Unije, strupen pri zaužitju, lahko povzroči genetske okvare, lahko povzroči raka, pri dolgotrajni ali ponavljajoči izpostavljenosti povzroči poškodbe organov, je škodljiv v stiku s kožo, povzroča hudo draženje oči, je zdravju škodljiv pri vdihavanju, naj bi bil škodljiv za plodnost, povzroča draženje kože in lahko povzroči alergijsko reakcijo na koži; ker so poleg tega družbe pri razvrstitvi, ki so jo predložile Evropski agenciji za kemikalije (ECHA) v okviru postopkov registracije, to snov opredelile kot snov, pri kateri obstaja sum, da škoduje plodnosti ali nerojenemu otroku (6); |
| --- | --- |

D.

ker je akrilamid v skladu z usklajenim razvrščanjem in označevanjem (CLP00), odobrenim na ravni Unije, strupen pri zaužitju, lahko povzroči genetske okvare, lahko povzroči raka, pri dolgotrajni ali ponavljajoči izpostavljenosti povzroči poškodbe organov, je škodljiv v stiku s kožo, povzroča hudo draženje oči, je zdravju škodljiv pri vdihavanju, naj bi bil škodljiv za plodnost, povzroča draženje kože in lahko povzroči alergijsko reakcijo na koži; ker so poleg tega družbe pri razvrstitvi, ki so jo predložile Evropski agenciji za kemikalije (ECHA) v okviru postopkov registracije, to snov opredelile kot snov, pri kateri obstaja sum, da škoduje plodnosti ali nerojenemu otroku (6);

| E. | ker je bila poleg tega opažena degeneracija perifernega živčevja in živčnih končičev v nekaterih predelih možganov, ki sodelujejo pri spominu, učenju in kognitivnih funkcijah (7); |
| --- | --- |

E.

ker je bila poleg tega opažena degeneracija perifernega živčevja in živčnih končičev v nekaterih predelih možganov, ki sodelujejo pri spominu, učenju in kognitivnih funkcijah (7);

| F. | ker je odbor CONTAM v znanstvenem mnenju z dne 30. aprila 2015 o akrilamidu v živilih (8) na podlagi vseh razpoložljivih podatkov ugotovil štiri možne kritične končne točke za strupenost akrilamida, in sicer nevrotoksičnost, vpliv na plodnost pri moških, strupenost za razvoj in rakotvornost; ker je ta odbor ugotovil tudi, da je akrilamid mutagen za zarodne celice in da zaenkrat še nimamo postopka za oceno tveganja z uporabo te končne točke; ker je ta odbor natančneje potrdil predhodne ocene, da se lahko zaradi akrilamida v živilih poveča tveganje za razvoj raka pri potrošnikih vseh starostnih skupin; |
| --- | --- |

F.

ker je odbor CONTAM v znanstvenem mnenju z dne 30. aprila 2015 o akrilamidu v živilih (8) na podlagi vseh razpoložljivih podatkov ugotovil štiri možne kritične končne točke za strupenost akrilamida, in sicer nevrotoksičnost, vpliv na plodnost pri moških, strupenost za razvoj in rakotvornost; ker je ta odbor ugotovil tudi, da je akrilamid mutagen za zarodne celice in da zaenkrat še nimamo postopka za oceno tveganja z uporabo te končne točke; ker je ta odbor natančneje potrdil predhodne ocene, da se lahko zaradi akrilamida v živilih poveča tveganje za razvoj raka pri potrošnikih vseh starostnih skupin;

| G. | ker je bila strupenost akrilamida ugotovljena že leta 2002 v skupnem poročilu FAO/SZO (9); ker je Mednarodna agencija za raziskave raka akrilamid razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh (10), v okviru nacionalnega programa ZDA za toksikologijo pa je bil uvrščen med snovi, za katere se razumno pričakuje, da povzročajo raka pri ljudeh (11), medtem ko ga je agencija ZDA za varstvo okolja razvrstila med snovi, ki morda povzročajo raka pri ljudeh (12); |
| --- | --- |

G.

ker je bila strupenost akrilamida ugotovljena že leta 2002 v skupnem poročilu FAO/SZO (9); ker je Mednarodna agencija za raziskave raka akrilamid razvrstila med snovi, ki verjetno povzročajo raka pri ljudeh (10), v okviru nacionalnega programa ZDA za toksikologijo pa je bil uvrščen med snovi, za katere se razumno pričakuje, da povzročajo raka pri ljudeh (11), medtem ko ga je agencija ZDA za varstvo okolja razvrstila med snovi, ki morda povzročajo raka pri ljudeh (12);

| H. | ker v več znanstvenih študijah (13) navajajo, da akrilamid povzroča endokrine motnje, kar je nujno treba preučiti; |
| --- | --- |

H.

ker v več znanstvenih študijah (13) navajajo, da akrilamid povzroča endokrine motnje, kar je nujno treba preučiti;

Previdnostno načelo

| I. | ker člen 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa previdnostno načelo kot eno temeljnih načel Unije; |
| --- | --- |

I.

ker člen 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa previdnostno načelo kot eno temeljnih načel Unije;

| J. | ker je v členu 168(1) PDEU navedeno, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

J.

ker je v členu 168(1) PDEU navedeno, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi;

Posebne pravne zahteve

| K. | ker člen 2(1) in (2) Uredbe (EGS) št. 315/93 določa, da se živilo, ki vsebuje onesnaževalec v količini, ki s stališča javnega zdravja in zlasti toksikološko ni sprejemljiva, ne sme dajati v promet in da morajo biti vsebnosti onesnaževalcev tako nizke, kot jih je mogoče razumno dosegati z dobro prakso v vseh fazah proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

K.

ker člen 2(1) in (2) Uredbe (EGS) št. 315/93 določa, da se živilo, ki vsebuje onesnaževalec v količini, ki s stališča javnega zdravja in zlasti toksikološko ni sprejemljiva, ne sme dajati v promet in da morajo biti vsebnosti onesnaževalcev tako nizke, kot jih je mogoče razumno dosegati z dobro prakso v vseh fazah proizvodnje hrane;

| L. | ker morajo nosilci živilske dejavnosti v skladu z Uredbo (EU) 2017/2158 uporabljati blažilne ukrepe in izvajati nekatere dejavnosti za zmanjšanje količine akrilamida v nekaterih živilih, da bi njegovo količino ohranili pod „referenčnimi ravnmi“, ki se uporabljajo za preverjanje učinkovitosti blažilnih ukrepov z vzorčenjem in analizo; |
| --- | --- |

L.

ker morajo nosilci živilske dejavnosti v skladu z Uredbo (EU) 2017/2158 uporabljati blažilne ukrepe in izvajati nekatere dejavnosti za zmanjšanje količine akrilamida v nekaterih živilih, da bi njegovo količino ohranili pod „referenčnimi ravnmi“, ki se uporabljajo za preverjanje učinkovitosti blažilnih ukrepov z vzorčenjem in analizo;

| M. | ker se referenčne ravni iz Uredbe (EU) 2017/2158 uporabljajo od aprila 2018, Komisija pa naj bi jih pregledala vsaka tri leta, prvič v treh letih od začetka uporabe te uredbe, da bi lahko določila še nižje ravni (14); |
| --- | --- |

M.

ker se referenčne ravni iz Uredbe (EU) 2017/2158 uporabljajo od aprila 2018, Komisija pa naj bi jih pregledala vsaka tri leta, prvič v treh letih od začetka uporabe te uredbe, da bi lahko določila še nižje ravni (14);

| N. | ker za več kategorij živil niso bile določene referenčne ravni, na primer za zelenjavni čips, krokete ali riževe krekerje, pri čemer nekatera od njih dokazano vsebujejo veliko količino akrilamida; ker Priporočilo Komisije (EU) 2019/1888 (15) vsebuje neizčrpni seznam živil, pri katerih bi bilo treba spremljati prisotnost akrilamida; |
| --- | --- |

N.

ker za več kategorij živil niso bile določene referenčne ravni, na primer za zelenjavni čips, krokete ali riževe krekerje, pri čemer nekatera od njih dokazano vsebujejo veliko količino akrilamida; ker Priporočilo Komisije (EU) 2019/1888 (15) vsebuje neizčrpni seznam živil, pri katerih bi bilo treba spremljati prisotnost akrilamida;

| O. | ker lahko Komisija v skladu s členom 2(3) Uredbe (EGS) št. 315/93 po potrebi zaradi varovanja javnega zdravja za določene onesnaževalce določi mejne vrednosti; ker mejne vrednosti za akrilamid v živilih še niso bile določene; ker je v uvodni izjavi 15 Uredbe (EU) 2017/2158 navedeno, da bi bilo treba poleg blažilnih ukrepov preučiti tudi možnost določitve mejne vrednosti akrilamida v nekaterih živilih; |
| --- | --- |

O.

ker lahko Komisija v skladu s členom 2(3) Uredbe (EGS) št. 315/93 po potrebi zaradi varovanja javnega zdravja za določene onesnaževalce določi mejne vrednosti; ker mejne vrednosti za akrilamid v živilih še niso bile določene; ker je v uvodni izjavi 15 Uredbe (EU) 2017/2158 navedeno, da bi bilo treba poleg blažilnih ukrepov preučiti tudi možnost določitve mejne vrednosti akrilamida v nekaterih živilih;

Osnutek uredbe Komisije

| P. | ker je v osnutku uredbe Komisije navedeno, da je pomembno, da so ravni akrilamida v živilih tako nizke, kot je mogoče razumno doseči; |
| --- | --- |

P.

ker je v osnutku uredbe Komisije navedeno, da je pomembno, da so ravni akrilamida v živilih tako nizke, kot je mogoče razumno doseči;

| Q. | ker se v osnutku uredbe predlaga določitev mejnih vrednosti le za dve zelo specifični kategoriji živil, in sicer za piškote in prepečenec za dojenčke in majhne otroke (150 μg/kg, kar ustreza veljavni referenčni ravni) in za otroško hrano, žitne kašice za dojenčke in majhne otroke, razen piškotov in prepečenca (50 μg/kg, kar je celo za 10 μg/kg več od veljavne referenčne ravni, tj. 40 μg/kg); |
| --- | --- |

Q.

ker se v osnutku uredbe predlaga določitev mejnih vrednosti le za dve zelo specifični kategoriji živil, in sicer za piškote in prepečenec za dojenčke in majhne otroke (150 μg/kg, kar ustreza veljavni referenčni ravni) in za otroško hrano, žitne kašice za dojenčke in majhne otroke, razen piškotov in prepečenca (50 μg/kg, kar je celo za 10 μg/kg več od veljavne referenčne ravni, tj. 40 μg/kg);

| R. | ker osnutek uredbe Komisije temelji na podatkih o pojavnosti iz obdobja 2015–2018; ker lahko razumno pričakujemo, da so proizvajalci živil doslej že vsaj dosegli referenčno vrednost, ki je bila določena pred tremi leti, če naj Uredba (EU) 2017/2158 vpliva na količino akrilamida v živilih; |
| --- | --- |

R.

ker osnutek uredbe Komisije temelji na podatkih o pojavnosti iz obdobja 2015–2018; ker lahko razumno pričakujemo, da so proizvajalci živil doslej že vsaj dosegli referenčno vrednost, ki je bila določena pred tremi leti, če naj Uredba (EU) 2017/2158 vpliva na količino akrilamida v živilih;

Razmere na trgu in ocena osnutka uredbe Komisije

| S. | ker so raziskave, ki jih je leta 2018 opravilo 10 potrošniških organizacij po Evropi (16), pokazale, da vrsto živil, ki ne sodijo v kategoriji, ki ju ureja osnutek uredbe Komisije, kot so piškoti in oblati, pogosto uživajo otroci, mlajši od treh let, in da se nekatera od teh živil očitno tržijo za otroke (na primer v embalaži s podobami junakov iz risank, ki je otrokom privlačna); ker je podobno mogoče trditi za živila, kot so krekerji ali žitni kosmiči za zajtrk; |
| --- | --- |

S.

ker so raziskave, ki jih je leta 2018 opravilo 10 potrošniških organizacij po Evropi (16), pokazale, da vrsto živil, ki ne sodijo v kategoriji, ki ju ureja osnutek uredbe Komisije, kot so piškoti in oblati, pogosto uživajo otroci, mlajši od treh let, in da se nekatera od teh živil očitno tržijo za otroke (na primer v embalaži s podobami junakov iz risank, ki je otrokom privlačna); ker je podobno mogoče trditi za živila, kot so krekerji ali žitni kosmiči za zajtrk;

| T. | ker se referenčni ravni za piškote in oblate (350 μg/kg) ter za piškote in prepečenec za dojenčke in majhne otroke (150 μg/kg) precej razlikujeta, ne da bi se starši zavedali, kako se predlagana mejna vsebnost akrilamida razlikuje; |
| --- | --- |

T.

ker se referenčni ravni za piškote in oblate (350 μg/kg) ter za piškote in prepečenec za dojenčke in majhne otroke (150 μg/kg) precej razlikujeta, ne da bi se starši zavedali, kako se predlagana mejna vsebnost akrilamida razlikuje;

| U. | ker je bilo tudi ugotovljeno, da je vsebnost akrilamida v tretjini testiranih živil iz kategorije „piškoti in oblati“ enaka ali višja kot referenčna raven in da skoraj dve tretjini piškotov in oblatov, ki naj bi jih pogosto uživali otroci, mlajši od treh let, ne bi bilo skladnih z referenčno ravnjo, določeno za kategorijo „piškoti in prepečenec za dojenčke in majhne otroke“; |
| --- | --- |

U.

ker je bilo tudi ugotovljeno, da je vsebnost akrilamida v tretjini testiranih živil iz kategorije „piškoti in oblati“ enaka ali višja kot referenčna raven in da skoraj dve tretjini piškotov in oblatov, ki naj bi jih pogosto uživali otroci, mlajši od treh let, ne bi bilo skladnih z referenčno ravnjo, določeno za kategorijo „piškoti in prepečenec za dojenčke in majhne otroke“;

| V. | ker je nesporno, da je mogoče z ustreznimi blažilnimi ukrepi zmanjšati pojavnost akrilamida v živilih (17); ker je bilo za vse kategorije živil dokazano, da je mogoče proizvajati živila z nizko vsebnostjo akrilamida (18); |
| --- | --- |

V.

ker je nesporno, da je mogoče z ustreznimi blažilnimi ukrepi zmanjšati pojavnost akrilamida v živilih (17); ker je bilo za vse kategorije živil dokazano, da je mogoče proizvajati živila z nizko vsebnostjo akrilamida (18);

| W. | ker je, kar zadeva osnutek uredbe Komisije, iz podatkov potrošniške raziskave (19) iz leta 2018 in podatkov o pojavnosti iz zbirke podatkov agencije EFSA iz obdobja 2015–2018 razvidno, da je velika večina proizvajalcev obeh kategorij živil enostavno dosegla nižje vrednosti od predlaganih 150 μg/kg in 50 μg/kg; ker je mogoče domnevati, da je mogoče te vrednosti doseči pri skoraj vseh živilih; ker je zato treba uvesti strožje vrednosti, da se spodbudi še večje zmanjšanje količine te snovi v živilih; |
| --- | --- |

W.

ker je, kar zadeva osnutek uredbe Komisije, iz podatkov potrošniške raziskave (19) iz leta 2018 in podatkov o pojavnosti iz zbirke podatkov agencije EFSA iz obdobja 2015–2018 razvidno, da je velika večina proizvajalcev obeh kategorij živil enostavno dosegla nižje vrednosti od predlaganih 150 μg/kg in 50 μg/kg; ker je mogoče domnevati, da je mogoče te vrednosti doseči pri skoraj vseh živilih; ker je zato treba uvesti strožje vrednosti, da se spodbudi še večje zmanjšanje količine te snovi v živilih;

| X. | ker določanje mejnih vrednosti očitno olajšuje izvrševanje predpisov v zvezi z akrilamidom v državah članicah; ker je treba mejne vrednosti še vedno določati po načelu tako nizkih vsebnosti, kot jih je mogoče razumno doseči, v skladu s členom 2 Uredbe (EGS) št. 315/93; |
| --- | --- |

X.

ker določanje mejnih vrednosti očitno olajšuje izvrševanje predpisov v zvezi z akrilamidom v državah članicah; ker je treba mejne vrednosti še vedno določati po načelu tako nizkih vsebnosti, kot jih je mogoče razumno doseči, v skladu s členom 2 Uredbe (EGS) št. 315/93;

| Y. | ker je nenazadnje večina proizvajalcev na trgu že enostavno dosegla vrednosti, predlagane v osnutku uredbe Komisije, in ker je dokazano, da je brez večjega truda mogoče doseči še nižje vrednosti; |
| --- | --- |

Y.

ker je nenazadnje večina proizvajalcev na trgu že enostavno dosegla vrednosti, predlagane v osnutku uredbe Komisije, in ker je dokazano, da je brez večjega truda mogoče doseči še nižje vrednosti;

Dodatne pripombe

| Z. | ker bi lahko dodatne raziskave pomagale razumeti razloge za zelo različne vrednosti akrilamida v različnih kategorijah živil in opredeliti strategije za čim večje zmanjšanje nastajanja akrilamida; |
| --- | --- |

Z.

ker bi lahko dodatne raziskave pomagale razumeti razloge za zelo različne vrednosti akrilamida v različnih kategorijah živil in opredeliti strategije za čim večje zmanjšanje nastajanja akrilamida;

| AA. | ker je bistveno, da se spremlja učinkovitost predpisov v zvezi z akrilamidom; ker to pomeni, da morajo držav članice izvajati učinkovite in dovolj redne kontrole ter zbirati podatke o pojavnosti akrilamida; |
| --- | --- |

AA.

ker je bistveno, da se spremlja učinkovitost predpisov v zvezi z akrilamidom; ker to pomeni, da morajo držav članice izvajati učinkovite in dovolj redne kontrole ter zbirati podatke o pojavnosti akrilamida;

| AB. | ker je mogoče s kampanjami obveščanja javnosti ozavestiti potrošnike o živilih z morebitno večjo vsebnostjo akrilamida in jih seznaniti, kako zmanjšati izpostavljenost tej snovi pri kuhanju; |
| --- | --- |

AB.

ker je mogoče s kampanjami obveščanja javnosti ozavestiti potrošnike o živilih z morebitno večjo vsebnostjo akrilamida in jih seznaniti, kako zmanjšati izpostavljenost tej snovi pri kuhanju;

| 1. | nasprotuje sprejetju osnutka uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek uredbe Komisije ni združljiv z namenom in vsebino Uredbe (EGS) št. 315/93; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da lahko nadaljnje dovoljevanje visokih vrednosti akrilamida v živilih škoduje zdravju evropskih potrošnikov; zato meni, da je nadvse pomembno, da se zmanjšajo vrednosti akrilamida v živilih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi bilo treba predlagano mejno vrednost akrilamida za kategorijo „otroška hrana, žitne kašice za dojenčke in majhne otroke, razen piškotov in prepečenca“ določiti pod veljavno referenčno ravnjo 40 μg/kg, nikakor pa ne nad to ravnjo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi bilo treba predlagano mejno vrednost akrilamida za kategorijo „piškoti in prepečenec za dojenčke in majhne otroke“ določiti jasno pod veljavno referenčno ravnjo 150 μg/kg; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj določi stroge mejne vrednosti ne le za predlagani dve kategoriji živil, temveč tudi za druge kategorije, zlasti za piškote in prepečenec, ki ne sodijo v posebno kategorijo „piškoti in prepečenec za dojenčke in majhne otroke“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | z zanimanjem pričakuje revizijo referenčnih ravni, ki bo opravljena do aprila 2021, in njihovo znižanje; vztraja, da morajo te ravni odražati stalno zmanjševanje vsebnosti akrilamida v živilih in da se je treba ravnati po najuspešnejših udeležencih in proizvajalce spodbuditi k večjim prizadevanjem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja Priporočilo Komisije (EU) 2019/1888 z dne 7. novembra 2019 o spremljanju prisotnosti akrilamida v nekaterih živilih; vztraja, da je treba za kategorije živil, pri katerih se izkaže, da vsebujejo veliko akrilamida, hitro določiti referenčne ravni (po možnosti pa tudi mejne vrednosti); |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo raziskave o nastajanju akrilamida v živilih, da bo mogoče opredeliti strategije za zmanjšanje njegovega nastajanja; poziva jih tudi, naj spodbudijo raziskave o tem, ali morebiti akrilamid in glicidamid delujeta kot endokrina motilca; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj povečajo svoje zmogljivosti za nadzor živil in spremljajo učinkovitost predpisov v zvezi z akrilamidom ter naj spremljajo in objavljajo podatke o prisotnosti akrilamida ter jih posredujejo agenciji EFSA; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj javnost obveščajo o kategorijah živil z morebitno višjo vsebnostjo akrilamida in o tem, kako je mogoče zmanjšati izpostavljenost tej snovi pri kuhanju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj umakne osnutek uredbe in odboru predloži novega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 37, 13.2.1993, str. 1.

(2)  UL L 304, 21.11.2017, str. 24.

(3)  EFSA Journal 2015; 13(6):4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104.

(4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(5)  Glej Erkekoğlu, P., Baydar, T., „Toxicity of acrylamide and evaluation of its exposure in baby foods“, Nutrition Research Reviews, zvezek 23, št. 2, December 2010, str. 323-333, https://doi.org/10.1017/S0954422410000211.

(6)  ECHA Substance Infocard for Acrylamide, https://echa.europa.eu/de/substance-information/-/substanceinfo/100.001.067?_disssubsinfo_WAR_disssubsinfoportlet_backURL=https%3A%2F%2Fecha.europa.eu%2Fhome%3Fp_p_id%3Ddisssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet%26p_p_lifecycle%3D0%26p_p_state%3Dnormal%26p_p_mode%3Dview%26p_p_col_id%3Dcolumn-1%26p_p_col_count%3D2%26_disssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet_sessionCriteriaId%3D. Glej tudi povzetek agencije ECHA o klasifikaciji in označevanju https://echa.europa.eu/sl/information-on-chemicals/cl-inventory-database/-/discli/details/104230: (domnevno) rakotvoren iz skupine 1B, (domnevno) mutagen iz skupine 1b, obstaja sum, da je strupen za razmnoževanje iz skupine 2, povzroča preobčutljivost za kožo iz kategorije 1 ter STOT 1 (specifična strupenost za ciljne organe 1 – pri ponavljajoči izpostavljenosti prizadene živčni sistem).

(7)  Povzetek in sklepi s 64. seje skupnega strokovnega odbora FAO/SZO za aditive za živila, ki je potekala od 8. do 17. februarja 2005, http://www.fao.org/3/a-at877e.pdf. Gl. tudi Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Romano, M.A., Romano, R.M., „Acrylamide: A review about its toxic effects in the light of Developmental Origin of Health and Disease (DOHaD) concept“, Food Chemistry, 15. junij 2019;283:422-430, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/30722893/.

(8)  EFSA Journal 2015; 13(6):4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104.

(9)  Poročilo o skupnem posvetovanju FAO/SZO, „Health Implications of Acrylamide in Food“ (Posledice akrilamida v živilih na zdravje), 25.–27. junija 2002, https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/42563/9241562188.pdf?sequence=1.

(10)  „IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans“, Some Industrial Chemicals, IARC, Lyon, France, 1994, https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Some-Industrial-Chemicals-1994. Glej tudi Zhivagui, M., Ng, A.W.T., Ardin, M., et al., „Experimental and pan-cancer genome analyses reveal widespread contribution of acrylamide exposure to carcinogenesis in humans“, Genome Research, 2019; 29(4):521-531, https://www.iarc.fr/wp-content/uploads/2019/03/pr267_E.pdf.

(11)  Report on Carcinogens, Acrylamide, National Toxicology Program, Department of Health and Human Services, Fourteenth Edition 2016, https://ntp.niehs.nih.gov/ntp/roc/content/profiles/acrylamide.pdf.

(12)  Toxicological review of Acrylamide (CAS No. 79-06-1), March 2010, U.S. Environmental Protection Agency, Washington, DC, https://nepis.epa.gov/Exe/ZyPDF.cgi/P1006QL0.PDF?Dockey=P1006QL0.PDF.

(13)  Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Roman, M.A., Romana, R.M., „Acrylamide: A review about its toxic effects in the light of Developmental Origin of Health and Disease (DOHaD) concept“, Food Chemistry 283 (2019) 422-430, https://www2.unicentro.br/ppgvet/files/2019/11/3-Acrylamide-A-review-about-its-toxic-effects-in-the-light-of-Developmental-Origin-of-Health-and-Disease-DOHaD-concept.pdf?x26325, Kassotis, C.D., et al., „Endocrine-Disrupting Activity of Hydraulic Fracturing Chemicals and Adverse Health Outcomes After Prenatal Exposure in Male Mice“, Endocrinology, december 2015, 156(12):4458–4473, https://academic.oup.com/endo/article/156/12/4458/2422671, Hamdy, S.M., Bakeer, H.M., Eskander, E.F., Sayed, O.N., „Effect of acrylamide on some hormones and endocrine tissues in male rats“, Human & Experimental Toxicology 2012, 31(5):, 483-91, https://journals.sagepub.com/doi/10.1177/0960327111417267.

(14)  Člen 5 in uvodna izjava 11 Uredbe (EU) št. 2017/2158.

(15)  Priporočilo Komisije (EU) 2019/1888 z dne 7. novembra 2019 o spremljanju prisotnosti akrilamida v nekaterih živilih (UL L 290, 11.11.2019, str. 31).

(16)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(17)  Glej Uredbo (EU) 2017/2158.

(18)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(19)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/37

---

P9_TA(2020)0257

Evropska strategija za gozdove – nadaljnji koraki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o evropski strategiji za gozdove – nadaljnji koraki (2019/2157(INI))

(2021/C 395/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (COM(2020)0380) ter svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1) in resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP 15) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (COM(2020)0380) ter svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (1) in resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP 15) (2),

| — | ob upoštevanju newyorške deklaracije o gozdovih, ki jo je Evropska unija ratificirala 23. junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju newyorške deklaracije o gozdovih, ki jo je Evropska unija ratificirala 23. junija 2014,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 7. decembra 2018 z naslovom Napredek pri izvajanju strategije EU za gozdove „Nova strategija EU za gozdove: za gozdove in gozdarski sektor“ (COM(2018)0811), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 7. decembra 2018 z naslovom Napredek pri izvajanju strategije EU za gozdove „Nova strategija EU za gozdove: za gozdove in gozdarski sektor“ (COM(2018)0811),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2015 o novi gozdarski strategiji EU: za gozdove in gozdarski sektor (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2015 o novi gozdarski strategiji EU: za gozdove in gozdarski sektor (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 23. julija 2019 z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (COM(2019)0352),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. aprila 2019 o napredku pri izvajanju strategije EU za gozdove in o novem strateškem okviru za gozdove (08609/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. aprila 2019 o napredku pri izvajanju strategije EU za gozdove in o novem strateškem okviru za gozdove (08609/2019),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o preprečevanju in obvladovanju vnosa in širjenja invazivnih tujerodnih vrst (4) in nadaljnjih izvedbenih uredb s posodobitvijo seznama invazivnih tujerodnih vrst, med njimi tudi drevesnih vrst, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1143/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o preprečevanju in obvladovanju vnosa in širjenja invazivnih tujerodnih vrst (4) in nadaljnjih izvedbenih uredb s posodobitvijo seznama invazivnih tujerodnih vrst, med njimi tudi drevesnih vrst,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. oktobra 2019 o poročilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 7. decembra 2018 z naslovom Napredek pri izvajanju strategije EU za gozdove „Nova strategija EU za gozdove: za gozdove in gozdarski sektor“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. oktobra 2019 o poročilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 7. decembra 2018 z naslovom Napredek pri izvajanju strategije EU za gozdove „Nova strategija EU za gozdove: za gozdove in gozdarski sektor“,

| — | ob upoštevanju ocenjevalnega poročila o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah Medvladne platforme o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) z dne 31. maja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalnega poročila o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah Medvladne platforme o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) z dne 31. maja 2019,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 4. decembra 2019 z naslovom Evropsko okolje – stanje in napovedi 2020: znanje za prehod v trajnostno Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 4. decembra 2019 z naslovom Evropsko okolje – stanje in napovedi 2020: znanje za prehod v trajnostno Evropo,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 11. aprila 2019 o izvajanju strategije EU za gozdove, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 11. aprila 2019 o izvajanju strategije EU za gozdove,

| — | ob upoštevanju vmesnega pregleda strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega pregleda strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2020,

| — | ob upoštevanju posodobljene strategije EU za biogospodarstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posodobljene strategije EU za biogospodarstvo,

| — | ob upoštevanju podnebne strategije do leta 2050, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podnebne strategije do leta 2050,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 29. novembra 2019 o posodobljeni strategiji EU za biogospodarstvo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 29. novembra 2019 o posodobljeni strategiji EU za biogospodarstvo (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2018 z naslovom Čist planet za vse: Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2018 z naslovom Čist planet za vse: Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo (COM(2018)0773),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 16. maja 2018 o vmesnem pregledu strategije EU za gozdove (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 16. maja 2018 o vmesnem pregledu strategije EU za gozdove (6),

| — | ob upoštevanju strategije Evropa 2020, vključno s pobudama Unija inovacij in Evropa, gospodarna z viri, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropa 2020, vključno s pobudama Unija inovacij in Evropa, gospodarna z viri,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za industrijo, raziskave in energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za industrijo, raziskave in energijo,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0154/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0154/2020),

| — | ob upoštevanju obveznosti držav članic EU iz Konvencije o biološki raznovrstnosti, Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obveznosti držav članic EU iz Konvencije o biološki raznovrstnosti, Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji,

| A. | ker notranjih in mednarodnih zavez EU, na primer evropskemu zelenemu dogovoru, ciljem OZN glede trajnostnega razvoja, Kjotskemu protokolu, Pariškemu sporazumu in ustvarjanju družbe brez emisij, ne bo mogoče uresničiti brez podnebnih koristi in drugih ekosistemskih storitev, ki jih zagotavljajo gozdovi in gozdarski sektor; |
| --- | --- |

A.

ker notranjih in mednarodnih zavez EU, na primer evropskemu zelenemu dogovoru, ciljem OZN glede trajnostnega razvoja, Kjotskemu protokolu, Pariškemu sporazumu in ustvarjanju družbe brez emisij, ne bo mogoče uresničiti brez podnebnih koristi in drugih ekosistemskih storitev, ki jih zagotavljajo gozdovi in gozdarski sektor;

| B. | ker se Pogodba o delovanju Evropske unije ne sklicuje na skupno gozdarsko politiko EU in so za gozdove odgovorne države članice; ker EU že dolgo prek svojih politik in smernic, med drugim na podlagi člena 4 PDEU, kar zadeva energijo, okolje in kmetijstvo, prispeva k trajnostnemu gospodarjenju z gozdovi in odločitvam držav članic o gozdovih; |
| --- | --- |

B.

ker se Pogodba o delovanju Evropske unije ne sklicuje na skupno gozdarsko politiko EU in so za gozdove odgovorne države članice; ker EU že dolgo prek svojih politik in smernic, med drugim na podlagi člena 4 PDEU, kar zadeva energijo, okolje in kmetijstvo, prispeva k trajnostnemu gospodarjenju z gozdovi in odločitvam držav članic o gozdovih;

| C. | ker so gozdovi in celotna vrednostna veriga gozdov bistvenega pomena za nadaljnji razvoj krožnega biogospodarstva, saj zagotavljajo delovna mesta, gospodarsko blaginjo na podeželskih in mestnih območjih, storitve za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje in zdravstvene koristi, ščitijo biotsko raznovrstnost in priložnosti za gorske, otoške in podeželske regije ter pomagajo v boju proti dezertifikaciji; |
| --- | --- |

C.

ker so gozdovi in celotna vrednostna veriga gozdov bistvenega pomena za nadaljnji razvoj krožnega biogospodarstva, saj zagotavljajo delovna mesta, gospodarsko blaginjo na podeželskih in mestnih območjih, storitve za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje in zdravstvene koristi, ščitijo biotsko raznovrstnost in priložnosti za gorske, otoške in podeželske regije ter pomagajo v boju proti dezertifikaciji;

| D. | ker je za prihodnost večnamenskih gozdov EU in za celotno vrednostno verigo EU, ki temelji na gozdovih, zelo pomembno ustrezno financiranje visokokakovostnih raziskav, inovacij, zbiranja informacij, vzdrževanja in razvijanja podatkovnih zbirk ter izmenjave dobre prakse in znanja, saj so potrebe po izkoriščanju gozdov vse večje, prav tako pa je treba izrabiti številne priložnosti in sprejeti izzive, s katerimi se sooča družba; |
| --- | --- |

D.

ker je za prihodnost večnamenskih gozdov EU in za celotno vrednostno verigo EU, ki temelji na gozdovih, zelo pomembno ustrezno financiranje visokokakovostnih raziskav, inovacij, zbiranja informacij, vzdrževanja in razvijanja podatkovnih zbirk ter izmenjave dobre prakse in znanja, saj so potrebe po izkoriščanju gozdov vse večje, prav tako pa je treba izrabiti številne priložnosti in sprejeti izzive, s katerimi se sooča družba;

| E. | ker so gozdovi del naše naravne dediščine, ki jo moramo ohraniti in vzdrževati, in ker je dobro upravljanje te dediščine bistveno za njeno uspevanje in za to, da postane vir biotske raznovrstnosti ter gospodarskega, turističnega in družbenega bogastva; |
| --- | --- |

E.

ker so gozdovi del naše naravne dediščine, ki jo moramo ohraniti in vzdrževati, in ker je dobro upravljanje te dediščine bistveno za njeno uspevanje in za to, da postane vir biotske raznovrstnosti ter gospodarskega, turističnega in družbenega bogastva;

| F. | ker Sklad za razvoj podeželja v okviru skupne kmetijske politike (SKP) zagotavlja orodja in sredstva za podporo gozdarskemu sektorju, kar bi bilo treba v okviru SKP nadaljevati po letu 2020 in se pri tem osredotočiti na trajnostno gospodarjenje z gozdovi; |
| --- | --- |

F.

ker Sklad za razvoj podeželja v okviru skupne kmetijske politike (SKP) zagotavlja orodja in sredstva za podporo gozdarskemu sektorju, kar bi bilo treba v okviru SKP nadaljevati po letu 2020 in se pri tem osredotočiti na trajnostno gospodarjenje z gozdovi;

| G. | ker je v Uniji 16 milijonov zasebnih lastnikov gozdov, ki imajo v lasti približno 60 % gozdov EU; ker je povprečna velikost gozda v zasebni lasti 13 ha, približno dve tretjini zasebnih lastnikov pa ima v lasti manj kot 3 ha gozda; |
| --- | --- |

G.

ker je v Uniji 16 milijonov zasebnih lastnikov gozdov, ki imajo v lasti približno 60 % gozdov EU; ker je povprečna velikost gozda v zasebni lasti 13 ha, približno dve tretjini zasebnih lastnikov pa ima v lasti manj kot 3 ha gozda;

| H. | ker so gozdovi, s katerimi se gospodari trajnostno, izredno pomembni za ohranjanje delovnih mest na podeželju, koristijo človekovemu zdravju, hkrati pa bistveno prispevajo k okolju in biotski raznovrstnosti; |
| --- | --- |

H.

ker so gozdovi, s katerimi se gospodari trajnostno, izredno pomembni za ohranjanje delovnih mest na podeželju, koristijo človekovemu zdravju, hkrati pa bistveno prispevajo k okolju in biotski raznovrstnosti;

| I. | ker so ukrepi za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v gozdovih tesno povezani, saj morajo biti vidiki uravnoteženi in je treba spodbujati sinergije, zlasti na področju strategij in načrtov držav članic za prilagajanje; |
| --- | --- |

I.

ker so ukrepi za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v gozdovih tesno povezani, saj morajo biti vidiki uravnoteženi in je treba spodbujati sinergije, zlasti na področju strategij in načrtov držav članic za prilagajanje;

| J. | ker se evropski gozdovi in razmere v njih med seboj razlikujejo, zato jih je treba različno obravnavati, vendar vedno z namenom izboljšanja njihove gospodarske, družbene in okoljske funkcije; |
| --- | --- |

J.

ker se evropski gozdovi in razmere v njih med seboj razlikujejo, zato jih je treba različno obravnavati, vendar vedno z namenom izboljšanja njihove gospodarske, družbene in okoljske funkcije;

| K. | ker so v najbolj oddaljenih regijah območja z izredno bogato biotsko raznovrstnostjo, kar je nujno treba ohraniti; |
| --- | --- |

K.

ker so v najbolj oddaljenih regijah območja z izredno bogato biotsko raznovrstnostjo, kar je nujno treba ohraniti;

| L. | ker ima izguba biotske raznovrstnosti v gozdovih velike okoljske, gospodarske in družbene posledice; |
| --- | --- |

L.

ker ima izguba biotske raznovrstnosti v gozdovih velike okoljske, gospodarske in družbene posledice;

| M. | ker je kakovost tal bistvena za zagotavljanje ekosistemskih storitev, na primer za filtriranje in zbiranje vode, s tem pa tudi za varstvo pred poplavami in sušo, sekvestracijo CO2, biotsko raznovrstnost in povečanje biomase; ker je izboljšanje kakovosti tal, na primer s preoblikovanjem iglastih gozdov v nekaterih regijah v trajne listnate gozdove, ekonomsko zahteven proces, ki traja desetletja; |
| --- | --- |

M.

ker je kakovost tal bistvena za zagotavljanje ekosistemskih storitev, na primer za filtriranje in zbiranje vode, s tem pa tudi za varstvo pred poplavami in sušo, sekvestracijo CO2, biotsko raznovrstnost in povečanje biomase; ker je izboljšanje kakovosti tal, na primer s preoblikovanjem iglastih gozdov v nekaterih regijah v trajne listnate gozdove, ekonomsko zahteven proces, ki traja desetletja;

| N. | ker bi bilo treba v evropski družbi, ki je vse bolj oddaljena od gozdov in gozdarstva, promovirati temeljno vlogo trajnostnega gospodarjenja z gozdovi ter poudarjati številne koristi, ki jih gozdovi prinašajo z ekonomskega, družbenega in okoljskega ter kulturnega in zgodovinskega vidika; |
| --- | --- |

N.

ker bi bilo treba v evropski družbi, ki je vse bolj oddaljena od gozdov in gozdarstva, promovirati temeljno vlogo trajnostnega gospodarjenja z gozdovi ter poudarjati številne koristi, ki jih gozdovi prinašajo z ekonomskega, družbenega in okoljskega ter kulturnega in zgodovinskega vidika;

| O. | ker imajo gozdovi poleg sekvestracije ogljika ugoden vpliv na podnebje, ozračje, ohranjanje biotske raznovrstnosti ter rečne režime in vodne poti, zaščito tal pred erozijo zaradi vode in vetra ter na druge uporabne naravne danosti; |
| --- | --- |

O.

ker imajo gozdovi poleg sekvestracije ogljika ugoden vpliv na podnebje, ozračje, ohranjanje biotske raznovrstnosti ter rečne režime in vodne poti, zaščito tal pred erozijo zaradi vode in vetra ter na druge uporabne naravne danosti;

| P. | ker je skoraj 23 % evropskih gozdov uvrščenih med območja Natura 2000 – v nekaterih državah članicah ta delež presega 50 %, skoraj polovico naravnih habitatov v omrežju Natura 2000 pa predstavljajo gozdovi; |
| --- | --- |

P.

ker je skoraj 23 % evropskih gozdov uvrščenih med območja Natura 2000 – v nekaterih državah članicah ta delež presega 50 %, skoraj polovico naravnih habitatov v omrežju Natura 2000 pa predstavljajo gozdovi;

| Q. | ker so gozdovi lahko vir primarnih gozdnih proizvodov, kot je les, hkrati pa nudijo dragocene sekundarne proizvode, kot so gobe, tartufi, zelišča, med in jagodičevje, ki so pomemben del gospodarskih dejavnosti v nekaterih regijah Unije; |
| --- | --- |

Q.

ker so gozdovi lahko vir primarnih gozdnih proizvodov, kot je les, hkrati pa nudijo dragocene sekundarne proizvode, kot so gobe, tartufi, zelišča, med in jagodičevje, ki so pomemben del gospodarskih dejavnosti v nekaterih regijah Unije;

| R. | ker imajo evropski gozdovi pomembno vlogo pri izboljšanju okolja, razvoju gospodarstva, zadovoljevanju potreb držav članic po lesnih proizvodih in izboljšanju dobrega počutja prebivalcev; |
| --- | --- |

R.

ker imajo evropski gozdovi pomembno vlogo pri izboljšanju okolja, razvoju gospodarstva, zadovoljevanju potreb držav članic po lesnih proizvodih in izboljšanju dobrega počutja prebivalcev;

| S. | ker je kmetijsko-gozdarski sistem, opredeljen kot sistem rabe zemljišč, kjer se na istem zemljišču sočasno gojijo drevesa in izvaja kmetijstvo, skupek sistemov upravljanja zemljišč, kjer se spodbuja splošna produktivnost, ustvarja več biomase, ohranjajo in obnavljajo tla ter zagotavljajo dragocene ekosistemske storitve; |
| --- | --- |

S.

ker je kmetijsko-gozdarski sistem, opredeljen kot sistem rabe zemljišč, kjer se na istem zemljišču sočasno gojijo drevesa in izvaja kmetijstvo, skupek sistemov upravljanja zemljišč, kjer se spodbuja splošna produktivnost, ustvarja več biomase, ohranjajo in obnavljajo tla ter zagotavljajo dragocene ekosistemske storitve;

| T. | ker so trajnostna raba gozdov ter ohranjanje in razmnoževanje gozdnih virov zelo pomembna evropska naloga spričo njihove večnamenske vloge in pomena zagotavljanja velike raznolikosti vrst ter zaradi dejstva, da je za njihov nastanek potrebno mnogo časa; |
| --- | --- |

T.

ker so trajnostna raba gozdov ter ohranjanje in razmnoževanje gozdnih virov zelo pomembna evropska naloga spričo njihove večnamenske vloge in pomena zagotavljanja velike raznolikosti vrst ter zaradi dejstva, da je za njihov nastanek potrebno mnogo časa;

| U. | ker je družbeno in okoljsko odgovoren lov pomemben tudi za gozdove in polgozdne regije, saj se s to dejavnostjo omejuje populacija divjadi ali posledično širjenje bolezni, ki jih divjad prenaša, kot je afriška prašičja mrzlica; |
| --- | --- |

U.

ker je družbeno in okoljsko odgovoren lov pomemben tudi za gozdove in polgozdne regije, saj se s to dejavnostjo omejuje populacija divjadi ali posledično širjenje bolezni, ki jih divjad prenaša, kot je afriška prašičja mrzlica;

| V. | ker imajo gozdovi ključno vlogo pri zmanjševanju erozije tal ter dezertifikacije kopenske površine; ker študije kažejo, da drevesa v parkih in mestnem okolju prispevajo k ohranjanju nižje temperature v primerjavi z območji brez dreves; |
| --- | --- |

V.

ker imajo gozdovi ključno vlogo pri zmanjševanju erozije tal ter dezertifikacije kopenske površine; ker študije kažejo, da drevesa v parkih in mestnem okolju prispevajo k ohranjanju nižje temperature v primerjavi z območji brez dreves;

| W. | ker so v sedanjem programskem obdobju (2014–2020) v SKP določeni ukrepi za pomoč gospodarskim subjektom pri krepitvi zmogljivosti za gospodarjenje z gozdovi; |
| --- | --- |

W.

ker so v sedanjem programskem obdobju (2014–2020) v SKP določeni ukrepi za pomoč gospodarskim subjektom pri krepitvi zmogljivosti za gospodarjenje z gozdovi;

| X. | ker so nekatere gozdarske regije množično napadli škodljivi organizmi in žuželke, kot so lesni črvi in različne gljive; ker je naravno populacijo kostanjevih gozdov množično napadla Cryphonectria parasitica, ki resno ogroža preživetje teh gozdov, dolgoročno pa tudi z njimi povezane dejavnosti, ki jih izvaja človek, kot sta proizvodnja in nabiranje kostanja; |
| --- | --- |

X.

ker so nekatere gozdarske regije množično napadli škodljivi organizmi in žuželke, kot so lesni črvi in različne gljive; ker je naravno populacijo kostanjevih gozdov množično napadla Cryphonectria parasitica, ki resno ogroža preživetje teh gozdov, dolgoročno pa tudi z njimi povezane dejavnosti, ki jih izvaja človek, kot sta proizvodnja in nabiranje kostanja;

| Y. | ker so razpoložljivi podatki o gozdovih na ravni EU nepopolni in različne kakovosti, kar ovira usklajevanje na ravni EU na področju gospodarjenja z gozdovi; |
| --- | --- |

Y.

ker so razpoložljivi podatki o gozdovih na ravni EU nepopolni in različne kakovosti, kar ovira usklajevanje na ravni EU na področju gospodarjenja z gozdovi;

| Z. | ker se nezakonita sečnja dogaja tudi v EU; |
| --- | --- |

Z.

ker se nezakonita sečnja dogaja tudi v EU;

Preteklost – ponovni pregled dosedanjih uspehov in izzivov pri izvajanju

| 1. | pozdravlja objavo poročila Komisije z naslovom Napredek pri izvajanju strategije EU za gozdove – „Nova strategija EU za gozdove: za gozdove in gozdarski sektor“ (COM(2018)0811); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja ukrepe, ki so jih sprejele države članice in Komisija, da bi izpolnile cilje strategije EU za gozdove, in sodelovanje Stalnega odbora za gozdarstvo, skupine za civilni dialog o gozdarstvu in pluti, strokovne skupine za gozdne požare, strokovne skupine za gozdarske panoge in sektorska vprašanja, povezana z gozdovi, ter zadevnih deležnikov v okviru večletnega izvedbenega načrta za gozdove; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da je v poročilu Komisije za leto 2018 o napredku pri izvajanju sedanje strategije EU za gozdove ugotovljeno, da je bilo osem prednostnih področij strategije in eno dodatno vzpostavljenih razmeroma brez ovir, če ne upoštevamo velikih izzivov, ki se nanašajo na politiko o biotski raznovrstnosti, in aktualnih izzivov na področjih, kot sta „Katere gozdove imamo in kako se spreminjajo?“, ki zlasti zadevajo dojemanje gozdarskega sektorja in obveščenost o njem v javnosti, ter „Spodbujanje usklajevanja in komunikacije“, zlasti na področju politik, povezanih z gozdovi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je bil dogovor o opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi sklenjen na mednarodni ravni v okviru vseevropske pobude Forest Europe; ugotavlja, da je bila opredelitev vključena v nacionalno zakonodajo in v prostovoljne sisteme, kot je certificiranje gozdov, ki so vzpostavljeni v državah članicah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je spodbujanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi v EU v okviru strategije EU za gozdove in ukrepov za razvoj podeželja, ki se izvajajo v okviru skupne kmetijske politike (SKP), večinoma pozitivno vplivalo na gozdove in gozdne razmere, na možnosti za preživljanje na podeželju ter na biotsko raznovrstnost gozdov v EU, hkrati pa je povečalo podnebne koristi, ki jih prinaša gozdarski sektor; vendar ugotavlja, da je še vedno treba uravnoteženo okrepiti trajnostno gospodarjenje z gozdovi, da bi zagotovili izboljšanje stanja gozdov, okrepili zdravje in odpornost ekosistemov ter gozdovom omogočili, da se boljše prilagajajo na spreminjajoče se podnebne razmere, zmanjšali tveganja in vplive naravnih motenj, ter da bi sedanjim in prihodnjim generacijam omogočili, da še naprej gospodarijo z gozdovi, na primer tako, da se izpolnijo cilji lastnikov gozdov in MSP, in da bi izboljšali kakovost obstoječih gozdov in gozdnih površin; meni, da bi morala strategija EU za gozdove vključevati tudi ustrezne instrumente za doseganje teh ciljev; opozarja, da so države članice z gozdovi dolžne gospodariti trajnostno in zgledno; meni, da bi morali modeli gospodarjenja z gozdovi poleg merila večfunkcionalnosti upoštevati tudi merilo ekološke, družbene in gospodarske trajnosti, ki opredeljuje upravljanje in uporabo gozdov in gozdnih zemljišč na način in v meri, ki ohranja biotsko raznolikost, produktivnost, sposobnost regeneracije, vitalnost in zmožnost, da v tem trenutku in v prihodnje izpolnjujejo ustrezne ekološke, gospodarske in družbene funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni, ter da se ne povzroča škoda drugim ekosistemom; poudarja, da je za zagotovitev dolgoročne zavezanosti trajnostnemu gospodarjenju z gozdovi ključno, da se priznajo in zaščitijo lastninske pravice; opozarja, da sta ohranjanje naših gozdov in trajnostno gospodarjenje z njimi bistvena za splošno blaginjo, saj zagotavljajo javne storitve na področju rekreacije in zdravja ter izobraževanja, ter priznava, da trajnostno gospodarjenje z gozdovi prispeva k večji biotski raznovrstnosti evropskih gozdov; poziva k zaščiti primarnih gozdov z ohranjeno strukturo, bogastva vrst ter ustreznih območij, na katerih ti gozdovi še obstajajo, ugotavlja, da EU nima opredelitve za tovrstne gozdove, in poziva Komisijo, naj v prihodnji strategiji EU za gozdove uvede opredelitev, ki jo bo pripravil Stalni odbor za gozdarstvo; poudarja, da se lahko stališča o sposobnosti različnih vrst gozdov za absorpcijo CO2 razlikujejo, in zato meni, da bi morala nova strategija EU za gozdove spodbujati trajnostno gospodarjenje z gozdovi; obžaluje netrajnostno prakso in nezakonito sečnjo, ki se v nekaterih državah članicah izvaja kljub uredbi EU o lesu, in nadalje poziva države članice, naj storijo več, da bi jo odpravile, ter po potrebi izboljšajo ali okrepijo svojo nacionalno zakonodajo; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo nujne ukrepe v zvezi s temi vprašanji, in sicer s skrbnim spremljanjem in izvrševanjem veljavne zakonodaje EU, ter poziva Komisijo, naj hitro nadaljuje postopke za ugotavljanje kršitev, kadar pride do njih, v zvezi z ugotovljenimi primeri nezakonite sečnje pa naj ukrepa prek vseh pristojnih organov; poziva Komisijo, naj nemudoma zaključi pregled ustreznosti predpisov EU proti nezakoniti sečnji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sklepa, da so bile razlike med državami članicami ter razlike med regijami v državah članicah pomemben dejavnik pri iskanju ukrepov na ravni EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi nezakonite sečnje in netrajnostnih gozdarskih dejavnosti v nekaterih delih Unije, kar je posledica neizvajanja veljavne zakonodaje EU in domnevne korupcije; poziva Komisijo in države članice, naj se borijo proti korupciji in v celoti izvajajo obstoječo zakonodajo; |
| --- | --- |

7.

Sedanjost – stanje gozdov v EU

| 8. | poudarja, da so gozdovi EU, vključno z gozdovi na čezmorskih ozemljih in najbolj oddaljenih regijah, večnamenski in je zanje značilna velika raznolikost, med drugim v smislu vzorcev lastništva, velikosti, strukture, biotske raznovrstnosti, odpornosti in izzivov; poudarja, da gozdovi, zlasti mešani, družbi zagotavljajo najrazličnejše ekosistemske storitve, vključno s habitati za živalske in rastlinske vrste, sekvestracijo ogljika, surovinami, obnovljivimi viri energije, boljšo kakovostjo zraka, čisto vodo, obnavljanjem podtalnice, obvladovanjem erozije ter zaščito pred sušami, poplavami in snežnimi plazovi, poleg tega pa so vir sestavin, ki se uporabljajo v medicini, in so pomemben del evropske kulture ter prostor za rekreacijo; ker vse to očitno ni več v celoti zagotovljeno, saj lastniki gozdov zaradi težkih gospodarskih razmer, ki so posledica podnebnih sprememb in drugih dejavnikov, ne morejo več vlagati v gozdove; ugotavlja, da je po najnovejših ocenah le 26 % gozdnih vrst in 15 % gozdnih habitatov v stanju dobre ohranjenosti; poziva države članice, naj zagotovijo varstvo ekosistemov ter po potrebi oblikujejo oziroma dopolnijo smernice v zvezi z nelesnimi gozdnimi proizvodi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen z napredkom pri vrednotenju ekosistemskih storitev v okviru pobude kartiranja in ocenjevanja ekosistemov in njihovih storitev; vendar poudarja, da zaenkrat ni ustreznega plačila za zagotavljanje ekosistemskih storitev, kot so sekvestracija CO2, spodbujanje biotske raznovrstnosti ali izboljšanje tal, in da gozdarji, ki svoje gozdove upravljajo v skladu s temi potrebami, kljub zagotavljanju pomembnih ekosistemskih storitev morda ustvarjajo izgubo; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnosti za ustrezno spodbujanje in plačevanje storitev na področju podnebja in biotske raznovrstnosti ter drugih ekosistemskih storitev, da bi omogočili ekonomsko uspešno preoblikovanje gozdov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da so se v zadnjih desetletjih gozdni viri EU povečevali v smislu gozdne površine in obsega – gozdovi in druga gozdna zemljišča danes pokrivajo najmanj 43 % površine EU, tj. najmanj 182 milijonov hektarjev oziroma 5 % vseh gozdov na svetu – ter da je to rezultat pogozdovanja in naravne obnove; ugotavlja, da polovico omrežja Natura 2000 sestavljajo gozdna območja (tj. 37,5 milijona hektarov) in da je 23 % vseh gozdov v Evropi na območjih Natura 2000, v nekaterih državah članicah pa gozd pokriva več kot polovico ozemlja in so zato odvisne od gozdarstva; poudarja, kako pomembno je izboljšati seznanjenost s programom Natura 2000 in njegovimi učinki na biotsko raznolikost, gospodarjenje z gozdovi in drugo rabo zemljišč v EU; ugotavlja, da je 60 % gozdov v EU v zasebni lasti, pri čemer je velik delež malih gozdnih posesti (manj kot 3 ha), 40 % pa v javni lasti; poudarja, da je več kot 60 % proizvodnih gozdov v EU in več kot 20 % gozdov po svetu certificiranih v skladu s prostovoljnimi standardi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; je seznanjen tudi, da je delež okroglega lesa, ki izhaja iz certificiranih gozdov in ga predela lesna industrija po vsem svetu, večji od 20 % in da ta delež v EU dosega 50 %; poudarja, da je v tem sektorju neposredno zaposlenih vsaj 500 000 (7), posredno pa 2,6 milijona ljudi v EU (8), ter da so za vzdrževanje te ravni zaposlenosti in dolgoročne konkurenčnosti sektorja potrebna stalna prizadevanja za privabljanje kvalificirane in usposobljene delovne sile in za zagotovitev ustreznega dostopa delavcev do socialne in zdravniške pomoči; ugotavlja, da so ta delovna mesta dolgoročno odvisna od odpornih in dobro upravljanih gozdnih ekosistemov; poudarja, da imajo lastniki gozdov ključno vlogo pri izvajanju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi ter da imajo gozdovi pomembno vlogo pri ustvarjanju zelenih delovnih mest in rasti na podeželju; poleg tega poudarja, da imajo lastniki in upravljavci gozdov v EU dolgo tradicijo in izkušnje z gospodarjenjem večnamenskih gozdov; poziva Komisijo, naj v novo strategijo EU za gozdove vključi podporo za lastnike gozdov, tudi v finančnem smislu; meni, da bi moral biti pogoj za tako podporo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, da bi se zagotovilo stalno vlaganje v sodobno tehnologijo ter okoljske in podnebne ukrepe, ki krepijo večfunkcionalno vlogo gozdov, s posebnim finančnim instrumentom za upravljanje območij v mreži Natura 2000 ter ustvarjanje dostojnih delovnih pogojev; meni, da bi morala biti ta finančna podpora rezultat trdne kombinacije finančnih instrumentov ter javnega in zasebnega financiranja; poudarja pomen preprečevanja odseljevanja s podeželja in meni, da je nujno vlagati v ekosisteme; pozdravlja obnavljanje gozdov in pogozdovanje kot primerna načina za povečanje gozdnatosti, zlasti na opuščenih zemljiščih, ki niso primerna za pridelavo hrane, blizu mestnih in primestnih območij ter na goratih območjih, kjer je to primerno; spodbuja finančno podprte ukrepe za rabo posekanega lesa glede na trajnostni prirastek ter za povečanje gozdnatosti in drugih gozdnih površin, kjer je to ustrezno, zlasti v državah članicah z nizkim deležem gozdnih površin, v ostalih državah članicah pa naj se spodbuja ohranjanje gozdne odeje v predelih s poudarjenimi ekološkimi funkcijami; poudarja, da so gozdovi pomemben del kopenske biotske raznovrstnosti Evrope; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da se gozdno območje v Uniji širi, med drugim zaradi pogozdovanja, ter da upravljani komercialni gozdovi bolje vežejo ogljik kot neupravljani gozdovi, pa tudi zmanjšujejo emisije in težave, ki jih povzroča slabšanje stanja gozdov; je seznanjen, da ima trajnostno gospodarjenje s komercialnimi gozdovi najboljši vpliv na podnebje in da bi bilo treba države, ki dobro gospodarijo s svojimi gozdovi, za to nagraditi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava, da lahko dolgoročne javne in zasebne naložbe v okrepljeno trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ki se enako osredotoča na družbene, okoljske in gospodarske koristi gozdov ter na ustrezne mehanizme financiranja in nadomestil, pomagajo zagotavljati odpornost gozdov in njihovo zmožnost prilagajanja ter lahko gozdarskemu sektorju pomagajo, da bo ostal gospodarsko vzdržen in okoljsko trajnosten, hkrati pa prispevajo k doseganju številnih ciljev EU, vključno z uspešnim izvajanjem evropskega zelenega dogovora, prehodom na krožno biogospodarstvo in spodbujanjem biotske raznovrstnosti; poudarja, da so potrebni tudi drugi lahko dostopni, dobro usklajeni in ustrezni mehanizmi financiranja EU, kot so finančni instrumenti ali podpora Evropske investicijske banke za spodbujanje naložb v gozdarske projekte, usmerjene v trajnostno gospodarjenje z gozdovi ter v preprečevanje in blažitev gozdnih požarov, pa tudi strukturni skladi in programi Obzorje, Erasmus+ in LIFE+, ki bi lahko podprli naložbe in storitve na področju skladiščenja in sekvestracije ogljika v okviru trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, popolnoma v skladu z zelenim dogovorom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priznava ključne koristi, ki jih imajo gozdovi in gozdarski sektor za podnebje; znova poudarja, da je treba uravnoteženo spodbujati okoljske, gospodarske in družbene vidike gozdov in gospodarjenja z njimi, hkrati pa povečati splošne podnebne koristi gozdov in vrednostne verige, ki temelji na gozdarstvu, zlasti s spodbujanjem sekvestracije CO2 in shranjevanjem ogljika v lesnih proizvodih ter nadomeščanjem materialov; poudarja, da je treba ohraniti, dodatno spodbujati in po možnosti povečati sekvestracijo CO2 v gozdovih do ravni, ki omogoča trajnostno upravljanje vseh funkcij gozdov, ter shranjevanje ogljika na kraju samem, tudi v kmetijskih gozdovih, odmrlem lesu, gozdnih tleh in lesnih proizvodih, skozi aktivno trajnostno gospodarjenje z gozdovi; opozarja, da gozdovi absorbirajo več kot 10 % emisij toplogrednih plinov EU; poudarja, da je treba spodbujati uporabo lesa kot trajnostnega gradbenega materiala, saj nam to omogoča prehod na bolj trajnostno gospodarstvo; spodbuja Komisijo, naj preuči različne tržne mehanizme, s katerimi bi spodbudila nadomeščanje fosilnih goriv z obnovljivimi surovinami, ki prinašajo koristi za podnebje; poudarja, da imajo materiali na osnovi lesa ključno vlogo pri nadomeščanju materialov na osnovi fosilnih virov in materialov z večjim okoljskim odtisom v industrijah, kot so gradbeništvo, tekstilna industrija, kemična industrija in industrija embalaže, pa tudi da je treba upoštevati vse podnebne in okoljske koristi nadomeščanja teh materialov; poleg tega poudarja prednosti, ki še niso bile dovolj izkoriščene, če se proizvodi za enkratno uporabo, zlasti plastični, nadomestijo s trajnostnimi lesnimi proizvodi; poudarja, da je treba tudi povečati krožno uporabo lesnih proizvodov, s čimer bi bolje izkoristili trajnostne vire, zmanjšali količino odpadkov in podaljšali življenjski cikel ogljika ter tako vzpostavili trajnostno in lokalno krožno biogospodarstvo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja nadaljevanje prizadevanj za nadomestitev fosilnih surovin in goriv, konkretno za spodbujanje najučinkovitejše rabe lesa v skladu z načelom kaskadne uporabe; poziva Komisijo in države članice, naj še naprej izvajajo trajnostna merila za biomaso v okviru prenovitve direktive o obnovljivih virih energije ter naj se čim bolje izkoristi učinek zamenjave, tako da se nadomestijo ogljično intenzivni materiali in energija na osnovi fosilnih surovin; vendar opozarja, da je treba pri uvajanju podpornih shem za bioenergijo paziti, da ne bi prišlo do nepotrebnega izkrivljanja trga za lesne surovine; opozarja, da je treba predvideno povečanje povpraševanja po lesu in biomasi pospremiti s trajnostnim gospodarjenjem z gozdovi; v zvezi s tem poudarja, da je treba povečati financiranje raziskav za nadomestitev fosilnih goriv in materialov iz fosilnih goriv; ugotavlja, da se lahko ostanki na koncu vrednostne verige lesa uporabijo kot biomasa, s katero se lahko nadomesti toplota iz fosilnih goriv, vendar je treba les, kjer je to mogoče, hraniti za uporabo z daljšim življenjskim ciklom, da bi povečali globalno skladiščenje ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja koristne učinke gozdnih varovalnih pasov za zaščito kmetijskih zemljišč in za povečanje kmetijske proizvodnje; odločno zagovarja metode za spodbujanje kmetov, naj razvijajo gozdne varovalne pasove; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so cvetoča drevesa in grmovnice v naravnih ekosistemih ključne za sektor čebelarstva, hkrati pa pomaga pri naravnem procesu opraševanja ter pri konsolidaciji in zaščiti neobdelane in/ali nerodovitne zemlje; poziva k vključitvi teh dreves in grmovnic v podporne programe EU, ob upoštevanju regionalnih značilnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priznava, da se z gozdovi v EU resda gospodari v skladu s skupno dogovorjenim načelom trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in se je gozdna površina v EU v zadnjih desetletjih povečala, vendar obžaluje, da se je v okviru nedavno sprejete Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (9); |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja pomen odpornih in zdravih gozdnih ekosistemov z živalstvom in rastlinstvom, da bi ohranili in okrepili številne ekosistemske storitve, ki nam jih nudijo gozdovi, kot so biotska raznovrstnost, čisti zrak, voda, zdrava tla ter les in nelesne surovine; poudarja, da prostovoljna orodja in veljavna zakonodaja, kot sta direktivi EU o pticah in habitatih, vplivajo na odločitve o upravljanju zemljišč in jih je treba ustrezno upoštevati in izvajati; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da so kmetje in lastniki gozdov ključni akterji na podeželskih območjih; pozdravlja, da je bila v programu SKP za razvoj podeželja za obdobje 2014–2020 priznana vloga gozdarstva, kmetijskega gozdarstva in panog, ki temeljijo na gozdarstvu, in da so bile z uredbo omnibus uvedene izboljšave; spodbuja k nadaljnjemu priznavanju te vloge v okviru SKP za obdobje 2021–2027 in pri izvajanju evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja primernost in izvedljivost dvostopenjskega pristopa za preverjanje trajnosti gozdne biomase, kot je bilo dogovorjeno pri prenovitvi direktive o energiji iz obnovljivih virov; ugotavlja, da bi bilo to treba doseči z nadaljevanjem prekinjenega dela Stalnega odbora za gozdarstvo in Komisije v zvezi z oblikovanjem trajnostnih meril, ki niso vezana na končno uporabo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priznava vlogo gozdov v zvezi z zagotavljanjem možnosti za rekreacijske in druge dejavnosti, povezane z gozdovi, kot je nabiranje nelesnih gozdnih proizvodov, na primer gob in jagodičevja; je seznanjen z možnostmi za večje odstranjevanje biomase z namenom preprečevanja gozdnih požarov s pašo, vendar ugotavlja tudi, da paša prostoživečih živali negativno vpliva na sadike, zato poudarja, da je potrebno trajnostno gospodarjenje s pašnim živalstvom; |
| --- | --- |

21.

Prihodnost – ključna vloga strategije EU za gozdove za obdobje po letu 2020 in evropskega zelenega dogovora pri doseganju ciljev Pariškega sporazuma ter agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030

| 22. | pozdravlja nedavno objavo Komisijinega evropskega zelenega dogovora in z zanimanjem pričakuje prihodnjo strategijo EU za gozdove po letu 2020, ki bi jo bilo treba uskladiti z evropskim zelenim dogovorom in strategijo EU na področju biotske raznovrstnosti; poleg tega meni, da je krepitev krožnega biogospodarstva bistvena za doseganje nizkoogljične družbe pri izvajanju zelenega dogovora; poudarja, da je treba še povečati potencial gozdov za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora ter razvijati krožno biogospodarstvo ob hkratnem zagotavljanju drugih ekosistemskih storitev, vključno z biotsko raznovrstnostjo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja delovni program Komisije za leto 2020 in zlasti priznanje prispevka nove strategije EU za gozdove na 26. zasedanju Konference pogodbenic (COP 26) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja; v zvezi s tem poudarja, da gozdov v prihodnosti ne smemo šteti kot edino vrsto ponora CO2, saj bi to pomenilo manjšo spodbudo za druge sektorje, da bi čim bolj zmanjšali svoje emisije; poudarja tudi, da so v strategijah in načrtih za prilagajanje na podnebne spremembe potrebni konkretni in učinkoviti ukrepi, ki bodo ustvarjali sinergijo med blaženjem teh sprememb in prilagajanjem nanje, to pa bo bistveno za zmanjševanje škodljivih posledic podnebnih sprememb, med katerimi so stresni dogodki, kot so gozdni požari, in negativnih učinkov za gospodarstvo na podeželju, biotsko raznovrstnost in zagotavljanje ekosistemskih storitev; poudarja, da je treba zavoljo spopadanja s posledicami podnebnih sprememb v gozdovih zagotoviti več virov in razvijati znanstveno podprto obvladovanje požarov; ugotavlja, da je odmrli les v gozdovih podlaga za mikrohabitate, od katerih so odvisne številne vrste, in opozarja na pomen teh mikrohabitatov za ohranjanje biotske raznovrstnosti in funkcionalnosti gozdov ter za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, kakor je priznano tudi v uredbi o rabi zemljišč, spremembi rabe zemljišč in gozdarstvu (uredba o LULUCF); |
| --- | --- |

23.

| 24. | znova poudarja, da gozdovi in gozdarski sektor pomembno prispevajo k razvoju lokalnega krožnega biogospodarstva v EU; poudarja ključno vlogo gozdov, gozdarskega sektorja in biogospodarstva pri doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora in podnebne nevtralnosti do leta 2050; poudarja, da je bila vrednost trga biogospodarstva leta 2015 ocenjena na več kot 2,3 bilijona EUR ter da je zagotavljalo 20 milijonov delovnih mest, kar je bilo 8,2 % vseh zaposlenih v EU; ugotavlja, da bo vsak evro, vložen v raziskave in inovacije na področju biogospodarstva v okviru programa Obzorje 2020, ustvaril okrog 10 evrov dodane vrednosti; poudarja, da ciljev EU glede okolja, podnebja in biotske raznovrstnosti nikoli ne bo mogoče izpolniti brez večnamenskih in zdravih gozdov, s katerimi se na dolgi rok trajnostno gospodari, ter vzdržnih gospodarskih panog, ki temeljijo na gozdarstvu; poudarja, da je treba v nekaterih okoliščinah najti kompromis med varstvom podnebja in zaščito biotske raznovrstnosti v sektorju biogospodarstva, zlasti v gozdarstvu, ki ima osrednjo vlogo pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo; je zaskrbljen, ker ti kompromisi v nedavnih političnih razpravah niso bili dovolj obravnavani; poudarja, da je treba oblikovati usklajen pristop, s katerim bosta zaščita biotske raznovrstnosti in varstvo podnebja obravnavana združeno v okviru cvetočega gozdarskega sektorja in biogospodarstva; poudarja, kako pomembno je razviti tržno biogospodarstvo v EU in zagotoviti njegovo delovanje, na primer s spodbujanjem inovacij in razvoja novih ekoloških proizvodov ter učinkovite rabe biomase v dobavni verigi; meni, da bi morala EU spodbujati rabo lesa, pridobljenih lesnih proizvodov ali gozdne biomase, da bi spodbudili trajnostno pridelavo in delovna mesta; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo vračanje materialov biološkega porekla, tudi lesnih odpadkov, v vrednostno verigo, in sicer s spodbujanjem okolju prijaznega oblikovanja, dodatnim povečanjem recikliranja in spodbujanjem uporabe sekundarnih lesnih surovin za proizvode, preden se upepelijo ob koncu življenjskega cikla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vztraja, da je treba gozdarskemu sektorju zagotoviti dejansko politično podporo, in v zvezi s tem poudarja, da v obdobju po letu 2020 potrebujemo ambiciozno, neodvisno in samostojno strategijo EU za gozdove, ki bo enakovredna drugim ustreznim sektorskim strategijam; ugotavlja, da bi morala biti strategija EU za gozdove usklajena s strategijo „od vil do vilic“, saj lahko ima kmetijsko gozdarstvo značilnosti tako kmetijstva kot gozdarstva; poziva k pripravi nove strategije EU za gozdove, ki bo temeljila na celostnem pristopu k trajnostnemu gospodarjenju z gozdovi, pri tem pa upoštevala vse gospodarske, družbene in okoljske vidike vrednostne verige, ki temelji na gozdarstvu, ter zagotavljala nadaljevanje večnamenske in večrazsežnostne vloge gozdov; poudarja, da je treba glede na vse večje število nacionalnih politik in politik EU, ki neposredno ali posredno vplivajo na gozdove in gospodarjenje z njimi v EU, razviti strategijo EU za gozdove, ki bo usklajena, uravnotežena, dosledna in bolje povezana z ustrezno zakonodajo EU, ki se nanaša na gozdove, na gozdno gospodarstvo, vključno z ljudmi, ki neposredno ali posredno delajo v gozdovih in gozdarstvu in od tega živijo, ter na številne storitve, ki jih zagotavljajo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Evropsko komisijo, naj si pri izvajanju Sklada za razvoj podeželja prizadeva za to, da se bodo podpirale zlasti pobude za zmanjšanje izgube biotske raznovrstnosti v gozdovih, spodbujanje mešanih in avtohtonih drevesnih vrst in izboljšanje gospodarjenja z gozdovi, ter da bodo projekti izvedeni, sredstva pa porabljena v skladu s cilji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bi morala strategija EU za gozdove povezovati nacionalne politike za gozdove in kmetijsko gozdarstvo ter cilje EU za gozdove in kmetijske gozdove, pri čemer bi morala upoštevati, da je treba spoštovati nacionalne pristojnosti in da je treba prispevati k širšim ciljem EU, hkrati pa v enaki meri obravnavati posebnosti gozdov v zasebni in v javni lasti; poziva k ukrepom za zagotovitev dolgoročne stabilnosti in predvidljivosti za gozdarski sektor in celotno biogospodarstvo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja pomen odločanja na podlagi dejstev, kar zadeva politike EU za gozdove ter za gozdno gospodarstvo in njegovo vrednostno verigo; poziva, naj bodo vsi z gozdovi povezani vidiki in cilji evropskega zelenega dogovora skladni s strategijo EU za gozdove za obdobje po letu 2020, zlasti da bi se zagotovil pozitiven vpliv trajnostnega gospodarjenja z gozdovi na družbo, vključno s povezljivostjo in reprezentativnostjo gozdnih ekosistemov ter zagotavljanjem dolgoročnih in stabilnih koristi za podnebje in okolje, ter da bi se prispevalo k doseganju ciljev trajnostnega razvoja; poudarja, da bi bilo treba morebitne smernice EU v zvezi s trajnostnim gospodarjenjem z gozdovi oblikovati v okviru strategije EU za gozdove za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba upoštevati povezave med gozdarskim sektorjem in drugimi sektorji, vključno s kmetijstvom, ter nujnost usklajenosti med njimi v okviru krožnega biogospodarstva, pa tudi pomen digitalizacije in naložb v izobraževanje, raziskave in inovacije ter ohranjanje biotske raznovrstnosti, ki lahko pozitivno prispevajo k nadaljnjim rešitvam za blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter ustvarjanje delovnih mest; ugotavlja, da so gozdovi neločljivi del trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, kako pomembni za podeželske skupnosti so kmetijsko-gozdarski sistemi, ki pa so zelo slabo razvejani in z ekonomskega vidika komaj preživijo, njihov letni dohodek pa dopolnjujejo druge dejavnosti, kot so živinoreja, turizem in lov, ki jih je treba dovolj financirati, da se preprečita dezertifikacija in prekomerno izkoriščanje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da se zaradi podnebnih sprememb in vplivov človekove dejavnosti že pojavljajo naravne motnje, kot so požari, suše, poplave, nevihte, napadi škodljivcev, bolezni in erozija, v prihodnje pa bodo še pogostejše in intenzivnejše, kar bo povzročalo škodo v gozdovih v EU, in da bo zato treba upravljanje tveganj in kriz prilagoditi vsakokratnemu scenariju; v zvezi s tem poudarja, da je treba razviti trdno gozdarsko strategijo EU za obdobje po letu 2020 ter ukrepe za obvladovanje tveganj, kot so krepitev odpornosti Evrope na nesreče in orodja za zgodnje opozarjanje, da bi bili bolje pripravljeni in bolje preprečevali takšne dogodke, povečali odpornost gozdov, zlasti njihovo odpornost proti podnebnim spremembam, na primer z okrepljenim izvajanjem trajnostnega in aktivnega gospodarjenja z gozdovi ter z raziskavami in inovacijami, kar bo omogočilo optimizacijo prilagodljivosti naših gozdov; opozarja na navedbe Evropske agencije za okolje, da so širjenje mestnih območij in podnebne spremembe med glavnimi škodljivimi dejavniki za gozdove v EU; poudarja tudi, da je treba lastnikom gozdov ponuditi boljše podporne mehanizme ter finančna sredstva in instrumente za izvajanje preventivnih ukrepov in obnovo prizadetih območij, kot je pogozdovanje poškodovanih zemljišč, ki niso primerna za kmetijstvo, tudi z uporabo posebnih skladov za nesreče, vključno z izrednimi intervencijami, kot je Solidarnostni sklad Evropske unije; poziva, da je treba zagotoviti skladnost med strategijo EU za gozdove in mehanizmom Unije na področju civilne zaščite; poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo mehanizem za izredne razmere, ter meni, da je treba v kmetijsko-gozdarske ukrepe vključiti podporo za drevesno-travnate površine (gozdnate pašne površine), države članice pa spodbujati, da jo uporabijo v naslednjem programu za razvoj podeželja; poudarja, da je treba nameniti več sredstev in razviti znanstveno podprto obvladovanje požarov ter se pred sprejetjem določitev seznaniti s tveganji, pri čemer je treba upoštevati socialno-ekonomske, podnebne in okoljske vzroke gozdnih požarov; poziva, naj se uvede komponenta za spopadanje s skupnimi izzivi, povezanimi s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice, naj oblikujejo pobude za ohranitev in po potrebi vzpostavitev gozdov z visoko ohranitveno vrednostjo skupaj s potrebnimi mehanizmi in instrumenti za spodbude in po potrebi nadomestila za lastnike gozdov, da bi lahko glede teh gozdov dosegli napredek v smislu znanja in znanosti, obenem pa ohranili naravne habitate; |
| --- | --- |

32.

| 33. | priznava vlogo biotske raznovrstnosti pri zagotavljanju, da bodo gozdni ekosistemi ostali zdravi in odporni; poudarja, kako pomembna so območja Natura 2000, v katerih je mogoče družbi zagotoviti različne ekosistemske storitve, vključno s surovinami; vendar ugotavlja, da je za upravljanje teh območij potrebno tehnično svetovanje, potrebna pa so tudi zadostna nova finančna sredstva; poudarja, da bi bilo treba gospodarske izgube, nastale zaradi varstvenih ukrepov, pošteno nadomestiti; poudarja, kako pomembno je pragmatično vključevanje ohranjanja narave v trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ne da bi se nujno povečala zaščitena območja in ne da bi se ustvarjalo dodatno upravno in finančno breme; podpira vzpostavljanje mrež v ta namen na pobudo držav članic; poziva državne ali regionalne akterje, naj po potrebi v sodelovanju s specializiranimi deležniki podprejo repopulacijo obrečnih gozdov, da bodo habitati biotsko raznovrstni in bo mogoče razvijati ekološke storitve, kot je absorpcija nevarnih snovi, prisotnih v podtalnici; izpostavlja rezultate študije o učinku SKP, v kateri je navedeno, kje bi lahko instrumenti in ukrepi SKP bolj prispevali k ciljem glede biotske raznovrstnosti, ter spodbuja k preučitvi načinov za izboljšanje obstoječih instrumentov; spodbuja tudi nadaljnje raziskave odnosa med biotsko raznovrstnostjo in odpornostjo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da je skoraj 25 % celotne gozdne površine v EU vključene v omrežje Natura 2000; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je seznanjen, da pogajanja Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo, ki jih podpira Organizacija za prehrano in kmetijstvo, s katerimi naj bi dosegli pravno zavezujoč vseevropski sporazum o gozdovih, niso bila uspešna, saj je Ruska federacija izstopila iz pogajanj; se kljub temu še naprej zavzema za učinkovite instrumente za krepitev trajnostnega gospodarjenja z gozdovi na vseevropski in svetovni ravni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da gozdove obravnava vse več politik EU, vsaka pa ima drugačen pristop; spodbuja, naj se dokonča razvoj trajnostnega pristopa, ki ne bo vezan na končno uporabo, začetega v okviru sedanje strategije EU za gozdove, in sicer ob tesnem sodelovanju Stalnega odbora za gozdarstvo in držav članic, pri čemer naj se uporabi pristop v dveh korakih iz prenovljene direktive o energiji iz obnovljivih virov; meni, da bi lahko pristop v dveh korakih uporabili v drugih politikah za zagotovitev meril trajnosti gozdne biomase in medsektorske skladnosti politik EU ter za nagrajevanje ekosistemskih storitev, zlasti podnebnega prispevka gozda, ki je pomemben za družbo; hkrati priznava, da gozdno gospodarstvo v EU že zdaj deluje v skladu z najvišjimi standardi trajnosti; opozarja, da mora trajnostni pristop za gozdno biomaso upoštevati potrebo po konkurenčnosti lesa v primerjavi z drugimi surovinami; poudarja, kako pomembna je uporaba orodij, razvitih na trgu, kot so veljavni sistemi certificiranja gozdov, kot ustreznih dokaznih sredstev za preverjanje trajnosti gozdnih virov, in jo spodbuja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, kako pomembni so gozdarski in kmetijsko-gozdarski ukrepi v okviru SKP ter drugi gozdarski ukrepi ter kako pomembno je zagotavljanje poštenih in konkurenčnih tržnih pogojev v EU za uspešen razvoj trajnostnega krožnega biogospodarstva ob hkratnem izvajanju strategije EU za gozdove; opozarja, da je treba v okviru SKP za obdobje 2021–2027 zagotoviti kontinuiteto ter izrecne gozdarske in kmetijsko-gozdarske ukrepe; poudarja, da bi dodatno znižanje proračuna SKP negativno vplivalo na naložbe v trajnostno gospodarjenje z gozdovi in doseganje ciljev EU v gozdarskem sektorju; meni, da bi moralo imeti trajnostno upravljanje gozdov vidno mesto v novih strateških načrtih SKP; poudarja, da je treba zmanjšati upravno breme v okviru gozdarskih ukrepov EU in državne pomoči na splošno, na primer za spodbujanje povečevanja in ohranjanja gozdne vegetacije v povezavi s krajinskimi značilnostmi in politikami, povezanimi s plačili iz prvega in drugega stebra, ter z omogočanjem skupinskih izjem, da bi se hitro odzvali na izzive za gozdove; je hkrati zaskrbljen, ker horizontalni ukrepi programa za razvoj podeželja, kot je „mladi kmet“, vsaj v nekaterih državah članicah ne vključujejo gozdarskih dejavnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja koristi povezovanja med upravljanjem pašnikov in gozdov v smislu nižjega tveganja požarov in nižjih stroškov vzdrževanja gozdov; meni, da je v zvezi s tem ključnega pomena obveščanje o rezultatih raziskav in prenos znanja na vse, ki se ukvarjajo s to dejavnostjo; poudarja, kako dragoceni so tradicionalni ekstenzivni kmetijsko-gozdarski sistemi in ekosistemske storitve, ki jih zagotavljajo; poziva Komisijo, naj strategijo EU za gozdove uskladi s strategijo „od vil do vilic“, da bi dosegli te cilje, ter naj spodbuja specializirane programe usposabljanja na ravni EU, da bi se kmetje seznanili s koristmi in s prasko vključevanja gozdne vegetacije v kmetijstvo; je seznanjen z nizko stopnjo izvajanja številnih ukrepov iz uredbe o razvoju podeželja za obdobje 2014–2020, namenjenih podpiranju načrtnega vključevanja gozdne vegetacije v kmetijstvo; priznava, da lahko kmetijsko-gozdarski sistemi na določenih področjih povečajo splošno produktivnost biomase, in poudarja, da mešani ekosistemi proizvedejo več biomase in absorbirajo več atmosferskega ogljika; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da bi morala Unija nameniti zadostna sredstva za ukrepe za gozdno gospodarstvo, pri tem pa upoštevati nova pričakovanja tega sektorja, vključno z naložbami v razvoj gozdnih območij in v izboljšanje sposobnosti gozdov za preživetje, vzdrževanje omrežij gozdnih cest, gozdarsko tehnologijo, inovacije ter predelavo gozdarskih proizvodov in njihovo dajanje v uporabo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice, naj uskladijo različne strategije in načrte za upravljanje gozdov, da bo njihove ustrezne cilje mogoče pravočasno uresničevati in po potrebi popraviti, namesto da ustvarjajo upravne mozaike, ki potem ogrožajo uresničevanje ciljev v njihovih strateških dokumentih; |
| --- | --- |

40.

| 41. | obžaluje, da predlog SKP za programsko obdobje 2021–2027 ne obravnava kmetijsko-gozdarskih sistemov; meni, da je bistvenega pomena, da se v naslednji uredbi o SKP priznajo koristi kmetijsko-gozdarskih sistemov in da se še naprej spodbuja in podpira njihovo vzpostavljanje, regeneracija, obnova in vzdrževanje; poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k uporabi podpornih ukrepov za kmetijsko-gozdarske sisteme v njihovih strateških načrtih; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja pobudo za ogljična gozdna gospodarstva (Farm Carbon Forest), ki jo je napovedala Komisija in katere namen je nagraditi kmete, ki izvajajo projekte, katerih cilj je zmanjševanje emisij CO2 ali povečanje njegovega shranjevanja, da bi prispevali k cilju „brez emisij ogljika“ do leta 2050, v skladu z novim zelenim dogovorom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja bistveno vlogo raziskav in inovacij na visoki ravni pri spodbujanju prispevka gozdov, kmetijsko-gozdarskih sistemov in gozdarskega sektorja k premagovanju izzivov našega časa; poudarja, kako pomembni so programi EU za raziskave in inovacije po letu 2020, priznava vlogo Stalnega odbora za raziskave v kmetijstvu in ugotavlja, da so raziskave in tehnologija že zelo napredovale, odkar je bila leta 2013 uvedena strategija EU za gozdove; poudarja, da je treba spodbujati nadaljnje raziskave tudi o gozdnih ekosistemih, biotski raznovrstnosti, trajnostni nadomestitvi surovin in energije na osnovi fosilnih virov, shranjevanju ogljika, lesnih proizvodih ter resnično trajnostnih praksah gospodarjenja z gozdovi; poziva k nadaljnjemu financiranju za raziskave tal in njihove vloge pri odpornosti gozdov na podnebne spremembe in prilagajanju nanje, pri varstvu in krepitvi biotske raznovrstnosti ter pri zagotavljanju drugih ekosistemskih storitev in učinkov zamenjave; poziva tudi k zbiranju podatkov o inovativnih načinih za varstvo in krepitev odpornosti gozdov; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so podatki o pragozdovih še vedno nepopolni; poudarja, da bi več raziskovanja in financiranja pozitivno prispevalo k blažitvi podnebnih sprememb, ohranjanju gozdnih ekosistemov in spodbujanju biotske raznovrstnosti, trajnostni gospodarski rasti in zaposlovanju, zlasti na podeželju; je seznanjen s priporočilom Komisije, da bi močna kapitalizacija inovacij vzdolž vrednostne verige pripomogla k večji konkurenčnosti gozdarskega sektorja; v zvezi s tem pozdravlja napoved EIB, da bo v skladu s svojo novo podnebno usmeritvijo financirala projekte, ki odpirajo nove priložnosti v gozdarskem sektorju, ki ima pomembno vlogo pri nadomeščanju fosilnih materialov in energij; izreka pohvalo že izvedenim raziskavam in inovacijam v zvezi z gozdovi, zlasti v okviru programov Obzorje 2020 in LIFE+; pozdravlja tiste primere, v katerih rezultati prispevajo k razvoju trajnostnega biogospodarstva, pri čemer si prizadevajo za ravnovesje med različnimi vidiki trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in poudarjajo večnamensko vlogo gozdov; poziva Komisijo, naj vlaga v raziskave o rešitvah za širjenje škodljivcev in bolezni v gozdovih ter jih po potrebi okrepi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju s proizvajalci gozdne mehanizacije sprejme pobude za boljšo okoljsko zasnovo te mehanizacije, ki naj omogoča visoko raven zaščite in varnosti delavcev ter najmanjše možne posledice za tla in vodo v gozdovih; |
| --- | --- |

44.

| 45. | je zaskrbljen, ker se je od devetdesetih let prejšnjega stoletja zelo zmanjšala skupna svetovna gozdna površina; poudarja, da je krčenje in propadanje gozdov po svetu velika težava; poudarja, da bi morala strategija EU za gozdove vplivati na svetovne politike in vključevati zunanje cilje in ukrepe EU za spodbujanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi po vsem svetu, tako na dvostranski ravni kot z večstranskimi procesi, povezanimi z gozdovi, s poudarkom na ukrepih za zaustavitev krčenja gozdov po vsem svetu, vključno s podporo zakonitim in trajnostnim proizvodnim in dobavnim verigam, ki ne povzročajo krčenja gozdov ali kršenja človekovih pravic, ter za zagotovitev trajnostnega gospodarjenja z gozdnimi viri; izpostavlja, da bi bilo treba oblikovati pobude politike za reševanje vprašanj zunaj EU, pri čemer bi se bilo treba osredotočiti na tropska območja in obenem upoštevati različne stopnje ambicioznosti v zvezi z okoljsko politiko v različnih tropskih državah ter na zunajsektorske vzroke netrajnostnih praks v gozdovih; poudarja, da je treba izvajati ukrepe za sledljivost uvoza, ter spodbuja Komisijo in države članice, naj se v sodelovanju s tretjimi državami zavzamejo za uveljavitev višjih standardov trajnosti; poudarja, da je treba spodbujati izvajanje uredbe Evropske unije o lesu in akcijskega načrta za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT), da bi bilo lažje preprečevati vstop nezakonito posekanega ali pridobljenega lesa na trg Unije, ki povzroča nelojalno konkurenco evropskemu gozdarskemu sektorju; znova poudarja, da je treba vzpostaviti sisteme certificiranja, v trgovinske sporazume pa je treba vključiti posebne določbe o trajnostnem upravljanju gozdov; poziva k oblikovanju skladne in sistematične razlage sistema potrebne skrbnosti iz uredbe EU o lesu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, kako pomembna je izobražena, kvalificirana in dobro usposobljena delovna sila za uspešno izvajanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi v praksi; poziva Komisijo in države članice, naj še naprej izvajajo ukrepe in uporabljajo obstoječe instrumente, kot so Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in evropski programi usposabljanja (ET2020), da bi podprle zamenjavo generacij in nadomestile primanjkljaj kvalificirane delovne sile v tem sektorju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zahteva, da se uvoz nezakonito pridobljenega lesa vključi v trgovinske sporazume in da se v primeru kršitev naložijo sankcije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice in lesno industrijo, naj si s konkretnimi ukrepi prizadevajo, da bo enako število območij ponovno pogozdenih, kot je bilo izkrčenih; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je treba nadalje razvijati evropski informacijski sistem za gozdove (FISE), za katerega bodo soodgovorni vsi generalni direktorati Komisije, ki se ukvarjajo z različnimi temami, povezanimi s FISE, pri tem pa upoštevati obstoječe sisteme; meni, da bi bilo treba ta instrument usklajevati v okviru strategije EU za gozdove; poudarja, kako pomembno je zagotavljati primerjalne, znanstveno utemeljene in uravnotežene informacije v realnem času o evropskih gozdnih virih in obenem po potrebi spremljati, ali so gozdovi in naravni rezervati dobro upravljani in ohranjeni, hkrati pa si prizadevati za napovedovanje vpliva naravnih motenj, povezanih s podnebnimi spremembami, in njihovih posledic z okoljskimi in socialno-ekonomskimi kazalniki za razvoj vsake politike EU, povezane z gozdovi; je seznanjen, da so državni popisi gozdov celovito orodje spremljanja za ocenjevanje lesnih zalog in upoštevanje regionalnih premislekov; poziva EU, naj vzpostavi mrežo za spremljanje evropskih gozdov, ki bo zbirala informacije na lokalni ravni in bo povezana s programom za opazovanje Zemlje Copernicus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja trend digitalizacije v tem sektorju in poziva Komisijo, naj premisli o uvedbi mehanizma za sledljivost lesa za vso EU, ki naj bo namenjen zbiranju podatkov, dosledni preglednosti, zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev ter zmanjšanju nekonkurenčnega ravnanja in zavestno nezakonitega ravnanja pri trgovini z lesom, tako v EU kot zunaj nje, prek sistema preverjanja; meni tudi, da bi tak sistem preverjanja zagotovil bolj dosledno upoštevanje pravil, omejil finančne goljufije in pripomogel k boju proti njim, ob tem pa otežil kartelno prakso in onemogočal logistične operacije in premike nezakonite sečnje; poleg tega spodbuja izmenjavo primerov dobre prakse z državami članicami, ki so že uvedle takšne reforme na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da imajo države članice pristojnost in osrednjo vlogo pri pripravi in izvajanju strategije EU za gozdove po letu 2020; poziva Stalni odbor Komisije za gozdarstvo, naj pri tej nalogi podpira države članice; poudarja, kako pomembna je izmenjava informacij in hkratno sodelovanje ustreznih deležnikov, vključno z lastniki in upravljavci gozdov, v skupini za civilni dialog za gozdarstvo in pluto, pomembno pa je tudi njeno redno sestajanje ter povečanje usklajenosti in sinergij s Stalnim odborom za gozdarstvo; poziva Komisijo, naj Parlament vključi v izvajanje strategije EU za gozdove, in to vsaj enkrat letno; poziva, naj se okrepi vloga Stalnega odbora za gozdarstvo, da se zagotovi usklajevanje med ustreznimi deležniki in politikami na ravni EU; poleg tega poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri krepitvi trajnostne rabe gozdov in zlasti podeželskega gospodarstva; poudarja pomen okrepljenega sodelovanja med državami članicami, da bi povečali koristi nove strategije EU za gozdove; poleg tega poziva Komisijo in njene generalne direktorate, ki imajo z gozdovi povezane pristojnosti, naj si strateško prizadevajo za zagotovitev skladnosti vseh dejavnosti, povezanih z gozdarstvom, in izboljšajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | spodbuja države članice, naj prednostno ohranjajo visoko raven poklicnega izobraževanja na področju lesarstva in ekološke gradnje ter naj tem področjem namenijo sredstva in javne naložbe, da bi se pripravili na prihodnje potrebe evropskega lesarskega sektorja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | želi spomniti na zavezo Komisije glede ničelne tolerance za neupoštevanje okoljske zakonodaje; poudarja, da se številni postopki za ugotavljanje kršitev, ki trenutno potekajo zoper države članice, nanašajo na nenadomestljive vrednote evropskih gozdnih ekosistemov, in poziva Komisijo, naj hitro ukrepa v zvezi z njimi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z delovnimi inšpekcijskimi službami držav članic preveri, ali so stroji, ki so na trgu in se uporabljajo v lesarski industriji, skladni z Direktivo o strojih 2006/42/ES in imajo sistem za zbiranje in odstranjevanje lesnega prahu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | je prepričan, da bi morala strategija EU za gozdove spodbujati in podpirati izmenjavo primerov dobre prakse v zvezi z izvajanjem trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, poklicno usposabljanje gozdarskih delavcev in upravljavcev, izmenjavo rezultatov v gozdarskem sektorju ter boljše sodelovanje med državami članicami v zvezi s čezmejnimi ukrepi in izmenjavo informacij, da bi zagotovili rast zdravih evropskih gozdov; poleg tega poudarja, da je potrebno boljše komuniciranje o pomenu trajnostnega upravljanja gozdnih območij, skupaj z možnostjo razširitve, izvajanja in usklajevanja informacijskih kampanj o večfunkcionalni naravi gozdov ter o številnih gospodarskih, družbenih in okoljskih koristih upravljanja gozdov na vseh ustreznih ravneh EU, saj bi s tem državljane ozavestili o bogastvu te dediščine in o potrebi po upravljanju, vzdrževanju in trajnostni uporabi naših virov ter preprečili konflikte v družbi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | spodbuja države članice, naj svoje deležnike na področju gozdarstva prepričajo, da se bodo z izobraževalnimi orodji in programi, namenjenimi šolarjem in tudi drugim starostnim skupinam, približali širšemu krogu prebivalstva ter v tem okviru poudarili pomen gozdov za človekove dejavnosti, pa tudi za ohranjanje biotske raznovrstnosti in različnih ekosistemov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da imajo digitalizacija in trajnostne tehnologije ključno vlogo pri zagotavljanju dodane vrednosti pri nadaljnjem razvoju na gozdu temelječega sektorja; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo prenos znanja in tehnologije ter izmenjavo primerov dobre prakse, na primer o trajnostnem in dejavnem gospodarjenju z gozdovi; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0015.

(3)  UL C 346, 21.9.2016, str. 17.

(4)  UL L 317, 4.11.2014, str. 35.

(5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14594-2019-INIT/sl/pdf

(6)  UL C 361, 5.10.2018, str. 5.

(7)  Podatkovna zbirka Eurostata o gozdarstvu, na voljo na naslovu: https://ec.europa.eu/eurostat/web/forestry/data/database.

(8)  Kratki vodnik Evropskega parlamenta o Evropski uniji in gozdovih, maj 2019.

(9)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/50

---

P9_TA(2020)0258

Eritreja in primer Dawita Isaaka

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o Eritreji, zlasti o primeru Dawita Isaaka (2020/2813(RSP))

(2021/C 395/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Eritreji, zlasti resolucije z dne 6. julija 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Eritreji, zlasti resolucije z dne 6. julija 2017 (1),

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN z dne 11. maja 2020 o razmerah na področju človekovih pravic v Eritreji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN z dne 11. maja 2020 o razmerah na področju človekovih pravic v Eritreji,

| — | ob upoštevanju izjave posebne poročevalke OZN z dne 30. junija 2020 o razmerah na področju človekovih pravic v Eritreji, podane na 44. zasedanju Sveta za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebne poročevalke OZN z dne 30. junija 2020 o razmerah na področju človekovih pravic v Eritreji, podane na 44. zasedanju Sveta za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju resolucij Sveta OZN za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Sveta OZN za človekove pravice o razmerah na področju človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2444 z dne 14. novembra 2018, s katero so se s takojšnjim učinkom prenehale vse sankcije OZN proti Eritreji (embargo na orožje, zamrznitve sredstev in prepovedi potovanj), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2444 z dne 14. novembra 2018, s katero so se s takojšnjim učinkom prenehale vse sankcije OZN proti Eritreji (embargo na orožje, zamrznitve sredstev in prepovedi potovanj),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1944 z dne 10. decembra 2018 o razveljavitvi Sklepa 2010/127/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Eritreji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1944 z dne 10. decembra 2018 o razveljavitvi Sklepa 2010/127/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Eritreji (2),

| — | ob upoštevanju zadeve št. 428/12 (2012), ki je bila v imenu Dawita Isaaka in drugih političnih zapornikov vložena pri Afriški komisiji za človekove pravice in pravice ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadeve št. 428/12 (2012), ki je bila v imenu Dawita Isaaka in drugih političnih zapornikov vložena pri Afriški komisiji za človekove pravice in pravice ljudstev,

| — | ob upoštevanju končne izjave s 66. zasedanja Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev z dne 22. maja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave s 66. zasedanja Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev z dne 22. maja 2017,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju,

| — | ob upoštevanju ustave Eritreje, ki je bila sprejeta leta 1997 in zagotavlja državljanske svoboščine, vključno z versko svobodo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Eritreje, ki je bila sprejeta leta 1997 in zagotavlja državljanske svoboščine, vključno z versko svobodo,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu AKP-EU (Sporazuma iz Cotonouja) (3), kot je bil spremenjen leta 2005 in leta 2010 in katerega podpisnica je Eritreja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu AKP-EU (Sporazuma iz Cotonouja) (3), kot je bil spremenjen leta 2005 in leta 2010 in katerega podpisnica je Eritreja,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker so eritrejske oblasti 23. septembra 2001 aretirale Dawita Isaaka, dvojnega državljana Eritreje in Švedske, torej državljana Evropske unije, novinarja in solastnika prvega neodvisnega časopisa v Eritreji „Setit“ z velikim številom bralcev, skupaj z 21 drugimi osebami; ker eritrejska vlada Dawita Isaaka obtožuje za izdajalca, čeprav ni bila proti njemu nikoli vložena obtožnica niti ni prišlo do nobenega sojenja; ker se je Dawit Isaak po neodvisnosti Eritreje leta 1992 vrnil iz Švedske, da bi pomagal pri utrjevanju mlade demokracije v državi; |
| --- | --- |

A.

ker so eritrejske oblasti 23. septembra 2001 aretirale Dawita Isaaka, dvojnega državljana Eritreje in Švedske, torej državljana Evropske unije, novinarja in solastnika prvega neodvisnega časopisa v Eritreji „Setit“ z velikim številom bralcev, skupaj z 21 drugimi osebami; ker eritrejska vlada Dawita Isaaka obtožuje za izdajalca, čeprav ni bila proti njemu nikoli vložena obtožnica niti ni prišlo do nobenega sojenja; ker se je Dawit Isaak po neodvisnosti Eritreje leta 1992 vrnil iz Švedske, da bi pomagal pri utrjevanju mlade demokracije v državi;

| B. | ker je do odvzema prostosti prišlo po objavi odprtega pisma, ki je obsojalo režim in pozivalo predsednika Isaiasa Afwerkija k demokratičnim reformam; ker je vlada na dan odvzema prostosti razglasila prepoved vseh neodvisnih medijev; ker priporniki niso bili obtoženi nobenega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

B.

ker je do odvzema prostosti prišlo po objavi odprtega pisma, ki je obsojalo režim in pozivalo predsednika Isaiasa Afwerkija k demokratičnim reformam; ker je vlada na dan odvzema prostosti razglasila prepoved vseh neodvisnih medijev; ker priporniki niso bili obtoženi nobenega kaznivega dejanja;

| C. | ker je bil Dawit Isaak 19. novembra 2005 izpuščen iz pripora, potem ko je med drugimi v njegovem imenu večkrat posredovala tudi švedska vlada; ker je bil dva dni pozneje na poti v bolnišnico ponovno aretiran, eritrejske oblasti pa so trdile, da je bil le začasno izpuščen zaradi zdravljenja; ker ga od takrat eritrejske oblasti držijo priprtega brez možnosti komunikacije z zunanjim svetom in ne želijo razkriti niti kje je priprt niti podrobnosti o njegovem zdravju in dobrem počutju; |
| --- | --- |

C.

ker je bil Dawit Isaak 19. novembra 2005 izpuščen iz pripora, potem ko je med drugimi v njegovem imenu večkrat posredovala tudi švedska vlada; ker je bil dva dni pozneje na poti v bolnišnico ponovno aretiran, eritrejske oblasti pa so trdile, da je bil le začasno izpuščen zaradi zdravljenja; ker ga od takrat eritrejske oblasti držijo priprtega brez možnosti komunikacije z zunanjim svetom in ne želijo razkriti niti kje je priprt niti podrobnosti o njegovem zdravju in dobrem počutju;

| D. | ker so se decembra 2008 pojavila nepotrjena poročila, da je bil Dawit Isaak premeščen v najstrožje varovani zapor v Embatkali in da je bil kmalu po tem, 11. januarja 2009, sprejet v bolnišnico letalskih sil v Asmari, ker naj bi resno zbolel; ker narava in resnost njegove bolezni ostajata neznana, eritrejska vlada pa noče potrditi, ali je bil res hospitaliziran |
| --- | --- |

D.

ker so se decembra 2008 pojavila nepotrjena poročila, da je bil Dawit Isaak premeščen v najstrožje varovani zapor v Embatkali in da je bil kmalu po tem, 11. januarja 2009, sprejet v bolnišnico letalskih sil v Asmari, ker naj bi resno zbolel; ker narava in resnost njegove bolezni ostajata neznana, eritrejska vlada pa noče potrditi, ali je bil res hospitaliziran

| E. | ker družina Dawita Isaaka, tudi njegovi trije otroci, vse od njegovega izginotja doživlja nevzdržno stisko in negotovost, saj imajo zelo malo informacij o njegovem počutju, lokaciji in obetih za prihodnost; ker se Betlehem Isaak, hčerka Dawita Isaaka, še naprej zavzema za izpustitev očeta; ker je Betlehem Isaak leta 2020 potrdila, da je njen oče še živ; |
| --- | --- |

E.

ker družina Dawita Isaaka, tudi njegovi trije otroci, vse od njegovega izginotja doživlja nevzdržno stisko in negotovost, saj imajo zelo malo informacij o njegovem počutju, lokaciji in obetih za prihodnost; ker se Betlehem Isaak, hčerka Dawita Isaaka, še naprej zavzema za izpustitev očeta; ker je Betlehem Isaak leta 2020 potrdila, da je njen oče še živ;

| F. | ker je Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev odločila, da so novinarji, aretirani septembra 2001 v Eritreji, vključno z Dawitom Isaakom, pridržani samovoljno in nezakonito, ter eritrejske oblasti pozvala, naj jih izpustijo ali jim vsaj zagotovijo pošteno sojenje; |
| --- | --- |

F.

ker je Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev odločila, da so novinarji, aretirani septembra 2001 v Eritreji, vključno z Dawitom Isaakom, pridržani samovoljno in nezakonito, ter eritrejske oblasti pozvala, naj jih izpustijo ali jim vsaj zagotovijo pošteno sojenje;

| G. | ker razmere v prenatrpanih in nehigieničnih centrih za pridržanje v Eritreji pomenijo, da gre za kruto in nečloveško ravnanje s pridržanimi; ker so zaradi teh razmer zaporniki izpostavljeni večjemu tveganju, da se nalezejo COVID-19; ker je dostop do zdravstvenega varstva, hrane in sanitarnih storitev izjemno omejen ali pa ga sploh ni, zaradi česar so zaporniki odvisni od obiskovalcev, ki jim prinašajo osnovne potrebščine; ker so omejitve gibanja v zaporih zaradi boja proti pandemiji povzročile še hujšo podhranjenost ter posledične duševne in telesne bolezni; ker so mnogi drugi zaporniki nameščeni v zabojnikih za prevoz, kjer so izpostavljeni izredno ostrim temperaturnim pogojem; |
| --- | --- |

G.

ker razmere v prenatrpanih in nehigieničnih centrih za pridržanje v Eritreji pomenijo, da gre za kruto in nečloveško ravnanje s pridržanimi; ker so zaradi teh razmer zaporniki izpostavljeni večjemu tveganju, da se nalezejo COVID-19; ker je dostop do zdravstvenega varstva, hrane in sanitarnih storitev izjemno omejen ali pa ga sploh ni, zaradi česar so zaporniki odvisni od obiskovalcev, ki jim prinašajo osnovne potrebščine; ker so omejitve gibanja v zaporih zaradi boja proti pandemiji povzročile še hujšo podhranjenost ter posledične duševne in telesne bolezni; ker so mnogi drugi zaporniki nameščeni v zabojnikih za prevoz, kjer so izpostavljeni izredno ostrim temperaturnim pogojem;

| H. | ker je Eritreja od neodvisnosti naprej pod vodstvom Isaiasa Afwerkija sistematično zaprla na tisoče ljudi zaradi njihovih političnih prepričanj ali njihovega novinarskega dela ali zato, ker dejavno živijo v skladu s svojo vero; ker so prisilna izginotja v Eritreji strukturni pojav; ker so priporniki običajno žrtve samovoljnega in nezakonitega odvzema prostosti in pridržanja brez obtožnice, dostop do odvetnika in obiski družinskih članov pa so prepovedani; |
| --- | --- |

H.

ker je Eritreja od neodvisnosti naprej pod vodstvom Isaiasa Afwerkija sistematično zaprla na tisoče ljudi zaradi njihovih političnih prepričanj ali njihovega novinarskega dela ali zato, ker dejavno živijo v skladu s svojo vero; ker so prisilna izginotja v Eritreji strukturni pojav; ker so priporniki običajno žrtve samovoljnega in nezakonitega odvzema prostosti in pridržanja brez obtožnice, dostop do odvetnika in obiski družinskih članov pa so prepovedani;

| I. | ker v poročilu Programa OZN za razvoj o človekovem razvoju za leto 2019 Eritreja med 189 državami po indeksu človekovega razvoja za leto 2019 zaseda 182. mesto; ker je organizacija Novinarji brez meja v svojem svetovnem indeksu svobode tiska za leto 2020 Eritrejo med 180 državami na lestvici postavila na 178. mesto; ker je Odbor za zaščito novinarjev Eritrejo leta 2019 razglasil za najbolj cenzurirano državo na svetu; |
| --- | --- |

I.

ker v poročilu Programa OZN za razvoj o človekovem razvoju za leto 2019 Eritreja med 189 državami po indeksu človekovega razvoja za leto 2019 zaseda 182. mesto; ker je organizacija Novinarji brez meja v svojem svetovnem indeksu svobode tiska za leto 2020 Eritrejo med 180 državami na lestvici postavila na 178. mesto; ker je Odbor za zaščito novinarjev Eritrejo leta 2019 razglasil za najbolj cenzurirano državo na svetu;

| J. | ker je v poročilu preiskovalne komisije OZN o človekovih pravicah v Eritreji, objavljenem 9. maja 2016, navedeno, da so bila v zadnjih 25 letih v centrih za pridržanje, taboriščih za vojaško urjenje in drugih krajih po vsej državi pogosto in sistematično storjena kazniva dejanja zoper človečnost; |
| --- | --- |

J.

ker je v poročilu preiskovalne komisije OZN o človekovih pravicah v Eritreji, objavljenem 9. maja 2016, navedeno, da so bila v zadnjih 25 letih v centrih za pridržanje, taboriščih za vojaško urjenje in drugih krajih po vsej državi pogosto in sistematično storjena kazniva dejanja zoper človečnost;

| K. | ker je posebna poročevalka OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Eritreji v poročilu z dne 16. maja 2019 zapisala, da sta „mir in varnost v regiji dobila nov zagon, kar je dvignilo tudi pričakovanja v Eritreji in mednarodni skupnosti, da bo eritrejska vlada izvedla politične in institucionalne reforme“, vendar pa „eritrejske oblasti še niso začele s procesom notranjih reform, razmerah na področju človekovih pravic pa ostajajo nespremenjene“; ker posebni poročevalci OZN od leta 2009 ne morejo vstopiti v Eritrejo; |
| --- | --- |

K.

ker je posebna poročevalka OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Eritreji v poročilu z dne 16. maja 2019 zapisala, da sta „mir in varnost v regiji dobila nov zagon, kar je dvignilo tudi pričakovanja v Eritreji in mednarodni skupnosti, da bo eritrejska vlada izvedla politične in institucionalne reforme“, vendar pa „eritrejske oblasti še niso začele s procesom notranjih reform, razmerah na področju človekovih pravic pa ostajajo nespremenjene“; ker posebni poročevalci OZN od leta 2009 ne morejo vstopiti v Eritrejo;

| L. | ker so eritrejske oblasti maja 2019 kruto zatrle nepriznane krščanske skupnosti in zasedle katoliške šole in zdravstvene ustanove, kar je negativno vplivalo na pravice prebivalstva do zdravstvenih storitev in izobraževanja; |
| --- | --- |

L.

ker so eritrejske oblasti maja 2019 kruto zatrle nepriznane krščanske skupnosti in zasedle katoliške šole in zdravstvene ustanove, kar je negativno vplivalo na pravice prebivalstva do zdravstvenih storitev in izobraževanja;

| M. | ker eritrejski predsednik še vedno zavrača možnost volitev in izvajanja državne ustave, čeprav je bila ta ratificirana že leta 1997, eritrejski volilni zakon pa je bil ratificiran leta 2002; ker se začasni parlament ni sestal že od leta 2002, sodstvo pa nadzoruje vlada; |
| --- | --- |

M.

ker eritrejski predsednik še vedno zavrača možnost volitev in izvajanja državne ustave, čeprav je bila ta ratificirana že leta 1997, eritrejski volilni zakon pa je bil ratificiran leta 2002; ker se začasni parlament ni sestal že od leta 2002, sodstvo pa nadzoruje vlada;

| N. | ker so se zaradi nedavnega napredka pri miru in varnosti v regiji pojavila pričakovanja, da bodo v Eritreji uvedene reforme nacionalnega služenja vojaškega roka in da bo prišlo do demobilizacije nabornikov; ker doslej ni bilo nobenih uradnih napovedi skrajšanja služenja vojaškega roka ali načrtov za demobilizacijo; ker je služenje vojaškega roka še vedno neprostovoljno in brez časovne omejitve; ker služenje vojaškega roka za mnoge državljane, tudi ženske in dekleta, pomeni suženjstvo, kjer je njihovo celotno življenje pod nadzorom tretjih oseb in kjer se med drugim soočajo s fizičnimi, spolnimi in verbalnimi zlorabami ter so lahko prisiljeni delati kot gospodinjski pomočniki; |
| --- | --- |

N.

ker so se zaradi nedavnega napredka pri miru in varnosti v regiji pojavila pričakovanja, da bodo v Eritreji uvedene reforme nacionalnega služenja vojaškega roka in da bo prišlo do demobilizacije nabornikov; ker doslej ni bilo nobenih uradnih napovedi skrajšanja služenja vojaškega roka ali načrtov za demobilizacijo; ker je služenje vojaškega roka še vedno neprostovoljno in brez časovne omejitve; ker služenje vojaškega roka za mnoge državljane, tudi ženske in dekleta, pomeni suženjstvo, kjer je njihovo celotno življenje pod nadzorom tretjih oseb in kjer se med drugim soočajo s fizičnimi, spolnimi in verbalnimi zlorabami ter so lahko prisiljeni delati kot gospodinjski pomočniki;

| O. | ker sta Eritreja in Etiopija julija 2018 podpisali zgodovinski mirovni sporazum, s katerim se je končal dvajsetletni konflikt; ker so se z mirovnim sporazumom iz julija 2018 odprle nove možnosti za socialno-ekonomski razvoj države, povezane z napredovanjem regionalnega ekonomskega povezovanja na Afriškem rogu; |
| --- | --- |

O.

ker sta Eritreja in Etiopija julija 2018 podpisali zgodovinski mirovni sporazum, s katerim se je končal dvajsetletni konflikt; ker so se z mirovnim sporazumom iz julija 2018 odprle nove možnosti za socialno-ekonomski razvoj države, povezane z napredovanjem regionalnega ekonomskega povezovanja na Afriškem rogu;

| P. | ker je EU po mirovnem sporazumu med Eritrejo in Etiopijo spremenila pristop do Eritreje na podlagi „načel delovanja“, ki ni omogočal niti političnega dialoga niti razvojnega sodelovanja EU z Eritrejo, v tako imenovani „dvotirni“ pristop; |
| --- | --- |

P.

ker je EU po mirovnem sporazumu med Eritrejo in Etiopijo spremenila pristop do Eritreje na podlagi „načel delovanja“, ki ni omogočal niti političnega dialoga niti razvojnega sodelovanja EU z Eritrejo, v tako imenovani „dvotirni“ pristop;

| Q. | ker partnerstvo med EU in Eritrejo ureja Sporazum iz Cotonouja in ker so pogodbenice tega sporazuma zavezane spoštovanju in izvajanju njegovih določb, zlasti spoštovanju človekovih pravic, demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

Q.

ker partnerstvo med EU in Eritrejo ureja Sporazum iz Cotonouja in ker so pogodbenice tega sporazuma zavezane spoštovanju in izvajanju njegovih določb, zlasti spoštovanju človekovih pravic, demokracije in pravne države;

| R. | ker EU kljub hudim in sistematičnim kršitvam bistvenih in temeljnih elementov Sporazuma iz Cotonouja na področju človekovih pravic, ki jih je zagrešila Eritreja, nikoli doslej ni začela posvetovanja po členu 96 tega sporazuma kljub večkratnim pozivom Evropskega parlamenta k temu; |
| --- | --- |

R.

ker EU kljub hudim in sistematičnim kršitvam bistvenih in temeljnih elementov Sporazuma iz Cotonouja na področju človekovih pravic, ki jih je zagrešila Eritreja, nikoli doslej ni začela posvetovanja po členu 96 tega sporazuma kljub večkratnim pozivom Evropskega parlamenta k temu;

| S. | ker EU Eritreji namenja precej razvojne pomoči; ker sta se EU in Eritreja po mirovnem sporazumu med Eritrejo in Etiopijo iz leta 2018 dogovorili o novi strategiji razvojnega sodelovanja za obdobje 2019–2020, v okviru katere je EU namenila 180 milijonov EUR; |
| --- | --- |

S.

ker EU Eritreji namenja precej razvojne pomoči; ker sta se EU in Eritreja po mirovnem sporazumu med Eritrejo in Etiopijo iz leta 2018 dogovorili o novi strategiji razvojnega sodelovanja za obdobje 2019–2020, v okviru katere je EU namenila 180 milijonov EUR;

| T. | ker skuša avtokratska vlada nadzorovati eritrejsko diasporo prek davka na dohodek izseljencev v višini 2 % ter z vohunjenjem za diasporo in preganjanjem sorodnikov, ki ostanejo v Eritreji; |
| --- | --- |

T.

ker skuša avtokratska vlada nadzorovati eritrejsko diasporo prek davka na dohodek izseljencev v višini 2 % ter z vohunjenjem za diasporo in preganjanjem sorodnikov, ki ostanejo v Eritreji;

| 1. | zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev vseh zapornikov vesti v Eritreji, zlasti državljana EU Dawita Isaaka in drugih novinarjev, pridržanih od septembra 2001; zahteva takojšnje informacije o lokaciji in počutju Dawita Isaaka; poziva eritrejske oblasti, naj mu omogočijo dostop do predstavnikov EU, držav članic in Švedske, da bi se ugotovilo, ali potrebuje zdravstveno varstvo in kakšno drugo podporo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | najostreje obsoja sistematične, pogoste in hude kršitve človekovih pravic v Eritreji; poziva eritrejsko vlado, naj odpravi pridržanja opozicije, novinarjev, verskih voditeljev in nedolžnih civilistov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Afriško unijo kot partnerico EU z izrecno zavezo splošnim vrednotam demokracije in človekovih pravic, naj okrepi dejavnosti v zvezi z obžalovanja vrednimi razmerami v Eritreji in sodeluje z EU, da se zagotovi izpustitev Dawita Isaaka in drugih političnih zapornikov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva, naj se glede na trenutno zdravstveno krizo zaradi COVID-19, slabe sanitarne razmere v eritrejskih zaporih in visoko tveganje okužbe pripornikov nemudoma zagotovijo ustrezna hrana, voda in zdravstvena oskrba; je zaskrbljen, ker se zaradi pandemije COVID-19 povečujeta lakota in podhranjenost, ki sta že prisotni v nekaterih delih države, pandemija pa prispeva tudi k pomanjkanju hrane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahteva, da eritrejska vlada dokaže, da so vsi, ki jim je bila odvzeta prostost, živi, in zagotovi podrobne informacije o njihovem stanju in o tem, kje se nahajajo; poziva k poštenemu sojenju obtoženih, takojšnji in brezpogojni izpustitvi zapornikov, ki niso obtoženi kaznivih dejanj, ter k odpravi mučenja in drugega ponižujočega ravnanja, kot je omejevanje hrane, vode in zdravstvene oskrbe; opozarja eritrejsko vlado, da mora obravnavati vse kršitve človekovih pravic, vključno s preiskovanjem izvensodnih pobojev in prisilnih izginotij ter smrtne kazni, ki bi jih bilo treba odpraviti v skladu s priporočili iz letnega poročila Sveta OZN za človekove pravice za leto 2020; |
| --- | --- |

5.

| 6. | obžaluje dejstvo, da Eritreja ne zagotavlja prostora za neodvisne zagovornike človekovih pravic, člane politične opozicije ali neodvisne novinarje; zato poziva eritrejsko vlado, naj odpre državljanski prostor za neodvisne organizacije civilne družbe in omogoči ustanavljanje drugih političnih strank v državi; opominja Eritrejo na njene obveznosti v skladu s konvencijami Mednarodne organizacije dela, zlasti glede pravic organizacij civilne družbe in sindikatov do organiziranja, miroljubnih demonstracij, sodelovanja v javnih zadevah in kampanj za večje pravice delavcev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahteva, da eritrejska vlada ne pošilja državljanov na prisilno delo v okviru neomejenega nacionalnega služenja in odpravi obvezno prakso vseh otrok, ki so v zadnjem letu šolanja, v taboru za vojaško usposabljanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj ugotovi, ali je pogoj za pomoč EU izpolnjen, in zagotovi, da se s sredstvi za projekte v Eritreji, zlasti tiste, ki jih izvaja nacionalna služba, ne bo okoristila eritrejska vlada; v zvezi s tem obžaluje, da Komisija še naprej financira projekt izgradnje cest, in jo poziva, naj se odziva izključno na potrebe eritrejskega ljudstva po razvoju, demokraciji, človekovih pravicah, dobrem upravljanju, varnosti in svobodi govora, tiska in zbiranja ter oceni oprijemljive rezultate na področju človekovih pravic, ki so rezultat strategije EU-Eritreja in tako imenovanega „dvotirnega pristopa“; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k takojšnjemu izvajanju eritrejske ustave iz leta 1997, ki je bila pripravljena ob polnem posvetovanju z vsemi deležniki in civilno družbo ter ustrezno sprejeta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obsoja, da eritrejska vlada zunaj svojega ozemlja pobira „izseljenski davek“; poziva vlado, naj spoštuje svobodo gibanja in preneha izvajati politiko krivde na podlagi povezave, uperjeno proti družinskim članom tistih, ki se poskušajo izogniti nacionalnemu služenju ali zbežati iz Eritreje ali pa ne plačajo dvoodstotnega davka od dohodka, ki ga vlada terja od eritrejskih izseljencev, vključno z državljani EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Eritrejo, naj odpravi prepoved neodvisnih medijev in dovoli ustanavljanje političnih strank kot glavni instrument za spodbujanje demokracije v državi; poziva, naj se organizacijam človekovih pravic dovoli svobodno delovanje znotraj države; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zahteva, naj eritrejske oblasti odpravijo pridržanja opozicije, novinarjev, verskih voditeljev, predstavnikov civilne družbe in nedolžnih civilistov; poziva Eritrejo, naj v celoti spoštuje in ščiti svobodo veroizpovedi ter preneha s preganjanjem na podlagi vere; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja svojo nujno zahtevo po globalnem mehanizmu EU za človekove pravice ali tako imenovanem evropskem zakonu Magnickega; poziva Svet, naj ta mehanizem sprejme s sklepom, ki se bo nanašal na strateške interese in cilje Unije v skladu s členom 22(1) Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Eritrejo, naj v celoti spoštuje in nemudoma uveljavi Konvencijo OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju in naj izpolni vse svoje obveznosti, ki izhajajo iz Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki oba prepovedujeta mučenje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, predsedniku Eritreje, Svetu OZN za človekove pravice in Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL C 334, 19.9.2018, str. 140.

(2)  UL L 314, 11.12.2018, str. 60.

(3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/54

---

P9_TA(2020)0259

Zakon o tujih agentih v Nikaragvi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o zakonu o tujih agentih v Nikaragvi (2020/2814(RSP))

(2021/C 395/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nikaragvi, zlasti resolucij z dne 31. maja 2018 (1), 14. marca 2019 (2) in 19. decembra 2019 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nikaragvi, zlasti resolucij z dne 31. maja 2018 (1), 14. marca 2019 (2) in 19. decembra 2019 (3),

| — | ob upoštevanju Sporazuma z dne 29. junija 2012 o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma z dne 29. junija 2012 o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (4),

| — | ob upoštevanju državnega strateškega dokumenta EU in večletnega okvirnega programa za obdobje 2014–2020 za Nikaragvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju državnega strateškega dokumenta EU in večletnega okvirnega programa za obdobje 2014–2020 za Nikaragvo,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Nikaragvi,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2019/1716 z dne 14. oktobra 2019, s katero je bil vzpostavljen okvir za ciljno usmerjene sankcije v Nikaragvi (5), in Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2020/606 z dne 4. maja 2020, s katero je bilo na seznam ciljno usmerjenih sankcij dodanih šest nikaragovskih uradnikov, vključno z zamrznitvijo sredstev in prepovedjo potovanj (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2019/1716 z dne 14. oktobra 2019, s katero je bil vzpostavljen okvir za ciljno usmerjene sankcije v Nikaragvi (5), in Izvedbene uredbe Sveta (EU) 2020/606 z dne 4. maja 2020, s katero je bilo na seznam ciljno usmerjenih sankcij dodanih šest nikaragovskih uradnikov, vključno z zamrznitvijo sredstev in prepovedjo potovanj (6),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, podanih v imenu EU, o razmerah v Nikaragvi, zlasti izjav z dne 20. novembra 2019 in 4. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, podanih v imenu EU, o razmerah v Nikaragvi, zlasti izjav z dne 20. novembra 2019 in 4. maja 2020,

| — | ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet na 45. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice 14. septembra 2020 in poročila Sveta OZN za človekove pravice z dne 19. junija 2020 o Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet na 45. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice 14. septembra 2020 in poročila Sveta OZN za človekove pravice z dne 19. junija 2020 o Nikaragvi,

| — | ob upoštevanju glasil v okviru posebnega mehanizma spremljanja za Nikaragvo (MESENI), ki ga je vzpostavila Medameriška komisija za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasil v okviru posebnega mehanizma spremljanja za Nikaragvo (MESENI), ki ga je vzpostavila Medameriška komisija za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in o človekovih pravicah glede svobode izražanja na spletu in drugje,

| — | ob upoštevanju nikaragovske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nikaragovske ustave,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker so 22. septembra 2020 člani vladajoče stranke Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional (Narodna osvobodilna stranka Sandinista) v državnem zboru predstavili zakon o ureditvi tujih agentov, zasnovan na podlagi ruskega zakona o tujih agentih iz leta 2012, v okviru katerega, če bo sprejet, se bodo morali vsi posamezniki, organizacije ali institucije, tudi medijske hiše in nevladne organizacije, ki prejemajo sredstva iz tujine, prijaviti pri ministrstvu za notranje zadeve in se podvreči finančnemu nadzoru urada za finančno analizo; |
| --- | --- |

A.

ker so 22. septembra 2020 člani vladajoče stranke Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional (Narodna osvobodilna stranka Sandinista) v državnem zboru predstavili zakon o ureditvi tujih agentov, zasnovan na podlagi ruskega zakona o tujih agentih iz leta 2012, v okviru katerega, če bo sprejet, se bodo morali vsi posamezniki, organizacije ali institucije, tudi medijske hiše in nevladne organizacije, ki prejemajo sredstva iz tujine, prijaviti pri ministrstvu za notranje zadeve in se podvreči finančnemu nadzoru urada za finančno analizo;

| B. | ker bo vsaka fizična ali pravna oseba, ki bo pri ministrstvu za notranje zadeve prijavljena kot tuji agent, podvržena strogemu nadzoru in se ne bo smela vpletati v domače politične zadeve, kot je zapisano v členu 12, kar omejuje njene državljanske in politične pravice in dovoljuje, da se jo nadleguje ter sodno in kazensko preganja; ker bo zakon, če bo sprejet, negativno vplival na pravice do enake politične in javne udeležbe, tudi pravice opozicije, kar bo dodatno izkrivilo politični sistem v Nikaragvi; ker bi to lahko privedlo do resnih primerov nezakonite kriminalizacije organizacij civilne družbe, aktivistov in zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker bo vsaka fizična ali pravna oseba, ki bo pri ministrstvu za notranje zadeve prijavljena kot tuji agent, podvržena strogemu nadzoru in se ne bo smela vpletati v domače politične zadeve, kot je zapisano v členu 12, kar omejuje njene državljanske in politične pravice in dovoljuje, da se jo nadleguje ter sodno in kazensko preganja; ker bo zakon, če bo sprejet, negativno vplival na pravice do enake politične in javne udeležbe, tudi pravice opozicije, kar bo dodatno izkrivilo politični sistem v Nikaragvi; ker bi to lahko privedlo do resnih primerov nezakonite kriminalizacije organizacij civilne družbe, aktivistov in zagovornikov človekovih pravic;

| C. | ker se bo zakon o ureditvi tujih agentov zakon, če bo sprejet, uporabljal kot represivni instrument zoper ljudi in organizacije za človekove pravice, ki prejemajo sredstva iz mednarodnega sodelovanja v Nikaragvi; ker bi lahko sprejetje tega zakona neposredno vplivalo na sodelovanje EU v državi in posameznike, povezane z evropskimi interesi; |
| --- | --- |

C.

ker se bo zakon o ureditvi tujih agentov zakon, če bo sprejet, uporabljal kot represivni instrument zoper ljudi in organizacije za človekove pravice, ki prejemajo sredstva iz mednarodnega sodelovanja v Nikaragvi; ker bi lahko sprejetje tega zakona neposredno vplivalo na sodelovanje EU v državi in posameznike, povezane z evropskimi interesi;

| D. | ker je več članov vodilne stranke v narodni skupščini tudi predstavilo poseben zakon o kibernetski kriminaliteti, s katerim bodo cenzurirani digitalni mediji, ter novo zakon o kaznivih dejanjih iz sovraštva, s katerim bi spremenili kazenski zakonik, da bi omogočili dosmrtno zaporno kazen za politično nasprotovanje, vendar brez jasne opredelitve vedenja, za katero bo naložena tako stroga kazen, s tem pa bi lahko kaznovali tiste, ki se ne strinjajo z represivnimi politikami vlade; |
| --- | --- |

D.

ker je več članov vodilne stranke v narodni skupščini tudi predstavilo poseben zakon o kibernetski kriminaliteti, s katerim bodo cenzurirani digitalni mediji, ter novo zakon o kaznivih dejanjih iz sovraštva, s katerim bi spremenili kazenski zakonik, da bi omogočili dosmrtno zaporno kazen za politično nasprotovanje, vendar brez jasne opredelitve vedenja, za katero bo naložena tako stroga kazen, s tem pa bi lahko kaznovali tiste, ki se ne strinjajo z represivnimi politikami vlade;

| E. | ker je očitni namen teh predlaganih zakonov omejiti temeljne pravice, kot so pravica do izražanja na spletu in drugje, svoboda združevanja in verska svoboda, da bi dodatno omejili državljanski prostor za nikaragovske državljane in nad njimi, medijskimi hišami, civilno družbo in organizacijami za človekove pravice izvajali totalitarističen nadzor, brez sistema zavor in ravnovesij in z veliko mero svobode pri izvajanju omenjenih zakonov prek spremljanja vseh dejavnosti naštetih skupin s poudarkom na političnih, delavskih in gospodarskih krogih; ker bi ti zakoni, če bodo sprejeti, kršili vrsto človekovih in temeljnih pravic iz nikaragovske ustave, ki so vse tudi priznane v mednarodnih sporazumih, konvencijah in pogodbah, katerih podpisnica je Nikaragva; |
| --- | --- |

E.

ker je očitni namen teh predlaganih zakonov omejiti temeljne pravice, kot so pravica do izražanja na spletu in drugje, svoboda združevanja in verska svoboda, da bi dodatno omejili državljanski prostor za nikaragovske državljane in nad njimi, medijskimi hišami, civilno družbo in organizacijami za človekove pravice izvajali totalitarističen nadzor, brez sistema zavor in ravnovesij in z veliko mero svobode pri izvajanju omenjenih zakonov prek spremljanja vseh dejavnosti naštetih skupin s poudarkom na političnih, delavskih in gospodarskih krogih; ker bi ti zakoni, če bodo sprejeti, kršili vrsto človekovih in temeljnih pravic iz nikaragovske ustave, ki so vse tudi priznane v mednarodnih sporazumih, konvencijah in pogodbah, katerih podpisnica je Nikaragva;

| F. | ker so te pobude najnovejši primeri tovrstnih kršitev in potrjujejo širši vzorec represije ter kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker so predstavniki civilne družbe, okoljski aktivisti, novinarji, člani politične opozicije, člani verskih skupnosti, zlasti katoliške cerkve, študenti, nekdanji politični zaporniki in njihove družine še vedno tarče varnostnih sil in provladnih oboroženih skupin ter žrtve aretacij, kriminalizacije, uporabe pretirane sile, vdorov v njihove domove, političnega nadlegovanja ter, aktivistke pa so tudi žrtve spolnih napadov, vse ostrejšega nasilja in ustrahovanja, groženj s smrtjo, vandalizma, javnega klevetanja in spletnih kampanj blatenja; |
| --- | --- |

F.

ker so te pobude najnovejši primeri tovrstnih kršitev in potrjujejo širši vzorec represije ter kršitev človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker so predstavniki civilne družbe, okoljski aktivisti, novinarji, člani politične opozicije, člani verskih skupnosti, zlasti katoliške cerkve, študenti, nekdanji politični zaporniki in njihove družine še vedno tarče varnostnih sil in provladnih oboroženih skupin ter žrtve aretacij, kriminalizacije, uporabe pretirane sile, vdorov v njihove domove, političnega nadlegovanja ter, aktivistke pa so tudi žrtve spolnih napadov, vse ostrejšega nasilja in ustrahovanja, groženj s smrtjo, vandalizma, javnega klevetanja in spletnih kampanj blatenja;

| G. | ker po navedbah visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet ni napredka na področju človekovih pravic in nič ne kaže, da bo vlada konstruktivno obravnavala trenja in strukturne težave, ki so sprožili socialno-politično krizo aprila 2018; ker organizacije civilne družbe poročajo, da je 94 oseb, ki so označene za nasprotnike vlade, še vedno samovoljno pridržanih, v večini primerov na podlagi izmišljenih obtožb za nepovezana kazniva dejanja; |
| --- | --- |

G.

ker po navedbah visoke komisarke OZN za človekove pravice Michelle Bachelet ni napredka na področju človekovih pravic in nič ne kaže, da bo vlada konstruktivno obravnavala trenja in strukturne težave, ki so sprožili socialno-politično krizo aprila 2018; ker organizacije civilne družbe poročajo, da je 94 oseb, ki so označene za nasprotnike vlade, še vedno samovoljno pridržanih, v večini primerov na podlagi izmišljenih obtožb za nepovezana kazniva dejanja;

| 1. | obsoja poskuse sprejetja neustavnega zakona o tujih agentih, posebnega zakona o kibernetski kriminaliteti in zakona proti kaznivim dejanjem iz sovraštva ter poziva državno skupščino, naj jih zavrne, tako kot tudi vse druge zakone, ki bi utegnili omejevati temeljne svoboščine prebivalcev Nikaragve; poudarja, da bo vlada Daniela Ortege te zakone, če bodo sprejeti, uporabila za utišanje ne le kritikov, ampak tudi vseh posameznikov ali organizacij, ki prejemajo finančna sredstva iz tujine, kar bo privedlo do še več žrtev tega zatiranja, zaostrilo splošno ozračje ustrahovanja in groženj ter povzročilo nesprejemljive kršitve človekovih pravic v Nikaragvi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izraža solidarnost s prebivalci Nikaragve in obsoja vse represivne ukrepe vlade te države, zlasti to, da so povzročili smrtne žrtve; obsoja zatiranje aktivistov civilne družbe, politične opozicije, študentov, novinarjev, domorodnih skupin, pripadnikov verskih skupnosti, zlasti katoliške cerkve, in zagovornikov človekovih pravic; poziva k takojšnji izpustitvi vseh samovoljno pridržanih političnih zapornikov, k opustitvi vseh obtožb proti njim ter k spoštovanju temeljnih pravnih jamstev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vlado Nikaragve, naj preneha kriminalizirati neodvisno mnenje in se preneha nadzorovati in omejevati delo civilne družbe in organizacij za človekove pravice, predstavnikov politične opozicije, medijskih hiš in novinarjev; poziva vlado Nikaragve, naj medijskim hišam vrne zaseženo lastnino, jim znova podeli licenco za delovanje in nevladnim organizacijam povrne pravno osebnost; poziva k polnemu sodelovanju z mednarodnimi organizacijami, katerim naj se znova omogoči vstop v državo, vključno z Medameriško komisijo za človekove pravice, Uradom visokega komisarja OZN za človekove pravice, posebnim mehanizmom spremljanja za Nikaragvo (MESENI) in mednarodno skupino neodvisnih strokovnjakov Organizacije ameriških držav; pozdravlja resolucijo Sveta OZN za človekove pravice iz junija 2020, v kateri je določeno, naj Urad visokega komisarja OZN za človekove pravice podrobneje spremlja razmere v Nikaragvi, in to, da je EU podprla njeno sprejetje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je vsakršno omejevanje uveljavljanja pravice do svobode mnenja in izražanja na spletu in drugje, svobode mirnega zbiranja in združevanja ter pravice do zagovarjanja človekovih pravic nezdružljivo z ustavo Nikaragve in mednarodnimi obveznostmi iz sporazumov o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zavrača, da avtoritarna vlada Nikaragve neprimerno uporablja institucije in zakone, da bi v politične in nezakonite namene kriminalizirala organizacije civilne družbe in politične nasprotnike; v zvezi s tem poziva vlado Nikaragve, naj spoštuje vse zaveze iz dogovorov, ki jih je marca 2019 sklenila z opozicijskimi skupinami in civilnim zavezništvom, ki so zdaj del nacionalne koalicije, da bi poiskali demokratično, mirno in na pogajanjih temelječo rešitev za politično krizo v Nikaragvi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | želi spomniti vlado Nikaragve, da so lahko svobodne, verodostojne, vključujoče in pregledne volitve potekajo le, če se odpravi zatiranje, ponovno vzpostavi vladavina prava in spoštujejo ustavne pravice prebivalcev Nikaragve, vključno s pravico do izražanja, združevanja, prepričanja in mirnega protestiranja; poziva vlado Nikaragve, naj na demokratičen in na pogajanjih temelječ način z opozicijskimi skupinami, vključno z nacionalno koalicijo, doseže dogovor o volilnih in institucionalnih reformah, potrebnih za zagotovitev, da bodo volitve, ki naj bi potekale novembra 2021, verodostojne, vključujoče in pregledne ter v skladu z mednarodnimi standardi, pri čemer naj tudi izvaja priporočila misije EU za opazovanje volitev iz leta 2011 in Organizacije ameriških držav; zato meni, da bi morali volitve opazovati ustrezno akreditirani državni in mednarodni opazovalci; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zelo zaskrbljen nad nedavnim poročanjem organizacij v Nikaragvi, da so tamkajšnje oblasti državni policiji ukazale, naj krši človekove pravice, in da jim pri tem zatiranju pomagajo provladne skupine civilistov, ki so v nekaterih primerih oborožene in organizirane kot paravojaške skupine; poziva vlado, naj te paravojaške skupine razoroži, in poziva, naj odgovorni za kršitve človekovih pravic in spodkopavanje demokracije in pravne države odgovarjajo za svoja dejanja, pa tudi, naj se pregleda sporni zakon o amnestiji, ki bi lahko onemogočil pregon odgovornih za hude kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glede na neprekinjeno zlorabljanje in kršenje človekovih pravic zahteva, naj Svet, če bi bili sprejeti predlagani zakon o reguliranju tujih agentov, posebni zakon o kibernetski kriminaliteti in zakon proti kaznivim dejanjem iz sovraštva, če bi vlada Nikaragve vztrajala pri tem, da ne želi začeti nacionalnega dialoga o pravi volilni reformi, in če bi se nadaljevalo zatiranje civilne družbe in demokratične opozicije v Nikaragvi, hitro razširi seznam posameznikov in subjektov, za katere veljajo sankcije, vključno s predsednikom in podpredsednikom, pri čemer naj pazi, da to ne bi škodilo prebivalcem Nikaragve; ponavlja svojo nujno zahtevo po globalnem mehanizmu EU za človekove pravice; poziva Svet, naj ta mehanizem sprejme s sklepom, ki se bo nanašal na strateške interese in cilje Unije v skladu s členom 22(1) Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva, naj se v Nikaragvo čim prej napoti delegacija Parlamenta, da bi lahko še naprej spremljali razmere v državi, in poziva oblasti Nikaragve, naj omogočijo neoviran vstop v državo, pa tudi dostop do vseh sogovornikov in prostorov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponavlja svoj poziv iz resolucije z dne 14. marca 2019, naj se Italiji nemudoma izroči Alessio Casimirri, ki še naprej živi v Managui pod zaščito nikaragovske vlade, saj je bil v Italiji dokončno obsojen na šest kazni dosmrtnega zapora na podlagi dokazane vpletenosti v ugrabitev in umor Alda Mora, nekdanjega predsednika italijanske vlade in predsednika stranke Krščanska demokracija, ter za umor policistov iz njegovega spremstva 16. marca 1978 v Rimu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj skupaj s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice nudi še več materialne in tehnične podpore zagovornikom človekovih pravic in neodvisnim medijskim hišam v Nikaragvi; poziva delegacijo Evropske unije v Nikaragvi in države članice z diplomatskimi misijami na terenu, naj v celoti izvajajo smernice EU o zagovornikih človekovih pravic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da mora Nikaragva glede na pridružitveni sporazum med EU in državami Srednje Amerike spoštovati in utrditi načela pravne države, demokracije in človekovih pravic, in zahteva, da se glede na sedanje okoliščine uveljavi demokratična klavzula pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bi bilo treba ohraniti in še povečati pomoč EU organizacijam civilne družbe, da bi ublažili posledice COVID-19; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, Srednjeameriškemu parlamentu, skupini iz Lime ter vladi in parlamentu Republike Nikaragve. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  UL C 76, 9.3.2020, str. 164.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0219.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0111.

(4)  UL L 346, 15.12.2012, str. 3.

(5)  UL L 262, 15.10.2019, str. 1.

(6)  UL L 139 I, 4.5.2020, str. 1.

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/58

---

P9_TA(2020)0260

Položaj etiopskih migrantov v centrih za pridržanje v Savdski Arabiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o položaju etiopskih migrantov v centrih za pridržanje v Savdski Arabiji (2020/2815(RSP))

(2021/C 395/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Savdski Arabiji, zlasti tistih z dne 11. marca 2014 o Savdski Arabiji, njenih odnosih z EU in njeno vlogo na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki (1), z dne 12. februarja 2015 o primeru Raifa Badavija (2), z dne 8. oktobra 2015 o primeru Alija Mohameda Al Nimra (3), z dne 31. maja 2018 o položaju zagovornikov pravic žensk v Saudovi Arabiji (4), z dne 25. oktobra 2018 o umoru novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu (5) ter z dne 25. februarja 2016 o humanitarnih razmerah v Jemnu (6) in z dne 30. novembra 2017 (7) in 4. oktobra 2018 o razmerah v Jemnu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Savdski Arabiji, zlasti tistih z dne 11. marca 2014 o Savdski Arabiji, njenih odnosih z EU in njeno vlogo na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki (1), z dne 12. februarja 2015 o primeru Raifa Badavija (2), z dne 8. oktobra 2015 o primeru Alija Mohameda Al Nimra (3), z dne 31. maja 2018 o položaju zagovornikov pravic žensk v Saudovi Arabiji (4), z dne 25. oktobra 2018 o umoru novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu (5) ter z dne 25. februarja 2016 o humanitarnih razmerah v Jemnu (6) in z dne 30. novembra 2017 (7) in 4. oktobra 2018 o razmerah v Jemnu (8),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2018 o zaščiti otrok pri migracijah (2018/2666(RSP)) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2018 o zaščiti otrok pri migracijah (2018/2666(RSP)) (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2017 o obravnavanju tokov beguncev in migrantov: vloga zunanjega delovanja EU (2015/2342(INI)) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2017 o obravnavanju tokov beguncev in migrantov: vloga zunanjega delovanja EU (2015/2342(INI)) (10),

| — | ob upoštevanju izjave Mednarodne organizacije za migracije z dne 15. septembra 2020 o nujnih ukrepih za obravnavanje razmer v zaporih v Kraljevini Savdski Arabiji: generalni direktor Mednarodne organizacije za migracije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Mednarodne organizacije za migracije z dne 15. septembra 2020 o nujnih ukrepih za obravnavanje razmer v zaporih v Kraljevini Savdski Arabiji: generalni direktor Mednarodne organizacije za migracije,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN o globalnem dogovoru o varnih, urejenih in zakonitih migracijah z dne 19. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN o globalnem dogovoru o varnih, urejenih in zakonitih migracijah z dne 19. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je po poročilih organizacije Human Rights Watch od aprila 2020 približno 30 000 etiopskih migrantov, vključno z nosečnicami in otroki, samovoljno pridržanih v grozljivih razmerah v Savdski Arabiji, potem ko so jih hutijevske oblasti prisilno izgnale iz severnega Jemna; ker naj bi mnogi od teh migrantov prečkali mejo v navzkrižnem ognju savdskih in hutijevskih sil; ker naj bi 2 000 migrantov obtičalo na jemenski strani meje v težkih razmerah, ki jih je izbruh COVID-19 še zaostril, in so popolnoma prikrajšani za dostop do osnovnih potrebščin; |
| --- | --- |

A.

ker je po poročilih organizacije Human Rights Watch od aprila 2020 približno 30 000 etiopskih migrantov, vključno z nosečnicami in otroki, samovoljno pridržanih v grozljivih razmerah v Savdski Arabiji, potem ko so jih hutijevske oblasti prisilno izgnale iz severnega Jemna; ker naj bi mnogi od teh migrantov prečkali mejo v navzkrižnem ognju savdskih in hutijevskih sil; ker naj bi 2 000 migrantov obtičalo na jemenski strani meje v težkih razmerah, ki jih je izbruh COVID-19 še zaostril, in so popolnoma prikrajšani za dostop do osnovnih potrebščin;

| B. | ker so savdske sile nasilno prijele delavce migrante in jih pridržale v centru za pridržanje Al Dajer, nato pa so bili premeščeni v deset drugih centrov, zlasti v zapor Šmejsi med mestoma Džeda in Meka ter osrednji zapor Jizan, v katerem naj bi bilo na tisoče etiopskih zapornikov; ker po navedbah etiopskih konzularnih organov nimajo dovolj hrane in vode, ustrezne sanitarne in zdravstvene oskrbe, strelne rane pa se ne oskrbujejo; ker je bilo prijavljenih več smrtnih žrtev, tudi otrok, več pridržanih pa si je poskušalo vzeti življenje; ker so savdske varnostne sile domnevno hudo mučile vse, ki so se poskušali pritožiti pri varnostnikih glede svojih razmer; |
| --- | --- |

B.

ker so savdske sile nasilno prijele delavce migrante in jih pridržale v centru za pridržanje Al Dajer, nato pa so bili premeščeni v deset drugih centrov, zlasti v zapor Šmejsi med mestoma Džeda in Meka ter osrednji zapor Jizan, v katerem naj bi bilo na tisoče etiopskih zapornikov; ker po navedbah etiopskih konzularnih organov nimajo dovolj hrane in vode, ustrezne sanitarne in zdravstvene oskrbe, strelne rane pa se ne oskrbujejo; ker je bilo prijavljenih več smrtnih žrtev, tudi otrok, več pridržanih pa si je poskušalo vzeti življenje; ker so savdske varnostne sile domnevno hudo mučile vse, ki so se poskušali pritožiti pri varnostnikih glede svojih razmer;

| C. | ker delavci migranti, tudi iz afriških in azijskih držav, predstavljajo približno 20 % prebivalstva Savdske Arabije in imajo ključno vlogo v gospodarstvih Savdske Arabije in drugih držav v tej regiji, pri čemer večinoma zasedajo slabo plačana in pogosto fizično naporna delovna mesta; ker so OZN in druge mednarodne organizacije njihovo izkoriščanje in zlorabe kot slabo plačane delavce z omejenim ali neobstoječim dostopom do pravic natančno popisale v številnih poročilih; |
| --- | --- |

C.

ker delavci migranti, tudi iz afriških in azijskih držav, predstavljajo približno 20 % prebivalstva Savdske Arabije in imajo ključno vlogo v gospodarstvih Savdske Arabije in drugih držav v tej regiji, pri čemer večinoma zasedajo slabo plačana in pogosto fizično naporna delovna mesta; ker so OZN in druge mednarodne organizacije njihovo izkoriščanje in zlorabe kot slabo plačane delavce z omejenim ali neobstoječim dostopom do pravic natančno popisale v številnih poročilih;

| D. | ker po sistemu kafale, ki je vizumski sistem pokroviteljstva, ki temelji na zlorabah, organizacije za človekove pravice pa ga označujejo za sodobno suženjstvo, delavci migranti brez privolitve pokrovitelja ne morejo vstopiti v državo ali izstopiti iz nje ali zamenjati zaposlitve, nimajo pravne zaščite in so pogosto neplačani ali premalo plačani; ker naj bi v Savdski Arabiji razmišljali o ukinitvi sistema kafale; |
| --- | --- |

D.

ker po sistemu kafale, ki je vizumski sistem pokroviteljstva, ki temelji na zlorabah, organizacije za človekove pravice pa ga označujejo za sodobno suženjstvo, delavci migranti brez privolitve pokrovitelja ne morejo vstopiti v državo ali izstopiti iz nje ali zamenjati zaposlitve, nimajo pravne zaščite in so pogosto neplačani ali premalo plačani; ker naj bi v Savdski Arabiji razmišljali o ukinitvi sistema kafale;

| E. | ker se zaradi pandemije COVID-19 v Savdski Arabiji in drugih državah v tej regiji povečuje pritisk na ranljive skupine, zlasti delavce migrante, kar je privedlo do vse večje diskriminacije in sovražnosti do njih; ker so migranti pogosto označeni, da naj bi prenašali virus COVID-19, zaradi česar pogosto izgubijo zaposlitev in so brez stanovanja ali plače v zelo nevarnem položaju, zato imajo zelo malo možnosti za ureditev svojega statusa ali da bi sami financirali morebitno vrnitev v matično državo; |
| --- | --- |

E.

ker se zaradi pandemije COVID-19 v Savdski Arabiji in drugih državah v tej regiji povečuje pritisk na ranljive skupine, zlasti delavce migrante, kar je privedlo do vse večje diskriminacije in sovražnosti do njih; ker so migranti pogosto označeni, da naj bi prenašali virus COVID-19, zaradi česar pogosto izgubijo zaposlitev in so brez stanovanja ali plače v zelo nevarnem položaju, zato imajo zelo malo možnosti za ureditev svojega statusa ali da bi sami financirali morebitno vrnitev v matično državo;

| F. | ker je Savdska Arabija novembra 2017 začela kampanjo proti migrantom, obtoženim kršenja stanovanjskih predpisov, predpisov o varnosti na mejah in delovnih predpisov in zakonov; ker so oblasti septembra 2019 napovedale, da je zaradi kampanje prišlo do več kot 3,8 milijona aretacij in da je bilo izgnanih več kot 962 000 ljudi; ker je bilo po podatkih Mednarodne organizacije za migracije med majem 2017 in aprilom 2020 iz Savdske Arabije v Etiopijo izgnanih približno 380 000 Etiopijcev; |
| --- | --- |

F.

ker je Savdska Arabija novembra 2017 začela kampanjo proti migrantom, obtoženim kršenja stanovanjskih predpisov, predpisov o varnosti na mejah in delovnih predpisov in zakonov; ker so oblasti septembra 2019 napovedale, da je zaradi kampanje prišlo do več kot 3,8 milijona aretacij in da je bilo izgnanih več kot 962 000 ljudi; ker je bilo po podatkih Mednarodne organizacije za migracije med majem 2017 in aprilom 2020 iz Savdske Arabije v Etiopijo izgnanih približno 380 000 Etiopijcev;

| G. | ker se etiopska vlada zaveda grozljivih razmer, v katerih so njeni državljani pridržani v Savdski Arabiji; ker nakazila Etiopijcev iz tujine pomembno prispevajo k etiopskemu gospodarstvu in so bistvenega pomena za številne družine; |
| --- | --- |

G.

ker se etiopska vlada zaveda grozljivih razmer, v katerih so njeni državljani pridržani v Savdski Arabiji; ker nakazila Etiopijcev iz tujine pomembno prispevajo k etiopskemu gospodarstvu in so bistvenega pomena za številne družine;

| H. | ker savdske oblasti niso opravile nobene učinkovite preiskave, čeprav so zatrdile, da bodo zadevo preiskale v začetku septembra 2020; ker so se razmere pridržanja poslabšale, saj so bili zaporniki od takrat pretepeni in so jim bili odvzeti mobilni telefoni; |
| --- | --- |

H.

ker savdske oblasti niso opravile nobene učinkovite preiskave, čeprav so zatrdile, da bodo zadevo preiskale v začetku septembra 2020; ker so se razmere pridržanja poslabšale, saj so bili zaporniki od takrat pretepeni in so jim bili odvzeti mobilni telefoni;

| I. | ker grdo ravnanje z migranti spada v širši vzorec razširjenih kršitev človekovih pravic v Savdski Arabiji; ker so savdske oblasti omejitve, ki jih nalaga potreba po boju proti COVID-19, uporabile kot pretvezo za dodatne kršitve človekovih pravic političnih zapornikov, kot je zagovornica pravic žensk Ludžajn Al Hatlul, in oporečnikov iz vladajoče družine, kot sta princesa Basma Bimt Saud in princ Salman Bin Abdulaziz Bin Salman, tako da so pridržani samovoljno in brez možnosti stikov; ker so aretacije teh in drugih političnih aktivistov del strogega zatiranja oporečnikov savdskih oblasti, kar vključuje umor novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu leta 2018, za katerega še vedno ni nihče ustrezno odgovarjal; |
| --- | --- |

I.

ker grdo ravnanje z migranti spada v širši vzorec razširjenih kršitev človekovih pravic v Savdski Arabiji; ker so savdske oblasti omejitve, ki jih nalaga potreba po boju proti COVID-19, uporabile kot pretvezo za dodatne kršitve človekovih pravic političnih zapornikov, kot je zagovornica pravic žensk Ludžajn Al Hatlul, in oporečnikov iz vladajoče družine, kot sta princesa Basma Bimt Saud in princ Salman Bin Abdulaziz Bin Salman, tako da so pridržani samovoljno in brez možnosti stikov; ker so aretacije teh in drugih političnih aktivistov del strogega zatiranja oporečnikov savdskih oblasti, kar vključuje umor novinarja Džamala Hašodžija na savdskem konzulatu v Istanbulu leta 2018, za katerega še vedno ni nihče ustrezno odgovarjal;

| J. | ker po navedbah posebnega poročevalca OZN za usmrtitve, izvršene po zunajsodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, savdske oblasti izvajajo zlorabe z uporabo tehnologije za elektronski nadzor; ker je Savdska Arabija ena od petih držav, ki izvede največ usmrtitev na svetu; |
| --- | --- |

J.

ker po navedbah posebnega poročevalca OZN za usmrtitve, izvršene po zunajsodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, savdske oblasti izvajajo zlorabe z uporabo tehnologije za elektronski nadzor; ker je Savdska Arabija ena od petih držav, ki izvede največ usmrtitev na svetu;

| K. | ker ima Kraljevina Savdska Arabija eno najnižjih ravni ratifikacij temeljnih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah in ker ni ratificirala glavnih instrumentov za zaščito pred samovoljnim pridržanjem in pridržanjem migrantov, vključno z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, opcijski protokolom h konvenciji proti mučenju (ki določa nacionalne mehanizme preprečevanja in obiske za spremljanje pridržanja), konvencijo o delavcih migrantih, konvencijo o beguncih in konvencijo o apatridnosti; |
| --- | --- |

K.

ker ima Kraljevina Savdska Arabija eno najnižjih ravni ratifikacij temeljnih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah in ker ni ratificirala glavnih instrumentov za zaščito pred samovoljnim pridržanjem in pridržanjem migrantov, vključno z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, opcijski protokolom h konvenciji proti mučenju (ki določa nacionalne mehanizme preprečevanja in obiske za spremljanje pridržanja), konvencijo o delavcih migrantih, konvencijo o beguncih in konvencijo o apatridnosti;

| L. | ker je visoki predstavnik Josep Borrell na srečanju z zunanjim ministrom Savdske Arabije Fajsalom Bin Farhanom Al Saudom 29. septembra 2020 v Bruslju ponovil, da namerava EU okrepiti dialog o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

L.

ker je visoki predstavnik Josep Borrell na srečanju z zunanjim ministrom Savdske Arabije Fajsalom Bin Farhanom Al Saudom 29. septembra 2020 v Bruslju ponovil, da namerava EU okrepiti dialog o človekovih pravicah;

| 1. | ostro obsoja slabo ravnanje z etiopskimi migranti in kršitve njihovih človekovih pravic, zlasti v centrih za pridržanje v Savdski Arabiji; poziva savdske oblasti, naj nemudoma izpustijo vse zapornike, pri čemer naj dajo prednost tistim, ki so v najranljivejšem položaju, vključno z ženskami in otroki; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva savdske oblasti, naj zagotovijo, da bo vsaka oseba, ki vstopa v Savdsko Arabijo iz Jemna, lahko to varno storila in bo premeščena v ustrezen sprejemni center, ki bo izpolnjeval mednarodne standarde v zvezi s hrano, zdravniškimi in zdravstvenimi storitvami, sanitarnimi objekti, osebno higieno, okni in svetlobo, oblačili, površino, temperaturo, prezračevanjem in vadbo na prostem, pa tudi vse potrebne previdnostne ukrepe za omejitev prenosa COVID-19, tuberkuloze in drugih bolezni; poziva k poskusom iskanja alternativ pridržanju migrantov in beguncev brez odvzema prostosti ter v tem smislu zavrača vsakršno nečloveško ali ponižujoče ravnanje z migranti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Savdsko Arabijo, naj nemudoma preneha mučenje in drugo grdo ravnanje v pridržanju ter zagotovi ustrezno duševno in telesno oskrbo za vse, zlasti za žrtve posilstva; opozarja, da je odbor OZN za pravice otrok pojasnil, da se otroci nikoli ne smejo pridržati zaradi priseljevanja, pridržanja pa ni mogoče nikoli upravičiti z največjo koristjo otroka; poziva savdske oblasti, naj nemudoma izpustijo otroke in njihove družinske člane ter zagotovijo varne alternative pridržanju brez odvzema prostosti, do katerih bodo lahko imele humanitarne agencije reden dostop; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva savdske oblasti, naj zagotovijo neodvisno in nepristransko preiskavo vseh domnevnih kršitev človekovih pravic, tudi primerov streljanja na migrante na meji in nezakonitih ubojev, mučenja in drugega slabega ravnanja med pridržanjem, ter zagotovijo, da bodo vsi storilci odgovarjali zanje na poštenem sojenju, ki bo izpolnjevalo mednarodne standarde in ne bo uporabljalo smrtne kazni ali telesnega kaznovanja, zagotovijo pa naj tudi ustrezno duševno in telesno oskrbo vsem, ki trpijo v grozljivih razmerah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | spodbuja savdske oblasti, naj neodvisnim mednarodnim opazovalcem, vključno s posebnim predstavnikom EU za človekove pravice, takoj dovolijo vstop v državo, da bodo lahko redno spremljali razmere v zaporih in centrih za pridržanje, neodvisno preiskovali domnevne primere mučenja in sumljivih smrti v priporu ter zasebno in redno obiskovali zapornike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja poziv visoke komisarke OZN za človekove pravice, naj izpustijo vse, ki so zaprti brez zadostne pravne podlage, zagotovijo ustrezen dostop do zdravstvenega varstva in ustvarijo pogoje za ustrezno izvajanje ukrepov za blažitev posledic pandemije, vključno z omejevanjem socialnih stikov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | savdske oblasti znova opominja na njihove mednarodne zaveze v okviru Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah in Konvencije OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | se zaveda, da se lahko savdsko gospodarstvo za del svojega bogastva zahvali približno 13 milijonom tujih delavcev in migrantov v državi, zato ugotavlja, da bi moral proces modernizacije, ki poteka v državi, vključevati prenovo politik trga dela in priseljevanja, da bodo tuji delavci uživali ustrezne delovne pogoje in da bi preprečili njihovo stigmatizacijo in izkoriščanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva savdsko vlado, naj sodeluje z Mednarodno organizacijo dela za popolno odpravo sistema sponzorstva (t. i. sistema kafala) in uvede ustrezna pravna jamstva za vse delavce migrante v državi, tudi s strukturnimi inšpekcijami njihovih delovnih pogojev; je zaskrbljen zaradi posebno škodljivega učinka, ki ga ima sistemska diskriminacija migrantk, zlasti delavk migrantk v gospodinjstvu, ki so bolj izpostavljene fizičnim zlorabam, izjemno dolgemu delovnemu času in omejevanju prostega gibanja, ter so pogosto žrtev tega, da njihov delodajalec odloča o tem, ali lahko zamenjajo službo ali zapustijo državo; poziva savdsko vlado, naj ratificira temeljni konvenciji Mednarodne organizacije dela o sindikalni svobodi in varstvu sindikalnih pravic (št. 87) in uporabi načel o pravicah organiziranja in kolektivnega dogovarjanja (št. 98); |
| --- | --- |

9.

| 10. | zahteva jamstvo, da ne bo množičnega vračanja in da bodo prošnje za azil obravnavane za vsak primer posebej; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva etiopsko vlado, naj čim prej omogoči prostovoljno, varno in dostojanstveno repatriacijo vseh etiopskih migrantov, tudi s sodelovanjem z Mednarodno organizacijo za migracije, in pri tem prednost da ženskam, otrokom in ranljivim osebam; zahteva, da se vsem pridržanim etiopskim državljanom v Savdski Arabiji nudi konzularna pomoč in omogočijo obiski, etiopsko vlado pa spodbuja, naj pravočasno in učinkovito odgovori na prošnje za pomoč; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno izraža podporo globalnemu dogovoru OZN o varnih, urejenih in zakonitih migracijah, saj spodbuja standarde, ki omogočajo državam gostiteljicam, da bolje zaščitijo temeljne pravice ranljivih skupin, kot so etiopski ekonomski migranti, ki so obtičali v Savdski Arabiji in Jemnu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da imata Savdska Arabija in Etiopija skupni interes za vzpostavitev mehanizma za sodelovanje na področju mobilnosti, ki naj bi olajšal dopolnjevanje njunih trgov dela, in opozarja, da globalni dogovor OZN o varnih, urejenih in zakonitih migracijah vsebuje nasvete in smernice za izgradnjo zmogljivosti na tem področju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je zaskrbljen zaradi vse večjega zatiranja zagovornikov človekovih pravic v Savdski Arabiji ter skrajno nepravičnih sojenj migrantom in pripadnikom šiitske manjšine v državi; je seznanjen z nedavno napovedjo, da bo bičanje kot obliko kazni nadomestila zaporna kazen; spodbuja savdsko vlado, na uvede takojšnji moratorij na smrtno kazen in vse oblike telesnega kaznovanja, vključno z amputacijo in bičanjem, z namenom, da bi jih popolnoma odpravili; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj Savdsko Arabijo pozovejo k takojšnji izpustitvi vseh, ki so bil neupravičeno pridržani zaradi uveljavljanja svojih temeljnih pravic, vključno z zagovorniki pravic žensk, političnimi aktivisti in drugimi; je zaskrbljen zaradi stanja neupravičeno pridržanega prejemnika nagrade Saharova za leto 2015 Raifa Badavija, ki naj bi bil tarča poskusa umora v zaporu, ter zahteva njegovo takojšnjo in brezpogojno izpustitev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva savdsko kraljevino, naj se vzdrži vsake sistemske diskriminacije žensk, migrantov, tudi migrantk, in manjšin, tudi verskih; obžaluje, da kljub dobrodošlim reformam pravic žensk od leta 2019 ostajajo v veljavi zakoni, ki diskriminirajo ženske, tudi glede njihovega osebnega statusa, in da še niso v celoti odpravili sistema moškega skrbništva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva savdske oblasti, naj brezpogojno izpustijo vse zagovornike pravic žensk, zlasti aktivistke gibanja, da se ženskam dovoli vožnja avta, Ludžajn Al Hatlul, Fahad Albutajri, Samar Badavi, Nasimo Al Sada, Nuf Abdulaziz in Mayo Al Zahrani, ter umaknejo vse obtožbe proti njim in Iman Al Nafdžan, Azizi Al Jusef, Amal Al Harbi, Rukuji Al Mharb, Šadan Al Aneji, Abir Namankni in Hatun Al Fasi; odločno obsoja vse oblike mučenja, spolne zlorabe in drugih oblik slabega ravnanja, ki jih doživljajo; zahteva nepristransko preiskavo kršitev njihovih človekovih pravic in naj vsem storilcem sodijo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva savdsko vlado, naj spremeni člen 39 temeljnega zakona iz leta 1992 in zakon o boju proti kibernetski kriminaliteti, da bi zagotovila svobodo tiska in izražanja na spletu in zunaj njega; poziva savdsko vlado, naj spremeni zakon o združenjih, da bo v skladu z mednarodnim pravom in bo omogočal ustanovitev in delovanje neodvisnih organizacij za človekove pravice; |
| --- | --- |

18.

| 19. | spodbuja savdske oblasti, naj posebnemu poročevalcu OZN za človekove pravice migrantov in posebnemu poročevalcu OZN za položaj zagovornikov človekovih pravic omogoči neoviran vstop v državo v skladu z njunimi pooblastili; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva delegacijo EU in diplomatske misije držav članic EU v Savdski Arabiji, naj nujno zahtevajo dovoljenje za obisk centrov za pridržanje migrantov; vztraja, da mora biti v osredju zunanje politike EU spodbujanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj v sodelovanju s posebnim predstavnikom EU za človekove začnejo razvijati skupni pristop za učinkovito izvajanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic v Savdski Arabiji; v tem smislu poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj pred začetkom dialoga o človekovih pravicah s Savdsko Arabijo opredeli merila in praktične cilje dialoga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva savdske oblasti, naj ratificirajo Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, umaknejo pridržke do Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), ratificirajo izbirni protokol h Mednarodni konvenciji o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin, Opcijski protokol h Konvenciji proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, Ženevsko konvencijo iz leta 1951 in Konvencijo o statusu oseb brez državljanstva; poziva savdske oblasti, naj izdajo stalno povabilo za obisk predstavnikom vseh posebnih postopkov Sveta OZN za človekove pravice; poziva k imenovanju posebnega poročevalca OZN za Savdsko Arabijo v skladu z drugimi posebnimi postopki, ki se uporabljajo za najhujše kršitve človekovih pravic po vsem svetu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponavlja svoj poziv k zaustavitvi izvoza tehnologij za nadzor in druge opreme, ki lahko pripomore k notranjemu zatiranju, v Savdsko Arabijo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno poziva Svet, da kot odločitev v zvezi s strateškimi interesi EU in cilji iz člena 22(1) PEU sprejme mehanizem sankcij EU za kršitelje človekovih pravic in zagotovi, da se takoj po njegovem sprejetju v vsej EU uvedejo ciljno usmerjene sankcije za vse, ki so odgovorni za umor novinarja Džamala Hašodžija; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva predsednika Evropskega sveta ministrov, predsednico Evropske komisije in države članice, naj zmanjšajo institucionalna in diplomatska predstavništva EU na prihodnjem srečanju voditeljev skupine G20, da ne bi priznali legitimnost nekaznovanja kršitev človekovih pravic in potekajočih nezakonitih in samovoljnih pridržanj v državi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, generalnemu sekretarju OZN, visokemu komisarju OZN za človekove pravice, vladi Etiopije, njegovemu veličanstvu kralju Salmanu bin Abdulazizu Al Saudu, prestolonasledniku Mohamedu Bin Salmanu Al Saudu, vladi Kraljevine Savdske Arabije in generalnemu sekretarju Centra za nacionalni dialog Kraljevine Savdske Arabije; poziva, naj se ta resolucija prevede v arabščino. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  UL C 378, 9.11.2017, str. 64.

(2)  UL C 310, 25.8.2016, str. 29.

(3)  UL C 349, 17.10.2017, str. 34.

(4)  UL C 76, 9.3.2020, str. 142.

(5)  UL C 345, 16.10.2020, str. 67.

(6)  UL C 35, 31.1.2018, str. 142.

(7)  UL C 356, 4.10.2018, str. 104.

(8)  UL C 11, 13.1.2020, str. 44.

(9)  UL C 41, 6.2.2020, str. 41.

(10)  UL C 298, 23.8.2018, str. 39.

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/63

---

P9_TA(2020)0264

Pravna država in temeljne pravice v Bolgariji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o pravni državi in temeljnih pravicah v Bolgariji (2020/2793(RSP))

(2021/C 395/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3, 4, 6, 7, 9 in 10 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3, 4, 6, 7, 9 in 10 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Odločbe Komisije z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Bolgarije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu (1), ustreznih letnih poročil za obdobje 2007–2019 in poročila Komisije z dne 22. oktobra 2019 o napredku Bolgarije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje (COM(2019)0498), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Komisije z dne 13. decembra 2006 o vzpostavitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje napredka Bolgarije pri izpolnjevanju posebej določenih meril na področjih reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu (1), ustreznih letnih poročil za obdobje 2007–2019 in poročila Komisije z dne 22. oktobra 2019 o napredku Bolgarije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje (COM(2019)0498),

| — | ob upoštevanju priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra za Bolgarijo, objavljenih 20. maja 2020 (COM(2020)0502), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra za Bolgarijo, objavljenih 20. maja 2020 (COM(2020)0502),

| — | ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 5. novembra 2009 v zadevi Kolevi proti Bolgariji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 5. novembra 2009 v zadevi Kolevi proti Bolgariji (2),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Komisije o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Komisije o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2019,

| — | ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 1. julija 2014 v zadevi Dimitrov in drugi proti Bolgariji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 1. julija 2014 v zadevi Dimitrov in drugi proti Bolgariji (3),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega urada za boj proti goljufijam za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega urada za boj proti goljufijam za leto 2019,

| — | ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 9. decembra 2019 o osnutku sprememb bolgarskega zakonika o kazenskem postopku in zakona o pravosodnem sistemu v zvezi s preiskavami proti najvišjim sodnikom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 9. decembra 2019 o osnutku sprememb bolgarskega zakonika o kazenskem postopku in zakona o pravosodnem sistemu v zvezi s preiskavami proti najvišjim sodnikom,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 06/2019 z naslovom Boj proti goljufijam pri porabi EU za kohezijo: organi upravljanja morajo okrepiti odkrivanje, odzivanje in usklajevanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 06/2019 z naslovom Boj proti goljufijam pri porabi EU za kohezijo: organi upravljanja morajo okrepiti odkrivanje, odzivanje in usklajevanje,

| — | ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 9. oktobra 2017 o bolgarskem zakonu o pravosodnem sistemu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 9. oktobra 2017 o bolgarskem zakonu o pravosodnem sistemu,

| — | ob upoštevanju skupnega mnenja Beneške komisije in Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) z dne 19. junija 2017 o spremembah bolgarskega volilnega zakonika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega mnenja Beneške komisije in Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) z dne 19. junija 2017 o spremembah bolgarskega volilnega zakonika,

| — | ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 23. oktobra 2015 o osnutku zakona za spremembo in dopolnitev ustave (na področju pravosodja) Republike Bolgarije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 23. oktobra 2015 o osnutku zakona za spremembo in dopolnitev ustave (na področju pravosodja) Republike Bolgarije,

| — | ob upoštevanju sklepa Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 3. septembra 2020 o izvrševanju sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevah S. Z. proti Bolgariji in Kolevi proti Bolgariji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 3. septembra 2020 o izvrševanju sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevah S. Z. proti Bolgariji in Kolevi proti Bolgariji,

| — | ob upoštevanju letnega poročila za leto 2020, ki so ga partnerske organizacije predložile platformi Sveta Evrope za promocijo zaščite novinarstva in varnosti novinarjev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila za leto 2020, ki so ga partnerske organizacije predložile platformi Sveta Evrope za promocijo zaščite novinarstva in varnosti novinarjev,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 2296 (2019) z dne 27. junija 2019 o dialogu z Bolgarijo po koncu spremljanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope št. 2296 (2019) z dne 27. junija 2019 o dialogu z Bolgarijo po koncu spremljanja,

| — | ob upoštevanju ukrepanja Sveta Evrope zoper gospodarski kriminal in korupcijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ukrepanja Sveta Evrope zoper gospodarski kriminal in korupcijo,

| — | ob upoštevanju drugega poročila o skladnosti z dne 6. decembra 2019 o Bolgariji, ki ga je pripravila Skupina držav proti korupciji v okviru Sveta Evrope (GRECO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega poročila o skladnosti z dne 6. decembra 2019 o Bolgariji, ki ga je pripravila Skupina držav proti korupciji v okviru Sveta Evrope (GRECO),

| — | ob upoštevanju izjave komisarke Sveta Evrope za človekove pravice z dne 3. septembra 2020 o policijskem nasilju nad novinarji v Bolgariji in njenega poročila po obisku v Bolgariji med 25. in 29. novembrom 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarke Sveta Evrope za človekove pravice z dne 3. septembra 2020 o policijskem nasilju nad novinarji v Bolgariji in njenega poročila po obisku v Bolgariji med 25. in 29. novembrom 2019,

| — | ob upoštevanju izjave predstavnika OVSE za svobodo medijev z dne 18. marca 2020 o brutalnem napadu na bolgarskega novinarja Slavija Angelova, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnika OVSE za svobodo medijev z dne 18. marca 2020 o brutalnem napadu na bolgarskega novinarja Slavija Angelova,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika konference mednarodnih nevladnih organizacij pri Svetu Evrope z dne 9. julija 2020 o predlaganih spremembah bolgarskega zakona o nepridobitnih pravnih osebah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika konference mednarodnih nevladnih organizacij pri Svetu Evrope z dne 9. julija 2020 o predlaganih spremembah bolgarskega zakona o nepridobitnih pravnih osebah,

| — | ob upoštevanju skupne izjave posebnih poročevalcev OZN o rasizmu in vprašanjih manjšin z dne 13. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave posebnih poročevalcev OZN o rasizmu in vprašanjih manjšin z dne 13. maja 2020,

| — | ob upoštevanju izjave posebne poročevalke OZN o nasilju nad ženskami, vzrokih zanj in njegovih posledicah z dne 21. oktobra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebne poročevalke OZN o nasilju nad ženskami, vzrokih zanj in njegovih posledicah z dne 21. oktobra 2019,

| — | ob upoštevanju nedavnih sklepnih ugotovitev organa OZN za spremljanje pogodb o Bolgariji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnih sklepnih ugotovitev organa OZN za spremljanje pogodb o Bolgariji,

| — | ob upoštevanju predloga za novo ustavo Republike Bolgarije, predloženega 17. avgusta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga za novo ustavo Republike Bolgarije, predloženega 17. avgusta 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2018 o pluralnosti in svobodi medijev v Evropski uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. maja 2018 o pluralnosti in svobodi medijev v Evropski uniji (4),

| — | ob upoštevanju svoje razprave z dne 5. oktobra 2020 o pravni državi in temeljnih pravicah v Bolgariji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje razprave z dne 5. oktobra 2020 o pravni državi in temeljnih pravicah v Bolgariji,

| — | ob upoštevanju razprave v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve z dne 10. septembra 2020 o stanju mehanizma za sodelovanje in preverjanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve z dne 10. septembra 2020 o stanju mehanizma za sodelovanje in preverjanje,

| — | ob upoštevanju izmenjav mnenj, ki jih je izvedla skupina za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic, odkar jo je 5. septembra 2019 ustanovil Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, zlasti izmenjave mnenj o razmerah v Bolgariji, ki je potekala 28. avgusta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjav mnenj, ki jih je izvedla skupina za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic, odkar jo je 5. septembra 2019 ustanovil Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, zlasti izmenjave mnenj o razmerah v Bolgariji, ki je potekala 28. avgusta 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Poročilo o stanju pravne države za leto 2020: stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580) in spremnega dokumenta z naslovom Poglavje o pravni državi v Bolgariji (SWD(2020)0301), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Poročilo o stanju pravne države za leto 2020: stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580) in spremnega dokumenta z naslovom Poglavje o pravni državi v Bolgariji (SWD(2020)0301),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, in ker so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških (člen 2 PEU); |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, in ker so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških (člen 2 PEU);

| B. | ker morajo biti za Unijo in njene države članice načelo pravne države, spoštovanje demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter vrednot in načel, določenih v pogodbah EU in mednarodnih instrumentih s področja človekovih pravic, obveze, ki jih je treba upoštevati; |
| --- | --- |

B.

ker morajo biti za Unijo in njene države članice načelo pravne države, spoštovanje demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin ter vrednot in načel, določenih v pogodbah EU in mednarodnih instrumentih s področja človekovih pravic, obveze, ki jih je treba upoštevati;

| C. | ker člen 6(3) PEU potrjuje, da so temeljne pravice, kakor jih zagotavlja EKČP ter kakor izhajajo iz skupnega ustavnega izročila držav članic, splošna načela prava Unije; |
| --- | --- |

C.

ker člen 6(3) PEU potrjuje, da so temeljne pravice, kakor jih zagotavlja EKČP ter kakor izhajajo iz skupnega ustavnega izročila držav članic, splošna načela prava Unije;

| D. | ker so Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in načela, določena v njej, del primarne zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

D.

ker so Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in načela, določena v njej, del primarne zakonodaje Unije;

| E. | ker so svoboda izražanja ter svoboda in pluralnost medijev določene v členu 11 Listine EU o temeljnih pravicah in členu 10 EKČP; |
| --- | --- |

E.

ker so svoboda izražanja ter svoboda in pluralnost medijev določene v členu 11 Listine EU o temeljnih pravicah in členu 10 EKČP;

| F. | ker je neodvisnost sodstva bistvena zahteva v okviru demokratičnega načela delitve oblasti ter je določena v členu 19(1) PEU, členu 47 Listine EU o temeljnih pravicah in členu 6 EKČP; |
| --- | --- |

F.

ker je neodvisnost sodstva bistvena zahteva v okviru demokratičnega načela delitve oblasti ter je določena v členu 19(1) PEU, členu 47 Listine EU o temeljnih pravicah in členu 6 EKČP;

| G. | ker Unija deluje na podlagi domneve o medsebojnem zaupanju, da države članice spoštujejo demokracijo, načelo pravne države in temeljne pravice, kot je zapisano v EKČP in Listini EU o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

G.

ker Unija deluje na podlagi domneve o medsebojnem zaupanju, da države članice spoštujejo demokracijo, načelo pravne države in temeljne pravice, kot je zapisano v EKČP in Listini EU o temeljnih pravicah;

| H. | ker je pravna država ena od skupnih vrednot, na katerih temelji Unija, in osnovni pogoj za učinkovito delovanje celotne Unije ter ker je Komisija skupaj s Parlamentom in Svetom na podlagi Pogodb odgovorna za zagotavljanje spoštovanja pravne države kot temeljne vrednote Unije ter prava, vrednot in načel Unije; |
| --- | --- |

H.

ker je pravna država ena od skupnih vrednot, na katerih temelji Unija, in osnovni pogoj za učinkovito delovanje celotne Unije ter ker je Komisija skupaj s Parlamentom in Svetom na podlagi Pogodb odgovorna za zagotavljanje spoštovanja pravne države kot temeljne vrednote Unije ter prava, vrednot in načel Unije;

| I. | ker dejstvo, da ena država članica sistematično zavrača spoštovanje temeljnih vrednot Evropske unije in Pogodb, h katerim je prostovoljno pristopila, vpliva na Unijo kot celoto in jo ogroža; ker bi neodzivanje na tovrstne razmere zmanjšalo verodostojnost Unije; |
| --- | --- |

I.

ker dejstvo, da ena država članica sistematično zavrača spoštovanje temeljnih vrednot Evropske unije in Pogodb, h katerim je prostovoljno pristopila, vpliva na Unijo kot celoto in jo ogroža; ker bi neodzivanje na tovrstne razmere zmanjšalo verodostojnost Unije;

| J. | ker sta Beneška komisija in OVSE/ODIHR ugotovila, da bolgarski volilni zakonik ovira jezikovno raznolikost in volilne pravice državljanov, ki živijo v tujini (5); |
| --- | --- |

J.

ker sta Beneška komisija in OVSE/ODIHR ugotovila, da bolgarski volilni zakonik ovira jezikovno raznolikost in volilne pravice državljanov, ki živijo v tujini (5);

| K. | ker se je v zadnjih letih poročalo o več incidentih v zvezi z uporabo sovražnega govora zoper manjšine, tudi s strani vladnih ministrov; ker se poslanska imuniteta sistematično uporablja za ščitenje poslancev bolgarske narodne skupščine pred prevzemom odgovornosti za sovražni govor (6); |
| --- | --- |

K.

ker se je v zadnjih letih poročalo o več incidentih v zvezi z uporabo sovražnega govora zoper manjšine, tudi s strani vladnih ministrov; ker se poslanska imuniteta sistematično uporablja za ščitenje poslancev bolgarske narodne skupščine pred prevzemom odgovornosti za sovražni govor (6);

| L. | ker se v zadnjih letih povečuje število poročil o zlorabi sredstev Unije v Bolgariji in bi bilo treba primere zlorabe temeljito preiskati; ker so bolgarski državljani v zadnjih mesecih priča številnim obtožbam zaradi suma korupcije na visoki ravni, pri čemer naj bi bil v nekatere primere korupcije neposredno vpleten tudi predsednik vlade; ker so mednarodni mediji v zadnjih mesecih večkrat poročali, da v Bolgariji morda obstajajo povezave med kriminalnimi združbami in javnimi organi; |
| --- | --- |

L.

ker se v zadnjih letih povečuje število poročil o zlorabi sredstev Unije v Bolgariji in bi bilo treba primere zlorabe temeljito preiskati; ker so bolgarski državljani v zadnjih mesecih priča številnim obtožbam zaradi suma korupcije na visoki ravni, pri čemer naj bi bil v nekatere primere korupcije neposredno vpleten tudi predsednik vlade; ker so mednarodni mediji v zadnjih mesecih večkrat poročali, da v Bolgariji morda obstajajo povezave med kriminalnimi združbami in javnimi organi;

| M. | ker je tožilstvo vložilo obtožnico proti nekdanjemu ministru za okolje in vodo, nekdanjemu namestniku ministra za okolje in vodo ter nekdanjemu namestniku ministra za gospodarstvo, ki jih je vlada vse takoj razrešila; |
| --- | --- |

M.

ker je tožilstvo vložilo obtožnico proti nekdanjemu ministru za okolje in vodo, nekdanjemu namestniku ministra za okolje in vodo ter nekdanjemu namestniku ministra za gospodarstvo, ki jih je vlada vse takoj razrešila;

| N. | ker so ta razkrijta privedla do množičnih demonstracij in protestov civilne družbe, ki neprekinjeno potekajo več kot tri mesece ter na katerih Bolgari zahtevajo pravičnost, spoštovanje pravne države in neodvisno sodstvo ter protestirajo proti spodkopavanju demokracije in vsesplošni korupciji; ker protestniki med drugim zahtevajo odstop vlade in generalnega tožilca ter takojšnje parlamentarne volitve; ker naj bi organi pregona na teh protestih uporabili nesorazmerno nasilje; |
| --- | --- |

N.

ker so ta razkrijta privedla do množičnih demonstracij in protestov civilne družbe, ki neprekinjeno potekajo več kot tri mesece ter na katerih Bolgari zahtevajo pravičnost, spoštovanje pravne države in neodvisno sodstvo ter protestirajo proti spodkopavanju demokracije in vsesplošni korupciji; ker protestniki med drugim zahtevajo odstop vlade in generalnega tožilca ter takojšnje parlamentarne volitve; ker naj bi organi pregona na teh protestih uporabili nesorazmerno nasilje;

| O. | ker je pravica do protesta temeljna pravica, za katero ne morejo veljati splošni in absolutni ukrepi prepovedi ali nadzora in ki se lahko omeji le z zakonitimi, sorazmernimi in potrebnimi policijskimi ukrepi ter v izjemnih okoliščinah; ker noben protest ne bi smel biti obravnavan kot nezaščiten s to pravico; ker morajo organi kazenskega pregona omogočiti prostovoljni razhod brez uporabe sile; ker je svoboda zbiranja tesno povezana s svobodo izražanja, ki vsakomur zagotavlja pravico do svobodnega izražanja, kar vključuje svobodo mnenja ter sprejemanja in širjenja informacij in idej brez vmešavanja javnih organov in ne glede na državne meje; |
| --- | --- |

O.

ker je pravica do protesta temeljna pravica, za katero ne morejo veljati splošni in absolutni ukrepi prepovedi ali nadzora in ki se lahko omeji le z zakonitimi, sorazmernimi in potrebnimi policijskimi ukrepi ter v izjemnih okoliščinah; ker noben protest ne bi smel biti obravnavan kot nezaščiten s to pravico; ker morajo organi kazenskega pregona omogočiti prostovoljni razhod brez uporabe sile; ker je svoboda zbiranja tesno povezana s svobodo izražanja, ki vsakomur zagotavlja pravico do svobodnega izražanja, kar vključuje svobodo mnenja ter sprejemanja in širjenja informacij in idej brez vmešavanja javnih organov in ne glede na državne meje;

| P. | ker so 15. julija 2020 odstopili minister za notranje zadeve, minister za finance, minister za gospodarstvo in minister za turizem, 26. avgusta 2020 pa minister za pravosodje; |
| --- | --- |

P.

ker so 15. julija 2020 odstopili minister za notranje zadeve, minister za finance, minister za gospodarstvo in minister za turizem, 26. avgusta 2020 pa minister za pravosodje;

| Q. | ker je predsednik vlade naznanil, da bo odstopil v trenutku, ko bo narodna skupščina sklenila organizirati volitve v veliko narodno skupščino (7); |
| --- | --- |

Q.

ker je predsednik vlade naznanil, da bo odstopil v trenutku, ko bo narodna skupščina sklenila organizirati volitve v veliko narodno skupščino (7);

| R. | ker v zvezi z bojem proti korupciji v Bolgariji še vedno obstajajo resni pomisleki; ker bi to lahko ogrozilo zaupanje državljanov v javne institucije; |
| --- | --- |

R.

ker v zvezi z bojem proti korupciji v Bolgariji še vedno obstajajo resni pomisleki; ker bi to lahko ogrozilo zaupanje državljanov v javne institucije;

| S. | ker po podatkih iz posebne raziskave Eurobarometer o odnosu državljanov EU do korupcije, ki je bila objavljena junija 2020, 80 % anketiranih Bolgarov meni, da je korupcija v njihovi državi močno razširjena, 51 % pa jih meni, da se je korupcija v zadnjih treh letih povečala; |
| --- | --- |

S.

ker po podatkih iz posebne raziskave Eurobarometer o odnosu državljanov EU do korupcije, ki je bila objavljena junija 2020, 80 % anketiranih Bolgarov meni, da je korupcija v njihovi državi močno razširjena, 51 % pa jih meni, da se je korupcija v zadnjih treh letih povečala;

| T. | ker je Bolgarija glede na indeks vladavine prava v okviru projekta World Justice Project za leto 2020 uvrščena na 53. mesto od 128 držav, na ravni Unije pa zaseda predzadnje mesto; ker je Bolgarija glede na indeks zaznave korupcije organizacije Transparency International za leto 2019, ki je bil objavljen v začetku tega leta, v svetovnem merilu uvrščena najnižje med državami Unije, tj. na 74. mesto; |
| --- | --- |

T.

ker je Bolgarija glede na indeks vladavine prava v okviru projekta World Justice Project za leto 2020 uvrščena na 53. mesto od 128 držav, na ravni Unije pa zaseda predzadnje mesto; ker je Bolgarija glede na indeks zaznave korupcije organizacije Transparency International za leto 2019, ki je bil objavljen v začetku tega leta, v svetovnem merilu uvrščena najnižje med državami Unije, tj. na 74. mesto;

| U. | ker imajo živahna civilna družba in pluralistični mediji ključno vlogo pri spodbujanju odprte in pluralistične družbe ter sodelovanju javnosti v demokratičnem procesu in krepitvi odgovornosti vlad; ker se v Bolgariji razmere na področju svobode medijev poslabšujejo, kar dokazuje uvrstitev države v poročilih, ki jih je objavila organizacija Novinarji brez meja; ker je glede na svetovni indeks svobode tiska za leto 2020, ki je bil objavljen konec aprila 2020, Bolgarija v svetovnem merilu uvrščena na 111. mesto, med državami članicami EU pa že tretje leto zapored zaseda zadnje mesto; ker platforma Sveta Evrope za promocijo zaščite novinarstva in varnosti novinarjev vsebuje tri opozorila prve stopnje o hudih in škodljivih kršitvah svobode medijev, na katera se bolgarski organi še vedno niso odzvali; izraža zaskrbljenost zaradi vpliva tretjih držav na medije, kar je del obsežnejše strategije za širjenje propagande proti EU in dezinformacij; |
| --- | --- |

U.

ker imajo živahna civilna družba in pluralistični mediji ključno vlogo pri spodbujanju odprte in pluralistične družbe ter sodelovanju javnosti v demokratičnem procesu in krepitvi odgovornosti vlad; ker se v Bolgariji razmere na področju svobode medijev poslabšujejo, kar dokazuje uvrstitev države v poročilih, ki jih je objavila organizacija Novinarji brez meja; ker je glede na svetovni indeks svobode tiska za leto 2020, ki je bil objavljen konec aprila 2020, Bolgarija v svetovnem merilu uvrščena na 111. mesto, med državami članicami EU pa že tretje leto zapored zaseda zadnje mesto; ker platforma Sveta Evrope za promocijo zaščite novinarstva in varnosti novinarjev vsebuje tri opozorila prve stopnje o hudih in škodljivih kršitvah svobode medijev, na katera se bolgarski organi še vedno niso odzvali; izraža zaskrbljenost zaradi vpliva tretjih držav na medije, kar je del obsežnejše strategije za širjenje propagande proti EU in dezinformacij;

| V. | ker je v Bolgariji še vedno veliko institucionalnih pomanjkljivosti, zlasti kar zadeva neodvisnost sodstva, ki jih je Komisija v zadnjih letih priznala v svojih poročilih v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje; ker je Komisija v zadnjem poročilu v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje, objavljenem 22. oktobra 2019, ugotovila, da je napredek, ki ga je Bolgarija dosegla v okviru tega mehanizma, zadosten za izpolnitev njenih obveznosti, ki jih je prevzela ob pristopu k Uniji, in zato predlagala ukinitev nadzornega mehanizma; ker mora Komisija po upoštevanju ugotovitev Parlamenta in Sveta še vedno sprejeti končno odločitev o ukinitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje; ker je predsednik Sassoli v svojem dopisu podprl ukinitev mehanizma za sodelovanje in preverjanje, hkrati pa poudaril, da je treba izvajati in izvrševati obveznosti in reforme, ter opozoril na stanje na področju neodvisnosti sodstva, korupcije in svobode medijev; |
| --- | --- |

V.

ker je v Bolgariji še vedno veliko institucionalnih pomanjkljivosti, zlasti kar zadeva neodvisnost sodstva, ki jih je Komisija v zadnjih letih priznala v svojih poročilih v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje; ker je Komisija v zadnjem poročilu v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje, objavljenem 22. oktobra 2019, ugotovila, da je napredek, ki ga je Bolgarija dosegla v okviru tega mehanizma, zadosten za izpolnitev njenih obveznosti, ki jih je prevzela ob pristopu k Uniji, in zato predlagala ukinitev nadzornega mehanizma; ker mora Komisija po upoštevanju ugotovitev Parlamenta in Sveta še vedno sprejeti končno odločitev o ukinitvi mehanizma za sodelovanje in preverjanje; ker je predsednik Sassoli v svojem dopisu podprl ukinitev mehanizma za sodelovanje in preverjanje, hkrati pa poudaril, da je treba izvajati in izvrševati obveznosti in reforme, ter opozoril na stanje na področju neodvisnosti sodstva, korupcije in svobode medijev;

| W. | ker bi moral novi celoviti mehanizem za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, kot ga zagovarja Parlament, z letnim ciklom spremljanja, ki bi se enako uporabljal za vse države članice, zajemati vse vrednote iz člena 2 PEU ter v končni fazi nadomestiti mehanizem za sodelovanje in preverjanje za Romunijo in Bolgarijo; |
| --- | --- |

W.

ker bi moral novi celoviti mehanizem za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, kot ga zagovarja Parlament, z letnim ciklom spremljanja, ki bi se enako uporabljal za vse države članice, zajemati vse vrednote iz člena 2 PEU ter v končni fazi nadomestiti mehanizem za sodelovanje in preverjanje za Romunijo in Bolgarijo;

| X. | ker se v nedavno objavljenem poročilu o stanju pravne države za leto 2020 priznava, da so v Bolgariji še vedno težave v zvezi z neodvisnostjo sistema pregona v razmerju do izvršne veje oblasti, in se opozarja, da ni bil dokončan učinkovit sistem odgovornosti za generalnega državnega tožilca; ker poročilo omenja tudi pomisleke glede učinkovitosti preiskav, pregona in sojenja v primerih korupcije v Bolgariji; ker je v poročilu na področju svobode medijev izpostavljenih več pomislekov, od učinkovitosti nacionalnih medijskih organov v Bolgariji do pomanjkanja preglednosti lastništva medijev ter groženj novinarjem in napadov nanje; |
| --- | --- |

X.

ker se v nedavno objavljenem poročilu o stanju pravne države za leto 2020 priznava, da so v Bolgariji še vedno težave v zvezi z neodvisnostjo sistema pregona v razmerju do izvršne veje oblasti, in se opozarja, da ni bil dokončan učinkovit sistem odgovornosti za generalnega državnega tožilca; ker poročilo omenja tudi pomisleke glede učinkovitosti preiskav, pregona in sojenja v primerih korupcije v Bolgariji; ker je v poročilu na področju svobode medijev izpostavljenih več pomislekov, od učinkovitosti nacionalnih medijskih organov v Bolgariji do pomanjkanja preglednosti lastništva medijev ter groženj novinarjem in napadov nanje;

| 1. | močno obžaluje, da se je zaradi razvoja dogodkov v Bolgariji znatno poslabšalo stanje glede spoštovanja načel pravne države, demokracije in temeljnih pravic, vključno z neodvisnostjo sodstva, delitvijo oblasti, bojem proti korupciji in svobodo medijev; izraža solidarnost s prebivalci Bolgarije pri njihovih legitimnih zahtevah ter prizadevanjih za pravičnost, preglednost, odgovornost in demokracijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je zelo pomembno zagotoviti, da se v celoti spoštujejo vrednote iz člena 2 PEU ter da so zagotovljene temeljne pravice iz Listine o temeljnih pravicah; poziva bolgarske organe, naj zagotovijo popolno in brezpogojno spoštovanje teh vrednot in pravic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen s predlogom, da bi se sklicala velika narodna skupščina, da bi sprejela novo ustavo; poudarja, da bi morala biti vsaka ustavna reforma predmet poglobljene in vključujoče razprave, temeljiti na ustreznem posvetovanju z vsemi deležniki, zlasti civilno družbo, ter biti sprejeta z najširšim možnim soglasjem; je seznanjen z dopisom, ki ga je predsednik narodne skupščine 18. septembra 2020 poslal predsedniku Beneške komisije, s katerim je predložil uradni zahtevek za zagotovitev strokovne podpore in izdajo mnenja Beneške komisije o osnutku nove ustave Republike Bolgarije; poziva bolgarske organe, naj si proaktivno prizadevajo, da bodo Beneška komisija in drugi ustrezni organi mednarodnih organizacij ocenili zadevne ukrepe pred njihovo končno odobritvijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen, da so bili v drugi obravnavi sprejeti predlogi sprememb bolgarskega volilnega zakonika; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bolgarski parlament v postopku sprejemanja nove volilne zakonodaje, medtem ko je treba redne parlamentarne volitve izvesti najpozneje v sedmih mesecih; poziva bolgarske organe, naj poskrbijo, da bo volilna zakonodaja v celoti skladna z vsemi priporočili Beneške komisije in OVSE/ODIHR, zlasti v zvezi s stabilnostjo temeljnih elementov volilne zakonodaje, ki jih ne bi smelo biti mogoče spreminjati manj kot eno leto pred volitvami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je trdno prepričan, da bi moral imeti bolgarski parlament osrednjo vlogo pri zagotavljanju odgovornosti izvršilne veje oblasti, ter meni, da je to eden od organov, ki izvajajo potrebna preverjanja in usklajevanja za ohranjanje pravne države; je zaskrbljen zaradi prakse vladajoče večine, ki prenagljeno sprejema zakonodajo, pogosto brez ustrezne razprave ali posvetovanja z deležniki; je seznanjen, da je stopnja zaupanja državljanov v bolgarski parlament zelo nizka (8); obžaluje, da so bile v prostorih narodne skupščine za novinarje nedavno uvedene omejitve, v skladu s katerimi je njihov dostop do poslancev omejen, s čimer pa so omejene tudi možnosti nadzora medijev nad delom zakonodajalcev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je močno zaskrbljen, ker nekatere sistemske težave v pravosodnem sistemu, na katere sta opozorila Evropsko sodišče za človekove pravice in Beneška komisija, še vedno niso rešene, zlasti v zvezi z določbami glede vrhovnega sodnega sveta in generalnega tožilca, predvsem dejstvo, da ni vzpostavljen učinkovit mehanizem za zagotavljanje odgovornosti ali sistem zavor in ravnotežja pri njunem delu; vztraja, da bolgarski organi v celoti upoštevajo sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice ter priporočila Beneške komisije in skupine GRECO v zvezi s sodstvom, zlasti v zvezi z vrhovnim sodnim svetom in statusom generalnega tožilca, da bi zagotovili neodvisnost sodstva; ugotavlja, da je v poročilu Komisije z dne 22. oktobra 2019 o napredku Bolgarije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje navedeno, da je v medijih potekala obsežna razprava, v kateri so nekateri deležniki izrazili pomisleke glede postopka imenovanja in glavnega kandidata za generalnega tožilca, ter da so organizacije civilne družbe organizirale ulične proteste; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zaskrbljen, ker se še vedno ne izvajajo preiskave korupcije na visoki ravni, ki bi zagotovile konkretne rezultate; ugotavlja, da so v pravosodju še vedno težave, kot so korupcija, neučinkovitost in neodgovornost, ter da je zaupanje javnosti v pravosodni sistem še vedno nizko zaradi prepričanja, da so sodniki dovzetni za politične pritiske in ne zagotavljajo enakega sodnega varstva; ugotavlja, da se je povečalo število preiskav korupcije na visoki ravni, vključno s primeri s čezmejnimi vidiki, sproženih proti visokim uradnikom in osebam velikega javnega pomena; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da obstajajo razhajanja med odločitvami nižje- in višjestopenjskih sodišč, zaradi česar je sprejetih tudi manj pravnomočnih in dejanskih obsodb; opozarja, da je treba izvajati resne, neodvisne in aktivne preiskave, dosegati rezultate na področju preprečevanja korupcije, organiziranega kriminala in pranja denarja ter podrobno preiskati primere domnevne korupcije na visoki ravni na podlagi zvočnih zapisov, ki so se pojavili poleti 2020 in so povezani s škandaloma v zvezi s stanovanji in počitniškimi hišicami, afero s tankerji, primerom posestva na plaži Rosenets in škandalom v zvezi z domnevnim nezakonitim nakazilom denarja iz bolgarske razvojne banke, ki skupaj kažejo na velike in sistemske pomanjkljivosti v zvezi s pravno državo ter protikorupcijskimi ukrepi v Bolgariji; izraža tudi zaskrbljenost zaradi manj odmevnih primerov pomanjkljivosti na področju pravne države v Bolgariji, kot so obravnava lastnikov stanovanj v letovišču Sunset Resort v kraju Pomorie; pozdravlja, da je bila ustanovljena nova enotna agencija za boj proti korupciji v Bolgariji; poziva bolgarske organe, naj zagotovijo, da bo lahko agencija učinkovito upravljala širok obseg svojih odgovornosti, vključno s preprečevanjem, preiskavami in zaplembo nezakonito pridobljenega premoženja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izraža veliko zaskrbljenost, ker se je stanje na področju svobode medijev v Bolgariji v zadnjem desetletju resno poslabšalo; poziva bolgarske organe, naj ustvarijo ugodno okolje za svobodo izražanja, zlasti s povečanjem preglednosti lastništva medijev, preprečevanjem prevelike koncentracije lastništva medijev in distribucijskih omrežij, tudi z ustrezno uporabo obstoječega zakonodajnega okvira ter z dekriminalizacijo obrekovanja; poudarja, da je trebe povečati neodvisnost in učinkovitost sestave in mandata Sveta za elektronske medije; je zaskrbljen zaradi poročil o tem, da se še vedno vrši vpliv na medije s tem, ko se sredstva Unije prednostno dodeljujejo medijem, ki so naklonjeni vladi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da je zaščita novinarjev v pomembnem interesu družbe; poziva bolgarske organe, naj stalno zagotavljajo zaščito novinarjev in s tem njihovo neodvisnost; odločno obsoja primere, v katerih novinarji, ki so kritični do vlade, postanejo tarča umazanih kampanj, in poziva bolgarske organe, naj te nedemokratične prakse odpravijo; obsoja primere nasilja nad novinarji in uničenja njihove tehnične opreme; poziva bolgarske organe, naj v primeru uporabe nasilja nad novinarji, ki poročajo o protestih, vedno sprožijo celovito preiskavo; poziva bolgarske organe, naj zagotovijo, da bodo policisti in drugi uradniki spoštovali svobodo medijev ter novinarjem in medijskim strokovnjakom dovolili, da varno poročajo o demonstracijah; poudarja, da je nasilje, ki ga izvajajo državni uradniki, v nasprotju z obveznostjo držav članic, da spoštujejo svobodo medijev in zagotavljajo varnost novinarjev (9); |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva bolgarske organe, naj v celoti in celovito obravnavajo vsa opozorila, predložena na platformi Sveta Evrope za promocijo zaščite novinarstva in varnosti novinarjev, ter v celoti upoštevajo priporočila komisarke za človekove pravice pri Svetu Evrope, da bi novinarjem v Bolgariji zagotovili varno okolje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izraža soglasno podporo bolgarskim državljanom pri njihovih legitimnih zahtevah ter prizadevanjih za pravičnost, preglednost, odgovornost in demokracijo; je trdno prepričan, da so miroljubne demonstracije temeljna pravica v vsaki demokratični državi, in podpira pravico ljudi do mirnega protestiranja; obsoja vsakršno obliko nasilja nad mirnimi demonstracijami; poudarja, da je treba vedno spoštovati svobodo izražanja in svobodo obveščanja; poudarja, da je uporaba nasilja in nesorazmerne sile nesprejemljiva; izraža veliko osuplost nad tem, da naj bi bila zoper ženske in otroke, vključno z invalidnimi otroki, uporabljena sila; je zaskrbljen, ker se za zasebna podjetja, ki javno izražajo podporo protestom, na nezakonit in pretiran način opravljajo revizije; obsoja, da je policija v časov protestov, ki so potekali julija, avgusta in septembra 2020, nasilno in nesorazmerno posredovala; poziva bolgarske organe, naj zagotovijo celovito, pregledno, nepristransko in učinkovito preiskavo dejanj policije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obsoja nečloveške razmere v bolgarskih zaporih, ki jih je ugotovilo Evropsko sodišče za človekove pravice, vključno s prenatrpanostjo, slabimi sanitarnimi in materialnimi razmerami, omejenimi možnostmi za dejavnosti zunaj zaporniške celice, neustrezno zdravstveno oskrbo in dolgotrajno uporabo strogih sistemov izvrševanja kazni (10); |
| --- | --- |

12.

| 13. | izraža globoko zaskrbljenost, ker bolgarski organi glede na več kot 45 sodb Evropskega sodišča za človekove pravice proti Bolgariji ne izpolnjujejo svoje obveznosti izvajanja učinkovitih preiskav; meni, da so te ponavljajoče se pomanjkljivosti razkrile, da obstajajo sistemske težave (11); poudarja, da glede na letno poročilo Sveta Evrope za leto 2019 o nadzoru izvrševanja sodb in odločb Evropskega sodišča za človekove pravice 79 temeljnih sodb proti Bolgariji še čaka na izvršitev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je zaskrbljen, da se procesne pravice v Bolgariji, kljub več direktivam EU o procesnih pravicah osumljencev in obtožencev, kot so določene v časovnem načrtu iz leta 2009, ne spoštujejo dovolj; meni, da to močno vpliva na temeljne pravice (12); |
| --- | --- |

14.

| 15. | obsoja vse primere sovražnega govora, diskriminacije in sovražnosti proti osebam romskega porekla, ženskam, osebam LGBTI in pripadnikom drugih manjšinskih skupin, ki še vedno vzbujajo veliko zaskrbljenost; poziva organe, naj se odločno odzovejo na primere sovražnega govora, tudi med politiki na visoki ravni, okrepijo pravno varstvo pred diskriminacijo in kaznivimi dejanji iz sovraštva ter učinkovito preiskujejo in preganjajo taka kazniva dejanja; pozdravlja sodno prepoved letnega shoda neonacistov Lukov March in začetek preiskave v zvezi z organizacijo BNU, ki stoji za njim; poziva bolgarsko vlado, naj okrepi sodelovanje z mednarodnimi in lokalnimi opazovalci razmer na področju človekovih pravic ter sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovito zagotavljanje pravic manjšin, zlasti svobode izražanja in svobode združevanja, tudi z izvrševanjem ustreznih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice (13); poziva bolgarske organe in uradnike, naj odločno obsodijo vsa dejanja nasilja in sovražnega govora proti manjšinam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obsoja sovražno nastrojenost proti osebam romskega porekla na nekaterih poseljenih območjih, zlasti tistim, ki so morali zapustiti svoje domove po shodih, uperjenih proti njihovim skupnostim, ki so potekali v več krajih; obsoja nasilje na delovnem mestu in nasilne izselitve Romov iz kraja Vojvodinovo; poziva organe, naj nujno obravnavajo položaj teh oseb; meni, da bi se morali še naprej izvajati odločni ukrepi za izboljšanje splošnih bivalnih razmer oseb romskega porekla; meni, da je treba popolnoma izkoreniniti segregacijo otrok romskega porekla pri izobraževanju; poziva organe, naj ustavijo sovražni govor in rasno diskriminacijo pripadnikov romske manjšine, povezana s COVID-19, ter policijske operacije med pandemijo, usmerjene v romske soseske; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je seznanjen z odločbo ustavnega sodišča z dne 27. julija 2018 v zvezi neskladnostjo Istanbulske konvencije z ustavo Bolgarije; obžaluje, da Bolgarija konvencije zaradi te odločbe ne more ratificirati; je močno zaskrbljen zaradi stalno negativne in netočne javne razprave o konvenciji, ki jo zaznamuje široka kampanja dezinformiranja in blatenja po negativnem poročanju o tej temi v več medijih, domnevno povezanih z vlado in opozicijskimi strankami, pri čemer je še toliko bolj skrb vzbujajoče, da so pri tem sodelovali politiki in politične stranke, zastopani v bolgarskem parlamentu; je zaskrbljen, da stalno negativni odnos do konvencije dodatno prispeva k stigmatizaciji ranljivih skupin, izpostavljenih tveganju nasilja na podlagi spola, katerih položaj se je zaradi COVID-19 in ukrepov omejitve gibanja izrazito poslabšal po vsej Evropi, tudi v Bolgariji, ter med storilci kaznivih dejanj na podlagi spola krepi in ustvarja občutek nekaznovanosti; obžaluje, da so se nedavne spremembe kazenskega zakonika, s katerimi so bile uvedene strožje kazni za nasilje na podlagi spola, izkazale za nezadostne za obravnavanje zapletenosti težave in zlasti njeno preprečevanje; zato poziva bolgarske organe, naj okrepijo preprečevanje nasilja v družini in boj proti njemu, storijo, kar je potrebno, da se omogoči ratifikacija Istanbulske konvencije, in vključijo čim več elementov iz konvencije, ki so skladni z njenim ustavnim redom, ter hkrati poiščejo širšo rešitev za preostale elemente in povečajo število zatočišč in drugih socialnih storitev, ki so potrebne za zagotavljanje podpore žrtvam nasilja v družini; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je treba v zakonodaji in praksi na vseh področjih odpraviti diskriminacijo oseb na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete; poziva bolgarske organe, naj spremenijo zakon o zaščiti pred diskriminacijo, da bo izrecno vključeval spolno identiteto kot razlog za diskriminacijo; poziva bolgarske organe, naj spremenijo sedanji kazenski zakonik, da bo zajemal kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete in njenega izražanja ter spolnih značilnosti; poziva bolgarske organe, naj izvajajo ustrezno sodno prakso Sodišča in Evropskega sodišča za človekove pravice ter v tem okviru obravnavajo položaj istospolnih zakoncev in staršev, da bi v zakonodaji in praksi zagotovili njihovo uživanje pravice do nediskriminacije, ter naj vzpostavijo ustrezen pravni okvir, ki bo zagotavljal enake pravice za vse pare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je zaskrbljen, ker je osebam, ki morda potrebujejo mednarodno zaščito, onemogočen vstop na bolgarsko ozemlje ali so bile z njega izgnane, včasih z uporabo sile, ne da bi imele možnost, da zaprosijo za azil ali individualno obravnavo (14); je posebej zaskrbljen zaradi skrb vzbujajoče deportacije članov turške opozicije, ki pomeni kršitev mednarodnih pogodb in je bila izvedena kljub veljavnim sodnim odločbam, ki so jih sprejela pristojna bolgarska sodišča (15); poziva bolgarske organe, naj zagotovijo, da bo zakonodaja na področju azila v celoti skladna s pravnim redom na področju azila in Listino EU o temeljnih pravicah; poziva Komisijo, naj prednostno obravnava postopek za ugotavljanje kršitev proti Bolgariji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi predlaganih sprememb zakona o nepridobitnih pravnih osebah, ki bi ustvaril zelo sovražno okolje za organizacije civilne družbe s statusom javnokoristne organizacije, ki prejemajo tuja sredstva in pri katerih obstaja nevarnost, da bi kršile načelo svobode združevanja in pravico do zasebnosti (16); poziva bolgarske organe, naj v zvezi s tem temeljito preučijo uveljavljeno sodno prakso Sodišča; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da je Bolgarija dosegla določen napredek v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje; poziva bolgarsko vlado, naj pri nadaljnjem izvajanju obveznosti v skladu z načelom lojalnega sodelovanja sodeluje s Komisijo, kot je določeno v PEU; poziva bolgarske organe, naj ne izvajajo enostranskih reform, ki bi ogrozile pravno državo ter zlasti neodvisnost sodstva in delitev oblasti; je seznanjen, da je Komisija navedla, da še ne bo ukinila mehanizma za sodelovanje in preverjanje za Bolgarijo; poziva Komisijo, naj v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje še naprej spremlja reformo pravosodja in boj proti korupciji v Bolgariji, dokler ne bo vzpostavljen v celoti delujoč mehanizem za spremljanje spoštovanja demokracije, pravne države in temeljnih pravic, ki se bo uporabljal enako za vse države članice; poleg tega poziva Komisijo, naj po potrebi uporabi druga razpoložljiva orodja, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev, okvirom pravne države in proračunskimi orodji, ko bodo na voljo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja objavo prvega poročila EU o stanju pravne države za vse države članice; ugotavlja, da je Komisija v zvezi z Bolgarijo izrazila pomisleke na številnih področjih; poziva bolgarske oblasti, naj hitro ukrepajo, da bi te pomisleke odpravile; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da mora bolgarska vlada v sodelovanju s Komisijo zagotoviti strožji nadzor nad porabo sredstev Unije in nemudoma obravnavati pomisleke, da se davkoplačevalski denar uporablja za bogatenje krogov, povezanih z vladajočo stranko; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja pristop Bolgarije k Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT) in je prepričan, da bo njeno sodelovanje pri EJT samo po sebi pomenilo strožji nadzor nad pravilno porabo sredstev EU v zvezi s tem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno izraža stališče o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi načelom pravne države v državah članicah (17), vključno s potrebo po varstvu pravic upravičencev, in poziva Svet, naj čim prej začne medinstitucionalna pogajanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva bolgarske organe, naj raziščejo razkritja iz dokumentov FinCEN, ki so pokazala, da so bile tri bolgarske banke vpletene v obdelavo plačil, za katera je obstajala velika nevarnost pranja denarja in so povezana s financiranjem organiziranega kriminala in terorizma; meni, da mora Bolgarija odločno ukrepati, da bi izboljšala nadzor bančnega sektorja in izboljšala ukrepe za preprečevanje pranja denarja, tudi s krepitvijo institucij, ki preiskujejo ta področja; poudarja, da so dokumenti FinCEN razkrili pomanjkljivosti svetovnega sistema in njegovo ranljivost za zlorabe s strani storilcev kaznivih dejanj in za korupcijo ter poudarili, da je nujno treba izboljšati nadzor nad bankami po vsem svetu in sprejeti boljše mehanizme za obravnavanje čezmejnih transakcij; poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo delo na tem področju, tudi z ustanovitvijo evropskega nadzornega organa, k čemur je Parlament že pozval; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi in Organizaciji združenih narodov. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  UL L 354, 14.12.2006, str. 58.

(2)  Sodba Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 5. novembra 2009, Kolevi proti Bolgariji (pritožba št. 1108/02).

(3)  Sodba Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 1. julija 2014, Dimitrov in drugi proti Bolgariji (pritožba št. 77938/11).

(4)  UL C 41, 6.2.2020, str. 64.

(5)  Skupno mnenje Beneške komisije in OVSE/ODIHR o spremembah volilnega zakonika v Bolgariji, 19. junij 2017, CDL-AD(2017)016.

(6)  Komisarka za človekove pravice pri Svetu Evrope, poročilo po njenem obisku v Bolgariji med 25. in 29. novembrom 2019 in 31. marca 2020, str. 33 in 38.

(7)  https://government.bg/bg/prestsentar/novini/obrashtenie-na-ministar-predsedatelya-boyko-borisov

(8)  https://www.gallup-international.bg/43810/public-opinion-political-situation/

(9)  Komisarka za človekove pravice pri Svetu Evrope, izjava z naslovom Bulgaria must investigate police violence against journalists (Bolgarija mora preiskati primere policijskega nasilja nad novinarji), Strasbourg, 3. september 2020.

(10)  Glej sodbe z dne 27. januarja 2015 v zadevi Neshkov in drugi proti Bolgariji (pritožbe št. 36925/10, 21487/12, 72893/12, 73196/12, 77718/12 in 9717/13); z dne 12. maja 2017 v zadevi Simeonovi proti Bolgariji (pritožba št. 21980/04); z dne 21. januarja 2016 v zadevi Boris Kostadinov proti Bolgariji (pritožba št. 61701/11); z dne 29. junija 2017 v zadevi Dimcho Dimov proti Bolgariji (št. 2) (pritožba št. 77248/12); z dne 17. novembra 2015 v zadevi Dimitrov in Ridov proti Bolgariji (pritožba št. 34846/08) ter z dne 5. oktobra 2017 v zadevi Kormev proti Bolgariji (pritožba št. 39014/12).

(11)  Glej sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 3. marca 2015 v zadevi S. Z. proti Bolgariji (pritožba št. 29263/12).

(12)  Glej najnovejša redna poročila o obisku Evropskega odbora za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja.

(13)  Sodbe z dne 19. januarja 2006 v zadevi United Macedonian Organisation Ilinden in drugi proti Bolgariji (pritožba št. 59491/00); z dne 18. oktobra 2011 v zadevi United Macedonian Organisation Ilinden in drugi proti Bolgariji (št. 2) (pritožba št. 34960/04); z dne 11. januarja 2018 v zadevi United Macedonian Organisation Ilinden in drugi proti Bolgariji (št. 3) (pritožba št. 29496/16) in z dne 11. januarja 2018 v zadevi Yordanov Ivanov in drugi proti Bolgariji (pritožba št. 70502/13).

(14)  Odbor OZN za človekove pravice, sklepne ugotovitve o četrtem rednem poročilu Bolgarije, 15. november 2018, točki 29 in 30.

(15)  Evropsko sodišče za človekove pravice, pritožba v obravnavi, Abdullah Büyük proti Bolgariji (pritožba št. 23843/17); Ministrstvo za zunanje zadeve vlade Združenih držav Amerike, Urad za demokracijo, človekove pravice in delo, poročilo o človekovih pravicah za Bolgarijo za leto 2016, str. 16.

(16)  Svet Evrope, izjava predsednika konference mednarodnih nevladnih organizacij pri Svetu Evrope: The proposed amendments to the Non-Profit Legal Entities Act in Bulgaria give rise for concern (Predlagane spremembe zakona o nepridobitnih pravnih osebah v Bolgariji vzbujajo skrb), 9. julija 2020.

(17)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0349.

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/72

---

P9_TA(2020)0265

Digitalne finančne storitve: nova tveganja pri kriptosredstvih – regulativni in nadzorni izzivi na področju finančnih storitev, institucij in trgov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o digitalnih finančnih storitvah: nova tveganja pri kriptosredstvih – regulativni in nadzorni izzivi na področju finančnih storitev, institucij in trgov (2020/2034(INL))

(2021/C 395/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (2),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2018 o akcijskem načrtu za finančno tehnologijo: za bolj konkurenčen in inovativen evropski finančni sektor (COM(2018)0109), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2018 o akcijskem načrtu za finančno tehnologijo: za bolj konkurenčen in inovativen evropski finančni sektor (COM(2018)0109),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. aprila 2016 z naslovom „Skupni okvir o preprečevanju hibridnih groženj – odziv Evropske unije“ (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. aprila 2016 z naslovom „Skupni okvir o preprečevanju hibridnih groženj – odziv Evropske unije“ (JOIN(2016)0018),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065),

| — | ob upoštevanju odgovora podpredsednika Dombrovskisa v imenu Komisije z dne 10. aprila 2017 na vprašanje E-001130/2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovora podpredsednika Dombrovskisa v imenu Komisije z dne 10. aprila 2017 na vprašanje E-001130/2017,

| — | ob upoštevanju končnega poročila Generalnega direktorata Komisije za finančno stabilnost, finančne storitve in unijo kapitalskih trgov iz oktobra 2019 o upravljanju na področju evropske točke za elektronski dostop na podlagi tehnologije razpršene evidence/tehnologije veriženja blokov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Generalnega direktorata Komisije za finančno stabilnost, finančne storitve in unijo kapitalskih trgov iz oktobra 2019 o upravljanju na področju evropske točke za elektronski dostop na podlagi tehnologije razpršene evidence/tehnologije veriženja blokov (4),

| — | ob upoštevanju študije Komisije o uporabi uredbe o medbančnih provizijah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije o uporabi uredbe o medbančnih provizijah (5),

| — | ob upoštevanju javnega posvetovanja Komisije z dne 17. februarja 2020 o pregledu regulativnega okvira za investicijska podjetja in upravljavce trga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javnega posvetovanja Komisije z dne 17. februarja 2020 o pregledu regulativnega okvira za investicijska podjetja in upravljavce trga,

| — | ob upoštevanju končnega poročila foruma Komisije na visoki ravni o uniji kapitalskih trgov z dne 10. junija 2020 o novi viziji za evropske kapitalske trge (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila foruma Komisije na visoki ravni o uniji kapitalskih trgov z dne 10. junija 2020 o novi viziji za evropske kapitalske trge (6),

| — | ob upoštevanju končnega poročila strokovne skupine za obravnavanje regulativnih ovir za finančne inovacije z dne 13. decembra 2019: 30 priporočil o pravnem urejanju, inovacijah in finančnih storitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila strokovne skupine za obravnavanje regulativnih ovir za finančne inovacije z dne 13. decembra 2019: 30 priporočil o pravnem urejanju, inovacijah in finančnih storitvah,

| — | ob upoštevanju skupnega mnenja evropskih nadzornih organov za Evropsko komisijo z dne 10. aprila 2019 o tem, da je treba izboljšati zakonodajo v finančnem sektorju EU v zvezi z zahtevami glede upravljanja tveganj v finančnem sektorju EU, povezanih z rabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega mnenja evropskih nadzornih organov za Evropsko komisijo z dne 10. aprila 2019 o tem, da je treba izboljšati zakonodajo v finančnem sektorju EU v zvezi z zahtevami glede upravljanja tveganj v finančnem sektorju EU, povezanih z rabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij,

| — | ob upoštevanju skupnega mnenja evropskih nadzornih organov za Evropsko komisijo z dne 10. aprila 2019 o stroških in koristih razvoja usklajenega okvira za preskušanje odpornosti za pomembne udeležence na trgu in infrastrukturo vsega finančnega sektorja EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega mnenja evropskih nadzornih organov za Evropsko komisijo z dne 10. aprila 2019 o stroških in koristih razvoja usklajenega okvira za preskušanje odpornosti za pomembne udeležence na trgu in infrastrukturo vsega finančnega sektorja EU,

| — | ob upoštevanju skupnega poročila evropskih nadzornih organov z dne 7. januarja 2019 o finančni tehnologiji: regulativni peskovniki in vozlišča za inovacije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila evropskih nadzornih organov z dne 7. januarja 2019 o finančni tehnologiji: regulativni peskovniki in vozlišča za inovacije (7),

| — | ob upoštevanju smernic evropskih bančnih organov z dne 29. novembra 2019 o informacijskih in komunikacijskih tehnologijah in obvladovanju varnostnega tveganja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic evropskih bančnih organov z dne 29. novembra 2019 o informacijskih in komunikacijskih tehnologijah in obvladovanju varnostnega tveganja,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega bančnega organa z dne 9. januarja 2019 z nasveti Evropski komisiji o kriptosredstvih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega bančnega organa z dne 9. januarja 2019 z nasveti Evropski komisiji o kriptosredstvih,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za Komisijo z dne 9. januarja 2019 o prvih ponudbah kovancev in kriptosredstvih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za Komisijo z dne 9. januarja 2019 o prvih ponudbah kovancev in kriptosredstvih,

| — | ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta Evropske komisije iz decembra 2019 o okviru EU za trge s kriptosredstvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta Evropske komisije iz decembra 2019 o okviru EU za trge s kriptosredstvi,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 27. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja za podjetja (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 27. marca 2019 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja za podjetja (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2018 o tehnologijah distribuirane knjige transakcij in blokovne verige: vzpostavljanje zaupanja z opuščanjem posrednikov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2018 o tehnologijah distribuirane knjige transakcij in blokovne verige: vzpostavljanje zaupanja z opuščanjem posrednikov (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. maja 2017 o finančni tehnologiji: vpliv tehnologije na prihodnost finančnega sektorja (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. maja 2017 o finančni tehnologiji: vpliv tehnologije na prihodnost finančnega sektorja (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (11),

| — | ob upoštevanju študije iz aprila 2020 z naslovom „Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses“ (Kriptosredstva: ključni razvoj, regulativna vprašanja in odzivi), ki jo je naročil Odbor Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz aprila 2020 z naslovom „Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses“ (Kriptosredstva: ključni razvoj, regulativna vprašanja in odzivi), ki jo je naročil Odbor Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju študije iz februarja 2014 z naslovom „Consumer Protection: Aspects of Financial Services“ (Varstvo potrošnikov: vidiki finančnih storitev), ki jo je naročil njegov Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz februarja 2014 z naslovom „Consumer Protection: Aspects of Financial Services“ (Varstvo potrošnikov: vidiki finančnih storitev), ki jo je naročil njegov Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske centralne banke iz julija 2017 o vplivu digitaliziranih plačil malih vrednosti za katalizatorsko vlogo Eurosistema, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske centralne banke iz julija 2017 o vplivu digitaliziranih plačil malih vrednosti za katalizatorsko vlogo Eurosistema,

| — | ob upoštevanju govora Benoîta Coeura z dne 31. januarja 2019 z naslovom FinTech for the People (Finančna tehnologija za ljudi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora Benoîta Coeura z dne 31. januarja 2019 z naslovom FinTech for the People (Finančna tehnologija za ljudi),

| — | ob upoštevanju govora Yvesa Merscha z naslovom Lending and payment systems in upheaval: the FinTech challenge (Obrat v posojilnih in plačilnih sistemih: izziv finančne tehnologije) na tretji letni konferenci o finančni tehnologiji in digitalnih inovacijah 26. februarja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora Yvesa Merscha z naslovom Lending and payment systems in upheaval: the FinTech challenge (Obrat v posojilnih in plačilnih sistemih: izziv finančne tehnologije) na tretji letni konferenci o finančni tehnologiji in digitalnih inovacijah 26. februarja 2019,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 6. junija 2019 o decentralizirani finančni tehnologiji – poročilo o finančni stabilnosti ter vplivu na zakonsko urejanje in upravljanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 6. junija 2019 o decentralizirani finančni tehnologiji – poročilo o finančni stabilnosti ter vplivu na zakonsko urejanje in upravljanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 14. februarja 2019 o finančni tehnologiji in trga na področju finančnih storitev, razvoju na trgu in možnih vplivih na finančno stabilnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 14. februarja 2019 o finančni tehnologiji in trga na področju finančnih storitev, razvoju na trgu in možnih vplivih na finančno stabilnost,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 16. julija 2018 o kriptosredstvih – poročilo o delu Odbora in organov za standarde, pripravljen za skupino G20, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 16. julija 2018 o kriptosredstvih – poročilo o delu Odbora in organov za standarde, pripravljen za skupino G20,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 27. junija 2017 o vplivu finančne tehnologije na finančno stabilnost ter o nadzornih in regulativnih vprašanjih, ki bi jih morali ustrezno organi pozorno spremljati („Financial Stability Implications from FinTech, Supervisory and Regulatory Issues that Merit Authorities“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za finančno stabilnost z dne 27. junija 2017 o vplivu finančne tehnologije na finančno stabilnost ter o nadzornih in regulativnih vprašanjih, ki bi jih morali ustrezno organi pozorno spremljati („Financial Stability Implications from FinTech, Supervisory and Regulatory Issues that Merit Authorities“),

| — | ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta Odbora za finančno stabilnost z dne 14. aprila 2020 z naslovom „Addressing the regulatory, supervisory and oversight challenges raised by ‚global stablecoin‘ arrangements“ (Obravnavanje regulativnih in nadzornih izzivov, ki jih prinašajo ureditve na področju globalnega stabilnega kovanca), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta Odbora za finančno stabilnost z dne 14. aprila 2020 z naslovom „Addressing the regulatory, supervisory and oversight challenges raised by ‚global stablecoin‘ arrangements“ (Obravnavanje regulativnih in nadzornih izzivov, ki jih prinašajo ureditve na področju globalnega stabilnega kovanca),

| — | ob upoštevanju preiskave delovne skupine G7 za stabilne kovance iz oktobra 2019 o vplivu tovrstnih valut, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preiskave delovne skupine G7 za stabilne kovance iz oktobra 2019 o vplivu tovrstnih valut,

| — | ob upoštevanju smernic Projektne skupine za finančno ukrepanje iz junija 2019 za pristop k virtualnim sredstvom in virtualnim ponudnikom storitev na podlagi tveganj („Guidance for a Risk-Based Approach to Virtual Assets and Virtual Asset Service Providers“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Projektne skupine za finančno ukrepanje iz junija 2019 za pristop k virtualnim sredstvom in virtualnim ponudnikom storitev na podlagi tveganj („Guidance for a Risk-Based Approach to Virtual Assets and Virtual Asset Service Providers“),

| — | ob upoštevanju priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje, ki so bila posodobljena junija 2019, zlasti priporočila 16 o elektronskih prenosih sredstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje, ki so bila posodobljena junija 2019, zlasti priporočila 16 o elektronskih prenosih sredstev,

| — | ob upoštevanju analize Banke za mednarodne poravnave iz januarja 2020 o političnih odzivih na finančno tehnologijo – pregled po državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analize Banke za mednarodne poravnave iz januarja 2020 o političnih odzivih na finančno tehnologijo – pregled po državah,

| — | ob upoštevanju govora Fernanda Restoya z naslovom Regulating FinTech: what is going on, and where are the challenges? (Zakonsko urejanje finančne tehnologije: za kaj gre in kje so izzivi) dne 16. oktobra 2019 na 16. regionalnem političnem dialogu o javno-zasebnem bančnem sektorju ASBA-BID-FELABAN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora Fernanda Restoya z naslovom Regulating FinTech: what is going on, and where are the challenges? (Zakonsko urejanje finančne tehnologije: za kaj gre in kje so izzivi) dne 16. oktobra 2019 na 16. regionalnem političnem dialogu o javno-zasebnem bančnem sektorju ASBA-BID-FELABAN,

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0161/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0161/2020),

| A. | ker se področje digitalnih finančnih storitev v finančnem sektorju neprestano razvija, zato ga je treba neprekinjeno spremljati in preučevati, tako s sektorskega kot regulativnega vidika; |
| --- | --- |

A.

ker se področje digitalnih finančnih storitev v finančnem sektorju neprestano razvija, zato ga je treba neprekinjeno spremljati in preučevati, tako s sektorskega kot regulativnega vidika;

| B. | ker je na notranjem trgu Unije konkurenca odprta, cilj pa je ustvariti enake konkurenčne pogoje z usklajenim regulativnim okvirom na podlagi mednarodnih standardov, konvergence nadzora in sodelovanja pri nadzoru; ker bi morala zato finančna strategija Unije temeljiti na istih načelih; |
| --- | --- |

B.

ker je na notranjem trgu Unije konkurenca odprta, cilj pa je ustvariti enake konkurenčne pogoje z usklajenim regulativnim okvirom na podlagi mednarodnih standardov, konvergence nadzora in sodelovanja pri nadzoru; ker bi morala zato finančna strategija Unije temeljiti na istih načelih;

| C. | ker je potreben uravnotežen pristop pri urejanju delovanja finančnotehnoloških podjetij, pri tem pa je treba spodbujati inovacije ter zagotavljati visoko raven zaščite vlagateljev in finančne stabilnosti; |
| --- | --- |

C.

ker je potreben uravnotežen pristop pri urejanju delovanja finančnotehnoloških podjetij, pri tem pa je treba spodbujati inovacije ter zagotavljati visoko raven zaščite vlagateljev in finančne stabilnosti;

| D. | ker se izraz „kriptosredstva“ uporablja za širok nabor digitalnih sredstev, kamor sodijo virtualne valute in žetoni, včasih pa ne zajema nekaterih oblik stabilnih kovancev ali določene kovance, denimo naložbene žetone; |
| --- | --- |

D.

ker se izraz „kriptosredstva“ uporablja za širok nabor digitalnih sredstev, kamor sodijo virtualne valute in žetoni, včasih pa ne zajema nekaterih oblik stabilnih kovancev ali določene kovance, denimo naložbene žetone;

| E. | ker sta najpogostejši značilnosti kriptosredstev, da (i) gre za zasebno upravičenost do sredstva, zahtevka ali pravice in (ii) da se pri njih uporablja kriptografija (šifriranje), kot menjalna osnova teh sredstev pa se uporabljajo razpršene evidence ali podobne tehnologije; |
| --- | --- |

E.

ker sta najpogostejši značilnosti kriptosredstev, da (i) gre za zasebno upravičenost do sredstva, zahtevka ali pravice in (ii) da se pri njih uporablja kriptografija (šifriranje), kot menjalna osnova teh sredstev pa se uporabljajo razpršene evidence ali podobne tehnologije;

| F. | ker nobena centralna banka ali javni organ v Uniji trenutno ne izdaja ali jamči za kriptosredstva, ki se lahko uporabljajo na različne načine, med drugim v izmenjavah, kot naložbe in pri dostopu do blaga ali storitev; |
| --- | --- |

F.

ker nobena centralna banka ali javni organ v Uniji trenutno ne izdaja ali jamči za kriptosredstva, ki se lahko uporabljajo na različne načine, med drugim v izmenjavah, kot naložbe in pri dostopu do blaga ali storitev;

| G. | ker imajo stabilni kovanci podobne lastnosti kot druga kriptosredstva, niso sicer denominirani v točno določeni valuti, se pa opirajo na nabor orodij, ki nihanje njihove cene zmanjšujejo tako, da je izražena v določeni valuti; ker lahko nekatera kriptosredstva, tudi stabilni kovanci in z njimi povezane tehnologe, izboljšajo učinkovitost, konkurenco in transparentnost ter družbi prinesejo znatne priložnosti in koristi, saj bi lahko nekatera omogočila cenejša in hitrejša plačila ter zagotovila nove vire financiranja za mala in srednja podjetja; ker sklop orodij za zmanjšanje nihanja cen ni bil preizkušen v primerih izvajanja znatnega števila transakcij s stabilnimi kovanci; |
| --- | --- |

G.

ker imajo stabilni kovanci podobne lastnosti kot druga kriptosredstva, niso sicer denominirani v točno določeni valuti, se pa opirajo na nabor orodij, ki nihanje njihove cene zmanjšujejo tako, da je izražena v določeni valuti; ker lahko nekatera kriptosredstva, tudi stabilni kovanci in z njimi povezane tehnologe, izboljšajo učinkovitost, konkurenco in transparentnost ter družbi prinesejo znatne priložnosti in koristi, saj bi lahko nekatera omogočila cenejša in hitrejša plačila ter zagotovila nove vire financiranja za mala in srednja podjetja; ker sklop orodij za zmanjšanje nihanja cen ni bil preizkušen v primerih izvajanja znatnega števila transakcij s stabilnimi kovanci;

| H. | ker je možno, da je javna razprava o uvedbi zasebnih stabilnih kovancev povezana z nekaterimi pomanjkljivostmi plačilnega okolja Unije; |
| --- | --- |

H.

ker je možno, da je javna razprava o uvedbi zasebnih stabilnih kovancev povezana z nekaterimi pomanjkljivostmi plačilnega okolja Unije;

| I. | ker se utegne zgoditi, da stabilni kovanci postanejo splošno razširjeno plačilno sredstvo, zaradi česar bi morali uvesti ustrezne regulativne in nadzorne ukrepe; |
| --- | --- |

I.

ker se utegne zgoditi, da stabilni kovanci postanejo splošno razširjeno plačilno sredstvo, zaradi česar bi morali uvesti ustrezne regulativne in nadzorne ukrepe;

| J. | ker digitalna valuta centralne banke temelji na konceptu stabilnega sredstva, je po naravi suverena in se po tem loči od kriptosredstev; ker kitajska ljudska banka (People’s Bank of China) preizkuša centralnobančno digitalno valuto (the Digital Currency Electronic Payment – DCEP); poudarja, da utegne morebitna globalna uporaba DCEP vplivati na mednarodno trgovino in varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

J.

ker digitalna valuta centralne banke temelji na konceptu stabilnega sredstva, je po naravi suverena in se po tem loči od kriptosredstev; ker kitajska ljudska banka (People’s Bank of China) preizkuša centralnobančno digitalno valuto (the Digital Currency Electronic Payment – DCEP); poudarja, da utegne morebitna globalna uporaba DCEP vplivati na mednarodno trgovino in varstvo potrošnikov;

| K. | ker se tako v Uniji kot na svetovni ravni že preučujejo morebitne pobude za izvajanje digitalnih valut centralnih bank; |
| --- | --- |

K.

ker se tako v Uniji kot na svetovni ravni že preučujejo morebitne pobude za izvajanje digitalnih valut centralnih bank;

| L. | ker imajo digitalne finančne storitve močan čezmejni element, ki presega zgolj raven Unije, zato na tem področju nujno potrebujemo mednarodno sodelovanje in oblikovanje standardov ter učinkovit nadzor Unije; |
| --- | --- |

L.

ker imajo digitalne finančne storitve močan čezmejni element, ki presega zgolj raven Unije, zato na tem področju nujno potrebujemo mednarodno sodelovanje in oblikovanje standardov ter učinkovit nadzor Unije;

| M. | ker ima lahko razvoj orodij za digitalne finance močno komponento kapitalskih tokov, kar privablja čezmejne naložbe; poudarja, da lahko zato digitalne finance krepijo konkurenčnost Unije na svetovnih trgih; |
| --- | --- |

M.

ker ima lahko razvoj orodij za digitalne finance močno komponento kapitalskih tokov, kar privablja čezmejne naložbe; poudarja, da lahko zato digitalne finance krepijo konkurenčnost Unije na svetovnih trgih;

| N. | ker je po tržnih podatkih (12) iz junija 2020 na svetovnih trgih več kot 5 600 kriptosredstev, njihova skupna tržna kapitalizacija pa presega 260 milijard USD (13), od tega je 65 % samo bitcoinov; |
| --- | --- |

N.

ker je po tržnih podatkih (12) iz junija 2020 na svetovnih trgih več kot 5 600 kriptosredstev, njihova skupna tržna kapitalizacija pa presega 260 milijard USD (13), od tega je 65 % samo bitcoinov;

| O. | ker so po tržnih podatkih stabilni kovanci junija 2020 dosegli skupno tržno kapitalizacijo v višini 10 milijard EUR, medtem ko so še januarja 2018 znašali 1,5 milijarde EUR, kljub temu, da je njihov doseg v primerjavi z drugimi kriptovalutami še vedno omejen, pa lahko hitro dosežejo svetovni obseg in široko bazo množičnih uporabnikov, zlasti, če jih sprejmejo tehnološki velikani (Bigtech), ki uporabljajo njihova omrežja; |
| --- | --- |

O.

ker so po tržnih podatkih stabilni kovanci junija 2020 dosegli skupno tržno kapitalizacijo v višini 10 milijard EUR, medtem ko so še januarja 2018 znašali 1,5 milijarde EUR, kljub temu, da je njihov doseg v primerjavi z drugimi kriptovalutami še vedno omejen, pa lahko hitro dosežejo svetovni obseg in široko bazo množičnih uporabnikov, zlasti, če jih sprejmejo tehnološki velikani (Bigtech), ki uporabljajo njihova omrežja;

| P. | ker so strokovnjaki Evropske centralne banke (ECB) v publikaciji iz leta 2019 (14) zapisali, da so kriptosredstva sicer izjemno špekulativna, a ne ogrožajo neposredno finančne stabilnosti; ker se s tem stališčem strinjata Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) (15) ter Evropski bančni organ (EBA) (16); ker sta Mednarodni denarni sklad (MDS) v svojem poročilu o svetovni finančni stabilnosti za leto 2018 in Odbor za finančno stabilnost v svojem poročilu iz julija 2018 prišla do enakih zaključkov, čeprav bi bilo treba po mnenju slednjega razmere še naprej spremljati, saj na teh trgih hitro prihaja do sprememb; |
| --- | --- |

P.

ker so strokovnjaki Evropske centralne banke (ECB) v publikaciji iz leta 2019 (14) zapisali, da so kriptosredstva sicer izjemno špekulativna, a ne ogrožajo neposredno finančne stabilnosti; ker se s tem stališčem strinjata Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) (15) ter Evropski bančni organ (EBA) (16); ker sta Mednarodni denarni sklad (MDS) v svojem poročilu o svetovni finančni stabilnosti za leto 2018 in Odbor za finančno stabilnost v svojem poročilu iz julija 2018 prišla do enakih zaključkov, čeprav bi bilo treba po mnenju slednjega razmere še naprej spremljati, saj na teh trgih hitro prihaja do sprememb;

| Q. | ker v skladu s poročilom EBA finančne institucije trenutno izvajajo razmeroma omejen obseg dejavnosti, ki so povezane s kriptosredstvi, vendar pa naj bi se njihov interes zanje po vsej verjetnosti povečal, zlasti zaradi vse večje uporabe rešitev, ki temeljijo na tehnologiji razpršene evidence; ker te dejavnosti vključujejo posedovanje ali pridobivanje izpostavljenosti kriptosredstvom, odkup prve ponudbe kovancev ali ponujanje storitev, povezanih s kriptosredstvi, kot je zagotavljanje storitev skrbniških denarnic ali izmenjav; ker trenutna bonitetna pravila niso primerna za zajetje visoke nestanovitnosti in velikega tveganja, povezana s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

Q.

ker v skladu s poročilom EBA finančne institucije trenutno izvajajo razmeroma omejen obseg dejavnosti, ki so povezane s kriptosredstvi, vendar pa naj bi se njihov interes zanje po vsej verjetnosti povečal, zlasti zaradi vse večje uporabe rešitev, ki temeljijo na tehnologiji razpršene evidence; ker te dejavnosti vključujejo posedovanje ali pridobivanje izpostavljenosti kriptosredstvom, odkup prve ponudbe kovancev ali ponujanje storitev, povezanih s kriptosredstvi, kot je zagotavljanje storitev skrbniških denarnic ali izmenjav; ker trenutna bonitetna pravila niso primerna za zajetje visoke nestanovitnosti in velikega tveganja, povezana s kriptosredstvi;

| R. | ker nedavne raziskave kažejo, da se kriptosredstva večinoma uporabljajo kot špekulativne naložbe in ne kot plačilno sredstvo za blago ali storitve, ki jih ponuja zakoniti trgovec; ker so evropski nadzorni organi poudarili, da je uporaba kriptosredstev, ki se v okviru finančne uredbe Unije ne štejejo za finančne instrumente, povezana s posebnimi tveganji, in sicer za varstvo vlagateljev in potrošnikov ter za integriteto trgov; ker se lahko z uporabo kriptosredstev poveča tveganje pranja denarja, goljufivega ravnanja, davčne utaje in zunanjih napadov; |
| --- | --- |

R.

ker nedavne raziskave kažejo, da se kriptosredstva večinoma uporabljajo kot špekulativne naložbe in ne kot plačilno sredstvo za blago ali storitve, ki jih ponuja zakoniti trgovec; ker so evropski nadzorni organi poudarili, da je uporaba kriptosredstev, ki se v okviru finančne uredbe Unije ne štejejo za finančne instrumente, povezana s posebnimi tveganji, in sicer za varstvo vlagateljev in potrošnikov ter za integriteto trgov; ker se lahko z uporabo kriptosredstev poveča tveganje pranja denarja, goljufivega ravnanja, davčne utaje in zunanjih napadov;

| S. | ker lahko nove tehnologije znatno prispevajo k temu, da se podjetjem, ki ponujajo finančne storitve, omogoči izpolnjevanje njihovih dolžnosti na področju nadzora in skladnosti; |
| --- | --- |

S.

ker lahko nove tehnologije znatno prispevajo k temu, da se podjetjem, ki ponujajo finančne storitve, omogoči izpolnjevanje njihovih dolžnosti na področju nadzora in skladnosti;

| T. | ker je klasifikacija v naboru kriptosredstev, ki v skladu s pravom Unije štejejo za finančne instrumente, odvisna od nacionalnih pristojnih organov in njihove uporabe nacionalnega izvajanja prava Unije, zaradi česar prihaja do razhajanj v nadzornem in regulativnem pristopu, kar pa ogroža skladnost in enake konkurenčne pogoje v Uniji; ker takšna razvrstitev in vključevanje v zakonodajni okvir Unije nista breztežavna, saj imajo različna kriptosredstva različne značilnosti, ki se lahko spreminjajo; |
| --- | --- |

T.

ker je klasifikacija v naboru kriptosredstev, ki v skladu s pravom Unije štejejo za finančne instrumente, odvisna od nacionalnih pristojnih organov in njihove uporabe nacionalnega izvajanja prava Unije, zaradi česar prihaja do razhajanj v nadzornem in regulativnem pristopu, kar pa ogroža skladnost in enake konkurenčne pogoje v Uniji; ker takšna razvrstitev in vključevanje v zakonodajni okvir Unije nista breztežavna, saj imajo različna kriptosredstva različne značilnosti, ki se lahko spreminjajo;

| U. | ker bi lahko bil s prvimi ponudbami kovancev zagotovljen alternativni vir financiranja za inovativna in zagonska podjetja v zgodnji fazi njihovega razvoja, obenem pa bi lahko bili vlagatelji izpostavljeni velikim tveganjem za izgube zaradi njihove zelo špekulativne narave in izpostavljenosti goljufijam; ker je bilo v letnem gospodarskem poročilu Banke za mednarodne poravnave za leto 2018 ugotovljeno, da je bilo vsaj 22,5 % prvih ponudb kovancev goljufivih Ponzijevih shem; |
| --- | --- |

U.

ker bi lahko bil s prvimi ponudbami kovancev zagotovljen alternativni vir financiranja za inovativna in zagonska podjetja v zgodnji fazi njihovega razvoja, obenem pa bi lahko bili vlagatelji izpostavljeni velikim tveganjem za izgube zaradi njihove zelo špekulativne narave in izpostavljenosti goljufijam; ker je bilo v letnem gospodarskem poročilu Banke za mednarodne poravnave za leto 2018 ugotovljeno, da je bilo vsaj 22,5 % prvih ponudb kovancev goljufivih Ponzijevih shem;

| V. | ker imajo kriptosredstva v vse bolj digitaliziranem svetu potencial za varno zmanjšanje transakcijskih stroškov, če se bo zanje uporabljala stroga regulativna ureditev, ki ustreza svojemu namenu in temelji na tveganju; |
| --- | --- |

V.

ker imajo kriptosredstva v vse bolj digitaliziranem svetu potencial za varno zmanjšanje transakcijskih stroškov, če se bo zanje uporabljala stroga regulativna ureditev, ki ustreza svojemu namenu in temelji na tveganju;

| W. | ker lahko digitalne finančne storitve na mnoge načine prispevajo k odpravljanju gospodarskih posledic pandemije COVID-19 za državljane, mala in srednja ter druga podjetja in za finančne storitve; ker je izbruh pandemije COVID-19 v različnih državah članicah v različnem obsegu izpostavil prednosti digitalnega financiranja za potrošnike in gospodarstvo; |
| --- | --- |

W.

ker lahko digitalne finančne storitve na mnoge načine prispevajo k odpravljanju gospodarskih posledic pandemije COVID-19 za državljane, mala in srednja ter druga podjetja in za finančne storitve; ker je izbruh pandemije COVID-19 v različnih državah članicah v različnem obsegu izpostavil prednosti digitalnega financiranja za potrošnike in gospodarstvo;

| X. | ker velika tehnološka podjetja in svetovne digitalne platforme vse bolj ponujajo tudi finančne storitve; ker imajo ti veliki operaterji v digitalnem sektorju koristi od konkurenčnih prednosti, kot so ekonomija obsega, obsežna čezmejna uporabniška omrežja, enostaven dostop do financiranja in možnost pridobivanja velikih količin podatkov, ki jih uporabniki zagotavljajo na podlagi tehnologije za obdelavo podatkov, kot je „analiza velepodatkov“, s čimer se na različne načine ustvarja izjemna dodana vrednost; ker lahko prisotnost tehnoloških velikanov na trgih finančne tehnologije škoduje pošteni konkurenci in zavira inovacije; |
| --- | --- |

X.

ker velika tehnološka podjetja in svetovne digitalne platforme vse bolj ponujajo tudi finančne storitve; ker imajo ti veliki operaterji v digitalnem sektorju koristi od konkurenčnih prednosti, kot so ekonomija obsega, obsežna čezmejna uporabniška omrežja, enostaven dostop do financiranja in možnost pridobivanja velikih količin podatkov, ki jih uporabniki zagotavljajo na podlagi tehnologije za obdelavo podatkov, kot je „analiza velepodatkov“, s čimer se na različne načine ustvarja izjemna dodana vrednost; ker lahko prisotnost tehnoloških velikanov na trgih finančne tehnologije škoduje pošteni konkurenci in zavira inovacije;

| Y. | ker je ob nedavno odkriti goljufivi dejavnosti, povezani s podjetji v sektorju finančne tehnologije, postalo jasno, da je potrebno celovito gledišče glede tveganj za varstvo potrošnikov in vlagateljev, povezanih z neuspešnim finančnim poročanjem, goljufijami in postopki v primeru insolventnosti; |
| --- | --- |

Y.

ker je ob nedavno odkriti goljufivi dejavnosti, povezani s podjetji v sektorju finančne tehnologije, postalo jasno, da je potrebno celovito gledišče glede tveganj za varstvo potrošnikov in vlagateljev, povezanih z neuspešnim finančnim poročanjem, goljufijami in postopki v primeru insolventnosti;

| Z. | ker se je delež negotovinskih plačil v zadnjih letih znatno povečal; ker bi morala biti kljub izboljšanju okvira za brezgotovinske transakcije še vedno na voljo možnost uporabe gotovine kot plačilnega sredstva; |
| --- | --- |

Z.

ker se je delež negotovinskih plačil v zadnjih letih znatno povečal; ker bi morala biti kljub izboljšanju okvira za brezgotovinske transakcije še vedno na voljo možnost uporabe gotovine kot plačilnega sredstva;

| AA. | ker je finančni sektor največji uporabnik informacijskih in komunikacijskih tehnologij na svetu in zajema okoli petino vseh tovrstnih odhodkov; |
| --- | --- |

AA.

ker je finančni sektor največji uporabnik informacijskih in komunikacijskih tehnologij na svetu in zajema okoli petino vseh tovrstnih odhodkov;

| AB. | ker lahko z uporabo novih tehnologij v finančnem sektorju nastanejo nova tveganja, ki jih je treba regulirati in spremljati, da se zaščitijo finančna stabilnost, celovitost notranjega trga in varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

AB.

ker lahko z uporabo novih tehnologij v finančnem sektorju nastanejo nova tveganja, ki jih je treba regulirati in spremljati, da se zaščitijo finančna stabilnost, celovitost notranjega trga in varstvo potrošnikov;

| AC. | ker bo zaradi večje uporabe umetne inteligence v finančnih storitvah potrebna večja operativna odpornost in ustrezen nadzor ter varstvo podatkov v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

AC.

ker bo zaradi večje uporabe umetne inteligence v finančnih storitvah potrebna večja operativna odpornost in ustrezen nadzor ter varstvo podatkov v skladu s pravom Unije;

| AD. | ker lahko nove operativne težave, zlasti tveganja na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij in varnosti, povzročijo sistemska tveganja za finančni sektor; proti tovrstnim novim tveganjem bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe, kot je poudaril Evropski odbor za sistemska tveganja (17); |
| --- | --- |

AD.

ker lahko nove operativne težave, zlasti tveganja na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij in varnosti, povzročijo sistemska tveganja za finančni sektor; proti tovrstnim novim tveganjem bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe, kot je poudaril Evropski odbor za sistemska tveganja (17);

| AE. | ker je pristop trenutnega pravilnika EU za finančne storitve pri vprašanju določb o operativnih tveganjih precej razdrobljen; |
| --- | --- |

AE.

ker je pristop trenutnega pravilnika EU za finančne storitve pri vprašanju določb o operativnih tveganjih precej razdrobljen;

| AF. | ker so zaradi tveganj za informacijsko-komunikacijsko tehnologijo in varnost, s katerimi se sooča finančni sektor, in njegove povezanosti na ravni Unije potrebni posebni in naprednejši ukrepi, ki temeljijo na Direktivi (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji, ter jo tudi presegajo (18); |
| --- | --- |

AF.

ker so zaradi tveganj za informacijsko-komunikacijsko tehnologijo in varnost, s katerimi se sooča finančni sektor, in njegove povezanosti na ravni Unije potrebni posebni in naprednejši ukrepi, ki temeljijo na Direktivi (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji, ter jo tudi presegajo (18);

| AG. | ker je kibernetska odpornost sestavni del prizadevanj za operativno odpornost finančnih institucij, ki jo skušajo ustrezni organi doseči na svetovni ravni; |
| --- | --- |

AG.

ker je kibernetska odpornost sestavni del prizadevanj za operativno odpornost finančnih institucij, ki jo skušajo ustrezni organi doseči na svetovni ravni;

| AH. | ker bi moralo biti na delujočem, trajnostnem in odpornem finančnem trgu Unije močno učinkovito razporejanje kapitala in tveganj, državljani pa bi morali biti na področju finančnih storitev finančno vključeni v kar največji možni meri; |
| --- | --- |

AH.

ker bi moralo biti na delujočem, trajnostnem in odpornem finančnem trgu Unije močno učinkovito razporejanje kapitala in tveganj, državljani pa bi morali biti na področju finančnih storitev finančno vključeni v kar največji možni meri;

| AI. | ker je lahko uporaba uporabe storitev v oblaku za ponudnike finančnih storitev z vidika operativne odpornosti in učinkovitosti veliko bolj koristna kot tradicionalne nedigitalne rešitve, vendar prinaša dodatne izzive, povezane z varnostjo podatkov in postopkov, kontinuiteto poslovanja v primeru izpadov povezave in splošno izpostavljenostjo kibernetskim kaznivim dejanjem; |
| --- | --- |

AI.

ker je lahko uporaba uporabe storitev v oblaku za ponudnike finančnih storitev z vidika operativne odpornosti in učinkovitosti veliko bolj koristna kot tradicionalne nedigitalne rešitve, vendar prinaša dodatne izzive, povezane z varnostjo podatkov in postopkov, kontinuiteto poslovanja v primeru izpadov povezave in splošno izpostavljenostjo kibernetskim kaznivim dejanjem;

| AJ. | ker morajo imeti ponudniki finančnih storitev in tehnološka podjetja enake konkurenčne pogoje za zagotovitev, da vsa podjetja konkurirajo pod enakimi pogoji v skladu z načelom „enako tveganje, ista dejavnost, ista ureditev“; |
| --- | --- |

AJ.

ker morajo imeti ponudniki finančnih storitev in tehnološka podjetja enake konkurenčne pogoje za zagotovitev, da vsa podjetja konkurirajo pod enakimi pogoji v skladu z načelom „enako tveganje, ista dejavnost, ista ureditev“;

| AK. | ker digitalizacija finančnih storitev ne bi smela privesti do regulativne arbitraže, manjšega varstva potrošnikov in varnosti ali tveganj za finančno stabilnost; |
| --- | --- |

AK.

ker digitalizacija finančnih storitev ne bi smela privesti do regulativne arbitraže, manjšega varstva potrošnikov in varnosti ali tveganj za finančno stabilnost;

| AL. | ker številne velike finančne institucije Unije uporabljajo storitve v oblaku ponudnikov iz tretjih držav; |
| --- | --- |

AL.

ker številne velike finančne institucije Unije uporabljajo storitve v oblaku ponudnikov iz tretjih držav;

| AM. | ker Evropski odbor za varstvo podatkov pomembno prispeva k razumevanju podjetij glede njihovih obveznosti, ki izhajajo iz splošne uredbe o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

AM.

ker Evropski odbor za varstvo podatkov pomembno prispeva k razumevanju podjetij glede njihovih obveznosti, ki izhajajo iz splošne uredbe o varstvu podatkov;

| AN. | ker kriptosredstva, katerih izdajatelj običajno ni znan, ne ustvarjajo finančne terjatve do sredstva, v nasprotju s stabilnimi kovanci, premoženjskimi žetoni in blagovnimi žetoni, ki imajo vse znanega izdajatelja; |
| --- | --- |

AN.

ker kriptosredstva, katerih izdajatelj običajno ni znan, ne ustvarjajo finančne terjatve do sredstva, v nasprotju s stabilnimi kovanci, premoženjskimi žetoni in blagovnimi žetoni, ki imajo vse znanega izdajatelja;

| AO. | ker bi morala njihova razvrstitev v pravo Unije zagotoviti regulativno predvidljivost in homogenost na evropskih trgih, čeprav se lahko žetoni, ki jih izdajajo podjetniki v obliki terjatev do likvidnostnih tokov, kapitalskih terjatev ali terjatev do izdelka/storitve v prihodnosti, razvrstijo na druge načine; ker bi bilo treba pri tehnološko in funkcionalno ustrezni regulativni ureditvi žetonov upoštevati morebitne hibridne zasnove in podati opredelitve, da bi zagotovili čim večje varstvo potrošnikov in vlagateljev ter večjo pravno varnost, pa tudi izkoristili velik potencial teh instrumentov za financiranje tveganih poslovnih projektov; ker je osnovna ekonomska funkcija žetonov pomembno merilo za njihovo razvrščanje; |
| --- | --- |

AO.

ker bi morala njihova razvrstitev v pravo Unije zagotoviti regulativno predvidljivost in homogenost na evropskih trgih, čeprav se lahko žetoni, ki jih izdajajo podjetniki v obliki terjatev do likvidnostnih tokov, kapitalskih terjatev ali terjatev do izdelka/storitve v prihodnosti, razvrstijo na druge načine; ker bi bilo treba pri tehnološko in funkcionalno ustrezni regulativni ureditvi žetonov upoštevati morebitne hibridne zasnove in podati opredelitve, da bi zagotovili čim večje varstvo potrošnikov in vlagateljev ter večjo pravno varnost, pa tudi izkoristili velik potencial teh instrumentov za financiranje tveganih poslovnih projektov; ker je osnovna ekonomska funkcija žetonov pomembno merilo za njihovo razvrščanje;

| AP. | ker je Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) sprejela široko opredelitev virtualne valute in priporočila, da se v obveznosti za preprečevanje pranja denarja/boj proti financiranju terorizma (AML/CFT) vključijo vse fizične ali pravne osebe, ki izvajajo dejavnosti, vključno z izmenjavo kriptosredstev, prenosom kriptosredstev ter uporabo in zagotavljanjem finančnih storitev, povezanih z začetnimi ponudbami kovancev; |
| --- | --- |

AP.

ker je Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) sprejela široko opredelitev virtualne valute in priporočila, da se v obveznosti za preprečevanje pranja denarja/boj proti financiranju terorizma (AML/CFT) vključijo vse fizične ali pravne osebe, ki izvajajo dejavnosti, vključno z izmenjavo kriptosredstev, prenosom kriptosredstev ter uporabo in zagotavljanjem finančnih storitev, povezanih z začetnimi ponudbami kovancev;

| AQ. | ker je pranje denarja izjemno nevarno in ga je treba na področju digitalnih finančnih storitev preprečiti; ker bi moral biti kljub temu, da lahko digitalne finančne storitve izboljšajo finančno vključenost, v skladu z zakonodajo Unije še vedno vzpostavljen celovit sistem poznavanja stranke in skladnosti s preprečevanjem pranja denarja; ker se lahko z uvedbo regulativnega statusa kriptosredstev kot plačilega sredstva namesto sredstva za izmenjavo izboljša spremljanje in preprečevanje finančnega kriminala; |
| --- | --- |

AQ.

ker je pranje denarja izjemno nevarno in ga je treba na področju digitalnih finančnih storitev preprečiti; ker bi moral biti kljub temu, da lahko digitalne finančne storitve izboljšajo finančno vključenost, v skladu z zakonodajo Unije še vedno vzpostavljen celovit sistem poznavanja stranke in skladnosti s preprečevanjem pranja denarja; ker se lahko z uvedbo regulativnega statusa kriptosredstev kot plačilega sredstva namesto sredstva za izmenjavo izboljša spremljanje in preprečevanje finančnega kriminala;

| AR. | ker lahko večja povezljivost, internet stvari ter interakcija ljudi in strojev ustvarijo boljše izkušnje s finančnimi storitvami, vendar prinašajo tudi nova tveganja glede zasebnosti in varstva osebnih podatkov, kakovosti interakcije, upravljanja operativnih tveganj in izzivov, povezanih s kibernetsko varnostjo; |
| --- | --- |

AR.

ker lahko večja povezljivost, internet stvari ter interakcija ljudi in strojev ustvarijo boljše izkušnje s finančnimi storitvami, vendar prinašajo tudi nova tveganja glede zasebnosti in varstva osebnih podatkov, kakovosti interakcije, upravljanja operativnih tveganj in izzivov, povezanih s kibernetsko varnostjo;

Priporočila

Splošni pomisleki

| 1. | pozdravlja, da je Komisija sprejela sveženj o digitalnih financah, vključno z dvema zakonodajnima predlogoma o kriptosredstvih in operativni odpornosti; meni, da je zaradi nedavnega dogajanja v Uniji in na svetovnih trgih predlog Komisije o kriptosredstvih in o operativni in kibernetski odpornosti za panogo finančnih storitev pravočasen, koristen in nujen ter je ključni korak k zagotavljanju pravne jasnosti in razvoju nove regulativne ureditve; vendar obžaluje, da Komisija ni ustrezno obravnavala težav, povezanih s pranjem denarja, financiranjem terorizma in kriminalnimi dejavnostmi, povezanimi s kriptosredstvi, ki ostajajo večinoma nerešene; poziva Komisijo, naj na teh področjih nemudoma ukrepa, pri tem pa upošteva priporočila iz priloge k temu osnutku poročila; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da bodo digitalne finance, ki imajo ključno vlogo pri razvoju finančnih dejavnosti, bistvene za uspeh unije kapitalskih trgov, saj zagotavljajo več možnosti financiranja za podjetja in državljane ter naložbene možnosti, ter spodbuja Komisijo, naj razmisli o tem, kako bi bilo mogoče okrepiti vlogo inovatorjev in tako izkoristiti prednosti digitalnih financ pri spodbujanju povezovanja kapitalskih trgov in udeležbe malih vlagateljev v Uniji ter povečati njihov obseg na svetovni ravni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je čedalje bolj pomembno spremljanje in pregledovanje ukrepov v zvezi z regulacijo digitalnih finančnih storitev, zlasti ob upoštevanju, da ima ta sektor v času, ko se svet spopada s pandemijo COVID-19, vse večji pomen; poudarja tudi, da je treba specifična tveganja, povezana z digitalnimi financami na regulativni in nadzorni ravni, vključiti v ustrezen zakonodajni okvir in določbe o varstvu potrošnikov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je pomembno, da Komisija svoje delo za razvoj mednarodnih standardov dobro uskladi z mednarodnimi forumi in regulativnimi organi, saj digitalne finančne storitve po naravi sodijo v več jurisdikcij, brez poseganja v pristojnost Unije sprejemanje regulativnih in nadzornih določb glede na okoliščine v Uniji; opozarja zlasti, da je treba zagotoviti interoperabilnost regulativnega okvira Unije z mednarodno dogovorjenimi načeli; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je razvoj številnih tehnologij, povezanih z digitalnimi finančnimi storitvami, še vedno v povojih; poudarja, da je treba zato pred sprejetjem novih zakonodajnih ukrepov vselej opraviti temeljito in v prihodnost usmerjeno oceno tveganj in koristi za potrošnike in finančno stabilnost; poziva Komisijo, naj pri svojem delu na področju finančne tehnologije uporabi sorazmeren, medsektorski in celovit pristop, ki temelji na tveganjih in je usmerjen v rezultate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj uporabi znanje in izkušnje, pridobljene v okviru Evropskega foruma za pospeševalce inovacij, da bi delovala kot prva na trgu pri vzpostavitvi ugodnega in trajnostnega okolja za evropska finančnotehnološka vozlišča in podjetja, ter uveljavljene finančne industrije, ki uporablja digitalne finančne storitve, da bi se povečale in privabile tuje naložbe ter okrepila prisotnost Unije na svetovnih trgih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zato meni, da bi bilo treba digitalne finančne storitve obravnavati kot bistveno in učinkovito orodje za evropska mala in srednja podjetja, ki lahko zagotovijo hitre rešitev v realnem času, ki ustrezajo njihovim potrebam po financiranju; meni, da lahko digitalne finance pomagajo zapolniti vrzel v financiranju malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bi morali vsi ukrepi na ravni Unije zagotoviti, da imajo udeleženci na trgu, tako mali kot veliki, reguliran prostor za inovacije, ter da bi morala vsaka nova ali posodobljena zakonodaja in nadzor na področju digitalnih finančnih storitev odražati naslednja načela:






  (a) | enake dejavnosti in pravila za enakovrstne storitve in z njimi povezana podobna tveganja; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

enake dejavnosti in pravila za enakovrstne storitve in z njimi povezana podobna tveganja;

| (b) | sorazmernost in tehnološka nevtralnost; |
| --- | --- |

(b)

sorazmernost in tehnološka nevtralnost;

| (c) | pristop, ki temelji na tveganju, transparentnosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

(c)

pristop, ki temelji na tveganju, transparentnosti in odgovornosti;

| (d) | spoštovanje temeljnih pravic, zlasti varstva zasebnosti in osebnih podatkov, kot je zagotovljeno s členoma 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

(d)

spoštovanje temeljnih pravic, zlasti varstva zasebnosti in osebnih podatkov, kot je zagotovljeno s členoma 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| (e) | visoka raven varstva potrošnikov in vlagateljev; |
| --- | --- |

(e)

visoka raven varstva potrošnikov in vlagateljev;

| (f) | enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

(f)

enaki konkurenčni pogoji;

| (g) | inovacijam prijazen pristop; |
| --- | --- |

(g)

inovacijam prijazen pristop;

| 9. | poudarja, da bi morali vsi novi ali posodobljeni ukrepi na ravni Unije upoštevati hiter razvoj na rastočih trgih kriptosredstev in prvih ponudb kovancev; poudarja, da je treba na notranjem trgu zagotoviti enake konkurenčne pogoje, pri čemer je treba preprečevati izbiranje najugodnejšega sodišča in regulativno arbitražo; opozarja, da takšni ukrepi ne bi smeli zavirati priložnosti za rast podjetij, zlasti malih in srednjih, in bi morali omogočiti trajnosten ekosistem za razvoj digitalnih finančnih storitev na notranjem trgu, hkrati pa zagotavljati finančno stabilnost, celovitost trga ter varstvo vlagateljev in potrošnikov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da so lahko regulativni peskovniki in inovacijska vozlišča uporabna orodja za digitalna finančna podjetja pri preskušanju inovativnih finančnih produktov, finančnih storitev ali poslovnih modelov v nadzorovanem okolju ter da pristojnim organom omogočijo boljše razumevanje teh dejavnosti in razvoj regulativnega strokovnega znanja na področju nastajajočih tehnologij, s tem pa se tudi spodbuja dialog med podjetji in regulativnimi organi; vendar poudarja, da lahko ustvarjajo tudi znatna tveganja na področju varstva potrošnikov in vlagateljev ter omogočajo finančne goljufije, povzročijo pa lahko tudi razdrobljenost nadzora in regulativno arbitražo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da bi si morali vsi peskovniki, tudi na evropski ravni, prizadevati za ravnovesje med spodbujanjem inovacij in finančne stabilnosti ter varstvom vlagateljev in potrošnikov ob upoštevanju velikosti, sistemskega pomena in čezmejnih dejavnosti zadevnih podjetij; poziva Komisijo, naj vzpostavi skupni okvir Unije za vseevropski peskovnik za digitalne finančne storitve, saj bi s tem dodatno spodbudili finančne inovacije in okrepili stabilnost ter obenem zmanjšali razdrobljenost nadzora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je izredno pomemben trikotnik zaupanja, preverjanja identitete in podatkov, saj se z njim zagotovi zaupanje upravljavcev, vlagateljev, potrošnikov in nadzornikov v digitalne finančne storitve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi bilo treba dodatno analizirati pobude za izvajanje centralnobančnih digitalnih valut v Uniji in po svetu; poziva Evropsko centralno banko, naj razmisli o izvedbi celovite ocene učinka, da bi predstavila možnosti za izvajanje teh valut, vključno z analizo koristi in tveganj, povezanih z uvedbo digitalnega evra; meni, da bi bilo treba pri tej oceni upoštevati tudi vlogo temeljnih tehnologij; nadzorne organe Unije poziva, naj spodbujajo nadaljnje raziskave na tem področju, Komisijo in Evropsko centralno banko pa, naj vzpostavita dialog na mednarodni ravni ter ocenita morebitne koristi in posledice bolj razširjene uporabe centralnobančnih digitalnih valut na svetovni ravni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi morali parametri in načela za oceno učinka in naknadno analizo temeljiti na vlogi centralnobančnih digitalnih valut pri kompenziranju manjše rabe gotovine, vzpostavljanju zaupanja v finančni sistem, zagotavljanju večje finančne vključenosti in dostopa do javnih plačilnih sredstev ter finančne in monetarne stabilnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je potrebno večje regulativno in nadzorno zbliževanju, da bi razvili skupni okvir Unije; poudarja, da imajo pri tem ključno vlogo evropski nadzorni organi; poziva k strukturiranemu dialogu med evropskimi nadzornimi organi in pristojnimi nacionalnimi organi, kjer bi se morali osredotočiti na aktualne nadzorne izzive in zbliževanje praks za razvoj nemotenega nadzora na vseh ravneh, namreč digitalnih finančnih storitev, preprečevanja pranja denarja, varstva zasebnosti in podatkov ter izzivov in priložnosti, ki izhajajo iz zagotavljanja kibernetske varnosti; meni, da bi moral v tem strukturiranem dialogu na področju digitalnih finančnih storitev poudarek na zmanjševanju tekmovanja za arbitražo in nadzor ter drugih ovir za čezmejno poslovanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | predlaga enotnega evropskega nadzornika, ki bo tesno sodeloval z drugimi evropskimi nadzornimi organi in pristojnimi nacionalnimi organi na podlagi skupnih pravil in pooblastil za poseganje v zvezi s produkti za nadzor na naslednjih področjih dejavnosti, povezanih s kriptosredstvi: ponudniki storitev menjave med virtualnimi valutami in fiat valutami ter ponudniki kriptodenarnic in vsi drugi ponudniki storitev virtualnega premoženja, za katere veljajo standardi Projektne skupine za finančno ukrepanje; obenem meni, da je treba zagotoviti odgovornost tega evropskega nadzornika ter postopek sodnega nadzora nad ukrepi, ki jih sprejema; v zvezi s tem je seznanjen s predlogom Komisije z dne 24. septembra 2020 za uredbo o trgih s kriptosredstvi; poudarja, da bi moral imeti enotni nadzornik v sodelovanju z drugimi ustreznimi nadzornimi organi na ravni Unije nadzor nad dejavnostmi, povezanimi s kriptosredstvi, ki imajo pomemben čezmejni element v Uniji, in razviti ustrezne notranje strukture za zagotovitev učinkovitega in uspešnega nadzora na ravni Unije nad kriptosredstvi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | se strinja z ECB o pomembnosti fizičnega denarja kot zakonitega plačilnega sredstva; poudarja, da napredek na področju digitalnih valut in plačevanja ne sme privesti do omejevanja maloprodajnih gotovinskih plačil ali odprave gotovine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi vpliva rudarjenja kriptovalut na okolje; poudarja, da so potrebne rešitve za ublažitev ekološkega odtisa glavnih kriptosredstev; poziva Komisijo, naj to upošteva v vseh prihodnjih regulativnih pobudah, pri čemer je treba upoštevati zavezanost EU ciljem trajnostnega razvoja in potrebnemu prehodu na podnebno nevtralno družbo, ki naj bi ga dosegla najpozneje do leta 2050; |
| --- | --- |

18.

Opredelitev okvira za kriptosredstva

| 19. | meni, da je treba uvesti vseevropsko taksonomijo za nove produkte, kot so kriptosredstva, da bi zagotovili enotno razumevanje, omogočili lažje sodelovanje med jurisdikcijami in zagotovili večjo pravno varnost za udeležence na trgu, ki poslujejo čezmejno; priporoča, da se upoštevajo obstoječi nacionalni regulativni in nadzorni okviri; meni, da so pri oblikovanju okvira Unije za kriptosredstva pomembni sodelovanje in globalne pobude, saj imajo ta sredstva značilno čezmejno naravo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da je oblikovanje odprte predloge taksonomije na ravni Unije morda primernejše, če upoštevamo, da gre za razvijajoči se tržni segment in da bi morala takšna taksonomija služiti kot podlaga za ustrezne zakonodajne ali regulativne ukrepe; vendar meni, da pri pravni kvalifikaciji kriptosredstev ni enotne rešitve, ki bi ustrezala vsem, zato je potreben okvir, ki bi nadzornikom omogočal spremljanje in prilagajanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da zagonska podjetja, ki se usmerjajo na potrošnike, pogosto oblikujejo inovativne finančne storitve v korist državljanov in podjetij Unije ter da bi moral zakonodajni okvir krepiti nove inovacije in izbiro potrošnikov na področju finančnih storitev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da so države članice zaradi odsotnosti skupnega regulativnega pristopa EU za kriptosredstva že začele sprejemati enostranske zakonodajne in nadzorne ukrepe ter se soočajo z vse večjim pritiskom zaradi pomislekov glede varstva potrošnikov; poudarja, da lahko različne razlage in neusklajen pristop v državah članicah povzročijo razdrobljenost trga, povečajo pravno negotovost, ogrozijo enake konkurenčne pogoje in odpirajo vrata regulativni arbitraži; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zato meni, da bi moralo nadaljnje razvrščanje potekati uravnovešeno in prožno, da bi upoštevali nove poslovne modele in tveganja ter omogočili manevrski prostor za inovacije konkurenčnost v tem sektorju, obenem pa je treba poskrbeti, da se tveganja odkrijejo že v zgodnjih fazah; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja tudi, da so potrebne bolj jasne smernice o tem, kateri regulativni in bonitetni postopki se uporabljajo, da se na področju kriptosredstev poskrbi za regulativno varnost ter ustrezen nadzor in njihovo bonitetno obravnavo; se strinja s stališčem Baselskega odbora in EBA, da bi morale banke, ki pridobivajo kriptosredstva, uporabljati konservativno bonitetno obravnavo kriptosredstev, zlasti tistih z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da za regulirane finančne institucije, zlasti kreditne institucije, plačilne institucije in pokojninske sklade, veljajo posebne zgornje meje izpostavljenosti glede na morebitna tveganja za varstvo potrošnikov in vlagateljev ter za finančno stabilnost, ki so povezana z obsežnim poslovanjem s kriptosredstvi; poleg tega se strinja, da so bistvenega pomena zanesljiva potrebna skrbnost, zanesljivo upravljanje in obvladovanje tveganj, popolno razkritje vsake izpostavljenosti in zanesljiv dialog z nadzorniki; meni, da bi bilo treba v zvezi s tem pri prihodnjem pregledu okvira kapitalskih zahtev vključiti ustrezne spremembe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da bi morali vsi zastopniki in udeleženci, ki se ukvarjajo z dejavnostmi na področju kriptosredstev, delovati v skladu z ustreznimi standardi obstoječega finančnega regulativnega okvira; nadalje poudarja, da je treba vzpostaviti pravne določbe in mehanizme za zagotovitev, da se regulativni standardi za dejavnosti na področju kriptosredstev, zlasti v zvezi z varstvom potrošnikov ter preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma, uporabljajo tudi, kadar se take dejavnosti ali storitve zagotavljajo ali izvajajo zunaj Unije; poleg tega poudarja, da posebna pravila o preglednosti in celovitosti trga, ki so vsaj enakovredna pravilom iz Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (19) (MiFID II) za vse izdajatelje ali sponzorje kriptosredstev, določajo stroga pravila glede obveščanja potencialnih strank, ki bi morala biti jasno in ne zavajajoče, ter zahteve glede ocene primernosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da nekaterih kriptosredstev, ki se večinoma uporabljajo v nezakonitih kanalih, ne bi smeli upravičiti tako, da bi zanje veljala obstoječa regulativna ureditev; poudarja, da bi vsaka nezaželena legitimacija ogrozila varstvo potrošnikov in celovitost trga; zato poziva Komisijo, naj določi stroga pravila v zvezi z opozarjanjem potencialnih strank in zagotovi, da imajo pristojni organi potrebna pooblastila za posredovanje, da bi omejili ali prepovedali operacije in dejavnosti v zvezi s kriptosredstvi, ki se pretežno uporabljajo za nezakonite namene; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi bilo treba tveganja, povezana z imetjem kriptosredstev in izpostavljenostjo kriptosredstvom, v celoti vključiti v proces nadzornega pregleda in ovrednotenja, ko bo taksonomija na voljo; v zvezi s tem poudarja, da so potrebne ustrezne in standardizirane zahteve po razkritju vseh bistvenih izpostavljenosti ali storitev, povezanih s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bo treba odpraviti regulativne vrzeli v obstoječi zakonodaji Unije s ciljnimi spremembami, a tudi zasnovati namenske regulativne ureditve za novonastajajoče dejavnosti na področju kriptosredstev, na primer za prve ponudbe kovancev ali ponudbe prvih izmenjav; ugotavlja, da bi se nekatere vrste kriptosredstev lahko vključile v obstoječi regulativni okvir, kot so na primer prenosljivi vrednostni papirji, opredeljeni v direktivi MiFID II; meni, da bi bilo treba kriptosredstva, ki bi lahko spadala v MiFID II, obravnavati enako kot druge prenosljive vrednostne papirje, za katere velja ta ureditev, in kot taka ne bi zahtevala prilagojenega zakonodajnega okvira, temveč ciljno usmerjene spremembe ustreznih določb MiFID II; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da je treba na ravni Unije na usklajen način urediti nekatera kriptosredstva, ki ne spadajo na področje uporabe določb MiFID II; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da so stabilni kovanci edinstvena kategorija kriptosredstev; poudarja, da v tej fazi uporaba stabilnih kovancev v Uniji še ni bistvena; vendar poudarja tudi, da bi lahko njihovo splošno sprejetje resno ogrozilo finančno stabilnost in prenos monetarne politike ter demokratični nadzor; zato pozdravlja, da je Komisija sprejela zakonodajni okvir, ki želi med drugim zagotoviti stabilno menjalno razmerje med stabilnimi kovanci in fiat valutami ter da se lahko zadevni stabilni kovanec kadar koli ponovno pretvori nazaj v fiat valuto po nominalni vrednosti; vendar poudarja, da morajo biti vsi izdajatelji stabilnih kovancev pravno zavezani, da imetniku kadar koli odobrijo neposredno zahtevo in zamenjajo stabilne kovance po nominalni vrednosti v fiat valuto ter v ta namen vzpostavijo ustrezne mehanizme za zaščito in ločevanje stabilizacijskih rezerv; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da lahko prve ponudbe kovancev in ponudbe prvih izmenjav povečajo dostop do financiranja za mala in srednja podjetja, inovativna zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi, pospešijo prenos tehnologije in so lahko bistven del unije kapitalskih trgov; vendar ugotavlja, da so različni nadzorni organi zaradi pomanjkanja preglednosti in zahtev po razkritju, ki bi lahko povzročili tveganja za vlagatelje in potrošnike, izdali opozorila v zvezi s prvimi ponudbami kovancev; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zato poziva Komisijo, naj oceni prednosti predloga zakonodajnega okvira za prve ponudbe kovancev ali ponudbe prvih izmenjav, da bi povečali preglednost, pravno varnost, varstvo vlagateljev in potrošnikov ter zmanjšali tveganja, ki izhajajo iz asimetričnih informacij, goljufivega ravnanja in nezakonitih dejavnosti; poudarja, da je treba nadzor in spremljanje tega okvira usklajevati na ravni Unije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da bi moral skupni okvir Unije za kriptosredstva prispevati k varovanju visoke ravni varstva potrošnikov in vlagateljev, celovitosti trga in finančne stabilnosti, izvrševati uporabo določb o preprečevanju pranja denarja, kot so obveznosti glede poznavanja stranke v zvezi z zastopniki, ki opravljajo transakcije, povezane s kriptosredstvi, z izjemami samo za občasne transakcije pod najnižjim pragom, ter izboljšati nadzor nad osnovno tehnologijo, da bi organi, ki preiskujejo kazniva dejanja, lahko zanesljivo in zlahka identificirali končne upravičence plačilnih transakcij; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je zaskrbljen zaradi ugotovitev nedavne raziskave (20), ki kaže, da je polovica transakcij s kriptosredstvi povezana z nezakonitimi dejavnostmi, kot so nakup ali prodaja nezakonitega blaga ali storitev, pranje denarja in plačila v napadih z izsiljevalskim programjem; opozarja na nedavne ugotovitve, ki kažejo, da 76 milijard dolarjev nezakonite dejavnosti letno vključuje bitcoine; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je treba učinkovito obravnavati tveganja na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, ki izhajajo iz čezmejnih dejavnosti in novih tehnologij, zlasti tistih, ki jih predstavljajo kriptosredstva; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da obstoječe vrzeli v okviru preprečevanja pranja denarja za kriptosredstva, kot je uporaba načela poznavanja stranke, povzročajo neenake konkurenčne pogoje med različnimi vrstami finančnih dejavnosti; meni, da bi bilo treba določbe o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma za ponudnike storitev, povezanih s kriptosredstvi, izvrševati tudi za tuje ponudnike, ki svoje storitve ponujajo v Uniji; poudarja, da je potrebna celovita opredelitev „virtualnih sredstev“, da bi bolje odražala naravo in funkcijo kriptosredstev za namene preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma; poudarja, da je treba posodobiti tudi opredelitev financiranja terorizma, da se zagotovi ustrezna pokritost s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je seznanjen, da je bilo obstoječe priporočilo 16 Projektne skupine za finančno ukrepanje v zvezi s pravilom o potovanjih za ponudnike virtualnih naložbenih storitev (VASP) posodobljeno, in poziva Komisijo, naj preuči njegove posledice za ponudnike storitev kriptoizmenjevanja in digitalne denarnice v okviru Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (21), |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj v skladu s priporočili Projektne skupine za finančno ukrepanje in ESMA razširi področje uporabe pooblaščenih subjektov v okviru preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma za zagotovitev, da za vse dejavnosti, ki vključujejo kriptosredstva, kar zadeva ponudnike virtualno-virtualnih izmenjav, druge kategorije ponudnikov storitev denarnic in prvih ponudb kovancev, veljajo enake obveznosti preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da pri širitvi digitalnega financiranja ne bi smel biti nihče prezrt in da je treba razpoložljivost digitalnih finančnih rešitev za potrošnike in nepoklicne vlagatelje dopolniti z večjimi prizadevanji za zagotovitev preglednosti, ozaveščenosti javnosti in dostopa do informacij; poziva Komisijo in države članice, naj vlagajo v programe za izboljšanje digitalnega in finančnega opismenjevanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da so z uvedbo digitalne valute, ki jo razvijajo centralne banke, povezani veliki izzivi in tveganja (npr. tveganja za finančno stabilnost, zaščita vlog, posledice za prenos monetarne politike, posledice za kreditno posredništvo, nadomeščanje drugih plačilnih sredstev, izrivanje zasebnih udeležencev na trgu itd.), ki bi lahko zlahka prevladali nad domnevnimi koristmi centralnobančnih digitalnih valut; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ugotavlja, da bi bilo mogoče nekatere domnevne pomanjkljivosti evropskega plačilnega sistema odpraviti s postopnim izboljšanjem veljavne ureditve, denimo z okrepljeno uvedbo stroškovno učinkovitih takojšnjih plačil; |
| --- | --- |

42.

Enovit pristop h kibernetski odpornosti finančnega sektorja

| 43. | poudarja, da se finančne storitve vse bolj digitalizirajo in dajejo v podizvajanje zunanjim ponudnikom informacijskotehnoloških rešitev ali izvajalcem storitev vzdrževanja, na primer ponudnikom storitev v oblaku, kar lahko zlasti zagonskim podjetjem pomaga pri inoviranju in dostopu do tehnologije, ki jim sicer ne bi bila na voljo; svari pa, da so finančne institucije in trgi vse bolj izpostavljeni motnjam zaradi notranjih napak, zunanjih napadov ali kot posledica finančnih težav, zato je treba v tem še vedno razvijajočem se okolju skrbno oceniti operativna tveganja; meni, da bi morali torej osnovni cilji vse predlagane zakonodaje na tem področju biti varnost, odpornost in učinkovitost; |
| --- | --- |

43.

| 44. | se zaveda, da je skupne stroške kibernetskih incidentov izredno težko izračunati, a v panogi ocenjujejo, da so leta 2018 v svetovnem gospodarstvu nanesli nekako med 45 in 654 milijardami USD; |
| --- | --- |

44.

| 45. | želi poudariti, da je finančni sektor že od nekdaj osrednja tarča kibernetskih kriminalcev, ki se skušajo finančno okoristiti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je zaskrbljen zaradi analize Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB), ki je pokazala, da bi lahko kibernetski incident resnično povzročil sistemsko kibernetsko krizo, ki bi ogrozila finančno stabilnost (22); |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da nekateri sektorski deli zakonodaje Unije o finančnih storitvah že vsebujejo specifične zahteve v zvezi z upravljanjem informacijske varnosti, medtem ko to ne velja za druga področja zakonodaje Unije o finančnih storitvah; želi spomniti, da nadzorni organi potrošnikom izdajajo opozorila v zvezi z začetnimi ponudbami kovancev, saj lahko premajhna ali neustrezna preglednost in zahteve o razkritju vlagateljem prinesejo resna tveganja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj za finančni sektor Unije predlaga zakonodajne spremembe na področju informacijske in komunikacijske tehnologije ter zahtev glede kibernetske varnosti in pri tem upošteva mednarodne standarde, zato da bi uredili vse nedoslednosti, razhajanja in vrzeli, ki jih je mogoče najti v ustrezni zakonodaji; glede tega poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo treba imeti nadzorni pregled nad ponudniki informacijske in komunikacijske tehnologije, kajti zaradi velikega zanašanja na majhno število ponudnikov te tehnologije in računalništva v oblaku obstaja veliko tveganje koncentracije in širjenja negativnih vplivov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da se je treba pri spremembah osredotočiti na štiri osrednja področja:






  (a) | posodobitev upravljanja informacijske in komunikacijske tehnologije in obvladovanja tveganj na tem področju ter skladnost z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- | --- |

49.

(a)

posodobitev upravljanja informacijske in komunikacijske tehnologije in obvladovanja tveganj na tem področju ter skladnost z mednarodnimi standardi;

| (b) | uskladitev pravil za poročanje v zvezi z informacijsko-komunikacijskimi incidenti, |
| --- | --- |

(b)

uskladitev pravil za poročanje v zvezi z informacijsko-komunikacijskimi incidenti,

| (c) | enotni okvir za testiranje odpornosti proti vdorom in operativne odpornosti v vseh finančnih sektorjih, |
| --- | --- |

(c)

enotni okvir za testiranje odpornosti proti vdorom in operativne odpornosti v vseh finančnih sektorjih,

| (d) | nadzor nad ključnimi tretjimi ponudniki informacijskih in komunikacijskih tehnologij in minimalni standardi zanje; |
| --- | --- |

(d)

nadzor nad ključnimi tretjimi ponudniki informacijskih in komunikacijskih tehnologij in minimalni standardi zanje;

| 50. | poudarja, da je potrebna nadaljnja izmenjava informacij, predvsem o incidentih, in intenzivnejše usklajevanje med ustreznimi regulativnimi in nadzornimi organi, seveda pa je treba upoštevati, da za večjo odpornost in pripravljenost na obvladovanje obsežnih kibernetskih in operativnih incidentov potrebno resnično čezmejno in medsektorsko sodelovanje; meni, da bi bilo treba to storiti tako, da se nadzornim organom podelijo nekatera pooblastila, da bodo lahko dejansko nadzorovali dejavnosti, ki jih izvajajo tretje strani, in sicer večje pravice do inšpekcijskih pregledov, revizijske pravice in pravice sankcioniranja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje v mednarodnih forumih, da bi pripomogla k razvoju mednarodnih standardov na področju računalništva v oblaku in zunanjega izvajanja; poziva tudi k analizi, ali so za Unijo potrebni specifični ukrepi, da bi nadzor nad računalništvom v oblaku in zunanjim izvajanjem uskladili z ravnjo nadzora nad tradicionalnimi sistemi; poudarja, da je treba na teh področjih oblikovati tudi mednarodne standarde; meni, da čeprav so za skladnost sicer odgovorni finančni subjekti, bi moral biti nadzor nad kritičnimi tretjimi ponudniki usmerjen v spremljanje tveganja koncentracije, tveganj za finančno stabilnost in zagotavljanje sodelovanja med ustreznimi organi; meni, da bi bilo treba to storiti tako, da se nadzornim organom podelijo nekatera pooblastila, da bodo lahko dejansko nadzorovali dejavnosti, ki jih izvajajo tretje strani, in sicer večje pravice do inšpekcijskih pregledov, revizijske pravice in pravice sankcioniranja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | meni, da odpornost finančnega sistema zahteva trden tehnološki okvir za nadziranje naprednih tehnoloških aplikacij v finančnih storitvah; poudarja, da je potrebna konkretna strategija, ki bo pomagala okrepiti uporabo regulativne (RegTech) in nadzorne tehnologije (SupTech); |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo in nadzornike, naj uvedejo nezakonodajne ukrepe za večjo operativno pripravljenost finančnega sektorja na obvladovanje obsežnih kibernetskih in operativnih incidentov, in sicer skupne vaje, operativne protokole, varna orodja za sodelovanje in naložbe za okrepitev kritične infrastrukture in evropskih rezervnih zmogljivosti; poudarja, da morajo imeti nadzorniki interno strokovno znanje in ustrezna sredstva za izvajanje teh nadzornih in drugih ukrepov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj oceni in spremlja tveganje trgovinskih priložnosti na novonastajajočem črnem trgu ter tveganje pranja denarja, financiranja terorizma, davčnih goljufij in utaj ter drugih kaznivih dejavnosti; |
| --- | --- |

54.

Podatki

| 55. | želi opomniti, da sta za digitalne finančne storitve osrednjega pomena zbiranje in analiza podatkov, zato poudarja, da je treba veljavno zakonodajo o podatkih uporabljati dosledno in tehnološko nevtralno; poudarja, da je umetna inteligenca ena ključnih tehnologij za večjo konkurenčnost Unije na svetovni ravni; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da Unija postavlja svetovne standarde na področju varstva osebnih podatkov; želi spomniti, da bi bilo treba pri prenosu in uporabi osebnih in neosebnih podatkov v sektorju finančnih storitev spoštovati vso ustrezno zakonodajo Unije in mednarodne sporazume, obenem pa omogočiti zakonit in varen pretok podatkov, ki je potreben za okrepitev inovativnih finančnih pobud; |
| --- | --- |

56.

| 57. | meni, da je za povečanje inovativnega financiranja potreben prost pretok podatkov v Uniji; poudarja, da je treba čezmejni prenos podatkov, tudi v tretje države in iz njih, spremljati in urejati s pravom Unije o zasebnosti in varstvu podatkov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo lahko digitalnofinančni subjekti enakovredno dostopali do ustreznih, zanesljivih in koristnih podatkov v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov, in sicer z ustvarjanjem večje vrednosti za stranke, spodbujanjem potenciala digitalnih finančnih storitev in zagotavljanjem priložnosti za rast inovativnih finančnotehnoloških podjetij v Uniji in zunaj nje; poudarja, da je pomembno spoštovati pravila konkurence na notranjem trgu in zagotoviti, da te dejavnosti ne bodo v nasprotju z interesi potrošnikov ali inovacijami; poziva Komisijo, naj spremlja, kako veliki akterji ponujajo finančne storitve in kako bi lahko njihova konkurenčna prednost izkrivljala konkurenco na trgu ter škodovala interesom potrošnikov in zavirala inovacije; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da mora Komisija poiskati ravnovesje med zagotavljanjem varnosti podatkov in varstva potrošnikov ter varovanjem pozitivne potrošniške izkušnje in učinkovitosti storitev; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva, naj Komisija na podlagi obstoječega standarda Unije iz Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (23) razmisli o infrastrukturi za digitalni vstop in uporabo digitalnih finančnih identitet, s katero bi harmonizirali sedanje regulativne zahteve v Uniji, če bi bilo potrebno, in olajšali uporabo teh identitet, da bodo operacije na notranjem trgu manj razdrobljene in da bodo skladne z ustreznimi določbami o preprečevanju pranja denarja; poudarja, da je uporaba digitalnih finančnih identitet v vseh sektorjih in državah članicah pomembna in prinaša potencialne koristi, a je treba poskrbeti, da so skladne z normami varstva podatkov in zasebnosti ter zagotoviti ustrezne in sorazmerne ukrepe za preprečitev incidentov v zvezi s podatki ali identiteto; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da imajo države članice različne pravne zahteve za postopke poznavanja strank v zvezi z vstopanjem neprofesionalnih strank in da zato čezmejni vstop z obstoječimi nabori podatkov pogosto ni mogoč, kar velja tudi za vstopanje poslovnih strank in z njim povezanim procesom poznavanja stranke/podjetja; poziva Komisijo, naj se loti tega vprašanja in spodbuja k uskladitvi podatkov, ki jih za postopke poznavanja strank zahtevajo države članice; |
| --- | --- |

61.

| 62. | se zaveda, da je interoperabilnost med digitalnimi subjekti na nacionalni ravni in ravni Unije poglavitnega pomena za želeno tržno sprejetost; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da finančne institucije vse bolj uporabljajo podatke svojih strank ali velepodatke, saj so pomembni za ustvarjanje dodane vrednosti za stranke in vzdrževanje konkurenčnosti; želi ponovno opozoriti na ugotovitve in priporočila iz svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o posledicah velepodatkov za temeljne pravice: želi opomniti na zakonodajni okvir za obdelavo osebnih podatkov iz splošne uredbe o varstvu podatkov in poziva vse deležnike, naj si čim bolj prizadevajo zagotoviti izvrševanje pravic iz uredbe; zlasti poudarja načelo, da ima posameznik pravico do lastništva in nadzora nad svojimi podatki ter do prenosljivosti podatkov; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da je lahko samostojna in neodvisna identiteta, ki temelji na tehnologiji razpršene evidence, osrednji element za nastanek cele vrste novih storitev in platform enotnega digitalnega trga, ki bodo neodvisne od združevalcev podatkov in bodo obšle posrednike, hkrati pa posameznim državljanom EU zagotavljale visoke standarde varnosti in varstva podatkov; |
| --- | --- |

64.

| 65. | meni, da je lahko odsotnost dostopnih in zanesljivih podatkov in informacij o digitalnih finančnih dejavnostih škodljiva za rast, varstvo potrošnikov, celovitost trga in finančno stabilnosti ter za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, davčnim utajam in izogibanju davkom; se zavzema za večjo preglednost in boljše poročanje o digitalnih finančnih dejavnostih, da bi zmanjšali nesorazmerja in tveganja, zlasti v zvezi z uveljavljenimi operaterji velepodatkov, ki bi lahko zaradi večjega dostopa do podatkov pridobili nesorazmerno večje koristi; poudarja, da so pri čezmejnem dostopu do podatkov pomembni enaki konkurenčni pogoji, kar v zvezi z osebnimi podatki zagotavlja splošna uredba o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da imajo standardi tu odločilno vlogo, saj dodatno spodbujajo upravljanje, deljenje in izmenjavo podatkov, vključno z njihovo interoperabilnostjo in prenosljivostjo. Potrebna sta tudi zaupanja vredna in pravno varna infrastruktura ter trden pravni okvir v zvezi z združevanjem in izmenjavo podatkov, ki bosta podjetjem vlivala zaupanje v sodelovanje na področju podatkov med podjetji ali celo med panogami; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva k dejanskemu nadzoru nad velepodatkovno analitiko, tako da bo mogoče ustrezno urediti nepreglednost modelov in poskrbeti, da bodo na voljo relevantni in kakovostni podatki; poudarja, da so v zvezi z algoritmi, obdelavo podatkov in analitiko potrebne večja odgovornost, razložljivost in preglednost, saj so to bistvena orodja za zagotavljanje, da bo posameznik ustrezno obveščen o obdelavi svojih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poudarja, da je odprto bančništvo pomembno za večjo kakovost plačilnih storitev, saj omogoča vključevanje novih udeležencev na trgu, ki potrošniku zagotavljajo večjo operativno in cenovno učinkovitost; poudarja, da je prehod z odprtega bančništva na odprte finančne storitve, torej vključevanje finančnih storitev, ki niso zgolj plačila, strateška prednostna naloga, ki bi lahko izboljšala učinkovitost, zmanjšala tveganja koncentracije in okrepila finančno vključenost; |
| --- | --- |

68.

| 69. | je mnenja, da zahtevani predlog ne bo imel nobenih finančnih posledic; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in priložena priporočila Komisiji in Svetu ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(2)  UL L 337, 23.12.2015, str. 35.

(3)  UL L 141, 5.6.2015, str. 73.

(4)  https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/98da7b74-38db-11ea-ba6e-01aa75ed71a1

(5)  https://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0120161enn.pdf

(6)  https://ec.europa.eu/info/files/200610-cmu-high-level-forum-final-report_sl

(7)  JC 2018 74.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0301.

(9)  UL C 11, 13.1.2020, str. 7.

(10)  UL C 307, 30.8.2018, str. 57.

(11)  UL C 252, 18.7.2018, str. 239.

(12)  https://coinmarketcap.com

(13)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes /STUD/2020/648779/IPOL_STU(2020)648779_EN.pdf

(14)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/articles/2019/html/ecb.ebart201905_03~c83aeaa44c.en.html#toc4

(15)  ESMA Advice – Initial Coin Offerings and Crypto-Assets (Nasveti Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (ESMA) – Prve ponudbe kovancev in kriptosredstvih)(https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-157-1391_crypto_advice.pdf).

(16)  Report with advice for the European Commission on crypto-assets (Poročilo Evropskega bančnega organa (EBA) z nasveti Evropski komisiji o kriptosredstvih) (https://eba.europa.eu/sites/default/documents/files/documents/10180/2545547/67493daa-85a8-4429-aa91-e9a5ed880684/EBA%20Report%20on%20crypto%20assets.pdf).

(17)  https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200107~29129d5701.en.html

(18)  UL L 194, 19.7.2016, str. 1.

(19)  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

(20)  Na voljo v elektronski obliki na naslovu https://ssrn.com/abstract=3102645.

(21)  UL L 141, 5.6.2015, str. 73.

(22)  ESRB je februarja 2020 objavil poročilo o sistematičnih kibernetskih napadih (https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200219~61abad5f20.en.html)

(23)  UL L 257, 28.8.2014, str. 73.

---

PRILOGA K RESOLUCIJI

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

A.   NAČELA IN CILJI PREDLOGA

| 1. | Postaviti temelje pristopu za oblikovanje pravil o digitalnih finančnih storitvah v Uniji, ki bo usmerjen v prihodnost. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zagotoviti, da bodo lahko digitalne finančne storitve tudi v prihodnje inovativna gonilna sila za rast in ustvarjanje delovnih mest na celotnem enotnem trgu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prizadevati si za enotno razumevanje najpomembnejših vprašanj v zvezi z digitalnimi finančnimi storitvami in spodbujati usklajevanje ustreznih določb, kar bo pripomoglo k okrepljenemu čezmejnemu poslovanju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Okrepiti izmenjavo podatkov v skladu z načeli Unije, da bi spodbujali inovacije in s tem omogočili lažje dostopanje do javnih podatkov v Uniji, kar ne bi bilo koristno le za digitalne finančne družbe, temveč tudi za številna druga področja politike Unije ter bi izboljšalo preglednost trga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Obravnavati prva tri področja, na katerih bi morala Unija ukrepati, namreč razvoj okvira za kriptosredstva, razvoj okvira za kibernetsko in operativno odpornost, ter prizadevanja za uskladitev koncepta digitalnega vstopanja na enotnem trgu. |
| --- | --- |

5.

B.   PREDLAGANI UKREPI

| 1. | Vložiti zakonodajni predlog za kriptosredstva, ki bo zagotavljal pravno varnost na tem področju ter visoke standarde varstva potrošnikov in vlagateljev, celovitost trga in finančno stabilnost. Ta okvir bi moral izhajati iz odprte in obsežne vseunijske taksonomije in biti usmerjen k zakonodajnemu urejanju po načelu enakih pravil za isto dejavnost in tveganja ter po načelu sorazmernosti, saj bi s tem zmanjšali regulativno samovoljnost in zagotovili enake konkurenčne pogoje.
  Zakonodajni predlog bi moral:






  (a) | vsebovati smernice o veljavnih regulativnih, nadzornih in bonitetnih postopkih ter obravnavi kriptosredstev; določati izrecna pravila o preglednosti in celovitosti trga, ki bi bila vsaj enakovredna pravilom iz druge direktive o trgih finančnih instrumentov (MiFID II) za izdajatelje ali sponzorje kriptosredstev; |
| --- | --- | --- |

1.

Zakonodajni predlog bi moral:

(a)

vsebovati smernice o veljavnih regulativnih, nadzornih in bonitetnih postopkih ter obravnavi kriptosredstev; določati izrecna pravila o preglednosti in celovitosti trga, ki bi bila vsaj enakovredna pravilom iz druge direktive o trgih finančnih instrumentov (MiFID II) za izdajatelje ali sponzorje kriptosredstev;

| (b) | urediti regulativne vrzeli v sedanji zakonodaji Unije v zvezi s kriptosredstvi, na primer z razvrstitvijo nekaterih kriptosredstev med prenosljive vrednostne papirje v skladu z direktivo MiFID II, da se zanje zagotovi enaka obravnava kot za druge prenosljive vrednostne papirje; |
| --- | --- |

(b)

urediti regulativne vrzeli v sedanji zakonodaji Unije v zvezi s kriptosredstvi, na primer z razvrstitvijo nekaterih kriptosredstev med prenosljive vrednostne papirje v skladu z direktivo MiFID II, da se zanje zagotovi enaka obravnava kot za druge prenosljive vrednostne papirje;

| (c) | vzpostaviti namensko regulativno ureditev za nove in novonastajajoče dejavnosti kriptosredstev, kot so prve ponudbe kovancev (ICO) ali prve ponudbe na borzi (IEO), in za vsa kriptosredstva, ki ne sodijo v sedanji regulativni okvir, poskrbeti pa je treba, da se bodo na ravni Unije zakonsko urejala na usklajen način; |
| --- | --- |

(c)

vzpostaviti namensko regulativno ureditev za nove in novonastajajoče dejavnosti kriptosredstev, kot so prve ponudbe kovancev (ICO) ali prve ponudbe na borzi (IEO), in za vsa kriptosredstva, ki ne sodijo v sedanji regulativni okvir, poskrbeti pa je treba, da se bodo na ravni Unije zakonsko urejala na usklajen način;

| (d) | upoštevati ali urejati okoljski vpliv rudarjenja kriptovalut in potrebo po rešitvah za ublažitev ekološkega odtisa glavnih kriptosredstev; |
| --- | --- |

(d)

upoštevati ali urejati okoljski vpliv rudarjenja kriptovalut in potrebo po rešitvah za ublažitev ekološkega odtisa glavnih kriptosredstev;

| 2. | Usmeriti se je treba k večjemu regulativnemu in nadzornemu zbliževanju, da bi postavili skupni okvir Unije. Parlament poziva k strukturiranemu dialogu med evropskimi nadzornimi organi in pristojnimi nacionalnimi organi, kjer bi se morali osredotočiti na aktualne nadzorne izzive in zbliževanje praks za razvoj nemotenega nadzora na vseh ravneh digitalnih finančnih storitev. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zasnovati je treba zakonodajni okvir za stabilne kovance in pri tem zagotoviti, da bodo izpolnjevali vsaj standarde iz Direktive 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja, ki spreminja direktivi 2005/60/ES in 2006/48/ES ter razveljavlja Direktivo 2000/46/ES (1), vključno s stabilnim menjalnim tečajem, ki se lahko unovči v nominalni vrednosti, s tako imenovanimi fiat valutami. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Na podlagi ocene je treba vložiti predlog za skupni okvir Unije za vseevropski poskusni prostor za digitalne finančne storitve. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Okrepiti je treba uporabo okvira iz direktive o preprečevanju pranja denarja pri kriptosredstvih in odpraviti sedanje vrzeli, zlasti z ukrepi iz odstavkov 33-38. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zagotoviti je treba, da zaradi širjenja digitalnih finančnih storitev nihče ne bo zapostavljen. Parlament poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za digitalno in finančno opismenjevanje. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vložiti je treba zakonodajni predlog o kibernetski odpornosti, ki bo v vsem finančnem sektorju Unije zagotavljal dosledne standarde glede varnosti informacijske in komunikacijske tehnologije. Ta okvir bi moral biti usmerjen v prihodnost in težiti k posodobitvi veljavnih pravil v zvezi s kibernetsko odpornostjo, hkrati pa odpraviti vse regulativne vrzeli in pomanjkljivosti, ki bi lahko ogrožale podjetja, vlagatelje in potrošnike. |
| --- | --- |

7.

| 8. | V sodelovanju z drugimi nadzorniki na ravni Unije na podlagi skupnih pravil imenovati enotnega evropskega nadzornika za nadzor in registracijo vseh ustreznih dejavnosti, povezanih s kriptosredstvi, s katerimi se v Uniji čezmejno posluje. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Parlament poziva Komisijo, naj razmisli o oblikovanju nadzornega pregleda nad informacijsko-komunikacijskimi ponudniki na področju finančnih storitev, ki svoje storitve opravljajo v Uniji, kot je opisano v odstavku 47. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Komisijo je treba pozvati, naj predlaga zakonodajne spremembe na področju zahtev glede informacijsko-komunikacijske tehnologije in kibernetske varnosti za finančni sektor Unije. Te spremembe bi morale biti osredotočene na vsa štiri ključna področja, opisana v odstavku 48. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pri razvijanju standardov Unije na področju računalništva v oblaku in zunanjega izvajanja je treba sočasno sodelovati z mednarodnimi partnerji pri razvoju mednarodnih standardov, kot je opisano v odstavku 50. |
| --- | --- |

11.

Podatki

| 12. | Predlagati je treba okvir za digitalno vstopanje, ki bi moral biti v skladu z ustrezno zakonodajo Unije, denimo na področju preprečevanja pranja denarja, varstva podatkov in standardov zasebnosti, ter zagotoviti enotno razumevanje digitalnih finančnih identitet na vsem enotnem trgu in spodbujati k harmoniziranju čezmejnega digitalnega vstopanja. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prizadevati si je treba za večjo odgovornost, razložljivost in preglednost algoritmov, obdelave podatkov in analitike, kot je opisano v odstavku 66. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 267, 10.10.2009, str. 7.

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/89

---

P9_TA(2020)0266

Nadaljnji razvoj unije kapitalskih trgov: boljši dostop do financiranja kapitalskih trgov, zlasti za mala in srednja podjetja, in lažje sodelovanje za male vlagatelje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o nadaljnjem razvoju unije kapitalskih trgov: boljši dostop do financiranja kapitalskih trgov, zlasti za mala in srednja podjetja, in lažje sodelovanje za male vlagatelje (2020/2036(INI))

(2021/C 395/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila skupine na visoki ravni za prihodnjo unijo kapitalskih trgov iz oktobra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine na visoki ravni za prihodnjo unijo kapitalskih trgov iz oktobra 2019,

| — | ob upoštevanju poročila foruma na visoki ravni o uniji kapitalskih trgov z dne 10. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila foruma na visoki ravni o uniji kapitalskih trgov z dne 10. junija 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. julija 2020 z naslovom Pripravimo se na spremembe: Sporočilo o pripravljenosti ob koncu prehodnega obdobja med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom (COM(2020)0324), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. julija 2020 z naslovom Pripravimo se na spremembe: Sporočilo o pripravljenosti ob koncu prehodnega obdobja med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom (COM(2020)0324),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2018 z naslovom Akcijski načrt za finančno tehnologijo: za bolj konkurenčen in inovativen evropski finančni sektor (COM(2018)0109), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2018 z naslovom Akcijski načrt za finančno tehnologijo: za bolj konkurenčen in inovativen evropski finančni sektor (COM(2018)0109),

| — | ob upoštevanju svežnja za okrevanje v zvezi s kapitalskimi trgi, ki ga je Komisija predložila 24. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja za okrevanje v zvezi s kapitalskimi trgi, ki ga je Komisija predložila 24. julija 2020,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2015 o oblikovanju unije kapitalskih trgov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2015 o oblikovanju unije kapitalskih trgov (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o oceni stanja in izzivih pri ureditvi EU o finančnih storitvah: učinek in nadaljnji koraki k bolj učinkovitemu in uspešnemu okviru EU za regulacijo finančnega sektorja in unijo kapitalskih trgov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o oceni stanja in izzivih pri ureditvi EU o finančnih storitvah: učinek in nadaljnji koraki k bolj učinkovitemu in uspešnemu okviru EU za regulacijo finančnega sektorja in unijo kapitalskih trgov (2),

| — | ob upoštevanju rezultatov redne raziskave ECB o dostopu podjetij do financiranja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov redne raziskave ECB o dostopu podjetij do financiranja,

| — | ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije za poletje 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije za poletje 2020,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0155/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0155/2020),

| A. | ker bi moral biti glavni cilj vseh ukrepov, sprejetih za oblikovanje unije kapitalskih trgov, izboljšati nabor bolj privlačnih, stabilnih in trajnostnih možnosti financiranja za podjetja in državljane, hkrati pa zaščititi gospodarsko stabilnost, čim bolj zmanjšati finančna tveganja in ustrezno zaščititi interese malih vlagateljev, upokojencev in potrošnikov, da bi spodbudili finančno udeležbo in da bi varčevalci postali vlagatelji; ker je za okrevanje po COVID-19 postalo še pomembneje, da imajo mala in srednja podjetja, podjetniki in socialno gospodarstvo dostop do lastniškega financiranja; |
| --- | --- |

A.

ker bi moral biti glavni cilj vseh ukrepov, sprejetih za oblikovanje unije kapitalskih trgov, izboljšati nabor bolj privlačnih, stabilnih in trajnostnih možnosti financiranja za podjetja in državljane, hkrati pa zaščititi gospodarsko stabilnost, čim bolj zmanjšati finančna tveganja in ustrezno zaščititi interese malih vlagateljev, upokojencev in potrošnikov, da bi spodbudili finančno udeležbo in da bi varčevalci postali vlagatelji; ker je za okrevanje po COVID-19 postalo še pomembneje, da imajo mala in srednja podjetja, podjetniki in socialno gospodarstvo dostop do lastniškega financiranja;

| B. | ker so za notranji trg EU značilni odprta konkurenca, regulativni okvir, spoštovanje mednarodnih standardov in sodelovanje pri nadzoru; ker bi morala strategija unije kapitalskih trgov zato temeljiti na istih načelih; |
| --- | --- |

B.

ker so za notranji trg EU značilni odprta konkurenca, regulativni okvir, spoštovanje mednarodnih standardov in sodelovanje pri nadzoru; ker bi morala strategija unije kapitalskih trgov zato temeljiti na istih načelih;

| C. | ker so glede na raven financiranja, ki je potrebno, da bo lahko gospodarstvo EU okrevalo, nujno potrebne premišljene in trajnostne naložbe v korist prihodnjih generacij; ker bi morala unija kapitalskih trgov v skladu z zelenim dogovorom EU bistveno prispevati k prehodu na trajnostno, konkurenčno in odporno gospodarstvo, ki bo dopolnjevalo javne naložbe; ker je v pripravi okvir za spodbujanje trajnostnih naložb; ker je ta okvir sestavni del prizadevanj, ki jih EU izvaja v okviru unije kapitalskih trgov, da bi financiranje povezala s potrebami gospodarstva in agendo Unije za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

C.

ker so glede na raven financiranja, ki je potrebno, da bo lahko gospodarstvo EU okrevalo, nujno potrebne premišljene in trajnostne naložbe v korist prihodnjih generacij; ker bi morala unija kapitalskih trgov v skladu z zelenim dogovorom EU bistveno prispevati k prehodu na trajnostno, konkurenčno in odporno gospodarstvo, ki bo dopolnjevalo javne naložbe; ker je v pripravi okvir za spodbujanje trajnostnih naložb; ker je ta okvir sestavni del prizadevanj, ki jih EU izvaja v okviru unije kapitalskih trgov, da bi financiranje povezala s potrebami gospodarstva in agendo Unije za trajnostni razvoj;

| D. | ker bodo kapitalski trgi EU gospodarstvu in prepotrebnemu okrevanju gospodarstva najbolj v podporo, če bodo pregledni, konkurenčni, odporni, s centralnim kliringom in podprti s poštenimi predpisi; |
| --- | --- |

D.

ker bodo kapitalski trgi EU gospodarstvu in prepotrebnemu okrevanju gospodarstva najbolj v podporo, če bodo pregledni, konkurenčni, odporni, s centralnim kliringom in podprti s poštenimi predpisi;

| E. | ker imajo nekateri vlagatelji večje dovoljeno tveganje kot drugi in ker nimajo vsa podjetja dostopa do financiranja kapitalskega trga in priložnosti, da bi ga koristila; |
| --- | --- |

E.

ker imajo nekateri vlagatelji večje dovoljeno tveganje kot drugi in ker nimajo vsa podjetja dostopa do financiranja kapitalskega trga in priložnosti, da bi ga koristila;

| F. | ker je oblikovanje varnega vrednostnega papirja za euroobmočje ključnega pomena za finančno celovitost in vzpostavitev unije kapitalskih trgov; ker je za vzpostavitev povezanega, razvitega in likvidnega evropskega trga obveznic kot jedra unije kapitalskih trgov v EU potreben varen vrednostni papir, ki ga bo mogoče uporabiti kot referenčno merilo za določanje cen obveznic, lastniških vrednostnih papirjev in drugih sredstev na euroobmočju, pa tudi kot zavarovanje po vsem euroobmočju; |
| --- | --- |

F.

ker je oblikovanje varnega vrednostnega papirja za euroobmočje ključnega pomena za finančno celovitost in vzpostavitev unije kapitalskih trgov; ker je za vzpostavitev povezanega, razvitega in likvidnega evropskega trga obveznic kot jedra unije kapitalskih trgov v EU potreben varen vrednostni papir, ki ga bo mogoče uporabiti kot referenčno merilo za določanje cen obveznic, lastniških vrednostnih papirjev in drugih sredstev na euroobmočju, pa tudi kot zavarovanje po vsem euroobmočju;

| G. | ker je večina ukrepov, ki so bili doslej sprejeti za uresničitev unije kapitalskih trgov, korak v pravo smer, čeprav več ciljev ni bilo doseženih, in ker se je pomen bančnih posojil v primerjavi z lastniškimi vrednostnimi papirji v zadnjih letih dejansko povečal; ker pa je treba glede konvergence, natančnosti, učinkovitosti in poenostavitve sprejetih ukrepov še veliko storiti; ker je pri projektu unije kapitalskih trgov bistvena ambiciozna vizija, da bi lahko rešili občutljiva nacionalna vprašanja in zagotovili zagon za dokončanje unije kapitalskih trgov, da bo EU postala privlačen trg za tuje kapitalske naložbe in povečala svojo konkurenčnost na svetovnih trgih; |
| --- | --- |

G.

ker je večina ukrepov, ki so bili doslej sprejeti za uresničitev unije kapitalskih trgov, korak v pravo smer, čeprav več ciljev ni bilo doseženih, in ker se je pomen bančnih posojil v primerjavi z lastniškimi vrednostnimi papirji v zadnjih letih dejansko povečal; ker pa je treba glede konvergence, natančnosti, učinkovitosti in poenostavitve sprejetih ukrepov še veliko storiti; ker je pri projektu unije kapitalskih trgov bistvena ambiciozna vizija, da bi lahko rešili občutljiva nacionalna vprašanja in zagotovili zagon za dokončanje unije kapitalskih trgov, da bo EU postala privlačen trg za tuje kapitalske naložbe in povečala svojo konkurenčnost na svetovnih trgih;

| H. | ker je vzpostavitev unije kapitalskih trgov tesno povezana s poglabljanjem ekonomske in monetarne unije, zlasti pa z dokončanjem bančne unije; ker Parlament v svoji resoluciji z dne 19. junija 2020 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2019 (3) poziva k dokončanju bančne unije z vzpostavitvijo v celoti izvedenega evropskega sistema jamstva za vloge; ker bančna unija poleg tega ne bo mogla biti dokončana, dokler ne bo imela verodostojnega varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje; nadalje poziva, naj se razmisli o tem, ali bi bilo treba vzpostaviti in ustvariti mehanizem za fiskalno stabilizacijo za euroobmočje kot celoto; ker morajo unijo kapitalskih trgov dopolnjevati proticiklični politični ukrepi, da bo po vsej EU zagotovljen enak dostop do financiranja in naložbenih priložnosti; |
| --- | --- |

H.

ker je vzpostavitev unije kapitalskih trgov tesno povezana s poglabljanjem ekonomske in monetarne unije, zlasti pa z dokončanjem bančne unije; ker Parlament v svoji resoluciji z dne 19. junija 2020 o bančni uniji – letno poročilo za leto 2019 (3) poziva k dokončanju bančne unije z vzpostavitvijo v celoti izvedenega evropskega sistema jamstva za vloge; ker bančna unija poleg tega ne bo mogla biti dokončana, dokler ne bo imela verodostojnega varovalnega mehanizma za enotni sklad za reševanje; nadalje poziva, naj se razmisli o tem, ali bi bilo treba vzpostaviti in ustvariti mehanizem za fiskalno stabilizacijo za euroobmočje kot celoto; ker morajo unijo kapitalskih trgov dopolnjevati proticiklični politični ukrepi, da bo po vsej EU zagotovljen enak dostop do financiranja in naložbenih priložnosti;

| I. | ker so bili finančni predpisi, zlasti s področja bančništva in revizije, zaradi COVID-19 nedavno spremenjeni; ker je za povečanje skupne zmogljivosti financiranja in zmanjšanje odvisnosti od bančnih posojil v EU potrebno financiranje na kapitalskih trgih; ker bo imel dobro kapitaliziran bančni sektor še naprej pomembno vlogo pri financiranju podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

I.

ker so bili finančni predpisi, zlasti s področja bančništva in revizije, zaradi COVID-19 nedavno spremenjeni; ker je za povečanje skupne zmogljivosti financiranja in zmanjšanje odvisnosti od bančnih posojil v EU potrebno financiranje na kapitalskih trgih; ker bo imel dobro kapitaliziran bančni sektor še naprej pomembno vlogo pri financiranju podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij;

| J. | ker je dejstvo, da ni centraliziranega mehanizma, ki bi vseboval lahko dostopne, zanesljive, razumljive in primerljive javne informacije, eden od razlogov, zakaj podjetja težko najdejo vlagatelje; ker vlagatelji težko ocenijo nova in mala podjetja, ki so na začetku svoje poslovne poti, kar ovira inovativne podvige, zlasti mladih podjetnikov; |
| --- | --- |

J.

ker je dejstvo, da ni centraliziranega mehanizma, ki bi vseboval lahko dostopne, zanesljive, razumljive in primerljive javne informacije, eden od razlogov, zakaj podjetja težko najdejo vlagatelje; ker vlagatelji težko ocenijo nova in mala podjetja, ki so na začetku svoje poslovne poti, kar ovira inovativne podvige, zlasti mladih podjetnikov;

| K. | ker je bilo na podlagi izkušenj z veliko recesijo soglasno ugotovljeno, da je treba institucionalno strukturo euroobmočja reformirati, da bo povečana njegova zmogljivost za spopadanje z velikimi ekonomskimi šoki; ker se v ekonomski literaturi v zvezi s tem običajno navaja, da v ZDA šoke bolje blažijo predvsem zaradi tega, ker so tveganja z zasebnim sektorjem prek kreditnega in kapitalskega trga učinkoviteje porazdeljena; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo na podlagi izkušenj z veliko recesijo soglasno ugotovljeno, da je treba institucionalno strukturo euroobmočja reformirati, da bo povečana njegova zmogljivost za spopadanje z velikimi ekonomskimi šoki; ker se v ekonomski literaturi v zvezi s tem običajno navaja, da v ZDA šoke bolje blažijo predvsem zaradi tega, ker so tveganja z zasebnim sektorjem prek kreditnega in kapitalskega trga učinkoviteje porazdeljena;

| L. | ker je v nefinančnem poslovnem sektorju EU-28 od vseh podjetij 99,8 % malih in srednjih podjetij, ki v tem sektorju ustvarijo 56,4 % dodane vrednosti in zagotavljajo 66,6 % delovnih mest; ker delež mikropodjetij v sektorju znaša 93 %, majhnih malih in srednjih podjetij 5,9 %, srednje velikih malih in srednjih podjetij pa le 0,9 % (4); |
| --- | --- |

L.

ker je v nefinančnem poslovnem sektorju EU-28 od vseh podjetij 99,8 % malih in srednjih podjetij, ki v tem sektorju ustvarijo 56,4 % dodane vrednosti in zagotavljajo 66,6 % delovnih mest; ker delež mikropodjetij v sektorju znaša 93 %, majhnih malih in srednjih podjetij 5,9 %, srednje velikih malih in srednjih podjetij pa le 0,9 % (4);

| M. | ker bosta socialna in gospodarska kriza kot posledica pandemije COVID-19 in omejitev gibanja še posebej negativno vplivali na mala in srednja podjetja ter bi lahko na podoben način prizadeli tudi male varčevalce; ker bi moral biti v sklopu odziva EU na COVID-19 prek evropskega načrta za okrevanje zagotovljen velik kapitalski vložek, dopolnjevati pa ga bi morale pobude za spodbujanje tržnega financiranja in zmanjšanje odvisnosti od bančnih posojil, da bi povečali dostop evropskih podjetij do financiranja in zgradili odporno gospodarstvo EU ter ohranili delovna mesta in proizvodno zmogljivost držav članic; |
| --- | --- |

M.

ker bosta socialna in gospodarska kriza kot posledica pandemije COVID-19 in omejitev gibanja še posebej negativno vplivali na mala in srednja podjetja ter bi lahko na podoben način prizadeli tudi male varčevalce; ker bi moral biti v sklopu odziva EU na COVID-19 prek evropskega načrta za okrevanje zagotovljen velik kapitalski vložek, dopolnjevati pa ga bi morale pobude za spodbujanje tržnega financiranja in zmanjšanje odvisnosti od bančnih posojil, da bi povečali dostop evropskih podjetij do financiranja in zgradili odporno gospodarstvo EU ter ohranili delovna mesta in proizvodno zmogljivost držav članic;

| N. | ker je treba zaradi zapletenosti škandala, v katerega je bil vpleten nemški ponudnik plačilnih storitev Wirecard (podjetje z indeksa DAX30, ki je 24. junija 2020 vložilo zahtevek za uvedbo postopka v primeru insolventnosti) in pri katerem se je izkazalo, da je evropski regulativni okvir pomanjkljiv, natančno preučiti, kaj je šlo narobe, da je lahko goljufivo ravnanje velikih razsežnosti tako dolgo ostalo neopaženo; ker je ta najnovejši škandal ponovno pokazal, da je nujno treba prilagoditi evropsko nadzorno strukturo za finančno poročanje, finančne inovacije, plačila in s tem povezana področja, vključno z revizijo ter preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

N.

ker je treba zaradi zapletenosti škandala, v katerega je bil vpleten nemški ponudnik plačilnih storitev Wirecard (podjetje z indeksa DAX30, ki je 24. junija 2020 vložilo zahtevek za uvedbo postopka v primeru insolventnosti) in pri katerem se je izkazalo, da je evropski regulativni okvir pomanjkljiv, natančno preučiti, kaj je šlo narobe, da je lahko goljufivo ravnanje velikih razsežnosti tako dolgo ostalo neopaženo; ker je ta najnovejši škandal ponovno pokazal, da je nujno treba prilagoditi evropsko nadzorno strukturo za finančno poročanje, finančne inovacije, plačila in s tem povezana področja, vključno z revizijo ter preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma;

| O. | ker mora unija kapitalskih trgov mobilizirati povpraševanje na maloprodajnem trgu; ker morajo mali vlagatelji za uresničitev tega cilja spremeniti naložbeno kulturo; ker pa bo do tega prišlo šele, ko bodo mali vlagatelji prepričani, da so naložbe na kapitalskih trgih zanje – ob sprejemljivih in jasno opredeljenih tveganjih – smotrne; ker bi morala Komisija preučiti dodatne možnosti, kako bi lahko predstavila koristi projekta unije kapitalskih trgov, na primer tako da bi spremenila ime, da bi odražalo neposredno povezavo med prihranki državljanov EU ter naložbami v gospodarsko rast in okrevanje po pandemiji COVID-19, kot je predlagala skupina na visoki ravni za prihodnjo unijo kapitalskih trgov; |
| --- | --- |

O.

ker mora unija kapitalskih trgov mobilizirati povpraševanje na maloprodajnem trgu; ker morajo mali vlagatelji za uresničitev tega cilja spremeniti naložbeno kulturo; ker pa bo do tega prišlo šele, ko bodo mali vlagatelji prepričani, da so naložbe na kapitalskih trgih zanje – ob sprejemljivih in jasno opredeljenih tveganjih – smotrne; ker bi morala Komisija preučiti dodatne možnosti, kako bi lahko predstavila koristi projekta unije kapitalskih trgov, na primer tako da bi spremenila ime, da bi odražalo neposredno povezavo med prihranki državljanov EU ter naložbami v gospodarsko rast in okrevanje po pandemiji COVID-19, kot je predlagala skupina na visoki ravni za prihodnjo unijo kapitalskih trgov;

| P. | ker iz nedavnih poročil in anket, osredotočenih na potrošnike (5), izhaja, da večina evropskih malih vlagateljev daje prednost trajnosti in da si pri svojih naložbenih odločitvah prizadevajo upoštevati okoljske, socialne ali upravljavske dejavnike in tveganja, a so jim le redko ponujeni produkti, ki bi temu ustrezali; |
| --- | --- |

P.

ker iz nedavnih poročil in anket, osredotočenih na potrošnike (5), izhaja, da večina evropskih malih vlagateljev daje prednost trajnosti in da si pri svojih naložbenih odločitvah prizadevajo upoštevati okoljske, socialne ali upravljavske dejavnike in tveganja, a so jim le redko ponujeni produkti, ki bi temu ustrezali;

| Q. | ker so gibanja na trgu, do katerih je prišlo zaradi pandemije COVID-19, delovala kot „stresni test“ v realnih pogojih za trdnost celotnega finančnega ekosistema in bi bilo treba kot nadaljnji ukrep opraviti podrobno oceno prednosti in pomanjkljivosti obstoječih pravil EU o finančni stabilnosti in finančnem nadzoru; |
| --- | --- |

Q.

ker so gibanja na trgu, do katerih je prišlo zaradi pandemije COVID-19, delovala kot „stresni test“ v realnih pogojih za trdnost celotnega finančnega ekosistema in bi bilo treba kot nadaljnji ukrep opraviti podrobno oceno prednosti in pomanjkljivosti obstoječih pravil EU o finančni stabilnosti in finančnem nadzoru;

| R. | ker bo kot posledica izstopa Združenega kraljestva iz EU prišlo do strukturnih sprememb v finančnem sistemu EU; ker bodo kapitalski trgi EU po brexitu policentrični in se bo tako povečalo tveganje, da bodo razdrobljeni znotraj EU; poudarja, kako pomembno je spodbujati politike in ukrepe, vključno s konkretnim pristopom k dostopu tretjih držav do trga EU in dinamičnim sistemom nadzora ureditev glede enakovrednosti, ki zagotavljajo odpornost, povezljivost in konkurenčnost finančnih trgov EU ter njihovo stabilnost in enake konkurenčne pogoje; ker se enakovrednost lahko prizna le, če velja, da so regulativne in nadzorne ureditve ter standardi zadevne tretje države skladni z ustreznimi zahtevami, določenimi v zakonodaji EU, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

R.

ker bo kot posledica izstopa Združenega kraljestva iz EU prišlo do strukturnih sprememb v finančnem sistemu EU; ker bodo kapitalski trgi EU po brexitu policentrični in se bo tako povečalo tveganje, da bodo razdrobljeni znotraj EU; poudarja, kako pomembno je spodbujati politike in ukrepe, vključno s konkretnim pristopom k dostopu tretjih držav do trga EU in dinamičnim sistemom nadzora ureditev glede enakovrednosti, ki zagotavljajo odpornost, povezljivost in konkurenčnost finančnih trgov EU ter njihovo stabilnost in enake konkurenčne pogoje; ker se enakovrednost lahko prizna le, če velja, da so regulativne in nadzorne ureditve ter standardi zadevne tretje države skladni z ustreznimi zahtevami, določenimi v zakonodaji EU, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji;

| S. | ker lahko finančna tehnologija zadosti določenim potrebam malih in srednjih podjetij ter malih vlagateljev, s tem ko omogoča decentralizirano delovanje in izboljšuje učinkovitost; |
| --- | --- |

S.

ker lahko finančna tehnologija zadosti določenim potrebam malih in srednjih podjetij ter malih vlagateljev, s tem ko omogoča decentralizirano delovanje in izboljšuje učinkovitost;

Dejavnost financiranja

| 1. | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – novi akcijski načrt, objavljenega 24. septembra 2020 (COM(2020)0590); vztraja, da je treba dokončati unijo kapitalskih trgov, da bi prispevali k gospodarskemu in socialnemu okrevanju po pandemiji COVID-19; poziva Komisijo, naj se odločneje zaveže doseganju resničnega napredka pri vprašanjih, kot so zakonodaje o nadzoru, obdavčenju ali plačilni nesposobnosti, ki predstavljajo velike ovire za resnično povezovanje kapitalskih trgov EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva, naj se, kadar je to primerno, odpravijo ovire in birokracija ter pri tem tudi poenostavi in bolj sorazmerno uporablja zakonodaja, kadar je to ustrezno in kadar to podpira finančno stabilnost, da bi diverzificirali vire financiranja za evropska podjetja, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih, vključno z zagonskimi podjetji in podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo, da bi izboljšali njihov dostop do kapitalskih trgov ter dostop malih in velikih vlagateljev do bolj raznolikih, dolgoročnih in konkurenčnih naložbenih priložnosti; poudarja, da je treba zmanjšati sedanje davčne spodbude za zadolževanje; poudarja, da so evropska podjetja (zlasti mala in srednja podjetja) zaradi trenutnih razmer bolj krhka in ranljiva; poziva, naj se pri vseh pobudah unije kapitalskih trgov pri ocenah učinka izvede preizkus primernosti z vidika malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da ukrepi, ki so potrebni, da bodo lahko mala in srednja podjetja, vključno z zagonskimi podjetji in podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo, vstopila na finančne trge, vključujejo olajševanje investicijskih raziskav, uskladitev opredelitve malih in srednjih podjetij v vseh ustreznih predpisih EU in omilitev zahtev glede izdaje dolžniških instrumentov; poziva države članice, naj ponovno uravnotežijo neenako obravnavanje dolžniškega in lastniškega kapitala pri obdavčitvi; podpira pregled ureditve direktive o trgih finančnih instrumentov (MiFID II) v zvezi s spodbudami za investicijske raziskave malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o „evropskih zavarovanih obveznicah“ kot novem instrumentu financiranja z dvojno uporabo za banke, s pomočjo katerega bi lahko izboljšali dostop malih in srednjih podjetij do financiranja po vsej EU; opozarja, da bi lahko bile evropske zavarovane obveznice osredotočene na specifične cilje, na primer podporo malim in srednjim podjetjem pri prehodu na bolj konkurenčno in trajnostno gospodarstvo ter usmerjanje financiranja v realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj razširi obvezne povratne informacije, ki jih morajo banke podati ob zavrnitvi vloge malih in srednjih podjetij za posojilo, saj bi lahko mala in srednja podjetja, katerih vloga je bila zavrnjena, s celovitejšimi povratnimi informacijami prilagodile svoj poslovni pristop in se učile iz izkušenj; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva k nadaljnjemu povezovanju in izboljševanju evropskih kapitalskih trgov, da bodo čim bolj privlačni, konkurenčni in odporni, zlasti tudi v luči izstopa Združenega kraljestva iz EU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je nujno treba izboljšati sposobnost euroobmočja za prevzemanje tveganj; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da lahko države euroobmočja izboljšajo svoje notranje zmogljivosti za obvladovanje makroekonomskih šokov, zlasti tako da učinkovito zmanjšajo ranljivost svojih gospodarstev, bančnega sektorja in javnih financ; nadalje meni, da je treba gospodarsko odpornost izboljšati s strukturnimi reformami, ki bodo podprle potencialno rast in povečale prožnost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da so učinkoviti in povezani finančni trgi temeljni pogoj za učinkovito porazdelitev tveganj z zasebnim sektorjem na euroobmočju; meni, da bi lahko prava unija kapitalskih trgov znatno pripomogla k diverzifikaciji in zmanjšanju tveganj; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na upad trgov prve javne ponudbe v EU, kar kaže, da so zlasti za manjša podjetja le omejeno privlačni; v zvezi s tem poudarja, da se mala in srednja podjetja zaradi zahtev glede kotiranja na borzi soočajo z nesorazmerno upravno obremenitvijo in stroški izpolnjevanja obveznosti; meni, da bi bilo treba izboljšati učinkovitost in stabilnost finančnih trgov in olajšati uvrstitev podjetij na borzo; spodbuja, da bi oblikovali velik, zasebni in vseevropski sklad za prve javne ponudbe, ki bi se prednostno uporabljal pri podpiranju financiranja malih in srednjih podjetij; ugotavlja, da je treba malim in srednjim podjetjem tako pred prvimi javnimi ponudbami kot po njih zagotoviti privlačno okolje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja zamisel, da bi se ustanovil forum na visoki ravni in tako vzpostavila enotna evropska točka dostopa, kjer bi bile zbrane informacije o podjetjih v EU, in sicer tako da bi bili obstoječi registri in podatkovne zbirke podjetij na nacionalni in evropski ravni med seboj povezani, da bi lahko podjetja, zlasti v manjših državah članicah, lažje pritegnila vlagatelje; poudarja, da bi morala podjetja v sklopu enotne evropske točke dostopa imeti možnost nadzorovati razpoložljivost svojih podatkov; poziva Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog za enotno evropsko točko dostopa do finančnih in nefinančnih informacij v zvezi s podjetji v EU, ki kotirajo na borzi, in tistimi, ki ne, pri čemer naj po potrebi upošteva tudi načelo sorazmernosti; poziva Komisijo, naj zahteve glede preglednosti iz direktive o razkritju nefinančnih informacij uskladi z zahtevami iz uredbe o taksonomiji in uredbe o razkritju trajnostnih financ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva, naj se preuči, ali lahko obravnava manjšinskih deležev v podrejenih družbah v skladu z uredbo o kapitalskih zahtevah (CRR) podjetje odvrne od kotiranja na delniških trgih zaradi pomislekov glede finančne stabilnosti in glede tega, ali bi financiranje realnemu gospodarstvu prineslo dodano vrednost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva, naj se razvoj evropskih trgov tveganega in zasebnega kapitala pospeši s pomočjo skupnega in preglednega okvira za evropske sklade tveganega kapitala (EuVECA) (6), tako da se poveča razpoložljivost sredstev za naložbe tveganega kapitala, vzpostavijo večji skladi tveganega kapitala v zgodnji in pozni fazi, sheme davčnih spodbud za naložbe tveganega kapitala in naložbe poslovnih angelov ter aktivni trgi za prve javne ponudbe za podjetja s podporo tveganega kapitala; poudarja, da bi morali biti ti sistemi davčnih spodbud zasnovani tako, da bi bili gospodarsko in družbeno vzdržni in odgovorni, ter da bi jih bilo treba sistematično spremljati in ocenjevati; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da je treba povečati preglednost in zmanjšati razdrobljenost evropskih trgov tveganega kapitala; poudarja, da je treba okrepiti evropske dolgoročne investicijske sklade, evropske sklade tveganega kapitala in evropske sklade za socialno podjetništvo, da bi razvili vseevropske instrumente za zasebni kapital; podpira pregled Uredbe (EU) 2015/760 o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (7), vključno z analizo možnih ciljno usmerjenih prilagoditev ustreznih bonitetnih umeritev v bančnih in zavarovalniških regulativnih okvirih, pri čemer je treba zaščititi finančno stabilnost, da bi malim vlagateljem omogočili dolgoročno financiranje podjetij, ki ne kotirajo na borzi, infrastrukturnih projektov in trajnostnih naložb, da bi v celoti izkoristili potencial evropskih dolgoročnih investicijskih skladov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k ukrepom za oživitev trgov listinjenja v Evropi, tako da se zagotovi njihova privlačnost za izdajatelje in vlagatelje; poziva evropske nadzorne organe in Komisijo, naj dokončajo vse regulativne tehnične standarde; poziva k poenostavitvi in uskladitvi regulativnih zahtev po razkritju, k enostavnim, preglednim in standardiziranim merilom, preverjanju skladnosti s temi merili ter preprostim in tveganjem prilagojenim parametrom za ocenjevanje prenosa pomembnega deleža tveganja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je seznanjen s predlogi o listinjenju, ki so bili 24. julija 2020 predloženi v okviru svežnja za okrevanje v zvezi s kapitalskimi trgi; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko s ciljno usmerjenimi spremembami uredbe o listinjenju sprostili zmogljivost financiranja, da bi preprečili, da bi evropske banke dajale manj posojil, hkrati pa obravnavali pomisleke glede finančne stabilnosti, saj je lahko sintetično listinjenje v določenih primerih povezano s specifičnimi bonitetnimi in sistemskimi tveganji; meni, da bi lahko ta ciljno usmerjena preučitev vključevala uskladitev denarnega listinjenja in sintetičnega listinjenja bilanc stanja ter regulativnega kapitala in likvidnosti s kritimi obveznicami in posojili, pa tudi pregled zahtev glede razkritja in skrbnega pregleda za listinjenje tretjih oseb, krite obveznice ter enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj oceni učinek morebitnih ciljno usmerjenih ukrepov za uskladitev in poenostavitev zakonodaje o trgu vrednostnih papirjev na finančno stabilnost, da bi omogočili hitro okrevanje po krizi zaradi COVID-19, olajšali naložbe v realno gospodarstvo, zlasti v mala in srednja podjetja, ter novim udeležencem in novim produktom olajšali vstop na trg, pri tem pa zagotavljali varstvo potrošnikov in celovitost trga, hkrati pa spodbujali čezmejne kapitalske naložbe in trgovino; poleg tega poziva Komisijo, naj preuči, ali je treba pregledati uredbo o trgih finančnih instrumentov, vključno z obveznostjo trgovanja z delnicami in obveznostjo trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, da bi odpravili morebitna trenja, ki bi lahko vplivala na zmožnost podjetij EU, da v teh časih zberejo kapital, zlasti glede na to, da se končuje prehodno obdobje, dogovorjeno med EU in Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da je trg EU za množično financiranje v primerjavi z drugimi večjimi gospodarstvi premalo razvit; pozdravlja, da je bil decembra 2019 (2018/0048(COD)) sprejet nov enoten sklop meril za vseevropska pravila, ki naj bi pomagal rešiti to težavo in spodbudil čezmejno financiranje podjetij; poziva Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) in Komisijo, naj pozorno spremljata izvajanje novih pravil, da se bosta lahko odzvala in predlagala spremembe, če ne bo prišlo do občutnih izboljšav na področju množičnega financiranja kot alternative za financiranje malih in srednjih podjetij; poziva Komisijo in države članice, naj mala in srednja podjetja dejavno obveščajo o alternativnih finančnih instrumentih, ki so jim na voljo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko spodbudila lastništvo delnic za zaposlene, da bi spodbudila neposredno udeležbo malih varčevalcev pri financiranju gospodarstva, kar bi služilo tudi kot orodje za izboljšanje upravljanja podjetij in bi bilo v pomoč pri razvoju kulture lastniškega kapitala; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj spodbuja neposredno vključitev malih varčevalcev v financiranje gospodarstva, saj so lahko naložbe za male vlagatelje donosne; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju krize zaradi COVID-19 in brexita pregleda ureditev za disciplino pri poravnavi v okviru uredbe o centralnih depotnih družbah; |
| --- | --- |

21.

Spodbujanje dolgoročnih in čezmejnih naložb in finančnih produktov

| 22. | poziva države članice, naj spremenijo svoje nacionalne davčne okvire, da bodo zmanjšale davčne ovire za čezmejne naložbe, med drugim s postopki za čezmejno vračilo pri viru odtegnjenega davka na dividende vlagateljem, tudi malim vlagateljem, v primeru njihove dvojne obdavčitve; meni, da bi bilo treba te postopke pregledno izvajati na vseevropski digitalni platformi in vlagateljem omogočiti, da v realnem času določijo donose svojih naložb; poziva države članice, naj tesno sodelujejo z OECD in njenim projektom za davčne ugodnosti in izboljšanje skladnosti (TRACE), naj ponovno uravnotežijo neenako obravnavanje lastniškega in dolžniškega kapitala, ki spodkopava financiranje inovacij z zasebnimi naložbami, ter spodbujajo dolgoročne naložbene priložnosti za vlagatelje, da bodo državljanom EU pomagale doseči večjo donosnost dolgoročnih prihrankov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da bo enostransko spreminjanje nacionalnih davčnih okvirov znotraj EU za zmanjšanje davčnih ovir za čezmejne naložbe še bolj utrdilo razdrobljenost davčnih pravil, ki jih morajo podjetja pri čezmejnem poslovanju spoštovati, kar je povezano z mnogimi stroški, in bo ponudilo dodatne možnosti za izogibanje davkom; ponovno poziva države članice, naj se dogovorijo o sprejetju predlogov o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, pri tem pa upoštevajo mnenje Parlamenta, ki že vključuje koncept virtualne stalne poslovne enote in dodelitev s formulo; poziva države članice, naj presežejo razlike v stališčih o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, saj gre za instrument, ki je pomemben za oblikovanje okvira, ki bo spodbujal gotovost, preprečeval dvojno obdavčevanje in zmanjšal upravne stroške, s tem pa povečal čezmejne naložbe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, kako pomembno je povečati pravno varnost za čezmejne naložbe, tako da se povečata učinkovitost in uspešnost nacionalnih postopkov v primeru insolventnosti ter še bolj harmonizirajo pravila o upravljanju podjetij, vključno s skupno opredelitvijo delničarja, da se bosta po vsej EU olajšala uveljavljanje pravic delničarjev in udeležba v podjetjih, v katera se vlaga; poudarja, kako pomembno je, da se po prenehanju veljavnosti dvostranskih sporazumov o naložbah znotraj EU zagotovi trden okvir pravnega varstva za čezmejne naložbe v EU; poziva Komisijo, naj poda ustrezne zakonodajne pobude in/ali po potrebi izda priporočila državam članicam; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, kako pomembne so dolgoročne kapitalske naložbe udeležencev na finančnem trgu za podporo neodvisnim evropskim podjetjem v Uniji, močnim in odpornim strateškim sektorjem, trajnostni gospodarski rasti in blaginji v korist državljanov EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da je treba doseči nadaljnji napredek pri izvajanju in uveljavljanju resnično enotnega pravilnika za finančne storitve na notranjem trgu, tudi v zvezi s skupnimi opredelitvami in standardi za vzdržne finance; poziva Komisijo in evropske nadzorne organe, naj se osredotočijo na uporabo orodij za konvergenco nadzora in povečajo njihovo učinkovitost; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je treba glede na velike demografske spremembe, s katerimi se sooča Unija, spodbujati ponudbo pokojninskih zavarovanj, zlasti v okviru drugega in tretjega stebra; pozdravlja vseevropski osebni pokojninski produkt (PEPP); ugotavlja, da je PEPP prostovoljni pokojninski produkt, ki dopolnjuje nacionalne javne pokojnine; opozarja, da bo uveljavitev prihodnjih PEPP v veliki meri odvisna od tega, kako bodo obdavčeni; želi spomniti na priporočilo Komisije z dne 26. junija 2017, v katerem države članice poziva, naj zagotovijo, da se bodo PEPP enako davčno obravnavali kot nacionalni pokojninski produkti, da bodo zanimivi za varčevalce; poziva, naj se pred naslednjim zakonodajnim pregledom uredbe o PEPP opravi temeljita ocena trga PEPP, ki bo temeljila na dokazih, tudi glede tega, ali vladajo enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | spodbuja države članice, naj podpirajo naložbene pokojninske sisteme kot način za razširitev nabora evropskega kapitala, ki je na voljo za dolgoročne naložbe, ter za izboljšanje dinamike trga in spodbud za naložbe; meni, da bi bilo treba ponovno oživiti naložbene pokojnine in jih narediti privlačnejše; poziva, naj se sprejmejo ukrepi, s katerimi bodo odpravljene ovire za soobstoj javnih in zasebnih pokojninskih sistemov; se zavzema za vključitev vlagateljev v dolgoročne produkte s politikami davčnih spodbud, ki bodo imele pozitiven gospodarski in socialni učinek ter bodo spodbujale enake konkurenčne pogoje za vse ponudnike in vrste produktov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | spodbuja Komisijo, naj razmisli o tem, da bi v direktivo o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) na ravni EU uvedla režim de minimis ali neobdavčitve poklicnih in/ali polprofesionalnih vlagateljev v EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da je treba direktivo Solventnost II do konca leta 2020 pregledati in da bo Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) po posvetovanju z različnimi deležniki tehnično svetoval Komisiji, tudi v zvezi s spoznanji, pridobljenimi med izbruhom COVID-19, zlasti glede kritja tveganj, povezanih s pandemijo; poziva Komisijo in organ EIOPA, naj na podlagi ciljno usmerjene ocene učinka preučita morebitne koristi in bonitetne utemeljitve prilagoditve kapitalskih zahtev za naložbe v lastniški kapital in zasebni dolg, zlasti malih in srednjih podjetij, po možnosti tudi na podlagi pristopa notranjih modelov, da kapitalske zahteve za zavarovatelje in pokojninske sklade ne bodo odvračale od dolgoročnih naložb; spodbuja, naj se hitro odpravijo nacionalne izjeme in zmanjša pretirano natančno izvrševanje predpisov pri nacionalnem izvajanju direktive Solventnost II; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je treba ustvariti primerna trajnostna sredstva in spodbujati njihovo razpoložljivost; spodbuja Komisijo, naj predloži zakonodajno pobudo za standard EU za zelene obveznice; poziva k nadaljnjim razpravam o oblikovanju evropskega varnega vrednostnega papirja, ki bo temeljil na oceni predloga Komisije za vrednostne papirje, krite z državnimi obveznicami, in morebitnih spremembah, da bi okrepili mednarodno vlogo evra, stabilizirali finančne trge in bankam omogočili diverzifikacijo portfeljev; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da so ustrezna bonitetna pravila, ki zagotavljajo sposobnost pokrivanja izgub, bistvena za ohranitev finančne stabilnosti, a je hkrati treba najti ravnovesje, da bo izboljšana zmogljivost finančnih institucij za naložbe in posojila realnemu gospodarstvu ter povečana globalna konkurenčnost EU; poziva Komisijo, naj pri izvajanju dokončnih standardov Basel III ustrezno upošteva uteži tveganja, ki se uporabljajo za naložbe bank v kapital, zlasti dolgoročni kapital malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da bi morala biti unija kapitalskih trgov skladna z evropskim zelenim dogovorom, zlasti pa z naložbenim načrtom za trajnostno Evropo in taksonomijo EU za trajnostne dejavnosti; meni, da bi moral biti cilj unije kapitalskih trgov naložbe usmerjati v okolju prijazne in konkurenčne projekte, s čimer bo prispevala k agendi EU za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

33.

Struktura trga

| 34. | poudarja, da morajo evropski in nacionalni nadzorni organi med seboj učinkovito in uspešno sodelovati, da bi premostili razlike in si skupaj prizadevali za resnično konvergenco nadzora, da bi spodbudili skupni evropski model nadzora in izvrševanja, ki bi ga vodil Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), da bi zmanjšali obstoječe ovire pri čezmejnem finančnem poslovanju; meni, da imajo pri tem pomembno vlogo ESMA, Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) in Evropski bančni organ (EBA), pri čemer je treba spoštovati tudi vlogo pristojnih nacionalnih organov, kot je bilo določeno v nedavnem dokončnem pregledu Evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS); poleg tega želi opozoriti, da je treba preoblikovati strukturo upravljanja evropskih nadzornih organov, da bi postali bolj neodvisni od nacionalnih nadzornih organov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj razmisli o možnosti, da se organu ESMA postopoma dodelijo neposredna nadzorna pooblastila, vključno z neposrednim nadzorom nad nekaterimi tržnimi segmenti, kot so centralne nasprotne stranke EU in centralne depotne družbe (CDD), ter evropsko enotno vstopno točko, pa tudi večja pooblastila za poseganje v zvezi s produkti, da bi se zagotovila večja učinkovitost; poudarja tudi, da je treba v sodelovanju z ustreznimi pristojnimi nacionalnimi organi imenovati enotnega evropskega nadzornika na podlagi skupnih pravil in pooblastil za poseganje v zvezi s produkti, da se zagotovi nadzor nad dejavnostmi, povezanimi s kriptosredstvi, ki so v EU izjemno pomembne z vidika čezmejnega trgovanja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | izraža zaskrbljenost zaradi nedavnega škandala, v katerega je vpleteno nemško finteh podjetje Wirecard; v zvezi s tem poziva Komisijo in pristojne organe EU, naj ocenijo, v kakšni meri so razlog za ta škandal pomanjkljivosti v regulativnem okviru EU na področju revizije in nadzora in ali so nacionalni nadzorniki in nadzorniki EU dovolj opremljeni za izvajanje učinkovitega nadzora velikih čezmejnih finančnih institucij s kompleksnimi poslovnimi modeli, v katere so zajeti številne jurisdikcije tretjih držav in večplastni korporativni sloji; poziva k oblikovanju mnenja na podlagi tega primera glede nadaljnjega razvoja regulativnega in nadzornega okvira EU, zlasti akcijskega načrta za unijo kapitalskih trgov; meni, da bi se morali pri tem vprašati, ali bi lahko z neposrednim nadzorom na evropski ravni na posameznih področjih preprečili ta neuspeh in ali bi bila potrebna ambiciozna reforma upravljanja evropskih nadzornih organov z večjim poudarkom na zmanjševanju obstoječih ovir za čezmejne finančne operacije; zlasti ponovno poziva Komisijo, naj preuči možnosti za izboljšanje delovanja računovodskega sektorja, tudi na podlagi skupnih revizij; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da so konkurenca, izbira in dostop do infrastrukture trgov na ravni EU temeljna načela, ki zagotavljajo raznolikost mehanizmov trgovanja v uniji kapitalskih trgov, razen če bi tak dostop ogrožal finančno stabilnost; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bil v zadnjih letih vse večji delež trgovinskih tokov usmerjen na mesta trgovanja z omejenimi zahtevami glede transparentnosti, in poudarja, da takšno trgovanje ne prispeva bistveno k oblikovanju cen; ugotavlja, da je še vedno visoka raven dvostranskih poslov zunaj mest trgovanja; se zavzema za dejanski prehod na konkurenčno in borzno trgovanje na evropskih trgih lastniških vrednostnih papirjev in izvedenih finančnih instrumentov, vsa mesta trgovanja pa morajo imeti enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da dobro financirani akterji civilne družbe in predstavnikov potrošnikov na področju finančnih storitev lahko oblikovalcem politik in regulativnim organom zagotavljajo neprecenljiv vpogled in neodvisno oceno; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba za zmanjšanje tveganja razdrobljenosti, ki izhaja iz uporabe nacionalnih opcij in diskrecijske pravice, doseči napredek pri oblikovanju skupnih evropskih standardov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ugotavlja, da je ureditev finančnih storitev, tako na mednarodni, evropski in nacionalni ravni, zelo kompleksna; spodbuja vse zadevne akterje, naj to kompleksnost obravnavajo, da bi zagotovili sorazmernost pri regulaciji finančnega sektorja in odpravili nepotrebne upravne obremenitve; ugotavlja tudi, da lahko sorazmernost finančne regulacije včasih privede do večje kompleksnosti, ter poziva Komisijo in države članice, naj si močno prizadevajo za racionalizacijo in uskladitev obstoječih in prihodnjih pravil ter po potrebi postopoma odpravijo nacionalne izjeme in preprečijo čezmerno prenašanje zakonodaje EU na nacionalni ravni; poudarja, da lahko uredbe z jasnimi roki za prehod in postopno odpravo obstoječe ureditve omogočijo nemoten in stabilen potek regulativnega zbliževanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ponavlja poziv iz svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o oceni stanja in izzivih pri ureditvi EU o finančnih storitvah, naj Komisija vsakih pet let v sodelovanju z evropskimi nadzornimi organi, enotnim mehanizmom nadzora (EMN) in Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB) izvede celovito kvantitativno in kvalitativno oceno kumulativnega učinka ureditve finančnih storitev EU na finančne trge in njihove udeležence na ravni EU in nacionalni ravni, da se ugotovijo pomanjkljivosti in vrzeli, oceni uspešnost in učinkovitost ureditve finančnih storitev, ter zagotovi, da ne ovira poštene konkurence in razvoja gospodarstva, Parlamentu pa naj o tem poroča; obžaluje, da doslej ni bila opravljena nobena taka ocena; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj predstavi podroben časovni načrt za okrepitev trdnosti finančnega ekosistema, pri čemer naj upošteva prednosti in pomanjkljivosti obstoječega pravilnika EU o finančni stabilnosti in finančnem nadzoru, ki so bile identificirane med krizo zaradi COVID-19; je seznanjen z nedavnimi priporočili ESRB, zlasti glede likvidnostnih tveganj, ki izhajajo iz pozivov h kritju, in likvidnostnih tveganj v investicijskih skladih; |
| --- | --- |

42.

Mali vlagatelji

| 43. | poudarja, da je za robusten trg potrebna velika baza vlagateljev; je zaskrbljen, ker je udeležba malih vlagateljev na finančnih trgih še vedno nizka; poudarja, da je treba povečati portfelj primernih naložbenih možnosti za male vlagatelje; poziva, da se ob upoštevanju geografskih izzivov, s katerimi se srečuje EU, sprejmejo ukrepi za spodbujanje malih vlagateljev, tako da se s privlačnejšimi, transparentnimi in ustreznimi osebnimi pokojninskimi produkti poveča sodelovanje malih vlagateljev na kapitalskih trgih; poziva k pobudam, ki so posebej namenjene malim vlagateljem, vključno s spodbujanjem razvoja neodvisnih spletnih primerjalnih orodij na ravni EU, s pomočjo katerih bi lahko mali vlagatelji določili najprimernejše produkte z vidika tveganja, donosnosti naložb in vrednosti za njihove potrebe in preference, ter promoviranjem spodbud za konkurenčne produkte, ki izpolnjujejo okoljska in socialna merila ter merila v zvezi z upravljanjem, ter produkte, ki so običajno ekonomsko najugodnejši; |
| --- | --- |

43.

| 44. | obžaluje, da so določbe o varstvu potrošnikov in vlagateljev v več sektorskih delih zakonodaje EU o finančnih storitvah slabo usklajene, kar povzroča nepotrebno kompleksnost, tako za finančne posrednike kot za male vlagatelje; poziva Komisijo, naj v zakonodaji EU o finančnih storitvah sprejme bolj horizontalen in usklajen pristop k varstvu potrošnikov in vlagateljev, ki bo v skladu z zeleno in digitalno preobrazbo, da bi zagotovili učinkovito in dosledno varstvo za vse finančne produkte in ponudnike; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je treba krepiti zaupanje vlagateljev v kapitalske trge na osnovi ustreznega varstva vlagateljev in prisotnosti finančno podkovanih udeležencev na trgu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da morajo imeti podjetja, ki ponujajo finančne storitve, in podjetja v sektorju digitalne tehnologije enake konkurenčne pogoje, dokler se ne bo uporabljal enoten pristop za vse; poudarja, da morajo imeti vsa podjetja enak dostop do finančnih trgov po načelu „enaka dejavnost, enaka pravila“; ugotavlja, da je to načelo zlasti pomembno na področju finančne tehnologije in finančnih inovacij ter da bi bilo treba vzajemni dostop do finančnih podatkov uravnotežiti s potrebo po enakih konkurenčnih pogojih za vse ponudnike in vrste produktov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da je enotni trg za maloprodajne finančne storitve zelo slabo razvit; ugotavlja, da je čezmejni nakup produktov maloprodajnih finančnih storitev, kot so hipotekarni krediti ali zavarovalni produkti, zelo redek in oviran; meni, da bi morali imeti udeleženci na maloprodajnem trgu možnost, da v celoti izkoristijo prednosti enotnega trga in čezmejno dostopajo do maloprodajnih finančnih storitev, kar bi omogočilo večjo izbiro in kakovost produktov; poziva Komisijo, naj pripravi nov akcijski načrt za maloprodajne finančne storitve, v katerem bo določila ambiciozno strategijo za odpravo ovir za čezmejne maloprodajne finančne storitve ter nepotrebnih in pretiranih provizij za te storitve; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva, naj se izboljša razkrivanje in primerljivost ključnih informacij ter odpravijo zavajajoče informacije v zakonodaji o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih (PRIIP), ki bi jih bilo treba preučiti ob naslednjem pregledu; pričakuje, da bo zakonodaja o PRIIP 2. stopnje o dokumentu o ključnih vlagateljih spoštovala zakonodajo 1. stopnje, zlasti glede zagotavljanja točnih, poštenih, jasnih in nezavajajočih predpogodbenih informacij ter metodologij v zvezi s scenariji uspešnosti, pa tudi zagotovila primerljivost med različnimi naložbenimi produkti; ugotavlja, da je pomembno zagotoviti, da so informacije o pretekli uspešnosti na voljo vlagateljem in da pretekle uspešnosti ni mogoče uporabiti kot kazalnika za napovedovanje prihodnjih donosov; obžaluje zamude pri sprejetju zakonodaje o PRIIP 2. stopnje, ki se bo prekrivala s prvim pregledom PRIIP, kar povečuje pravno negotovost in stroške za deležnike; poudarja, da je treba ob prihodnjem pregledu zagotoviti dokumente za razkritje, ki bodo standardizirani in strojno berljivi, s čimer se omogoči digitalna primerljivost; poziva Komisijo in evropske nadzorne organe, naj uskladijo svoje predloge za spremembe na 1. in 2. stopnji, tako da bo zagotovljena visoka stopnja predvidljivosti za posrednike in male vlagatelje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj pojasni razlikovanje med profesionalnimi in malimi vlagatelji na vseh ravneh direktive o trgih finančnih instrumentov (MiFID), da bo stranke mogoče obravnavati glede na njihovo znanje in izkušnje na trgih; meni, da je treba malim vlagateljem omogočiti, da se jih na zahtevo v skladu z jasnimi merili obravnava kot profesionalne vlagatelje; poziva Komisijo, naj preuči, ali bi se z uvedbo kategorije polprofesionalnih vlagateljev bolje odzvali na realno udeležbo na finančnih trgih, in na podlagi svojih ugotovitev oceni, ali bi bila uvedba takšne kategorije potrebna ali ne; Komisijo tudi poziva, naj preuči možnost večje prožnosti pri kategorizaciji strank, in sicer z uvedbo možnosti izvzetja za nekatere obveznosti in možnosti izbire za nekatere stranke, ali z izboljšanjem učinkovitosti veljavnih meril za profesionalne vlagatelje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | je seznanjen, da je sedanji okvir poročanja znotraj direktive MiFID II in uredbe o infrastrukturi evropskega trga (EMIR) zelo drag in kompleksen, kar zmanjšuje učinkovitost sistema; meni, da bi bilo treba razmisliti o njegovi poenostavitvi, pri tem pa v celoti upoštevati sedanje izkušnje, preučiti racionalizacijo v zakonodaji in zagotoviti, da to nikakor ne bo ogrozilo ciljev direktive MiFID II in uredbe EMIR ter ne bo oviralo pravil o celovitosti, preglednosti, varstvu potrošnikov in finančni stabilnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva k spremembi zakonodaje, da bi se zagotovil dostop do neodvisnega svetovanja finančnih posrednikov in da institucije ne bi promovirale lastnih finančnih produktov, s temeljito oceno produktov različnih proizvajalcev, obenem pa zagotovilo tudi pošteno in transparentno trženje finančnih produktov; je seznanjen, da je ESMA niansiral svoje stališče o morebitni prepovedi spodbud, in poziva Komisijo, naj preuči alternativne pristope s podobnimi učinki na usklajevanje interesov v celotni distribucijski verigi; se strinja, da bi bilo treba dodatno preučiti vlogo spodbud pri posredovanju in distribuciji, da ne bi prihajalo do navzkrižja interesov ter da bi vlagatelji dobili pravično, transparentno in ustrezno zagotovljeno finančno svetovanje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je prikrito nakupovanje pomembno nadzorno orodje, s katerim se lahko znatno izboljša doslednost in učinkovitost varstva potrošnikov po vsej EU; poziva ESMA, naj v celoti izkoristi svoja nova usklajevalna pooblastila ter spodbuja prikrito nakupovanje po vsej EU, da bi odkrili prakse zavajajoče prodaje in zagotovili, da bodo vsem kršitvam pravil o varstvu potrošnikov in poslovanju sledili ustrezni izvršilni ukrepi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | predlaga Komisiji, naj preuči možnost vzpostavitve evropskega osebnega varčevalnega računa, da bi z uvedbo enotnega delovanja na heterogenih trgih dopolnili nacionalno ureditev in odpravili razdrobljenost nacionalnih trgov ter s tem zagotovili prenosljivosti in varnost prihrankov; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da morajo biti mali vlagatelji vključeni v agendo za trajnostno financiranje in agendo EU za trajnostni razvoj; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo metodologija taksonomskega označevanja za male vlagatelje jasna in razumljiva; |
| --- | --- |

54.

Finančno opismenjevanje

| 55. | ugotavlja, da zaradi neustrezne finančne pismenosti in vsesplošnega obveščanja javnosti o finančnih trgih tudi ni ustrezne kulture lastniškega kapitala v EU; poudarja, da je potrebno finančno opismenjevanje, ki bo potrošnikom omogočilo poznavanje njihovih pravic in razumevanje tveganj, povezanih z udeležbo na finančnem trgu, s čimer bi tudi male vlagatelje spodbudili k ozaveščenemu vključevanju na finančne trge na podlagi zaupanja in ob boljšem poznavanju tveganj; poziva Komisijo, naj v državah članicah s pomočjo različnih instrumentov uvede in podpre programe za spodbujanje finančnega in digitalnega opismenjevanja, tudi na področju digitalnih in družbenih medijev, da bi vzpostavili sodelovanje z državljani in podjetji, zlasti prek v ta namen ustanovljenih javnih agencij; poziva ponudnike finančnih storitev, naj male vlagatelje bolje spodbujajo k vključevanju na kapitalske trge v skladu z njihovim profilom tveganja in jim pomagajo odpraviti predsodke o varčevanju, tako da se ustvari kultura lastniškega kapitala; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da je finančno opismenjevanje zaradi neizbežne kognitivne pristranskosti ter hitrega spreminjanja in kompleksnosti finančnih trgov srednjeročna rešitev z omejenim učinkom; poudarja, da finančno opismenjevanje ne more nadomestiti zanesljivega in nepristranskega strokovnega finančnega svetovanja; ugotavlja, da so programi skupnega lastništva zaposlenih med najučinkovitejšimi načini za povečanje finančne ozaveščenosti in pismenosti odraslih državljanov EU; |
| --- | --- |

56.

| 57. | meni, da je za demokratične sisteme in stabilnost finančnih sistemov koristneje, če so državljani bolje obveščeni in finančno opismenjeni, finančne institucije pa to spodbuja k transparentnemu delovanju in ustreznemu obveščanju; poziva Komisijo, naj predlaga pregled priporočila Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje, pri čemer naj bo finančna pismenost samostojna ključna kompetenca; v zvezi s tem spodbuja finančne institucije, naj oblikujejo in izvajajo programe za izboljšanje finančne pismenosti in zmogljivosti, da bi imeli vsi državljani večje možnosti finančnega vključevanja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice, po potrebi pa tudi pristojne regionalne, lokalne ali druge javne organe, naj razmislijo o vključitvi ali razširitvi finančnega opismenjevanja v vse učne načrte, od osnovnih šol do univerz, z odprtimi programi, ki bodo prilagojeni potrebam dijakov in študentov, ter učnimi načrti za razvoj samostojnosti na finančnem področju; meni, da bi morali ti programi vključevati vsaj osnovne finančne koncepte, kot so obrestne obresti, donos in rente ter razlikovanje med obveznicami in delnicami; predlaga, da se finančno opismenjevanje vključi v Program mednarodne primerjave dosežkov učencev (PISA); |
| --- | --- |

58.

Digitalizacija in podatki

| 59. | meni, da lahko digitalizacija finančnih storitev spodbudi mobilizacijo kapitala in prispeva k odpravi razdrobljenosti finančnih trgov v EU, hkrati pa zmanjša ovire in poveča učinkovitost nadzora; poudarja, da digitalizacija ne bi smela privesti do regulativne arbitraže niti zmanjšati varstvo potrošnikov, zmanjšanja varnosti ali do tveganj za finančno stabilnost; poudarja, da bi lahko okvir EU z visokimi standardi kibernetske varnosti, vključno za varstvo zasebnosti in podatkov, prispeval k oblikovanju unije kapitalskih trgov; ugotavlja, da ima digitalno financiranje močno komponento kapitalskih tokov, ki privablja čezmejne naložbe; ugotavlja, da bi moral biti tak okvir EU predvsem primeren za digitalno dobo in tehnološko nevtralen; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za izvajanje akcijskega načrta za digitalno financiranje, da bi se zagotovil boljši dostop do finančnih storitev z večjo izbiro in učinkovitostjo operacij; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo, naj ob prihodnjih pregledih predpisov o finančnih storitvah spodbudi sodelovanje vlagateljev in delničarjev prek digitalnih orodij; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da morajo biti evropski trgi sposobni konkurirati v svetovnem merilu; poziva Komisijo, naj ustvari inovativnim in konkurenčnim finančnim produktom EU prijazno okolje svetovne razsežnosti, ki bo privabljalo tuji kapital in naložbe ter krepilo konkurenčnost EU na svetovnih trgih, pri čemer mora biti še naprej zagotovljena visoka raven bonitetne ureditve in finančne stabilnosti; ponovno poudarja, da je potrebno bolj racionalizirano in kodificirano zastopanje EU v večstranskih organizacijah in organih v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 12. aprila 2016 o vlogi EU v okviru mednarodnih finančnih, monetarnih in regulativnih institucij in organov (8); |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da kriptosredstva postajajo netradicionalen finančni kanal za mala in srednja podjetja, zlasti prva ponudba kovancev, ki je lahko način financiranja inovativnih zagonskih podjetij in podjetij v razširitveni fazi; v zvezi s tem vztraja, da so na ravni EU potrebne jasne in dosledne smernice za uporabo obstoječih regulativnih in bonitetnih postopkov za kriptosredstva, ki so v zakonodaji EU opredeljena kot finančni instrumenti, da bi zagotovili regulativno varnost ter preprečili neenake konkurenčne pogoje, izbiranje najugodnejšega sodišča in regulativno arbitražo na notranjem trgu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ugotavlja, da so se na področju finančnih storitev razvile nekatere oligopolne strukture, nekatera velika tehnološka podjetja pa so postala pomemben akter na trgu finančnih storitev; poziva Komisijo, naj spremlja in razišče, kako bi lahko konkurenčne prednosti teh operaterjev izkrivljale konkurenco na trgu ter škodovale interesom potrošnikov in inovacijam; poudarja, da ne bi smeli ustvarjati ovir za zagotavljanje tržnih podatkov in da bi bilo treba opraviti celovit pregled stroškov in razpoložljivosti tržnih podatkov za vse udeležence na trgu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da so lahko „peskovniki“ primerno orodje za spodbujanje inovacij in konkurenčnosti sektorja finančnih storitev; poudarja, da bi si morali vsi peskovniki, tudi na evropski ravni, prizadevati za ravnovesje med spodbujanjem inovacij in finančne stabilnosti ter varstvom vlagateljev in potrošnikov, pri tem pa upoštevati velikost, sistemski pomen in čezmejno dejavnost zadevnih podjetij; poziva Komisijo, naj na podlagi izkušenj, pridobljenih v okviru Evropskega foruma za spodbujanje inovacij (EFIF), oceni, ali bi skupni okvir EU za evropski „peskovnik“ za finančne storitve zagotovil dodatne koristi za finančne inovacije; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva k prizadevanjem za ohranitev enakih konkurenčnih pogojev na podlagi čezmejnega dostopa do podatkov ter za visoko raven varstva podatkov in zasebnosti potrošnikov, da bi EU postala okvir z visokimi standardi kibernetske varnosti, ki bi prispeval k oblikovanju unije kapitalskih trgov; |
| --- | --- |

66.

Vloga EU na svetovnih trgih

| 67. | poudarja, da Evropa tekmuje za kapital na svetovnem trgu in da so zato zelo pomembni globlji, bolj povezani, bolje regulirani, stabilnejši, učinkovitejši in odpornejši evropski kapitalski trgi, da bi zaščitili ekonomsko suverenost Evrope, spodbudili uporabo eura v tretjih državah in privabili tuje vlagatelje; meni, da je zaradi izstopa Združenega kraljestva iz EU ta cilj še pomembnejši in da bi ga bilo treba še naprej izvajati v skladu s preglednimi merili, ki temeljijo na pravilih, in ne za vsak primer posebej; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ponovno poudarja, da zakonodaja EU omogoča, da se pravila tretjih držav obravnavajo kot enakovredna na podlagi tehnične, sorazmerne analize, ki temelji na tveganjih, in da bi bilo treba takšne odločitve sprejemati z delegiranim aktom; opozarja, da lahko EU enostransko umakne vsako odločitev o enakovrednosti in da bi bilo treba vsa odstopanja od regulativnih standardov EU pozorno spremljati; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z evropskimi nadzornimi organi in po potrebi s pristojnimi nacionalnimi organi vzpostavi sistem dinamičnega spremljanja predpisov o enakovrednosti v primeru regulativnih in nadzornih razlik v tretjih državah, ki bi lahko negativno vplivale na finančno stabilnost, preglednost trga, celovitosti trga, varstvo vlagateljev in potrošnikov ter enake konkurenčne pogoje v EU; poudarja, da bi morala Komisija vzpostaviti postopke v izrednih razmerah za preklic sklepov o enakovrednosti, ko je treba hitro ukrepati, ob upoštevanju morebitnih posledic nujnega preklica sklepa o enakovrednosti; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo imeli nadzorni organi v EU neposredna nadzorna pooblastila v primeru, da dejavnosti nekaterih podjetij iz tretjih držav, priznanih v okviru EU o enakovrednosti, vplivajo na finančno stabilnost, pravilno delovanje trgov ali varstvo vlagateljev; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opozarja, da je treba zagotoviti interoperabilnost regulativnega okvira EU z mednarodno dogovorjenimi načeli Baselskega odbora za bančni nadzor in Odbora za finančno stabilnost; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva k ukrepom za krepitev mednarodne vloge in uporabe eura, in sicer z dokončanjem ekonomske in monetarne unije, unije kapitalskih trgov in bančne unije, podpiranjem razvoja referenčnih vrednosti v eurih za blagovne borze in krepitvijo vloge eura kot referenčne valute; |
| --- | --- |

70.

| 71. | meni, da bi morali biti v odnosih z Združenim kraljestvom po prehodnem obdobju zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji, s čimer bi se spodbujala stabilnost finančnih trgov EU; |
| --- | --- |

71.

| 72. | spodbuja finančni sektor EU, naj se pripravi na številne tehnične izzive, s katerimi bo soočen pri selitvi trgovanja iz Londona v EU; opozarja, da so ECB, ESRB, evropski nadzorni organi in Komisija ugotovili, da bodo udeleženci na trgu potrebovali vsaj 18 mesecev, da bi znatno zmanjšali svojo izpostavljenost CNS iz Združenega kraljestva; je v zvezi s tem seznanjen z odločitvijo Komisije, da bo Združenemu kraljestvu v primeru brexita brez dogovora odobrila enakovreden status za 18 mesecev; opozarja, da lahko Komisija kadar koli enostransko prekliče sklep o enakovrednosti, zlasti če se okviri v tretji državi oddaljijo in pogoji za enakovrednost niso več izpolnjeni; |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu nadzornemu organu in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  UL C 265, 11.8.2017, str. 76.

(2)  UL C 11, 12.1.2018, str. 24.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0165.

(4)  Letno poročilo Evropske komisije 2018/2019 o evropskih malih in srednjih podjetjih.

(5)  Glej na primer: https://2degrees-investing.org/wp-content/uploads/2020/03/A-Large-Majority-of-Retail-Clients-Want-to-Invest-Sustainably.pdf

(6)  Uredba (EU) št. 345/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o evropskih skladih tveganega kapitala (UL L 115, 25.4.2013, str. 1).

(7)  UL L 123, 19.5.2015, str. 98.

(8)  UL C 58, 15.2.2018, str. 76.

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/101

---

P9_TA(2020)0267

Okrepitev jamstva za mlade

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o jamstvu za mlade (2020/2764(RSP))

(2021/C 395/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 145, 147 in 149 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 145, 147 in 149 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Parlament, Svet in Komisija, zlasti njegovega načela št. 4 Aktivna podpora zaposlovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Parlament, Svet in Komisija, zlasti njegovega načela št. 4 Aktivna podpora zaposlovanju,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dni 17. do 21. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dni 17. do 21. julija 2020,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/779 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2013 glede dodatnega začetnega predplačila, ki se izplača za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/779 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2013 glede dodatnega začetnega predplačila, ki se izplača za operativne programe, podprte v okviru pobude za zaposlovanje mladih (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/1181 z dne 8. julija 2019 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/1181 z dne 8. julija 2019 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade (4),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 3/2015 z naslovom Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju, posebnega poročila št. 17/2015 z naslovom Podpora Komisije za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih: preusmerjanje sredstev ESS doseženo, vendar ni dovolj osredotočenosti na rezultate in posebnega poročila št. 5/2017 z naslovom Brezposelnost mladih – ali so politike EU prinesle spremembe? Ocena jamstva za mlade in pobude za zaposlovanje mladih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 3/2015 z naslovom Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju, posebnega poročila št. 17/2015 z naslovom Podpora Komisije za skupine za ukrepanje na področju zaposlovanja mladih: preusmerjanje sredstev ESS doseženo, vendar ni dovolj osredotočenosti na rezultate in posebnega poročila št. 5/2017 z naslovom Brezposelnost mladih – ali so politike EU prinesle spremembe? Ocena jamstva za mlade in pobude za zaposlovanje mladih,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Mednarodne organizacije dela št. 4/2015 „The Youth Guarantee programme in Europe: Features, implementation and challenges“ (Program jamstvo za mlade v Evropi: značilnosti, izvajanje in izzivi) in poročila Eurofounda iz leta 2015 o socialnem vključevanju mladih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Mednarodne organizacije dela št. 4/2015 „The Youth Guarantee programme in Europe: Features, implementation and challenges“ (Program jamstvo za mlade v Evropi: značilnosti, izvajanje in izzivi) in poročila Eurofounda iz leta 2015 o socialnem vključevanju mladih,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Podpiranje zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo (COM(2020)0276), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Podpiranje zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo (COM(2020)0276),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za priporočilo Sveta „Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade“, ki nadomešča priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (COM(2020)0277), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu priporočilu (SWD(2020)0124), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za priporočilo Sveta „Most do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade“, ki nadomešča priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (COM(2020)0277), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu priporočilu (SWD(2020)0124),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Angažiranje, povezovanje in opolnomočenje mladih: nova strategija EU za mlade (COM(2018)0269) in resolucije Sveta z dne 15. novembra 2018 o strategiji Evropske unije za mlade 2019–2027 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom Angažiranje, povezovanje in opolnomočenje mladih: nova strategija EU za mlade (COM(2018)0269) in resolucije Sveta z dne 15. novembra 2018 o strategiji Evropske unije za mlade 2019–2027 (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2016 z naslovom Jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih: po treh letih izvajanja (COM(2016)0646) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu priporočilu (SWD(2016)0323), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2016 z naslovom Jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih: po treh letih izvajanja (COM(2016)0646) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu priporočilu (SWD(2016)0323),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2018 o izvajanju pobude za zaposlovanje mladih v državah članicah (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2018 o izvajanju pobude za zaposlovanje mladih v državah članicah (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o nadzoru porabe ter spremljanju stroškovne učinkovitosti v sistemih jamstva EU za mlade (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o nadzoru porabe ter spremljanju stroškovne učinkovitosti v sistemih jamstva EU za mlade (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2013 o jamstvu za mlade (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2013 o jamstvu za mlade (9),

| — | ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o okrepitvi jamstva za mlade (O-000058/2020 – B9-0018/2020 in O-000059/2020 – B9-0019/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o okrepitvi jamstva za mlade (O-000058/2020 – B9-0018/2020 in O-000059/2020 – B9-0019/2020),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| A. | ker je jamstvo za mlade od svoje ustanovitve leta 2013 ustvarilo priložnosti in pomagalo več kot 24 milijonom mladih pri iskanju zaposlitve, nadaljnjega izobraževanja, vajeništva in pripravništva; ker je pred pandemijo COVID-19 stopnja brezposelnosti mladih (15–24 let) znašala povprečno 14,9 % v primerjavi z najvišjo stopnjo 24,4 % v letu 2013; ker je ta stopnja še vedno več kot enkrat višja od splošne stopnje brezposelnosti (6,5 %); ker je med mladimi zelo razširjeno nestandardno delo, in sicer ima 43,8 % mladih v EU zaposlitev za določen čas; ker se za povprečno stopnjo brezposelnosti mladih skrivajo ogromne razlike med državami članicami, pri čemer znaša stopnja brezposelnosti mladih do 25 let 40,8 % v Španiji (junij 2020) in 33,6 % v Grčiji (april 2020); ker ima preveč mladih prekarno zaposlitev in ker je preveč takih, ki morajo zapustiti svojo regijo ali državo da si poiščejo dostojno delo; |
| --- | --- |

A.

ker je jamstvo za mlade od svoje ustanovitve leta 2013 ustvarilo priložnosti in pomagalo več kot 24 milijonom mladih pri iskanju zaposlitve, nadaljnjega izobraževanja, vajeništva in pripravništva; ker je pred pandemijo COVID-19 stopnja brezposelnosti mladih (15–24 let) znašala povprečno 14,9 % v primerjavi z najvišjo stopnjo 24,4 % v letu 2013; ker je ta stopnja še vedno več kot enkrat višja od splošne stopnje brezposelnosti (6,5 %); ker je med mladimi zelo razširjeno nestandardno delo, in sicer ima 43,8 % mladih v EU zaposlitev za določen čas; ker se za povprečno stopnjo brezposelnosti mladih skrivajo ogromne razlike med državami članicami, pri čemer znaša stopnja brezposelnosti mladih do 25 let 40,8 % v Španiji (junij 2020) in 33,6 % v Grčiji (april 2020); ker ima preveč mladih prekarno zaposlitev in ker je preveč takih, ki morajo zapustiti svojo regijo ali državo da si poiščejo dostojno delo;

| B. | ker se priznava, da je jamstvo za mlade spodbudilo strukturne reforme v javnih službah za zaposlovanje in izobraževalnih sistemih v državah članicah; ker pa so ga države članice v zgodnji fazi izvajale precej počasi in neenakomerno, deležniki in mladi pa so opozorili na številne pomanjkljivosti v njegovi zasnovi in pri delovanju v praksi; ker je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 5/2017 kritiziralo njegov omejen napredek jamstva za mlade ter ugotovilo, da je bil prispevek pobude za zaposlovanje mladih k doseganju ciljev jamstva za mlade v petih državah članicah, ki jih je obiskalo, v času revizije zelo omejen in da več kot tri leta po sprejetju priporočila Sveta niso izpolnjena prvotna pričakovanja v zvezi z izvajanjem jamstva za mlade, katerega cilj je bil, da se vsem mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v štirih mesecih zagotovi kakovostna ponudba; ker so Komisija in države članice postopoma uvedle prilagoditve in izboljšale smernice programa, tako da sta jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih postala bistveni orodji za boj proti brezposelnosti mladih v EU; |
| --- | --- |

B.

ker se priznava, da je jamstvo za mlade spodbudilo strukturne reforme v javnih službah za zaposlovanje in izobraževalnih sistemih v državah članicah; ker pa so ga države članice v zgodnji fazi izvajale precej počasi in neenakomerno, deležniki in mladi pa so opozorili na številne pomanjkljivosti v njegovi zasnovi in pri delovanju v praksi; ker je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 5/2017 kritiziralo njegov omejen napredek jamstva za mlade ter ugotovilo, da je bil prispevek pobude za zaposlovanje mladih k doseganju ciljev jamstva za mlade v petih državah članicah, ki jih je obiskalo, v času revizije zelo omejen in da več kot tri leta po sprejetju priporočila Sveta niso izpolnjena prvotna pričakovanja v zvezi z izvajanjem jamstva za mlade, katerega cilj je bil, da se vsem mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v štirih mesecih zagotovi kakovostna ponudba; ker so Komisija in države članice postopoma uvedle prilagoditve in izboljšale smernice programa, tako da sta jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih postala bistveni orodji za boj proti brezposelnosti mladih v EU;

| C. | ker je boj proti brezposelnosti mladih skupna politična prednostna naloga Parlamenta, Komisije in držav članic, ki prispeva tudi k uresničevanju cilja Unije glede trajnostne rasti in ustvarjanja visokokakovostnih delovnih mest, obenem pa je skladna z evropskim stebrom socialnih pravic; |
| --- | --- |

C.

ker je boj proti brezposelnosti mladih skupna politična prednostna naloga Parlamenta, Komisije in držav članic, ki prispeva tudi k uresničevanju cilja Unije glede trajnostne rasti in ustvarjanja visokokakovostnih delovnih mest, obenem pa je skladna z evropskim stebrom socialnih pravic;

| D. | ker je predsednica Komisije Ursula von der Leyen v svojih političnih prednostnih nalogah napovedala, da bo jamstvo za mlade preoblikovala v trajen instrument za boj proti brezposelnosti mladih ter da bi bilo treba povečati njegov proračun in uvesti redno poročanje, da se bodo njegovi cilji izpolnili v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

D.

ker je predsednica Komisije Ursula von der Leyen v svojih političnih prednostnih nalogah napovedala, da bo jamstvo za mlade preoblikovala v trajen instrument za boj proti brezposelnosti mladih ter da bi bilo treba povečati njegov proračun in uvesti redno poročanje, da se bodo njegovi cilji izpolnili v vseh državah članicah;

| E. | ker je pandemija COVID-19 sprožila gospodarsko in družbeno krizo brez primere, zaradi katere se povečuje stopnja brezposelnosti v EU, več milijonom ljudi pa grozi izguba službe; ker je junija 2020 brezposelnost mladih v EU znašala 16,8 %, pričakuje pa se, da bo ta številka še naprej strmo naraščala, saj bo brezposelnost verjetno najbolj prizadela mlade, kot se je zgodilo med krizo leta 2008; ker visoke stopnje brezposelnosti mladih škodujejo tem posameznikom in pogosto povzročijo tako imenovani učinek stigmatizacije; ker bo te škodljive učinke občutilo predvsem vse več dolgotrajno brezposelnih mladih, pa tudi družba na splošno, zato se je treba odzvati z odločnimi in ciljno usmerjenimi političnimi prizadevanji; ker bodo naložbe v človeški kapital mladih Evropejcev prispevale h krepitvi evropskih gospodarstev in družb, ki bodo postale tudi bolj vključujoče in odporne; ker je usposobljena, ustvarjalna in inovativna delovna sila pogoj za konkurenčno Evropo; |
| --- | --- |

E.

ker je pandemija COVID-19 sprožila gospodarsko in družbeno krizo brez primere, zaradi katere se povečuje stopnja brezposelnosti v EU, več milijonom ljudi pa grozi izguba službe; ker je junija 2020 brezposelnost mladih v EU znašala 16,8 %, pričakuje pa se, da bo ta številka še naprej strmo naraščala, saj bo brezposelnost verjetno najbolj prizadela mlade, kot se je zgodilo med krizo leta 2008; ker visoke stopnje brezposelnosti mladih škodujejo tem posameznikom in pogosto povzročijo tako imenovani učinek stigmatizacije; ker bo te škodljive učinke občutilo predvsem vse več dolgotrajno brezposelnih mladih, pa tudi družba na splošno, zato se je treba odzvati z odločnimi in ciljno usmerjenimi političnimi prizadevanji; ker bodo naložbe v človeški kapital mladih Evropejcev prispevale h krepitvi evropskih gospodarstev in družb, ki bodo postale tudi bolj vključujoče in odporne; ker je usposobljena, ustvarjalna in inovativna delovna sila pogoj za konkurenčno Evropo;

| F. | ker so mladi zaradi gospodarske krize nesorazmerno prizadeti (10); ker bo boj proti gospodarski krizi po pandemiji COVID-19 bistven za preprečevanje visoke stopnje brezposelnosti mladih; ker je vsak šesti mladi, ki je bil zaposlen pred izbruhom pandemije COVID-19, izgubil službo ali je postal presežen; ker se je delovni čas zaposlenih mladih skrajšal za skoraj četrtino, dve petini mladih pa poročata o zmanjšanju dohodka, pri čemer so mladi v državah z nižjimi dohodki najbolj izpostavljeni krajšanju delovnega časa in nižanju dohodka; |
| --- | --- |

F.

ker so mladi zaradi gospodarske krize nesorazmerno prizadeti (10); ker bo boj proti gospodarski krizi po pandemiji COVID-19 bistven za preprečevanje visoke stopnje brezposelnosti mladih; ker je vsak šesti mladi, ki je bil zaposlen pred izbruhom pandemije COVID-19, izgubil službo ali je postal presežen; ker se je delovni čas zaposlenih mladih skrajšal za skoraj četrtino, dve petini mladih pa poročata o zmanjšanju dohodka, pri čemer so mladi v državah z nižjimi dohodki najbolj izpostavljeni krajšanju delovnega časa in nižanju dohodka;

| G. | ker so omejitveni ukrepi povzročili nenadno prekinitev formalnega in neformalnega izobraževanja, pripravništva, praktičnega usposabljanja in vajeništva mladih, pa tudi njihove zaposlitve, kar je vplivalo na njihov dohodek, možnosti za zaslužek in blaginjo, vključno z njihovim zdravjem, zlasti duševnim zdravjem; ker bi morali z ukrepi za preprečevanje brezposelnosti mladih obravnavati številne razsežnosti te težave; |
| --- | --- |

G.

ker so omejitveni ukrepi povzročili nenadno prekinitev formalnega in neformalnega izobraževanja, pripravništva, praktičnega usposabljanja in vajeništva mladih, pa tudi njihove zaposlitve, kar je vplivalo na njihov dohodek, možnosti za zaslužek in blaginjo, vključno z njihovim zdravjem, zlasti duševnim zdravjem; ker bi morali z ukrepi za preprečevanje brezposelnosti mladih obravnavati številne razsežnosti te težave;

| H. | ker so mladi invalidi posebno prizadeti zaradi posledic pandemije in so zdaj še bolj izpostavljeni socialno-ekonomski izključenosti; ker je treba sprejeti ciljno usmerjene ukrepe, ki bodo podpirali njihovo vključevanje na trg dela in jim zagotavljali dostop do kakovostnih storitev brez kakršne koli diskriminacije ali ovir, vključno s finančnimi; |
| --- | --- |

H.

ker so mladi invalidi posebno prizadeti zaradi posledic pandemije in so zdaj še bolj izpostavljeni socialno-ekonomski izključenosti; ker je treba sprejeti ciljno usmerjene ukrepe, ki bodo podpirali njihovo vključevanje na trg dela in jim zagotavljali dostop do kakovostnih storitev brez kakršne koli diskriminacije ali ovir, vključno s finančnimi;

| I. | ker je za mlade verjetneje, da bodo odpuščeni, saj pogosteje delajo v neformalni ekonomiji, nestandardnih oblikah zaposlitve in z omejeno socialno zaščito ali brez nje ter nimajo poklicnih izkušenj; |
| --- | --- |

I.

ker je za mlade verjetneje, da bodo odpuščeni, saj pogosteje delajo v neformalni ekonomiji, nestandardnih oblikah zaposlitve in z omejeno socialno zaščito ali brez nje ter nimajo poklicnih izkušenj;

| J. | ker so med mladimi zelo visoke stopnje nestandardnega dela, kot sta platformno ali priložnostno delo, in ker nestandardno delo zagotavlja manjšo varnost zaposlitve ter omejeno socialno zaščito ali je sploh ne zagotavlja, zaradi česar je pri mladih večja verjetnost, da med krizo, kot je na primer pandemija COVID-19, izgubijo službo in ne uživajo polne socialne zaščite; |
| --- | --- |

J.

ker so med mladimi zelo visoke stopnje nestandardnega dela, kot sta platformno ali priložnostno delo, in ker nestandardno delo zagotavlja manjšo varnost zaposlitve ter omejeno socialno zaščito ali je sploh ne zagotavlja, zaradi česar je pri mladih večja verjetnost, da med krizo, kot je na primer pandemija COVID-19, izgubijo službo in ne uživajo polne socialne zaščite;

| K. | ker je bistveno poudariti razliko med stopnjami brezposelnosti in neaktivnosti, da bi bolje razumeli vpliv krize na mlade, saj lahko povečanje neaktivnega prebivalstva povzroči tudi statistično zmanjšanje števila brezposelnih; ker je več držav članic zabeležilo, da se je število neaktivnih prebivalcev povečalo bolj kot število brezposelnih, saj so ljudje med krizo nehali iskati službo, pa tudi zaradi uvedbe javnih ukrepov na trgu dela, kot so sheme za skrajšani delovni čas in preprečevanje odpuščanj; |
| --- | --- |

K.

ker je bistveno poudariti razliko med stopnjami brezposelnosti in neaktivnosti, da bi bolje razumeli vpliv krize na mlade, saj lahko povečanje neaktivnega prebivalstva povzroči tudi statistično zmanjšanje števila brezposelnih; ker je več držav članic zabeležilo, da se je število neaktivnih prebivalcev povečalo bolj kot število brezposelnih, saj so ljudje med krizo nehali iskati službo, pa tudi zaradi uvedbe javnih ukrepov na trgu dela, kot so sheme za skrajšani delovni čas in preprečevanje odpuščanj;

| L. | ker je več milijonov mladih izpostavljenih zaposlitvenim pogojem, kot so pogodbe z nizkimi dohodki in prekarne pogodbe, navidezna samozaposlitev, izključenost iz osnovne socialne zaščite in prakse, ki diskriminirajo na podlagi starosti; ker se je v večini držav članic povečala stopnja neaktivnih mladih in ker so se v tem obdobju povečale tudi razlike med spoloma v skupini mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo; ker številni mladi nihajo med zaposlitvijo in brezposelnostjo ali neaktivnostjo ali pa so ujeti v prekarnih nestandardnih oblikah zaposlitve; ker so mladi bolj kot drugi izpostavljeni tveganju, da bodo izgubili službo zaradi avtomatizacije; |
| --- | --- |

L.

ker je več milijonov mladih izpostavljenih zaposlitvenim pogojem, kot so pogodbe z nizkimi dohodki in prekarne pogodbe, navidezna samozaposlitev, izključenost iz osnovne socialne zaščite in prakse, ki diskriminirajo na podlagi starosti; ker se je v večini držav članic povečala stopnja neaktivnih mladih in ker so se v tem obdobju povečale tudi razlike med spoloma v skupini mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo; ker številni mladi nihajo med zaposlitvijo in brezposelnostjo ali neaktivnostjo ali pa so ujeti v prekarnih nestandardnih oblikah zaposlitve; ker so mladi bolj kot drugi izpostavljeni tveganju, da bodo izgubili službo zaradi avtomatizacije;

| M. | ker so ženske, zlasti mlade ženske, zaradi zaskrbljujočega neravnovesja na trgu dela žrtve dvojne diskriminacije, zaradi svoje mladosti in dejstva, da so ženske; |
| --- | --- |

M.

ker so ženske, zlasti mlade ženske, zaradi zaskrbljujočega neravnovesja na trgu dela žrtve dvojne diskriminacije, zaradi svoje mladosti in dejstva, da so ženske;

| N. | ker bi lahko pandemija poglobila neenakosti v družbi, vključno z digitalnim razkorakom, ki je v EU in državah članicah še vedno resna težava; ker bi se lahko zaradi nerazpoložljivosti širokopasovne povezave in ustrezne informacijske opreme za mlade na splošno ter v okviru šolanja in dela na daljavo povečale neenakosti, izključenost in diskriminacija; |
| --- | --- |

N.

ker bi lahko pandemija poglobila neenakosti v družbi, vključno z digitalnim razkorakom, ki je v EU in državah članicah še vedno resna težava; ker bi se lahko zaradi nerazpoložljivosti širokopasovne povezave in ustrezne informacijske opreme za mlade na splošno ter v okviru šolanja in dela na daljavo povečale neenakosti, izključenost in diskriminacija;

| O. | ker je prejšnja kriza pokazala, da je treba mladim zagotoviti kakovostna pripravništva in delovna mesta, ki bodo temeljila na pisnih pogodbah in dostojnih delovnih pogojih, vključno z zajamčeno plačo, poklicnim svetovanjem in usmerjanjem ter nadaljnjim usposabljanjem, sicer obstaja velika nevarnost, da bodo mladi ponovno prisiljeni sprejeti prekarno zaposlitev, zapustiti svojo državo, da bi našli službo, ali pa se vključiti v izobraževanje ali usposabljanje, čeprav iščejo resnično zaposlitev; |
| --- | --- |

O.

ker je prejšnja kriza pokazala, da je treba mladim zagotoviti kakovostna pripravništva in delovna mesta, ki bodo temeljila na pisnih pogodbah in dostojnih delovnih pogojih, vključno z zajamčeno plačo, poklicnim svetovanjem in usmerjanjem ter nadaljnjim usposabljanjem, sicer obstaja velika nevarnost, da bodo mladi ponovno prisiljeni sprejeti prekarno zaposlitev, zapustiti svojo državo, da bi našli službo, ali pa se vključiti v izobraževanje ali usposabljanje, čeprav iščejo resnično zaposlitev;

| P. | ker je nizka kakovost ponudb jamstva za mlade ena njegovih največjih pomanjkljivosti; ker ni dovolj, da so pripravništva, zagotovljena v okviru jamstva za mlade, plačana, temveč je treba tudi omejiti njihovo trajanje in število, da mladi ne bodo ujeti v neskončnem krogu ponavljajočih se pripravništev in da se jih ne bo izkoriščalo kot poceni ali celo brezplačno delovno silo brez socialne zaščite in pokojninskih pravic; ker študije kažejo, da sedanja generacija mladih svojo prvo pravo zaposlitev najde v svojih zgodnjih tridesetih; |
| --- | --- |

P.

ker je nizka kakovost ponudb jamstva za mlade ena njegovih največjih pomanjkljivosti; ker ni dovolj, da so pripravništva, zagotovljena v okviru jamstva za mlade, plačana, temveč je treba tudi omejiti njihovo trajanje in število, da mladi ne bodo ujeti v neskončnem krogu ponavljajočih se pripravništev in da se jih ne bo izkoriščalo kot poceni ali celo brezplačno delovno silo brez socialne zaščite in pokojninskih pravic; ker študije kažejo, da sedanja generacija mladih svojo prvo pravo zaposlitev najde v svojih zgodnjih tridesetih;

| Q. | ker je sedanja generacija mladih visoko usposobljena; ker usposabljanje, prekvalifikacija in izpopolnjevanje niso edine rešitve za pomanjkanje delovnih mest za mlade; ker je na drugi strani ustvarjanje kakovostnih in trajnostnih delovnih mest ključno za njihovo stabilnost; |
| --- | --- |

Q.

ker je sedanja generacija mladih visoko usposobljena; ker usposabljanje, prekvalifikacija in izpopolnjevanje niso edine rešitve za pomanjkanje delovnih mest za mlade; ker je na drugi strani ustvarjanje kakovostnih in trajnostnih delovnih mest ključno za njihovo stabilnost;

| R. | ker programi zaposlovanja lahko vplivajo na brezposelnost, vendar ne morejo nadomestiti širših prizadevanj za spodbujanje prožnejših trgov dela; ker ovire na trgu dela še posebej škodijo mladim, saj povečujejo stopnjo brezposelnosti in nove generacije puščajo v ranljivem položaju; ker so raziskave (11) pokazale, da potrebujemo aktivne politike trga dela in sisteme socialne zaščite, ki temeljijo na pragu tveganja revščine, da se ne bi zgodilo kot v igri z ničelno vsoto, da bi se z ukrepi zaposlitvene možnosti samo prerazporedile med podskupinami ranljivih ljudi; |
| --- | --- |

R.

ker programi zaposlovanja lahko vplivajo na brezposelnost, vendar ne morejo nadomestiti širših prizadevanj za spodbujanje prožnejših trgov dela; ker ovire na trgu dela še posebej škodijo mladim, saj povečujejo stopnjo brezposelnosti in nove generacije puščajo v ranljivem položaju; ker so raziskave (11) pokazale, da potrebujemo aktivne politike trga dela in sisteme socialne zaščite, ki temeljijo na pragu tveganja revščine, da se ne bi zgodilo kot v igri z ničelno vsoto, da bi se z ukrepi zaposlitvene možnosti samo prerazporedile med podskupinami ranljivih ljudi;

| S. | ker naj bi države članice na podlagi smernic za politike zaposlovanja držav članic iz leta 2019 še naprej obravnavale brezposelnost mladih in vprašanje mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo in preprečevale zgodnje opuščanje šolanja ter uvajale strukturne izboljšave pri prehodu iz šolanja v zaposlitev, tudi s celovitim izvajanjem jamstva za mlade; |
| --- | --- |

S.

ker naj bi države članice na podlagi smernic za politike zaposlovanja držav članic iz leta 2019 še naprej obravnavale brezposelnost mladih in vprašanje mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo in preprečevale zgodnje opuščanje šolanja ter uvajale strukturne izboljšave pri prehodu iz šolanja v zaposlitev, tudi s celovitim izvajanjem jamstva za mlade;

| T. | ker predlog priporočila Sveta o okrepitvi jamstva za mlade temelji na izkušnjah in primerih dobre prakse, pridobljenih pri izvajanju jamstva za mlade od leta 2013, njegov cilj pa je doseči večje število mladih (starostna skupina tako zajema vse osebe, mlajše od 30 let) ter jih podpreti pri razvijanju spretnosti in pridobivanju delovnih izkušenj v posodobljenem sistemu poklicnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

T.

ker predlog priporočila Sveta o okrepitvi jamstva za mlade temelji na izkušnjah in primerih dobre prakse, pridobljenih pri izvajanju jamstva za mlade od leta 2013, njegov cilj pa je doseči večje število mladih (starostna skupina tako zajema vse osebe, mlajše od 30 let) ter jih podpreti pri razvijanju spretnosti in pridobivanju delovnih izkušenj v posodobljenem sistemu poklicnega izobraževanja in usposabljanja;

| U. | ker se bo jamstvo za mlade za naslednje programsko obdobje 2021–2027 financiralo iz Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), ki zdaj zajema pobudo za zaposlovanje mladih, ki je glavni program financiranja jamstva za mlade; ker bo evropski instrument za okrevanje Next Generation EU z mehanizmom za okrevanje in odpornost ter s pobudo REACT-EU zagotovil dodatno podporo ukrepom za zaposlovanje mladih; ker se bodo naložbe v izobraževanje in usposabljanje, ki so usklajene z dvojnim digitalnim in zelenim prehodom, financirale iz Evropskega sklada za regionalni razvoj; ker lahko države članice na zahtevo in po izpolnitvi vnaprej določenih meril pridobijo sredstva iz instrumenta za tehnično podporo za financiranje faz priprave in izvajanja strukturnih reform, med drugimi ukrepi na področju izobraževanja in usposabljanja ter politik trga dela; |
| --- | --- |

U.

ker se bo jamstvo za mlade za naslednje programsko obdobje 2021–2027 financiralo iz Evropskega socialnega sklada plus (ESS+), ki zdaj zajema pobudo za zaposlovanje mladih, ki je glavni program financiranja jamstva za mlade; ker bo evropski instrument za okrevanje Next Generation EU z mehanizmom za okrevanje in odpornost ter s pobudo REACT-EU zagotovil dodatno podporo ukrepom za zaposlovanje mladih; ker se bodo naložbe v izobraževanje in usposabljanje, ki so usklajene z dvojnim digitalnim in zelenim prehodom, financirale iz Evropskega sklada za regionalni razvoj; ker lahko države članice na zahtevo in po izpolnitvi vnaprej določenih meril pridobijo sredstva iz instrumenta za tehnično podporo za financiranje faz priprave in izvajanja strukturnih reform, med drugimi ukrepi na področju izobraževanja in usposabljanja ter politik trga dela;

| 1. | pozdravlja predlog priporočila Sveta o okrepitvi jamstva za mlade in namero Komisije, da uvede strukturne izboljšave na podlagi izkušenj, pridobljenih med finančno krizo leta 2008 in izvajanjem tega instrumenta; opozarja, da priporočilo Sveta za države članice ni zavezujoče; opominja, da vse države članice ne izpolnjujejo priporočila Sveta, zaradi česar so mladi zapostavljeni; meni, da je čas, da jamstvo za mlade postane zavezujoče namesto prostovoljno; ponovno poziva Komisijo, naj predlaga instrument jamstva za mlade, ki bo zavezujoč za vse države članice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je potreben večplasten pristop k boju proti brezposelnosti mladih, ki bi zajemal aktivne in pasivne politike trga dela, učinkovit dostop do ukrepov socialnega vključevanja ter socialnih, zdravstvenih in stanovanjskih storitev za mlade, da se zagotovita kakovost in vzdržnost tega ukrepanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v okrepljenem jamstvu za mlade odpraviti pomanjkljivosti prejšnjega pristopa, ki je temeljil na zaposljivosti, in ga zasnovati kot pot, po kateri se vsem mladim, ki so vanj vključeni, v razumnem času zagotovijo kakovostna in stalna delovna mesta; ponovno poudarja, da z jamstvom za mlade ne smemo institucionalizirati prekarnega dela med mladimi, zlasti z netipičnim statusom, ki vodi do izredno nizkih plač, pomanjkanja socialne zaščite in nezadostne varnosti zaposlitve ter do navidezne samozaposlitve in prekarne zaposlitve namesto resnično plačane zaposlitve; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da bo okrepljeno jamstvo za mlade zajemalo širšo starostno skupino in vključevalo mlade, stare 15–29 let, ter da se bo za mlade, pri katerih je obdobje, ko niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, le začasno, ter tiste, pri katerih je to obdobje dolgotrajnejše, uporabljal bolj individualiziran in ciljno usmerjen pristop; pozdravlja tudi prizadevanja za bolj vključujoče jamstvo za mlade ter preprečevanje vseh oblik diskriminacije, tudi prikrajšanih in ranljivih skupin, rasnih in etničnih manjšin, migrantov in beguncev, mladih invalidov in tistih, ki živijo na oddaljenih, podeželskih ali prikrajšanih mestnih območjih ali na čezmorskih ozemljih in v otoških regijah; izraža zaskrbljenost zaradi neravnovesja na trgu dela, na katerem so ženske na splošno in zlasti mlade ženske žrtve dvojne diskriminacije – zaradi svoje mladosti in dejstva, da so ženske; poudarja, da mora Komisija pri odpravljanju razlik med spoloma upoštevati potrebe mladih žensk; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja vključitev razsežnosti spola v jamstvo za mlade; vseeno ugotavlja, da so se v teh letih razlike med spoloma med mladimi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, povečale in da je družina še vedno ovira pri zaposlovanju mladih žensk; poziva države članice, naj uveljavijo zavezujoče ukrepe proti diskriminaciji na podlagi spola ali družinskih razmer pri zaposlovanju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da so med mladimi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, različne podskupine, kot so mladi invalidi, brezdomci, Romi, priseljenci in begunci, ki imajo različne potrebe, zaradi katerih bi jim morali zagotoviti posebej prilagojene storitve, kot so na primer zajamčena primerna namestitev za invalide in dohodek, ki je združljiv z nadaljnjim izplačevanjem dodatka za invalidnost; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je, da imamo na voljo točne podatke in ustrezne načine za opredelitev teh podskupin ter da je treba sprejeti diferenciran pristop do mladih, pri katerih je obdobje, ko niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, dolgotrajnejše, saj pogosto prihajajo iz socialno-ekonomsko prikrajšanega okolja in se soočajo s presečno diskriminacijo, med drugim na področju izobraževanja in zaposlovanja, ter jim ponuditi učinkovite programe ozaveščanja; poudarja, da je treba za dosego teh ciljnih skupin jamstvo za mlade vključiti v usklajen sklop socialnih politik, kot so dostop do socialne varnosti, vključno z nadomestili za brezposelnost in minimalnim dohodkom, otroško varstvo, zdravstvene storitve, primerna, cenovno sprejemljiva in dostopna stanovanja ter psihološka podpora, da se vsem mladim omogoči dostop do programa; vztraja, da je treba v programih jamstva za mlade dejavno preprečevati vse oblike diskriminacije mladih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja priporočilo državam članicam, naj izboljšajo sisteme zgodnjega opozarjanja, da bi prepoznale mlade, za katere obstaja tveganje, da zdrsnejo v skupino tistih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo; je prepričan, da bi lahko s preventivnimi ukrepi, kot so ocenjevanje znanj in spretnosti ter karierno in poklicno usmerjanje, katerih poudarek bi bil na zagotavljanju pomoči mladim, ki zgodaj opustijo šolanje, pri zaposlitvi ali vključitvi v izobraževalni sistem, preden postanejo brezposelni, ter na zagotavljanju vključujočega in nediskriminatornega splošnega izobraževanja, dolgoročno zmanjšali število mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | se strinja z zamislijo o oceni nabora znanj in spretnosti vseh mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, zlasti njihovih digitalnih spretnosti, ter s predlogom za izboljšanje digitalnih, jezikovnih in mehkih socialnih veščin s pripravljalnim usposabljanjem ter za olajšanje izpopolnjevanja in prekvalifikacije v smeri zelenih znanj in spretnosti, podjetniških spretnosti ter spretnosti na področju finančnega poslovodenja in načrtovanja poklicne poti prek kariernega svetovanja in usmerjanja; v tem smislu poudarja, kako pomembno je neformalno in priložnostno pridobivanje znanj in spretnosti; poziva tudi, naj se pri oceni digitalnih spretnosti mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, hkrati pri vseh tudi oceni, ali imajo digitalno opremo, in stanje povezljivosti; poleg tega meni, da bi bilo treba mlade, ki se prijavijo v programe jamstva za mlade, podpirati pri razvoju socialnih spretnosti in prečnih kompetenc, da bodo bolje obvladovali prehode in se bodo lahko prilagajali hitro spreminjajočemu se trgu dela; meni, da naj bi tovrstno prilagojeno usposabljanje prispevalo k odpravljanju neusklajenosti med ponudbo znanj in spretnosti in povpraševanjem po njih na trgu dela; meni, da ima lahko vajeništvo pri tem pomembno vlogo, saj se mladi pripravijo na zelo zahtevna delovna mesta, kar prispeva k njihovi trajni vključenosti na trg dela; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se mladim, ki se prijavijo v programe jamstva za mlade, ponudijo kakovostne, raznolike in prilagojene ponudbe za delo, usposabljanje, vajeništvo ali praktično usposabljanje, vključno s poštenim plačilom, in da so ponudbe za zaposlitev usklajene z ustreznimi načeli evropskega stebra socialnih pravic, kar bo zagotavljalo pravico do pravičnega in enakega obravnavanja z vidika delovnih pogojev, vključno z delovnim okoljem, prilagojenim potrebam invalidov, dostopom do socialne zaščite in usposabljanja, razumno dolgimi poskusnimi dobami in prepovedjo zlorab atipičnih pogodb; vztraja, da ponudbe v okviru okrepljenega jamstva za mlade v nobenem primeru ne smejo prispevati k socialnemu dampingu, dampingu plač, revščini med zaposlenimi ali prekarnosti mladih; ponovno poudarja, da bi lahko bilo praktično usposabljanje del poklicnega usposabljanja; opozarja, da bi morale biti pogodbe o praktičnem usposabljanju v pisni in pravno zavezujoči obliki ter bi morale določati naloge praktikanta in dostojno plačilo; meni, da mora biti cilj jamstva za mlade zaposlitev in da praktično usposabljanje nikoli ne bi smelo nadomestiti delovnih mest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k zagotavljanju kakovosti, da se bo ljudem, ki so končali usposabljanje in/ali izobraževanje med koronavirusno krizo, omogočilo (ponovno) opravljanje pripravništva in/ali vajeništva, tudi po pridobitvi diplome in/ali končanem pripravništvu in/ali vajeništvu, ki bi ga bilo morda treba odpovedati, skrajšati ali kako drugače izvesti nepopolno, če bi bili sprejeti ukrepi za preprečevanje širjenja COVID-19, da bi zapolnili morebitne vrzeli v njihovem usposabljanju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vztraja, da je treba v priporočilu Sveta začrtati jasna in zavezujoča merila in standarde kakovosti ponudb ter poziva Komisijo, naj razvije okvir kakovosti, ki bo urejal jamstvo za mlade; je prepričan, da bi tak okvir izboljšal program in omogočil, da bi postal učinkovitejše orodje za uspešen prehod na trg dela; poziva Komisijo, naj pregleda obstoječe evropske instrumente, kot sta okvir za kakovost pripravništev in evropski okvir za kakovostna in učinkovita vajeništva, ter vključi merila kakovosti ponudbe za mlade, vključno z načelom poštenega plačila pripravnikov in praktikantov, dostopom do socialne zaščite, trajnostnega zaposlovanja in socialnih pravic; poudarja, da se bo s temi merili zagotovilo, da bo program mladim dejansko pomagal pri prehodu v stabilno in kakovostno zaposlitev ter bo pomagal zagotoviti spolno uravnotežene možnosti za mlade v različnih sektorjih, možnosti, ki zagotavljajo dolgoročno varnost, socialno zaščito, enake in dostojne delovne pogoje ter ne prispevajo k ustvarjanju prekarnih zaposlitev; poziva države članice in Komisijo, naj razvijejo programe za podporo podjetništvu, zlasti na ozemljih s šibko industrijsko bazo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj širijo dobro prakso, kar zadeva socialne naložbe, da bi spodbudile bolj vključujočo družbo ter uravnotežile gospodarski in socialni napredek; poudarja pomen aktivnih politik trga dela in sistemov socialne zaščite, da bi se izognili igri z ničelno vsoto, kar pomeni, da bi se zaposlitve prerazporedile med različnimi podskupinami ranljivih ljudi, zlasti med mladimi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo; poziva Komisijo, naj izvede študijo o povezavi med mladimi brez socialne zaščite in mladimi, ki opravljajo prekarno delo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | močno verjame v cilj izboljšanja socialno-ekonomskih razmer mladih s pravilnim izvajanjem okrepljenega jamstva za mlade; ponovno poudarja svoje stališče, da bi moralo biti plačilo sorazmerno z opravljenim delom, znanjem in veščinami ter izkušnjami posameznika in s potrebo, da praktikantom, pripravnikom in vajencem na trgu dela zunaj izobraževalnih programov omogoča preživetje; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s Parlamentom in ob spoštovanju načela subsidiarnosti predlagajo možne načine za uvedbo skupnega pravnega instrumenta, ki bo zagotavljal in uveljavljal pravično plačilo za praktično usposabljanje, pripravništvo in vajeništvo na trgu dela v EU; obsoja prakso neplačanega praktičnega usposabljanja, pripravništva in vajeništva, saj je to je oblika izkoriščanja dela mladih in pomeni kršenje njihovih pravic; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zahteva povečanje sredstev za jamstvo za mlade v naslednjem programskem obdobju 2021–2027 s povečanjem ESS+ in ustrezno tematsko osredotočenostjo; poudarja, da spremenjeni predlog Komisije o ESS+ z dne 28. maja 2020 vključuje zahtevo, v skladu s katero morajo države članice, v katerih je stopnja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v letu 2019 presegala evropsko povprečje, vsaj 15 % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja dodeliti za ciljno usmerjene ukrepe in strukturne reforme v podporo zaposlovanja mladih, poklicnega izobraževanja in usposabljanja, zlasti v okviru izvajanja programov jamstva za mlade; obžaluje, da je Evropski svet v svojih sklepih z dne 21. julija 2020 ta delež precej zmanjšal na 10 %, kar je povsem v nasprotju z ambicijo Unije o vlaganju v mlade; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponavlja svoje stališče iz prve obravnave, sprejeto 4. aprila 2019, ki je zajemalo dodatno zahtevo, da bi morale vse države članice, ne samo tiste, ki imajo stopnjo mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, višjo od povprečja v Uniji, vsaj 3 % svojih sredstev ESS+ v okviru deljenega upravljanja dodeliti za preprečevanje brezposelnosti mladih, zlasti v okviru izvajanja shem jamstva za mlade v naslednjem programskem obdobju 2021–2027; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice in Komisijo, naj razmislijo o tem, da bi bila stopnja mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, edini dejavnik pri odločitvah o dodelitvi sredstev; meni, da ta stopnja sicer kaže, koliko ljudi ni zaposlenih, se ne izobražuje ali usposablja, sploh pa ne upošteva velikega števila mladih, ki so neprostovoljno zaposleni s krajšim delovnim časom, ki so v iskanju dostojnega dela zapustili državo, ki opravljajo neprijavljeno delo ali ki kljub zaposlitvi živijo v revščini; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice, naj se odločno zavežejo, da bodo v celoti izvajale jamstvo za mlade; poudarja, da finančna sredstva Unije nacionalni proračun dopolnjujejo in ne nadomeščajo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da ima lahko okrepljeno jamstvo za mlade pomembno vlogo pri podpiranju naložb držav članic v okviru evropskega zelenega dogovora pri ustvarjanju zaposlitvenih možnosti v podnebno nevtralnem, energetsko učinkovitem in krožnem gospodarstvu ter pri zagotavljanju usposobljene delovne sile za ta delovna mesta, s čimer se bo zagotovilo, da med mladimi, zlasti tistimi iz prikrajšanih skupin, ne bo nihče prezrt pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno poudarja, da je treba povečati učinkovito porabo sredstev; pričakuje, da bodo racionalizirana pravila načrtovanja in izvajanja v okviru ESS+ privedla do zmanjšanja upravnih stroškov upravičencev, vključno s poenostavljenimi ureditvami poročanja; pričakuje, da bodo države članice vestno porabile sredstva za programe za mlade, ki bodo olajšali zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti čim večje potencialne sinergije med jamstvom za mlade ter drugimi ustreznimi skladi in instrumenti EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, evropskim jamstvom za otroke, programi Erasmus+, InvestEU in Obzorje Evropa ter Skladom za pravični prehod, tudi v okviru pobude REACT-EU in nacionalnih načrtov za oživitev gospodarstva; v tem smislu poziva države članice, naj v teh načrtih in načrtih za okrevanje in odpornost ter v okviru pobude REACT-EU dajo prednost podpori zaposlovanju mladih; poziva države članice, naj sredstva SURE uporabijo za podporo ukrepom za mlade pripravnike in praktikante, kot so dohodkovna podpora in sheme skrajšanega delovnega časa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vztraja, da mora Komisija izboljšati spremljanje izvajanja jamstva za mlade in poročanje o rezultatih, vključno s spremljanjem upravičencev v okviru shem jamstva za mlade in narave ponudb, da bo zagotovila njihovo skladnost z novim okvirom standardov kakovosti v okviru okrepljenega jamstva za mlade in dolgoročno vključevanje upravičencev do programov jamstva za mlade v zaposlitev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je boljše zbiranje podatkov nujno potrebno za trajnostno vključevanje upravičencev na trg dela in učinkovito uporabo sredstev iz jamstva za mlade; spodbuja Evropsko računsko sodišče, naj pripravi poročila o spremljanju izvajanja programov jamstva za mlade; v tem smislu poziva Komisijo, naj izvede študijo o povezavi med zaposlenimi mladimi brez socialne zaščite in mladimi, ki opravljajo prekarno delo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da so za učinkovito izvajanje programov jamstva za mlade in izboljšanje dostopa do stabilnih in trajnostnih delovnih mest potrebna tesna partnerstva in učinkovito usklajevanje med ponudniki jamstva za mlade in ustreznimi deležniki, kot so regionalni in lokalni organi, socialni partnerji (delodajalci in sindikati), ustanove za izobraževanje in usposabljanje, mladi delavci, ponudniki solidarnostnih in državljanskih dejavnosti, trgovinske in obrtne zbornice, mladinske organizacije in druge organizacije civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami, ki delajo s prikrajšanimi osebami, zlasti pri izmenjavi dobre prakse med državami članicami; poziva k vključitvi teh deležnikov v oblikovanje, izvajanje in ocenjevanje programov jamstva za mlade, da se zagotovi njihova učinkovitost; poziva države članice, naj izboljšajo udeležbo teh partnerjev, zlasti mladinskih organizacij, v vseh fazah upravljanja programov jamstva za mlade in s tem povezanih instrumentov financiranja EU na evropski, nacionalni in lokalni ravni; meni, da morajo partnerstva jasno določati strukture in mehanizme za smiselno sodelovanje pri odločanju, vključno s pregledno izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je prepričan, da bi lahko dobro usmerjene kampanje za ozaveščanje v dostopni obliki, tudi za invalide, in mladim prijazne komunikacijske poti imele odločilno vlogo pri vzpostavljanju stikov z mladimi in mladinskimi organizacijami ter pri povečanju prepoznavnosti pobude in bi lahko bile zlasti koristne pri nagovarjanju mladih, ki zgodaj opustijo šolanje; poudarja, da bi bilo treba čim več sredstev nameniti neposredno mladim; poudarja, da je treba za učinkovite politike ozaveščanja zagotoviti zadostno financiranje in dovolj zaposlenih, zlasti v javnih službah za zaposlovanje, ki imajo ključno vlogo pri učinkovitem doseganju mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, vendar še vedno trpijo zaradi varčevalnih ukrepov, uvedenih po zadnji finančni krizi; v tem smislu poziva države članice, naj vlagajo v svoje javne službe za zaposlovanje, da bodo v ta namen zagotovile zadostne človeške vire in finančno podporo za usposabljanje osebja in opremo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj preuči zamisel o spletnem portalu EU, posebej namenjenem pripravništvu in vajeništvu v EU, tako da bi vse obstoječe pobude EU zbrali na vidnem, dostopnem in uporabniku prijaznem portalu; meni, da bi bilo ta portal ustrezno promovirati prek primernih kanalov, da bi dosegli ciljno občinstvo ter da bi postal dobro poznana informacijska točka za mlade Evropejce, izobraževalne ustanove in podjetja po vsej EU; meni, da bi moral portal usmerjati mlade talente tja, kjer so najbolj potrebni, usmerjati mlade glede na posebne potrebe na trgu dela, spodbujati dostop do povezanih učnih možnosti, izboljšati splošno zaposljivost v prihodnosti v EU, prispevati k preprečevanju brezposelnosti mladih in premostitvi vrzeli v spretnostih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(2)  UL L 126, 21.5.2015, str. 1.

(3)  UL L 185, 11.7.2019, str. 44.

(4)  UL C 120, 26.4.2013, str. 1.

(5)  UL C 456, 18.12.2018, str. 1.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0206.

(7)  UL C 458, 19.12.2018, str. 57.

(8)  UL C 346, 27.9.2018, str. 105.

(9)  UL C 440, 30.12.2015, str. 67.

(10)  „The impact of the economic crisis on euro area labour markets“, mesečni bilten Evropske centralne banke, oktober 2014, str. 49-68.

(11)  Re-inVEST Europe (2019): Poročilo o politikah „Za bolj vključujočo socialno zaščito in aktivne politike trga dela v EU:vidik socialnih naložb“ http://www.re-invest.eu/images/docs/policybriefs/201901_Policybrief.pdf.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

sreda, 7. oktober 2020

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/109

---

P9_TA(2020)0249

Odobritev dodelitve novih pristojnosti izvršnemu podpredsedniku Komisije Valdisu Dombrovskisu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2020 o odobritvi dodelitve novih pristojnosti izvršnemu podpredsedniku Komisije Valdisu Dombrovskisu (2020/2203(INS))

(2021/C 395/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 17(6) Pogodbe o Evropski uniji in člena 248 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(6) Pogodbe o Evropski uniji in člena 248 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju točke 7 Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju točke 7 Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1),

| — | ob upoštevanju pisma predsednice Komisije z dne 14. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednice Komisije z dne 14. septembra 2020,

| — | ob upoštevanju predstavitve Valdisa Dombrovskisa 2. oktobra 2020, ki so jo vodili Odbor za zunanje zadeve, Odbor za razvoj, Odbor za proračun in Odbor za ekonomske in monetarne zadeve, ter izjave o oceni, ki je bila pripravljena po predstavitvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve Valdisa Dombrovskisa 2. oktobra 2020, ki so jo vodili Odbor za zunanje zadeve, Odbor za razvoj, Odbor za proračun in Odbor za ekonomske in monetarne zadeve, ter izjave o oceni, ki je bila pripravljena po predstavitvi,

| — | ob upoštevanju preučitve s strani konference predsednikov odborov na seji 5. oktobra 2020 in preučitve s strani konference predsednikov na seji 6. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preučitve s strani konference predsednikov odborov na seji 5. oktobra 2020 in preučitve s strani konference predsednikov na seji 6. oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju člena 125 in Priloge VII Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 125 in Priloge VII Poslovnika,

| 1. | odobri dodelitev novih pristojnosti izvršnemu podpredsedniku Komisije Valdisu Dombrovskisu za preostanek mandata Komisije do 31. oktobra 2024; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

ponedeljek, 5. oktober 2020

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/110 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/110

---

P9_TA(2020)0242

Trgi finančnih instrumentov ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 395/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06799/1/2020 – C9-0291/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06799/1/2020 – C9-0291/2020),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0099), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0099),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0169/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0169/2020),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj akt podpiše skupaj s predsednikom Sveta v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 367, 10.10.2018, str. 65.

(2)  Sprejeta besedila z dne 27.3.2019, P8_TA(2019)0302.

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/111

---

P9_TA(2020)0243

Evropski ponudniki storitev množičnega financiranja za podjetja ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2020 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih ponudnikih storitev množičnega financiranja za podjetja ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1129 in Direktive (EU) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2021/C 395/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06800/1/2020 – C9-0292/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06800/1/2020 – C9-0292/2020),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2018 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0113), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0113),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0168/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0168/2020),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj akt podpiše skupaj s predsednikom Sveta v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 367, 10.10.2018, str. 65.

(2)  Sprejeta besedila z dne 27.3.2019, P8_TA(2019)0301.

---

torek, 6. oktober 2020

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/112

---

P9_TA(2020)0244

Sprememba Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s postopkom sprostitve obveznosti ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 514/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s postopkom sprostitve obveznosti (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 395/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0309), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0309),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 78(2), člena 79(2) in (4), člena 82(1), člena 84 ter člena 87(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0202/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 78(2), člena 79(2) in (4), člena 82(1), člena 84 ter člena 87(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0202/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. septembra 2020, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. septembra 2020, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 52(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 52(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0171/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0171/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0140

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 6. oktobra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 514/2014 v zvezi s postopkom sprostitve obveznosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/1543.)

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/113 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/113

---

P9_TA(2020)0245

Gvadelup, Francoska Gvajana, Martinik in Reunion: posredni davki na „tradicionalni“ rum *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o predlogu sklepa Sveta o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na „tradicionalni“ rum, proizveden na Gvadelupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2021/C 395/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0332), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0332),

| — | ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0217/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0217/2020),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0156/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0156/2020),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/114

---

P9_TA(2020)0246

Davek AIEM na Kanarskih otokih *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o predlogu sklepa Sveta o davku AIEM, ki se uporablja na Kanarskih otokih (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2021/C 395/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0355), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0355),

| — | ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0280/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0280/2020),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0157/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0157/2020),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/115 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/115

---

P9_TA(2020)0247

Podaljšanje obdobja uporabe režima pristaniških pristojbin v najbolj oddaljenih francoskih regijah *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o predlogu sklepa Sveta o spremembi obdobja uporabe Sklepa št. 940/2014/EU o režimu pristaniških pristojbin v najbolj oddaljenih francoskih regijah (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2021/C 395/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0371), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0371),

| — | ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0281/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0281/2020),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0159/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A9-0159/2020),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/116

---

P9_TA(2020)0248

Predlog spremembe proračuna št. 7/2020: posodobitev prihodkov (lastna sredstva)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2020 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 7/2020 za proračunsko leto 2020 – posodobitev prihodkov (lastna sredstva) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD))

(2021/C 395/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020, ki je bil dokončno sprejet 27. novembra 2019 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2020, ki je bil dokončno sprejet 27. novembra 2019 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 7/2020, ki ga je Komisija sprejela 6. julija 2020 (COM(2020)0424), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 7/2020, ki ga je Komisija sprejela 6. julija 2020 (COM(2020)0424),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 7/2020, ki ga je Svet sprejel 4. septembra 2020 in ga 7. septembra 2020 posredoval Evropskemu parlamentu (10430/2020 – C9-0283/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 7/2020, ki ga je Svet sprejel 4. septembra 2020 in ga 7. septembra 2020 posredoval Evropskemu parlamentu (10430/2020 – C9-0283/2020),

| — | ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0163/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0163/2020),

| A. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 7/2020 posodobitev prihodkovne strani proračuna, da se upošteva najnovejši razvoj dogodkov; |
| --- | --- |

A.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 7/2020 posodobitev prihodkovne strani proračuna, da se upošteva najnovejši razvoj dogodkov;

| B. | ker je pandemija COVID-19 močno spremenila napoved za gospodarstvo Unije in se po napovedi Komisije iz pomladi 2020 pričakuje, da se bo gospodarstvo Unije letos skrčilo za rekordnih 7,5 %, čemur bo v letu 2021 sledilo okrevanje v višini 6,1 %, kar pa ne bo dovolj, da bi v celoti nadoknadili letošnjo izgubo, in ker se vse slabše gospodarske razmere odražajo v napovedi lastnih sredstev za leto 2020; |
| --- | --- |

B.

ker je pandemija COVID-19 močno spremenila napoved za gospodarstvo Unije in se po napovedi Komisije iz pomladi 2020 pričakuje, da se bo gospodarstvo Unije letos skrčilo za rekordnih 7,5 %, čemur bo v letu 2021 sledilo okrevanje v višini 6,1 %, kar pa ne bo dovolj, da bi v celoti nadoknadili letošnjo izgubo, in ker se vse slabše gospodarske razmere odražajo v napovedi lastnih sredstev za leto 2020;

| C. | ker sta potrebni dve vrsti prilagoditev prihodkovne strani proračuna, in sicer posodobitev ocen za tradicionalna lastna sredstva, kot tudi lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in bruto nacionalnega dohodka (BND), da bi se upoštevale novejše gospodarske napovedi, in posodobitev popravka za Združeno kraljestvo; |
| --- | --- |

C.

ker sta potrebni dve vrsti prilagoditev prihodkovne strani proračuna, in sicer posodobitev ocen za tradicionalna lastna sredstva, kot tudi lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in bruto nacionalnega dohodka (BND), da bi se upoštevale novejše gospodarske napovedi, in posodobitev popravka za Združeno kraljestvo;

| D. | ker je treba tudi druge prihodke posodobiti, da bi se upoštevale končno izplačane globe in denarne kazni do junija 2020 ter negativne razlike v menjalnih tečajih; |
| --- | --- |

D.

ker je treba tudi druge prihodke posodobiti, da bi se upoštevale končno izplačane globe in denarne kazni do junija 2020 ter negativne razlike v menjalnih tečajih;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 7/2020, ki ga je predložila Komisija in je namenjen posodobitvi prihodkovne strani proračuna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 7/2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 7/2020 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 57, 27.2.2020.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

---

sreda, 7. oktober 2020

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/118 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/118

---

P9_TA(2020)0250

Odobritev imenovanja Mairead McGuinness za članico Evropske komisije

Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2020 o imenovanju Mairead McGuinness za članico Evropske komisije (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE))

(2021/C 395/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju drugega odstavka člena 246 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega odstavka člena 246 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju točke 6 Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju točke 6 Okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (1),

| — | ob upoštevanju odstopa Phila Hogana z mesta člana Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstopa Phila Hogana z mesta člana Komisije,

| — | ob upoštevanju pisma Sveta z dne 14. septembra 2020, s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom o odločitvi, ki bo sprejeta v skupnem soglasju s predsednico Komisije, o imenovanju Mairead McGuinness za članico Komisije (C9-0295/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Sveta z dne 14. septembra 2020, s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom o odločitvi, ki bo sprejeta v skupnem soglasju s predsednico Komisije, o imenovanju Mairead McGuinness za članico Komisije (C9-0295/2020),

| — | ob upoštevanju pisma predsednice Komisije z dne 14. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednice Komisije z dne 14. septembra 2020,

| — | ob upoštevanju predstavitve Mairead McGuinness 2. oktobra 2020, ki jo je vodil Odbor za ekonomske in monetarne zadeve, ter izjave o oceni, ki je bila pripravljena po predstavitvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve Mairead McGuinness 2. oktobra 2020, ki jo je vodil Odbor za ekonomske in monetarne zadeve, ter izjave o oceni, ki je bila pripravljena po predstavitvi,

| — | ob upoštevanju preučitve s strani konference predsednikov odborov na seji 5. oktobra 2020 in preučitve s strani konference predsednikov na seji 6. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preučitve s strani konference predsednikov odborov na seji 5. oktobra 2020 in preučitve s strani konference predsednikov na seji 6. oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju člena 125 in Priloge VII Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 125 in Priloge VII Poslovnika,

| 1. | odobri imenovanje Mairead McGuinness za članico Komisije za preostanek mandata Komisije do 31. oktobra 2024; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

---

četrtek, 8. oktober 2020

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/119 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/119

---

P9_TA(2020)0253

Evropska podnebna pravila ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 8. oktobra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 395/22)

Sprememba 1

Osnutek zakonodajne resolucije

Navedba sklicevanja 5 a (novo)

| Osnutek zakonodajne resolucije | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, vključno s ciljem trajnostnega razvoja 3 o svetovnem zdravju in dobrem počutju, |

Osnutek zakonodajne resolucije

Sprememba

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, vključno s ciljem trajnostnega razvoja 3 o svetovnem zdravju in dobrem počutju,

Sprememba 2

Osnutek zakonodajne resolucije

Navedba sklicevanja 5 b (novo)

| Osnutek zakonodajne resolucije | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | ob upoštevanju dramatičnih posledic onesnaženosti zraka za zdravje ljudi, ki po podatkih Evropske agencije za okolje povzroči 400 000 prezgodnjih smrti na leto, |

Osnutek zakonodajne resolucije

Sprememba

—

ob upoštevanju dramatičnih posledic onesnaženosti zraka za zdravje ljudi, ki po podatkih Evropske agencije za okolje povzroči 400 000 prezgodnjih smrti na leto,

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | Zaradi eksistenčne nevarnosti, ki jo predstavljajo podnebne spremembe, je treba okrepiti ambicije in podnebne ukrepe v Uniji in državah članicah. Unija je zavezana h krepitvi prizadevanj za boj proti podnebnim spremembam in izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015, ki je bil sklenjen po 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (Pariški sporazum)

   (1a)

  , na osnovi pravičnosti in najboljših razpoložljivih znanstvenih dognanj ter prispevanju svojega deleža k svetovnim prizadevanjem za omejitev dviga globalne temperature na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

Zaradi eksistenčne nevarnosti, ki jo predstavljajo podnebne spremembe, je treba okrepiti ambicije in podnebne ukrepe v Uniji in državah članicah. Unija je zavezana h krepitvi prizadevanj za boj proti podnebnim spremembam in izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015, ki je bil sklenjen po 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (Pariški sporazum)

   (1a)

  , na osnovi pravičnosti in najboljših razpoložljivih znanstvenih dognanj ter prispevanju svojega deleža k svetovnim prizadevanjem za omejitev dviga globalne temperature na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (19) določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo
  nobenih
  neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo rast ločena od rabe virov. Njen cilj je tudi zavarovati, ohraniti in okrepiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi posledicami. Hkrati mora biti
  ta prehod
  pravičen in vključujoč,
  pri čemer
  nihče
  ne sme biti
  zapostavljen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (19) določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, konkurenčnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo
  nobenih
  neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo rast ločena od rabe virov. Njen cilj je tudi zavarovati, ohraniti in okrepiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi posledicami. Hkrati mora biti
  ta prehod
  pravičen in vključujoč,
  pri čemer
  nihče
  ne sme biti
  zapostavljen.

| (1) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (19) določila novo strategijo za
  trajnostno
  rast, katere cilj je preobraziti Unijo v 
  bolj zdravo,
  pravično in uspešno družbo s sodobnim,
  trajnostnim,
  z viri gospodarnim
  in mednarodno
  konkurenčnim gospodarstvom
  z visokokakovostnimi delovnimi mesti
  , ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo rast ločena od rabe virov. Njen cilj je tudi zavarovati, ohraniti
  , obnoviti
  in okrepiti naravni kapital Unije
  , morske in kopenske ekosisteme in biotsko raznovrstnost
  ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi posledicami.
  Ta prehod mora temeljiti na najnovejših neodvisnih znanstvenih dognanjih.
  Hkrati
  pa
  mora biti
  socialno
  pravičen in vključujoč
  ter temeljiti na solidarnosti in skupnih prizadevanjih na ravni Unije
  ,
  zagotavljati mora, da
  nihče
  ni
  zapostavljen
  , obenem pa si je treba prizadevati za ustvarjanje gospodarske rasti, visokokakovostnih delovnih mest in predvidljivega okolja za naložbe ter upoštevati načelo neškodovanja
  . |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (19) določila novo strategijo za
  trajnostno
  rast, katere cilj je preobraziti Unijo v 
  bolj zdravo,
  pravično in uspešno družbo s sodobnim,
  trajnostnim,
  z viri gospodarnim
  in mednarodno
  konkurenčnim gospodarstvom
  z visokokakovostnimi delovnimi mesti
  , ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo rast ločena od rabe virov. Njen cilj je tudi zavarovati, ohraniti
  , obnoviti
  in okrepiti naravni kapital Unije
  , morske in kopenske ekosisteme in biotsko raznovrstnost
  ter zaščititi zdravje in dobrobit državljanov pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njihovimi posledicami.
  Ta prehod mora temeljiti na najnovejših neodvisnih znanstvenih dognanjih.
  Hkrati
  pa
  mora biti
  socialno
  pravičen in vključujoč
  ter temeljiti na solidarnosti in skupnih prizadevanjih na ravni Unije
  ,
  zagotavljati mora, da
  nihče
  ni
  zapostavljen
  , obenem pa si je treba prizadevati za ustvarjanje gospodarske rasti, visokokakovostnih delovnih mest in predvidljivega okolja za naložbe ter upoštevati načelo neškodovanja
  .

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega segrevanja za 1,5  oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov (20) je trdna znanstvena podlaga za boj proti podnebnim spremembam in kaže na potrebo po okrepitvi podnebnih ukrepov. Potrjuje, da je nujno treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov in omejiti podnebne spremembe na 1,5  oC, da bi se zlasti zmanjšala verjetnost ekstremnih vremenskih pojavov. V globalnem poročilu o oceni za leto 2019 (21), ki ga je pripravila Medvladna platforma za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES), je bilo ugotovljeno svetovno upadanje biotske raznovrstnosti, pri čemer so podnebne spremembe tretje najpomembnejše gonilo izgube biotske raznovrstnosti (22). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega segrevanja za 1,5  oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov (20) je trdna znanstvena podlaga za boj proti podnebnim spremembam in kaže na potrebo po okrepitvi podnebnih ukrepov. Potrjuje, da je nujno treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov in omejiti podnebne spremembe na 1,5  oC, da bi se zlasti zmanjšala verjetnost ekstremnih vremenskih pojavov. V globalnem poročilu o oceni za leto 2019 (21), ki ga je pripravila Medvladna platforma za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES), je bilo ugotovljeno svetovno upadanje biotske raznovrstnosti, pri čemer so podnebne spremembe tretje najpomembnejše gonilo izgube biotske raznovrstnosti (22).

| (2) | Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega segrevanja za 1,5  oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov (20) je trdna znanstvena podlaga za boj proti podnebnim spremembam in kaže na potrebo po
  hitri
  okrepitvi podnebnih ukrepov
  ter za prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo
  . Potrjuje, da je nujno treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov in omejiti podnebne spremembe na 1,5  oC, da bi se zlasti zmanjšala verjetnost ekstremnih vremenskih pojavov
  in prelomnih točk
  . V globalnem poročilu o oceni za leto 2019 (21), ki ga je pripravila Medvladna platforma za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES), je bilo ugotovljeno svetovno upadanje biotske raznovrstnosti, pri čemer so podnebne spremembe tretje najpomembnejše gonilo izgube biotske raznovrstnosti (22).
  Pokazalo je tudi, da bodo naravne rešitve prispevale 37 % blažitve podnebnih sprememb do leta 2030. Podnebne spremembe imajo močan vpliv na morske in kopenske ekosisteme, ki so glavni ponori za antropogene emisije ogljika z bruto absorpcijo približno 60 % svetovnih antropogenih emisij na leto. |
| --- | --- |

(2)

Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o posledicah globalnega segrevanja za 1,5  oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov (20) je trdna znanstvena podlaga za boj proti podnebnim spremembam in kaže na potrebo po
  hitri
  okrepitvi podnebnih ukrepov
  ter za prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo
  . Potrjuje, da je nujno treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov in omejiti podnebne spremembe na 1,5  oC, da bi se zlasti zmanjšala verjetnost ekstremnih vremenskih pojavov
  in prelomnih točk
  . V globalnem poročilu o oceni za leto 2019 (21), ki ga je pripravila Medvladna platforma za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES), je bilo ugotovljeno svetovno upadanje biotske raznovrstnosti, pri čemer so podnebne spremembe tretje najpomembnejše gonilo izgube biotske raznovrstnosti (22).
  Pokazalo je tudi, da bodo naravne rešitve prispevale 37 % blažitve podnebnih sprememb do leta 2030. Podnebne spremembe imajo močan vpliv na morske in kopenske ekosisteme, ki so glavni ponori za antropogene emisije ogljika z bruto absorpcijo približno 60 % svetovnih antropogenih emisij na leto.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Dogovorjen dolgoročni cilj je ključnega pomena za doprinos
  h
  gospodarski in družbeni preobrazbi, ustvarjanju delovnih mest in rasti ter doseganju ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj
  in k pravičnemu ter
  stroškovno
  učinkovitemu doseganju
  cilja glede temperature iz Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 po 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Dogovorjen dolgoročni cilj je ključnega pomena za doprinos
  h
  gospodarski in družbeni preobrazbi, ustvarjanju delovnih mest in rasti ter doseganju ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj
  in k pravičnemu ter
  stroškovno
  učinkovitemu doseganju
  cilja glede temperature iz Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 po 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum).

| (3) | Dogovorjen dolgoročni cilj je ključnega pomena za doprinos
  k pravični
  gospodarski in družbeni preobrazbi, ustvarjanju
  visokokakovostnih
  delovnih mest
  , socialni blaginji
  in
  trajnostni
  rasti ter doseganju ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, pa tudi za hitro, pravično, učinkovito,
  stroškovno
  učinkovito in družbeno pravično doseganje
  cilja glede temperature iz Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015
  , ki je bil sklenjen
  po 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum)
  , pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen
  . |
| --- | --- |

(3)

Dogovorjen dolgoročni cilj je ključnega pomena za doprinos
  k pravični
  gospodarski in družbeni preobrazbi, ustvarjanju
  visokokakovostnih
  delovnih mest
  , socialni blaginji
  in
  trajnostni
  rasti ter doseganju ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, pa tudi za hitro, pravično, učinkovito,
  stroškovno
  učinkovito in družbeno pravično doseganje
  cilja glede temperature iz Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015
  , ki je bil sklenjen
  po 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum)
  , pri čemer nihče ne sme biti zapostavljen
  .

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Znanost je dokazala medsebojno povezanost zdravstvene, okoljske in podnebne krize, zlasti v povezavi s posledicami podnebnih sprememb in izgubljanjem biotske raznovrstnosti ter ekosistemov. Zdravstvene in sanitarne krize, kot je COVID-19, se bodo lahko v naslednjih desetletjih množile, zato mora Unija kot svetovna akterka izvajati globalno strategijo, katere cilj bo preprečevanje razvoja tovrstnih dogodkov z obravnavanjem težav pri izvoru in spodbujanje celovitega pristopa na podlagi ciljev trajnostnega razvoja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Znanost je dokazala medsebojno povezanost zdravstvene, okoljske in podnebne krize, zlasti v povezavi s posledicami podnebnih sprememb in izgubljanjem biotske raznovrstnosti ter ekosistemov. Zdravstvene in sanitarne krize, kot je COVID-19, se bodo lahko v naslednjih desetletjih množile, zato mora Unija kot svetovna akterka izvajati globalno strategijo, katere cilj bo preprečevanje razvoja tovrstnih dogodkov z obravnavanjem težav pri izvoru in spodbujanje celovitega pristopa na podlagi ciljev trajnostnega razvoja.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | Svetovna zdravstvena organizacija navaja, da podnebne spremembe vplivajo na družbene in okoljske dejavnike zdravja – čist zrak, neoporečno pitno vodo, zadostno preskrbo s hrano in varno zavetje –, in ocenjuje, da bo med letoma 2030 in 2050 zaradi neustrezne prehranjenosti, malarije, driske in toplotne preobremenjenosti vsako leto umrlo dodatnih 250 000  ljudi, izredno visoke temperature zraka pa bodo neposredno prispevale k večji umrljivosti zlasti med starejšimi in ranljivimi posamezniki. Poplave, vročinski valovi, suše in požari, ki so posledica podnebnih sprememb, občutno vplivajo na zdravje ljudi in med drugim povzročajo podhranjenost, bolezni srca in ožilja, bolezni dihal in okužbe z vektorsko nalezljivimi boleznimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3b)

Svetovna zdravstvena organizacija navaja, da podnebne spremembe vplivajo na družbene in okoljske dejavnike zdravja – čist zrak, neoporečno pitno vodo, zadostno preskrbo s hrano in varno zavetje –, in ocenjuje, da bo med letoma 2030 in 2050 zaradi neustrezne prehranjenosti, malarije, driske in toplotne preobremenjenosti vsako leto umrlo dodatnih 250 000  ljudi, izredno visoke temperature zraka pa bodo neposredno prispevale k večji umrljivosti zlasti med starejšimi in ranljivimi posamezniki. Poplave, vročinski valovi, suše in požari, ki so posledica podnebnih sprememb, občutno vplivajo na zdravje ljudi in med drugim povzročajo podhranjenost, bolezni srca in ožilja, bolezni dihal in okužbe z vektorsko nalezljivimi boleznimi.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3c) | Preambula Pariškega sporazuma priznava pravico do zdravja kot ključno človekovo pravico. V skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja vse pogodbenice pri projektih ali ukrepih za zmanjšanje podnebnih sprememb ali prilagoditev nanje uporabljajo „primerne metode, na primer presojo vplivov, ki bodo oblikovane in določene na državni ravni z namenom čim bolj zmanjšati škodljive učinke na gospodarstvo, zdravje in kakovost okolja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3c)

Preambula Pariškega sporazuma priznava pravico do zdravja kot ključno človekovo pravico. V skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja vse pogodbenice pri projektih ali ukrepih za zmanjšanje podnebnih sprememb ali prilagoditev nanje uporabljajo „primerne metode, na primer presojo vplivov, ki bodo oblikovane in določene na državni ravni z namenom čim bolj zmanjšati škodljive učinke na gospodarstvo, zdravje in kakovost okolja.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3d) | Ta uredba prispeva k varstvu neodtujljivih pravic državljanov Unije do življenja in varnega okolja, kot sta priznani v Evropski konvenciji o človekovih pravicah in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, ter od ustreznih institucij Unije in držav članic zahteva, da sprejmejo ukrepe, ki so na ravni Unije oziroma nacionalni ravni potrebni za reševanje dejanskih in neposrednih tveganj, ki jih globalna podnebna kriza predstavlja za življenje in blaginjo ljudi ter naravo, od katere so odvisni. V središču te uredbe bi morali biti ljudje, njihov cilj pa bi morala biti zaščita zdravja in blaginje državljanov pred okoljskimi tveganji in vplivi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3d)

Ta uredba prispeva k varstvu neodtujljivih pravic državljanov Unije do življenja in varnega okolja, kot sta priznani v Evropski konvenciji o človekovih pravicah in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, ter od ustreznih institucij Unije in držav članic zahteva, da sprejmejo ukrepe, ki so na ravni Unije oziroma nacionalni ravni potrebni za reševanje dejanskih in neposrednih tveganj, ki jih globalna podnebna kriza predstavlja za življenje in blaginjo ljudi ter naravo, od katere so odvisni. V središču te uredbe bi morali biti ljudje, njihov cilj pa bi morala biti zaščita zdravja in blaginje državljanov pred okoljskimi tveganji in vplivi.

Sprememba 153

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3e) | Varstvo podnebja bi moralo biti za evropsko gospodarstvo priložnost in v pomoč pri zagotavljanju vodilnega svetovnega položaja glede inovacij. Inovacije na področju trajnostne proizvodnje lahko spodbudijo evropsko industrijsko moč v ključnih tržnih segmentih ter s tem zaščitijo in ustvarjajo delovna mesta. Da bi dosegli pravno zavezujoč cilj glede podnebja do leta 2030 in cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 z zmanjšanjem teh emisij na neto ničelno stopnjo najpozneje do leta 2050, bi morala Komisija olajšati sektorska „podnebna partnerstva“ na ravni Unije z zbliževanjem ključnih deležnikov (npr. iz industrije, nevladnih organizacij, raziskovalnih inštitutov, malih in srednjih podjetij, sindikatov in organizacij delodajalcev). Podnebna partnerstva bi morala delovati kot sektorski dialog in olajševati izmenjavo najboljših praks med evropskimi „akterji, ki so prvi začeli razogličevanje“ ter delovati kot osrednji posvetovalni organ Komisije pri sprejemanju prihodnjih zakonodajnih predlogov v zvezi s podnebjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3e)

Varstvo podnebja bi moralo biti za evropsko gospodarstvo priložnost in v pomoč pri zagotavljanju vodilnega svetovnega položaja glede inovacij. Inovacije na področju trajnostne proizvodnje lahko spodbudijo evropsko industrijsko moč v ključnih tržnih segmentih ter s tem zaščitijo in ustvarjajo delovna mesta. Da bi dosegli pravno zavezujoč cilj glede podnebja do leta 2030 in cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 z zmanjšanjem teh emisij na neto ničelno stopnjo najpozneje do leta 2050, bi morala Komisija olajšati sektorska „podnebna partnerstva“ na ravni Unije z zbliževanjem ključnih deležnikov (npr. iz industrije, nevladnih organizacij, raziskovalnih inštitutov, malih in srednjih podjetij, sindikatov in organizacij delodajalcev). Podnebna partnerstva bi morala delovati kot sektorski dialog in olajševati izmenjavo najboljših praks med evropskimi „akterji, ki so prvi začeli razogličevanje“ ter delovati kot osrednji posvetovalni organ Komisije pri sprejemanju prihodnjih zakonodajnih predlogov v zvezi s podnebjem.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | V Pariškem sporazumu je določen dolgoročni cilj, da se dvig
  globalne
  temperature omeji na
  precej pod 2 oC nad predindustrijsko raven in se nadaljujejo prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel
  1,5  oC nad predindustrijsko
  raven

   (23),
  poudarjen je pomen
  prilagajanja negativnim vplivom podnebnih sprememb (24) in
  usklajevanja
  finančnih tokov s potekom zmanjševanja emisij toplogrednih plinov in z razvojem, odpornim na podnebne spremembe (25). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

V Pariškem sporazumu je določen dolgoročni cilj, da se dvig
  globalne
  temperature omeji na
  precej pod 2 oC nad predindustrijsko raven in se nadaljujejo prizadevanja, da dvig temperature ne bi presegel
  1,5  oC nad predindustrijsko
  raven

   (23),
  poudarjen je pomen
  prilagajanja negativnim vplivom podnebnih sprememb (24) in
  usklajevanja
  finančnih tokov s potekom zmanjševanja emisij toplogrednih plinov in z razvojem, odpornim na podnebne spremembe (25).

| (4) | V Pariškem sporazumu je določen dolgoročni cilj
  za nadaljevanje prizadevanj
  , da se dvig temperature omeji na 1,5  oC nad predindustrijsko
  ravnjo

   (23),
  za povečanje sposobnosti
  prilagajanja negativnim vplivom podnebnih sprememb (24) in
  za usklajevanje
  finančnih tokov s potekom zmanjševanja emisij toplogrednih plinov in z razvojem, odpornim na podnebne spremembe (25).
  Ta uredba bi morala kot splošni okvir za prispevek Unije k Pariškemu sporazumu zagotavljati poln prispevek Unije in držav članic k doseganju teh treh ciljev Pariškega sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

V Pariškem sporazumu je določen dolgoročni cilj
  za nadaljevanje prizadevanj
  , da se dvig temperature omeji na 1,5  oC nad predindustrijsko
  ravnjo

   (23),
  za povečanje sposobnosti
  prilagajanja negativnim vplivom podnebnih sprememb (24) in
  za usklajevanje
  finančnih tokov s potekom zmanjševanja emisij toplogrednih plinov in z razvojem, odpornim na podnebne spremembe (25).
  Ta uredba bi morala kot splošni okvir za prispevek Unije k Pariškemu sporazumu zagotavljati poln prispevek Unije in držav članic k doseganju teh treh ciljev Pariškega sporazuma.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Cilj podnebnih ukrepov Unije in držav članic je v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in doseganja ciljev Pariškega sporazuma zaščititi ljudi in planet, dobrobit, blaginjo, zdravje, prehranske sisteme ter celovitost ekosistemov in biotske raznovrstnosti pred grožnjo podnebnih sprememb, doseči čim večjo blaginjo v okviru zmogljivosti planeta ter krepiti odpornost in zmanjšati ranljivost družbe zaradi podnebnih sprememb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Cilj podnebnih ukrepov Unije in držav članic je v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in doseganja ciljev Pariškega sporazuma zaščititi ljudi in planet, dobrobit, blaginjo, zdravje, prehranske sisteme ter celovitost ekosistemov in biotske raznovrstnosti pred grožnjo podnebnih sprememb, doseči čim večjo blaginjo v okviru zmogljivosti planeta ter krepiti odpornost in zmanjšati ranljivost družbe zaradi podnebnih sprememb.

| (5) | Cilj podnebnih ukrepov Unije in držav članic je v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in doseganja ciljev Pariškega sporazuma zaščititi ljudi in planet, dobrobit, blaginjo,
  gospodarstvo,
  zdravje, prehranske sisteme ter celovitost ekosistemov in biotske raznovrstnosti pred grožnjo podnebnih sprememb, doseči čim večjo blaginjo v okviru zmogljivosti planeta ter krepiti odpornost in zmanjšati ranljivost družbe zaradi podnebnih sprememb.
  V tem pogledu bi se morali ukrepi Unije in držav članic ravnati po previdnostnem načelu, načelu, da plača onesnaževalec, načelu, da je energetska učinkovitost na prvem mestu in načelu neškodovanja. |
| --- | --- |

(5)

Cilj podnebnih ukrepov Unije in držav članic je v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in doseganja ciljev Pariškega sporazuma zaščititi ljudi in planet, dobrobit, blaginjo,
  gospodarstvo,
  zdravje, prehranske sisteme ter celovitost ekosistemov in biotske raznovrstnosti pred grožnjo podnebnih sprememb, doseči čim večjo blaginjo v okviru zmogljivosti planeta ter krepiti odpornost in zmanjšati ranljivost družbe zaradi podnebnih sprememb.
  V tem pogledu bi se morali ukrepi Unije in držav članic ravnati po previdnostnem načelu, načelu, da plača onesnaževalec, načelu, da je energetska učinkovitost na prvem mestu in načelu neškodovanja.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Na podlagi regulativnega okvira, ki ga je vzpostavila Unija, in s prizadevanji evropske industrije so se emisije toplogrednih plinov v Uniji med letoma 1990 in 2018 zmanjšale za 23 %, medtem ko je bila gospodarska rast v istem obdobju 61-odstotna, kar dokazuje, da je mogoče gospodarsko rast ločiti od emisij toplogrednih plinov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Na podlagi regulativnega okvira, ki ga je vzpostavila Unija, in s prizadevanji evropske industrije so se emisije toplogrednih plinov v Uniji med letoma 1990 in 2018 zmanjšale za 23 %, medtem ko je bila gospodarska rast v istem obdobju 61-odstotna, kar dokazuje, da je mogoče gospodarsko rast ločiti od emisij toplogrednih plinov.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | K doseganju podnebne nevtralnosti
  bi morali
  prispevati vsi gospodarski sektorji. Glede na to, kakšen pomen ima proizvodnja in poraba energije za emisije toplogrednih plinov, je prehod na trajnosten, cenovno
  dostopen
  in varen energetski sistem, ki temelji na dobro
  delujočem notranjem energetskem trgu
  , bistvenega pomena. Digitalna preobrazba, tehnološke inovacije ter raziskave in razvoj so prav tako pomembni dejavniki za doseganje cilja podnebne nevtralnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

K doseganju podnebne nevtralnosti
  bi morali
  prispevati vsi gospodarski sektorji. Glede na to, kakšen pomen ima proizvodnja in poraba energije za emisije toplogrednih plinov, je prehod na trajnosten, cenovno
  dostopen
  in varen energetski sistem, ki temelji na dobro
  delujočem notranjem energetskem trgu
  , bistvenega pomena. Digitalna preobrazba, tehnološke inovacije ter raziskave in razvoj so prav tako pomembni dejavniki za doseganje cilja podnebne nevtralnosti.

| (6) | K doseganju podnebne nevtralnosti
  morajo
  prispevati vsi gospodarski sektorji
  , vključno z letalskim in pomorskim prometom, in svoje emisije hitro zmanjšati skoraj na nič. Pomemben dejavnik pri tem bi moralo biti načelo, da plača onesnaževalec
  . Glede na to, kakšen pomen ima proizvodnja in poraba energije za emisije toplogrednih plinov, je prehod na
  zelo energetsko učinkovit,
  trajnosten, cenovno
  ugoden
  in varen energetski sistem, ki temelji na
  obnovljivih virih energije, ob hkratnem zmanjšanju energijske revščine in opiranju na
  dobro
  delujoč notranji energetski trg
  , bistvenega pomena.
  Prispevek krožnega gospodarstva k podnebni nevtralnosti bi bilo treba razširiti z izboljšanjem učinkovite rabe virov ter povečanjem uporabe nizkoogljičnih materialov ob spodbujanju preprečevanja odpadkov in recikliranja.
  Digitalna preobrazba, tehnološke inovacije ter raziskave in razvoj
  , za katere so potrebna dodatna sredstva,
  so prav tako pomembni dejavniki za doseganje cilja podnebne nevtralnosti.
  Unija in države članice bodo morale sprejeti ambiciozne in usklajene regulativne okvire, da bi zagotovile prispevek vseh gospodarskih sektorjev k podnebnim ciljem Unije. |
| --- | --- |

(6)

K doseganju podnebne nevtralnosti
  morajo
  prispevati vsi gospodarski sektorji
  , vključno z letalskim in pomorskim prometom, in svoje emisije hitro zmanjšati skoraj na nič. Pomemben dejavnik pri tem bi moralo biti načelo, da plača onesnaževalec
  . Glede na to, kakšen pomen ima proizvodnja in poraba energije za emisije toplogrednih plinov, je prehod na
  zelo energetsko učinkovit,
  trajnosten, cenovno
  ugoden
  in varen energetski sistem, ki temelji na
  obnovljivih virih energije, ob hkratnem zmanjšanju energijske revščine in opiranju na
  dobro
  delujoč notranji energetski trg
  , bistvenega pomena.
  Prispevek krožnega gospodarstva k podnebni nevtralnosti bi bilo treba razširiti z izboljšanjem učinkovite rabe virov ter povečanjem uporabe nizkoogljičnih materialov ob spodbujanju preprečevanja odpadkov in recikliranja.
  Digitalna preobrazba, tehnološke inovacije ter raziskave in razvoj
  , za katere so potrebna dodatna sredstva,
  so prav tako pomembni dejavniki za doseganje cilja podnebne nevtralnosti.
  Unija in države članice bodo morale sprejeti ambiciozne in usklajene regulativne okvire, da bi zagotovile prispevek vseh gospodarskih sektorjev k podnebnim ciljem Unije.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Skupni seštevek antropogenih emisij toplogrednih plinov skozi čas in ustrezna koncentracija toplogrednih plinov v ozračju sta zlasti pomembna za podnebni sistem in zvišanje temperature. Posebno poročilo IPCC o dvigu temperature za 1,5  oC in zbirka scenarijev, na kateri temelji, sta najboljši razpoložljivi in najnovejši znanstveni dokaz o preostalem svetovnem proračunu toplogrednih plinov, da bi se dvig globalne temperature v 21. stoletju omejil na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo. Zaradi skladnosti z zavezami Unije glede prizadevanj za omejitev dviga temperature na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo, je treba določiti pravičen delež Unije v preostalem svetovnem proračunu toplogrednih plinov. Proračun toplogrednih plinov je prav tako pomembno orodje za povečanje preglednosti in odgovornosti podnebne politike Unije. V svoji poglobljeni analizi v podporo sporočilu Komisije z dne 28. novembra 2018 z naslovom „Čist planet za vse – Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo“ je Komisija ugotovila, da bi ogljični proračun EU-28 za obdobje 2018-2050, ki bi bil skladen z omejitvijo dviga temperature na 1,5  oC, znašal 48 Gt CO2. Komisija bi morala določiti neto proračun toplogrednih plinov za EU-27, izražen v ekvivalentu CO2, na podlagi najnovejših znanstvenih izračunov, ki jih uporablja IPCC, ki bo predstavljal pravičen delež Unije v preostalih svetovnih emisijah glede na cilje Pariškega sporazuma. Proračun toplogrednih plinov Unije bi moral biti vodilo pri začrtanju poti Unije k nevtralnosti emisij toplogrednih plinov do leta 2050, zlasti pri njenih prihodnjih ciljih do leta 2030 in 2040. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Skupni seštevek antropogenih emisij toplogrednih plinov skozi čas in ustrezna koncentracija toplogrednih plinov v ozračju sta zlasti pomembna za podnebni sistem in zvišanje temperature. Posebno poročilo IPCC o dvigu temperature za 1,5  oC in zbirka scenarijev, na kateri temelji, sta najboljši razpoložljivi in najnovejši znanstveni dokaz o preostalem svetovnem proračunu toplogrednih plinov, da bi se dvig globalne temperature v 21. stoletju omejil na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo. Zaradi skladnosti z zavezami Unije glede prizadevanj za omejitev dviga temperature na 1,5  oC nad predindustrijsko ravnjo, je treba določiti pravičen delež Unije v preostalem svetovnem proračunu toplogrednih plinov. Proračun toplogrednih plinov je prav tako pomembno orodje za povečanje preglednosti in odgovornosti podnebne politike Unije. V svoji poglobljeni analizi v podporo sporočilu Komisije z dne 28. novembra 2018 z naslovom „Čist planet za vse – Evropska strateška dolgoročna vizija za uspešno, sodobno, konkurenčno in podnebno nevtralno gospodarstvo“ je Komisija ugotovila, da bi ogljični proračun EU-28 za obdobje 2018-2050, ki bi bil skladen z omejitvijo dviga temperature na 1,5  oC, znašal 48 Gt CO2. Komisija bi morala določiti neto proračun toplogrednih plinov za EU-27, izražen v ekvivalentu CO2, na podlagi najnovejših znanstvenih izračunov, ki jih uporablja IPCC, ki bo predstavljal pravičen delež Unije v preostalih svetovnih emisijah glede na cilje Pariškega sporazuma. Proračun toplogrednih plinov Unije bi moral biti vodilo pri začrtanju poti Unije k nevtralnosti emisij toplogrednih plinov do leta 2050, zlasti pri njenih prihodnjih ciljih do leta 2030 in 2040.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Unija
  si prizadeva za ambiciozno politiko na področju podnebnih ukrepov in
  je vzpostavila regulativni okvir za doseganje svojega cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030. Zakonodaja, ki izvaja ta cilj, med drugim obsega Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), ki vzpostavlja sistem za trgovanje s pravicami do emisij toplogrednih plinov v Uniji, Uredbo (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (27), ki je uvedla nacionalne cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030, in Uredbo (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta (28), ki od držav članic zahteva, da uravnotežijo emisije toplogrednih plinov in odvzeme zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Unija
  si prizadeva za ambiciozno politiko na področju podnebnih ukrepov in
  je vzpostavila regulativni okvir za doseganje svojega cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030. Zakonodaja, ki izvaja ta cilj, med drugim obsega Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), ki vzpostavlja sistem za trgovanje s pravicami do emisij toplogrednih plinov v Uniji, Uredbo (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (27), ki je uvedla nacionalne cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030, in Uredbo (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta (28), ki od držav članic zahteva, da uravnotežijo emisije toplogrednih plinov in odvzeme zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva.

| (7) | Unija je vzpostavila regulativni okvir za doseganje svojega
  sedanjega
  cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030
  , ki ga je sprejela že pred začetkom veljavnosti Pariškega sporazuma
  . Zakonodaja, ki izvaja ta cilj, med drugim obsega Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), ki vzpostavlja sistem za trgovanje s pravicami do emisij toplogrednih plinov v Uniji, Uredbo (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (27), ki je uvedla nacionalne cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030, in Uredbo (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta (28), ki od držav članic zahteva, da uravnotežijo emisije toplogrednih plinov in odvzeme zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva. |
| --- | --- |

(7)

Unija je vzpostavila regulativni okvir za doseganje svojega
  sedanjega
  cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030
  , ki ga je sprejela že pred začetkom veljavnosti Pariškega sporazuma
  . Zakonodaja, ki izvaja ta cilj, med drugim obsega Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26), ki vzpostavlja sistem za trgovanje s pravicami do emisij toplogrednih plinov v Uniji, Uredbo (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta (27), ki je uvedla nacionalne cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2030, in Uredbo (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta (28), ki od držav članic zahteva, da uravnotežijo emisije toplogrednih plinov in odvzeme zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Sistem za trgovanje z emisijami je temelj podnebne politike Unije in njeno ključno orodje za stroškovno učinkovito zmanjševanje emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Sistem za trgovanje z emisijami je temelj podnebne politike Unije in njeno ključno orodje za stroškovno učinkovito zmanjševanje emisij.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Unija si s svežnjem „Čista energija za vse Evropejce“ (29) prizadeva za
  ambiciozno
  agendo za razogljičenje, zlasti z izgradnjo trdne energetske unije, kar vključuje cilje za leto 2030 za energijsko učinkovitost in uporabo energije iz obnovljivih virov iz direktiv 2012/27/EU (30) in (EU) 2018/2001 (31) Evropskega parlamenta in Sveta, ter s krepitvijo ustrezne zakonodaje, vključno z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (32). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Unija si s svežnjem „Čista energija za vse Evropejce“ (29) prizadeva za
  ambiciozno
  agendo za razogljičenje, zlasti z izgradnjo trdne energetske unije, kar vključuje cilje za leto 2030 za energijsko učinkovitost in uporabo energije iz obnovljivih virov iz direktiv 2012/27/EU (30) in (EU) 2018/2001 (31) Evropskega parlamenta in Sveta, ter s krepitvijo ustrezne zakonodaje, vključno z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (32).

| (9) | Unija si s svežnjem „Čista energija za vse Evropejce“ (29) prizadeva za agendo za razogljičenje, zlasti z izgradnjo trdne energetske unije, kar vključuje cilje za leto 2030 za energijsko učinkovitost in uporabo energije iz obnovljivih virov iz direktiv 2012/27/EU (30) in (EU) 2018/2001 (31) Evropskega parlamenta in Sveta, ter s krepitvijo ustrezne zakonodaje, vključno z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (32). |
| --- | --- |

(9)

Unija si s svežnjem „Čista energija za vse Evropejce“ (29) prizadeva za agendo za razogljičenje, zlasti z izgradnjo trdne energetske unije, kar vključuje cilje za leto 2030 za energijsko učinkovitost in uporabo energije iz obnovljivih virov iz direktiv 2012/27/EU (30) in (EU) 2018/2001 (31) Evropskega parlamenta in Sveta, ter s krepitvijo ustrezne zakonodaje, vključno z Direktivo 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (32).

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Komisija je oblikovala in sprejela več zakonodajnih pobud na energetskem področju, zlasti v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitostjo, vključno z energijsko učinkovitostjo stavb. Te pobude so del svežnja, katerega splošni vodili sta „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in vodilni svetovni položaj Unije na področju obnovljivih virov energije. Te pobude bi bilo treba upoštevati pri dolgoročnem nacionalnem napredku v zvezi z doseganjem cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, da bi zagotovili visoko energijsko učinkovit energetski sistem, ki bo temeljil na obnovljivih virih energije, in razvoj obnovljivih virov energije v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Komisija je oblikovala in sprejela več zakonodajnih pobud na energetskem področju, zlasti v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in energijsko učinkovitostjo, vključno z energijsko učinkovitostjo stavb. Te pobude so del svežnja, katerega splošni vodili sta „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in vodilni svetovni položaj Unije na področju obnovljivih virov energije. Te pobude bi bilo treba upoštevati pri dolgoročnem nacionalnem napredku v zvezi z doseganjem cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, da bi zagotovili visoko energijsko učinkovit energetski sistem, ki bo temeljil na obnovljivih virih energije, in razvoj obnovljivih virov energije v Uniji.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9b) | S prehodom na čisto energijo se bo oblikoval energetski sistem, v katerem bodo primarno oskrbo z energijo večinoma zagotavljali obnovljivi viri energije, kar bo bistveno izboljšalo zanesljivost oskrbe z energijo, zmanjšalo energetsko odvisnost in spodbudilo ustvarjanje domačih delovnih mest.. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9b)

S prehodom na čisto energijo se bo oblikoval energetski sistem, v katerem bodo primarno oskrbo z energijo večinoma zagotavljali obnovljivi viri energije, kar bo bistveno izboljšalo zanesljivost oskrbe z energijo, zmanjšalo energetsko odvisnost in spodbudilo ustvarjanje domačih delovnih mest..

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9c) | Energetski prehod izboljšuje energetsko učinkovitost in zmanjšuje energetsko odvisnost Unije in držav članic. Ta strukturna sprememba v smeri učinkovitejšega gospodarstva, ki bo temeljilo na obnovljivih virih energije v vseh sektorjih, ne bo koristila samo trgovinski bilanci, ampak bo tudi izboljšala energetsko varnost in zmanjšala energijsko revščino. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9c)

Energetski prehod izboljšuje energetsko učinkovitost in zmanjšuje energetsko odvisnost Unije in držav članic. Ta strukturna sprememba v smeri učinkovitejšega gospodarstva, ki bo temeljilo na obnovljivih virih energije v vseh sektorjih, ne bo koristila samo trgovinski bilanci, ampak bo tudi izboljšala energetsko varnost in zmanjšala energijsko revščino.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9d) | Za zagotovitev solidarnosti in omogočanje učinkovitega energetskega prehoda je treba v okviru podnebne politike Unije začrtati jasno pot za dosego podnebne nevtralnosti do leta 2050. Unija bi morala ostati realna glede stroškovne učinkovitosti in tehničnih izzivov ter zagotoviti, da bodo viri energije, ki jih bo mogoče dispečirati za uravnoteženje obdobij največjega in najmanjšega povpraševanja v energetskem sistemu, kot so vodikove tehnologije, razpoložljivi in cenovno dostopni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9d)

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9e) | Varovanje podnebja gospodarstvu Unije ponuja priložnost, da pospeši svoje delovanje in izkoristi prednosti prvega na trgu, tako da ima vodilni položaj na področju čistih tehnologij. Tako bi lahko Unija utrdila svoj vodilni položaj na področju svetovnih inovacij v industriji. Z inovacijami na področju trajnostne proizvodnje se lahko okrepi industrija Unije v ključnih tržnih segmentih ter se s tem zaščitijo obstoječa delovna mesta in ustvarjajo nova. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9e)

Varovanje podnebja gospodarstvu Unije ponuja priložnost, da pospeši svoje delovanje in izkoristi prednosti prvega na trgu, tako da ima vodilni položaj na področju čistih tehnologij. Tako bi lahko Unija utrdila svoj vodilni položaj na področju svetovnih inovacij v industriji. Z inovacijami na področju trajnostne proizvodnje se lahko okrepi industrija Unije v ključnih tržnih segmentih ter se s tem zaščitijo obstoječa delovna mesta in ustvarjajo nova.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9f) | Treba je podpreti potrebne naložbe v nove trajnostne tehnologije, ki so bistvene za doseganje cilja podnebne nevtralnosti. Pri tem je pomembno spoštovati tehnološko nevtralnost in hkrati preprečiti učinek vezanosti. Kot je navedla Komisija v sporočilu z dne 8. julija 2020 z naslovom „Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo“, bi lahko z uporabo vodika prispevali k izpolnjevanju zaveze Unije, da najpozneje do leta 2050 doseže ogljično nevtralnost, zlasti v energetsko intenzivnih sektorjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9f)

Treba je podpreti potrebne naložbe v nove trajnostne tehnologije, ki so bistvene za doseganje cilja podnebne nevtralnosti. Pri tem je pomembno spoštovati tehnološko nevtralnost in hkrati preprečiti učinek vezanosti. Kot je navedla Komisija v sporočilu z dne 8. julija 2020 z naslovom „Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo“, bi lahko z uporabo vodika prispevali k izpolnjevanju zaveze Unije, da najpozneje do leta 2050 doseže ogljično nevtralnost, zlasti v energetsko intenzivnih sektorjih.

Sprememba 154

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9 g) | Komisija bi morala okrepiti prizadevanja za oblikovanje evropskih zavezništev, zlasti v izjemno pomembnih sektorjih baterij in vodika. Usklajeni na evropski ravni, ponujajo odlične priložnosti za procese regionalnega okrevanja po krizi zaradi COVID-19 in uspešne strukturne spremembe. Zakonske zahteve bi morale oblikovati okvir za inovacije na področju podnebju prijazne mobilnosti in proizvodnje energije. Ta zavezništva bi morala prejeti ustrezno podporo in financiranje bi se moralo upoštevati v prihodnji zunanji in sosedski politiki, pa tudi v trgovinskih sporazumih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9 g)

Komisija bi morala okrepiti prizadevanja za oblikovanje evropskih zavezništev, zlasti v izjemno pomembnih sektorjih baterij in vodika. Usklajeni na evropski ravni, ponujajo odlične priložnosti za procese regionalnega okrevanja po krizi zaradi COVID-19 in uspešne strukturne spremembe. Zakonske zahteve bi morale oblikovati okvir za inovacije na področju podnebju prijazne mobilnosti in proizvodnje energije. Ta zavezništva bi morala prejeti ustrezno podporo in financiranje bi se moralo upoštevati v prihodnji zunanji in sosedski politiki, pa tudi v trgovinskih sporazumih.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Unija
  je
  vodilna v svetu pri prehodu na podnebno nevtralnost in je odločena
  prispevati
  h krepitvi globalnih prizadevanj in globalnega odziva na podnebne spremembe z uporabo vseh orodij, ki jih ima na voljo, vključno s podnebno diplomacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Unija
  je
  vodilna v svetu pri prehodu na podnebno nevtralnost in je odločena
  prispevati
  h krepitvi globalnih prizadevanj in globalnega odziva na podnebne spremembe z uporabo vseh orodij, ki jih ima na voljo, vključno s podnebno diplomacijo.

| (10) | Unija
  ima odgovornost in sredstva, da ostane
  vodilna v svetu pri prehodu na podnebno nevtralnost, in je odločena
  , da jo bo dosegla na pošten, socialno pravičen in vključujoč način ter da bo prispevala
  h krepitvi globalnih prizadevanj in globalnega odziva na podnebne spremembe z uporabo vseh orodij, ki jih ima na voljo, vključno s podnebno diplomacijo
  , trgovino, naložbami in industrijskimi politikami
  .
  Unija bi morala okrepiti svojo okoljsko diplomacijo v vseh mednarodnih forumih, ki so pomembni za doseganje mednarodnih podnebnih ciljev v skladu s Pariškim sporazumom. |
| --- | --- |

(10)

Unija
  ima odgovornost in sredstva, da ostane
  vodilna v svetu pri prehodu na podnebno nevtralnost, in je odločena
  , da jo bo dosegla na pošten, socialno pravičen in vključujoč način ter da bo prispevala
  h krepitvi globalnih prizadevanj in globalnega odziva na podnebne spremembe z uporabo vseh orodij, ki jih ima na voljo, vključno s podnebno diplomacijo
  , trgovino, naložbami in industrijskimi politikami
  .
  Unija bi morala okrepiti svojo okoljsko diplomacijo v vseh mednarodnih forumih, ki so pomembni za doseganje mednarodnih podnebnih ciljev v skladu s Pariškim sporazumom.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Evropski parlament je pozval
  k nujnemu prehodu
  na podnebno nevtralno družbo najpozneje do leta 2050 in
  napovedal,
  da bo ta prehod postal evropska zgodba o uspehu (33), ter razglasil izredne podnebne in okoljske razmere (34). Evropski svet je v svojih sklepih z dne 12. decembra 2019 (35)

  podprl
  cilj doseganja podnebno nevtralne Unije do leta 2050 v skladu s cilji Pariškega sporazuma in ob tem ugotovil, da je treba vzpostaviti omogočitveni okvir, za prehod pa bodo potrebne znatne javne in zasebne naložbe. Poleg tega je Evropski svet pozval Komisijo, naj čim prej v letu 2020 pripravi predlog za dolgoročno strategijo Unije, da bi jo Svet lahko sprejel in predložili Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Evropski parlament je pozval
  k nujnemu prehodu
  na podnebno nevtralno družbo najpozneje do leta 2050 in
  napovedal,
  da bo ta prehod postal evropska zgodba o uspehu (33), ter razglasil izredne podnebne in okoljske razmere (34). Evropski svet je v svojih sklepih z dne 12. decembra 2019 (35)

  podprl
  cilj doseganja podnebno nevtralne Unije do leta 2050 v skladu s cilji Pariškega sporazuma in ob tem ugotovil, da je treba vzpostaviti omogočitveni okvir, za prehod pa bodo potrebne znatne javne in zasebne naložbe. Poleg tega je Evropski svet pozval Komisijo, naj čim prej v letu 2020 pripravi predlog za dolgoročno strategijo Unije, da bi jo Svet lahko sprejel in predložili Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja.

| (11) | Evropski parlament je pozval
  Komisijo in države članice, naj okrepijo podnebno ukrepanje, da bi omogočile nujen prehod
  na podnebno nevtralno družbo
  čim hitreje in
  najpozneje do leta 2050 in da bo ta prehod postal evropska zgodba o uspehu (33), ter razglasil izredne podnebne in okoljske razmere (34).
  Unijo je tudi večkrat pozval, naj poveča svoj podnebni cilj za leto 2030 in ta cilj vključi v evropska podnebna pravila

   (34a)

  .
  Evropski svet je v svojih sklepih z dne 12. decembra 2019 (35)

  potrdil
  cilj doseganja podnebno nevtralne Unije do leta 2050 v skladu s cilji Pariškega sporazuma
  na podlagi poštenosti
  in
  pravičnega prehoda ter ob upoštevanju različnih izhodišč držav članic,
  ob tem
  pa je tudi
  ugotovil, da je treba vzpostaviti omogočitveni okvir, za prehod pa bodo potrebne znatne javne in zasebne naložbe. Poleg tega je Evropski svet pozval Komisijo, naj čim prej v letu 2020 pripravi predlog za dolgoročno strategijo Unije, da bi jo Svet lahko sprejel in predložili Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja. |
| --- | --- |

(11)

Evropski parlament je pozval
  Komisijo in države članice, naj okrepijo podnebno ukrepanje, da bi omogočile nujen prehod
  na podnebno nevtralno družbo
  čim hitreje in
  najpozneje do leta 2050 in da bo ta prehod postal evropska zgodba o uspehu (33), ter razglasil izredne podnebne in okoljske razmere (34).
  Unijo je tudi večkrat pozval, naj poveča svoj podnebni cilj za leto 2030 in ta cilj vključi v evropska podnebna pravila

   (34a)

  .
  Evropski svet je v svojih sklepih z dne 12. decembra 2019 (35)

  potrdil
  cilj doseganja podnebno nevtralne Unije do leta 2050 v skladu s cilji Pariškega sporazuma
  na podlagi poštenosti
  in
  pravičnega prehoda ter ob upoštevanju različnih izhodišč držav članic,
  ob tem
  pa je tudi
  ugotovil, da je treba vzpostaviti omogočitveni okvir, za prehod pa bodo potrebne znatne javne in zasebne naložbe. Poleg tega je Evropski svet pozval Komisijo, naj čim prej v letu 2020 pripravi predlog za dolgoročno strategijo Unije, da bi jo Svet lahko sprejel in predložili Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Unija bi si morala prizadevati za ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov in odvzemi v celotnem gospodarstvu v Uniji do leta 2050 z uporabo naravnih in tehnoloških rešitev. Vse države članice bi
  si
  morale
  skupaj prizadevati za
  vseevropski cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050; države članice, Evropski parlament, Svet in Komisija pa bi morali sprejeti potrebne ukrepe za dosego tega cilja. Ukrepi na ravni Unije bodo pomemben del ukrepov, potrebnih za doseganje cilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Unija bi si morala prizadevati za ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov in odvzemi v celotnem gospodarstvu v Uniji do leta 2050 z uporabo naravnih in tehnoloških rešitev. Vse države članice bi
  si
  morale
  skupaj prizadevati za
  vseevropski cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050; države članice, Evropski parlament, Svet in Komisija pa bi morali sprejeti potrebne ukrepe za dosego tega cilja. Ukrepi na ravni Unije bodo pomemben del ukrepov, potrebnih za doseganje cilja.

| (12) | Unija
  in države članice
  bi si morala prizadevati za ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov in odvzemi v celotnem gospodarstvu v Uniji
  ter na ravni držav članic najpozneje
  do leta 2050 z uporabo naravnih in tehnoloških rešitev. Vse države članice bi morale
  doseči
  vseevropski cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050; države članice, Evropski parlament, Svet in Komisija pa bi morali sprejeti potrebne ukrepe za dosego tega cilja. Ukrepi na ravni Unije bodo pomemben del ukrepov, potrebnih za doseganje cilja.
  Po letu 2050 bi morale Unija in vse države članice še naprej zmanjševati emisije, da bi zagotovile, da bodo odvzemi toplogrednih plinov presegali antropogene emisije. |
| --- | --- |

(12)

Unija
  in države članice
  bi si morala prizadevati za ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov in odvzemi v celotnem gospodarstvu v Uniji
  ter na ravni držav članic najpozneje
  do leta 2050 z uporabo naravnih in tehnoloških rešitev. Vse države članice bi morale
  doseči
  vseevropski cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050; države članice, Evropski parlament, Svet in Komisija pa bi morali sprejeti potrebne ukrepe za dosego tega cilja. Ukrepi na ravni Unije bodo pomemben del ukrepov, potrebnih za doseganje cilja.
  Po letu 2050 bi morale Unija in vse države članice še naprej zmanjševati emisije, da bi zagotovile, da bodo odvzemi toplogrednih plinov presegali antropogene emisije.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Vsaka država članica je odgovorna, da vsaka posebej doseže podnebno nevtralnost najpozneje do leta 2050. Zaradi pravičnosti in solidarnosti ter za pomoč pri energetskem preoblikovanju držav članic z različnimi izhodiščnimi točkami so potrebni zadostni podporni mehanizmi in sredstva Unije, kot je na primer Sklad za pravični prehod iz Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , in drugi ustrezni mehanizmi financiranja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Vsaka država članica je odgovorna, da vsaka posebej doseže podnebno nevtralnost najpozneje do leta 2050. Zaradi pravičnosti in solidarnosti ter za pomoč pri energetskem preoblikovanju držav članic z različnimi izhodiščnimi točkami so potrebni zadostni podporni mehanizmi in sredstva Unije, kot je na primer Sklad za pravični prehod iz Uredbe (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , in drugi ustrezni mehanizmi financiranja.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b) | Preambula Pariškega sporazuma priznava pomen zagotavljanja celovitosti vseh ekosistemov, vključno z oceani. Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja poudarja, da njene pogodbenice spodbujajo trajnostno upravljanje, ohranjanje in povečanje ponorov in zbiralnikov vseh toplogrednih plinov, vključno z biomaso, gozdovi in oceani ter drugimi kopenskimi, obalnimi in morskimi ekosistemi. Če cilji iz Pariškega sporazuma ne bodo doseženi, bi lahko temperatura presegla prelomno točko, na kateri ocean ne bo več mogel absorbirati toliko ogljika in sodelovati pri blažitvi podnebnih sprememb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12b)

Preambula Pariškega sporazuma priznava pomen zagotavljanja celovitosti vseh ekosistemov, vključno z oceani. Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja poudarja, da njene pogodbenice spodbujajo trajnostno upravljanje, ohranjanje in povečanje ponorov in zbiralnikov vseh toplogrednih plinov, vključno z biomaso, gozdovi in oceani ter drugimi kopenskimi, obalnimi in morskimi ekosistemi. Če cilji iz Pariškega sporazuma ne bodo doseženi, bi lahko temperatura presegla prelomno točko, na kateri ocean ne bo več mogel absorbirati toliko ogljika in sodelovati pri blažitvi podnebnih sprememb.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12c) | Naravni ponori ogljika imajo pomembno vlogo pri prehodu na podnebno nevtralno družbo. Komisija preučuje razvoj regulativnega okvira za certificiranje odvzemov ogljika v skladu z akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo in strategijo od vil do vilic. Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in njene pobude bodo imele pomembno vlogo pri obnovi degradiranih ekosistemov, zlasti tistih, ki imajo največji potencial za zajemanje in shranjevanje ogljika ter preprečevanje in zmanjševanje vplivov naravnih nesreč. Obnova ekosistemov bi pomagala ohranjati, upravljati in krepiti naravne ponore ter spodbujati biotsko raznovrstnost ob hkratnem boju proti podnebnim spremembam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12c)

Naravni ponori ogljika imajo pomembno vlogo pri prehodu na podnebno nevtralno družbo. Komisija preučuje razvoj regulativnega okvira za certificiranje odvzemov ogljika v skladu z akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo in strategijo od vil do vilic. Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in njene pobude bodo imele pomembno vlogo pri obnovi degradiranih ekosistemov, zlasti tistih, ki imajo največji potencial za zajemanje in shranjevanje ogljika ter preprečevanje in zmanjševanje vplivov naravnih nesreč. Obnova ekosistemov bi pomagala ohranjati, upravljati in krepiti naravne ponore ter spodbujati biotsko raznovrstnost ob hkratnem boju proti podnebnim spremembam.

Sprememba 144

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12d) | Komisija bi morala preučiti izvedljivost uvedbe sistemov dobropisov za ogljik, vključno s certificiranjem odvzemov toplogrednih plinov prek sekvestracije ogljika pri rabi zemljišč, tleh in biomasi v kmetijstvu, da bi dosegli cilj Unije glede podnebne nevtralnosti, tako kot tudi izvedljivost razvijanja ločenega trga za odvzem ogljika za sekvestracijo toplogrednih plinov na kopnem. Takšen okvir bi moral temeljiti na najboljši razpoložljivi znanosti in sistemu ocene in odobritve s strani Komisije, pri tem pa preprečiti negativne vplive na okolje, zlasti na biotsko raznovrstnost, na javno zdravje ali na socialne ali gospodarske cilje. Komisija bi morala predstaviti rezultate te ocene do 30. junija 2021. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12d)

Komisija bi morala preučiti izvedljivost uvedbe sistemov dobropisov za ogljik, vključno s certificiranjem odvzemov toplogrednih plinov prek sekvestracije ogljika pri rabi zemljišč, tleh in biomasi v kmetijstvu, da bi dosegli cilj Unije glede podnebne nevtralnosti, tako kot tudi izvedljivost razvijanja ločenega trga za odvzem ogljika za sekvestracijo toplogrednih plinov na kopnem. Takšen okvir bi moral temeljiti na najboljši razpoložljivi znanosti in sistemu ocene in odobritve s strani Komisije, pri tem pa preprečiti negativne vplive na okolje, zlasti na biotsko raznovrstnost, na javno zdravje ali na socialne ali gospodarske cilje. Komisija bi morala predstaviti rezultate te ocene do 30. junija 2021.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12e) | Komisija bi morala za večjo jasnost pripraviti opredelitev naravnih in drugih ponorov ogljika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12e)

Komisija bi morala za večjo jasnost pripraviti opredelitev naravnih in drugih ponorov ogljika.

Sprememba 156

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12f) | Pri prehodu na podnebno nevtralnost bi morala Unija ohraniti konkurenčnost svoje industrije, zlasti svoje energetsko intenzivne vključno z razvojem učinkovitih ukrepov, s katerimi bi v skladu s pravili STO preprečevali selitev virov CO2 in zagotovili, da bodo imele tretje države v primerjavi z Unijo enake konkurenčne pogoje, da ne bi zaradi neizvajanja podnebnih politik v skladu s Pariškim sporazumom prišlo do nelojalne konkurence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12f)

Pri prehodu na podnebno nevtralnost bi morala Unija ohraniti konkurenčnost svoje industrije, zlasti svoje energetsko intenzivne vključno z razvojem učinkovitih ukrepov, s katerimi bi v skladu s pravili STO preprečevali selitev virov CO2 in zagotovili, da bodo imele tretje države v primerjavi z Unijo enake konkurenčne pogoje, da ne bi zaradi neizvajanja podnebnih politik v skladu s Pariškim sporazumom prišlo do nelojalne konkurence.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Unija bi morala po letu 2050 nadaljevati svoje podnebne ukrepe in ohraniti vodilno vlogo na področju podnebja na mednarodnem prizorišču, da bi zaščitila ljudi in planet pred nevarnimi podnebnimi spremembami, da bi dosegla temperaturne cilje iz Pariškega sporazuma, pri tem pa upoštevala znanstvena priporočila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Unija bi morala po letu 2050 nadaljevati svoje podnebne ukrepe in ohraniti vodilno vlogo na področju podnebja na mednarodnem prizorišču, da bi zaščitila ljudi in planet pred nevarnimi podnebnimi spremembami, da bi dosegla temperaturne cilje iz Pariškega sporazuma, pri tem pa upoštevala znanstvena priporočila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC).

| (13) | Unija bi morala po letu 2050 nadaljevati svoje podnebne ukrepe in ohraniti vodilno vlogo na področju podnebja na mednarodnem prizorišču,
  zlasti z zagotavljanjem pomoči najranljivejšim skupinam prebivalstva z zunanjim delovanjem in razvojno politiko,
  da bi zaščitila ljudi in planet pred nevarnimi podnebnimi spremembami, da bi dosegla temperaturne cilje iz Pariškega sporazuma, pri tem pa upoštevala znanstvena priporočila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC
  ), Programa Združenih narodov za okolje (UNEP), Medvladne platforme o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) in Evropskega odbora za podnebne spremembe (ECCC
  ). |
| --- | --- |

(13)

Unija bi morala po letu 2050 nadaljevati svoje podnebne ukrepe in ohraniti vodilno vlogo na področju podnebja na mednarodnem prizorišču,
  zlasti z zagotavljanjem pomoči najranljivejšim skupinam prebivalstva z zunanjim delovanjem in razvojno politiko,
  da bi zaščitila ljudi in planet pred nevarnimi podnebnimi spremembami, da bi dosegla temperaturne cilje iz Pariškega sporazuma, pri tem pa upoštevala znanstvena priporočila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC
  ), Programa Združenih narodov za okolje (UNEP), Medvladne platforme o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES) in Evropskega odbora za podnebne spremembe (ECCC
  ).

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Podnebne spremembe bodo v primeru, da se jim ne prilagodimo oziroma ne zmanjšamo emisij toplogrednih plinov, močno vplivale na ekosisteme, ljudi in gospodarstva v Uniji. S prilagajanjem podnebnim spremembam bi neizogibne vplive dodatno zmanjšali na stroškovno učinkovit način, pri čemer bi uporaba naravnih rešitev prinesla pomembne dodatne koristi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Podnebne spremembe bodo v primeru, da se jim ne prilagodimo oziroma ne zmanjšamo emisij toplogrednih plinov, močno vplivale na ekosisteme, ljudi in gospodarstva v Uniji. S prilagajanjem podnebnim spremembam bi neizogibne vplive dodatno zmanjšali na stroškovno učinkovit način, pri čemer bi uporaba naravnih rešitev prinesla pomembne dodatne koristi.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13b) | Negativni učinki podnebnih sprememb lahko presežejo zmogljivosti držav članic za prilagajanje. Zato bi morale države članice in Unija sodelovati pri preprečevanju, zmanjševanju in odpravljanju izgube ali škode, kot je določeno v členu 8 Pariškega sporazuma, tudi z Varšavskim mednarodnim mehanizmom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13b)

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Prilagajanje je ključni element dolgoročnega globalnega odziva na podnebne spremembe. Zato bi morale države članice in Unija izboljšati svojo sposobnost prilagajanja, okrepiti odpornost in zmanjšati ranljivost zaradi podnebnih sprememb, kot je določeno v členu 7 Pariškega sporazuma, ter čim bolj povečati dodatne koristi z drugimi okoljskimi politikami in zakonodajo. Države članice bi morale sprejeti celovite nacionalne strategije in načrte za prilagajanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Prilagajanje je ključni element dolgoročnega globalnega odziva na podnebne spremembe. Zato bi morale države članice in Unija izboljšati svojo sposobnost prilagajanja, okrepiti odpornost in zmanjšati ranljivost zaradi podnebnih sprememb, kot je določeno v členu 7 Pariškega sporazuma, ter čim bolj povečati dodatne koristi z drugimi okoljskimi politikami in zakonodajo. Države članice bi morale sprejeti celovite nacionalne strategije in načrte za prilagajanje.

| (14) | Prilagajanje je ključni element dolgoročnega globalnega odziva na podnebne spremembe. Zato bi morale države članice in Unija izboljšati svojo sposobnost prilagajanja, okrepiti odpornost in zmanjšati ranljivost zaradi podnebnih sprememb, kot je določeno v členu 7 Pariškega sporazuma, ter čim bolj povečati dodatne koristi z drugimi okoljskimi politikami in zakonodajo. Države članice bi morale sprejeti celovite nacionalne strategije in načrte za prilagajanje
  , Komisija pa bi morala pomagati spremljati napredek pri prilagajanju z razvojnimi kazalniki
  . |
| --- | --- |

(14)

Prilagajanje je ključni element dolgoročnega globalnega odziva na podnebne spremembe. Zato bi morale države članice in Unija izboljšati svojo sposobnost prilagajanja, okrepiti odpornost in zmanjšati ranljivost zaradi podnebnih sprememb, kot je določeno v členu 7 Pariškega sporazuma, ter čim bolj povečati dodatne koristi z drugimi okoljskimi politikami in zakonodajo. Države članice bi morale sprejeti celovite nacionalne strategije in načrte za prilagajanje
  , Komisija pa bi morala pomagati spremljati napredek pri prilagajanju z razvojnimi kazalniki
  .

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Države članice bi morale pri sprejemanju svojih strategij in načrtov prilagajanja posebno pozornost nameniti najbolj prizadetim področjem. Poleg tega je bistveno spodbujanje, ohranjanje in obnova biotske raznovrstnosti, da se v celoti izkoristi njen potencial za uravnavanje podnebja in prilagajanje. Strategije in načrti za prilagajanje bi morali zato spodbujati naravne rešitve in prilagajanje, ki temelji na ekosistemih in prispeva k obnovi in ohranjanju biotske raznovrstnosti in ustrezno upoštevati ozemeljske posebnosti in lokalno znanje ter določiti konkretne ukrepe za zaščito morskih in obalnih ekosistemov. Poleg tega bi bilo treba odpraviti dejavnosti, ki ovirajo zmožnost ekosistemov, da se prilagajajo podnebnim spremembam, da bi se zagotovila odpornost biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Države članice bi morale pri sprejemanju svojih strategij in načrtov prilagajanja posebno pozornost nameniti najbolj prizadetim področjem. Poleg tega je bistveno spodbujanje, ohranjanje in obnova biotske raznovrstnosti, da se v celoti izkoristi njen potencial za uravnavanje podnebja in prilagajanje. Strategije in načrti za prilagajanje bi morali zato spodbujati naravne rešitve in prilagajanje, ki temelji na ekosistemih in prispeva k obnovi in ohranjanju biotske raznovrstnosti in ustrezno upoštevati ozemeljske posebnosti in lokalno znanje ter določiti konkretne ukrepe za zaščito morskih in obalnih ekosistemov. Poleg tega bi bilo treba odpraviti dejavnosti, ki ovirajo zmožnost ekosistemov, da se prilagajajo podnebnim spremembam, da bi se zagotovila odpornost biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14b) | Strategije za prilagajanje bi morale tudi spodbujati spremembo modela na prizadetih območjih, ki bi temeljila na okolju prijaznih in naravnih rešitvah. Poskrbeti bi morale za samozadostnost za zagotovitev boljših življenjskih razmer, vključno s trajnostnim in lokalnim kmetijstvom in trajnostnim gospodarjenjem z vodo in energijo iz obnovljivih virov, v skladu s cilji trajnostnega razvoja, za povečanje odpornosti in zaščite njihovih ekosistemov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14b)

Strategije za prilagajanje bi morale tudi spodbujati spremembo modela na prizadetih območjih, ki bi temeljila na okolju prijaznih in naravnih rešitvah. Poskrbeti bi morale za samozadostnost za zagotovitev boljših življenjskih razmer, vključno s trajnostnim in lokalnim kmetijstvom in trajnostnim gospodarjenjem z vodo in energijo iz obnovljivih virov, v skladu s cilji trajnostnega razvoja, za povečanje odpornosti in zaščite njihovih ekosistemov.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Države članice ter Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali pri sprejemanju ustreznih ukrepov za doseganje cilja podnebne nevtralnosti na ravni Unije in na nacionalni ravni upoštevati
  pomen
  prehoda na podnebno nevtralnost
  za dobrobit
  državljanov, blaginjo družbe in konkurenčnost gospodarstva;
  energetske
  in
  prehranske varnosti
  ter
  cenovne dostopnosti
  ;
  pravičnosti
  in
  solidarnosti
  med državami članicami in v njih, ob upoštevanju njihovih gospodarskih zmožnosti, nacionalnih razmer in sčasoma
  potrebe
  po konvergenci;
  potrebe
  po poštenem in socialno pravičnem prehodu;
  najboljših razpoložljivih znanstvenih podatkov
  , zlasti ugotovitev Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC);
  potrebe
  po vključevanju tveganj v zvezi s podnebnimi spremembami v 
  odločitve
  o naložbah in načrtovanju;
  stroškovne učinkovitosti
  in
  tehnološke nevtralnosti
  pri doseganju zmanjšanja in odvzemov toplogrednih plinov ter
  krepitvi
  odpornosti;
  postopnega napredka
  v zvezi z okoljsko celovitostjo in prizadevanji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Države članice ter Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali pri sprejemanju ustreznih ukrepov za doseganje cilja podnebne nevtralnosti na ravni Unije in na nacionalni ravni upoštevati
  pomen
  prehoda na podnebno nevtralnost
  za dobrobit
  državljanov, blaginjo družbe in konkurenčnost gospodarstva;
  energetske
  in
  prehranske varnosti
  ter
  cenovne dostopnosti
  ;
  pravičnosti
  in
  solidarnosti
  med državami članicami in v njih, ob upoštevanju njihovih gospodarskih zmožnosti, nacionalnih razmer in sčasoma
  potrebe
  po konvergenci;
  potrebe
  po poštenem in socialno pravičnem prehodu;
  najboljših razpoložljivih znanstvenih podatkov
  , zlasti ugotovitev Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC);
  potrebe
  po vključevanju tveganj v zvezi s podnebnimi spremembami v 
  odločitve
  o naložbah in načrtovanju;
  stroškovne učinkovitosti
  in
  tehnološke nevtralnosti
  pri doseganju zmanjšanja in odvzemov toplogrednih plinov ter
  krepitvi
  odpornosti;
  postopnega napredka
  v zvezi z okoljsko celovitostjo in prizadevanji.

| (15) | Države članice ter Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali pri sprejemanju ustreznih ukrepov za doseganje cilja podnebne nevtralnosti na ravni Unije in na nacionalni ravni upoštevati
  vpliv
  prehoda na podnebno nevtralnost
  na zdravje, kakovost življenja in ekonomsko blaginjo
  državljanov
  , socialno pravičnosti
  , blaginjo družbe in konkurenčnost gospodarstva
  , vključno s pošteno konkurenco in enakimi konkurenčnimi pogoji na svetovni ravni. Države članice ter Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali upoštevati tudi vse birokratske ovire ali druge zakonodajne ovire, ki bi lahko gospodarske akterje ali sektorje ovirale pri izpolnjevanju podnebnih ciljev; socialne, gospodarske in okoljske stroške neukrepanja ali nezadostnega ukrepanja; dejstvo, da podnebne spremembe nesorazmerno močno vplivajo na ženske, in potrebo po okrepitvi enakosti spolov; potrebo po spodbujanju trajnostnih načinov življenja; karseda učinkovito rabo energije in virov, energetsko in prehransko varnost
  ter
  cenovno dostopnost, še zlasti ob upoštevanju potrebe po boju proti energijski revščini
  ;
  pravičnost
  in
  solidarnost ter enake konkurenčne pogoje
  med državami članicami in v njih, ob upoštevanju njihovih gospodarskih zmožnosti, nacionalnih razmer in
  različnih izhodišč ter
  sčasoma
  potrebo
  po konvergenci;
  potrebo
  po poštenem in socialno pravičnem prehodu
  v skladu s smernicami Mednarodne organizacije dela iz leta 2015 za pravičen prehod v okoljsko vzdržne družbe in gospodarstva za vse
  ;
  najboljše razpoložljive znanstvene podatke
  , zlasti ugotovitev Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC)
  in Medvladne platforme za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES)
  ;
  potrebo
  po vključevanju tveganj v zvezi s podnebnimi spremembami
  ter ocen občutljivosti na podnebne spremembe in prilagajanja podnebnim spremembam
  v 
  odločitvah
  o naložbah in načrtovanju
  ob zagotavljanju, da so politike Unije odporne proti podnebnim spremembam
  ;
  stroškovno učinkovitost
  in
  tehnološko nevtralnost
  pri doseganju zmanjšanja in odvzemov toplogrednih plinov ter
  krepitev
  odpornosti
  na osnovi pravičnosti
  ;
  potrebo po upravljanju, ohranjanju in obnavljanju morskih in kopenskih ekosistemov ter biotske raznovrstnosti; trenutno stanje infrastrukture ter morebitne potrebe po posodobitvi infrastrukture Unije in naložb vanjo; postopni napredek
  v zvezi z okoljsko celovitostjo in prizadevanji
  ; zmožnost različnih gospodarskih akterjev za gospodarsko in družbeno vzdržno vlaganje v prehod ter morebitno tveganje selitve virov CO2 in ukrepe za njegovo preprečevanje. |
| --- | --- |

(15)

Države članice ter Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali pri sprejemanju ustreznih ukrepov za doseganje cilja podnebne nevtralnosti na ravni Unije in na nacionalni ravni upoštevati
  vpliv
  prehoda na podnebno nevtralnost
  na zdravje, kakovost življenja in ekonomsko blaginjo
  državljanov
  , socialno pravičnosti
  , blaginjo družbe in konkurenčnost gospodarstva
  , vključno s pošteno konkurenco in enakimi konkurenčnimi pogoji na svetovni ravni. Države članice ter Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali upoštevati tudi vse birokratske ovire ali druge zakonodajne ovire, ki bi lahko gospodarske akterje ali sektorje ovirale pri izpolnjevanju podnebnih ciljev; socialne, gospodarske in okoljske stroške neukrepanja ali nezadostnega ukrepanja; dejstvo, da podnebne spremembe nesorazmerno močno vplivajo na ženske, in potrebo po okrepitvi enakosti spolov; potrebo po spodbujanju trajnostnih načinov življenja; karseda učinkovito rabo energije in virov, energetsko in prehransko varnost
  ter
  cenovno dostopnost, še zlasti ob upoštevanju potrebe po boju proti energijski revščini
  ;
  pravičnost
  in
  solidarnost ter enake konkurenčne pogoje
  med državami članicami in v njih, ob upoštevanju njihovih gospodarskih zmožnosti, nacionalnih razmer in
  različnih izhodišč ter
  sčasoma
  potrebo
  po konvergenci;
  potrebo
  po poštenem in socialno pravičnem prehodu
  v skladu s smernicami Mednarodne organizacije dela iz leta 2015 za pravičen prehod v okoljsko vzdržne družbe in gospodarstva za vse
  ;
  najboljše razpoložljive znanstvene podatke
  , zlasti ugotovitev Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC)
  in Medvladne platforme za biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve (IPBES)
  ;
  potrebo
  po vključevanju tveganj v zvezi s podnebnimi spremembami
  ter ocen občutljivosti na podnebne spremembe in prilagajanja podnebnim spremembam
  v 
  odločitvah
  o naložbah in načrtovanju
  ob zagotavljanju, da so politike Unije odporne proti podnebnim spremembam
  ;
  stroškovno učinkovitost
  in
  tehnološko nevtralnost
  pri doseganju zmanjšanja in odvzemov toplogrednih plinov ter
  krepitev
  odpornosti
  na osnovi pravičnosti
  ;
  potrebo po upravljanju, ohranjanju in obnavljanju morskih in kopenskih ekosistemov ter biotske raznovrstnosti; trenutno stanje infrastrukture ter morebitne potrebe po posodobitvi infrastrukture Unije in naložb vanjo; postopni napredek
  v zvezi z okoljsko celovitostjo in prizadevanji
  ; zmožnost različnih gospodarskih akterjev za gospodarsko in družbeno vzdržno vlaganje v prehod ter morebitno tveganje selitve virov CO2 in ukrepe za njegovo preprečevanje.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Za prehod na podnebno nevtralnost so potrebne
  spremembe
  v celotnem spektru politik ter skupno prizadevanje vseh sektorjev gospodarstva in družbe, kot je poudarila Komisija v svojem sporočilu „Evropski zeleni dogovor“. Evropski svet je v svojih sklepih z dne 12. decembra 2019 izjavil, da morajo biti vse politike in ustrezna zakonodaja Unije skladne s ciljem podnebne nevtralnosti in k temu cilju prispevati ter spoštovati enake konkurenčne pogoje, Komisijo pa je pozval, naj preuči, ali je za to treba prilagoditi obstoječa pravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Za prehod na podnebno nevtralnost so potrebne
  spremembe
  v celotnem spektru politik ter skupno prizadevanje vseh sektorjev gospodarstva in družbe, kot je poudarila Komisija v svojem sporočilu „Evropski zeleni dogovor“. Evropski svet je v svojih sklepih z dne 12. decembra 2019 izjavil, da morajo biti vse politike in ustrezna zakonodaja Unije skladne s ciljem podnebne nevtralnosti in k temu cilju prispevati ter spoštovati enake konkurenčne pogoje, Komisijo pa je pozval, naj preuči, ali je za to treba prilagoditi obstoječa pravila.

| (16) | Za prehod na podnebno nevtralnost so potrebne
  temeljite spremembe
  v celotnem spektru politik
  , obsežno in trajno financiranje
  ter skupno prizadevanje vseh sektorjev gospodarstva in družbe
  , vključno z letalskim in pomorskim prometom
  , kot je poudarila Komisija v svojem sporočilu „Evropski zeleni dogovor“. Evropski svet je v svojih sklepih z dne 12. decembra 2019 izjavil, da morajo biti vse politike in ustrezna zakonodaja Unije skladne s ciljem podnebne nevtralnosti in k temu cilju prispevati ter spoštovati enake konkurenčne pogoje, Komisijo pa je pozval, naj preuči, ali je za to treba prilagoditi obstoječa pravila. |
| --- | --- |

(16)

Za prehod na podnebno nevtralnost so potrebne
  temeljite spremembe
  v celotnem spektru politik
  , obsežno in trajno financiranje
  ter skupno prizadevanje vseh sektorjev gospodarstva in družbe
  , vključno z letalskim in pomorskim prometom
  , kot je poudarila Komisija v svojem sporočilu „Evropski zeleni dogovor“. Evropski svet je v svojih sklepih z dne 12. decembra 2019 izjavil, da morajo biti vse politike in ustrezna zakonodaja Unije skladne s ciljem podnebne nevtralnosti in k temu cilju prispevati ter spoštovati enake konkurenčne pogoje, Komisijo pa je pozval, naj preuči, ali je za to treba prilagoditi obstoječa pravila.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Pri doseganju podnebne nevtralnosti bodo morali sodelovati vsi ključni gospodarski sektorji, in sicer energetika, industrija, promet, ogrevanje in hlajenje ter gradbeni sektor, kmetijstvo, odpadki ter raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo. Vsi sektorji, ne glede na to, ali so vključeni v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (EU ETS) ali ne, bi morali sprejeti primerljiva prizadevanja za uresničitev cilja Unije glede podnebne nevtralnosti. Za zagotovitev predvidljivosti in zaupanja za vse gospodarske akterje, vključno s podjetji, delavci, vlagatelji in potrošniki, in da bi dosegli njihovo vključenost, bi morala Komisija pripraviti smernice za sektorje gospodarstva, ki bi lahko največ prispevali k doseganju cilja podnebne nevtralnosti. Smernice bi morale vsebovati okvirne usmeritve zmanjšanja toplogrednih plinov v teh sektorjih na ravni Unije. To bi jim dalo gotovost za sprejetje ustreznih ukrepov in načrtovanje potrebnih naložb ter jim tako pomagalo, da ostanejo na poti prehoda. To bi bil hkrati tudi mehanizem za vključitev sektorjev v iskanje rešitev za podnebno nevtralnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Pri doseganju podnebne nevtralnosti bodo morali sodelovati vsi ključni gospodarski sektorji, in sicer energetika, industrija, promet, ogrevanje in hlajenje ter gradbeni sektor, kmetijstvo, odpadki ter raba zemljišč, sprememba rabe zemljišč in gozdarstvo. Vsi sektorji, ne glede na to, ali so vključeni v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (EU ETS) ali ne, bi morali sprejeti primerljiva prizadevanja za uresničitev cilja Unije glede podnebne nevtralnosti. Za zagotovitev predvidljivosti in zaupanja za vse gospodarske akterje, vključno s podjetji, delavci, vlagatelji in potrošniki, in da bi dosegli njihovo vključenost, bi morala Komisija pripraviti smernice za sektorje gospodarstva, ki bi lahko največ prispevali k doseganju cilja podnebne nevtralnosti. Smernice bi morale vsebovati okvirne usmeritve zmanjšanja toplogrednih plinov v teh sektorjih na ravni Unije. To bi jim dalo gotovost za sprejetje ustreznih ukrepov in načrtovanje potrebnih naložb ter jim tako pomagalo, da ostanejo na poti prehoda. To bi bil hkrati tudi mehanizem za vključitev sektorjev v iskanje rešitev za podnebno nevtralnost.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16b) | Pri prehodu na podnebno nevtralnost morajo sodelovati vsi sektorji. Unija bi si morala še naprej prizadevati za okrepitev in spodbujanje krožnega gospodarstva in nadaljnjo podporo obnovljivim rešitvam in alternativam, ki lahko nadomestijo proizvode in materiale, ki temeljijo na fosilnih gorivih. Nadaljnja uporaba obnovljivih proizvodov in materialov bo različnim sektorjem prinesla velike koristi v smislu blažitve podnebnih sprememb in drugih prednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16b)

Pri prehodu na podnebno nevtralnost morajo sodelovati vsi sektorji. Unija bi si morala še naprej prizadevati za okrepitev in spodbujanje krožnega gospodarstva in nadaljnjo podporo obnovljivim rešitvam in alternativam, ki lahko nadomestijo proizvode in materiale, ki temeljijo na fosilnih gorivih. Nadaljnja uporaba obnovljivih proizvodov in materialov bo različnim sektorjem prinesla velike koristi v smislu blažitve podnebnih sprememb in drugih prednosti.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16c) | Ob upoštevanju tveganja selitve virov CO2 bi moral biti prehod na podnebno nevtralnost z nadaljnjimi prizadevanji za njeno ohranitev resničen, zeleni prehod, ki bi privedel do dejanskega zmanjšanja emisij in ne bi ustvaril napačnih rezultatov za Unijo glede na to, da so se proizvodnja in emisije preselile iz Unije. Za doseganje tega bi morale biti politike Unije zasnovane za zmanjšanje tveganja selitve virov CO2 in preučitev tehnoloških rešitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16c)

Ob upoštevanju tveganja selitve virov CO2 bi moral biti prehod na podnebno nevtralnost z nadaljnjimi prizadevanji za njeno ohranitev resničen, zeleni prehod, ki bi privedel do dejanskega zmanjšanja emisij in ne bi ustvaril napačnih rezultatov za Unijo glede na to, da so se proizvodnja in emisije preselile iz Unije. Za doseganje tega bi morale biti politike Unije zasnovane za zmanjšanje tveganja selitve virov CO2 in preučitev tehnoloških rešitev.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16d) | Prehod na podnebno nevtralnost ne sme izključiti kmetijskega sektorja, saj je edini proizvodni sektor, ki lahko skladišči ogljikov dioksid. Dolgoročno skladiščenje zagotavljajo predvsem gozdarstvo, stalni travniki in večletne poljščine na splošno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16d)

Prehod na podnebno nevtralnost ne sme izključiti kmetijskega sektorja, saj je edini proizvodni sektor, ki lahko skladišči ogljikov dioksid. Dolgoročno skladiščenje zagotavljajo predvsem gozdarstvo, stalni travniki in večletne poljščine na splošno.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16e) | Za doseganje podnebne nevtralnosti bi bilo treba upoštevati posebno vlogo kmetijstva in gozdarstva, ker sta samo vitalno in produktivno kmetijstvo in gozdarstvo zmožna oskrbovati prebivalstvo z visoko kakovostno in varno hrano v zadostnih količinah in po ugodnih cenah ter z obnovljivimi surovinami za vse namene biogospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16e)

Za doseganje podnebne nevtralnosti bi bilo treba upoštevati posebno vlogo kmetijstva in gozdarstva, ker sta samo vitalno in produktivno kmetijstvo in gozdarstvo zmožna oskrbovati prebivalstvo z visoko kakovostno in varno hrano v zadostnih količinah in po ugodnih cenah ter z obnovljivimi surovinami za vse namene biogospodarstva.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16f) | Gozdovi imajo pomembno vlogo pri prehodu na podnebno nevtralnost. Trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ki je blizu naravi, je ključnega pomena za neprekinjeno absorpcijo toplogrednih plinov iz ozračja in zagotavlja tudi obnovljive in podnebju prijazne surovine za lesne proizvode, ki skladiščijo ogljik in lahko delujejo kot nadomestek za materiale in goriva na osnovi fosilnih goriv. Trojna vloga gozdov (ponori, shranjevanje in nadomeščanje) prispeva k zmanjšanju izpustov ogljika v ozračje, hkrati pa zagotavlja, da gozdovi še naprej rastejo in zagotavljajo številne druge storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16f)

Gozdovi imajo pomembno vlogo pri prehodu na podnebno nevtralnost. Trajnostno gospodarjenje z gozdovi, ki je blizu naravi, je ključnega pomena za neprekinjeno absorpcijo toplogrednih plinov iz ozračja in zagotavlja tudi obnovljive in podnebju prijazne surovine za lesne proizvode, ki skladiščijo ogljik in lahko delujejo kot nadomestek za materiale in goriva na osnovi fosilnih goriv. Trojna vloga gozdov (ponori, shranjevanje in nadomeščanje) prispeva k zmanjšanju izpustov ogljika v ozračje, hkrati pa zagotavlja, da gozdovi še naprej rastejo in zagotavljajo številne druge storitve.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16 g) | Zakonodaja Unije bi morala z izmenjavo primerov dobre prakse in industrijskega znanja spodbujati pogozdovanje in trajnostno gospodarjenje z gozdovi v državah članicah, ki nimajo pomembnih gozdnih virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16 g)

Zakonodaja Unije bi morala z izmenjavo primerov dobre prakse in industrijskega znanja spodbujati pogozdovanje in trajnostno gospodarjenje z gozdovi v državah članicah, ki nimajo pomembnih gozdnih virov.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Kot je
  Komisija napovedala
  v sporočilu o evropskem zelenem dogovoru, je na podlagi celovite ocene učinka in ob upoštevanju svoje analize celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, predloženih Komisiji v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)

  , v sporočilu z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“

   (10)

  ocenila cilj Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za leto 2030.
  Glede na cilj
  podnebne nevtralnosti
  do leta 2050
  bi bilo treba do leta 2030 zmanjšati emisije in povečati odvzeme toplogrednih plinov, da bi se neto emisije toplogrednih plinov, tj. emisije, potem ko se odštejejo odvzemi, do leta 2030 v celotnem gospodarstvu in na domačem trgu zmanjšale za vsaj 55 %
  v primerjavi z ravnmi iz leta 1990
  . Ta novi
  podnebni cilj Unije za leto 2030
  je naslednji cilj za namene točke 11 člena 2 Uredbe (EU) 2018/1999 in zato nadomešča vseevropski cilj za emisije toplogrednih plinov za leto 2030 iz navedene točke. Poleg tega
  bi morala Komisija do 30. junija 2021 oceniti, kako bi bilo treba spremeniti
  zadevno
  zakonodajo Unije za izvajanje
  podnebnega
  cilja
  za leto 2030, da bi dosegli takšno zmanjšanje neto
  emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Kot je
  Komisija napovedala
  v sporočilu o evropskem zelenem dogovoru, je na podlagi celovite ocene učinka in ob upoštevanju svoje analize celovitih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, predloženih Komisiji v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta

   (9)

  , v sporočilu z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“

   (10)

  ocenila cilj Unije glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za leto 2030.
  Glede na cilj
  podnebne nevtralnosti
  do leta 2050
  bi bilo treba do leta 2030 zmanjšati emisije in povečati odvzeme toplogrednih plinov, da bi se neto emisije toplogrednih plinov, tj. emisije, potem ko se odštejejo odvzemi, do leta 2030 v celotnem gospodarstvu in na domačem trgu zmanjšale za vsaj 55 %
  v primerjavi z ravnmi iz leta 1990
  . Ta novi
  podnebni cilj Unije za leto 2030
  je naslednji cilj za namene točke 11 člena 2 Uredbe (EU) 2018/1999 in zato nadomešča vseevropski cilj za emisije toplogrednih plinov za leto 2030 iz navedene točke. Poleg tega
  bi morala Komisija do 30. junija 2021 oceniti, kako bi bilo treba spremeniti
  zadevno
  zakonodajo Unije za izvajanje
  podnebnega
  cilja
  za leto 2030, da bi dosegli takšno zmanjšanje neto
  emisij.

| (17) | Komisija
  je v svojem sporočilu z naslovom „Evropski zeleni dogovor“
  napovedala, da bo ocenila in pripravila predloge za povečanje cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v Uniji za leto 2030, da se zagotovi njegova skladnost s ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050. Komisija je v navedenem sporočilu poudarila, da bi morale vse politike Unije prispevati k doseganju cilja podnebne nevtralnosti, pri tem pa bi morali sodelovati vsi sektorji.
  Glede na cilj
  Unije, da bo najpozneje
  do leta 2050
  dosegla podnebno nevtralnost, je bistveno, da se podnebni ukrepi dodatno okrepijo in zlasti, da se
  podnebni cilj Unije za leto 2030
  dvigne na 60-odstotno zmanjšanje emisij
  v primerjavi z ravnmi iz leta 1990
  . Posledično
  bi morala Komisija do 30. junija 2021 oceniti, kako bi bilo treba
  ustrezno
  spremeniti zakonodajo Unije za izvajanje
  tega strožjega
  cilja
  in drugo zakonodajo Unije za prispevanje k zmanjšanju
  emisij
  toplogrednih plinov in spodbujanje krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(17)

Komisija
  je v svojem sporočilu z naslovom „Evropski zeleni dogovor“
  napovedala, da bo ocenila in pripravila predloge za povečanje cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v Uniji za leto 2030, da se zagotovi njegova skladnost s ciljem podnebne nevtralnosti do leta 2050. Komisija je v navedenem sporočilu poudarila, da bi morale vse politike Unije prispevati k doseganju cilja podnebne nevtralnosti, pri tem pa bi morali sodelovati vsi sektorji.
  Glede na cilj
  Unije, da bo najpozneje
  do leta 2050
  dosegla podnebno nevtralnost, je bistveno, da se podnebni ukrepi dodatno okrepijo in zlasti, da se
  podnebni cilj Unije za leto 2030
  dvigne na 60-odstotno zmanjšanje emisij
  v primerjavi z ravnmi iz leta 1990
  . Posledično
  bi morala Komisija do 30. junija 2021 oceniti, kako bi bilo treba
  ustrezno
  spremeniti zakonodajo Unije za izvajanje
  tega strožjega
  cilja
  in drugo zakonodajo Unije za prispevanje k zmanjšanju
  emisij
  toplogrednih plinov in spodbujanje krožnega gospodarstva.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Da bi zagotovili, da bodo Unija in vse države članice ostale na dobri poti k doseganju cilja podnebne nevtralnosti, in da bi zagotovili predvidljivost in zaupanje vseh gospodarskih akterjev, tudi podjetij, delavcev in sindikatov, vlagateljev in potrošnikov, bi morala Komisija preučiti možnosti za določitev podnebnega cilja Unije za leto 2040 ter po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti ustrezne zakonodajne predloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Da bi zagotovili, da bodo Unija in vse države članice ostale na dobri poti k doseganju cilja podnebne nevtralnosti, in da bi zagotovili predvidljivost in zaupanje vseh gospodarskih akterjev, tudi podjetij, delavcev in sindikatov, vlagateljev in potrošnikov, bi morala Komisija preučiti možnosti za določitev podnebnega cilja Unije za leto 2040 ter po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti ustrezne zakonodajne predloge.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17b) | Do 30. junija 2021 bi morala Komisija pregledati in po potrebi predlagati spremembe vseh politik in instrumentov, povezanih z doseganjem podnebnega cilja Unije za leto 2030 in cilja podnebne nevtralnosti iz člena 2(1). Zaradi strožjih ciljev Unije je treba zagotoviti, da sistem EU za trgovanje z emisijami ustreza zadevnemu namenu. Komisija bi morala zato hitro pregledati Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in okrepiti sklad za inovacije iz navedene direktive, da bi nadalje zagotavljala finančne spodbude za nove tehnologije, povečala rast, konkurenčnost in podporo za čiste tehnologije, pri tem pa zagotovila, da bo krepitev sklada za inovacije prispevala k procesu pravičnega prehoda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17b)

Do 30. junija 2021 bi morala Komisija pregledati in po potrebi predlagati spremembe vseh politik in instrumentov, povezanih z doseganjem podnebnega cilja Unije za leto 2030 in cilja podnebne nevtralnosti iz člena 2(1). Zaradi strožjih ciljev Unije je treba zagotoviti, da sistem EU za trgovanje z emisijami ustreza zadevnemu namenu. Komisija bi morala zato hitro pregledati Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in okrepiti sklad za inovacije iz navedene direktive, da bi nadalje zagotavljala finančne spodbude za nove tehnologije, povečala rast, konkurenčnost in podporo za čiste tehnologije, pri tem pa zagotovila, da bo krepitev sklada za inovacije prispevala k procesu pravičnega prehoda.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17c) | Da bi opozorila na pomen in težo podnebne politike ter političnim akterjem zagotovila potrebne informacije v zakonodajnem postopku, bi morala Komisija vso prihodnjo zakonodajo ocenjevati z novega vidika, z vključitvijo podnebja in posledic za podnebje ter določitvijo učinka, ki ga bo imel vsak predlagani akt na podnebje in okolje, in sicer enakovredno, kot ocenjuje tudi pravno podlago, subsidiarnost in sorazmernost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17c)

Da bi opozorila na pomen in težo podnebne politike ter političnim akterjem zagotovila potrebne informacije v zakonodajnem postopku, bi morala Komisija vso prihodnjo zakonodajo ocenjevati z novega vidika, z vključitvijo podnebja in posledic za podnebje ter določitvijo učinka, ki ga bo imel vsak predlagani akt na podnebje in okolje, in sicer enakovredno, kot ocenjuje tudi pravno podlago, subsidiarnost in sorazmernost.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17d) | Komisija naj poleg tega poskrbi, da bo industrija ustrezno pripravljena na pomemben prehod na podnebno nevtralnost in zelo ambiciozne cilje za leti 2030 in 2040, tako da bo zagotovila trden regulativni okvir in finančna sredstva, ki bodo ustrezna glede na izzive. Ta regulativni in finančni okvir bi bilo treba redno pregledovati in po potrebi prilagajati, da bi preprečili selitve virov CO2, zapiranje industrijskih obratov, izgubo delovnih mest in nelojalno mednarodno konkurenco. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17d)

Komisija naj poleg tega poskrbi, da bo industrija ustrezno pripravljena na pomemben prehod na podnebno nevtralnost in zelo ambiciozne cilje za leti 2030 in 2040, tako da bo zagotovila trden regulativni okvir in finančna sredstva, ki bodo ustrezna glede na izzive. Ta regulativni in finančni okvir bi bilo treba redno pregledovati in po potrebi prilagajati, da bi preprečili selitve virov CO2, zapiranje industrijskih obratov, izgubo delovnih mest in nelojalno mednarodno konkurenco.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17e) | Komisija bi morala oceniti zaposlitvene potrebe, vključno s potrebami glede izobraževanja in usposabljanja, razvoja gospodarstva ter zagotovitve poštenega in pravičnega prehoda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17e)

Komisija bi morala oceniti zaposlitvene potrebe, vključno s potrebami glede izobraževanja in usposabljanja, razvoja gospodarstva ter zagotovitve poštenega in pravičnega prehoda.

Sprememba 157

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17f) | Da bo lahko Unija uresničila cilj podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 ter vmesne podnebne cilje za leti 2030 in 2040, bi morale institucije Unije in vse države članice čim prej, najpozneje pa do leta 2025, postopno odpraviti vse neposredne in posredne subvencije za fosilna goriva. Postopno opuščanje teh subvencij ne bi smelo vplivati na prizadevanja za boj proti energijski revščini in upoštevati bi se morala premostitvena vloga zemeljskega plina pri prehodu na ogljično nevtralno gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17f)

Da bo lahko Unija uresničila cilj podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 ter vmesne podnebne cilje za leti 2030 in 2040, bi morale institucije Unije in vse države članice čim prej, najpozneje pa do leta 2025, postopno odpraviti vse neposredne in posredne subvencije za fosilna goriva. Postopno opuščanje teh subvencij ne bi smelo vplivati na prizadevanja za boj proti energijski revščini in upoštevati bi se morala premostitvena vloga zemeljskega plina pri prehodu na ogljično nevtralno gospodarstvo.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Da bi Unija in države članice ostale na dobri poti k doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  in napredka pri prilagajanju, bi morala Komisija napredek redno ocenjevati. Če skupni napredek držav članic pri doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  ali prilagajanju ne bi bil zadosten ali
  ukrepi
  Unije ne bi
  bili
  v skladu s 
  ciljem podnebne nevtralnosti
  ali ne bi
  ustrezali
  z vidika povečanja sposobnosti prilagajanja, krepitve odpornosti ali zmanjšanja ranljivosti, bi morala Komisija sprejeti potrebne ukrepe v skladu s Pogodbama. Komisija bi morala tudi redno ocenjevati ustrezne nacionalne ukrepe in izdati priporočila, če ugotovi, da ukrepi države članice niso v skladu s 
  ciljem podnebne nevtralnosti
  ali ne ustrezajo z vidika povečanja sposobnosti prilagajanja, krepitve odpornosti in zmanjšanja ranljivosti zaradi podnebnih sprememb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18)

Da bi Unija in države članice ostale na dobri poti k doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  in napredka pri prilagajanju, bi morala Komisija napredek redno ocenjevati. Če skupni napredek držav članic pri doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  ali prilagajanju ne bi bil zadosten ali
  ukrepi
  Unije ne bi
  bili
  v skladu s 
  ciljem podnebne nevtralnosti
  ali ne bi
  ustrezali
  z vidika povečanja sposobnosti prilagajanja, krepitve odpornosti ali zmanjšanja ranljivosti, bi morala Komisija sprejeti potrebne ukrepe v skladu s Pogodbama. Komisija bi morala tudi redno ocenjevati ustrezne nacionalne ukrepe in izdati priporočila, če ugotovi, da ukrepi države članice niso v skladu s 
  ciljem podnebne nevtralnosti
  ali ne ustrezajo z vidika povečanja sposobnosti prilagajanja, krepitve odpornosti in zmanjšanja ranljivosti zaradi podnebnih sprememb.

| (18) | Da bi Unija in
  vse
  države članice ostale na dobri poti k doseganju
  podnebnih ciljev Unije
  in napredka pri prilagajanju, bi morala Komisija napredek redno ocenjevati. Če
  napredek posameznih držav članic in
  skupni napredek držav članic pri doseganju
  podnebnih ciljev Unije
  ali prilagajanju ne bi bil zadosten ali
  če kateri koli ukrep
  Unije ne bi
  bil
  v skladu s 
  podnebnimi cilji Unije
  ali ne bi
  ustrezal
  z vidika povečanja sposobnosti prilagajanja, krepitve odpornosti ali zmanjšanja ranljivosti, bi morala Komisija sprejeti potrebne ukrepe v skladu s Pogodbama. Komisija bi morala tudi redno ocenjevati ustrezne nacionalne ukrepe in izdati priporočila, če ugotovi, da ukrepi države članice niso v skladu s 
  podnebnimi cilji Unije
  ali ne ustrezajo z vidika povečanja sposobnosti prilagajanja, krepitve odpornosti in zmanjšanja ranljivosti zaradi podnebnih sprememb.
  Komisija bi morala to oceno in njene rezultate objaviti ob njenem sprejetju. |
| --- | --- |

(18)

Da bi Unija in
  vse
  države članice ostale na dobri poti k doseganju
  podnebnih ciljev Unije
  in napredka pri prilagajanju, bi morala Komisija napredek redno ocenjevati. Če
  napredek posameznih držav članic in
  skupni napredek držav članic pri doseganju
  podnebnih ciljev Unije
  ali prilagajanju ne bi bil zadosten ali
  če kateri koli ukrep
  Unije ne bi
  bil
  v skladu s 
  podnebnimi cilji Unije
  ali ne bi
  ustrezal
  z vidika povečanja sposobnosti prilagajanja, krepitve odpornosti ali zmanjšanja ranljivosti, bi morala Komisija sprejeti potrebne ukrepe v skladu s Pogodbama. Komisija bi morala tudi redno ocenjevati ustrezne nacionalne ukrepe in izdati priporočila, če ugotovi, da ukrepi države članice niso v skladu s 
  podnebnimi cilji Unije
  ali ne ustrezajo z vidika povečanja sposobnosti prilagajanja, krepitve odpornosti in zmanjšanja ranljivosti zaradi podnebnih sprememb.
  Komisija bi morala to oceno in njene rezultate objaviti ob njenem sprejetju.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | Podnebno nevtralnost bo mogoče doseči le, če si bodo vse države članice delile breme in se bodo v celoti zavezale prehodu na podnebno nevtralnost. Vsaka država članica mora izpolniti vmesne in končne cilje in, če bi Komisija ocenila, da ta obveznost ni izpolnjena, bi morala biti pooblaščena, da zoper zadevno državo članico sprejme ukrepe. Ukrepi bi morali biti sorazmerni, ustrezni in v skladu s Pogodbama. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18a)

Podnebno nevtralnost bo mogoče doseči le, če si bodo vse države članice delile breme in se bodo v celoti zavezale prehodu na podnebno nevtralnost. Vsaka država članica mora izpolniti vmesne in končne cilje in, če bi Komisija ocenila, da ta obveznost ni izpolnjena, bi morala biti pooblaščena, da zoper zadevno državo članico sprejme ukrepe. Ukrepi bi morali biti sorazmerni, ustrezni in v skladu s Pogodbama.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18b) | Znanstveno strokovno znanje ter najboljši razpoložljivi in najnovejši dokazi so skupaj z dejstvi in preglednimi informacijami o podnebnih spremembah nujni in morajo biti podlaga za podnebne ukrepe in prizadevanja Unije, da bi lahko najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost. Neodvisni nacionalni posvetovalni organi za podnebje imajo v državah članicah, v katerih obstajajo, pomembno vlogo pri obveščanju javnosti in prispevanju k politični razpravi o podnebnih spremembah. Zato se države članice, ki tega še niso storile, spodbuja k temu, da ustanovijo nacionalni posvetovalni organ za podnebje, ki bo sestavljen iz znanstvenikov, izbranih na podlagi njihovega strokovnega znanja na področju podnebnih sprememb in drugih disciplin, pomembnih za doseganje ciljev te uredbe. Komisija bi morala v sodelovanju s temi nacionalnimi posvetovalnimi organi za podnebje ustanoviti neodvisen znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe, tj. Evropski svet za podnebne spremembe (ECCC), ki bi moral dopolnjevati delo Evropske agencije za okolje (EEA) ter obstoječih raziskovalnih institucij in agencij Unije. Njegove naloge se ne bi smele prekrivati z nalogami, ki jih ima Medvladni panel za podnebne spremembe na mednarodni ravni. ECCC bi moral imeti naslednjo strukturo: znanstveni odbor, katerega člani bi bili izbrani visoki strokovnjaki, podpiral pa ga bi upravni odbor, ki bi se sestal dvakrat letno. Namen ECCC je institucijam Unije vsako leto predložiti ocene skladnosti ukrepov Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s podnebnimi cilji Unije in njenimi mednarodnimi podnebnimi zavezami. ECCC bi moral poleg tega preučiti ukrepe in načine za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter določitev potenciala za sekvestracijo ogljika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(18b)

Znanstveno strokovno znanje ter najboljši razpoložljivi in najnovejši dokazi so skupaj z dejstvi in preglednimi informacijami o podnebnih spremembah nujni in morajo biti podlaga za podnebne ukrepe in prizadevanja Unije, da bi lahko najpozneje do leta 2050 dosegli podnebno nevtralnost. Neodvisni nacionalni posvetovalni organi za podnebje imajo v državah članicah, v katerih obstajajo, pomembno vlogo pri obveščanju javnosti in prispevanju k politični razpravi o podnebnih spremembah. Zato se države članice, ki tega še niso storile, spodbuja k temu, da ustanovijo nacionalni posvetovalni organ za podnebje, ki bo sestavljen iz znanstvenikov, izbranih na podlagi njihovega strokovnega znanja na področju podnebnih sprememb in drugih disciplin, pomembnih za doseganje ciljev te uredbe. Komisija bi morala v sodelovanju s temi nacionalnimi posvetovalnimi organi za podnebje ustanoviti neodvisen znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe, tj. Evropski svet za podnebne spremembe (ECCC), ki bi moral dopolnjevati delo Evropske agencije za okolje (EEA) ter obstoječih raziskovalnih institucij in agencij Unije. Njegove naloge se ne bi smele prekrivati z nalogami, ki jih ima Medvladni panel za podnebne spremembe na mednarodni ravni. ECCC bi moral imeti naslednjo strukturo: znanstveni odbor, katerega člani bi bili izbrani visoki strokovnjaki, podpiral pa ga bi upravni odbor, ki bi se sestal dvakrat letno. Namen ECCC je institucijam Unije vsako leto predložiti ocene skladnosti ukrepov Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s podnebnimi cilji Unije in njenimi mednarodnimi podnebnimi zavezami. ECCC bi moral poleg tega preučiti ukrepe in načine za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ter določitev potenciala za sekvestracijo ogljika.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Komisija bi morala zagotoviti zanesljivo in objektivno oceno na podlagi najnovejših znanstvenih, tehničnih in socialno-ekonomskih ugotovitev, v kateri bo zastopano različno neodvisno strokovno znanje, svojo oceno pa pripraviti na podlagi ustreznih informacij, vključno z informacijami, ki so jih predložile in sporočile države članice, poročili Evropske agencije za okolje in najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi
  podatki
  , vključno s poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe. Ker se je Komisija zavezala, da bo preučila, kako se lahko taksonomija EU uporablja v okviru evropskega zelenega dogovora v javnem sektorju, bi morala ocena vključevati informacije o okoljsko trajnostnih naložbah Unije in držav članic v skladu z Uredbo (EU) 2020/... [uredbo o taksonomiji], ko so te informacije na voljo. Komisija bi morala uporabljati evropsko statistiko in podatke, kadar so na voljo, ter zagotoviti strokovni pregled. Evropska agencija za okolje bi morala po potrebi in skladno s svojim letnim delovnim programom pomagati Komisiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Komisija bi morala zagotoviti zanesljivo in objektivno oceno na podlagi najnovejših znanstvenih, tehničnih in socialno-ekonomskih ugotovitev, v kateri bo zastopano različno neodvisno strokovno znanje, svojo oceno pa pripraviti na podlagi ustreznih informacij, vključno z informacijami, ki so jih predložile in sporočile države članice, poročili Evropske agencije za okolje in najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi
  podatki
  , vključno s poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe. Ker se je Komisija zavezala, da bo preučila, kako se lahko taksonomija EU uporablja v okviru evropskega zelenega dogovora v javnem sektorju, bi morala ocena vključevati informacije o okoljsko trajnostnih naložbah Unije in držav članic v skladu z Uredbo (EU) 2020/... [uredbo o taksonomiji], ko so te informacije na voljo. Komisija bi morala uporabljati evropsko statistiko in podatke, kadar so na voljo, ter zagotoviti strokovni pregled. Evropska agencija za okolje bi morala po potrebi in skladno s svojim letnim delovnim programom pomagati Komisiji.

| (19) | Komisija bi morala zagotoviti zanesljivo in objektivno oceno na podlagi najnovejših znanstvenih, tehničnih in socialno-ekonomskih ugotovitev, v kateri bo zastopano različno neodvisno strokovno znanje, svojo oceno pa pripraviti na podlagi ustreznih informacij, vključno z informacijami, ki so jih predložile in sporočile države članice, poročili Evropske agencije za okolje in najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi
  dokazi
  , vključno s poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe
  , Programa OZN za okolje, Medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, Evropskega sveta za podnebne spremembe in po možnosti neodvisnih nacionalnih posvetovalnih organov za podnebje.
  Ker se je Komisija zavezala, da bo preučila, kako se lahko taksonomija EU uporablja v okviru evropskega zelenega dogovora v javnem sektorju, bi morala ocena vključevati informacije o okoljsko trajnostnih naložbah Unije in držav članic v skladu z Uredbo (EU) 2020/... [uredbo o taksonomiji], ko so te informacije na voljo. Komisija bi morala uporabljati evropsko statistiko in podatke, kadar so na voljo, ter zagotoviti strokovni pregled. Evropska agencija za okolje bi morala po potrebi in skladno s svojim letnim delovnim programom pomagati Komisiji. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala zagotoviti zanesljivo in objektivno oceno na podlagi najnovejših znanstvenih, tehničnih in socialno-ekonomskih ugotovitev, v kateri bo zastopano različno neodvisno strokovno znanje, svojo oceno pa pripraviti na podlagi ustreznih informacij, vključno z informacijami, ki so jih predložile in sporočile države članice, poročili Evropske agencije za okolje in najboljšimi razpoložljivimi znanstvenimi
  dokazi
  , vključno s poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe
  , Programa OZN za okolje, Medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, Evropskega sveta za podnebne spremembe in po možnosti neodvisnih nacionalnih posvetovalnih organov za podnebje.
  Ker se je Komisija zavezala, da bo preučila, kako se lahko taksonomija EU uporablja v okviru evropskega zelenega dogovora v javnem sektorju, bi morala ocena vključevati informacije o okoljsko trajnostnih naložbah Unije in držav članic v skladu z Uredbo (EU) 2020/... [uredbo o taksonomiji], ko so te informacije na voljo. Komisija bi morala uporabljati evropsko statistiko in podatke, kadar so na voljo, ter zagotoviti strokovni pregled. Evropska agencija za okolje bi morala po potrebi in skladno s svojim letnim delovnim programom pomagati Komisiji.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Ker imajo državljani in
  skupnosti
  pomembno vlogo pri spodbujanju prehoda na podnebno nevtralnost, bi bilo treba spodbujati močno javno in družbeno angažiranost na področju podnebnih ukrepov. Komisija bi zato
  morala
  sodelovati z vsemi deli družbe, da bi jim
  omogočila
  , da sprejmejo ukrepe za podnebno nevtralno družbo,
  odporno
  na podnebne spremembe,
  vključno z uvedbo evropskega podnebnega pakta
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Ker imajo državljani in
  skupnosti
  pomembno vlogo pri spodbujanju prehoda na podnebno nevtralnost, bi bilo treba spodbujati močno javno in družbeno angažiranost na področju podnebnih ukrepov. Komisija bi zato
  morala
  sodelovati z vsemi deli družbe, da bi jim
  omogočila
  , da sprejmejo ukrepe za podnebno nevtralno družbo,
  odporno
  na podnebne spremembe,
  vključno z uvedbo evropskega podnebnega pakta
  .

| (20) | Ker imajo državljani
  , skupnosti
  in
  regije
  pomembno vlogo pri spodbujanju prehoda na podnebno nevtralnost, bi bilo treba spodbujati
  in omogočati
  močno javno in družbeno angažiranost na področju podnebnih ukrepov
  na lokalni, regionalni in nacionalni ravni
  . Komisija
  in države članice
  bi zato
  morale na popolnoma pregleden način
  sodelovati z vsemi deli družbe, da bi jim
  omogočile
  , da sprejmejo ukrepe za
  socialno pravično in
  podnebno nevtralno družbo,
  ki bo odporna
  na podnebne spremembe
  in v kateri bosta spola uravnoteženo zastopana
  ,
  med drugim tako da se začne izvajati evropski podnebni pakt
  . |
| --- | --- |

(20)

Ker imajo državljani
  , skupnosti
  in
  regije
  pomembno vlogo pri spodbujanju prehoda na podnebno nevtralnost, bi bilo treba spodbujati
  in omogočati
  močno javno in družbeno angažiranost na področju podnebnih ukrepov
  na lokalni, regionalni in nacionalni ravni
  . Komisija
  in države članice
  bi zato
  morale na popolnoma pregleden način
  sodelovati z vsemi deli družbe, da bi jim
  omogočile
  , da sprejmejo ukrepe za
  socialno pravično in
  podnebno nevtralno družbo,
  ki bo odporna
  na podnebne spremembe
  in v kateri bosta spola uravnoteženo zastopana
  ,
  med drugim tako da se začne izvajati evropski podnebni pakt
  .

Sprememba 60

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Za zagotovitev predvidljivosti in zaupanja za vse gospodarske akterje, vključno s podjetji, delavci, vlagatelji in potrošniki, za zagotovitev trajnega prehoda na podnebno nevtralnost in postopnega zmanjšanja ter v pomoč pri oceni skladnosti ukrepov in napredka pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti bi
  bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da se določi krivulja
  za doseganje neto ničelnih emisij toplogrednih plinov v Uniji do leta 2050.
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje37. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njihovi strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Za zagotovitev predvidljivosti in zaupanja za vse gospodarske akterje, vključno s podjetji, delavci, vlagatelji in potrošniki, za zagotovitev trajnega prehoda na podnebno nevtralnost in postopnega zmanjšanja ter v pomoč pri oceni skladnosti ukrepov in napredka pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti bi
  bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da se določi krivulja
  za doseganje neto ničelnih emisij toplogrednih plinov v Uniji do leta 2050.
  Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje37. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njihovi strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (21) | Za zagotovitev predvidljivosti in zaupanja za vse gospodarske akterje, vključno s podjetji,
  malimi in srednjimi podjetji,
  delavci
  in sindikati
  , vlagatelji in potrošniki, za zagotovitev trajnega prehoda na podnebno nevtralnost in postopnega zmanjšanja ter v pomoč pri oceni skladnosti ukrepov in napredka pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti bi
  morala Komisija
  o
  ceniti možnosti za določitev krivulje
  za doseganje neto ničelnih emisij toplogrednih plinov v Uniji do leta 2050
  ter Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predložiti ustrezne zakonodajne predloge
  . |
| --- | --- |

(21)

Za zagotovitev predvidljivosti in zaupanja za vse gospodarske akterje, vključno s podjetji,
  malimi in srednjimi podjetji,
  delavci
  in sindikati
  , vlagatelji in potrošniki, za zagotovitev trajnega prehoda na podnebno nevtralnost in postopnega zmanjšanja ter v pomoč pri oceni skladnosti ukrepov in napredka pri doseganju cilja podnebne nevtralnosti bi
  morala Komisija
  o
  ceniti možnosti za določitev krivulje
  za doseganje neto ničelnih emisij toplogrednih plinov v Uniji do leta 2050
  ter Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predložiti ustrezne zakonodajne predloge
  .

Sprememba 61

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | V skladu z zavezanostjo Komisije načelom o boljši pripravi zakonodaje bi si bilo treba prizadevati za skladnost instrumentov Unije v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov. Sistem merjenja napredka pri doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  ter skladnosti sprejetih ukrepov s tem ciljem bi moral temeljiti na okviru upravljanja iz Uredbe (EU) 2018/1999 in biti skladen z njim. Zlasti bi bilo treba sistem rednega poročanja ter sosledje ocen in ukrepov Komisije na podlagi poročanja uskladiti z zahtevami za predložitev informacij in poročil držav članic iz Uredbe (EU) 2018/1999. Uredbo (EU) 2018/1999 bi bilo zato treba spremeniti, da se v ustrezne določbe vključi cilj podnebne nevtralnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

V skladu z zavezanostjo Komisije načelom o boljši pripravi zakonodaje bi si bilo treba prizadevati za skladnost instrumentov Unije v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov. Sistem merjenja napredka pri doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  ter skladnosti sprejetih ukrepov s tem ciljem bi moral temeljiti na okviru upravljanja iz Uredbe (EU) 2018/1999 in biti skladen z njim. Zlasti bi bilo treba sistem rednega poročanja ter sosledje ocen in ukrepov Komisije na podlagi poročanja uskladiti z zahtevami za predložitev informacij in poročil držav članic iz Uredbe (EU) 2018/1999. Uredbo (EU) 2018/1999 bi bilo zato treba spremeniti, da se v ustrezne določbe vključi cilj podnebne nevtralnosti.

| (22) | V skladu z zavezanostjo Komisije načelom o boljši pripravi zakonodaje bi si bilo treba prizadevati za skladnost instrumentov Unije v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov. Sistem merjenja napredka pri doseganju
  podnebnih ciljev Unije
  ter skladnosti sprejetih ukrepov s tem ciljem bi moral temeljiti na okviru upravljanja iz Uredbe (EU) 2018/1999 in biti skladen z njim. Zlasti bi bilo treba sistem rednega poročanja ter sosledje ocen in ukrepov Komisije na podlagi poročanja uskladiti z zahtevami za predložitev informacij in poročil držav članic iz Uredbe (EU) 2018/1999. Uredbo (EU) 2018/1999 bi bilo zato treba spremeniti, da se v ustrezne določbe vključi cilj podnebne nevtralnosti. |
| --- | --- |

(22)

V skladu z zavezanostjo Komisije načelom o boljši pripravi zakonodaje bi si bilo treba prizadevati za skladnost instrumentov Unije v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov. Sistem merjenja napredka pri doseganju
  podnebnih ciljev Unije
  ter skladnosti sprejetih ukrepov s tem ciljem bi moral temeljiti na okviru upravljanja iz Uredbe (EU) 2018/1999 in biti skladen z njim. Zlasti bi bilo treba sistem rednega poročanja ter sosledje ocen in ukrepov Komisije na podlagi poročanja uskladiti z zahtevami za predložitev informacij in poročil držav članic iz Uredbe (EU) 2018/1999. Uredbo (EU) 2018/1999 bi bilo zato treba spremeniti, da se v ustrezne določbe vključi cilj podnebne nevtralnosti.

Sprememba 62

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Podnebne spremembe so že po definiciji čezmejni izziv in potrebno je usklajeno ukrepanje na ravni Unije, da bi lahko učinkovito dopolnili in okrepili nacionalne politike. Ker cilja te uredbe (
  doseči
  podnebno nevtralnost v Uniji do leta 2050) ne morejo zadovoljivo doseči same države članice, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Podnebne spremembe so že po definiciji čezmejni izziv in potrebno je usklajeno ukrepanje na ravni Unije, da bi lahko učinkovito dopolnili in okrepili nacionalne politike. Ker cilja te uredbe (
  doseči
  podnebno nevtralnost v Uniji do leta 2050) ne morejo zadovoljivo doseči same države članice, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

| (23) | Podnebne spremembe so že po definiciji čezmejni izziv in potrebno je usklajeno ukrepanje na ravni Unije, da bi lahko učinkovito dopolnili in okrepili nacionalne politike. Ker cilja te uredbe (podnebno nevtralnost v Uniji
  in v vseh državah članicah doseči najpozneje
  do leta 2050) ne morejo zadovoljivo doseči same države članice, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(23)

Podnebne spremembe so že po definiciji čezmejni izziv in potrebno je usklajeno ukrepanje na ravni Unije, da bi lahko učinkovito dopolnili in okrepili nacionalne politike. Ker cilja te uredbe (podnebno nevtralnost v Uniji
  in v vseh državah članicah doseči najpozneje
  do leta 2050) ne morejo zadovoljivo doseči same države članice, temveč se ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

Sprememba 63

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | Unija je trenutno odgovorna za 10 % svetovnih emisij toplogrednih plinov. Cilj podnebne nevtralnosti je omejen na emisije, ki nastanejo pri proizvodnji v Uniji. A dosledna podnebna politika pomeni, da se nadzorujejo tudi emisije, ki nastanejo zaradi potrošnje ter uvoza energije in virov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

Unija je trenutno odgovorna za 10 % svetovnih emisij toplogrednih plinov. Cilj podnebne nevtralnosti je omejen na emisije, ki nastanejo pri proizvodnji v Uniji. A dosledna podnebna politika pomeni, da se nadzorujejo tudi emisije, ki nastanejo zaradi potrošnje ter uvoza energije in virov.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23b) | Podnebni odtis potrošnje Unije je ključno orodje, ki ga velja razviti, da bodo podnebni cilji Unije na splošno bolj skladni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23b)

Podnebni odtis potrošnje Unije je ključno orodje, ki ga velja razviti, da bodo podnebni cilji Unije na splošno bolj skladni.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23c) | Da bi bila podnebna politika Unije v celoti učinkovita, bi morala obravnavati selitev virov CO2 in za njeno preprečevanje razviti ustrezna orodja, kot je mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, ob tem pa spoštovati standarde Unije in zaščititi vodilne akterje njene industrije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23c)

Da bi bila podnebna politika Unije v celoti učinkovita, bi morala obravnavati selitev virov CO2 in za njeno preprečevanje razviti ustrezna orodja, kot je mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah, ob tem pa spoštovati standarde Unije in zaščititi vodilne akterje njene industrije.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23d) | V zadnji letih se uvoz kmetijskih proizvodov in živil iz tretjih držav stalno povečuje. Zaradi tega trenda bi bilo treba preveriti, za katere proizvode, uvožene iz tretjih držav, naj veljajo zahteve, ki bodo primerljive s tistimi, ki veljajo za kmete v Uniji, če je izvor teh zahtev povezan s cilji politik Unije glede zmanjšanja vpliva podnebnih sprememb. Komisija naj Evropskemu parlamentu in Svetu v zvezi s tem do 30. junija 2021 predloži poročilo in sporočilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23d)

V zadnji letih se uvoz kmetijskih proizvodov in živil iz tretjih držav stalno povečuje. Zaradi tega trenda bi bilo treba preveriti, za katere proizvode, uvožene iz tretjih držav, naj veljajo zahteve, ki bodo primerljive s tistimi, ki veljajo za kmete v Uniji, če je izvor teh zahtev povezan s cilji politik Unije glede zmanjšanja vpliva podnebnih sprememb. Komisija naj Evropskemu parlamentu in Svetu v zvezi s tem do 30. junija 2021 predloži poročilo in sporočilo.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23e) | Komisija je v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru izpostavila, da je treba za podnebno nevtralnost kot eno od prednostnih politik pospešiti prehod na trajnostno in pametno mobilnost. Navedla je, da bo za zagotovitev prehoda na trajnostno in pametno mobilnost leta 2020 sprejela celovito strategijo za trajnostno in pametno mobilnost z ambicioznimi ukrepi, s katerimi bi pri vseh načinih prevoza bistveno zmanjšali emisije CO2 in onesnaževal, tudi s spodbujanjem uporabe čistih vozil in alternativnih goriv v cestnem, pomorskem in letalskem prometu ter povečanjem deleža trajnostnejših načinov prevoza, kot so železnica in celinske plovne poti, ter izboljšanjem učinkovitosti v celotnem prometnem sistemu, spodbujanjem trajnostnejših potrošniških izbir in prakse z nizkimi emisijami ter naložbami v rešitve z nizkimi ali ničelnimi emisijami, tudi na področju infrastrukture. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23e)

Komisija je v svojem sporočilu o evropskem zelenem dogovoru izpostavila, da je treba za podnebno nevtralnost kot eno od prednostnih politik pospešiti prehod na trajnostno in pametno mobilnost. Navedla je, da bo za zagotovitev prehoda na trajnostno in pametno mobilnost leta 2020 sprejela celovito strategijo za trajnostno in pametno mobilnost z ambicioznimi ukrepi, s katerimi bi pri vseh načinih prevoza bistveno zmanjšali emisije CO2 in onesnaževal, tudi s spodbujanjem uporabe čistih vozil in alternativnih goriv v cestnem, pomorskem in letalskem prometu ter povečanjem deleža trajnostnejših načinov prevoza, kot so železnica in celinske plovne poti, ter izboljšanjem učinkovitosti v celotnem prometnem sistemu, spodbujanjem trajnostnejših potrošniških izbir in prakse z nizkimi emisijami ter naložbami v rešitve z nizkimi ali ničelnimi emisijami, tudi na področju infrastrukture.

Sprememba 68

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23f) | Prometna infrastruktura bi lahko imela ključno vlogo pri pospeševanju prehoda na trajnostno in pametno mobilnost, tako da bi se pripravila na modalni prehod na bolj trajnostne načine prevoza, zlasti za tovorni promet. Hkrati lahko pojavi, povezani s podnebnimi spremembami, kot so dvig vodne gladine, skrajne vremenske razmere, suša in naraščanje temperatur, poškodujejo infrastrukturo, povzročijo motnje v delovanju in pritisk na zmogljivost in učinkovitost dobavne verige ter tako negativno vplivajo na mobilnost v Evropi. Zato je izjemno pomembno, da se jedrno omrežje vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) dokonča do leta 2030, dopolnilno omrežje TEN-T pa do leta 2040, pri tem pa je treba upoštevati obveznosti v skladu z zakonodajo Unije, da je treba v celotnem življenjskem ciklu projektov zmanjševati njihove emisije toplogrednih plinov. Komisija bi morala poleg tega razmisliti o tem, da bi predlagala zakonodajni okvir za boljše obvladovanje tveganj, večjo odpornost in boljše prilagajanje prometne infrastrukture na podnebne spremembe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23f)

Prometna infrastruktura bi lahko imela ključno vlogo pri pospeševanju prehoda na trajnostno in pametno mobilnost, tako da bi se pripravila na modalni prehod na bolj trajnostne načine prevoza, zlasti za tovorni promet. Hkrati lahko pojavi, povezani s podnebnimi spremembami, kot so dvig vodne gladine, skrajne vremenske razmere, suša in naraščanje temperatur, poškodujejo infrastrukturo, povzročijo motnje v delovanju in pritisk na zmogljivost in učinkovitost dobavne verige ter tako negativno vplivajo na mobilnost v Evropi. Zato je izjemno pomembno, da se jedrno omrežje vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) dokonča do leta 2030, dopolnilno omrežje TEN-T pa do leta 2040, pri tem pa je treba upoštevati obveznosti v skladu z zakonodajo Unije, da je treba v celotnem življenjskem ciklu projektov zmanjševati njihove emisije toplogrednih plinov. Komisija bi morala poleg tega razmisliti o tem, da bi predlagala zakonodajni okvir za boljše obvladovanje tveganj, večjo odpornost in boljše prilagajanje prometne infrastrukture na podnebne spremembe.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23 g) | V osrčju zakonodajnega ukrepanja Unije bi morala biti povezljivost evropskega železniškega omrežja, predvsem mednarodna, da bi potniški železniški promet postal privlačnejši za potovanja na srednjih in dolgih razdaljah ter da bi se izboljšale zmogljivosti železnic in tovornega prometa po celinskih plovnih poteh. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23 g)

V osrčju zakonodajnega ukrepanja Unije bi morala biti povezljivost evropskega železniškega omrežja, predvsem mednarodna, da bi potniški železniški promet postal privlačnejši za potovanja na srednjih in dolgih razdaljah ter da bi se izboljšale zmogljivosti železnic in tovornega prometa po celinskih plovnih poteh.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 h (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23h) | Pomembno je zagotoviti zadostne naložbe v razvoj ustrezne infrastrukture za mobilnost brez emisij, vključno z intermodalnimi platformami, in okrepiti vlogo Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) kot orodja za podporo prehodu na pametno, trajnostno in varno mobilnost v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23h)

Pomembno je zagotoviti zadostne naložbe v razvoj ustrezne infrastrukture za mobilnost brez emisij, vključno z intermodalnimi platformami, in okrepiti vlogo Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) kot orodja za podporo prehodu na pametno, trajnostno in varno mobilnost v Uniji.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 i (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23i) | V skladu s prizadevanji Unije za preusmeritev cestnega prometa na železnico, da bi kot priprava na evropsko leto železnice 2021 dali prednost najučinkovitejšemu načinu prevoza z vidika CO2, bi moral biti pri zakonodaji poseben poudarek na tem, da bi vzpostavili pravo enotno evropsko železniško območje, tako da bi do leta 2024 odpravili vsa upravna bremena in protekcionistično nacionalno zakonodajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23i)

V skladu s prizadevanji Unije za preusmeritev cestnega prometa na železnico, da bi kot priprava na evropsko leto železnice 2021 dali prednost najučinkovitejšemu načinu prevoza z vidika CO2, bi moral biti pri zakonodaji poseben poudarek na tem, da bi vzpostavili pravo enotno evropsko železniško območje, tako da bi do leta 2024 odpravili vsa upravna bremena in protekcionistično nacionalno zakonodajo.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 j (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23j) | Da bi lahko dosegli cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050, mora Komisija tudi zaostriti specifično zakonodajo o standardih emisijskih vrednosti CO2 za avtomobile, kombinirana vozila in tovornjake, sprejeti posebne ukrepe, s katerimi bo omogočila elektrifikacijo cestnega prometa, in pripraviti pobude za povečanje proizvodnje in uporabe trajnostnih alternativnih goriv. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23j)

Da bi lahko dosegli cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050, mora Komisija tudi zaostriti specifično zakonodajo o standardih emisijskih vrednosti CO2 za avtomobile, kombinirana vozila in tovornjake, sprejeti posebne ukrepe, s katerimi bo omogočila elektrifikacijo cestnega prometa, in pripraviti pobude za povečanje proizvodnje in uporabe trajnostnih alternativnih goriv.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 k (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23k) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 28. novembra 2019 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2019 v Madridu, Španija (COP25), ugotovil, da z aktualnimi globalnimi cilji in ukrepi, ki sta jih določili Mednarodna pomorska organizacija in Mednarodna organizacija za civilno letalstvo, ne bi dosegli potrebnega zmanjšanja emisij, tudi če bi bili izvedeni v celoti, in da so na evropski in svetovni ravni potrebni obsežni nadaljnji ukrepi, skladni s ciljem ničelnih neto emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu1a. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23k)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 28. novembra 2019 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2019 v Madridu, Španija (COP25), ugotovil, da z aktualnimi globalnimi cilji in ukrepi, ki sta jih določili Mednarodna pomorska organizacija in Mednarodna organizacija za civilno letalstvo, ne bi dosegli potrebnega zmanjšanja emisij, tudi če bi bili izvedeni v celoti, in da so na evropski in svetovni ravni potrebni obsežni nadaljnji ukrepi, skladni s ciljem ničelnih neto emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu1a.

Sprememba 158

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 l (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23l) | Komisija bi morala okrepiti svoja prizadevanja za dobro delujoč notranji trg, ki je pomemben sestavni del energetskega prehoda in bo pripomogel k njegovi finančni vzdržnosti. Zato bi bilo treba v večletnem finančnem okviru dati prednost razvoju omrežij za električno energijo in plin. Programi za okrevanje po krizi zaradi COVID-19 bi morali prav tako podpirati razvoj nadnacionalnih energetskih omrežij. Potrebni so učinkoviti in hitri postopki odločanja, s katerimi bi podprli razvoj nadnacionalnih omrežij, zlasti plinske infrastrukture, ki bo usmerjena v prihodnost in primerna tudi za uporabo vodika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23l)

Komisija bi morala okrepiti svoja prizadevanja za dobro delujoč notranji trg, ki je pomemben sestavni del energetskega prehoda in bo pripomogel k njegovi finančni vzdržnosti. Zato bi bilo treba v večletnem finančnem okviru dati prednost razvoju omrežij za električno energijo in plin. Programi za okrevanje po krizi zaradi COVID-19 bi morali prav tako podpirati razvoj nadnacionalnih energetskih omrežij. Potrebni so učinkoviti in hitri postopki odločanja, s katerimi bi podprli razvoj nadnacionalnih omrežij, zlasti plinske infrastrukture, ki bo usmerjena v prihodnost in primerna tudi za uporabo vodika.

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Predmet urejanja in področje uporabe | Predmet urejanja in področje uporabe |
| Ta uredba vzpostavlja okvir za trajno in
  postopno
  zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje odvzemov po naravnih ali drugih ponorih v Uniji. | Ta uredba vzpostavlja okvir za trajno
  , predvidljivo
  in
  hitro
  zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje odvzemov po naravnih ali drugih ponorih v Uniji
  , kar je v skladu s podnebnimi in okoljskimi cilji Unije
  . |
| Ta uredba določa zavezujoč cilj podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050, kar je v skladu z dolgoročnim ciljem glede temperature iz člena 2 Pariškega sporazuma, in zagotavlja okvir za doseganje napredka pri uresničevanju globalnega cilja prilagajanja iz člena 7 Pariškega sporazuma.
  Določa tudi zavezujoč cilj zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov v Uniji za leto 2030. | Ta uredba določa zavezujoč cilj podnebne nevtralnosti v Uniji
  najpozneje
  do leta 2050, kar je v skladu z dolgoročnim ciljem glede temperature iz člena 2 Pariškega sporazuma, in zagotavlja okvir za doseganje napredka pri uresničevanju globalnega cilja prilagajanja iz člena 7 Pariškega sporazuma. |
| Ta uredba se uporablja za antropogene emisije in odvzeme toplogrednih plinov iz dela 2 Priloge V k Uredbi (EU) 2018/1999 po naravnih ali drugih ponorih. | Ta uredba se uporablja za antropogene emisije in odvzeme toplogrednih plinov iz dela 2 Priloge V k Uredbi (EU) 2018/1999 po naravnih ali drugih ponorih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 1

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba vzpostavlja okvir za trajno in
  postopno
  zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje odvzemov po naravnih ali drugih ponorih v Uniji.

Ta uredba vzpostavlja okvir za trajno
  , predvidljivo
  in
  hitro
  zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter povečanje odvzemov po naravnih ali drugih ponorih v Uniji
  , kar je v skladu s podnebnimi in okoljskimi cilji Unije
  .

Ta uredba določa zavezujoč cilj podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050, kar je v skladu z dolgoročnim ciljem glede temperature iz člena 2 Pariškega sporazuma, in zagotavlja okvir za doseganje napredka pri uresničevanju globalnega cilja prilagajanja iz člena 7 Pariškega sporazuma.
  Določa tudi zavezujoč cilj zmanjšanja neto emisij toplogrednih plinov v Uniji za leto 2030.

Ta uredba določa zavezujoč cilj podnebne nevtralnosti v Uniji
  najpozneje
  do leta 2050, kar je v skladu z dolgoročnim ciljem glede temperature iz člena 2 Pariškega sporazuma, in zagotavlja okvir za doseganje napredka pri uresničevanju globalnega cilja prilagajanja iz člena 7 Pariškega sporazuma.

Ta uredba se uporablja za antropogene emisije in odvzeme toplogrednih plinov iz dela 2 Priloge V k Uredbi (EU) 2018/1999 po naravnih ali drugih ponorih.

Ta uredba se uporablja za antropogene emisije in odvzeme toplogrednih plinov iz dela 2 Priloge V k Uredbi (EU) 2018/1999 po naravnih ali drugih ponorih.

Spremembi 75 in 159

Predlog uredbe

Člen 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Cilj podnebne nevtralnosti | Cilj podnebne nevtralnosti |
| 1.   
  Emisije in odvzemi
  toplogrednih plinov
  po vsej Uniji
  , ki jih ureja zakonodaja Unije, se uravnotežijo najpozneje do leta 2050, s čimer se do tega datuma emisije
  zmanjšajo na ničelno stopnjo
  . | 1.   
  Antropogene emisije iz virov
  toplogrednih plinov, ki jih ureja zakonodaja Unije,
  po vsej Uniji in njihovi odvzemi po ponorih
  se
  v Uniji
  uravnotežijo najpozneje do leta 2050, s čimer se do tega datuma
  dosežejo neto ničelne
  emisije
  toplogrednih plinov. Vse države članice neto ničelne emisije toplogrednih plinov dosežejo najpozneje do leta 2050. |
| 2.   Ustrezne institucije Unije in države članice sprejmejo potrebne ukrepe na ravni Unije
  oziroma
  na nacionalni ravni, da se omogoči
  skupno
  doseganje cilja podnebne nevtralnosti
  iz odstavka
  1, pri čemer se upošteva pomen spodbujanja pravičnosti in solidarnosti med državami članicami. | 2.   Ustrezne institucije Unije in države članice
  na podlagi najboljših razpoložljivih in najsodobnejših znanstvenih dognanj
  sprejmejo potrebne ukrepe
  in nudijo podporo
  na ravni Unije
  ter
  na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni, da se omogoči doseganje cilja podnebne nevtralnosti
  v Uniji in vseh državah članicah, kot je določen v odstavku
   1, pri čemer se upošteva pomen spodbujanja pravičnosti in solidarnosti
  in poštenega prehoda
  med državami članicami
  , socialne in ekonomske kohezije, zaščite ranljivih državljanov Unije ter pomen upravljanja, obnavljanja, varovanja in krepitve morske in kopenske biotske raznovrstnosti, ekosistemov in ponorov ogljika
  . |
| | 2a.
     
  Od 1. januarja 2051 morajo odvzemi toplogrednih plinov po ponorih v Uniji in vseh državah članicah presegati antropogene emisije. |
| | 2b.
     
  Komisija po podrobni oceni učinka in ob upoštevanju proračuna za emisije toplogrednih plinov iz člena 3(2a) do 31. maja 2023 preuči možnosti za določitev cilja Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2040 v primerjavi z letom 1990 ter, kadar je to ustrezno, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajne predloge. |
| | Pri preučevanju možnosti za podnebni cilj za leto 2040 se Komisija posvetuje z Evropskim svetom za podnebne spremembe in upošteva merila iz člena 3(3). |
| | 2c.
     
  Komisija najpozneje 12 mesecev po sprejetju podnebnega cilja za leto 2040 oceni, kako bi bilo treba spremeniti vse predpise Unije, ki so pomembni za doseganje tega cilja, in razmisli o sprejetju potrebnih ukrepov, vključno s sprejetjem zakonodajnih predlogov, v skladu s Pogodbama. |
| | 2d.
     
  Komisija do decembra 2020 pripravi načrt, ki določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti na ravni Unije, da se zagotovi uporaba ustreznih sredstev za potrebne naložbe, s katerimi bi dosegli podnebno nevtralno gospodarstvo Unije. V načrtu se pregledajo obstoječi mehanizmi nadomestil za države članice z nižjimi dohodki, pri čemer se upošteva povečano breme, povezano z višjimi podnebnimi ambicijami, ter podporo iz instrumenta za okrevanje in odpornost, programov InvestEU in Sklada za pravični prehod. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 2

Člen 2

Cilj podnebne nevtralnosti

Cilj podnebne nevtralnosti

1.   
  Emisije in odvzemi
  toplogrednih plinov
  po vsej Uniji
  , ki jih ureja zakonodaja Unije, se uravnotežijo najpozneje do leta 2050, s čimer se do tega datuma emisije
  zmanjšajo na ničelno stopnjo
  .

1.   
  Antropogene emisije iz virov
  toplogrednih plinov, ki jih ureja zakonodaja Unije,
  po vsej Uniji in njihovi odvzemi po ponorih
  se
  v Uniji
  uravnotežijo najpozneje do leta 2050, s čimer se do tega datuma
  dosežejo neto ničelne
  emisije
  toplogrednih plinov. Vse države članice neto ničelne emisije toplogrednih plinov dosežejo najpozneje do leta 2050.

2.   Ustrezne institucije Unije in države članice sprejmejo potrebne ukrepe na ravni Unije
  oziroma
  na nacionalni ravni, da se omogoči
  skupno
  doseganje cilja podnebne nevtralnosti
  iz odstavka
  1, pri čemer se upošteva pomen spodbujanja pravičnosti in solidarnosti med državami članicami.

2.   Ustrezne institucije Unije in države članice
  na podlagi najboljših razpoložljivih in najsodobnejših znanstvenih dognanj
  sprejmejo potrebne ukrepe
  in nudijo podporo
  na ravni Unije
  ter
  na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni, da se omogoči doseganje cilja podnebne nevtralnosti
  v Uniji in vseh državah članicah, kot je določen v odstavku
   1, pri čemer se upošteva pomen spodbujanja pravičnosti in solidarnosti
  in poštenega prehoda
  med državami članicami
  , socialne in ekonomske kohezije, zaščite ranljivih državljanov Unije ter pomen upravljanja, obnavljanja, varovanja in krepitve morske in kopenske biotske raznovrstnosti, ekosistemov in ponorov ogljika
  .

2a.
     
  Od 1. januarja 2051 morajo odvzemi toplogrednih plinov po ponorih v Uniji in vseh državah članicah presegati antropogene emisije.

2b.
     
  Komisija po podrobni oceni učinka in ob upoštevanju proračuna za emisije toplogrednih plinov iz člena 3(2a) do 31. maja 2023 preuči možnosti za določitev cilja Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2040 v primerjavi z letom 1990 ter, kadar je to ustrezno, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajne predloge.

Pri preučevanju možnosti za podnebni cilj za leto 2040 se Komisija posvetuje z Evropskim svetom za podnebne spremembe in upošteva merila iz člena 3(3).

Pri preučevanju možnosti za podnebni cilj za leto 2040 se Komisija posvetuje z Evropskim svetom za podnebne spremembe in upošteva merila iz člena 3(3).

2c.
     
  Komisija najpozneje 12 mesecev po sprejetju podnebnega cilja za leto 2040 oceni, kako bi bilo treba spremeniti vse predpise Unije, ki so pomembni za doseganje tega cilja, in razmisli o sprejetju potrebnih ukrepov, vključno s sprejetjem zakonodajnih predlogov, v skladu s Pogodbama.

2d.
     
  Komisija do decembra 2020 pripravi načrt, ki določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti na ravni Unije, da se zagotovi uporaba ustreznih sredstev za potrebne naložbe, s katerimi bi dosegli podnebno nevtralno gospodarstvo Unije. V načrtu se pregledajo obstoječi mehanizmi nadomestil za države članice z nižjimi dohodki, pri čemer se upošteva povečano breme, povezano z višjimi podnebnimi ambicijami, ter podporo iz instrumenta za okrevanje in odpornost, programov InvestEU in Sklada za pravični prehod.

Spremembe 100, 148 in 150

Spremembe 100, 148 in 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 a

Člen 2 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 2a | Člen 2a |
| Podnebni cilj za leto 2030

  1.   
  Da bi dosegli cilj podnebne nevtralnosti iz člena 2(1), je zavezujoč podnebni
  cilj Unije za leto 2030
  zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (tj. emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) do leta 2030
  za
  vsaj 55 %
  v primerjavi z 
  ravnmi iz leta
  1990. | Podnebni cilj za leto 2030

  1.   
  Podnebni
  cilj Unije za leto 2030
  je zmanjšati emisije
  za 
  60
   % v primerjavi z 
  letom
  1990. |
| 2.   Komisija do 30. junija 2021
  pregleda zadevno
  zakonodajo Unije, da
  se omogoči doseganje cilja
  iz odstavka 1 tega člena
  in cilja
  podnebne nevtralnosti iz člena 2(1)
  , ter razmisli o sprejetju potrebnih ukrepov
  , vključno s sprejetjem zakonodajnih predlogov, v skladu s Pogodbama. | 2.   Komisija do 30. junija 2021
  oceni, kako bi bilo treba spremeniti vse predpise Unije, ki so povezani z doseganjem podnebnega cilja Unije za leto 2030, in drugo ustrezno
  zakonodajo Unije
  , ki spodbuja krožno gospodarstvo in prispeva k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov,
  da
  bo mogoče doseči cilj
  iz odstavka 1 tega člena
  glede zmanjšanja emisij in cilj
  podnebne nevtralnosti iz člena 2(1)
  . Poleg tega naj sprejme potrebne ukrepe
  , vključno s sprejetjem zakonodajnih predlogov, v skladu s Pogodbama.
  Komisija naj predvsem preuči, kako bi lahko emisije iz vseh sektorjev, vključno z letalskim in pomorskim prometom, uskladili s podnebnim ciljem za leto 2030 in ciljem glede podnebne nevtralnosti do leta 2050, da bi neto emisije v teh dveh sektorjih najpozneje do leta 2050 zmanjšali na nič. Poleg tega naj Evropskemu parlamentu in Svetu, kadar je to ustrezno, predloži zakonodajne predloge. Komisija mobilizira zadostna sredstva za vse naložbe, potrebne za dosego ciljev iz tega odstavka. |
| | 2a.
     
  Komisija svoje predloge iz odstavka 2 utemelji na celoviti oceni učinka, ki zajema okoljske, gospodarske in socialne učinke ter odraža gospodarske razmere po COVID-19 in namenja posebno pozornost potencialu posameznih sektorjev za zmanjšanje in odvzeme emisij toplogrednih plinov ter vplivu izstopa Združenega kraljestva iz EU na emisije Unije. Komisija oceni kumulativni učinek spremembe zakonodaje Unije o izvajanju cilja Unije za leto 2030 iz odstavka 1 na različne industrijske sektorje. |
| | 2b.
     
  Komisija pri pripravi predlogov iz odstavka 2 za revizijo ustrezne podnebne in energetske zakonodaje do leta 2030 zagotovi stroškovno učinkovito in pravično ravnovesje med sistemom za trgovanje z emisijami in sektorjem, vključenim v porazdelitev prizadevanj, ter med nacionalnimi cilji v sektorju, vključenem v porazdelitev prizadevanj, v nobenem primeru pa ne zgolj naloži dodatnih prizadevanj za posamezno državo članico, in sicer za 15 % ambicioznejše cilje. Komisija oceni učinke uvedbe več evropskih ukrepov, ki bi lahko dopolnjevali obstoječe ukrepe, kot so tržni ukrepi, ki vključujejo močan solidarnostni mehanizem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 2a

Člen 2a

Podnebni cilj za leto 2030

1.   
  Da bi dosegli cilj podnebne nevtralnosti iz člena 2(1), je zavezujoč podnebni
  cilj Unije za leto 2030
  zmanjšanje neto emisij toplogrednih plinov (tj. emisij, potem ko se odštejejo odvzemi) do leta 2030
  za
  vsaj 55 %
  v primerjavi z 
  ravnmi iz leta
  1990.

Podnebni cilj za leto 2030

1.   
  Podnebni
  cilj Unije za leto 2030
  je zmanjšati emisije
  za 
  60
   % v primerjavi z 
  letom
  1990.

2.   Komisija do 30. junija 2021
  pregleda zadevno
  zakonodajo Unije, da
  se omogoči doseganje cilja
  iz odstavka 1 tega člena
  in cilja
  podnebne nevtralnosti iz člena 2(1)
  , ter razmisli o sprejetju potrebnih ukrepov
  , vključno s sprejetjem zakonodajnih predlogov, v skladu s Pogodbama.

2.   Komisija do 30. junija 2021
  oceni, kako bi bilo treba spremeniti vse predpise Unije, ki so povezani z doseganjem podnebnega cilja Unije za leto 2030, in drugo ustrezno
  zakonodajo Unije
  , ki spodbuja krožno gospodarstvo in prispeva k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov,
  da
  bo mogoče doseči cilj
  iz odstavka 1 tega člena
  glede zmanjšanja emisij in cilj
  podnebne nevtralnosti iz člena 2(1)
  . Poleg tega naj sprejme potrebne ukrepe
  , vključno s sprejetjem zakonodajnih predlogov, v skladu s Pogodbama.
  Komisija naj predvsem preuči, kako bi lahko emisije iz vseh sektorjev, vključno z letalskim in pomorskim prometom, uskladili s podnebnim ciljem za leto 2030 in ciljem glede podnebne nevtralnosti do leta 2050, da bi neto emisije v teh dveh sektorjih najpozneje do leta 2050 zmanjšali na nič. Poleg tega naj Evropskemu parlamentu in Svetu, kadar je to ustrezno, predloži zakonodajne predloge. Komisija mobilizira zadostna sredstva za vse naložbe, potrebne za dosego ciljev iz tega odstavka.

2a.
     
  Komisija svoje predloge iz odstavka 2 utemelji na celoviti oceni učinka, ki zajema okoljske, gospodarske in socialne učinke ter odraža gospodarske razmere po COVID-19 in namenja posebno pozornost potencialu posameznih sektorjev za zmanjšanje in odvzeme emisij toplogrednih plinov ter vplivu izstopa Združenega kraljestva iz EU na emisije Unije. Komisija oceni kumulativni učinek spremembe zakonodaje Unije o izvajanju cilja Unije za leto 2030 iz odstavka 1 na različne industrijske sektorje.

2b.
     
  Komisija pri pripravi predlogov iz odstavka 2 za revizijo ustrezne podnebne in energetske zakonodaje do leta 2030 zagotovi stroškovno učinkovito in pravično ravnovesje med sistemom za trgovanje z emisijami in sektorjem, vključenim v porazdelitev prizadevanj, ter med nacionalnimi cilji v sektorju, vključenem v porazdelitev prizadevanj, v nobenem primeru pa ne zgolj naloži dodatnih prizadevanj za posamezno državo članico, in sicer za 15 % ambicioznejše cilje. Komisija oceni učinke uvedbe več evropskih ukrepov, ki bi lahko dopolnjevali obstoječe ukrepe, kot so tržni ukrepi, ki vključujejo močan solidarnostni mehanizem.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 b (novo)

Člen 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 2b |
| | Posvetovalni organi držav članic za podnebje in Evropski svet za podnebne spremembe |
| | 1.   
  Vse države članice do 30. junija 2021 uradno obvestijo Komisijo o svojem nacionalnem neodvisnem posvetovalnem organu za podnebje, ki je med drugim odgovoren za znanstveno strokovno svetovanje o nacionalni podnebni politiki. Če takega organa ni, se države članice spodbudi, da ga ustanovijo. |
| | Da bi države članice podprle znanstveno neodvisnost in samostojnost nacionalnega neodvisnega posvetovalnega organa za podnebje, se jih spodbuja, da sprejmejo ustrezne ukrepe, ki bodo temu organu omogočale, da deluje popolnoma pregledno in da so njegove ugotovitve javno dostopne, in o teh ukrepih uradno obvestijo Komisijo. |
| | 2.   
  Komisija do 30. junija 2022 v sodelovanju s temi nacionalnimi posvetovalnimi organi za podnebje ustanovi Evropski svet za podnebne spremembe (ECCC), ki bo stalni, neodvisni, interdisciplinarni znanstveni posvetovalni panel za podnebne spremembe in ki bo pri svojem delovanju upošteval najnovejše znanstvene ugotovitve Medvladnega panela za podnebne spremembe. Evropski svet za podnebne spremembe dopolnjuje delo Evropske agencije za okolje ter obstoječih raziskovalnih institucij in agencij v Uniji. Da bi se izognili podvajanju dela, Evropska agencija za okolje deluje kot sekretariat Evropskega sveta za podnebne spremembe, hkrati pa ohranja njegovo proračunsko in upravno neodvisnost. |
| | 3.   
  Mandat članov Evropskega sveta za podnebne spremembe traja pet let in se lahko enkrat podaljša. Evropski svet za podnebne spremembe je sestavljen iz znanstvenega odbora, v katerem je največ 15 visokih strokovnjakov s celotnim obsegom strokovnega znanja, potrebnega za dejavnosti iz odstavka 4. Znanstveni odbor je neodvisno odgovoren za pripravo znanstvenega mnenja Evropskega sveta za podnebne spremembe. |
| | 4.   
  Dejavnosti znanstvenega odbora zajemajo: |
| | (a) | ocenjevanje skladnosti obstoječih in predlaganih usmeritev Unije, proračuna za emisije toplogrednih plinov in podnebnih ciljev glede na zaveze Unije in mednarodne podnebne zaveze; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 2b

Člen 2b

Posvetovalni organi držav članic za podnebje in Evropski svet za podnebne spremembe

Posvetovalni organi držav članic za podnebje in Evropski svet za podnebne spremembe

1.   
  Vse države članice do 30. junija 2021 uradno obvestijo Komisijo o svojem nacionalnem neodvisnem posvetovalnem organu za podnebje, ki je med drugim odgovoren za znanstveno strokovno svetovanje o nacionalni podnebni politiki. Če takega organa ni, se države članice spodbudi, da ga ustanovijo.

Da bi države članice podprle znanstveno neodvisnost in samostojnost nacionalnega neodvisnega posvetovalnega organa za podnebje, se jih spodbuja, da sprejmejo ustrezne ukrepe, ki bodo temu organu omogočale, da deluje popolnoma pregledno in da so njegove ugotovitve javno dostopne, in o teh ukrepih uradno obvestijo Komisijo.

Da bi države članice podprle znanstveno neodvisnost in samostojnost nacionalnega neodvisnega posvetovalnega organa za podnebje, se jih spodbuja, da sprejmejo ustrezne ukrepe, ki bodo temu organu omogočale, da deluje popolnoma pregledno in da so njegove ugotovitve javno dostopne, in o teh ukrepih uradno obvestijo Komisijo.

2.   
  Komisija do 30. junija 2022 v sodelovanju s temi nacionalnimi posvetovalnimi organi za podnebje ustanovi Evropski svet za podnebne spremembe (ECCC), ki bo stalni, neodvisni, interdisciplinarni znanstveni posvetovalni panel za podnebne spremembe in ki bo pri svojem delovanju upošteval najnovejše znanstvene ugotovitve Medvladnega panela za podnebne spremembe. Evropski svet za podnebne spremembe dopolnjuje delo Evropske agencije za okolje ter obstoječih raziskovalnih institucij in agencij v Uniji. Da bi se izognili podvajanju dela, Evropska agencija za okolje deluje kot sekretariat Evropskega sveta za podnebne spremembe, hkrati pa ohranja njegovo proračunsko in upravno neodvisnost.

3.   
  Mandat članov Evropskega sveta za podnebne spremembe traja pet let in se lahko enkrat podaljša. Evropski svet za podnebne spremembe je sestavljen iz znanstvenega odbora, v katerem je največ 15 visokih strokovnjakov s celotnim obsegom strokovnega znanja, potrebnega za dejavnosti iz odstavka 4. Znanstveni odbor je neodvisno odgovoren za pripravo znanstvenega mnenja Evropskega sveta za podnebne spremembe.

4.   
  Dejavnosti znanstvenega odbora zajemajo:

(a)

ocenjevanje skladnosti obstoječih in predlaganih usmeritev Unije, proračuna za emisije toplogrednih plinov in podnebnih ciljev glede na zaveze Unije in mednarodne podnebne zaveze;

ocenjevanje skladnosti obstoječih in predlaganih usmeritev Unije, proračuna za emisije toplogrednih plinov in podnebnih ciljev glede na zaveze Unije in mednarodne podnebne zaveze;

| (b) | ocenjevanje verjetnosti, da proračun Unije za emisije toplogrednih plinov ne bo presežen, in da bo z obstoječimi in načrtovanimi ukrepi dosežena podnebna nevtralnost; |
| --- | --- |

(b)

ocenjevanje verjetnosti, da proračun Unije za emisije toplogrednih plinov ne bo presežen, in da bo z obstoječimi in načrtovanimi ukrepi dosežena podnebna nevtralnost;

ocenjevanje verjetnosti, da proračun Unije za emisije toplogrednih plinov ne bo presežen, in da bo z obstoječimi in načrtovanimi ukrepi dosežena podnebna nevtralnost;

| (c) | ocenjevanje skladnosti ukrepov Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s cilji iz člena 2; |
| --- | --- |

(c)

ocenjevanje skladnosti ukrepov Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s cilji iz člena 2;

ocenjevanje skladnosti ukrepov Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s cilji iz člena 2;

| (d) | določanje ukrepov in iskanje priložnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in povečanje potenciala za sekvestracijo ogljika; ter |
| --- | --- |

(d)

določanje ukrepov in iskanje priložnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in povečanje potenciala za sekvestracijo ogljika; ter

določanje ukrepov in iskanje priložnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in povečanje potenciala za sekvestracijo ogljika; ter

| (e) | ugotavljanje posledic neukrepanja ali nezadostnega ukrepanja. |
| --- | --- |

(e)

ugotavljanje posledic neukrepanja ali nezadostnega ukrepanja.

ugotavljanje posledic neukrepanja ali nezadostnega ukrepanja.

5.   
  Pri izvajanju dejavnosti iz odstavka 4 Evropski svet za podnebne spremembe zagotovi ustrezno posvetovanje z neodvisnimi nacionalnimi posvetovalnimi organi za podnebje.

6.   
  Delo znanstvenega odbora podpira upravni odbor. Upravni odbor sestavljajo po en član vsakega neodvisnega nacionalnega posvetovalnega organa za podnebje, priglašenega Komisiji v skladu z odstavkom 1, dva predstavnika, ki ju izbere Komisija, dva predstavnika, ki ju izbere Evropski parlament, in predsednik sekretariata, ki ga imenuje Evropska agencija za okolje.

Upravni odbor se sestane dvakrat letno in je odgovoren za vzpostavitev in spremljanje dejavnosti Evropskega sveta za podnebne spremembe. Evropski parlament in Svet soglasno imenujeta upravni odbor na podlagi predloga Komisije. Predsednik upravnega odbora je izvoljen izmed njegovih članov.

Upravni odbor se sestane dvakrat letno in je odgovoren za vzpostavitev in spremljanje dejavnosti Evropskega sveta za podnebne spremembe. Evropski parlament in Svet soglasno imenujeta upravni odbor na podlagi predloga Komisije. Predsednik upravnega odbora je izvoljen izmed njegovih članov.

Upravni odbor je odgovoren za:

Upravni odbor je odgovoren za:

| (a) | sprejetje letnega delovnega programa na predlog znanstvenega odbora in zagotavljanje njegove skladnosti z mandatom Evropskega sveta za podnebne spremembe; |
| --- | --- |

(a)

sprejetje letnega delovnega programa na predlog znanstvenega odbora in zagotavljanje njegove skladnosti z mandatom Evropskega sveta za podnebne spremembe;

sprejetje letnega delovnega programa na predlog znanstvenega odbora in zagotavljanje njegove skladnosti z mandatom Evropskega sveta za podnebne spremembe;

| (b) | imenovanje članov znanstvenega odbora, s čimer poskrbi za to, da sestava znanstvenega odbora zagotavlja obseg strokovnega znanja, potrebnega za dejavnosti iz delovnega programa; |
| --- | --- |

(b)

imenovanje članov znanstvenega odbora, s čimer poskrbi za to, da sestava znanstvenega odbora zagotavlja obseg strokovnega znanja, potrebnega za dejavnosti iz delovnega programa;

imenovanje članov znanstvenega odbora, s čimer poskrbi za to, da sestava znanstvenega odbora zagotavlja obseg strokovnega znanja, potrebnega za dejavnosti iz delovnega programa;

| (c) | odobritev letnega proračuna Evropskega sveta za podnebne spremembe; ter |
| --- | --- |

(c)

odobritev letnega proračuna Evropskega sveta za podnebne spremembe; ter

odobritev letnega proračuna Evropskega sveta za podnebne spremembe; ter

| (d) | usklajevanje nacionalnih posvetovalnih organov za podnebje. |
| --- | --- |

(d)

usklajevanje nacionalnih posvetovalnih organov za podnebje.

usklajevanje nacionalnih posvetovalnih organov za podnebje.

7.   
  Člane znanstvenega odbora imenuje upravni odbor osebno. Predsednik znanstvenega odbora je izvoljen izmed njegovih članov. Znanstveni odbor z dvotretjinsko večino sprejme svoj poslovnik, ki zagotavlja, da je odbor znanstveno povsem neodvisen in samostojen.

Kandidati za članstvo v znanstvenem odboru se določijo z odprtim postopkom ocenjevanja. Strokovne izkušnje kandidatov za znanstveni odbor, ki izpolnjujejo pogoje za prijavo iz razpisa, se primerjalno ocenijo na podlagi naslednjih izbirnih meril:

Kandidati za članstvo v znanstvenem odboru se določijo z odprtim postopkom ocenjevanja. Strokovne izkušnje kandidatov za znanstveni odbor, ki izpolnjujejo pogoje za prijavo iz razpisa, se primerjalno ocenijo na podlagi naslednjih izbirnih meril:

| (a) | znanstvena odličnost; |
| --- | --- |

(a)

znanstvena odličnost;

znanstvena odličnost;

| (b) | izkušnje z izvajanjem znanstvenih ocen in/ali zagotavljanjem znanstvenega svetovanja na strokovnih področjih; |
| --- | --- |

(b)

izkušnje z izvajanjem znanstvenih ocen in/ali zagotavljanjem znanstvenega svetovanja na strokovnih področjih;

izkušnje z izvajanjem znanstvenih ocen in/ali zagotavljanjem znanstvenega svetovanja na strokovnih področjih;

| (c) | obsežno strokovno znanje iz podnebnih in okoljskih znanosti ali drugih znanstvenih področij, pomembnih za doseganje podnebnih ciljev Unije; |
| --- | --- |

(c)

obsežno strokovno znanje iz podnebnih in okoljskih znanosti ali drugih znanstvenih področij, pomembnih za doseganje podnebnih ciljev Unije;

obsežno strokovno znanje iz podnebnih in okoljskih znanosti ali drugih znanstvenih področij, pomembnih za doseganje podnebnih ciljev Unije;

| (d) | izkušnje iz strokovnega pregledovanja znanstvenega dela; |
| --- | --- |

(d)

izkušnje iz strokovnega pregledovanja znanstvenega dela;

izkušnje iz strokovnega pregledovanja znanstvenega dela;

| (e) | strokovne izkušnje v interdisciplinarnem okolju v mednarodnem okviru. |
| --- | --- |

(e)

strokovne izkušnje v interdisciplinarnem okolju v mednarodnem okviru.

strokovne izkušnje v interdisciplinarnem okolju v mednarodnem okviru.

S sestavo znanstvenega odbora se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov, disciplinsko in sektorsko strokovno znanje ter regionalna porazdelitev.

S sestavo znanstvenega odbora se zagotovi uravnotežena zastopanost spolov, disciplinsko in sektorsko strokovno znanje ter regionalna porazdelitev.

8.   
  Evropski svet za podnebne spremembe o svojih ugotovitvah na podlagi odstavka 4 vsako leto poroča Komisiji, Evropskemu parlamentu in Svetu. Evropski svet za podnebne spremembe po potrebi pripravi priporočila za Komisijo, da se zagotovi doseganje ciljev te uredbe. Evropski svet za podnebne spremembe zagotovi, da postopke izvaja popolnoma pregledno in svoja poročila objavi. Komisija obravnave poročila in morebitna priporočila ter najpozneje v treh mesecih po njihovem prejemu Evropskemu svetu za podnebne spremembe pošlje formalni odgovor. Odgovor na ta poročila in priporočila se objavi.

Spremembe 77, 123 in 145

Spremembe 77, 123 in 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3

Člen 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Krivulja za doseganje podnebne nevtralnosti | Krivulja za doseganje podnebne nevtralnosti |
| 1.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 9
  za
  dopolnitev te uredbe z določitvijo krivulje na ravni
  Unije
  za doseganje cilja podnebne nevtralnosti
  iz člena 2(1)
  do leta 2050. Komisija najpozneje v šestih mesecih po vsakem pregledu globalnega stanja iz člena 14 Pariškega sporazuma pregleda krivuljo
  . | 1.   
  Komisija do 31. maja 2023 oceni možnosti za vzpostavitev okvirne krivulje na ravni Unije
  za
  dosego cilja iz člena 2(1), začenši s podnebnim ciljem
  Unije
  do leta 2030
  iz člena 2
  a
  (1)
  in ob upoštevanju vmesnega zavezujočega podnebnega cilja do leta 2040 iz člena 2(2b), ter po potrebi pripravi ustrezen zakonodajni predlog
  . |
| | 1a.
     
  Potem ko je krivulja iz odstavka 1 določena, jo Komisija pregleda najpozneje v šestih mesecih po vsakem pregledu globalnega stanja iz člena 14 Pariškega sporazuma, začenši s pregledom globalnega stanja leta 2028. Komisija pripravi zakonodajni predlog za prilagoditev krivulje, če na podlagi pregleda meni, da je prilagoditev primerna. |
| 2.   
  Krivulja izhaja iz podnebnega cilja
  Unije
  za leto 2030 iz člena 2a(1). | 2.   
  Komisija pri pripravi zakonodajnih predlogov za določitev krivulje v skladu z odstavkom 1 upošteva proračun
  Unije
  za emisije toplogrednih plinov, ki določa skupno preostalo količino emisij toplogrednih plinov kot ekvivalenta CO2, ki bi lahko bile izpuščene najpozneje do leta 2050, ne da bi to ogrožalo zaveze Unije
  iz
  Pariškega sporazuma
  . |
| | 2a.
     
  Komisija v poročilu določi proračun Unije za emisije toplogrednih plinov ter ga do 31. decembra 2021 predloži Parlamentu in Svetu. Komisija to poročilo in metodologijo, na podlagi katere ga je pripravila, javno objavi. |
| 3.   Pri pripravi krivulje v skladu z odstavkom 1 Komisija upošteva
  naslednje
  : | 3.   Pri pripravi
  zakonodajnih predlogov za določitev ali prilagoditev
  krivulje v skladu z odstavkom 1
  oziroma 1a
  Komisija upošteva
  naslednja merila
  : |
| | (-a) | najboljše razpoložljive in najnovejše znanstvene dokaze, vključno z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe, Medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, Evropskega sveta za podnebne spremembe in, če je mogoče, posvetovalnih organov držav članic o podnebju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 3

Člen 3

Krivulja za doseganje podnebne nevtralnosti

Krivulja za doseganje podnebne nevtralnosti

1.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 9
  za
  dopolnitev te uredbe z določitvijo krivulje na ravni
  Unije
  za doseganje cilja podnebne nevtralnosti
  iz člena 2(1)
  do leta 2050. Komisija najpozneje v šestih mesecih po vsakem pregledu globalnega stanja iz člena 14 Pariškega sporazuma pregleda krivuljo
  .

1.   
  Komisija do 31. maja 2023 oceni možnosti za vzpostavitev okvirne krivulje na ravni Unije
  za
  dosego cilja iz člena 2(1), začenši s podnebnim ciljem
  Unije
  do leta 2030
  iz člena 2
  a
  (1)
  in ob upoštevanju vmesnega zavezujočega podnebnega cilja do leta 2040 iz člena 2(2b), ter po potrebi pripravi ustrezen zakonodajni predlog
  .

1a.
     
  Potem ko je krivulja iz odstavka 1 določena, jo Komisija pregleda najpozneje v šestih mesecih po vsakem pregledu globalnega stanja iz člena 14 Pariškega sporazuma, začenši s pregledom globalnega stanja leta 2028. Komisija pripravi zakonodajni predlog za prilagoditev krivulje, če na podlagi pregleda meni, da je prilagoditev primerna.

2.   
  Krivulja izhaja iz podnebnega cilja
  Unije
  za leto 2030 iz člena 2a(1).

2.   
  Komisija pri pripravi zakonodajnih predlogov za določitev krivulje v skladu z odstavkom 1 upošteva proračun
  Unije
  za emisije toplogrednih plinov, ki določa skupno preostalo količino emisij toplogrednih plinov kot ekvivalenta CO2, ki bi lahko bile izpuščene najpozneje do leta 2050, ne da bi to ogrožalo zaveze Unije
  iz
  Pariškega sporazuma
  .

2a.
     
  Komisija v poročilu določi proračun Unije za emisije toplogrednih plinov ter ga do 31. decembra 2021 predloži Parlamentu in Svetu. Komisija to poročilo in metodologijo, na podlagi katere ga je pripravila, javno objavi.

3.   Pri pripravi krivulje v skladu z odstavkom 1 Komisija upošteva
  naslednje
  :

3.   Pri pripravi
  zakonodajnih predlogov za določitev ali prilagoditev
  krivulje v skladu z odstavkom 1
  oziroma 1a
  Komisija upošteva
  naslednja merila
  :

(-a)

(-a)

najboljše razpoložljive in najnovejše znanstvene dokaze, vključno z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe, Medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, Evropskega sveta za podnebne spremembe in, če je mogoče, posvetovalnih organov držav članic o podnebju.

najboljše razpoložljive in najnovejše znanstvene dokaze, vključno z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe, Medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, Evropskega sveta za podnebne spremembe in, če je mogoče, posvetovalnih organov držav članic o podnebju.

| (-aa) | socialne, gospodarske in okoljske stroške neukrepanja ali nezadostnega ukrepanja; |
| --- | --- |

(-aa)

(-aa)

socialne, gospodarske in okoljske stroške neukrepanja ali nezadostnega ukrepanja;

socialne, gospodarske in okoljske stroške neukrepanja ali nezadostnega ukrepanja;

| (-ab) | potrebo po zagotovitvi poštenega in socialno pravičnega prehoda za vse; |
| --- | --- |

(-ab)

(-ab)

potrebo po zagotovitvi poštenega in socialno pravičnega prehoda za vse;

potrebo po zagotovitvi poštenega in socialno pravičnega prehoda za vse;

| (a) | stroškovno in ekonomsko učinkovitost; |
| --- | --- |

(a)

stroškovno in ekonomsko učinkovitost;

stroškovno in ekonomsko učinkovitost;

| (b) | konkurenčnost gospodarstva Unije; |
| --- | --- |

(b)

konkurenčnost gospodarstva Unije;

| (b) | konkurenčnost gospodarstva Unije
  , zlasti malih in srednjih podjetij ter sektorjev, ki so najbolj izpostavljeni selitvi virov CO2
  ; |
| --- | --- |

(b)

konkurenčnost gospodarstva Unije
  , zlasti malih in srednjih podjetij ter sektorjev, ki so najbolj izpostavljeni selitvi virov CO2
  ;

, zlasti malih in srednjih podjetij ter sektorjev, ki so najbolj izpostavljeni selitvi virov CO2

| (ba) | ogljični odtis končnih proizvodov in potrošnje v Uniji; |
| --- | --- |

(ba)

ogljični odtis končnih proizvodov in potrošnje v Uniji;

ogljični odtis končnih proizvodov in potrošnje v Uniji;

| (c) | najboljšo razpoložljivo tehnologijo
  ; |
| --- | --- |

(c)

najboljšo razpoložljivo tehnologijo
  ;

najboljšo razpoložljivo tehnologijo

| (c) | najboljše razpoložljive, stroškovno učinkovite, varne in nadgradljive tehnologije, pri čemer je treba spoštovati koncept tehnološke nevtralnosti in preprečevati morebitne učinke vezave
  ; |
| --- | --- |

(c)

najboljše razpoložljive, stroškovno učinkovite, varne in nadgradljive tehnologije, pri čemer je treba spoštovati koncept tehnološke nevtralnosti in preprečevati morebitne učinke vezave
  ;

najboljše razpoložljive, stroškovno učinkovite, varne in nadgradljive tehnologije, pri čemer je treba spoštovati koncept tehnološke nevtralnosti in preprečevati morebitne učinke vezave

| (d) | energijsko učinkovitost, cenovno dostopnost in zanesljivo oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

(d)

energijsko učinkovitost, cenovno dostopnost in zanesljivo oskrbo z energijo;

| (d) | energijsko učinkovitost
  in načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“
  , cenovno dostopnost
  energije, zmanjšanje energijske revščine
  in zanesljivo oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

(d)

energijsko učinkovitost
  in načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“
  , cenovno dostopnost
  energije, zmanjšanje energijske revščine
  in zanesljivo oskrbo z energijo;

in načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“

energije, zmanjšanje energijske revščine

| (da) | potrebo po postopni opustitvi fosilnih goriv in njihovi nadomestitvi s trajnostno proizvedenimi obnovljivo energijo, materiali in proizvodi; |
| --- | --- |

(da)

potrebo po postopni opustitvi fosilnih goriv in njihovi nadomestitvi s trajnostno proizvedenimi obnovljivo energijo, materiali in proizvodi;

potrebo po postopni opustitvi fosilnih goriv in njihovi nadomestitvi s trajnostno proizvedenimi obnovljivo energijo, materiali in proizvodi;

| (e) | pravičnost in solidarnost med državami članicami in v njih; |
| --- | --- |

(e)

pravičnost in solidarnost med državami članicami in v njih;

| (e) | pravičnost in solidarnost med državami članicami in
  regijami ter
  v njih; |
| --- | --- |

(e)

pravičnost in solidarnost med državami članicami in
  regijami ter
  v njih;

regijami ter

| (f) | potrebo po zagotavljanju okoljske učinkovitosti in postopnega napredka; |
| --- | --- |

(f)

potrebo po zagotavljanju okoljske učinkovitosti in postopnega napredka;

| (f) | potrebo po zagotavljanju okoljske učinkovitosti in postopnega napredka; |
| --- | --- |

(f)

potrebo po zagotavljanju okoljske učinkovitosti in postopnega napredka;

| (fa) | potrebo po zagotavljanju okoljske trajnosti, vključno s potrebo po obravnavanju krize na področju biotske raznovrstnosti, skupaj z obnovo degradiranih ekosistemov, in preprečevanju nepopravljive škode za ekosisteme, da bi dosegli cilje Unije na področju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(fa)

potrebo po zagotavljanju okoljske trajnosti, vključno s potrebo po obravnavanju krize na področju biotske raznovrstnosti, skupaj z obnovo degradiranih ekosistemov, in preprečevanju nepopravljive škode za ekosisteme, da bi dosegli cilje Unije na področju biotske raznovrstnosti;

potrebo po zagotavljanju okoljske trajnosti, vključno s potrebo po obravnavanju krize na področju biotske raznovrstnosti, skupaj z obnovo degradiranih ekosistemov, in preprečevanju nepopravljive škode za ekosisteme, da bi dosegli cilje Unije na področju biotske raznovrstnosti;

| (fb) | postopno zagotavljanje stabilnih, dolgotrajnih in podnebno učinkovitih naravnih ponorov; |
| --- | --- |

(fb)

postopno zagotavljanje stabilnih, dolgotrajnih in podnebno učinkovitih naravnih ponorov;

postopno zagotavljanje stabilnih, dolgotrajnih in podnebno učinkovitih naravnih ponorov;

| (g) | naložbene potrebe in priložnosti; |
| --- | --- |

(g)

naložbene potrebe in priložnosti;

| (g) | naložbene potrebe in priložnosti
  za inovacije v skladu z Uredbo (EU) 2020/... [uredba o taksonomiji], pri čemer se upošteva tveganje nasedlih naložb. |
| --- | --- |

(g)

naložbene potrebe in priložnosti
  za inovacije v skladu z Uredbo (EU) 2020/... [uredba o taksonomiji], pri čemer se upošteva tveganje nasedlih naložb.

za inovacije v skladu z Uredbo (EU) 2020/... [uredba o taksonomiji], pri čemer se upošteva tveganje nasedlih naložb.

| (h) | potrebo po zagotovitvi poštenega in socialno pravičnega prehoda; |
| --- | --- |

(h)

potrebo po zagotovitvi poštenega in socialno pravičnega prehoda;

potrebo po zagotovitvi poštenega in socialno pravičnega prehoda;

| (i) | mednarodni razvoj in prizadevanja za dosego dolgoročnih ciljev Pariškega sporazuma in končnega cilja Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja; |
| --- | --- |

(i)

mednarodni razvoj in prizadevanja za dosego dolgoročnih ciljev Pariškega sporazuma in končnega cilja Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja;

mednarodni razvoj in prizadevanja za dosego dolgoročnih ciljev Pariškega sporazuma in končnega cilja Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja;

| (j) | najboljše razpoložljive in najnovejše znanstvene dokaze, vključno z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC). |
| --- | --- |

(j)

najboljše razpoložljive in najnovejše znanstvene dokaze, vključno z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC).

najboljše razpoložljive in najnovejše znanstvene dokaze, vključno z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC).

3a.
     
  Najpozneje ... [1 leto po začetku veljavnosti te uredbe] Komisija po poglobljenem dialogu z vsemi ustreznimi deležniki v določenem sektorju izda sektorski načrt razogljičenja za doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050.

Spremembi 78 in 146

Spremembi 78 in 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4

Člen 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Prilagajanje podnebnim spremembam | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| | -1a.
     
  Komisija do 31. januarja 2021 in nato vsakih 5 let sprejme posodobljeno strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam. Cilj posodobljene strategije EU je zagotoviti, da se politike za prilagajanje prednostno obravnavajo, vključujejo in dosledno izvajajo v politikah EU ter njenih mednarodnih zavezah, trgovinskih sporazumih in mednarodnih partnerstvih. |
| 1.   Ustrezne institucije Unije in države članice zagotovijo stalen napredek pri povečanju sposobnosti prilagajanja, krepitvi odpornosti in zmanjšanju ranljivosti zaradi podnebnih sprememb v skladu s členom 7 Pariškega sporazuma. | 1.   Ustrezne institucije Unije in države članice
  si prizadevajo za doseganje nacionalnih ciljev in ciljev Unije za prilagajanje podnebnim spremembam, določenih v strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam, in
  zagotovijo stalen napredek pri povečanju sposobnosti prilagajanja, krepitvi odpornosti in zmanjšanju ranljivosti
  , vključno tako morskih in kopenskih ekosistemov,
  zaradi podnebnih sprememb v skladu s členom 7 Pariškega sporazuma
  ter prilagajanje vključijo v ustrezne socialno-ekonomske in okoljske politike in ukrepe. Osredotočijo se zlasti na najranljivejše skupine prebivalstva in gospodarske sektorje, ki jih to najbolj prizadene, v posvetovanju s civilno družbo ugotovijo pomanjkljivosti na teh področjih in izvajajo popravne ukrepe
  . |
| 2.   Države članice na podlagi zanesljivih izhodiščnih scenarijev v zvezi s podnebjem in ranljivostjo
  ter
  ocen napredka
  oblikujejo
  in izvajajo strategije in načrte za prilagajanje, ki vključujejo
  celovit okvir
  za obvladovanje tveganja. | 2.   Države članice
  do 31. decembra 2021 in nato vsakih 5 let
  na podlagi zanesljivih izhodiščnih scenarijev
  in kazalnikov
  v zvezi s podnebjem in ranljivostjo
  in
  ocen napredka
  na podlagi najboljših razpoložljivih in ažurnih znanstvenih dokazih ter ob upoštevanju lokalnih potreb in posebnosti sprejmejo
  in izvajajo
  nacionalne in regionalne
  strategije in načrte za prilagajanje, ki vključujejo
  celovite lokalne okvire
  za obvladovanje tveganja.
  Te strategije in načrti vključujejo ukrepe v skladu z nacionalnimi cilji in cilji Unije na področju prilagajanja podnebju. Te strategije zlasti upoštevajo ranljive in prizadete skupine, skupnosti in ekosisteme ter vključujejo ukrepe za upravljanje, obnovo in varstvo morskih in kopenskih ekosistemov, da se okrepi njihova odpornost. Države članice v svojih strategijah upoštevajo posebno ranljivost kmetijstva in prehranskih sistemov ter prehransko varnost, spodbujajo pa tudi naravne rešitve in ekosistemsko prilagajanje. |
| | 2a.
     
  Komisija upravičence finančnih instrumentov Unije, vštevši projekte, ki jih podpira Evropska investicijska banka, poziva k izvedbi obremenitvenega testa za projekte, za katere se meni, da bi lahko podnebne spremembe nanje še posebej močno vplivale. Komisija do ... [šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe, v katerih določi podrobna merila za obremenitveni test, vključno s seznamom zadevnih panog, projektov in regij, ter prag prometa upravičencev, pri čemer zagotovi, da ne bo prišlo do prevelikega upravnega bremena. Komisija na podlagi strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam in podatkov Evropske agencije za okolje za upravičence določi smernice o tem, kako uskladiti naložbeni projekt z zahtevami po prilagajanju podnebnim spremembam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 4

Člen 4

Prilagajanje podnebnim spremembam

Prilagajanje podnebnim spremembam

-1a.
     
  Komisija do 31. januarja 2021 in nato vsakih 5 let sprejme posodobljeno strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam. Cilj posodobljene strategije EU je zagotoviti, da se politike za prilagajanje prednostno obravnavajo, vključujejo in dosledno izvajajo v politikah EU ter njenih mednarodnih zavezah, trgovinskih sporazumih in mednarodnih partnerstvih.

1.   Ustrezne institucije Unije in države članice zagotovijo stalen napredek pri povečanju sposobnosti prilagajanja, krepitvi odpornosti in zmanjšanju ranljivosti zaradi podnebnih sprememb v skladu s členom 7 Pariškega sporazuma.

1.   Ustrezne institucije Unije in države članice
  si prizadevajo za doseganje nacionalnih ciljev in ciljev Unije za prilagajanje podnebnim spremembam, določenih v strategiji EU za prilagajanje podnebnim spremembam, in
  zagotovijo stalen napredek pri povečanju sposobnosti prilagajanja, krepitvi odpornosti in zmanjšanju ranljivosti
  , vključno tako morskih in kopenskih ekosistemov,
  zaradi podnebnih sprememb v skladu s členom 7 Pariškega sporazuma
  ter prilagajanje vključijo v ustrezne socialno-ekonomske in okoljske politike in ukrepe. Osredotočijo se zlasti na najranljivejše skupine prebivalstva in gospodarske sektorje, ki jih to najbolj prizadene, v posvetovanju s civilno družbo ugotovijo pomanjkljivosti na teh področjih in izvajajo popravne ukrepe
  .

2.   Države članice na podlagi zanesljivih izhodiščnih scenarijev v zvezi s podnebjem in ranljivostjo
  ter
  ocen napredka
  oblikujejo
  in izvajajo strategije in načrte za prilagajanje, ki vključujejo
  celovit okvir
  za obvladovanje tveganja.

2.   Države članice
  do 31. decembra 2021 in nato vsakih 5 let
  na podlagi zanesljivih izhodiščnih scenarijev
  in kazalnikov
  v zvezi s podnebjem in ranljivostjo
  in
  ocen napredka
  na podlagi najboljših razpoložljivih in ažurnih znanstvenih dokazih ter ob upoštevanju lokalnih potreb in posebnosti sprejmejo
  in izvajajo
  nacionalne in regionalne
  strategije in načrte za prilagajanje, ki vključujejo
  celovite lokalne okvire
  za obvladovanje tveganja.
  Te strategije in načrti vključujejo ukrepe v skladu z nacionalnimi cilji in cilji Unije na področju prilagajanja podnebju. Te strategije zlasti upoštevajo ranljive in prizadete skupine, skupnosti in ekosisteme ter vključujejo ukrepe za upravljanje, obnovo in varstvo morskih in kopenskih ekosistemov, da se okrepi njihova odpornost. Države članice v svojih strategijah upoštevajo posebno ranljivost kmetijstva in prehranskih sistemov ter prehransko varnost, spodbujajo pa tudi naravne rešitve in ekosistemsko prilagajanje.

2a.
     
  Komisija upravičence finančnih instrumentov Unije, vštevši projekte, ki jih podpira Evropska investicijska banka, poziva k izvedbi obremenitvenega testa za projekte, za katere se meni, da bi lahko podnebne spremembe nanje še posebej močno vplivale. Komisija do ... [šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe, v katerih določi podrobna merila za obremenitveni test, vključno s seznamom zadevnih panog, projektov in regij, ter prag prometa upravičencev, pri čemer zagotovi, da ne bo prišlo do prevelikega upravnega bremena. Komisija na podlagi strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam in podatkov Evropske agencije za okolje za upravičence določi smernice o tem, kako uskladiti naložbeni projekt z zahtevami po prilagajanju podnebnim spremembam.

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 a (novo)

Člen 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4a |
| | Skladnost finančnih tokov z usmeritvijo k podnebno nevtralni in odporni družbi |
| | 1.   
  Ustrezne institucije Unije in države članice zagotovijo stalen napredek pri usklajevanju javnih in zasebnih finančnih tokov z usmeritvijo k podnebno nevtralni in odporni družbi v skladu s členom 2(1)(c) Pariškega sporazuma ob upoštevanju podnebnih ciljev Unije iz člena 2 te uredbe. |
| | 2.   
  Komisija do 1. junija 2021, nato pa v rednih časovnih presledkih, v okviru ocen iz člena 5 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni, kako bi bilo treba spremeniti vso ustrezno zakonodajo Unije, vključno z večletnimi finančnimi okviri Unije in vsemi posebnimi uredbami v zvezi s skladi in instrumenti v okviru proračuna Unije, da se vanjo vključijo zavezujoče in izvršljive določbe, s katerimi se zagotovi skladnost javnih in zasebnih finančnih tokov s podnebnimi cilji Unije iz člena 2 te uredbe. Oceni se dodajo zakonodajni predlogi, kadar je ustrezno. |
| | 3.   
  Komisija enkrat letno razkrije, kateri del odhodkov Unije je v skladu s taksonomskimi kategorijami iz Uredbe (EU) 2020/... [uredba o taksonomiji]. |
| | 4.   
  Da bi dosegli podnebne cilje Unije iz člena 2, institucije Unije in vse države članice postopno odpravijo vse neposredne in posredne subvencije za fosilna goriva ter v skladu s tem mobilizirajo trajnostne naložbe. Zagotoviti je treba, da postopno odpravljanje teh subvencij ne bo posegalo v prizadevanja za izkoreninjenje energijske revščine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 4a

Člen 4a

Skladnost finančnih tokov z usmeritvijo k podnebno nevtralni in odporni družbi

Skladnost finančnih tokov z usmeritvijo k podnebno nevtralni in odporni družbi

1.   
  Ustrezne institucije Unije in države članice zagotovijo stalen napredek pri usklajevanju javnih in zasebnih finančnih tokov z usmeritvijo k podnebno nevtralni in odporni družbi v skladu s členom 2(1)(c) Pariškega sporazuma ob upoštevanju podnebnih ciljev Unije iz člena 2 te uredbe.

2.   
  Komisija do 1. junija 2021, nato pa v rednih časovnih presledkih, v okviru ocen iz člena 5 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, v katerem oceni, kako bi bilo treba spremeniti vso ustrezno zakonodajo Unije, vključno z večletnimi finančnimi okviri Unije in vsemi posebnimi uredbami v zvezi s skladi in instrumenti v okviru proračuna Unije, da se vanjo vključijo zavezujoče in izvršljive določbe, s katerimi se zagotovi skladnost javnih in zasebnih finančnih tokov s podnebnimi cilji Unije iz člena 2 te uredbe. Oceni se dodajo zakonodajni predlogi, kadar je ustrezno.

3.   
  Komisija enkrat letno razkrije, kateri del odhodkov Unije je v skladu s taksonomskimi kategorijami iz Uredbe (EU) 2020/... [uredba o taksonomiji].

4.   
  Da bi dosegli podnebne cilje Unije iz člena 2, institucije Unije in vse države članice postopno odpravijo vse neposredne in posredne subvencije za fosilna goriva ter v skladu s tem mobilizirajo trajnostne naložbe. Zagotoviti je treba, da postopno odpravljanje teh subvencij ne bo posegalo v prizadevanja za izkoreninjenje energijske revščine.

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5

Člen 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 5 | Člen 5 |
| Ocena napredka in ukrepov Unije | Ocena napredka in ukrepov Unije |
| 1.   Komisija do 30. septembra 2023 in nato
  vsakih 5 let
  skupaj z oceno, predvideno v členu 29(5) Uredbe (EU) 2018/1999, oceni: | 1.   Komisija do 30. septembra 2023 in nato
  vsaki 2 leti
  skupaj z oceno, predvideno v členu 29(5) Uredbe (EU) 2018/1999, oceni: |
| (a) | skupni
  napredek držav članic pri doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  iz člena 2(1),
  kot je bil opredeljen v krivulji
  iz člena 3(
  1
  ); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 5

Člen 5

Ocena napredka in ukrepov Unije

Ocena napredka in ukrepov Unije

1.   Komisija do 30. septembra 2023 in nato
  vsakih 5 let
  skupaj z oceno, predvideno v členu 29(5) Uredbe (EU) 2018/1999, oceni:

1.   Komisija do 30. septembra 2023 in nato
  vsaki 2 leti
  skupaj z oceno, predvideno v členu 29(5) Uredbe (EU) 2018/1999, oceni:

(a)

skupni
  napredek držav članic pri doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  iz člena 2(1),
  kot je bil opredeljen v krivulji
  iz člena 3(
  1
  );

skupni

cilja podnebne nevtralnosti

kot je bil opredeljen v krivulji

1

| (a) | napredek posameznih držav članic in skupni
  napredek držav članic pri doseganju
  podnebnih ciljev Unije
  iz člena 2
  , kot so opredeljeni v krivulji, ki se določi v skladu s členom 3
  (1)
  ; če krivulja ni na voljo, se oceno izvede na podlagi meril iz člena 3(3) in podnebnega cilja za leto 2030; |
| --- | --- |

(a)

napredek posameznih držav članic in skupni
  napredek držav članic pri doseganju
  podnebnih ciljev Unije
  iz člena 2
  , kot so opredeljeni v krivulji, ki se določi v skladu s členom 3
  (1)
  ; če krivulja ni na voljo, se oceno izvede na podlagi meril iz člena 3(3) in podnebnega cilja za leto 2030;

napredek posameznih držav članic in skupni

podnebnih ciljev Unije

, kot so opredeljeni v krivulji, ki se določi v skladu s členom 3

; če krivulja ni na voljo, se oceno izvede na podlagi meril iz člena 3(3) in podnebnega cilja za leto 2030;

| (b) | skupni
  napredek vseh držav članic pri prilagajanju iz člena 4. |
| --- | --- |

(b)

skupni
  napredek vseh držav članic pri prilagajanju iz člena 4.

skupni

| (b) | napredek posamezne države članice in skupni
  napredek vseh držav članic pri prilagajanju iz člena 4. |
| --- | --- |

(b)

napredek posamezne države članice in skupni
  napredek vseh držav članic pri prilagajanju iz člena 4.

napredek posamezne države članice in skupni

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži
  ugotovitve
  navedene ocene skupaj s poročilom o stanju energetske unije, pripravljenim v zadevnem koledarskem letu v skladu s členom 35 Uredbe (EU) 2018/1999.

ugotovitve

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži navedene ocene
  in njihove ugotovitve
  skupaj s poročilom o stanju energetske unije, pripravljenim v zadevnem koledarskem letu v skladu s členom 35 Uredbe (EU) 2018/1999
  , ter jih javno objavi
  .

in njihove ugotovitve

, ter jih javno objavi

2.   Komisija do 30. septembra 2023 in nato
  vsakih 5 let
  pregleda:

2.   Komisija do 30. septembra 2023 in nato
  vsaki 2 leti
  pregleda:

| (a) | skladnost ukrepov Unije s 
  ciljem podnebne nevtralnosti
  iz člena 2(1),
  kot je bil opredeljen v krivulji
  iz člena 3(
  1
  ); |
| --- | --- |

(a)

skladnost ukrepov Unije s 
  ciljem podnebne nevtralnosti
  iz člena 2(1),
  kot je bil opredeljen v krivulji
  iz člena 3(
  1
  );

ciljem podnebne nevtralnosti

kot je bil opredeljen v krivulji

1

| (a) | skladnost ukrepov
  in politik
  Unije
  , vključno
  s 
  sektorsko zakonodajo, njenega zunanjega delovanja in proračuna s podnebnimi cilji Unije
  iz člena 2
  , kot so bili opredeljeni v krivulji, ki se določi v skladu s členom 3
  (1)
  ; če krivulja ni na voljo
  ,
  se oceno izvede na podlagi meril
  iz člena 3(
  3
  )
  in podnebnega cilja za leto 2030
  ; |
| --- | --- |

(a)

skladnost ukrepov
  in politik
  Unije
  , vključno
  s 
  sektorsko zakonodajo, njenega zunanjega delovanja in proračuna s podnebnimi cilji Unije
  iz člena 2
  , kot so bili opredeljeni v krivulji, ki se določi v skladu s členom 3
  (1)
  ; če krivulja ni na voljo
  ,
  se oceno izvede na podlagi meril
  iz člena 3(
  3
  )
  in podnebnega cilja za leto 2030
  ;

in politik

, vključno

sektorsko zakonodajo, njenega zunanjega delovanja in proračuna s podnebnimi cilji Unije

, kot so bili opredeljeni v krivulji, ki se določi v skladu s členom 3

; če krivulja ni na voljo

se oceno izvede na podlagi meril

3

in podnebnega cilja za leto 2030

| (b) | ustreznost ukrepov Unije za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4. |
| --- | --- |

(b)

ustreznost ukrepov Unije za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4.

| (b) | ustreznost ukrepov
  in politik
  Unije
  , vključno s sektorsko zakonodajo, njenega zunanjega delovanja in proračuna Unije
  za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4; |
| --- | --- |

(b)

ustreznost ukrepov
  in politik
  Unije
  , vključno s sektorsko zakonodajo, njenega zunanjega delovanja in proračuna Unije
  za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4;

in politik

, vključno s sektorsko zakonodajo, njenega zunanjega delovanja in proračuna Unije

3.   Kadar Komisija na podlagi ocene iz odstavkov 1 in 2 ugotovi, da ukrepi Unije niso v skladu s 
  ciljem podnebne nevtralnosti
  iz člena 2
  (1)
  ali
  ne ustrezajo zagotovitvi
  napredka pri prilagajanju iz člena 4, ali da je napredek pri doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  ali prilagajanja iz člena 4 nezadosten,
  hkrati sprejme potrebne ukrepe v skladu s Pogodbama ter
  izvede pregled krivulje iz člena 3(1).

3.   Kadar Komisija na podlagi ocene iz odstavkov 1 in 2 ugotovi, da ukrepi
  in politike
  Unije niso v skladu s 
  podnebnimi cilji Unije
  iz člena 2 ali
  niso primerni za zagotovitev
  napredka pri prilagajanju iz člena 4, ali da je napredek pri doseganju
  podnebnih ciljev Unije iz člena 2
  ali prilagajanja iz člena 4 nezadosten,
  čim prej ali najkasneje takrat, ko
  izvede pregled krivulje iz člena 3(1
  a
  )
  , sprejme potrebne ukrepe v skladu s Pogodbama, da bi to neskladnost odpravila
  .

4.   Komisija
  pred sprejetjem oceni vsak
  osnutek ukrepa
  ali zakonodajni predlog glede na cilj podnebne nevtralnosti
  iz člena
  2
  (1)
  , kot je bil opredeljen v krivulji
  iz člena 3(
  1
  ), in
  to analizo vključi v oceno učinka
  ,
  ki spremlja navedene ukrepe ali predloge
  ,
  ob sprejetju
  pa
  objavi rezultate navedene ocene
  .

4.   Komisija
  oceni skladnost vsakega osnutka ukrepa, vključno z zakonodajnimi in proračunskimi predlogi, s podnebnimi cilji Unije iz člena 2 ter
  osnutek ukrepa
  pred sprejetjem uskladi s temi cilji. Ta analiza se vključi v vse ocene učinka, ki spremljajo te ukrepe ali predloge. Ko sta določena krivulja iz člena 3(1) in proračun za toplogredne pline iz člena 3(2a), ocena temelji na njiju. Komisija zagotovi, da so ta ocena
  in
  njeni rezultati neposredno dostopni javnosti takoj
  ,
  ko je ocena končana
  ,
  v vsakem primeru
  pa
  pred sprejetjem s tem povezanega ukrepa ali predloga
  .

4a.
     
  Komisija oceno iz odstavka 4 uporablja za spodbujanje iz menjave dobrih praks in opredelitev ukrepov, ki bodo prispevali k doseganju ciljev te uredbe.

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6

Člen 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 6 | Člen 6 |
| Ocena nacionalnih ukrepov | Ocena nacionalnih ukrepov |
| 1.   Komisija do 30. septembra 2023 in nato
  vsakih 5 let
  oceni: | 1.   Komisija do 30. septembra 2023 in nato
  vsaki 2 leti
  oceni: |
| (a) | skladnost opredeljenih nacionalnih ukrepov na podlagi nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov
  ali dvoletnih
  poročil o napredku, predloženih v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, kot je ustrezno za doseganje
  cilja podnebne nevtralnosti
  iz člena 2
  (1)
  , z 
  navedenim ciljem
  , kot
  je izražen
  v krivulji iz člena 3(
  1
  ); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 6

Člen 6

Ocena nacionalnih ukrepov

Ocena nacionalnih ukrepov

1.   Komisija do 30. septembra 2023 in nato
  vsakih 5 let
  oceni:

1.   Komisija do 30. septembra 2023 in nato
  vsaki 2 leti
  oceni:

(a)

skladnost opredeljenih nacionalnih ukrepov na podlagi nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov
  ali dvoletnih
  poročil o napredku, predloženih v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, kot je ustrezno za doseganje
  cilja podnebne nevtralnosti
  iz člena 2
  (1)
  , z 
  navedenim ciljem
  , kot
  je izražen
  v krivulji iz člena 3(
  1
  );

ali dvoletnih

cilja podnebne nevtralnosti

(1)

navedenim ciljem

je izražen

1

| (a) | skladnost opredeljenih nacionalnih ukrepov na podlagi nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov
  , nacionalnih dolgoročnih strategij ali
  poročil o napredku, predloženih v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, kot je ustrezno za doseganje
  podnebnih ciljev Unije
  iz člena 2, z 
  navedenimi cilji
  , kot
  so izraženi
  v krivulji
  , ki se določi v skladu s členom 3(1); če krivulja ni na voljo, se oceno izvede na podlagi meril
  iz člena 3(
  3
  )
  in podnebnega cilja za leto 2030
  ; |
| --- | --- |

(a)

skladnost opredeljenih nacionalnih ukrepov na podlagi nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov
  , nacionalnih dolgoročnih strategij ali
  poročil o napredku, predloženih v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999, kot je ustrezno za doseganje
  podnebnih ciljev Unije
  iz člena 2, z 
  navedenimi cilji
  , kot
  so izraženi
  v krivulji
  , ki se določi v skladu s členom 3(1); če krivulja ni na voljo, se oceno izvede na podlagi meril
  iz člena 3(
  3
  )
  in podnebnega cilja za leto 2030
  ;

, nacionalnih dolgoročnih strategij ali

podnebnih ciljev Unije

navedenimi cilji

so izraženi

, ki se določi v skladu s členom 3(1); če krivulja ni na voljo, se oceno izvede na podlagi meril

3

in podnebnega cilja za leto 2030

| (b) | ustreznost relevantnih nacionalnih ukrepov za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4. |
| --- | --- |

(b)

ustreznost relevantnih nacionalnih ukrepov za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4.

| (b) | ustreznost
  in učinkovitost
  relevantnih nacionalnih ukrepov za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4. |
| --- | --- |

(b)

ustreznost
  in učinkovitost
  relevantnih nacionalnih ukrepov za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4.

in učinkovitost

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži
  ugotovitve
  navedene ocene skupaj s poročilom o stanju energetske unije, pripravljenim v zadevnem koledarskem letu v skladu s členom 35 Uredbe (EU) 2018/1999.

ugotovitve

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži navedene ocene
  in njihove ugotovitve
  skupaj s poročilom o stanju energetske unije, pripravljenim v zadevnem koledarskem letu v skladu s členom 35 Uredbe (EU) 2018/1999
  , ter jih javno objavi
  .

in njihove ugotovitve

, ter jih javno objavi

2.   Kadar Komisija ob ustreznem upoštevanju skupnega napredka, ocenjenega v skladu s členom 5(1), ugotovi, da ukrepi države članice niso v skladu
  z navedenim ciljem
  , kot je izražen v krivulji iz člena 3(1), ali ne ustrezajo z vidika zagotovitve napredka pri prilagajanju iz člena 4,
  lahko
  tej državi članici izda priporočila. Komisija ta priporočila javno objavi.

2.   Kadar Komisija ob ustreznem upoštevanju
  napredka posameznih držav članic in
  skupnega napredka, ocenjenega v skladu s členom 5(1), ugotovi, da ukrepi države članice niso v skladu
  s podnebnimi cilji Unije
  , kot je izražen v krivulji iz člena 3(1),
  potem ko je krivulja določena,
  ali ne ustrezajo z vidika zagotovitve napredka pri prilagajanju iz člena 4, tej državi članici izda priporočila. Komisija ta priporočila javno objavi.

2b.
     
  Komisija v priporočilo iz odstavka 2 tega člena vključi predloge za zagotovitev napredka pri prilagajanju iz člena 4. Ti predlogi lahko po potrebi vključujejo morebitno dodatno tehnično in finančno podporo, podporo, povezano z inovacijami ali znanjem, ali drugo potrebno podporo.

3.   Kadar se v skladu z odstavkom 2 izda priporočilo, veljajo naslednja načela:

3.   Kadar se v skladu z odstavkom 2 izda priporočilo, veljajo naslednja načela:

| (a) | zadevna država članica ustrezno
  upošteva
  priporočilo v duhu solidarnosti med državami članicami in Unijo ter med državami članicami; |
| --- | --- |

(a)

zadevna država članica ustrezno
  upošteva
  priporočilo v duhu solidarnosti med državami članicami in Unijo ter med državami članicami;

upošteva

| (a) | zadevna država članica
  v šestih mesecih po sprejetju priporočila obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih namerava sprejeti, da bi
  ustrezno
  upoštevala
  priporočilo, v duhu solidarnosti med državami članicami in Unijo ter med državami članicami
  in v skladu z načelom lojalnega sodelovanja
  ; |
| --- | --- |

(a)

zadevna država članica
  v šestih mesecih po sprejetju priporočila obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih namerava sprejeti, da bi
  ustrezno
  upoštevala
  priporočilo, v duhu solidarnosti med državami članicami in Unijo ter med državami članicami
  in v skladu z načelom lojalnega sodelovanja
  ;

v šestih mesecih po sprejetju priporočila obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih namerava sprejeti, da bi

upoštevala

in v skladu z načelom lojalnega sodelovanja

| (b) | v prvem poročilu o napredku, predloženem v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 v letu
  ,
  ki sledi letu
  ,
  v katerem
  je
  bilo priporočilo izdano,
  zadevna država članica
  predstavi,
  kako je ustrezno upoštevala priporočilo
  . Če zadevna država članica določenega priporočila ali znatnega dela priporočila ne upošteva, to obrazloži Komisiji
  ; |
| --- | --- |

(b)

v prvem poročilu o napredku, predloženem v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 v letu
  ,
  ki sledi letu
  ,
  v katerem
  je
  bilo priporočilo izdano,
  zadevna država članica
  predstavi,
  kako je ustrezno upoštevala priporočilo
  . Če zadevna država članica določenega priporočila ali znatnega dela priporočila ne upošteva, to obrazloži Komisiji
  ;

v prvem poročilu o napredku, predloženem v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999 v letu

ki sledi letu

v katerem

bilo priporočilo izdano,

predstavi,

. Če zadevna država članica določenega priporočila ali znatnega dela priporočila ne upošteva, to obrazloži Komisiji

| (b) | zadevna država članica
  v 18 mesecih po prejemu priporočila navede,
  kako je ustrezno upoštevala priporočilo
  , in ukrepe
  ,
  ki jih
  je
  sprejela v odziv nanj; te informacije se vključijo v poročilo o napredku, predloženo v navedenem letu v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

(b)

zadevna država članica
  v 18 mesecih po prejemu priporočila navede,
  kako je ustrezno upoštevala priporočilo
  , in ukrepe
  ,
  ki jih
  je
  sprejela v odziv nanj; te informacije se vključijo v poročilo o napredku, predloženo v navedenem letu v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999;

v 18 mesecih po prejemu priporočila navede,

, in ukrepe

ki jih

sprejela v odziv nanj; te informacije se vključijo v poročilo o napredku, predloženo v navedenem letu v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1999;

| (c) | priporočila bi morala dopolnjevati zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v okviru evropskega semestra. |
| --- | --- |

(c)

priporočila bi morala dopolnjevati zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v okviru evropskega semestra.

| (c) | priporočila bi morala dopolnjevati zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v okviru evropskega semestra. |
| --- | --- |

(c)

priporočila bi morala dopolnjevati zadnja priporočila, izdana za posamezno državo v okviru evropskega semestra.

3a.
     
  Komisija v treh mesecih po predložitvi poročila o napredku iz točke (b) odstavka 3 oceni, ali ukrepi, ki jih je sprejela ta država članica, ustrezno obravnavajo pomisleke iz priporočila. Ocena in njeni rezultati se ob sprejetju objavijo.

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Skupne določbe o oceni Komisije | Skupne določbe o oceni Komisije |
| 1.   Poleg nacionalnih ukrepov iz člena 6(1)(a) Komisija svojo oceno iz členov 5 in 6 utemelji vsaj na naslednjem: | 1.   Poleg nacionalnih ukrepov iz člena 6(1)(a) Komisija svojo oceno iz členov 5 in 6 utemelji vsaj na naslednjem: |
| (a) | informacijah, predloženih in sporočenih v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7

Člen 7

Skupne določbe o oceni Komisije

Skupne določbe o oceni Komisije

1.   Poleg nacionalnih ukrepov iz člena 6(1)(a) Komisija svojo oceno iz členov 5 in 6 utemelji vsaj na naslednjem:

1.   Poleg nacionalnih ukrepov iz člena 6(1)(a) Komisija svojo oceno iz členov 5 in 6 utemelji vsaj na naslednjem:

(a)

informacijah, predloženih in sporočenih v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999;

| (a) | informacijah, predloženih in sporočenih v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

(a)

informacijah, predloženih in sporočenih v skladu z Uredbo (EU) 2018/1999;

| (b) | poročilih Evropske agencije za okolje (EEA); |
| --- | --- |

(b)

poročilih Evropske agencije za okolje (EEA);

| (b) | poročilih Evropske agencije za okolje (EEA)
  in Skupnega raziskovalnega središča (JRC)
  ; |
| --- | --- |

(b)

poročilih Evropske agencije za okolje (EEA)
  in Skupnega raziskovalnega središča (JRC)
  ;

in Skupnega raziskovalnega središča (JRC)

| (c) | evropski statistiki in podatkih, vključno s podatki o izgubah zaradi neugodnih podnebnih učinkov, če so na voljo; ter |
| --- | --- |

(c)

evropski statistiki in podatkih, vključno s podatki o izgubah zaradi neugodnih podnebnih učinkov, če so na voljo; ter

| (c) | evropski
  in svetovni
  statistiki in podatkih, vključno s podatki o 
  ugotovljenih in napovedanih
  izgubah zaradi neugodnih podnebnih učinkov
  ter ocenami stroškov neukrepanja ali zapoznelih ukrepov
  , če so na voljo; ter |
| --- | --- |

(c)

evropski
  in svetovni
  statistiki in podatkih, vključno s podatki o 
  ugotovljenih in napovedanih
  izgubah zaradi neugodnih podnebnih učinkov
  ter ocenami stroškov neukrepanja ali zapoznelih ukrepov
  , če so na voljo; ter

in svetovni

ugotovljenih in napovedanih

ter ocenami stroškov neukrepanja ali zapoznelih ukrepov

| (d) | najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih
  , vključno z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe
  (IPCC)
  ; ter |
| --- | --- |

(d)

najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih
  , vključno z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe
  (IPCC)
  ; ter

najboljših razpoložljivih znanstvenih dokazih

(IPCC)

| (d) | najboljše razpoložljive in najnovejše znanstvene dokaze
  , vključno z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe
  , Programa OZN za okolje, Medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, Evropskega sveta za podnebne spremembe in, če je mogoče, posvetovalnih organov držav članic o podnebju
  ; ter |
| --- | --- |

(d)

najboljše razpoložljive in najnovejše znanstvene dokaze
  , vključno z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe
  , Programa OZN za okolje, Medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, Evropskega sveta za podnebne spremembe in, če je mogoče, posvetovalnih organov držav članic o podnebju
  ; ter

najboljše razpoložljive in najnovejše znanstvene dokaze

, Programa OZN za okolje, Medvladne platforme za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah, Evropskega sveta za podnebne spremembe in, če je mogoče, posvetovalnih organov držav članic o podnebju

| (e) | vseh dodatnih informacijah v zvezi z okoljsko trajnostnimi naložbami Unije in držav članic, vključno z naložbami v skladu z Uredbo (EU) 2020/... [uredbo o taksonomiji], če so na voljo. |
| --- | --- |

(e)

vseh dodatnih informacijah v zvezi z okoljsko trajnostnimi naložbami Unije in držav članic, vključno z naložbami v skladu z Uredbo (EU) 2020/... [uredbo o taksonomiji], če so na voljo.

| (e) | vseh dodatnih informacijah v zvezi z okoljsko trajnostnimi naložbami Unije in držav članic, vključno z naložbami v skladu z Uredbo (EU) 2020/... [uredbo o taksonomiji], če so na voljo. |
| --- | --- |

(e)

vseh dodatnih informacijah v zvezi z okoljsko trajnostnimi naložbami Unije in držav članic, vključno z naložbami v skladu z Uredbo (EU) 2020/... [uredbo o taksonomiji], če so na voljo.

2.   EEA pomaga Komisiji pri pripravi ocene iz členov 5 in 6 v skladu s svojim letnim delovnim programom.

2.   EEA pomaga Komisiji pri pripravi ocene iz členov 5 in 6 v skladu s svojim letnim delovnim programom.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8

Člen 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 8 | Člen 8 |
| Sodelovanje javnosti | Sodelovanje javnosti
  in preglednost |
| Komisija
  sodeluje
  z vsemi deli družbe, da jim omogoči, da sprejmejo ukrepe za podnebno nevtralno družbo, odporno na podnebne spremembe. Komisija
  spodbuja
  vključujoč
  in
  dostopen proces na vseh ravneh, tudi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter s socialnimi partnerji, državljani in civilno družbo, za izmenjavo najboljših praks in opredelitev ukrepov, ki bodo prispevali k doseganju ciljev te uredbe. Poleg tega se lahko Komisija opre tudi na podnebne in energetske dialoge na več ravneh, kot so jih vzpostavile države članice v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2018/1999. | 1.   Komisija
  in države članice sodelujejo
  z vsemi deli družbe,
  vključno z lokalnimi in regionalnimi organi, med drugim z vzpostavitvijo evropskega podnebnega pakta iz odstavka 2,
  da jim omogoči, da sprejmejo ukrepe za
  socialno pravično in
  podnebno nevtralno družbo, odporno na podnebne spremembe. Komisija
  in države članice spodbujajo
  vključujoč, dostopen
  in pregleden
  proces na vseh ravneh, tudi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter s socialnimi partnerji,
  akademiki,
  državljani in civilno družbo, za izmenjavo najboljših praks in opredelitev ukrepov, ki bodo prispevali k doseganju ciljev te uredbe. Poleg tega se lahko Komisija opre tudi na podnebne in energetske dialoge na več ravneh, kot so jih vzpostavile države članice v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2018/1999. |
| | 2.   
  Komisija vzpostavi evropski podnebni pakt, da bi državljane, socialne partnerje in zainteresirane strani vključila v oblikovanje podnebnih politik na ravni Unije, pa tudi, da bi spodbudila dialog in razširjanje znanstveno utemeljenih informacij o podnebnih spremembah ter izmenjavo najboljših praks v zvezi s podnebnimi pobudami. |
| | 3.   
  Države članice pri sprejemanju ukrepov za doseganje cilja podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) med celotnim zakonodajnim postopkom obveščajo državljane, civilno družbo in socialne partnerje ter se z njimi posvetujejo. V zvezi s tem države članice delujejo na pregleden način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 8

Člen 8

Sodelovanje javnosti

Sodelovanje javnosti
  in preglednost

in preglednost

Komisija
  sodeluje
  z vsemi deli družbe, da jim omogoči, da sprejmejo ukrepe za podnebno nevtralno družbo, odporno na podnebne spremembe. Komisija
  spodbuja
  vključujoč
  in
  dostopen proces na vseh ravneh, tudi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter s socialnimi partnerji, državljani in civilno družbo, za izmenjavo najboljših praks in opredelitev ukrepov, ki bodo prispevali k doseganju ciljev te uredbe. Poleg tega se lahko Komisija opre tudi na podnebne in energetske dialoge na več ravneh, kot so jih vzpostavile države članice v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2018/1999.

sodeluje

spodbuja

in

1.   Komisija
  in države članice sodelujejo
  z vsemi deli družbe,
  vključno z lokalnimi in regionalnimi organi, med drugim z vzpostavitvijo evropskega podnebnega pakta iz odstavka 2,
  da jim omogoči, da sprejmejo ukrepe za
  socialno pravično in
  podnebno nevtralno družbo, odporno na podnebne spremembe. Komisija
  in države članice spodbujajo
  vključujoč, dostopen
  in pregleden
  proces na vseh ravneh, tudi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter s socialnimi partnerji,
  akademiki,
  državljani in civilno družbo, za izmenjavo najboljših praks in opredelitev ukrepov, ki bodo prispevali k doseganju ciljev te uredbe. Poleg tega se lahko Komisija opre tudi na podnebne in energetske dialoge na več ravneh, kot so jih vzpostavile države članice v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2018/1999.

2.   
  Komisija vzpostavi evropski podnebni pakt, da bi državljane, socialne partnerje in zainteresirane strani vključila v oblikovanje podnebnih politik na ravni Unije, pa tudi, da bi spodbudila dialog in razširjanje znanstveno utemeljenih informacij o podnebnih spremembah ter izmenjavo najboljših praks v zvezi s podnebnimi pobudami.

3.   
  Države članice pri sprejemanju ukrepov za doseganje cilja podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) med celotnim zakonodajnim postopkom obveščajo državljane, civilno družbo in socialne partnerje ter se z njimi posvetujejo. V zvezi s tem države članice delujejo na pregleden način.

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 a (novo)

Člen 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 8a




  Unija odpravi zaščito naložb v fosilna goriva v kontekstu modernizacije Pogodbe o energetski listini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 8a

Unija odpravi zaščito naložb v fosilna goriva v kontekstu modernizacije Pogodbe o energetski listini.

Spremembi 84 in 175/rev

Spremembi 84 in 175/rev

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 9 | črtano |
| Izvajanje prenosa pooblastila | |
| 1.   
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(1) je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. | |
| 2.   
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(1) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od [UL: datum začetka veljavnosti te uredbe]. | |
| 3.   
  Prenos pooblastila iz člena 3(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | |
| 4.   
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. | |
| 5.   
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet. | |
| 6.   
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9

Člen 9

črtano

črtano

Izvajanje prenosa pooblastila

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(1) je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(1) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od [UL: datum začetka veljavnosti te uredbe].

3.   
  Prenos pooblastila iz člena 3(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   
  Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   
  Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 a (novo)

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9a




  Pregled




  Komisija v šestih mesecih po vsakem pregledu globalnega stanja iz člena 14 Pariškega sporazuma opravi pregled vseh elementov te uredbe, pri čemer upošteva najboljše razpoložljive in najnovejše znanstvene dokaze, vključno z najnovejšimi ugotovitvami in priporočili Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) in Evropskega panela za podnebne spremembe (ECCC), ter mednarodni razvoj in prizadevanja za omejitev dviga temperature omeji na 1,5  oC, poročilo o tem pa, po potrebi skupaj z zakonodajnimi predlogi, predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9a

Pregled

Komisija v šestih mesecih po vsakem pregledu globalnega stanja iz člena 14 Pariškega sporazuma opravi pregled vseh elementov te uredbe, pri čemer upošteva najboljše razpoložljive in najnovejše znanstvene dokaze, vključno z najnovejšimi ugotovitvami in priporočili Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) in Evropskega panela za podnebne spremembe (ECCC), ter mednarodni razvoj in prizadevanja za omejitev dviga temperature omeji na 1,5  oC, poročilo o tem pa, po potrebi skupaj z zakonodajnimi predlogi, predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 1

Člen 10 – odstavek 1 – točka 1

Uredba (EU) 2018/1999

Člen 1 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | izvajanje strategij in ukrepov, zasnovanih za izpolnitev
  cilja podnebne nevtralnosti
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila]
  ter ciljev in ciljnih vrednosti energetske unije
  , za prvo desetletno obdobje od leta 2021 do leta 2030 pa zlasti energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030;“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

izvajanje strategij in ukrepov, zasnovanih za izpolnitev
  cilja podnebne nevtralnosti
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila]
  ter ciljev in ciljnih vrednosti energetske unije
  , za prvo desetletno obdobje od leta 2021 do leta 2030 pa zlasti energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030;“

cilja podnebne nevtralnosti

ter ciljev in ciljnih vrednosti energetske unije

| (a) | izvajanje strategij in ukrepov, zasnovanih za izpolnitev
  ciljev energetske unije in dolgoročnih zavez Unije glede emisij toplogrednih plinov, skladnih s Pariškim sporazumom, zlasti podnebnih ciljev
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila], za prvo desetletno obdobje od leta 2021 do leta 2030 pa zlasti energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030; |
| --- | --- |

(a)

izvajanje strategij in ukrepov, zasnovanih za izpolnitev
  ciljev energetske unije in dolgoročnih zavez Unije glede emisij toplogrednih plinov, skladnih s Pariškim sporazumom, zlasti podnebnih ciljev
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila], za prvo desetletno obdobje od leta 2021 do leta 2030 pa zlasti energetskih in podnebnih ciljev Unije za leto 2030;

ciljev energetske unije in dolgoročnih zavez Unije glede emisij toplogrednih plinov, skladnih s Pariškim sporazumom, zlasti podnebnih ciljev

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 10 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Uredba (EU) 2018/1999

Člen 2 – točka 11

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | v členu 2 se točka 11 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(2a)

(2a)

v členu 2 se točka 11 nadomesti z naslednjim:

| (11) | „energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030“ pomeni zavezujoče cilje za celotno Unijo, in sicer
  vsaj 40-odstotno domače
  zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030 v 
  primerjavi z letom 1990
  ,
  zavezujoči
  cilj na ravni Unije
  v obliki vsaj 32-odstotnega
  deleža energije iz obnovljivih virov, ki se porabi v Uniji v letu 2030, krovni cilj na ravni Unije
  v obliki vsaj 32,5 -odstotnega izboljšanja
  energetske učinkovitosti v letu 2030 in cilj 15-odstotne elektroenergetske medsebojne povezanosti do leta 2030
  ali katere koli nadaljnje cilje v tem smislu, o katerih se za leto 2030 dogovori Evropski svet ali Evropski parlament in Svet; |
| --- | --- |

(11)

„energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030“ pomeni zavezujoče cilje za celotno Unijo, in sicer
  vsaj 40-odstotno domače
  zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030 v 
  primerjavi z letom 1990
  ,
  zavezujoči
  cilj na ravni Unije
  v obliki vsaj 32-odstotnega
  deleža energije iz obnovljivih virov, ki se porabi v Uniji v letu 2030, krovni cilj na ravni Unije
  v obliki vsaj 32,5 -odstotnega izboljšanja
  energetske učinkovitosti v letu 2030 in cilj 15-odstotne elektroenergetske medsebojne povezanosti do leta 2030
  ali katere koli nadaljnje cilje v tem smislu, o katerih se za leto 2030 dogovori Evropski svet ali Evropski parlament in Svet;

vsaj 40-odstotno domače

primerjavi z letom 1990

zavezujoči

v obliki vsaj 32-odstotnega

v obliki vsaj 32,5 -odstotnega izboljšanja

ali katere koli nadaljnje cilje v tem smislu, o katerih se za leto 2030 dogovori Evropski svet ali Evropski parlament in Svet;

| | „(11) | ‚energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030‘ pomeni zavezujoče cilje za celotno Unijo, in sicer zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu
  , ki ga je treba doseči
  do leta 2030 v 
  skladu s členom 2(3) Uredbe (EU) .../... [podnebna pravila]
  ,
  zavezujoč
  cilj na ravni Unije
  glede
  deleža energije iz obnovljivih virov, ki se porabi v Uniji v letu 2030
  v skladu s členom 3(1) Direktive (EU) 2018/2001
  , krovni cilj na ravni Unije
  za izboljšanje
  energetske učinkovitosti v letu 2030
  v skladu s členom 1(1) Direktive 2012/27/EU
  in cilj 15-odstotne elektroenergetske medsebojne povezanosti do leta 2030;“ |
| --- | --- | --- |

„(11)

‚energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030‘ pomeni zavezujoče cilje za celotno Unijo, in sicer zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu
  , ki ga je treba doseči
  do leta 2030 v 
  skladu s členom 2(3) Uredbe (EU) .../... [podnebna pravila]
  ,
  zavezujoč
  cilj na ravni Unije
  glede
  deleža energije iz obnovljivih virov, ki se porabi v Uniji v letu 2030
  v skladu s členom 3(1) Direktive (EU) 2018/2001
  , krovni cilj na ravni Unije
  za izboljšanje
  energetske učinkovitosti v letu 2030
  v skladu s členom 1(1) Direktive 2012/27/EU
  in cilj 15-odstotne elektroenergetske medsebojne povezanosti do leta 2030;“

, ki ga je treba doseči

skladu s členom 2(3) Uredbe (EU) .../... [podnebna pravila]

zavezujoč

glede

v skladu s členom 3(1) Direktive (EU) 2018/2001

za izboljšanje

v skladu s členom 1(1) Direktive 2012/27/EU

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 2 b (novo)

Člen 10 – odstavek 1 – točka 2 b (novo)

Uredba (EU) 2018/1999

Člen 2 – točka 62 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2b) | v členu 2 se doda naslednja točka:









  „(62a) | ‚zadevna javnost‘ pomeni javnost, na katero vplivajo ali bi verjetno vplivali postopki okoljskega odločanja ali ki ima interes pri tovrstnih postopkih iz poglavij 2 in 3; za namene te opredelitve imajo interes nevladne organizacije, ki spodbujajo varstvo okolja in izpolnjujejo vse zahteve v okviru nacionalnega prava.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2b)

(2b)

v členu 2 se doda naslednja točka:

„(62a)

„(62a)

‚zadevna javnost‘ pomeni javnost, na katero vplivajo ali bi verjetno vplivali postopki okoljskega odločanja ali ki ima interes pri tovrstnih postopkih iz poglavij 2 in 3; za namene te opredelitve imajo interes nevladne organizacije, ki spodbujajo varstvo okolja in izpolnjujejo vse zahteve v okviru nacionalnega prava.“

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 3

Člen 10 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) 2018/1999

Člen 3 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „(f) | ocene učinkov načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz točke (b) tega odstavka, vključno z njihovo skladnostjo s 
  ciljem podnebne nevtralnosti
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila], z dolgoročnimi cilji za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz Pariškega sporazuma in dolgoročnimi strategijami iz člena 15;“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„(f)

ocene učinkov načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz točke (b) tega odstavka, vključno z njihovo skladnostjo s 
  ciljem podnebne nevtralnosti
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila], z dolgoročnimi cilji za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz Pariškega sporazuma in dolgoročnimi strategijami iz člena 15;“

ciljem podnebne nevtralnosti

| „(f) | ocene učinkov načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz točke (b) tega odstavka, vključno z njihovo skladnostjo s 
  podnebnimi cilji
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila], z dolgoročnimi cilji za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz Pariškega sporazuma in dolgoročnimi strategijami iz člena 15;“ |
| --- | --- |

„(f)

ocene učinkov načrtovanih politik in ukrepov za doseganje ciljev iz točke (b) tega odstavka, vključno z njihovo skladnostjo s 
  podnebnimi cilji
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila], z dolgoročnimi cilji za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz Pariškega sporazuma in dolgoročnimi strategijami iz člena 15;“

podnebnimi cilji

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Člen 10 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Uredba (EU) 2018/1999

Člen 4 – odstavek 1 – točka a – točka 1 – uvodni del

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | v členu 4(1) se uvodni del točke (a)(1) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3a)

(3a)

v členu 4(1) se uvodni del točke (a)(1) nadomesti z naslednjim:

| (1) | v zvezi z emisijami toplogrednih plinov in odvzemi ter ob upoštevanju prispevka k doseganju
  cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v Uniji za vse gospodarstvo: |
| --- | --- |

(1)

v zvezi z emisijami toplogrednih plinov in odvzemi ter ob upoštevanju prispevka k doseganju
  cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v Uniji za vse gospodarstvo:

cilja zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v Uniji za vse gospodarstvo:

| | „(1) | v zvezi z emisijami toplogrednih plinov in odvzemi ter ob upoštevanju prispevka k doseganju
  podnebnih ciljev Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila];“ |
| --- | --- | --- |

„(1)

v zvezi z emisijami toplogrednih plinov in odvzemi ter ob upoštevanju prispevka k doseganju
  podnebnih ciljev Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila];“

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 4

Člen 10 – odstavek 1 – točka 4

Uredba (EU) 2018/1999

Člen 8 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „(e) | načina, na katerega obstoječe politike in ukrepi ter načrtovane politike in ukrepi prispevajo k doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila].;“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„(e)

načina, na katerega obstoječe politike in ukrepi ter načrtovane politike in ukrepi prispevajo k doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila].;“

cilja podnebne nevtralnosti

| „(e) | načina, na katerega obstoječe politike in ukrepi ter načrtovane politike in ukrepi prispevajo k doseganju
  podnebnih ciljev
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila].;“ |
| --- | --- |

„(e)

načina, na katerega obstoječe politike in ukrepi ter načrtovane politike in ukrepi prispevajo k doseganju
  podnebnih ciljev
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila].;“

podnebnih ciljev

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Člen 10 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Uredba (EU) 2018/1999

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5a)

(5a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 11a

„Člen 11a

Dostop do pravnega varstva

Dostop do pravnega varstva

1.   
  Države članice zagotovijo, da imajo člani zadevne javnosti, ki imajo zadosten interes ali ki uveljavljajo kršeno pravico, kadar to upravno postopkovno pravo države članice zahteva kot osnovni pogoj, v skladu z nacionalno zakonodajo dostop do revizijskega postopka pred sodiščem ali drugim neodvisnim in nepristranskim organom, ustanovljenim z zakonom, da izpodbijajo vsebinsko ali postopkovno zakonitost odločitev, dejanj ali opustitev ob upoštevanju člena 10 Uredbe (EU) 2018/1999.

2.   
  Države članice določijo stopnjo, na kateri se lahko izpodbijajo odločitve, dejanja ali opustitve.

3.   
  Države članice določijo, kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice skladno s ciljem, da se zadevni javnosti omogoči širok dostop do pravnega varstva. V zvezi s tem šteje, da imajo nevladne organizacije, zajete v opredelitvi iz člena 2(63), zadosten interes oziroma pravice, ki so lahko kršene, za namen odstavka 1 tega člena.

4.   
  Ta člen ne izključuje možnosti predhodnega revizijskega postopka pred upravnim organom in ne vpliva na zahtevo, da je treba pred uporabo sodnih revizijskih postopkov izčrpati vse upravne revizijske postopke, če je taka zahteva postavljena v skladu z nacionalno zakonodajo. Vsak tak postopek je pošten, nepristranski, pravočasen in ne nedopustno drag.

5.   
  Države članice zagotovijo, da so javnosti dostopni praktični podatki o dostopu do upravnih in sodnih revizijskih postopkov.“

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 5 b (novo)

Člen 10 – odstavek 1 – točka 5 b (novo)

Uredba (EU) 2018/1999

Člen 15 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | v členu 15 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5b)

(5b)

v členu 15 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

1.   Vsaka država članica do 1. januarja 2020 in nato do 1. januarja 2029, potem pa vsakih deset let, pripravi in predloži Komisiji svojo dolgoročno strategijo
  za vsaj
  naslednjih 30 let. Države članice navedene strategije po potrebi vsakih pet let posodobijo.

| | „1.   Vsaka država članica do 1. januarja 2020 in nato do 1. januarja 2029, potem pa vsakih deset let, pripravi in predloži Komisiji svojo dolgoročno strategijo
  do leta 2050 in za
  naslednjih 30 let. Države članice navedene strategije po potrebi vsakih pet let posodobijo.“; |
| --- | --- |

„1.   Vsaka država članica do 1. januarja 2020 in nato do 1. januarja 2029, potem pa vsakih deset let, pripravi in predloži Komisiji svojo dolgoročno strategijo
  do leta 2050 in za
  naslednjih 30 let. Države članice navedene strategije po potrebi vsakih pet let posodobijo.“;

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 6

Člen 10 – odstavek 1 – točka 6

Uredba (EU) 2018/1999

Člen 15 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | doseganju dolgoročnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in povečanju odvzemov po ponorih
  v vseh sektorjih
  v 
  skladu s ciljem
  podnebne
  nevtralnosti
  Unije
  iz člena
  2 Uredbe .../... [podnebna pravila];“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

doseganju dolgoročnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in povečanju odvzemov po ponorih
  v vseh sektorjih
  v 
  skladu s ciljem
  podnebne
  nevtralnosti
  Unije
  iz člena
  2 Uredbe .../... [podnebna pravila];“

v vseh sektorjih

skladu s ciljem

nevtralnosti

iz člena

| (c) | doseganju dolgoročnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov
  v vseh sektorjih gospodarstva
  in povečanju odvzemov po ponorih
  , da bi se
  v 
  okviru zmanjšanja, ki je po mnenju Medvladnega panela za
  podnebne
  spremembe (IPCC) nujno, na stroškovno učinkovit način zmanjšale emisije toplogrednih plinov
  Unije
  in povečali odvzemi po ponorih v skladu s cilji glede temperature
  iz
  Pariškega sporazuma, da bi čim prej dosegli ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov po virih in odvzemi po ponorih v Uniji najpozneje do leta 2050 ter po tem letu dosegli negativne emisije, kot je navedeno v členu
  2 Uredbe .../... [podnebna pravila]; |
| --- | --- |

(c)

doseganju dolgoročnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov
  v vseh sektorjih gospodarstva
  in povečanju odvzemov po ponorih
  , da bi se
  v 
  okviru zmanjšanja, ki je po mnenju Medvladnega panela za
  podnebne
  spremembe (IPCC) nujno, na stroškovno učinkovit način zmanjšale emisije toplogrednih plinov
  Unije
  in povečali odvzemi po ponorih v skladu s cilji glede temperature
  iz
  Pariškega sporazuma, da bi čim prej dosegli ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov po virih in odvzemi po ponorih v Uniji najpozneje do leta 2050 ter po tem letu dosegli negativne emisije, kot je navedeno v členu
  2 Uredbe .../... [podnebna pravila];

v vseh sektorjih gospodarstva

, da bi se

okviru zmanjšanja, ki je po mnenju Medvladnega panela za

spremembe (IPCC) nujno, na stroškovno učinkovit način zmanjšale emisije toplogrednih plinov

in povečali odvzemi po ponorih v skladu s cilji glede temperature

Pariškega sporazuma, da bi čim prej dosegli ravnovesje med antropogenimi emisijami toplogrednih plinov po virih in odvzemi po ponorih v Uniji najpozneje do leta 2050 ter po tem letu dosegli negativne emisije, kot je navedeno v členu

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 7 – točka a

Člen 10 – odstavek 1 – točka 7 – točka a

Uredba (EU) 2018/1999

Priloga I – del I – oddelek A – točka 3.1.1. – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „(i) | Politike in ukrepi za doseganje ciljev, določenih v Uredbi (EU) 2018/842, iz točke 2.1.1, ter politike in ukrepi za uskladitev z Uredbo (EU) 2018/841, ki zajemajo vse ključne sektorje, ki prispevajo emisije, in sektorje za povečanje odvzemov, ob upoštevanju
  cilja podnebne nevtralnosti
  iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila];“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„(i)

Politike in ukrepi za doseganje ciljev, določenih v Uredbi (EU) 2018/842, iz točke 2.1.1, ter politike in ukrepi za uskladitev z Uredbo (EU) 2018/841, ki zajemajo vse ključne sektorje, ki prispevajo emisije, in sektorje za povečanje odvzemov, ob upoštevanju
  cilja podnebne nevtralnosti
  iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila];“

cilja podnebne nevtralnosti

| „(i) | Politike in ukrepi za doseganje ciljev, določenih v Uredbi (EU) 2018/842, iz točke 2.1.1, ter politike in ukrepi za uskladitev z Uredbo (EU) 2018/841, ki zajemajo vse ključne sektorje, ki prispevajo emisije, in sektorje za povečanje odvzemov, ob upoštevanju
  podnebnih ciljev Unije
  iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila];“ |
| --- | --- |

„(i)

Politike in ukrepi za doseganje ciljev, določenih v Uredbi (EU) 2018/842, iz točke 2.1.1, ter politike in ukrepi za uskladitev z Uredbo (EU) 2018/841, ki zajemajo vse ključne sektorje, ki prispevajo emisije, in sektorje za povečanje odvzemov, ob upoštevanju
  podnebnih ciljev Unije
  iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila];“

podnebnih ciljev Unije

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 7 – točka b

Člen 10 – odstavek 1 – točka 7 – točka b

Uredba (EU) 2018/1999

Priloga I – del I – oddelek A – točka 5.5.

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.5. | Prispevek načrtovanih politik in ukrepov k doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.5.

Prispevek načrtovanih politik in ukrepov k doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila];

cilja podnebne nevtralnosti

| 5.5. | Prispevek načrtovanih politik in ukrepov k doseganju
  podnebnih ciljev
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila]; |
| --- | --- |

5.5.

Prispevek načrtovanih politik in ukrepov k doseganju
  podnebnih ciljev
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila];

podnebnih ciljev

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 7 a (novo)

Člen 10 – odstavek 1 – točka 7 a (novo)

Uredba (EU) 2018/1999

Priloga IV – točka 2.1.1.

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | v Prilogi IV se točka 2.1.1. nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(7a)

(7a)

v Prilogi IV se točka 2.1.1. nadomesti z naslednjim:

| 2.1.1. | Predvideno zmanjšanje
  emisij
  in izboljšanje odvzemov do leta 2050 |
| --- | --- |

2.1.1.

Predvideno zmanjšanje
  emisij
  in izboljšanje odvzemov do leta 2050

Predvideno zmanjšanje

in izboljšanje odvzemov do leta 2050

| | „2.1.1. | Predvideni seštevek
  emisij
  za obdobje 2021–2050 z namenom prispevanja k doseganju proračuna toplogrednih plinov iz člena 3(-1) Uredbe .../... [podnebna pravila]
  ;“ |
| --- | --- | --- |

„2.1.1.

Predvideni seštevek
  emisij
  za obdobje 2021–2050 z namenom prispevanja k doseganju proračuna toplogrednih plinov iz člena 3(-1) Uredbe .../... [podnebna pravila]
  ;“

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – točka 8

Člen 10 – odstavek 1 – točka 8

Uredba (EU) 2018/1999

Priloga VI – točka c – točka viii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „(viii) | oceno prispevka politike ali ukrepa k doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  Unije iz člena 2 Uredbe.../... [podnebna pravila] in k doseganju dolgoročne strategije iz člena 15;“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„(viii)

oceno prispevka politike ali ukrepa k doseganju
  cilja podnebne nevtralnosti
  Unije iz člena 2 Uredbe.../... [podnebna pravila] in k doseganju dolgoročne strategije iz člena 15;“.

cilja podnebne nevtralnosti

| „(viii) | oceno prispevka politike ali ukrepa k doseganju
  podnebnih ciljev
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila] in k doseganju dolgoročne strategije iz člena 15;“. |
| --- | --- |

„(viii)

oceno prispevka politike ali ukrepa k doseganju
  podnebnih ciljev
  Unije iz člena 2 Uredbe .../... [podnebna pravila] in k doseganju dolgoročne strategije iz člena 15;“.

podnebnih ciljev

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

Člen 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10a




  Spremembe Uredbe (EU) 2018/842




  V Uredbi (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  se v člen 5 vstavijo naslednji odstavki:






  „5a.
     
  V vseh transakcijah, opravljenih v skladu z določbo iz člena 5(5), se letna minimalna cena dodeljevanja emisij določi na 100 EUR za vsako tono ekvivalenta CO2.






  5b.
     
  Države članice obvestijo Komisijo o vseh ukrepih, sprejetih v skladu s tem odstavkom, in do 31. marca 2025 sporočijo, da nameravajo uporabiti določbe iz člena 5(5).






  5c.
     
  Komisija najpozneje do 30. junija 2025 za vse države članice oceni namen uporabe določb iz člena 5(5) in javno objavi proračunski učinek uporabe teh določb.“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10a

Spremembe Uredbe (EU) 2018/842

V Uredbi (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  se v člen 5 vstavijo naslednji odstavki:

„5a.
     
  V vseh transakcijah, opravljenih v skladu z določbo iz člena 5(5), se letna minimalna cena dodeljevanja emisij določi na 100 EUR za vsako tono ekvivalenta CO2.

5b.
     
  Države članice obvestijo Komisijo o vseh ukrepih, sprejetih v skladu s tem odstavkom, in do 31. marca 2025 sporočijo, da nameravajo uporabiti določbe iz člena 5(5).

5c.
     
  Komisija najpozneje do 30. junija 2025 za vse države članice oceni namen uporabe določb iz člena 5(5) in javno objavi proračunski učinek uporabe teh določb.“.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0162/2020).

1

(1a)  

  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

1a

UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

(19)  Sporočilo Komisije – Evropski zeleni dogovor, COM(2019)0640 z dne 11. decembra 2019.

19

(19)  Sporočilo Komisije – Evropski zeleni dogovor, COM(2019)0640 z dne 11. decembra 2019.

19

(20)  IPCC, 2018: Globalno segrevanje za 1,5 oC: Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe o posledicah globalnega segrevanja za 1,5 oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov v okviru okrepitve globalnega odziva na podnebne spremembe, trajnostnega razvoja in prizadevanj za odpravo revščine (Global Warming of 1.5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1.5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty) [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, in T. Waterfield (ur.)].

20

o

o

o

o

(21)  IPBES 2019: Globalna ocena biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev.

21

(22)  Poročilo Evropske agencije za okolje z naslovom „Evropsko okolje – stanje in obeti za leto 2020“ (The European environment – state and outlook 2020) (Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2019).

22

(20)  IPCC, 2018: Globalno segrevanje za 1,5 oC: Posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe o posledicah globalnega segrevanja za 1,5 oC nad predindustrijsko raven in povezanem globalnem poteku emisij toplogrednih plinov v okviru okrepitve globalnega odziva na podnebne spremembe, trajnostnega razvoja in prizadevanj za odpravo revščine (Global Warming of 1.5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1.5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty) [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, in T. Waterfield (ur.)].

20

o

o

o

o

(21)  IPBES 2019: Globalna ocena biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev.

21

(22)  Poročilo Evropske agencije za okolje z naslovom „Evropsko okolje – stanje in obeti za leto 2020“ (The European environment – state and outlook 2020) (Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije, 2019).

22

(23)  Člen 2.1.a Pariškega sporazuma.

23

(24)  Člen 2.1.b Pariškega sporazuma.

24

(25)  Člen 2.1.c Pariškega sporazuma.

25

(23)  Člen 2.1.a Pariškega sporazuma.

23

(24)  Člen 2.1.b Pariškega sporazuma.

24

(25)  Člen 2.1.c Pariškega sporazuma.

25

(26)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

26

(27)  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

27

(28)  Uredba (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 in Sklepa št. 529/2013/EU (UL L 156, 19.6.2018, str. 1).

28

(26)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

26

(27)  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 156, 19.6.2018, str. 26).

27

(28)  Uredba (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 in Sklepa št. 529/2013/EU (UL L 156, 19.6.2018, str. 1).

28

(29)  COM(2016)0860 z dne, 30. novembra 2016.

29

(30)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

30

(31)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

31

(32)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

32

(29)  COM(2016)0860 z dne, 30. novembra 2016.

29

(30)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

30

(31)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

31

(32)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

32

(33)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (2019/2956(RSP)).

33

(34)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (2019/2930(RSP)).

34

(35)  Sklepi, ki jih je Evropski svet sprejel na zasedanju 12. decembra 2019, EUCO 29/19, CO EUR 31, CONCL 9.

35

(33)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (2019/2956(RSP)).

33

(34)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah (2019/2930(RSP)).

34

(34a)  
  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. novembra 2019 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2019 v Madridu, Španija (COP25) (2019/2712(RSP)).

34a

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. novembra 2019 o konferenci OZN o podnebnih spremembah leta 2019 v Madridu, Španija (COP25) (2019/2712(RSP)).

(35)  Sklepi, ki jih je Evropski svet sprejel na zasedanju 12. decembra 2019, EUCO 29/19, CO EUR 31, CONCL 9.

35

(1a)  
  Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (UL L ...).

1a

Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (UL L ...).

(9)  
  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

9

Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

(10)  
  COM(2020)0562.

10

COM(2020)0562.

(1a)  
  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).“.

1a

Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).“.

(1a)  
  Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 56, 19.6.2018, str. 26).

1a

Uredba (EU) 2018/842 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za države članice v obdobju od 2021 do 2030 kot prispevku k podnebnim ukrepom za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 (UL L 56, 19.6.2018, str. 26).

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/191 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/191

---

P9_TA(2020)0254

Enakovrednost poljskih pregledov semenskih posevkov žit, ki se izvajajo v Ukrajini, in enakovrednosti semena žit, ki se prideluje v Ukrajini ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit, ki se izvajajo v Ukrajini, in enakovrednosti semena žit, ki se prideluje v Ukrajini (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 395/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0137), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0137),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0100/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0100/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2020 (1),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0164/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0164/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2020)0053

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2003/17/ES glede enakovrednosti poljskih pregledov semenskih posevkov žit v Ukrajini in o enakovrednosti semena žit, pridelanega v Ukrajini

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2020/1544.)

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/192 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/192

---

P9_TA(2020)0261

Uporaba pravil o varnosti na železnici in interoperabilnosti železniškega sistema v predoru pod Rokavskim prelivom ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2016/798 glede uporabe pravil o varnosti na železnici in interoperabilnosti železniškega sistema na stalni povezavi pod Rokavskim prelivom (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 395/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0623), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0623),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0212/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0212/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. septembra 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. septembra 2020 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. septembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. septembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2020)0161

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2016/798 glede uporabe pravil o varnosti na železnici in interoperabilnosti železniškega sistema na stalni povezavi pod Rokavskim prelivom

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/1530.)

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/193 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/193

---

P9_TA(2020)0262

Sklep o pooblastilu Franciji za sklenitev mednarodnega sporazuma o predoru pod Rokavskim prelivom ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastilu Franciji, da izpogaja sporazum o dopolnitvi obstoječe dvostranske pogodbe z Združenim kraljestvom o gradnji in upravljanju stalne povezave pod Rokavskim prelivom s strani zasebnih koncesionarjev (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 395/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0622)(COR1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0622)(COR1),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 2(1) in 91Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0211/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 2(1) in 91Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0211/2020),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. septembra 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. septembra 2020 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. septembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. septembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59, 40 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59, 40 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2020)0160

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2020 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastilu Franciji, da izpogaja, podpiše in sklene mednarodni sporazum o dopolnitvi Pogodbe med Francijo in Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o gradnji in upravljanju stalne povezave pod Rokavskim prelivom s strani zasebnih koncesionarjev

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2020/1531.)

---

| 29.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 395/194 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 395/194

---

P9_TA(2020)0263

Ekološka pridelava: datum začetka uporabe in nekateri drugi datumi

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/848 o ekološki pridelavi glede datuma začetka njene uporabe in nekaterih drugih datumov iz navedene uredbe (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 395/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0483), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0483),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 100(2) in 212(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0286/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 100(2) in 212(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0286/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. septembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 28. septembra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0231

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. oktobra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/848 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede datuma začetka njene uporabe in nekaterih drugih datumov iz navedene uredbe

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/1693.)

---