# Úradný vestník C 395/29.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 395 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6429. septembra 2021 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 395

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6429. septembra 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2020 – 2021Schôdza 5. až 8. októbra 2020PRIJATÉ TEXTY | 1 |

Obsah

Strana

EURÓPSKY PARLAMENT
  ZASADANIE 2020 – 2021Schôdza 5. až 8. októbra 2020PRIJATÉ TEXTY

EURÓPSKY PARLAMENT

1

---

| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| --- | --- |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlament |
| | Streda 7. októbra 2020 |
| 2021/C 395/01 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2020 o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (2020/2072(INI)) | 2 |
| 2021/C 395/02 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2020 o vykonávaní spoločnej obchodnej politiky – výročná správa za rok 2018 (2019/2197(INI)) | 14 |
| | Štvrtok 8. októbra 2020 |
| 2021/C 395/03 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa mení príloha k nariadeniu (EÚ) č. 231/2012, ktorým sa ustanovujú špecifikácie prídavných látok uvedených v prílohách II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokiaľ ide o špecifikácie oxidu titaničitého (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS)) | 28 |
| 2021/C 395/04 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1881/2006, pokiaľ ide o maximálne hodnoty obsahu akrylamidu v určitých potravinách pre dojčatá a malé deti (D067815/03 – 2020/2735(RPS)) | 32 |
| 2021/C 395/05 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o európskej stratégii lesného hospodárstva – ďalší postup (2019/2157(INI)) | 37 |
| 2021/C 395/06 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o Eritrei, najmä o prípade Dawita Isaaka (2020/2813(RSP)) | 50 |
| 2021/C 395/07 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o zákone o zahraničných agentoch v Nikarague (2020/2814(RSP)) | 54 |
| 2021/C 395/08 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o situácii etiópskych migrantov v detenčných centrách v Saudskej Arábii (2020/2815(RSP)) | 58 |
| 2021/C 395/09 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o právnom štáte a základných právach v Bulharsku (2020/2793(RSP)) | 63 |
| 2021/C 395/10 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o digitálne financie: vznikajúce riziká kryptoaktív – výzvy regulácie a dohľadu v oblasti finančných služieb, inštitúcií a trhov (2020/2034(INL)) | 72 |
| 2021/C 395/11 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o ďalšom budovaní únie kapitálových trhov (ÚKT): zlepšenie prístupu k financovaniu na kapitálovom trhu, najmä pre MSP, a ďalšia podpora účasti retailových investorov (2020/2036(INI)) | 89 |
| 2021/C 395/12 | Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o záruke pre mladých ľudí (2020/2764(RSP)) | 101 |

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Streda 7. októbra 2020

2021/C 395/01

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2020 o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (2020/2072(INI))

2

2021/C 395/02

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2020 o vykonávaní spoločnej obchodnej politiky – výročná správa za rok 2018 (2019/2197(INI))

14

Štvrtok 8. októbra 2020

2021/C 395/03

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa mení príloha k nariadeniu (EÚ) č. 231/2012, ktorým sa ustanovujú špecifikácie prídavných látok uvedených v prílohách II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokiaľ ide o špecifikácie oxidu titaničitého (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS))

28

2021/C 395/04

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1881/2006, pokiaľ ide o maximálne hodnoty obsahu akrylamidu v určitých potravinách pre dojčatá a malé deti (D067815/03 – 2020/2735(RPS))

32

2021/C 395/05

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o európskej stratégii lesného hospodárstva – ďalší postup (2019/2157(INI))

37

2021/C 395/06

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o Eritrei, najmä o prípade Dawita Isaaka (2020/2813(RSP))

50

2021/C 395/07

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o zákone o zahraničných agentoch v Nikarague (2020/2814(RSP))

54

2021/C 395/08

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o situácii etiópskych migrantov v detenčných centrách v Saudskej Arábii (2020/2815(RSP))

58

2021/C 395/09

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o právnom štáte a základných právach v Bulharsku (2020/2793(RSP))

63

2021/C 395/10

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o digitálne financie: vznikajúce riziká kryptoaktív – výzvy regulácie a dohľadu v oblasti finančných služieb, inštitúcií a trhov (2020/2034(INL))

72

2021/C 395/11

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o ďalšom budovaní únie kapitálových trhov (ÚKT): zlepšenie prístupu k financovaniu na kapitálovom trhu, najmä pre MSP, a ďalšia podpora účasti retailových investorov (2020/2036(INI))

89

2021/C 395/12

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o záruke pre mladých ľudí (2020/2764(RSP))

101

---

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európsky parlament |
| | Streda 7. októbra 2020 |
| 2021/C 395/13 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2020 o pridelení nových oblastí zodpovednosti výkonnému podpredsedovi Komisie Valdisovi Dombrovskisovi ((2020/2203(INS))) | 109 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európsky parlament

Streda 7. októbra 2020

2021/C 395/13

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2020 o pridelení nových oblastí zodpovednosti výkonnému podpredsedovi Komisie Valdisovi Dombrovskisovi ((2020/2203(INS)))

109

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky parlament |
| | Pondelok 5. októbra 2020 |
| 2021/C 395/14 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. októbra 2020 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2014/65/EÚ o trhoch s finančnými nástrojmi (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD)) | 110 |
| 2021/C 395/15 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. októbra 2020 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskych poskytovateľoch služieb kolektívneho financovania pre podnikanie a o zmene nariadenia (EÚ) 2017/1129 a smernice (EÚ) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD)) | 111 |
| | Utorok 6. októbra 2020 |
| 2021/C 395/16 | P9_TA(2020)0244Zmena nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014, pokiaľ ide o postup zrušenia viazanosti ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014, pokiaľ ide o postup zrušenia viazanosti (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))P9_TC1-COD(2020)0140Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 6. októbra 2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 514/2014, pokiaľ ide o postup zrušenia viazanosti | 112 |
| 2021/C 395/17 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa Francúzsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu určitých nepriamych daní z tradičného rumu vyrobeného v departmánoch Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinik a Réunion (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS)) | 113 |
| 2021/C 395/18 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady o dani AIEM uplatniteľnej na Kanárskych ostrovoch (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS)) | 114 |
| 2021/C 395/19 | Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 940/2014/EÚ o systéme tzv. octroi de mer (námornej dane) vo francúzskych najvzdialenejších regiónoch, pokiaľ ide o obdobie jeho uplatňovania (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS)) | 115 |
| 2021/C 395/20 | Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 k pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 7/2020 na rozpočtový rok 2020 – aktualizácia príjmov (vlastné zdroje) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD)) | 116 |
| | Streda 7. októbra 2020 |
| 2021/C 395/21 | Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2020 o vymenovaní pani Mairead McGuinnessovej za členku Komisie (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE)) | 118 |
| | Štvrtok 8. októbra 2020 |
| 2021/C 395/22 | Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. októbra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a mení nariadenie (EÚ) 2018/1999 (európsky klimatický predpis) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) | 119 |
| 2021/C 395/23 | P9_TA(2020)0254Rovnocennosť inšpekcií v teréne uskutočňovaných na Ukrajine na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a rovnocennosť osiva obilnín vyprodukovaného na Ukrajine ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o rovnocennosť inšpekcií v teréne uskutočňovaných na Ukrajine na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a o rovnocennosť osiva obilnín vyprodukovaného na Ukrajine (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))P9_TC1-COD(2020)0053Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. októbra 2020 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o rovnocennosť inšpekcií v teréne uskutočňovaných na Ukrajine na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a o rovnocennosť osiva obilnín vyprodukovaného na Ukrajine | 191 |
| 2021/C 395/24 | P9_TA(2020)0261Uplatňovanie pravidiel v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc v rámci tunela pod Lamanšským prielivom ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica (EÚ) 2016/798, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc v rámci pevného spojenia cez Lamanšský prieliv (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))P9_TC1-COD(2020)0161Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. októbra 2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa mení smernica (EÚ) 2016/798, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc v rámci pevného spojenia cez Lamanšský prieliv | 192 |
| 2021/C 395/25 | P9_TA(2020)0262Rozhodnutie, ktorým sa Francúzsko splnomocňuje uzavrieť medzinárodnú dohodu týkajúcu sa tunela pod Lamanšským prielivom ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa Francúzsko splnomocňuje rokovať o dohode, ktorou sa dopĺňa jeho existujúca dvojstranná dohoda so Spojeným kráľovstvom týkajúca sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv prostredníctvom súkromných koncesionárov (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))P9_TC1-COD(2020)0160Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. októbra 2020 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa Francúzsko splnomocňuje vyrokovať, podpísať a uzavrieť medzinárodnú dohodu, ktorou sa dopĺňa Dohoda medzi Francúzskom a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska týkajúca sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv prostredníctvom súkromných koncesionárov | 193 |
| 2021/C 395/26 | P9_TA(2020)0263Ekologická výroba: dátum začatia uplatňovania a určité ďalšie dátumy ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/848 o ekologickej poľnohospodárskej výrobe, pokiaľ ide o dátum začatia jeho uplatňovania a určité ďalšie dátumy uvedené v danom nariadení (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))P9_TC1-COD(2020)0231Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. októbra 2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/848 o ekologickej poľnohospodárskej výrobe a označovaní produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby, pokiaľ ide o dátum začatia jeho uplatňovania a určité ďalšie dátumy uvedené v danom nariadení | 194 |

III   Prípravné akty

Európsky parlament

Pondelok 5. októbra 2020

2021/C 395/14

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. októbra 2020 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2014/65/EÚ o trhoch s finančnými nástrojmi (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD))

110

2021/C 395/15

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. októbra 2020 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskych poskytovateľoch služieb kolektívneho financovania pre podnikanie a o zmene nariadenia (EÚ) 2017/1129 a smernice (EÚ) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD))

111

Utorok 6. októbra 2020

2021/C 395/16

P9_TA(2020)0244Zmena nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014, pokiaľ ide o postup zrušenia viazanosti ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014, pokiaľ ide o postup zrušenia viazanosti (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))P9_TC1-COD(2020)0140Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 6. októbra 2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 514/2014, pokiaľ ide o postup zrušenia viazanosti

112

2021/C 395/17

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa Francúzsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu určitých nepriamych daní z tradičného rumu vyrobeného v departmánoch Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinik a Réunion (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS))

113

2021/C 395/18

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady o dani AIEM uplatniteľnej na Kanárskych ostrovoch (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS))

114

2021/C 395/19

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 940/2014/EÚ o systéme tzv. octroi de mer (námornej dane) vo francúzskych najvzdialenejších regiónoch, pokiaľ ide o obdobie jeho uplatňovania (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS))

115

2021/C 395/20

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 k pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 7/2020 na rozpočtový rok 2020 – aktualizácia príjmov (vlastné zdroje) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD))

116

Streda 7. októbra 2020

2021/C 395/21

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2020 o vymenovaní pani Mairead McGuinnessovej za členku Komisie (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE))

118

Štvrtok 8. októbra 2020

2021/C 395/22

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. októbra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a mení nariadenie (EÚ) 2018/1999 (európsky klimatický predpis) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))

119

2021/C 395/23

P9_TA(2020)0254Rovnocennosť inšpekcií v teréne uskutočňovaných na Ukrajine na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a rovnocennosť osiva obilnín vyprodukovaného na Ukrajine ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o rovnocennosť inšpekcií v teréne uskutočňovaných na Ukrajine na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a o rovnocennosť osiva obilnín vyprodukovaného na Ukrajine (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))P9_TC1-COD(2020)0053Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. októbra 2020 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o rovnocennosť inšpekcií v teréne uskutočňovaných na Ukrajine na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a o rovnocennosť osiva obilnín vyprodukovaného na Ukrajine

191

2021/C 395/24

P9_TA(2020)0261Uplatňovanie pravidiel v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc v rámci tunela pod Lamanšským prielivom ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica (EÚ) 2016/798, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc v rámci pevného spojenia cez Lamanšský prieliv (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))P9_TC1-COD(2020)0161Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. októbra 2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa mení smernica (EÚ) 2016/798, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc v rámci pevného spojenia cez Lamanšský prieliv

192

2021/C 395/25

P9_TA(2020)0262Rozhodnutie, ktorým sa Francúzsko splnomocňuje uzavrieť medzinárodnú dohodu týkajúcu sa tunela pod Lamanšským prielivom ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa Francúzsko splnomocňuje rokovať o dohode, ktorou sa dopĺňa jeho existujúca dvojstranná dohoda so Spojeným kráľovstvom týkajúca sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv prostredníctvom súkromných koncesionárov (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))P9_TC1-COD(2020)0160Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. októbra 2020 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa Francúzsko splnomocňuje vyrokovať, podpísať a uzavrieť medzinárodnú dohodu, ktorou sa dopĺňa Dohoda medzi Francúzskom a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska týkajúca sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv prostredníctvom súkromných koncesionárov

193

2021/C 395/26

P9_TA(2020)0263Ekologická výroba: dátum začatia uplatňovania a určité ďalšie dátumy ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/848 o ekologickej poľnohospodárskej výrobe, pokiaľ ide o dátum začatia jeho uplatňovania a určité ďalšie dátumy uvedené v danom nariadení (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))P9_TC1-COD(2020)0231Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. októbra 2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/848 o ekologickej poľnohospodárskej výrobe a označovaní produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby, pokiaľ ide o dátum začatia jeho uplatňovania a určité ďalšie dátumy uvedené v danom nariadení

194

---

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultácia |
| --- | --- |
| *** | Súhlas |
| ***I | Riadny legislatívny postup: prvé čítanie |
| ***II | Riadny legislatívny postup: druhé čítanie |
| ***III | Riadny legislatívny postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultácia

***

Súhlas

***I

Riadny legislatívny postup: prvé čítanie

***II

Riadny legislatívny postup: druhé čítanie

***III

Riadny legislatívny postup: tretie čítanie

(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)

Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu:

Nové časti textu sa označujú
  hrubou kurzívou
  . Vypustené časti textu sa označujú symbolom ▌ alebo sa prečiarknu. V prípade nahradenia sa nový text vyznačí
  hrubou kurzívou
  a nahradený text sa vymaže alebo sa prečiarkne.

hrubou kurzívou

hrubou kurzívou

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

29.9.2021

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/1

---

EURÓPSKY PARLAMENT

ZASADANIE 2020 – 2021

Schôdza 5. až 8. októbra 2020

PRIJATÉ TEXTY

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament

Streda 7. októbra 2020

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/2

---

P9_TA(2020)0251

Zriadenie mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2020 o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (2020/2072(INI))

(2021/C 395/01)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 295 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 295 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom najmä na článok 2, článok 3 ods. 1, článok 3 ods. 3 druhý pododsek, článok 4 ods. 3 a články 5, 6, 7 a 11 Zmluvy o Európskej únii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom najmä na článok 2, článok 3 ods. 1, článok 3 ods. 3 druhý pododsek, článok 4 ods. 3 a články 5, 6, 7 a 11 Zmluvy o Európskej únii,

| — | so zreteľom na články Zmluvy o fungovaní Európskej únie týkajúce sa dodržiavania, ochrany a podpory demokracie, právneho štátu a základných práv v Únii vrátane jej článkov 70, 258, 259, 260, 263 a 265, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články Zmluvy o fungovaní Európskej únie týkajúce sa dodržiavania, ochrany a podpory demokracie, právneho štátu a základných práv v Únii vrátane jej článkov 70, 258, 259, 260, 263 a 265,

| — | so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii a Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, ktoré sú pripojené k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii a Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, ktoré sú pripojené k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na judikatúru Súdneho dvora Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na judikatúru Súdneho dvora Európskej únie,

| — | so zreteľom na kodanské kritériá a súbor pravidiel Únie, ktoré musí kandidátska krajina splniť, ak chce pristúpiť k Únii (tzv. acquis), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na kodanské kritériá a súbor pravidiel Únie, ktoré musí kandidátska krajina splniť, ak chce pristúpiť k Únii (tzv. acquis),

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv,

| — | so zreteľom na nástroje Organizácie Spojených národov na ochranu ľudských práv a základných slobôd a odporúčania a správy zo všeobecného pravidelného preskúmania Organizácie Spojených národov, ako aj na judikatúru orgánov Organizácie Spojených národov monitorujúcich zmluvy a osobitné postupy Rady pre ľudské práva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nástroje Organizácie Spojených národov na ochranu ľudských práv a základných slobôd a odporúčania a správy zo všeobecného pravidelného preskúmania Organizácie Spojených národov, ako aj na judikatúru orgánov Organizácie Spojených národov monitorujúcich zmluvy a osobitné postupy Rady pre ľudské práva,

| — | so zreteľom na Deklaráciu Organizácie Spojených národov o obhajcoch ľudských práv z 8. marca 1999, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Deklaráciu Organizácie Spojených národov o obhajcoch ľudských práv z 8. marca 1999,

| — | so zreteľom na odporúčania a správy Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva, vysokého komisára pre otázky národnostných menšín, predstaviteľa pre slobodu médií a ďalších orgánov Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania a správy Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva, vysokého komisára pre otázky národnostných menšín, predstaviteľa pre slobodu médií a ďalších orgánov Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe,

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Európsku sociálnu chartu, judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva a uznesenia Európskeho výboru pre sociálne práva a dohovory, odporúčania, uznesenia a správy Parlamentného zhromaždenia, Výboru ministrov, komisára pre ľudské práva, Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii, Riadiaceho výboru pre nediskrimináciu, rozmanitosť a začlenenie, Benátskej komisie a ďalších orgánov Rady Európy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Európsku sociálnu chartu, judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva a uznesenia Európskeho výboru pre sociálne práva a dohovory, odporúčania, uznesenia a správy Parlamentného zhromaždenia, Výboru ministrov, komisára pre ľudské práva, Európskej komisie proti rasizmu a intolerancii, Riadiaceho výboru pre nediskrimináciu, rozmanitosť a začlenenie, Benátskej komisie a ďalších orgánov Rady Európy,

| — | so zreteľom na memorandum o porozumení medzi Radou Európy a Európskou úniou z 23. mája 2007, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na memorandum o porozumení medzi Radou Európy a Európskou úniou z 23. mája 2007,

| — | so zreteľom na Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii,

| — | so zreteľom na dohodu o zriadení Skupiny štátov proti korupcii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu o zriadení Skupiny štátov proti korupcii,

| — | so zreteľom na kontrolný zoznam zásad právneho štátu, ktorý Benátska komisia prijala 18. marca 2016 na svojom 106. plenárnom zasadnutí, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na kontrolný zoznam zásad právneho štátu, ktorý Benátska komisia prijala 18. marca 2016 na svojom 106. plenárnom zasadnutí,

| — | so zreteľom na súbor nástrojov Rady Európy pre členské štáty s názvom Rešpektovanie demokracie, právneho štátu a ľudských práv v rámci sanitárnej krízy COVID-19 zo 7. apríla 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na súbor nástrojov Rady Európy pre členské štáty s názvom Rešpektovanie demokracie, právneho štátu a ľudských práv v rámci sanitárnej krízy COVID-19 zo 7. apríla 2020,

| — | so zreteľom na výročnú správu partnerských organizácií platformy Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov za rok 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu partnerských organizácií platformy Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov za rok 2020,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. júla 2019 s názvom Posilnenie právneho štátu v Únii – koncepcia pre prijatie opatrení (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. júla 2019 s názvom Posilnenie právneho štátu v Únii – koncepcia pre prijatie opatrení (COM(2019)0343),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. januára 2020 obsahujúce pracovný program Komisie na rok 2020 (COM(2020)0037) a upravený pracovný program Komisie z 27. mája 2020 (COM(2020)0440), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. januára 2020 obsahujúce pracovný program Komisie na rok 2020 (COM(2020)0037) a upravený pracovný program Komisie z 27. mája 2020 (COM(2020)0440),

| — | so zreteľom na porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície na rok 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície na rok 2020,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 19. júna 2019 s názvom Ďalšie posilnenie právneho štátu v Únii – Súčasný stav a možné nasledujúce kroky, v ktorom sa navrhlo zriadenie výročného fóra o základných právach a právnom štáte, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 19. júna 2019 s názvom Ďalšie posilnenie právneho štátu v Únii – Súčasný stav a možné nasledujúce kroky, v ktorom sa navrhlo zriadenie výročného fóra o základných právach a právnom štáte,

| — | so zreteľom na správu skupiny Základné práva a právny štát Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z júna 2020 s názvom Vnútroštátny vývoj z pohľadu občianskej spoločnosti v rokoch 2018 – 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu skupiny Základné práva a právny štát Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z júna 2020 s názvom Vnútroštátny vývoj z pohľadu občianskej spoločnosti v rokoch 2018 – 2019,

| — | so zreteľom na správu Agentúry Európskej únie pre základné práva s názvom Výzvy, ktorým čelia organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v oblasti ľudských práv v EÚ, ktorá bola uverejnená 17. januára 2018, a na jej ďalšie správy a údaje, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Agentúry Európskej únie pre základné práva s názvom Výzvy, ktorým čelia organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v oblasti ľudských práv v EÚ, ktorá bola uverejnená 17. januára 2018, a na jej ďalšie správy a údaje,

| — | so zreteľom na správu Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť s názvom Peking + 25: piate preskúmanie vykonávania Pekinskej akčnej platformy v členských štátoch EÚ, ktorá bola uverejnená 5. marca 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť s názvom Peking + 25: piate preskúmanie vykonávania Pekinskej akčnej platformy v členských štátoch EÚ, ktorá bola uverejnená 5. marca 2020,

| — | so zreteľom na závery Rady Európskej únie a členských štátov zasadajúcich v Rade o zabezpečení dodržiavania zásady právneho štátu zo 16. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady Európskej únie a členských štátov zasadajúcich v Rade o zabezpečení dodržiavania zásady právneho štátu zo 16. decembra 2014,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2016 s odporúčaniami pre Komisiu o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2016 s odporúčaniami pre Komisiu o zriadení mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. apríla 2018 o potrebe vytvoriť nástroj európskych hodnôt na podporu organizácií občianskej spoločnosti, ktoré v Európskej únii na miestnej a vnútroštátnej úrovni presadzujú základné hodnoty (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. apríla 2018 o potrebe vytvoriť nástroj európskych hodnôt na podporu organizácií občianskej spoločnosti, ktoré v Európskej únii na miestnej a vnútroštátnej úrovni presadzujú základné hodnoty (2),

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie zo 17. apríla 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Práva a hodnoty (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie zo 17. apríla 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Práva a hodnoty (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. novembra 2018 o potrebe komplexného mechanizmu EÚ na ochranu demokracie, právneho štátu a základných práv (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. novembra 2018 o potrebe komplexného mechanizmu EÚ na ochranu demokracie, právneho štátu a základných práv (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2019 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v roku 2017 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2019 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v roku 2017 (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. februára 2019 o odmietavom postoji k právam žien a rodovej rovnosti zaznamenanom v EÚ (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. februára 2019 o odmietavom postoji k právam žien a rodovej rovnosti zaznamenanom v EÚ (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. marca 2019 o situácii v oblasti právneho štátu a boja proti korupcii v EÚ, konkrétne na Malte a na Slovensku (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. marca 2019 o situácii v oblasti právneho štátu a boja proti korupcii v EÚ, konkrétne na Malte a na Slovensku (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2019 o verejnej diskriminácii a nenávistných prejavoch proti LGBTI osobám vrátane zón bez LGBTI (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2019 o verejnej diskriminácii a nenávistných prejavoch proti LGBTI osobám vrátane zón bez LGBTI (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o ľudských právach a demokracii vo svete a politike Európskej únie v tejto oblasti – výročná správa za rok 2018 (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o ľudských právach a demokracii vo svete a politike Európskej únie v tejto oblasti – výročná správa za rok 2018 (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o prebiehajúcich vypočutiach podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, ktoré sa týkajú Poľska a Maďarska (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o prebiehajúcich vypočutiach podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, ktoré sa týkajú Poľska a Maďarska (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom (11),

| — | so zreteľom na spoločné odporúčania organizácií občianskej spoločnosti s názvom Od myšlienky k realizácii: ochrana slobody a plurality médií prostredníctvom európskeho mechanizmu právneho štátu z apríla 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné odporúčania organizácií občianskej spoločnosti s názvom Od myšlienky k realizácii: ochrana slobody a plurality médií prostredníctvom európskeho mechanizmu právneho štátu z apríla 2020,

| — | so zreteľom na správu Európskej siete národných inštitúcií pre ľudské práva s názvom Právny štát v Európskej únii z 11. mája 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskej siete národných inštitúcií pre ľudské práva s názvom Právny štát v Európskej únii z 11. mája 2020,

| — | so zreteľom na správu pracovnej skupiny siete pre ľudské práva a demokraciu o vnútornej politike EÚ v oblasti ľudských práv, ktorá bola Európskej komisii predložená 4. mája 2020 v rámci konzultácie so zainteresovanými stranami v súvislosti so správou o právnom štáte, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu pracovnej skupiny siete pre ľudské práva a demokraciu o vnútornej politike EÚ v oblasti ľudských práv, ktorá bola Európskej komisii predložená 4. mája 2020 v rámci konzultácie so zainteresovanými stranami v súvislosti so správou o právnom štáte,

| — | so zreteľom na jeho posúdenie európskej pridanej hodnoty, ktoré sprevádza legislatívnu iniciatívnu správu o mechanizme EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva z októbra 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na jeho posúdenie európskej pridanej hodnoty, ktoré sprevádza legislatívnu iniciatívnu správu o mechanizme EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva z októbra 2016,

| — | so zreteľom na predbežné posúdenie európskej pridanej hodnoty mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva, ktoré Európsky parlament vykonal v apríli 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežné posúdenie európskej pridanej hodnoty mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva, ktoré Európsky parlament vykonal v apríli 2020,

| — | so zreteľom na články 46, 54 a 148 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 46, 54 a 148 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci a stanovisko Výboru pre ústavné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci a stanovisko Výboru pre ústavné veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0170/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0170/2020),

| A. | keďže Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám, ako sa stanovuje v článku 2 Zmluvy o EÚ; keďže tieto hodnoty sú spoločné pre členské štáty a slobodne sa k nim prihlásili všetky členské štáty; keďže demokracia, právny štát a základné práva sú hodnoty, ktoré sa navzájom posilňujú; |
| --- | --- |

A.

keďže Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám, ako sa stanovuje v článku 2 Zmluvy o EÚ; keďže tieto hodnoty sú spoločné pre členské štáty a slobodne sa k nim prihlásili všetky členské štáty; keďže demokracia, právny štát a základné práva sú hodnoty, ktoré sa navzájom posilňujú;

| B. | keďže Únia vo svojich prístupových kritériách kodifikovala, že členstvo v Únii si vyžaduje, aby kandidátska krajina dosiahla stabilitu inštitúcií, ktoré zaručujú demokraciu, právny štát, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín; poukazuje však na to, že v Únii chýbajú účinné nástroje na presadzovanie týchto kritérií po tom, ako sa krajina stane súčasťou Únie; |
| --- | --- |

B.

keďže Únia vo svojich prístupových kritériách kodifikovala, že členstvo v Únii si vyžaduje, aby kandidátska krajina dosiahla stabilitu inštitúcií, ktoré zaručujú demokraciu, právny štát, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín; poukazuje však na to, že v Únii chýbajú účinné nástroje na presadzovanie týchto kritérií po tom, ako sa krajina stane súčasťou Únie;

| C. | keďže v predošlom desaťročí došlo k tvrdým útokom na hodnoty Únie vo viacerých členských štátoch; keďže Európsky parlament od roku 2011 opakovane rieši tento znepokojujúci vývoj vo svojich uzneseniach, a to vrátane aktivácie postupu podľa článku 7 Zmluvy o EÚ v roku 2018; keďže Európsky parlament od roku 2016 požaduje komplexné a preventívne monitorovanie v tejto oblasti založené na dôkazoch prostredníctvom mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva; |
| --- | --- |

C.

keďže v predošlom desaťročí došlo k tvrdým útokom na hodnoty Únie vo viacerých členských štátoch; keďže Európsky parlament od roku 2011 opakovane rieši tento znepokojujúci vývoj vo svojich uzneseniach, a to vrátane aktivácie postupu podľa článku 7 Zmluvy o EÚ v roku 2018; keďže Európsky parlament od roku 2016 požaduje komplexné a preventívne monitorovanie v tejto oblasti založené na dôkazoch prostredníctvom mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva;

| D. | keďže práva zraniteľných skupín, ako sú ženy, osoby so zdravotným postihnutím, Rómovia, LGBTI osoby a staršie osoby, sa v niektorých členských štátoch aj naďalej nedodržiavajú v plnej miere a keďže tieto skupiny nie sú plne chránené pred nenávisťou a diskrimináciou, čím sa porušujú hodnoty Únie stanovené v článku 2 Zmluvy o EÚ a právo na nediskrimináciu stanovené v článku 21 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“); keďže núdzové opatrenia, ktoré boli prijaté ako reakcia na pandémiu COVID-19 ešte viac oslabili základné práva a demokratický systém bŕzd a protiváh; |
| --- | --- |

D.

keďže práva zraniteľných skupín, ako sú ženy, osoby so zdravotným postihnutím, Rómovia, LGBTI osoby a staršie osoby, sa v niektorých členských štátoch aj naďalej nedodržiavajú v plnej miere a keďže tieto skupiny nie sú plne chránené pred nenávisťou a diskrimináciou, čím sa porušujú hodnoty Únie stanovené v článku 2 Zmluvy o EÚ a právo na nediskrimináciu stanovené v článku 21 Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“); keďže núdzové opatrenia, ktoré boli prijaté ako reakcia na pandémiu COVID-19 ešte viac oslabili základné práva a demokratický systém bŕzd a protiváh;

| E. | keďže približne 10 % občanov Únie patrí k národnostnej menšine; keďže rešpektovanie práv menšín je neoddeliteľnou súčasťou hodnôt Únie stanovených v článku 2 Zmluvy o EÚ; keďže menšiny prispievajú ku kultúrnej a jazykovej rozmanitosti Únie; keďže na zaručenie a monitorovanie práv menšín v súčasnosti neexistuje žiadny právny rámec Únie; |
| --- | --- |

E.

keďže približne 10 % občanov Únie patrí k národnostnej menšine; keďže rešpektovanie práv menšín je neoddeliteľnou súčasťou hodnôt Únie stanovených v článku 2 Zmluvy o EÚ; keďže menšiny prispievajú ku kultúrnej a jazykovej rozmanitosti Únie; keďže na zaručenie a monitorovanie práv menšín v súčasnosti neexistuje žiadny právny rámec Únie;

| F. | keďže porušovanie hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ bez primeranej reakcie a vyvodenia dôsledkov na úrovni Únie oslabuje súdržnosť európskeho projektu, práva všetkých občanov Únie a vzájomnú dôveru medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

F.

keďže porušovanie hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ bez primeranej reakcie a vyvodenia dôsledkov na úrovni Únie oslabuje súdržnosť európskeho projektu, práva všetkých občanov Únie a vzájomnú dôveru medzi členskými štátmi;

| G. | keďže korupcia predstavuje vážnu hrozbu pre demokraciu, právny štát a spravodlivé zaobchádzanie so všetkými občanmi; |
| --- | --- |

G.

keďže korupcia predstavuje vážnu hrozbu pre demokraciu, právny štát a spravodlivé zaobchádzanie so všetkými občanmi;

| H. | keďže nezávislá žurnalistika a prístup k pluralitným informáciám sú kľúčovými piliermi demokracie; keďže znepokojujúci stav slobody a plurality médií v Únii sa nerieši dostatočne ráznym spôsobom; keďže pre úspech každej demokracie je potrebná občianska spoločnosť; keďže zužujúci sa priestor pre občiansku spoločnosť prispieva k porušovaniu demokracie, právneho štátu a základných práv; keďže inštitúcie Únie majú udržiavať otvorený, transparentný a pravidelný dialóg so zastupujúcimi združeniami a s občianskou spoločnosťou na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

H.

keďže nezávislá žurnalistika a prístup k pluralitným informáciám sú kľúčovými piliermi demokracie; keďže znepokojujúci stav slobody a plurality médií v Únii sa nerieši dostatočne ráznym spôsobom; keďže pre úspech každej demokracie je potrebná občianska spoločnosť; keďže zužujúci sa priestor pre občiansku spoločnosť prispieva k porušovaniu demokracie, právneho štátu a základných práv; keďže inštitúcie Únie majú udržiavať otvorený, transparentný a pravidelný dialóg so zastupujúcimi združeniami a s občianskou spoločnosťou na všetkých úrovniach;

| I. | keďže nezávislosť, kvalita a účinnosť vnútroštátnych justičných systémov majú zásadný význam pre dosiahnutie účinného súdnictva; keďže dostupnosť právnej pomoci a výška súdnych poplatkov môžu mať významný vplyv na prístup k spravodlivosti; keďže charta má rovnakú právnu silu ako zmluvy; keďže podľa usmernenia Súdneho dvora Európskej únie justičné orgány členských štátov uplatňujú chartu len pri vykonávaní právnych aktov Únie, ale na podporu spoločnej právnej a justičnej kultúry a kultúry právneho štátu je dôležité, aby sa práva zakotvené v charte zohľadňovali vždy; |
| --- | --- |

I.

keďže nezávislosť, kvalita a účinnosť vnútroštátnych justičných systémov majú zásadný význam pre dosiahnutie účinného súdnictva; keďže dostupnosť právnej pomoci a výška súdnych poplatkov môžu mať významný vplyv na prístup k spravodlivosti; keďže charta má rovnakú právnu silu ako zmluvy; keďže podľa usmernenia Súdneho dvora Európskej únie justičné orgány členských štátov uplatňujú chartu len pri vykonávaní právnych aktov Únie, ale na podporu spoločnej právnej a justičnej kultúry a kultúry právneho štátu je dôležité, aby sa práva zakotvené v charte zohľadňovali vždy;

| J. | keďže Komisia uverejnila 30. septembra 2020 svoju správu o právnom štáte za rok 2020 (COM(2020)0580), po ktorej by mala nasledovať obnovená stratégia vykonávania Charty základných práv a akčný plán pre európsku demokraciu; |
| --- | --- |

J.

keďže Komisia uverejnila 30. septembra 2020 svoju správu o právnom štáte za rok 2020 (COM(2020)0580), po ktorej by mala nasledovať obnovená stratégia vykonávania Charty základných práv a akčný plán pre európsku demokraciu;

| K. | keďže nariadenie o ochrane rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti právneho štátu v členských štátoch by sa po prijatí stalo nenahraditeľným nástrojom na ochranu právneho štátu v Únii; |
| --- | --- |

K.

keďže nariadenie o ochrane rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti právneho štátu v členských štátoch by sa po prijatí stalo nenahraditeľným nástrojom na ochranu právneho štátu v Únii;

| L. | keďže každý monitorovací mechanizmus musí úzko zapájať zainteresované strany aktívne v oblasti ochrany a podpory demokracie, právneho štátu a základných práv vrátane občianskej spoločnosti, orgány Rady Európy a Organizácie Spojených národov, Organizáciu pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe, Agentúru Európskej únie pre základné práva, národné inštitúcie pre ľudské práva, príslušné orgány a profesijné združenia, ktoré podporujú súdne orgány pri nezávislom výkone spravodlivosti; keďže z tohto dôvodu občianska spoločnosť potrebuje primerané finančné prostriedky Únie, najmä prostredníctvom programu Spravodlivosť a programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty; |
| --- | --- |

L.

keďže každý monitorovací mechanizmus musí úzko zapájať zainteresované strany aktívne v oblasti ochrany a podpory demokracie, právneho štátu a základných práv vrátane občianskej spoločnosti, orgány Rady Európy a Organizácie Spojených národov, Organizáciu pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe, Agentúru Európskej únie pre základné práva, národné inštitúcie pre ľudské práva, príslušné orgány a profesijné združenia, ktoré podporujú súdne orgány pri nezávislom výkone spravodlivosti; keďže z tohto dôvodu občianska spoločnosť potrebuje primerané finančné prostriedky Únie, najmä prostredníctvom programu Spravodlivosť a programu Občania, rovnosť, práva a hodnoty;

| M. | keďže je potrebné posilniť a zefektívniť existujúce mechanizmy a vytvoriť účinný mechanizmus na zabezpečenie dodržiavania zásad a hodnôt zakotvených v zmluvách v celej Únii; |
| --- | --- |

M.

keďže je potrebné posilniť a zefektívniť existujúce mechanizmy a vytvoriť účinný mechanizmus na zabezpečenie dodržiavania zásad a hodnôt zakotvených v zmluvách v celej Únii;

| N. | keďže Európsky parlament, Komisia a Rada (ďalej len „tri inštitúcie“) majú spoločnú politickú zodpovednosť za presadzovanie hodnôt Únie v medziach právomocí, ktoré im boli zverené zmluvami; keďže medziinštitucionálna dohoda založená na článku 295 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) by zabezpečila potrebné opatrenia na uľahčenie spolupráce týchto troch inštitúcií v tomto ohľade; keďže podľa článku 295 ZFEÚ môže každá z troch inštitúcií navrhnúť takúto dohodu; |
| --- | --- |

N.

keďže Európsky parlament, Komisia a Rada (ďalej len „tri inštitúcie“) majú spoločnú politickú zodpovednosť za presadzovanie hodnôt Únie v medziach právomocí, ktoré im boli zverené zmluvami; keďže medziinštitucionálna dohoda založená na článku 295 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) by zabezpečila potrebné opatrenia na uľahčenie spolupráce týchto troch inštitúcií v tomto ohľade; keďže podľa článku 295 ZFEÚ môže každá z troch inštitúcií navrhnúť takúto dohodu;

| 1. | zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné, aby Únia vypracovala spoľahlivý, komplexný a pozitívny program pre účinnú ochranu a posilňovanie demokracie, právneho štátu a základných práv pre všetkých svojich občanov; trvá na tom, že Únia musí zostať zástancom slobody a spravodlivosti v Európe a vo svete; |
| --- | --- |

1.

| 2. | varuje, že Únia čelí bezprecedentnej a stupňujúcej sa kríze svojich základných hodnôt, ktorá ohrozuje jej dlhodobé prežitie ako demokratického mierového projektu; vyjadruje vážne znepokojenie nad nárastom a upevňovaním autokratických a neliberálnych tendencií vo viacerých členských štátoch, ktoré ešte znásobuje pandémia ochorenia COVID-19 a hospodárska recesia, ako aj korupcia, dezinformácie a ovládnutie štátu; zdôrazňuje nebezpečenstvo tohto trendu pre súdržnosť právneho poriadku Únie, ochranu základných práv všetkých jej občanov, fungovanie jej jednotného trhu, účinnosť jej spoločných politík a jej medzinárodnú dôveryhodnosť; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripomína, že Únia je naďalej štrukturálne nedostatočne vybavená na to, aby mohla riešiť oslabenie a porušovanie demokracie, základných práv a právneho štátu v členských štátoch; vyjadruje poľutovanie nad neschopnosťou Rady dosiahnuť významný pokrok pri presadzovaní hodnôt Únie v prebiehajúcich postupoch podľa článku 7 Zmluvy o EÚ; konštatuje, že neschopnosť Rady účinne uplatňovať článok 7 Zmluvy EÚ v skutočnosti vedie k pretrvávajúcim odchýlkam od hodnôt stanovených v článku 2 Zmluvy o EÚ; so znepokojením konštatuje nesúrodý charakter súboru nástrojov Únie v tejto oblasti a žiada, aby sa zefektívnil a náležite presadzoval; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta prácu Komisie na svojej výročnej správe o právnom štáte; víta, že otázka korupcie a slobody médií je súčasťou výročného posúdenia; konštatuje však, že toto posúdenie nezahŕňa oblasti demokracie a základných práv; vyjadruje poľutovanie najmä nad tým, že sloboda združovania a zužujúci sa priestor občianskej spoločnosti nie sú súčasťou výročného posúdenia; so znepokojením zdôrazňuje, že práva zraniteľných skupín, ako sú ženy, osoby so zdravotným postihnutím, Rómovia, LGBTI osoby a staršie osoby, sa v niektorých členských štátoch aj naďalej nedodržiavajú v plnej miere a keďže tieto skupiny nie sú plne chránené pred nenávisťou a diskrimináciou, čím sa porušujú hodnoty Únie stanovené v článku 2 Zmluvy o EÚ; pripomína, že Európsky parlament opakovane žiada o zriadenie monitorovacieho mechanizmu, ktorý by zahŕňal celý rozsah pôsobnosti článku 2 Zmluvy o EÚ; opakovane zdôrazňuje potrebu objektívneho monitorovacieho mechanizmu zakotveného v právnom akte a založeného na dôkazoch, ktorým sa uvedené tri inštitúcie zaviažu k transparentnému a regulovanému postupu s jasne vymedzenými zodpovednosťami, aby sa ochrana a podpora všetkých hodnôt Únie stala stálou a viditeľnou súčasťou programu Únie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | navrhuje zriadenie mechanizmu EÚ pre demokraciu, právny štát a základné práva (ďalej len „mechanizmus“), ktorý by vychádzal z návrhu Európskeho parlamentu z roku 2016 a z výročnej správy Komisie o právnom štáte, riadil sa medziinštitucionálnou dohodou medzi uvedenými troma inštitúciami, pozostával z výročného cyklu monitorovania hodnôt Únie, pokrýval všetky aspekty článku 2 Zmluvy o EÚ a uplatňoval sa rovnako, objektívne a spravodlivo na všetky členské štáty, pričom by dodržiaval zásady subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že výročný cyklus monitorovania musí obsahovať jasné odporúčania pre jednotlivé krajiny spolu s časovým harmonogramom a cieľmi vykonávania, ktoré sa majú sledovať v nasledujúcich výročných alebo naliehavých správach; zdôrazňuje, že nevykonávanie týchto odporúčaní musí byť spojené s konkrétnymi opatreniami Únie vrátane postupov podľa článku 7 Zmluvy o EÚ, postupov v prípade nesplnenia povinnosti a rozpočtovej podmienenosti po nadobudnutí účinnosti; poukazuje na to, že tieto odporúčania by sa nemali zameriavať len na nápravu porušení, ale mali by takisto podporovať politiky, ktoré umožňujú občanom využívať práva a hodnoty Únie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poukazuje na to, že mechanizmus by mal skonsolidovať a nahradiť existujúce nástroje, aby sa vyhlo duplicite, a to najmä výročnú správu Komisie o právnom štáte, rámec Komisie pre právny štát, výročné podávanie správ Komisie o uplatňovaní charty, dialóg Rady v oblasti právneho štátu a mechanizmus na zaistenie spolupráce a overovania, pričom by sa mala zvýšiť komplementárnosť a súdržnosť s ďalšími dostupnými nástrojmi vrátane postupov podľa článku 7 Zmluvy o EÚ, postupov v prípade nesplnenia povinnosti a rozpočtovej podmienenosti po nadobudnutí účinnosti; domnieva sa, že tri inštitúcie by pri posudzovaní mali použiť zistenia z výročného cyklu monitorovania na účely aktivácie článku 7 Zmluvy o EÚ a rozpočtovej podmienenosti po nadobudnutí účinnosti;; zdôrazňuje, že sa musia rešpektovať úlohy a výsadné právomoci každej z troch inštitúcií; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že nezávislosť súdnictva je neoddeliteľnou súčasťou súdneho rozhodovania a požiadavkou vyplývajúcou zo zásady účinnej právnej ochrany stanovenej v článku 19 Zmluvy o EÚ; je znepokojený tým, že nedávne útoky na právny štát boli najmä pokusmi o ohrozenie nezávislosti súdnictva a zdôrazňuje, že každý vnútroštátny súd je zároveň európskym súdom; naliehavo vyzýva Komisiu, aby využila všetky nástroje, ktoré má k dispozícii proti akýmkoľvek pokusom vlád členských štátov o ohrozenie nezávislosti vnútroštátnych súdov, a aby včas informovala Európsky parlament o akejkoľvek takejto situácii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripomína, že pristúpenie Únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd je právnou povinnosťou stanovenou v článku 6 ods. 2 Zmluvy o EÚ; opakovane zdôrazňuje potrebu urýchlene ukončiť proces pristúpenia s cieľom zabezpečiť jednotný rámec na ochranu ľudských práv v celej Európe a ďalej posilniť ochranu základných práv a slobôd v Únii; vyzýva preto Komisiu, aby zintenzívnila úsilie o plné vykonávanie zmlúv a bez zbytočných odkladov uzavrela proces pristúpenia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripomína nevyhnutnú úlohu, ktorú má zohrávať občianska spoločnosť, národné inštitúcie pre ľudské práva, orgány pre otázky rovnosti a ďalší relevantní aktéri vo všetkých fázach výročného cyklu monitorovania, od poskytovania vstupov po uľahčenie vykonávania a monitorovania; zdôrazňuje, že je potrebné poskytovať obhajcom ľudských práv a aktérom podávajúcim správy ochranu na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, a to vrátane ochrany proti zneužitiu súdneho konania v prípade potreby a primeraného financovania na všetkých úrovniach; v tejto súvislosti žiada, aby sa po dôkladnom posúdení vplyvu vytvoril štatút pre európske cezhraničné združenia a neziskové organizácie; zdôrazňuje, že oznamovatelia prispievajú k ochrane právneho štátu a k boju proti korupcii; vyzýva Komisiu, aby dôkladne monitorovala transpozíciu a uplatňovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (12); poukazuje na to, že štatút akreditácie národných inštitúcií pre ľudské práva a priestor pre občiansku spoločnosť môžu samy slúžiť ako ukazovatele na účely posúdenia; nabáda národné parlamenty, aby viedli verejné diskusie a prijali pozície k výsledku cyklu monitorovania; zdôrazňuje, že odborná príprava justičných odborníkov má zásadný význam pre riadne vykonávanie a uplatňovanie práva Únie, a teda aj pre posilnenie spoločnej právnej kultúry v celej Únii; domnieva sa, že pripravovaná európska stratégia odbornej justičnej prípravy musí klásť väčší dôraz na podporu právneho štátu a nezávislosti súdnictva a musí zahŕňať odbornú prípravu v oblasti zručností a iných ako právnych otázok, aby boli sudcovia lepšie pripravení odolávať neprimeranému tlaku; nabáda Komisiu a členské štáty, aby ďalej podporovali a uľahčovali dialóg medzi súdmi a právnikmi prostredníctvom podpory pravidelnej výmeny informácií a osvedčených postupov s cieľom posilniť a podporiť priestor spravodlivosti Únie založený na demokracii, právnom štáte a základných právach; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť primerané financovanie pre odvetvový program Spravodlivosť a odvetvový program Občania, rovnosť, práva a hodnoty v nadchádzajúcom viacročnom finančnom rámci, keďže cieľom týchto programov je chrániť a podporovať hodnoty Únie, rozvíjať priestor spravodlivosti Únie na základe právneho štátu a podporovať občiansku spoločnosť; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na komplementárnosť, ktorá by mala existovať medzi porovnávacím prehľadom EÚ v oblasti justície, ktorý umožňuje porovnanie justičných systémov členských štátov, a mechanizmom; konštatuje, že podľa porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície na rok 2020 stále existujú významné rozdiely medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o počet prebiehajúcich konaní, a že v niektorých členských štátoch sa počet nevyriešených prípadov zvýšil, že nie všetky členské štáty ponúkajú odbornú prípravu v oblasti IKT zručností zameranú na prispôsobenie sa digitalizácii a uľahčenie prístupu k spravodlivosti, že právna pomoc sa v niektorých členských štátoch za uplynulé roky stala menej prístupnou a že rodová rovnosť sa ešte nezabezpečila v justičných systémoch väčšiny členských štátov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opätovne potvrdzuje úlohu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 7 Zmluvy o EÚ pri monitorovaní dodržiavania hodnôt Únie; opakuje žiadosť o to, aby Európsky parlament mohol predložiť svoj odôvodnený návrh Rade a zúčastniť sa na vypočutiach podľa článku 7, ak tento postup začal Európsky parlament, pričom sa budú rešpektovať výsadné právomoci každej z troch inštitúcií a zásada lojálnej spolupráce; vyzýva Radu, aby Európsky parlament pravidelne informovala a úzko ho zapájala a aby pracovala transparentne; domnieva sa, že mechanizmus podporený medziinštitucionálnou dohodou poskytne potrebný rámec na lepšiu koordináciu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zastáva názor, že z dlhodobého hľadiska si posilnenie schopnosti Únie podporovať a chrániť svoju ústavnú podstatu môže vyžadovať zmenu zmluvy; v tejto súvislosti so záujmom očakáva úvahy a závery Konferencie o budúcnosti Európy; zdôrazňuje, že účinnosť postupu podľa článku 7 Zmluvy o EÚ by sa mala zvýšiť revíziou väčšiny, ktorá je potrebná na prijatie opatrení, a posilnením sankčného mechanizmu; vyzýva Konferenciu o budúcnosti Európy, aby zvážila posilnenie úlohy, ktorú Súdny dvor Európskej únie zohráva pri ochrane základných hodnôt Únie; žiada, aby sa po dôkladnom posúdení vplyvu vykonala revízia nariadenia Rady (ES) č. 168/2007 z 15. februára 2007, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre základné práva (13), a to s cieľom posilniť a rozšíriť jej mandát tak, aby zahŕňal všetky hodnoty uvedené v článku 2 Zmluvy o EÚ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je pevne presvedčený, že riešenie krízy hodnôt Únie, a to aj prostredníctvom navrhovaného mechanizmu, je predpokladom na obnovenie vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi, čo Únii ako celku umožňuje udržiavať a podporovať všetky spoločné politiky; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska rada vo svojich záveroch z 21. júla 2020 oslabila mechanizmus rozpočtovej podmienenosti, ktorý navrhla Komisia; opakuje svoju výzvu na zabezpečenie toho, aby boli systémové porušenia hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ nezlučiteľné s financovaním z prostriedkov Únie; zdôrazňuje potrebu využiť pravidlo obrátenej kvalifikovanej väčšiny na ochranu rozpočtu Únie, bez ktorého by bola ohrozená účinnosť nového mechanizmu rozpočtovej podmienenosti; žiada, aby uplatňovanie rozpočtovej podmienenosti sprevádzali opatrenia zamerané na zmiernenie akéhokoľvek potenciálneho vplyvu na jednotlivých príjemcov finančných prostriedkov Únie vrátane organizácií občianskej spoločnosti; zdôrazňuje, že mechanizmus rozpočtovej podmienenosti nemožno nahradiť len navrhovaným výročným cyklom monitorovania; naliehavo vyzýva Európsku radu, aby dodržala sľub chrániť demokraciu a právny štát, ktorý vyjadrila vo vyhlásení zo Sibiu z 9. mája 2019; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Komisiu a Radu, aby bezodkladne začali rokovania s Európskym parlamentom o medziinštitucionálnej dohode v súlade s článkom 295 ZFEÚ; domnieva sa, že návrh uvedený v prílohe predstavuje vhodný základ na takéto rokovania; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie a sprievodný návrh Komisii a Rade. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 215, 19.6.2018, s. 162.

(2)  Ú. v. EÚ C 390, 18.11.2019, s. 117.

(3)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0407.

(4)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0456.

(5)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0032.

(6)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0111.

(7)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0328.

(8)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0101.

(9)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0007.

(10)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0014.

(11)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0054.

(12)  Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019, s. 17.

(13)  Ú. v. EÚ L 53, 22.2.2007, s. 1.

---

PRÍLOHA K UZNESENIU

Návrh medziinštitucionálnej dohody o posilnení hodnôt Únie

EURÓPSKY PARLAMENT, RADA EURÓPSKEJ ÚNIE A EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 295,

keďže:

| (1) | Podľa článku 2 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) je Únia založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám (ďalej len „hodnoty Únie“). |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 2 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) je Únia založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám (ďalej len „hodnoty Únie“).

| (2) | Rešpektovať hodnoty Únie a zaviazať sa ich podporovať je podľa článku 49 Zmluvy o EÚ základnou podmienkou členstva v Únii. V súlade s článkom 7 Zmluvy o EÚ môže vážne a pretrvávajúce porušovanie hodnôt Únie členským štátom viesť k pozastaveniu hlasovacieho práva zástupcu vlády tohto členského štátu v Rade. Rešpektovanie hodnôt Únie je základom vysokej úrovne vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(2)

Rešpektovať hodnoty Únie a zaviazať sa ich podporovať je podľa článku 49 Zmluvy o EÚ základnou podmienkou členstva v Únii. V súlade s článkom 7 Zmluvy o EÚ môže vážne a pretrvávajúce porušovanie hodnôt Únie členským štátom viesť k pozastaveniu hlasovacieho práva zástupcu vlády tohto členského štátu v Rade. Rešpektovanie hodnôt Únie je základom vysokej úrovne vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi.

| (3) | Európsky parlament, Rada a Komisia (ďalej len „tri inštitúcie“) uznávajú význam rešpektovania hodnôt Únie. Rešpektovanie hodnôt Únie je nevyhnutné pre správne fungovanie Únie a dosiahnutie jej cieľov stanovených v článku 3 Zmluvy o EÚ. Uvedené tri inštitúcie sa zaviazali k vzájomnej lojálnej spolupráci s cieľom podporovať a zabezpečovať rešpektovanie hodnôt Únie. |
| --- | --- |

(3)

Európsky parlament, Rada a Komisia (ďalej len „tri inštitúcie“) uznávajú význam rešpektovania hodnôt Únie. Rešpektovanie hodnôt Únie je nevyhnutné pre správne fungovanie Únie a dosiahnutie jej cieľov stanovených v článku 3 Zmluvy o EÚ. Uvedené tri inštitúcie sa zaviazali k vzájomnej lojálnej spolupráci s cieľom podporovať a zabezpečovať rešpektovanie hodnôt Únie.

| (4) | Uvedené tri inštitúcie uznávajú potrebu zefektívnenia a posilnenia účinnosti existujúcich nástrojov určených na podporu dodržiavania hodnôt Únie. Mal by sa preto vytvoriť komplexný medziinštitucionálny mechanizmus založený na dôkazoch, ktorý by rešpektoval zásady subsidiarity a proporcionality, s cieľom zlepšiť koordináciu medzi uvedenými troma inštitúciami a konsolidovať iniciatívy prijaté v minulosti. V súlade so závermi Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci zo 6. a 7. júna 2013 by takýto mechanizmus mal fungovať „transparentným spôsobom, na základe objektívne zostavených, porovnávaných a analyzovaných dôkazov a na základe rovnosti zaobchádzania so všetkými členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(4)

Uvedené tri inštitúcie uznávajú potrebu zefektívnenia a posilnenia účinnosti existujúcich nástrojov určených na podporu dodržiavania hodnôt Únie. Mal by sa preto vytvoriť komplexný medziinštitucionálny mechanizmus založený na dôkazoch, ktorý by rešpektoval zásady subsidiarity a proporcionality, s cieľom zlepšiť koordináciu medzi uvedenými troma inštitúciami a konsolidovať iniciatívy prijaté v minulosti. V súlade so závermi Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci zo 6. a 7. júna 2013 by takýto mechanizmus mal fungovať „transparentným spôsobom, na základe objektívne zostavených, porovnávaných a analyzovaných dôkazov a na základe rovnosti zaobchádzania so všetkými členskými štátmi“.

| (5) | Uvedené tri inštitúcie sa dohodli, že na posilnenie podpory a rešpektovania hodnôt Únie je potrebný výročný cyklus monitorovania hodnôt Únie. Výročný cyklus monitorovania by mal byť komplexný, objektívny, nestranný, založený na dôkazoch a uplatňovaný rovnako a spravodlivo na všetky členské štáty. Hlavným cieľom výročného cyklu monitorovania by malo byť predchádzanie porušovaniu a nedodržiavaniu hodnôt Únie a dôraz na pozitívny vývoj a výmenu osvedčených postupov a zároveň by mal poskytovať spoločný základ pre ďalšie kroky uvedených troch inštitúcií. Uvedené tri inštitúcie sa takisto dohodli, že využijú túto medziinštitucionálnu dohodu na integráciu existujúcich nástrojov a iniciatív týkajúcich sa presadzovania a rešpektovania hodnôt Únie, najmä výročnej správy Komisie o právnom štáte, výročného dialógu Rady o právnom štáte a rámca Komisie pre právny štát, s cieľom zabrániť duplicite a posilniť celkovú účinnosť. |
| --- | --- |

(5)

Uvedené tri inštitúcie sa dohodli, že na posilnenie podpory a rešpektovania hodnôt Únie je potrebný výročný cyklus monitorovania hodnôt Únie. Výročný cyklus monitorovania by mal byť komplexný, objektívny, nestranný, založený na dôkazoch a uplatňovaný rovnako a spravodlivo na všetky členské štáty. Hlavným cieľom výročného cyklu monitorovania by malo byť predchádzanie porušovaniu a nedodržiavaniu hodnôt Únie a dôraz na pozitívny vývoj a výmenu osvedčených postupov a zároveň by mal poskytovať spoločný základ pre ďalšie kroky uvedených troch inštitúcií. Uvedené tri inštitúcie sa takisto dohodli, že využijú túto medziinštitucionálnu dohodu na integráciu existujúcich nástrojov a iniciatív týkajúcich sa presadzovania a rešpektovania hodnôt Únie, najmä výročnej správy Komisie o právnom štáte, výročného dialógu Rady o právnom štáte a rámca Komisie pre právny štát, s cieľom zabrániť duplicite a posilniť celkovú účinnosť.

| (6) | Výročný cyklus monitorovania by mal pozostávať z prípravnej fázy, uverejnenia výročnej monitorovacej správy o dodržiavaní hodnôt Únie vrátane odporúčaní pre jednotlivé krajiny a nasledujúcej fázy zahŕňajúcej vykonávanie odporúčaní. Výročný cyklus monitorovania by sa mal vykonávať v duchu transparentnosti a otvorenosti so zapojením občanov a občianskej spoločnosti a mal by byť chránený pred dezinformáciami. |
| --- | --- |

(6)

Výročný cyklus monitorovania by mal pozostávať z prípravnej fázy, uverejnenia výročnej monitorovacej správy o dodržiavaní hodnôt Únie vrátane odporúčaní pre jednotlivé krajiny a nasledujúcej fázy zahŕňajúcej vykonávanie odporúčaní. Výročný cyklus monitorovania by sa mal vykonávať v duchu transparentnosti a otvorenosti so zapojením občanov a občianskej spoločnosti a mal by byť chránený pred dezinformáciami.

| (7) | Uvedené tri inštitúcie zastávajú názor, že výročný cyklus monitorovania by mal nahradiť rozhodnutia Komisie 2006/928/ES (1) a 2006/929/ES (2) a okrem iného plniť ciele uvedených rozhodnutí. Táto medziinštitucionálna dohoda nemá vplyv na akt o pristúpení z roku 2005, a najmä na jeho články 37 a 38. |
| --- | --- |

(7)

Uvedené tri inštitúcie zastávajú názor, že výročný cyklus monitorovania by mal nahradiť rozhodnutia Komisie 2006/928/ES (1) a 2006/929/ES (2) a okrem iného plniť ciele uvedených rozhodnutí. Táto medziinštitucionálna dohoda nemá vplyv na akt o pristúpení z roku 2005, a najmä na jeho články 37 a 38.

| (8) | Výročný cyklus monitorovania by mal tiež dopĺňať iné nástroje týkajúce sa presadzovania a posilňovania hodnôt Únie a byť s nimi v súlade. Uvedené tri inštitúcie sa predovšetkým zaväzujú používať zistenia výročných monitorovacích správ pri ich posudzovaní toho, či existuje jasné riziko závažného porušenia alebo závažné a pretrvávajúce porušovanie hodnôt Únie členským štátom v súvislosti s článkom 7 Zmluvy o EÚ. Komisia sa podobne zaviazala používať zistenia výročnej monitorovacej správy pri jej posudzovaní toho, či by sa mal začať postup v prípade nesplnenia povinnosti a či existujú všeobecné nedostatky v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch, a to v súlade s článkom 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/xxxx (3). Uvedené tri inštitúcie sa dohodli, že výročnými monitorovacími správami by sa mali vo všeobecnosti riadiť ich kroky, pokiaľ ide o hodnoty Únie. |
| --- | --- |

(8)

Výročný cyklus monitorovania by mal tiež dopĺňať iné nástroje týkajúce sa presadzovania a posilňovania hodnôt Únie a byť s nimi v súlade. Uvedené tri inštitúcie sa predovšetkým zaväzujú používať zistenia výročných monitorovacích správ pri ich posudzovaní toho, či existuje jasné riziko závažného porušenia alebo závažné a pretrvávajúce porušovanie hodnôt Únie členským štátom v súvislosti s článkom 7 Zmluvy o EÚ. Komisia sa podobne zaviazala používať zistenia výročnej monitorovacej správy pri jej posudzovaní toho, či by sa mal začať postup v prípade nesplnenia povinnosti a či existujú všeobecné nedostatky v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch, a to v súlade s článkom 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/xxxx (3). Uvedené tri inštitúcie sa dohodli, že výročnými monitorovacími správami by sa mali vo všeobecnosti riadiť ich kroky, pokiaľ ide o hodnoty Únie.

| (9) | V súlade s článkom 295 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa v tejto medziinštitucionálnej dohode stanovujú iba opatrenia na uľahčenie spolupráce medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou a v súlade s článkom 13 ods. 2 Zmluvy o EÚ majú tieto inštitúcie konať v rámci právomocí, ktoré im boli zverené zmluvami a v súlade s postupmi, podmienkami a cieľmi, ktoré sa v nich stanovujú. Táto medziinštitucionálna dohoda nemá vplyv na výsadné právomoci Súdneho dvora Európskej únie v oblasti autentického výkladu práva Únie, |
| --- | --- |

(9)

V súlade s článkom 295 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa v tejto medziinštitucionálnej dohode stanovujú iba opatrenia na uľahčenie spolupráce medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou a v súlade s článkom 13 ods. 2 Zmluvy o EÚ majú tieto inštitúcie konať v rámci právomocí, ktoré im boli zverené zmluvami a v súlade s postupmi, podmienkami a cieľmi, ktoré sa v nich stanovujú. Táto medziinštitucionálna dohoda nemá vplyv na výsadné právomoci Súdneho dvora Európskej únie v oblasti autentického výkladu práva Únie,

SA DOHODLI TAKTO:

I.   CIELE

| 1. | Uvedené tri inštitúcie sa týmto dohodli, že budú prostredníctvom koordinácie a spolupráce podporovať a posilňovať rešpektovanie hodnôt Únie v súlade s článkom 2 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

1.

II.   VÝROČNÝ CYKLUS MONITOROVANIA

| 2. | Uvedené tri inštitúcie sa dohodli, že budú v lojálnej a vzájomnej spolupráci organizovať výročný cyklus monitorovania hodnôt Únie, ktorý sa bude týkať otázok a osvedčených postupov vo všetkých oblastiach hodnôt Únie. Výročný cyklus monitorovania pozostáva z prípravnej fázy, uverejnenia výročnej monitorovacej správy o hodnotách Únie (ďalej len „výročná správa“) vrátane odporúčaní, a z nasledujúcej fázy. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Uvedené tri inštitúcie sa dohodli na zriadení stálej medziinštitucionálnej pracovnej skupiny pre hodnoty Únie (ďalej len „pracovná skupina“). Pracovná skupina uľahčuje koordináciu a spoluprácu medzi uvedenými troma inštitúciami v rámci výročného cyklu monitorovania. Pracovná skupina pravidelne informuje verejnosť o svojej práci. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pracovnej skupine a uvedeným trom inštitúciám radí skupina nezávislých odborníkov. Skupina nezávislých odborníkov v spolupráci s Agentúrou Európskej únie pre základné práva nestranným spôsobom určí hlavný pozitívny a negatívny vývoj v každom členskom štáte a prispieva k vypracovaniu metodológie pre výročnú správu. Uvedené tri inštitúcie môžu so skupinou nezávislých odborníkov konzultovať v ktorejkoľvek fáze výročného cyklu monitorovania. |
| --- | --- |

4.

Prípravná fáza

| 5. | Komisia každoročne organizuje cielené konzultácie so zainteresovanými stranami, aby zozbierala informácie na výročnú správu. Konzultácie so zainteresovanými stranami sa uskutočnia v prvom štvrťroku každého roku. Konzultácie sú transparentné a založené na jasnej a prísnej metodike prijatej pracovnou skupinou. Metodika v každom prípade vo vhodnej forme zahŕňa referenčné hodnoty, ako sú tie uvedené v prílohách k rozhodnutiam Komisie 2006/928/ES a 2006/929/ES. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Konzultácie so zainteresovanými stranami poskytnú organizáciám občianskej spoločnosti, národným inštitúciám pre ľudské práva a orgánom pre otázky rovnosti, profesijným združeniam a sieťam, orgánom Rady Európy a iným medzinárodným organizáciám, inštitúciám, orgánom, úradom a agentúram Únie a členským štátom vrátane príslušných vnútroštátnych orgánov príležitosť podieľať sa na výročnej správe. Komisia zahrnie informácie poskytnuté zainteresovanými stranami do výročnej správy. Komisia uverejní príspevky do konzultácií na svojom webovom sídle pred uverejnením výročnej správy. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisia pri príprave výročnej správy vychádza zo všetkých informácií, ktoré má k dispozícii, a to na základe metodológie, ktorú schválila pracovná skupina. V tejto súvislosti majú osobitný význam správy a údaje Agentúry Európskej únie pre základné práva a iných orgánov, úradov a agentúr Únie, Rady Európy vrátane Benátskej komisie a Skupiny štátov proti korupcii a iných medzinárodných organizácií, ktoré vypracúvajú relevantné štúdie a posúdenia. Ak sa výročná správa, ktorú vypracovala Komisia, líši od zistení skupiny nezávislých odborníkov, Európsky parlament a Rada môžu požiadať Komisiu, aby vysvetlila svoje dôvody pracovnej skupine. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Poverení zástupcovia každej z uvedených troch inštitúcií majú po koordinácii s pracovnou skupinou možnosť vykonať návštevy na účely zistenia potrebných skutočností v členských štátoch s cieľom získať ďalšie informácie a vyjasnenia o stave hodnôt Únie v dotknutých členských štátoch. Komisia zahrnie zistenia do výročnej správy. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komisia pravidelne informuje pracovnú skupinu o pokroku dosiahnutom počas prípravnej fázy. |
| --- | --- |

9.

Výročná správa a odporúčania

| 10. | Komisia vypracuje výročnú správu na základe informácií zozbieraných počas prípravnej fázy. Výročná správa by sa mala vzťahovať na pozitívny aj negatívny vývoj týkajúci sa hodnôt Únie v členských štátoch. Výročná správa je nestranná, založená na objektívne zozbieraných dôkazoch a rešpektuje rovnaké zaobchádzanie so všetkými členskými štátmi. Dôkladnosť správy by mala odrážať závažnosť danej situácie. Výročná správa zahŕňa aj časť o postupoch v prípade nesplnenia povinnosti týkajúcich sa hodnôt Únie. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Výročná správa obsahuje odporúčania špecifické pre každý z členských štátov s cieľom posilniť ochranu a presadzovanie hodnôt Únie. V odporúčaniach sa uvádzajú konkrétne ciele a časové rámce na vykonávanie a náležite sa v nich zohľadňujú všetky obavy vyjadrené v odôvodnených návrhoch prijatých podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ. V odporúčaniach sa zohľadní rozmanitosť politických a právnych systémov členských štátov. Vykonávanie odporúčaní sa posúdi v nasledujúcich výročných správach, prípadne v naliehavých správach. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Výročná správa vrátane odporúčaní sa uverejňuje každý rok v septembri. Dátum uverejnenia sa koordinuje medzi uvedenými troma inštitúciami v rámci pracovnej skupiny. Pred uverejnením výročnej správy Komisia predloží jej návrh pracovnej skupine. |
| --- | --- |

12.

Nadväzujúce opatrenia

| 13. | Európsky parlament a Rada prerokujú obsah výročnej správy najneskôr do dvoch mesiacov od dátumu jej uverejnenia. Diskusie sa zverejnia. Európsky parlament a Rada prijmú pozície k výročnej správe prostredníctvom uznesení a záverov. Európsky parlament a Rada v rámci nadväzujúcich opatrení posúdia a zvážia, do akej miery členské štáty vykonali predchádzajúce odporúčania, a to vrátane vykonávania príslušných rozhodnutí Súdneho dvora Európskej únie. Uvedené tri inštitúcie využívajú svoje právomoci podľa zmlúv s cieľom prispieť k účinným nadväzujúcim opatreniam. Uvedené tri inštitúcie sa usilujú včas podporovať diskusiu o výročnej správe v členských štátoch, najmä v národných parlamentoch. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Na základe zistení výročnej správy nadviaže Komisia z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť Európskeho parlamentu alebo Rady dialóg s jedným alebo niekoľkými členskými štátmi vrátane príslušných orgánov s cieľom uľahčiť vykonávanie odporúčaní. Komisia pravidelne podáva správy o pokroku v dialógu Európskemu parlamentu a Rade. Komisia môže kedykoľvek poskytnúť členským štátom technickú pomoc prostredníctvom rôznych činností, a to aj na žiadosť dotknutého členského štátu. Európsky parlament organizuje v spolupráci s národnými parlamentmi medziparlamentnú diskusiu o zisteniach výročnej správy. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Uvedené tri inštitúcie by pri určovaní priorít financovania mali zohľadniť zistenia výročnej správy. Komisia by pri príprave príslušných ročných pracovných programov na vyplácanie finančných prostriedkov Únie v rámci zdieľaného a priameho riadenia mala zahrnúť predovšetkým cielenú podporu pre vnútroštátnych aktérov, ktorí prispievajú k ochrane a presadzovaniu hodnôt Únie, ako sú organizácie občianskej spoločnosti a mediálne organizácie. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie podľa článku 258 ZFEÚ a článku 5 nariadenia (EÚ) 2020/xxxx a právo jednej tretiny členských štátov, Európskeho parlamentu a Komisie predložiť Rade odôvodnený návrh v súlade s článkom 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, sa uvedené tri inštitúcie dohodli, že výročné správy by mali usmerňovať ich kroky týkajúce sa hodnôt Únie. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Európsky parlament a Rada môžu požiadať Komisiu, aby vypracovala dodatočné usmernenia a ukazovatele na riešenie príslušných horizontálnych otázok, ktoré vyplývajú z výročného cyklu monitorovania. |
| --- | --- |

17.

Naliehavá správa

| 18. | Ak v dôsledku situácie v jednom alebo vo viacerých členských štátoch hrozí bezprostredné a vážne poškodenie hodnôt Únie, Komisia môže buď z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť Európskeho parlamentu alebo Rady vypracovať naliehavú správu o tejto situácii. Komisia pripraví správu po konzultácii s pracovnou skupinou. Komisia bezodkladne vypracuje naliehavú správu a uverejní ju najneskôr do dvoch mesiacov po predložení žiadosti Európskym parlamentom alebo Radou. Zistenia z naliehavej správy sa zahrnú do nasledujúcej výročnej správy. V naliehavej správe sa môžu špecifikovať odporúčania zamerané na riešenie bezprostredného ohrozenia hodnôt Únie. |
| --- | --- |

18.

III.   KOMPLEMENTÁRNOSŤ S INÝMI NÁSTROJMI

| 19. | Uvedené tri inštitúcie uznávajú doplnkovú povahu výročného cyklu monitorovania a ďalších mechanizmov na ochranu a presadzovanie hodnôt Únie, najmä postupu stanoveného v článku 7 Zmluvy o EÚ, postupov v prípade nesplnenia povinnosti a nariadenia (EÚ) 2020/xxxx. Uvedené tri inštitúcie sa zaväzujú, že v politikách Únie zohľadnia ciele tejto medziinštitucionálnej dohody. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Ak sa vo výročnej správe zistia systémové nedostatky týkajúce sa jednej alebo viacerých hodnôt Únie, uvedené tri inštitúcie sa zaväzujú bezodkladne podniknúť primerané opatrenia v rámci svojich právomocí, ktoré im boli zverené zmluvami. Uvedené tri inštitúcie sa dohodli, že zistenia výročnej správy slúžia ako základ pre rozhodovanie o tom, či sa má aktivovať postup stanovený v článku 7 Zmluvy o EÚ a začať postup v prípade nesplnenia povinnosti v súvislosti s ochranou hodnôt Únie. Uvedené tri inštitúcie okrem iného zvážia, či je možné udržať politiky Únie, ktoré si vyžadujú vysokú úroveň vzájomnej dôvery, vzhľadom na systémové nedostatky zistené vo výročnej správe. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Výročný cyklus monitorovania ustanovený touto dohodou nahrádza mechanizmus na zaistenie spolupráce a overovania pokroku v Rumunsku na účely osobitných referenčných kritérií v oblastiach reformy súdnictva a boja proti korupcii ustanovený rozhodnutím Komisie 2006/928/ES a mechanizmus na zaistenie spolupráce a overovania pokroku v Bulharsku na účely osobitných referenčných kritérií v oblastiach reformy súdnictva a boja proti korupcii a organizovanému zločinu ustanovený rozhodnutím Komisie 2006/929/ES a okrem iného plní ciele stanovené uvedenými rozhodnutiami. Komisia sa preto zaväzuje zrušiť uvedené rozhodnutia vo vhodnom čase. |
| --- | --- |

21.

Spoločné opatrenia v oblasti uplatňovania článku 7 Zmluvy o EÚ

| 22. | Uvedené tri inštitúcie sa dohodli, že použijú zistenia z výročnej správy pri ich posudzovaní toho, či existuje jasné riziko závažného porušenia alebo závažné a pretrvávajúce porušovanie hodnôt Únie členským štátom podľa článku 7 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

22.

| 23. | S cieľom posilniť transparentnosť a účinnosť postupu stanoveného v článku 7 Zmluvy o EÚ sa uvedené tri inštitúcie dohodli, že zabezpečia, aby inštitúcia, ktorá predkladá návrh podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, mohla predložiť návrh Rade a aby bola v plnej miere informovaná a zapojená vo všetkých fázach postupu. Uvedené tri inštitúcie súhlasia s pravidelnou vzájomnou konzultáciou v pracovnej skupine o existujúcich a potenciálnych postupoch začatých podľa článku 7 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Uvedené tri inštitúcie sa dohodli, že vypracujú postupy zamerané na zvýšenie účinnosti postupu stanoveného v článku 7 Zmluvy o EÚ. Tieto nové postupy môžu zahŕňať pravidelný harmonogram vypočutí a zasadnutí týkajúcich sa aktuálneho stavu, odporúčania zamerané na riešenie obáv vyjadrených v odôvodnených návrhoch a časové rámce na vykonávanie. |
| --- | --- |

24.

Spoločné opatrenia v oblasti rozpočtovej podmienenosti

| 25. | Uvedené tri inštitúcie sa dohodli, že použijú zistenia z výročnej správy pri ich posudzovaní toho, či existujú všeobecné nedostatky v oblasti právneho štátu v členských štátoch, a to v súlade s článkom 5 nariadenia (EÚ) 2020/xxxx, ako aj pri akomkoľvek inom relevantnom posúdení na účely existujúcich a budúcich rozpočtových nástrojov. Ak sa v rámci výročnej správy zistí, že všeobecný nedostatok v oblasti právneho štátu v členskom štáte ovplyvňuje zásady správneho finančného riadenia alebo ochranu finančných záujmov Únie, alebo ak hrozí, že ich ovplyvní, Komisia zašle písomné oznámenie dotknutému členskému štátu v súlade s článkom 5 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2020/xxxx. |
| --- | --- |

25.

IV.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

| 26. | Uvedené tri inštitúcie podniknú kroky potrebné na to, aby mali prostriedky a zdroje potrebné na riadne vykonávanie tejto medziinštitucionálnej dohody. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Uvedené tri inštitúcie budú monitorovať vykonávanie tejto medziinštitucionálnej dohody spoločne a priebežne, a to tak na politickej úrovni prostredníctvom pravidelných rokovaní, ako aj na technickej úrovni v pracovnej skupine. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Táto dohoda nadobúda účinnosť dňom jej podpisu. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Rozhodnutie Komisie z 13. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje mechanizmus na zaistenie spolupráce a overovania pokroku v Rumunsku na účely osobitných referenčných kritérií v oblastiach reformy súdnictva a boja proti korupcii (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 56).

(2)  Rozhodnutie Komisie z 13. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje mechanizmus na zaistenie spolupráce a overovania pokroku v Bulharsku na účely osobitných referenčných kritérií v oblastiach reformy súdnictva a boja proti korupcii a organizovanému zločinu (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 58).

(3)  [namiesto xxxx vložiť do textu číslo 2018/136(COD) (aj v bodoch 16, 19 a 25) a upraviť odkaz na Ú. v. v poznámke pod čiarou] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) .../... o ochrane rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch Ú. v. EÚ C ..., ..., s. ...

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/14

---

P9_TA(2020)0252

Vykonávanie spoločnej obchodnej politiky – výročná správa za rok 2018

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2020 o vykonávaní spoločnej obchodnej politiky – výročná správa za rok 2018 (2019/2197(INI))

(2021/C 395/02)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2019 o vykonávaní dohôd o voľnom obchode, 1. januára 2018 – 31. decembra 2018 (COM(2019)0455), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie zo 14. októbra 2019 o vykonávaní dohôd o voľnom obchode, 1. januára 2018 – 31. decembra 2018 (COM(2019)0455),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2019)0370) zo 14. októbra 2019, ktorý je pripojený k správe Komisie o vykonávaní dohôd o voľnom obchode, 1. január 2018 – 31. december 2018 (COM(2019)0455), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2019)0370) zo 14. októbra 2019, ktorý je pripojený k správe Komisie o vykonávaní dohôd o voľnom obchode, 1. január 2018 – 31. december 2018 (COM(2019)0455),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2015 s názvom Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2015 s názvom Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike (COM(2015)0497),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. januára 2020 s názvom Pracovný program Komisie na rok 2020: Ambicióznejšia Únia (COM(2020)0037), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. januára 2020 s názvom Pracovný program Komisie na rok 2020: Ambicióznejšia Únia (COM(2020)0037),

| — | so zreteľom na politické usmernenia pre Európsku komisiu na roky 2019 – 2024 zo 16. júla 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politické usmernenia pre Európsku komisiu na roky 2019 – 2024 zo 16. júla 2019,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 30. mája 2018 o výročnej správe o vykonávaní spoločnej obchodnej politiky (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 30. mája 2018 o výročnej správe o vykonávaní spoločnej obchodnej politiky (1),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (COM(2019)0640),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie z 8. apríla 2020 o globálnej reakcii EÚ na COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie z 8. apríla 2020 o globálnej reakcii EÚ na COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 29. novembra 2018 o Svetovej obchodnej organizácii: ďalší postup (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 29. novembra 2018 o Svetovej obchodnej organizácii: ďalší postup (2),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. marca 2020 s názvom Smerom ku komplexnej stratégii pre Afriku (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. marca 2020 s názvom Smerom ku komplexnej stratégii pre Afriku (JOIN(2020)0004),

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie Svetovej obchodnej organizácie (WTO) z 25. januára 2019 o elektronickom obchode, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Svetovej obchodnej organizácie (WTO) z 25. januára 2019 o elektronickom obchode,

| — | so zreteľom na vyhlásenia ministrov obchodu krajín skupiny G20 z 30. marca a zo 14. mája 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia ministrov obchodu krajín skupiny G20 z 30. marca a zo 14. mája 2020,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie USA – EÚ z 25. júla 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie USA – EÚ z 25. júla 2018,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie zo 14. januára 2020 z trojstranného stretnutia ministrov obchodu Japonska, Spojených štátov a Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie zo 14. januára 2020 z trojstranného stretnutia ministrov obchodu Japonska, Spojených štátov a Európskej únie,

| — | so zreteľom na správu – pracovný dokument útvarov Komisie z 20. decembra 2019 s názvom Správa o ochrane a presadzovaní práv duševného vlastníctva v tretích krajinách (SWD(2019)0452), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu – pracovný dokument útvarov Komisie z 20. decembra 2019 s názvom Správa o ochrane a presadzovaní práv duševného vlastníctva v tretích krajinách (SWD(2019)0452),

| — | so zreteľom na výročnú správu Komisie z 27. marca 2019 o vykonávaní dohôd o voľnom obchode (COM(2019)0158), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu Komisie z 27. marca 2019 o vykonávaní dohôd o voľnom obchode (COM(2019)0158),

| — | so zreteľom na osobitný prieskum Eurobarometra zverejnený v novembri 2019 o postoji Európanov k obchodu a obchodnej politike EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitný prieskum Eurobarometra zverejnený v novembri 2019 o postoji Európanov k obchodu a obchodnej politike EÚ,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie, ktoré 12. marca 2019 prijali Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť, s názvom EÚ – Čína: strategická vízia (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie, ktoré 12. marca 2019 prijali Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť, s názvom EÚ – Čína: strategická vízia (JOIN(2019)0005),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie, ktoré 19. septembra 2018 prijali Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť, s názvom Prepojenie Európy a Ázie: základné prvky stratégie EÚ (JOIN(2018)0031), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie, ktoré 19. septembra 2018 prijali Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť, s názvom Prepojenie Európy a Ázie: základné prvky stratégie EÚ (JOIN(2018)0031),

| — | so zreteľom na správu Komisie z 26. júna 2019 o obchodných a investičných prekážkach, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie z 26. júna 2019 o obchodných a investičných prekážkach,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. mája 2017 o vykonávaní dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. mája 2017 o vykonávaní dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o novej výhľadovo orientovanej a inovatívnej budúcej stratégii pre obchod a investície (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o novej výhľadovo orientovanej a inovatívnej budúcej stratégii pre obchod a investície (4),

| — | so zreteľom na rezolúciu prijatú Valným zhromaždením OSN 25. septembra 2015 s názvom Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Transformujeme náš svet: program udržateľného rozvoja do roku 2030), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu prijatú Valným zhromaždením OSN 25. septembra 2015 s názvom Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Transformujeme náš svet: program udržateľného rozvoja do roku 2030),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o sociálnych a environmentálnych normách, ľudských právach a zodpovednosti podnikov (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2016 o sociálnych a environmentálnych normách, ľudských právach a zodpovednosti podnikov (5),

| — | so zreteľom na články 2 a 21 Zmluvy o Európskej únii (Zmluvy o EÚ) a na kapitolu V hlavu II Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), ako aj na článok 218 ZFEÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 2 a 21 Zmluvy o Európskej únii (Zmluvy o EÚ) a na kapitolu V hlavu II Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), ako aj na článok 218 ZFEÚ,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2015 o stratégii EÚ pre rovnosť medzi ženami a mužmi na obdobie po roku 2015 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2015 o stratégii EÚ pre rovnosť medzi ženami a mužmi na obdobie po roku 2015 (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2018 o rodovej rovnosti v obchodných dohodách (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2018 o rodovej rovnosti v obchodných dohodách (7),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie o stratégii EÚ pre rodovú rovnosť z marca 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie o stratégii EÚ pre rodovú rovnosť z marca 2020,

| — | so zreteľom na správu Komisie o všeobecnom systéme preferencií za obdobie rokov 2018 až 2019 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie o všeobecnom systéme preferencií za obdobie rokov 2018 až 2019 (8),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. novembra 2018 s názvom Jednotný trh vo svete, ktorý sa mení: jedinečná výhoda, ktorá si vyžaduje obnovenie politického záväzku (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. novembra 2018 s názvom Jednotný trh vo svete, ktorý sa mení: jedinečná výhoda, ktorá si vyžaduje obnovenie politického záväzku (COM(2018)0772),

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre rozvoj,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0160/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod (A9-0160/2020),

| A. | keďže uznesenie Európskeho parlamentu z 30. mája 2018 o vykonávaní spoločnej obchodnej politiky získalo širokú podporu, pokiaľ ide o jeho prístup podporujúci predvídateľný obchodný systém založený na pravidlách a hodnotách; keďže najnovší vývoj od roku 2018, najmä vykonávanie obchodnej dohody medzi EÚ a Kanadou a najnovšie aj vplyv pandémie COVID-19 na obchod, si vyžadujú vykonanie dôkladnej aktualizácie predchádzajúcej správy; |
| --- | --- |

A.

keďže uznesenie Európskeho parlamentu z 30. mája 2018 o vykonávaní spoločnej obchodnej politiky získalo širokú podporu, pokiaľ ide o jeho prístup podporujúci predvídateľný obchodný systém založený na pravidlách a hodnotách; keďže najnovší vývoj od roku 2018, najmä vykonávanie obchodnej dohody medzi EÚ a Kanadou a najnovšie aj vplyv pandémie COVID-19 na obchod, si vyžadujú vykonanie dôkladnej aktualizácie predchádzajúcej správy;

| B. | keďže EÚ je vedúcou svetovou obchodnou mocnosťou a najväčším obchodným blokom na svete, ktorý je významnou hnacou silou hospodárskej prosperity; keďže je tiež najväčším obchodníkom s priemyselnými výrobkami a službami; keďže najnovšie ukazovatele ukazujú, že v roku 2019 sa vývoz tovaru z EÚ zvýšil na 2 132,3 miliardy EUR, čo predstavuje nárast o 3,5 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom; keďže napriek súčasným globálnym výzvam sú hlavnými obchodnými partnermi EÚ USA a Čína; keďže v období 2007 až 2017 sa celosvetový HDP zvýšil o viac ako 70 %; keďže pri porovnaní nárastu EÚ o 17 % oproti údajom v prípade krajín ako USA (60 %), India (80 %) a Čína (315 %) je jasné, že EÚ zaostáva v globálnej konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

B.

keďže EÚ je vedúcou svetovou obchodnou mocnosťou a najväčším obchodným blokom na svete, ktorý je významnou hnacou silou hospodárskej prosperity; keďže je tiež najväčším obchodníkom s priemyselnými výrobkami a službami; keďže najnovšie ukazovatele ukazujú, že v roku 2019 sa vývoz tovaru z EÚ zvýšil na 2 132,3 miliardy EUR, čo predstavuje nárast o 3,5 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom; keďže napriek súčasným globálnym výzvam sú hlavnými obchodnými partnermi EÚ USA a Čína; keďže v období 2007 až 2017 sa celosvetový HDP zvýšil o viac ako 70 %; keďže pri porovnaní nárastu EÚ o 17 % oproti údajom v prípade krajín ako USA (60 %), India (80 %) a Čína (315 %) je jasné, že EÚ zaostáva v globálnej konkurencieschopnosti;

| C. | keďže Komisia 14. októbra 2019 uverejnila svoju tretiu správu o vykonávaní dohôd o voľnom obchode EÚ, z ktorej vyplýva, že v roku 2018 sa 33 % vývozu EÚ a 29 % dovozu do EÚ uskutočnilo v rámci obchodu s krajinami, ktoré sú partnermi EÚ v rámci dohôd o voľnom obchode; keďže EÚ mala v roku 2018 voči partnerom, s ktorými má uzatvorené dohody o voľnom obchode, obchodný prebytok vo výške 84,6 miliardy EUR a celkový obchodný deficit vo výške 24,6 miliardy EUR; keďže podľa nedávnej správy Európskej komisie vývoz z rozvojových krajín do EÚ s využitím osobitných obchodných preferencií (VSP) vzrástol v rokoch 2016 až 2018 o 16,2 %, pričom jeho hodnota sa zvýšila zo 158 miliárd EUR v roku 2016 na 183,6 miliardy EUR v roku 2018; keďže sa očakáva, že svetový obchod klesne v roku 2020 o 13 až 32 % v dôsledku účinkov pandémie COVID-19; keďže sa očakáva, že vývoz tovaru a služieb z krajín mimo EÚ27 klesne o 9,2 % a dovoz z krajín mimo EÚ27 o 8,8 %, zatiaľ čo MMF očakáva, že HDP EÚ klesne o 7,5 %; |
| --- | --- |

C.

keďže Komisia 14. októbra 2019 uverejnila svoju tretiu správu o vykonávaní dohôd o voľnom obchode EÚ, z ktorej vyplýva, že v roku 2018 sa 33 % vývozu EÚ a 29 % dovozu do EÚ uskutočnilo v rámci obchodu s krajinami, ktoré sú partnermi EÚ v rámci dohôd o voľnom obchode; keďže EÚ mala v roku 2018 voči partnerom, s ktorými má uzatvorené dohody o voľnom obchode, obchodný prebytok vo výške 84,6 miliardy EUR a celkový obchodný deficit vo výške 24,6 miliardy EUR; keďže podľa nedávnej správy Európskej komisie vývoz z rozvojových krajín do EÚ s využitím osobitných obchodných preferencií (VSP) vzrástol v rokoch 2016 až 2018 o 16,2 %, pričom jeho hodnota sa zvýšila zo 158 miliárd EUR v roku 2016 na 183,6 miliardy EUR v roku 2018; keďže sa očakáva, že svetový obchod klesne v roku 2020 o 13 až 32 % v dôsledku účinkov pandémie COVID-19; keďže sa očakáva, že vývoz tovaru a služieb z krajín mimo EÚ27 klesne o 9,2 % a dovoz z krajín mimo EÚ27 o 8,8 %, zatiaľ čo MMF očakáva, že HDP EÚ klesne o 7,5 %;

| D. | keďže spoločná obchodná politika je vo výlučnej právomoci Únie a vykonáva ju Komisia, Rada a Európsky parlament, čo si vyžaduje, aby Únia vystupovala v obchodných záležitostiach jednotne, pričom Komisia bude pôsobiť ako vyjednávač; keďže Komisie prijala v roku 2015 oznámenie s názvom Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike; keďže Komisia začala preskúmanie obchodnej politiky zamerané na zlepšenie súboru obchodných nástrojov po kríze spôsobenej ochorením COVID-19; |
| --- | --- |

D.

keďže spoločná obchodná politika je vo výlučnej právomoci Únie a vykonáva ju Komisia, Rada a Európsky parlament, čo si vyžaduje, aby Únia vystupovala v obchodných záležitostiach jednotne, pričom Komisia bude pôsobiť ako vyjednávač; keďže Komisie prijala v roku 2015 oznámenie s názvom Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike; keďže Komisia začala preskúmanie obchodnej politiky zamerané na zlepšenie súboru obchodných nástrojov po kríze spôsobenej ochorením COVID-19;

| E. | keďže v článku 207 Zmluvy o fungovaní EÚ a v článku 21 Zmluvy o Európskej únii sa stanovuje, že spoločná obchodná politika sa uskutočňuje v rámci zásad a cieľov vonkajšej činnosti Únie vrátane presadzovania ľudských práv, demokracie, právneho štátu a udržateľného rozvoja; keďže v decembri 2019 Komisia prijala európsky ekologický dohovor, v ktorom sa stanovuje, že všetky opatrenia a politiky EÚ budú musieť prispievať k jeho cieľom; |
| --- | --- |

E.

keďže v článku 207 Zmluvy o fungovaní EÚ a v článku 21 Zmluvy o Európskej únii sa stanovuje, že spoločná obchodná politika sa uskutočňuje v rámci zásad a cieľov vonkajšej činnosti Únie vrátane presadzovania ľudských práv, demokracie, právneho štátu a udržateľného rozvoja; keďže v decembri 2019 Komisia prijala európsky ekologický dohovor, v ktorom sa stanovuje, že všetky opatrenia a politiky EÚ budú musieť prispievať k jeho cieľom;

| F. | keďže obchodná a investičná politika EÚ poskytuje investorom aj prístup na trh a ochranu investícií prostredníctvom právnej istoty a stabilného, predvídateľného a riadne regulovaného prostredia, v ktorom môžu vykonávať svoje hospodárske činnosti; |
| --- | --- |

F.

keďže obchodná a investičná politika EÚ poskytuje investorom aj prístup na trh a ochranu investícií prostredníctvom právnej istoty a stabilného, predvídateľného a riadne regulovaného prostredia, v ktorom môžu vykonávať svoje hospodárske činnosti;

| G. | keďže podľa údajov posledného Eurobarometra je približne 60 % občanov EÚ presvedčených, že im medzinárodný obchod prináša výhody; keďže časť verejnej mienky je vysoko informovaná o obchodnej politike a obchodných dohodách; keďže polovica respondentov navrhuje, aby sa prioritami obchodnej politiky EÚ stalo vytváranie pracovných miest v EÚ a ochrana environmentálnych a zdravotných noriem; keďže Komisia a členské štáty musia naďalej pracovať na riadnej komunikačnej stratégii v oblasti obchodnej politiky a obchodných dohôd, ktorej cieľom je bojovať proti falošným správam o obchode a poskytovať čo najviac informácií, a zároveň sa zameriavať na konkrétne zainteresované strany a zvyšovať povedomie hospodárskych subjektov o obchodných dohodách; |
| --- | --- |

G.

keďže podľa údajov posledného Eurobarometra je približne 60 % občanov EÚ presvedčených, že im medzinárodný obchod prináša výhody; keďže časť verejnej mienky je vysoko informovaná o obchodnej politike a obchodných dohodách; keďže polovica respondentov navrhuje, aby sa prioritami obchodnej politiky EÚ stalo vytváranie pracovných miest v EÚ a ochrana environmentálnych a zdravotných noriem; keďže Komisia a členské štáty musia naďalej pracovať na riadnej komunikačnej stratégii v oblasti obchodnej politiky a obchodných dohôd, ktorej cieľom je bojovať proti falošným správam o obchode a poskytovať čo najviac informácií, a zároveň sa zameriavať na konkrétne zainteresované strany a zvyšovať povedomie hospodárskych subjektov o obchodných dohodách;

| H. | keďže spoločná obchodná politika zložená z obchodných dohôd a legislatívnych opatrení by mala slúžiť na dosiahnutie stabilného, predvídateľného a spravodlivého obchodného prostredia, v ktorom môžu podniky EÚ prosperovať a v ktorom sa uplatňujú záujmy občanov EÚ, a mala by zabezpečiť, že EÚ bude naďalej chrániť svoje existujúci sociálny a regulačný model, a pritom používať obchodnú politiku na presadzovanie svojich hodnôt vo svete; keďže EÚ by mala zintenzívniť svoje úsilie o podporu spravodlivej hospodárskej súťaže, pri súčasnom zabezpečení rovnakých podmienok a riešení súčasných obchodných otázok; keďže plnenie týchto cieľov si vyžaduje dobrú orientáciu obchodnej politiky Únie a jej úplné a efektívne vykonávanie a monitorovanie spravodlivejším a transparentnejším spôsobom; keďže obchodné dohody EÚ by mali predstavovať príležitosti na rast prostredníctvom prístupu na trh a odstránenia prekážok obchodu; keďže je zásadne dôležité, aby sa rokovania viedli v duchu vzájomného prospechu s cieľom bojovať proti nekalým obchodným praktikám a zabezpečiť súlad s pravidlami a normami EÚ; |
| --- | --- |

H.

keďže spoločná obchodná politika zložená z obchodných dohôd a legislatívnych opatrení by mala slúžiť na dosiahnutie stabilného, predvídateľného a spravodlivého obchodného prostredia, v ktorom môžu podniky EÚ prosperovať a v ktorom sa uplatňujú záujmy občanov EÚ, a mala by zabezpečiť, že EÚ bude naďalej chrániť svoje existujúci sociálny a regulačný model, a pritom používať obchodnú politiku na presadzovanie svojich hodnôt vo svete; keďže EÚ by mala zintenzívniť svoje úsilie o podporu spravodlivej hospodárskej súťaže, pri súčasnom zabezpečení rovnakých podmienok a riešení súčasných obchodných otázok; keďže plnenie týchto cieľov si vyžaduje dobrú orientáciu obchodnej politiky Únie a jej úplné a efektívne vykonávanie a monitorovanie spravodlivejším a transparentnejším spôsobom; keďže obchodné dohody EÚ by mali predstavovať príležitosti na rast prostredníctvom prístupu na trh a odstránenia prekážok obchodu; keďže je zásadne dôležité, aby sa rokovania viedli v duchu vzájomného prospechu s cieľom bojovať proti nekalým obchodným praktikám a zabezpečiť súlad s pravidlami a normami EÚ;

| I. | keďže 30. apríla 2020 EÚ spolu s 18 členmi WTO formálne WTO oznámila tzv. viacstrannú dočasnú dohodu o rozhodcovskom konaní o odvolaní (Multi-party interim appeal arbitration arrangement, (ďalej len „MPIA“)); keďže toto oznámenie znamená začiatok uplatňovania MPIA na spory, ktoré vznikli medzi zúčastnenými členmi WTO, vzhľadom na patovú situáciu odvolacieho orgánu WTO; |
| --- | --- |

I.

keďže 30. apríla 2020 EÚ spolu s 18 členmi WTO formálne WTO oznámila tzv. viacstrannú dočasnú dohodu o rozhodcovskom konaní o odvolaní (Multi-party interim appeal arbitration arrangement, (ďalej len „MPIA“)); keďže toto oznámenie znamená začiatok uplatňovania MPIA na spory, ktoré vznikli medzi zúčastnenými členmi WTO, vzhľadom na patovú situáciu odvolacieho orgánu WTO;

| J. | keďže vypuknutie nákazy COVID-19 spôsobilo mnohostrannú krízu s dlhodobými dôsledkami a odhalilo nedostatočnú odolnosť globálnych hodnotových reťazcov pre určité kľúčové výrobky vrátane zdravotníckeho vybavenia a zdravotníckych pomôcok; keďže kríza poukázala na potrebu spoľahlivejších a odolnejších výrobných reťazcov, ako aj na potrebu investovať do strategických oblastí s cieľom zvýšiť odolnosť dodávateľských reťazcov EÚ; keďže vedecky podložené správy poukazujú na rastúce riziká vypuknutia pandémií a javov súvisiacich so zmenou klímy, ktoré majú vplyv na medzinárodné vzťahy na celom svete; keďže ministri obchodu skupiny G20 sa zaviazali zmierniť vplyv pandémie COVID-19 na medzinárodný obchod a investície tým, že budú naďalej spolupracovať na zabezpečení slobodného, spravodlivého, nediskriminačného, transparentného, predvídateľného a stabilného obchodného a investičného prostredia, a tým, že naše trhy nechajú otvorené, aby sa zabezpečil nepretržitý cezhraničný tok dôležitých dodávok zdravotníckeho materiálu a pomôcok, kritických poľnohospodárskych výrobkov a iných základných tovarov a služieb; |
| --- | --- |

J.

keďže vypuknutie nákazy COVID-19 spôsobilo mnohostrannú krízu s dlhodobými dôsledkami a odhalilo nedostatočnú odolnosť globálnych hodnotových reťazcov pre určité kľúčové výrobky vrátane zdravotníckeho vybavenia a zdravotníckych pomôcok; keďže kríza poukázala na potrebu spoľahlivejších a odolnejších výrobných reťazcov, ako aj na potrebu investovať do strategických oblastí s cieľom zvýšiť odolnosť dodávateľských reťazcov EÚ; keďže vedecky podložené správy poukazujú na rastúce riziká vypuknutia pandémií a javov súvisiacich so zmenou klímy, ktoré majú vplyv na medzinárodné vzťahy na celom svete; keďže ministri obchodu skupiny G20 sa zaviazali zmierniť vplyv pandémie COVID-19 na medzinárodný obchod a investície tým, že budú naďalej spolupracovať na zabezpečení slobodného, spravodlivého, nediskriminačného, transparentného, predvídateľného a stabilného obchodného a investičného prostredia, a tým, že naše trhy nechajú otvorené, aby sa zabezpečil nepretržitý cezhraničný tok dôležitých dodávok zdravotníckeho materiálu a pomôcok, kritických poľnohospodárskych výrobkov a iných základných tovarov a služieb;

| K. | keďže Komisia 14. marca 2020 prijala zrýchleným postupom vykonávacie nariadenie (EÚ) 2020/402 (9) s cieľom zabezpečiť, aby vývoz osobných ochranných prostriedkov (ďalej len „OOP“)podliehal vývozným povoleniam v súlade s nariadením (EÚ) 2015/479, a to ako dočasné opatrenie, ktoré EÚ pomáha čeliť prudkému zvýšeniu dopytu a pripraviť jej operačnú kapacitu zameranú na pomoc tretím krajinám; |
| --- | --- |

K.

keďže Komisia 14. marca 2020 prijala zrýchleným postupom vykonávacie nariadenie (EÚ) 2020/402 (9) s cieľom zabezpečiť, aby vývoz osobných ochranných prostriedkov (ďalej len „OOP“)podliehal vývozným povoleniam v súlade s nariadením (EÚ) 2015/479, a to ako dočasné opatrenie, ktoré EÚ pomáha čeliť prudkému zvýšeniu dopytu a pripraviť jej operačnú kapacitu zameranú na pomoc tretím krajinám;

| L. | keďže EÚ rokovala o komplexných dohodách upravujúcich obchodné vzťahy s takmer celou Latinskou Amerikou a Karibskou oblasťou s výnimkou Bolívie, Kuby a Venezuely; |
| --- | --- |

L.

keďže EÚ rokovala o komplexných dohodách upravujúcich obchodné vzťahy s takmer celou Latinskou Amerikou a Karibskou oblasťou s výnimkou Bolívie, Kuby a Venezuely;

| M. | keďže Európsky parlament v roku 2015 zdôraznil potrebu rodového hľadiska v medzinárodnej obchodnej politike EÚ (10) a v roku 2018 potrebu rodovej rovnosti v obchodných dohodách (11); keďže 36 miliónov pracovných miest v EÚ, z ktorých 13,7 milióna sú obsadené ženami, závisí od vývozu do krajín mimo EÚ; keďže ženy sú vo veľkej miere nedostatočne zastúpené v obchode s krajinami mimo EÚ v odvetviach poľnohospodárstva a výroby; keďže len každú piatu vyvážajúcu spoločnosť v EÚ vedie (t. j. vlastní a/alebo riadi) žena a ženy tvoria 30 % alebo menej z celkovej pracovnej sily v odvetví vývozu; |
| --- | --- |

M.

keďže Európsky parlament v roku 2015 zdôraznil potrebu rodového hľadiska v medzinárodnej obchodnej politike EÚ (10) a v roku 2018 potrebu rodovej rovnosti v obchodných dohodách (11); keďže 36 miliónov pracovných miest v EÚ, z ktorých 13,7 milióna sú obsadené ženami, závisí od vývozu do krajín mimo EÚ; keďže ženy sú vo veľkej miere nedostatočne zastúpené v obchode s krajinami mimo EÚ v odvetviach poľnohospodárstva a výroby; keďže len každú piatu vyvážajúcu spoločnosť v EÚ vedie (t. j. vlastní a/alebo riadi) žena a ženy tvoria 30 % alebo menej z celkovej pracovnej sily v odvetví vývozu;

| N. | keďže mnohé krajiny ukladajú clá na zdravotnícke pomôcky vrátane pacientských monitorov, diagnostických zariadení a bežných liekov ako antibiotiká, lieky proti bolesti alebo inzulín a prakticky všetky krajiny majú dovozné clá na mydlo; keďže clá sa ešte zhoršili rozhodnutím Spojených štátov amerických uložiť dodatočné clá na dovoz z Číny v hodnote 370 miliárd USD, ktorý zahŕňa niektoré aspekty osobných ochranných prostriedkov; |
| --- | --- |

N.

keďže mnohé krajiny ukladajú clá na zdravotnícke pomôcky vrátane pacientských monitorov, diagnostických zariadení a bežných liekov ako antibiotiká, lieky proti bolesti alebo inzulín a prakticky všetky krajiny majú dovozné clá na mydlo; keďže clá sa ešte zhoršili rozhodnutím Spojených štátov amerických uložiť dodatočné clá na dovoz z Číny v hodnote 370 miliárd USD, ktorý zahŕňa niektoré aspekty osobných ochranných prostriedkov;

| O. | keďže v správach založených na vedeckých poznatkoch sa poukazuje na rastúce riziká vypuknutia celosvetových pandémií a javov súvisiacich so zmenou klímy, ktoré majú vplyv na medzinárodné vzťahy, a dospieva sa v nich k záveru, že naše hospodárske modely sa musia výrazne reformovať, najmä v súlade s Parížskou dohodou o zmene klímy; |
| --- | --- |

O.

keďže v správach založených na vedeckých poznatkoch sa poukazuje na rastúce riziká vypuknutia celosvetových pandémií a javov súvisiacich so zmenou klímy, ktoré majú vplyv na medzinárodné vzťahy, a dospieva sa v nich k záveru, že naše hospodárske modely sa musia výrazne reformovať, najmä v súlade s Parížskou dohodou o zmene klímy;

Globálny kontext

| 1. | poznamenáva, že významné aspekty globálneho kontextu sa menia a v posledných dvoch rokoch sa ukázalo, že sú nepredvídateľné a vzniká pri nich pnutie; opätovne zdôrazňuje, že podporuje otvorený, slobodný, predvídateľný a spravodlivý multilaterálny systém obchodovania založený na pravidlách, ktorý treba chrániť a podporovať; poukazuje na to, že napriek zložitej svetovej hospodárskej situácii EÚ zaznamenala v oblasti obchodu s tovarom s partnermi, s ktorými uzatvorila dohody o voľnom obchode, prebytok vo výške 84,6 miliardy EUR (v roku 2018), pričom so zvyškom sveta zaznamenala obchodný deficit vo výške približne 24,6 miliardy EUR; pripomína, že viac ako 36 miliónov pracovných miest sa opiera o vývoz do krajín mimo EÚ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že odkedy Komisia prijala v roku 2015 svoju najnovšiu obchodnú stratégiu s názvom Obchod pre všetkých, EÚ uzavrela a začala uplatňovať viaceré nové obchodné dohody, najmä Komplexnú hospodársku a obchodnú dohodu medzi EÚ a Kanadou (ďalej len „CETA“), dohodu o hospodárskom partnerstve (ďalej len „DHP“) medzi EÚ a Japonskom, dohodu o voľnom obchode medzi EÚ a Singapurom a dohodu o voľnom obchode medzi EÚ a Vietnamom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | trvá na tom, že obchodná stratégia EÚ musí naďalej podporovať záujmy a hodnoty Únie pri riešení nových výziev na celom svete, zvyšovať konkurencieschopnosť priemyslu EÚ a vytvárať hospodársky rast v súlade s cieľmi európskej zelenej dohody; domnieva sa preto, že spôsobom, ako najlepšie zvýšiť konkurencieschopnosť EÚ v globalizovanom svete, môže byť ambiciózny mnohostranný, viacstranný a dvojstranný program, uzavretie dohôd spravodlivých a plodných pre obe strany zaisťujúcich striktnú reciprocitu a dodržiavanie prísnych európskych noriem a štandardov v citlivých odvetviach, ľudské práva a ich účinná ochrana, odstránenie neodôvodnených prekážok obchodu a použitie nástrojov na ochranu obchodu v prípade, že je to potrebné; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že naše vzťahy s dvomi ďalšími veľmocami, Čínou a USA, ktoré predstavujú približne 30 % našich obchodných výmen, majú kľúčový význam, pokiaľ ide o vedenie obchodnej politiky EÚ; trvá však na tom, že EÚ by mala posilniť svoje vzťahy s ostatnými časťami sveta, diverzifikovať a zlepšiť svoje obchodné vzťahy so všetkými partnermi vrátane rozvojových krajín a najmenej rozvinutých krajín a usilovať sa o multipolárny svetový poriadok; zdôrazňuje, že je potrebné zabrániť nadmernej závislosti hospodárstva EÚ od dodávateľských reťazcov niekoľkých hlavných obchodných partnerov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje potrebu zlepšiť výmenu informácií medzi členskými štátmi; vyzýva na ďalšiu výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a Komisiou s cieľom dosiahnuť synergie a zlepšiť výsledky; v tejto súvislosti zdôrazňuje aj potrebu zlepšiť stratégie hodnotenia dohôd a domnieva sa, že Komisia by mala zabezpečiť lepšie posúdenie vplyvu každej obchodnej dohody, ktoré by sa malo vykonať včas a mali by ho uskutočniť nezávislé orgány; |
| --- | --- |

5.

| 6. | víta zvýšenie transparentnosti obchodnej politiky; víta rozhodnutie Rady uverejniť 19. decembra 2019 mandát na rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve s regiónmi AKT; vyjadruje spokojnosť s nedávnym úsilím novej Komisie pravidelnejšie informovať EP o súčasnom stave prebiehajúcich rokovaní, čím sa zvyšuje transparentnosť práce Komisie, ako je sprístupňovanie podrobných správ o špecializovaných výboroch zriadených podľa dohody CETA a dohody z Južnou Kóreou; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje, že Komisia a členské štáty musia pracovať na lepšej komunikačnej stratégii týkajúcej sa prínosov obchodnej politiky EÚ a zvyšovania informovanosti s cieľom účinne komunikovať so spoločnosťou a zainteresovanými stranami; pripomína, že plány poskytujú Komisii príležitosť oznámiť a vysvetliť dôvody konkrétnej iniciatívy a jej ciele, ako aj komunikovať so spoločnosťou a zainteresovanými stranami a získavať spätnú väzbu; nazdáva sa, že Komisia by mala zabezpečiť úplnú transparentnosť plánov a iných konzultačných činností s cieľom maximalizovať ich vplyv a zaručiť zapojenie zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje poľutovanie nad vážnym vplyvom vírusu COVID-19 a následného obmedzenia hospodárstiev na globálny obchod, v dôsledku čoho sa znížil dovoz aj vývoz EÚ a prerušili alebo zastavili hodnotové reťazce; zdôrazňuje, že EÚ sa musí poučiť zo súčasnej pandémie, aby znížila svoju zraniteľnosť, najmä v určitých strategických odvetviach; domnieva sa, že EÚ a jej členské štáty musia konať rýchlo, aby využili obchodnú politiku ako nástroj na oživenie svetového hospodárstva a zmiernenie recesie; je pevne presvedčený, že EÚ musí zlepšiť svoju otvorenú strategickú autonómiu a zároveň zabezpečiť obchod založený na pravidlách v čase krízy a musí sa vyhýbať opatreniam, ktoré obmedzujú a/alebo narúšajú obchod, a podobne napadnúť takéto opatrenia tretích krajín, pričom všetky tieto opatrenia by sa mali osobitne riešiť v rámci preskúmania obchodnej politiky; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva na dosiahnutie pokroku v súčasných rokovaniach, a najmä na prepracovanie rokovaní s cieľom urýchlene uzavrieť mnohostrannú dohodu o voľnom pohybe zdravotníckeho vybavenia; dôrazne nabáda všetky krajiny, aby sa pripojili k dohode WTO o odstránení zdaňovania liekov („zero for zero“) a nazdáva sa, že jej rozsah by sa mal rozšíriť na všetky farmaceutické výrobky a liečivá s cieľom zabezpečiť cezhraničný obchod na celom svete; vyzýva členov WTO, aby sa táto téma stala prioritou programu ďalšieho ministerského zasadnutia WTO, pričom považuje obchodné dohody za spôsob, ako pomôcť spoločnostiam diverzifikovať svoje zdroje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdôrazňuje, že EÚ musí zabezpečiť otvorené obchodné toky a udržateľné globálne hodnotové reťazce, a preto sa musí zdržať vývozných obmedzení, ako sú obmedzenia týkajúce sa OOP, v prípade ktorých je EÚ závislá od obchodných partnerov v tretích krajinách; naliehavo vyzýva tie členské štáty, ktoré obmedzujú tok kritického tovaru na vnútornom trhu, aby okamžite zrušili svoje vývozné obmedzenia, a Komisiu, aby pri takýchto porušeniach pravidiel jednotného trhu uplatňovala nulovú toleranciu; zastáva názor, že EÚ musí dôkladne posúdiť a identifikovať kritické odvetvia a zraniteľné miesta spoločnosti, v ktorých Únia potrebuje zabezpečiť svoje dodávky výrobkov, a hľadať účinné a primerané prostriedky nápravy v obchodnej politike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadruje poľutovanie nad hospodárskymi stratami spôsobenými narušením medzinárodného obchodu a globálnych hodnotových reťazcov v dôsledku pandémie COVID-19, ktoré môže mať obzvlášť závažný vplyv na rozvojové krajiny; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby jej obchodné ustanovenia s rozvojovými krajinami podporovali prístup k liekom a zdravotníckym pomôckam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje, že treba pomôcť vidieckym a pobrežným výrobcom prispôsobiť sa podmienkam v krízových podmienkach vyplývajúcim z pandémie COVID-19 a navrhnúť rýchle stratégie na prispôsobenie sa koronavírusu a odolnosti voči nemu, aby sa zachovalo životné minimum a zároveň aby sa zabezpečilo udržateľné riadenie ekosystémov bohatých na poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo, morské prostredie a biodiverzitu; |
| --- | --- |

12.

WTO a viacstranná spolupráca

| 13. | zdôrazňuje, že ide o kritický moment na podporu otvoreného, spravodlivého, vyváženého, udržateľného multilateralizmu založeného na hodnotách a na podporu globálneho obchodného systému; vyjadruje hlboké poľutovanie nad patovou situáciou v rámci WTO, ktorá si vyžaduje aktívne kroky a záväzky všetkých členov WTO; opakuje svoj záväzok brániť mnohostranný obchodný systém založený na pravidlách; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdôrazňuje primárny politický a hospodársky význam multilaterálneho systému a vyzýva medzinárodných obchodných partnerov, aby sa usilovali o dosiahnutie dobre fungujúceho systému urovnávania sporov v rámci WTO a pokračovali v ambicióznej reforme pod vedením EÚ; v tejto súvislosti naliehavo vyzýva Komisiu, aby rokovala o nových pravidlách boja proti javom narúšajúcim obchod týkajúcich sa netrhových politík a postupov, štátom vlastnených podnikov a priemyselných dotácií, ktoré vedú k nadmernej kapacite, núteným politikám a postupom transferu technológií a krádeží duševného vlastníctva; nabáda členov WTO, aby sa počas ministerskej konferencie, ktorá sa má konať v roku 2021, snažili dosiahnuť ambicióznu a vyváženú dohodu o dlhoročnej otázke subvencií v rybárstve a dali tak jasne najavo, že WTO je stále schopná vykonávať svoju rokovaciu funkciu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | víta mnohostrannú dočasnú dohodu o rozhodcovskom konaní o odvolaní, nový systém, ktorý EÚ spolu s ostatnými zúčastnenými členmi WTO umožní prekonať súčasnú paralýzu odvolacieho orgánu WTO a umožní zúčastneným členom zachovať fungujúci dvojstupňový systém riešenia sporov a WTO by mala riešiť vzájomné obchodné spory; |
| --- | --- |

15.

| 16. | berie na vedomie pokrok dosiahnutý počas prebiehajúcich odvetvových a viacstranných rokovaní, najmä pokiaľ ide o vnútroštátnu reguláciu služieb, elektronický obchod a uľahčenie investícií; zdôrazňuje, že tieto odvetvové rokovania sú snahy vychádzajúce zo spoločného oznámenia, ktoré by sa mali viesť s cieľom zapojiť všetkých členov WTO a nájsť prierezový konsenzus všetkých účastníkov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | víta pokrok dosiahnutý v rokovaniach o mnohostrannom investičnom súde; konštatuje, že medzinárodný systém súdov (International Court System, ICS) má byť krokom na ceste k mnohostrannému investičnému súdu; vyjadruje poľutovanie nad mimoriadne pomalým pokrokom členských štátov pri odstraňovaní bilaterálnych investičných zmlúv v rámci EÚ a naliehavo vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby prijala opatrenia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyjadruje silnú podporu prebiehajúcej trojstrannej spolupráci medzi EÚ, USA a Japonskom v súvislosti s obmedzením praktík narúšajúcich trh na celom svete; v tejto súvislosti víta spoločné vyhlásenie zo 14. januára 2020 o priemyselných dotáciách; |
| --- | --- |

18.

Spojené štáty americké

| 19. | hlboko ľutuje výraznú zmenu smerovania obchodnej politiky USA v posledných troch rokoch a je znepokojený zvýšeným výskytom jednostranných obchodných opatrení a nárastom ochranárskych opatrení vrátane nedávnych rozhodnutí Ministerstva obchodu USA o začatí ďalších vyšetrovaní podľa článku 232; vyjadruje poľutovanie nad tým, že USA 4. novembra 2019 formálne oznámili svoje odstúpenie od Parížskej dohody, a pripomína, že spoločná obchodná politika EÚ by mala prispievať k presadzovaniu realizácie tejto dohody; zdôrazňuje význam obnovenia rokovaní medzi EÚ a USA pre riešenie otvorených problémov vrátane sporov; zdôrazňuje, že je dôležité, aby poľnohospodárstvo zostalo mimo rozsahu rokovaní, ako aj zabezpečiť riadne monitorovanie a ochranu odvetvia rybárstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripomína, že EÚ by mala pokračovať v spolupráci s USA ako s partnerom, s ktorým musí vyriešiť obchodné otázky spoločného záujmu a hrozby a obchodné trenice, ako sú dôsledky extrateritoriálneho uplatňovania právnych predpisov prijatých Spojenými štátmi, ktoré sú v rozpore s medzinárodným právom; zdôrazňuje, že EÚ by mala pokračovať v úsilí o obnovenie vzájomnej dôvery a úzkych obchodných vzťahov a zároveň zabezpečiť, že sa budú dodržiavať európske normy; zastáva názor, že obmedzená obchodná dohoda s USA by sa mohla považovať za dôležitý odrazový mostík; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu, aby zapojila svojich partnerov z USA do hľadania spôsobov, ako zmierniť transatlantické obchodné napätie vrátane nájdenia riešení s USA v otázke dotácií pre civilné lietadlá, najmä pokiaľ ide o prebiehajúci spor medzi spoločnosťami Airbus a Boeing, a aby dosiahla dohodu s cieľom ukončiť nezákonné uloženie amerických ciel na oceľ a hliník a nezákonných antisubvenčných a antidumpingových opatrení na agropotravinárske výrobky vrátane tých, ktoré sa týkajú zrelých olív; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zvýšila svoje úsilie o koordinovanú a jednotnú reakciu EÚ; víta rokovania medzi EÚ a USA o vzájomnom uznávaní výsledkov posudzovania zhody; nabáda Komisiu, aby urýchlila spoluprácu aj v iných oblastiach spoločného záujmu, ako sú normy a iné necolné prekážky, s cieľom uľahčiť obchod, zmenšiť byrokratické prekážky a výrazne znížiť náklady; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že súčasná administratíva zvažuje odstúpenie od všeobecnej dohody o obstarávaní; naliehavo administratívu vyzýva, aby zostala zmluvnou stranou tejto dohody; |
| --- | --- |

22.

Čína

| 23. | poznamenáva, že Čína predstavuje trh príležitostí vzhľadom na jej veľkosť a rast, keďže je druhým najväčším obchodným partnerom EÚ, ale že však podnikom z EÚ v prístupe na tento trh a v pôsobení na ňom bráni mnoho prekážok, a to z dôvodu štátom riadeného a štátom sponzorovaného čínskeho hospodárstva, v ktorom podniky vo vlastníctve štátu využívajú výhradný alebo dominantný prístup na trh; odsudzuje všetky druhy diskriminačných opatrení, ktorým čelia spoločnosti z EÚ v Číne; nazdáva sa, že spravodlivá hospodárska súťaž medzi EÚ a Čínou by viedla k väčším príležitostiam a väčšej inovácii a vyzýva Komisiu, aby sústavne monitorovala pretrvávajúce prejavy diskriminácie a spoločne s čínskymi orgánmi sa usilovala o to, aby sa tieto prejavy a prekážky odstránili; berie na vedomie, že Čína v máji 2019 stiahla svoju sťažnosť na WTO proti EÚ vo veci netrhového postupu v oblasti antidumpingových opatrení; víta výsledok urovnania sporu medzi EÚ a Čínou, ktorý znamená ukončenie štatútu Číny ako trhového hospodárstva v súlade s pozíciou Európskeho parlamentu z mája 2016 (12); |
| --- | --- |

23.

| 24. | víta ukončenie rokovaní o geografických dohodách EÚ a Číny 6. novembra 2019 ako pozitívny krok k zlepšeniu ochrany výrobkov so zemepisným označením EÚ v Číne, vyzýva na ich rýchlu ratifikáciu, ako aj na aktualizáciu právnych predpisov a ich silnejšie presadzovanie; trvá na tom, že do tejto dohody o zemepisných označeniach medzi EÚ a Čínou nesmie zasahovať prvá fáza obchodnej dohody medzi USA a Čínou; vyzýva Komisiu, aby počas vykonávania tejto dohody monitorovala situáciu v oblasti prístupu európskych výrobkov na trh; konštatuje, že podľa najnovšej správy o ochrane a presadzovaní práv duševného vlastníctva sa viac ako 80 % prípadov zaistenia falšovaného a pirátskeho tovaru týka tovaru pochádzajúceho z Číny, a to v rokoch 2018 a 2019; vyzýva Komisiu, aby preskúmala ďalšie nástroje na riešenie týchto otázok a zabezpečila úplnú ochranu práv duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Komisiu, aby uzavrela rokovania o ambicióznej investičnej dohode s Čínou s účinnou kapitolou o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji, ktorá odstraňuje všetky prekážky otvorenosti trhu v Číne; očakáva ukončenie rokovaní do konca roka 2020, ako sa dohodlo na samite EÚ – Čína v roku 2019; je však pevne presvedčený, že obsah dohody by mal byť dôležitejší ako to, ako rýchlo sa dohoda uzavrie; |
| --- | --- |

25.

| 26. | víta správu organizácie Australian Strategic Policy Institute z februára 2020, v ktorej sa uvádzajú dôkazy o vykorisťovaní ujgurských pracovníkov v čínskych továrňach, a to aj v továrňach patriacich do hodnotových reťazcov spoločností z EÚ; je veľmi znepokojený správami o vplyve iniciatívy Jedno pásmo, jedna cesta na ľudské práva v Číne a Pakistane; vyzýva Komisiu, aby využila všetky dostupné prostriedky na ukončenie vykorisťovania Ujgurov; vyzýva európske spoločnosti, aby skoncovali s akoukoľvek formou zapojenia do porušovania ľudských práv zo strany Číny; trvá na tom, že nútená práca Ujgurov musí byť vylúčená z dodávateľských reťazcov výrobkov dovážaných na jednotný trh; |
| --- | --- |

26.

Nové partnerstvo s Afrikou

| 27. | víta uverejnenie spoločného oznámenia o komplexnej stratégii EÚ a Afriky; vyzýva EÚ, aby viac spolupracovala s africkými krajinami s cieľom vytvoriť účinné a solídne partnerstvo v súlade s obchodnými aspektmi Stratégie afrického rozvoja Agendy 2063, ktoré by podporovalo udržateľný hospodársky rozvoj, rast a potravinovú bezpečnosť na africkom kontinente; zdôrazňuje, že údaje nedávnej správy o všeobecnom systéme preferencií (VSP) z 10. februára 2020, ktorá sa vzťahuje na obdobie 2018 – 2019, poukazujú na zvýšenú mieru využívania preferencií krajinami, ktoré využívajú tento systém; vyzýva Komisiu, aby zvýšila technickú a hospodársku podporu prostredníctvom pomoci v oblasti obchodných opatrení medzi EÚ a africkými krajinami, ako aj medzi samotnými africkými krajinami; v tejto súvislosti konštatuje, že pomoc obchodu by mala byť kľúčovou zložkou obchodných vzťahov s Afrikou po skončení krízy spôsobenej pandémiou COVID-19; |
| --- | --- |

27.

| 28. | víta pokrok dosiahnutý vo vykonávaní Africkej kontinentálnej zóny voľného obchodu (ďalej len „ACFTA“), ktorej cieľom je vytvoriť jednotný kontinentálny trh s tovarom a so službami a s voľným pohybom osôb a investícií; víta skutočnosť, že EÚ podporuje vytvorenie nového strediska pre monitorovanie obchodu s Africkou úniou; žiada, aby EÚ pokračovala v podpore ACFTA v súlade s africko-európskou alianciou pre udržateľné investície a pracovné miesta; vyzýva na riadne presadzovanie a prehĺbenie existujúcich dohôd o hospodárskom partnerstve s cieľom podporiť obchod a investície; víta nadobudnutie platnosti dohôd o hospodárskom partnerstve s krajinami východnej a južnej Afriky a s Juhoafrickým rozvojovým spoločenstvom (SADC) a dočasných dohôd o hospodárskom partnerstve s Ghanou a Pobrežím Slonoviny a vyjadruje poľutovanie nad nedostatočným pokrokom v ratifikácii zostávajúcich regionálnych dohôd o hospodárskom partnerstve; vyjadruje podporu vízii uvedenej v správe o stave Únie z roku 2018, ktorá sa týka medzikontinentálnej obchodnej dohody, ktorá by mala byť hospodárskym partnerstvom medzi rovnocennými partnermi, čo by vytvorilo vzájomné výhody a slúžilo na podporu cieľov udržateľného rozvoja a podporilo rozvoj konkurencieschopných miestnych a regionálnych hodnotových reťazcov a odolných fiškálnych systémov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | navyše zdôrazňuje, že okrem toho je dôležité, aby sa DHP spoločne monitorovali s podporou miestnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti; vyzýva Komisiu, aby vykonala hĺbkovú analýzu súčasných DHP v otázkach, ako sú miestne hospodárstva, trhy práce, strata biodiverzity, odlesňovanie a zaberanie pôdy, s cieľom určiť, či sú potrebné zmeny; |
| --- | --- |

29.

Rozvojové krajiny

| 30. | zdôrazňuje, že obchod môže byť dôležitým nástrojom na dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja tým, že pomôže obmedziť chudobu; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné zamerať sa na vzájomne prospešné dohody o voľnom obchode, diverzifikáciu vývozu, zvyšovanie pridanej hodnoty a mikropodniky, malé a stredné podniky; poukazuje na to, že EÚ sa zaviazala k silnej, účinnej a dôveryhodnej obchodnej politike, ktorá bude základom spravodlivého a otvoreného multilaterálneho a inkluzívneho obchodného systému založeného na pravidlách, s globálne rovnakými podmienkami v záujme všetkých krajín vrátane rozvojových, nevyhnutnom pre ďalšiu integráciu rozvojových krajín do globálnych hodnotových reťazcov; pripomína, že obchodná a rozvojová politika EÚ by mala prispievať k regionálnej integrácii a k začleňovaniu rozvojových krajín do globálnych hodnotových reťazcov a rastu týchto krajín; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že rozvojové krajiny sú najviac postihnuté fenoménom daňových únikov, ktorý každoročne pripravuje štáty o miliardy eur z verejných príjmov; vyzýva na začlenenie ustanovení do obchodných dohôd s rozvojovými krajinami s cieľom pomôcť v boji proti nezákonným finančným tokom a daňovým únikom zo strany korporácií a nadnárodných spoločností s cieľom zabezpečiť, aby sa dane platili tam, kde sa vytvárajú zisky a reálna hospodárska hodnota, a aby sa odstránilo narúšanie základu dane a presun ziskov; |
| --- | --- |

31.

Japonsko, Singapur a Vietnam

| 32. | víta nadobudnutie platnosti Dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom z 1. februára 2019 a konštatuje, že podľa prvých údajov, ktoré boli k dispozícii po jednom roku vykonávania (13), sa vývoz EÚ do Japonska zvýšil o 6,6 % v porovnaní s rovnakým obdobím v predchádzajúcom roku; |
| --- | --- |

32.

| 33. | víta nadobudnutie platnosti obchodnej dohody medzi EÚ a Singapurom 21. novembra 2019; víta pokrok vo vykonávaní dohody medzi EÚ a Vietnamom a vyzýva na ďalší rýchly pokrok, najmä pokiaľ ide o zriadenie spoločných inštitúcií a ratifikáciu zostávajúcich základných dohovorov MOP a záväzkov týkajúcich sa otázok ľudských práv, a naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila ich konkrétne presadzovanie v spolupráci s ESVČ; vyzýva členské štáty, aby pristúpili k ratifikácii dohody o ochrane investícií medzi EÚ a Vietnamom, aby mohla spolu s dohodou o voľnom obchode medzi EÚ a Vietnamom nadobudnúť platnosť čo najskôr; konštatuje, že v roku 2018 EÚ vyviezla do Vietnamu tovar v hodnote približne 13,8 miliardy EUR, a poukazuje na to, že dohody o voľnom obchode a dohody o ochrane investícií založené na pravidlách zabezpečia pre investorov predvídateľnosť a zásady právneho štátu a tiež pozitívne zvýšia vývoz v oboch smeroch a vytvoria stabilitu a dôveru pre MSP; považuje tieto dohody za krok vedúci k uzavretiu dohody o voľnom obchode s celým regiónom Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN); |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje, že vyššie uvedené tri dohody konsolidujú strategickú dynamiku Európskej únie v kľúčovej oblasti sveta, ktorú charakterizuje rýchly rast počtu obyvateľov a príjmov s významnými príležitosťami pre naše hospodárske subjekty; okrem toho sa nazdáva, že by EÚ mohla vďaka silnejšej prítomnosti vytvoriť alternatívu k čínskej dominancii v tejto oblasti; |
| --- | --- |

34.

Latinská Amerika a karibská oblasť

| 35. | zdôrazňuje význam posilnenia vzájomne prospešných obchodných a politických vzťahov s Latinskou Amerikou; pripomína, že Európska únia a Latinská Amerika navzájom úzko spolupracujú na základe svojich historických, kultúrnych a hospodárskych väzieb, pričom región Latinskej Ameriky a Karibiku predstavuje piateho najväčšieho obchodného partnera EÚ; domnieva sa, že prítomnosť EÚ v regióne má zásadný význam z hľadiska posilnenia spolupráce založenej na spoločných hodnotách, ako aj ako vektora na vykonávanie politiky vonkajšej činnosti EÚ, najmä pokiaľ ide o posilnenie multilaterálneho obchodného systému založeného na pravidlách; vyzýva Komisiu, aby objasnila svoj zámer týkajúci sa budúcich obchodných dohôd a dohôd o pridružení, pokiaľ ide o rozdelenie textu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje význam nedávno uzatvorenej modernizácie dohody o pridružení medzi EÚ a Mexikom a uzavretia dohody o pridružení Mercosuru, ktorá má potenciál prehĺbiť naše strategické partnerstvo s Latinskou Amerikou, vytvoriť ďalšie príležitosti v našich obchodných vzťahoch s týmito krajinami a pomôcť diverzifikovať dodávateľské reťazce pre európske hospodárstvo; domnieva sa, že dohoda o pridružení medzi EÚ a združením Mercosur predstavuje najväčšiu blokovú dohodu svojho druhu a má potenciál vytvoriť vzájomne prospešný otvorený trh zahŕňajúci približne 800 miliónov občanov; pripomína, že táto dohoda, podobne ako všetky obchodné dohody Európskej únie, musí zaistiť podmienky pre spravodlivú hospodársku súťaž a zaručiť rešpektovanie európskych noriem a spôsobov výroby; pripomína, že dohoda obsahuje záväznú kapitolu venovanú udržateľnému rozvoju, ktorá sa musí uplatňovať, vykonávať a v plnej miere vyhodnocovať, a konkrétne záväzky týkajúce sa pracovných práv a ochrany životného prostredia vrátane vykonávania Parížskej dohody o klíme a súvisiacich vykonávacích pravidiel; zdôrazňuje, že dohodu medzi EÚ a združením Mercosur nemožno v tomto stave ratifikovať; |
| --- | --- |

36.

| 37. | je presvedčený, že modernizácia dohody o pridružení s Čile bude slúžiť na ďalšie posilnenie prítomnosti EÚ v širšom regióne a pomôže presadzovať program medzinárodného obchodu založený na udržateľnom rozvoji, silnejšej ochrane environmentálnych a pracovných noriem a dodržiavaní ľudských práv; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby sa v prebiehajúcich rokovaniach dosiahol pokrok v súvislosti s týmito zásadami a aby bolo možné dosiahnuť dohodu včas; |
| --- | --- |

37.

Prebiehajúce rokovania o dohodách o voľnom obchode

| 38. | vyzýva na dosiahnutie ambiciózneho programu, pokiaľ ide o rokovania o dohodách o voľnom obchode, najmä s Austráliou a Novým Zélandom, Tuniskom, Marokom a Indonéziou, a to v súlade s Európskou zelenou dohodou, berúc do úvahy citlivú povahu určitých poľnohospodárskych výrobkov, ako je hovädzie, ovčie mäso, mliečne výrobky a ovocie; opakuje svoju výzvu na urýchlené otvorenie investičných rokovaní s Taiwanom a vyzýva Komisiu, aby začala analýzu rozsahu pôsobnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | má pragmatický prístup k otázke obchodných vzťahov so Spojeným kráľovstvom, ktoré by mali byť komplexné a ambiciózne, ich cieľom by mali byť nulové clá a nulové kvóty a mali by vychádzať zo zásad týkajúcich sa obchodu, investícií a konkurencieschopnosti, uvedených v jeho odporúčaniach z 18. júna 2020 o rokovaniach o novom partnerstve so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska (14); konštatuje, že v politickom vyhlásení zo 17. októbra 2019, ktoré podporilo Spojené kráľovstvo, sa uvádza, že budúce hospodárske partnerstvo sa bude opierať o ustanovenia, ktoré zabezpečia rovnaké podmienky pre otvorenú a spravodlivú hospodársku súťaž, najmä ak sa do konca roka 2020 nedospeje k žiadnej dohode; poukazuje na to, že členské štáty EÚ sú čistými vývozcami do Spojeného kráľovstva a že nájdenie riešenia, ktoré uspokojí obe strany, musí byť prioritou, keďže cieľom je zabezpečenie dodržiavania a ochrany záujmov vývozcov a investorov z EÚ; vyzýva Komisiu, aby posilnila konkurencieschopnosť podnikov a MSP EÚ; |
| --- | --- |

39.

| 40. | odporúča Komisii, aby sa chopila príležitosti, ktorú poskytlo vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie, na zefektívnenie politík EÚ, obmedzenie byrokracie a zvýšenie konkurencieschopnosti podnikov a MSP v EÚ; zdôrazňuje, že cieľom dohody o voľnom obchode so Spojeným kráľovstvom by malo byť umožniť čo najpriamejší prístup na trh a uľahčiť obchod v snahe minimalizovať narušenia obchodu a zaručiť rovnosť podmienok; |
| --- | --- |

40.

Vykonávanie dohôd o voľnom obchode

| 41. | berie na vedomie výsledok uvedený v správe Komisie o vykonávaní dohôd o voľnom obchode, najmä v Južnej Kórei, Strednej Amerike a Latinskej Amerike, Kanade, vo východných partnerských krajinách; zdôrazňuje, že obchodné dohody EÚ vykazujú vo väčšine prípadov jasné výsledky, pričom dosahujú svoj primárny cieľ, a to vytvárať pre vývozcov EÚ významné príležitosti na obchodných trhoch tretích krajín; zdôrazňuje však, že odhady Komisie poukazujú na nárast negatívneho hospodárskeho vplyvu prekážok obchodu a investícií v dôsledku protekcionistického trendu; žiada Komisiu, aby pokračovala vo vykonávaní hodnotenia vplyvu obchodných dohôd na naše hospodárstvo ex post, a to aj pokiaľ ide o udržateľnosť; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nabáda Komisiu, aby neustále hľadala spôsoby, ako zlepšiť obchodné vzťahy a ďalej prehlbovať hospodársku integráciu s krajinami Východného partnerstva, najmä v prípade troch pridružených krajín; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pripomína pozitívny vývoj týkajúci sa obchodnej dohody medzi EÚ a Kanadou (CETA); konštatuje, že počas prvého úplného kalendárneho roka jej vykonávania sa bilaterálny obchod s tovarom vrátane agropotravinových výrobkov zvýšil o 10,3 % v porovnaní s priemerom za predchádzajúce tri roky; pripomína, že prebytok v obchode EÚ s Kanadou vzrástol o 60 % a vytvoril ďalšie príležitosti pre našich vývozcov; pripomína tiež, že od predbežného nadobudnutia platnosti dohody vytvorili obe strany pevné partnerstvo tým, že k pôvodnému textu priložili dôležité odporúčanie týkajúce sa obchodu, opatrení v oblasti klímy a Parížskej dohody, obchodu a rodových aspektov a MSP, a nazdáva sa, že je to dôkazom dynamiky obchodnej dohody pri jej vykonávaní; vyzýva Komisiu, aby Európskemu parlamentu postúpila novšie údaje týkajúce sa vývozu, ktorý vykonávajú MSP v EÚ, a celkovej udržateľnosti dohody; pripomína, že je dôležité posilniť vykonávanie a nadväzné opatrenia na kapitolu o obchode a udržateľnom rozvoji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opätovne vyjadruje znepokojenie nad nízkou mierou využívania preferencií pri vývoze EÚ, ktorú oznámili niektorí prednostní partneri EÚ, čo poukazuje na obmedzené prínosy stratégie obchodného dvojstranného prístupu pre menšie hospodárske subjekty; berie na vedomie najmä veľké rozdiely vo využívaní preferencií pri vývoze z EÚ smerujúcom k rôznym obchodným partnerom a malé rozdiely vo využívaní preferencií pri dovoze smerujúcom do EÚ od rôznych obchodných partnerov; vyzýva Komisiu, aby ďalej analyzovala využívanie preferencií a vypracovala nové inovačné nástroje a praktické riešenia; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam flexibilných, racionalizovaných a nekomplikovaných pravidiel pôvodu; vyzýva Komisiu, aby spolu s členskými štátmi zamerala úsilie na účinnejšie obchodné propagačné a komunikačné stratégie a aby využila celý potenciál delegácií EÚ na celom svete; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poukazuje na to, že veľký počet obchodných a neobchodných prekážok, aktuálne rozdiely v úrovni a kvalite kontrol, v colných režimoch a politikách sankcií na miestach vstupu do colnej únie EÚ často vedú k narušeniu obchodných tokov, čo ohrozuje integritu jednotného trhu; preto naliehavo vyzýva komisiu, aby sa touto otázkou zaoberala a zabezpečila, aby spoločnosti mohli súťažiť spravodlivo a za rovnakých podmienok; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje, že ochrana zemepisných označení je jedným z ofenzívnych záujmov Únie pri rokovaniach o obchodných dohodách, a zdôrazňuje tiež, že je dôležité, aby partneri EÚ dodržiavali predmetné ustanovenia; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila lepšie dodržiavanie týchto ustanovení v existujúcich a budúcich obchodných dohodách; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vyzýva Komisiu, aby osobitne preskúmala kumulatívne účinky dohôd o voľnom obchode EÚ na presmerovanie obchodu pre EÚ aj pre jej partnerské krajiny a aby porovnávala výsledky s jednotlivými posúdeniami vplyvu a so skutočnými údajmi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdôrazňuje, že je dôležité zapojiť do obchodných rokovaní národné parlamenty, občiansku spoločnosť a súkromný sektor; vyzýva na väčšie zapojenie sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti do rokovaní a vykonávania obchodných dohôd a konzultácie s nimi, najmä v rámci pôsobnosti domácich poradných skupín, ktorých monitorovacia úloha by sa mohla rozšíriť na všetky časti obchodných dohôd, a neobmedzovať sa len na kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji; |
| --- | --- |

48.

Obchod a udržateľný rozvoj

| 49. | pripomína svoju pozíciu vyjadrenú v predchádzajúcej správe o vykonávaní spoločnej obchodnej politiky; zdôrazňuje, že 15-bodový akčný plán z 27. februára 2018, ktorý stanovili útvary Komisie, predstavuje dobrý základ na zamyslenie sa, aby sa zlepšilo vykonávanie kapitol o obchode a o udržateľnom rozvoji; pripomína, že nová generácia dohôd zahŕňa doložky o ľudských právach a kapitoly venované udržateľnému rozvoju, ktoré sa majú plne vykonávať komplexne a úplne, aby sa ochránilo a podporilo dodržiavanie ľudských práv, hodnôt Únie a vysokých sociálnych a environmentálnych noriem; berie na vedomie hodnotenie kapitol venovaných udržateľnému rozvoju, ktoré je súčasťou správy Komisie o vykonávaní dohôd o voľnom obchode, a vyzýva na včasné vykonávanie existujúcich ustanovení venovaných obchodu a udržateľnému rozvoju; žiada Komisiu, aby vyvinula presnú a špecifickú metodiku zameranú na monitorovanie a hodnotenie vykonávania týchto kapitol vzhľadom na to, že nie je možné vykonať takéto hodnotenie len na základe kvantitatívnych údajov; vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy na posilnenie presadzovania kapitoly o trvalo udržateľnom rozvoji v obchodných dohodách; |
| --- | --- |

49.

| 50. | berie na vedomie iniciatívu GR JUST Komisie týkajúcu sa povinnej náležitej starostlivosti pre spoločnosti vrátane jej zohľadnenia v obchodných dohodách EÚ, ako aj mechanizmus, ktorým sa zabezpečí účinné vykonávanie; poukazuje na to, že návrh týkajúci sa povinnej náležitej starostlivosti by mal zabezpečiť, aby tieto opatrenia nepriniesli dodatočnú záťaž pre európske MSP ani neznížili ich konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opakuje svoju výzvu Komisii a členským štátom, aby sa konštruktívne zapojili do rokovaní o právne záväznej zmluve OSN o nadnárodných korporáciách a iných obchodných podnikoch, pokiaľ ide o ľudské práva, s cieľom zabezpečiť obetiam porušovania ľudských práv prístup k spravodlivosti a umožniť im žiadať nápravu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | víta iniciatívu Komisie v záujme európskej zelenej dohody a zdôrazňuje, že by ju mala aktívne podporovať obchodná stratégia EÚ, ktorá bude ekologicky, hospodársky a sociálne vyvážená; vyjadruje potešenie nad záväzkom Komisie, že sa z Parížskej dohody o klíme stane nevyhnutná doložka obchodných dohôd; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pripomína, že súčasný prístup už prispieva k riešeniu otázok nedodržiavania povinností; žiada však Komisiu, aby bola pozornejšia a poučila sa z predchádzajúcich skúseností so zriadením rozhodcovského tribunálu na žiadosť EÚ v rámci dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou po tom, ako Južná Kórea neratifikovala dohovory Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“) o právach pracovníkov, najmä o slobode združovania a kolektívnom vyjednávaní; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pripomína, že počiatočné úsilie, ktoré Komisia a Európsky parlament vyvinuli pri obchodných rokovaniach s Mexikom a Vietnamom, úspešne podnietilo obidve krajiny k tomu, aby ratifikovali – Mexiko v novembri 2018 a Vietnam v júni 2019 – Dohovor MOP č. 98 o práve organizovať sa a kolektívne vyjednávať; blahoželá obom krajinám k takto dôležitému kroku; vyzýva Komisiu, aby monitorovala pokrok dosiahnutý pri vykonávaní iných dohovorov MOP a bezodkladne zriadila medziparlamentný výbor, ako sa dohodlo v rámci dohody o voľnom obchode, s osobitným dôrazom na zákaz detskej práce; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Vietnam neratifikoval dohovor MOP č. 87 o slobode združovania; vyzýva Komisiu, aby situáciu pozorne monitorovala a požiadala o konzultácie s vietnamskou vládou, ak nebude vyvíjať stále a trvalé úsilie o ratifikáciu, ako sa stanovuje v dohode; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pripomína potrebu účinného akčného plánu na plnenie cieľa nulovej tolerancie detskej práce v dohodách o voľnom obchode budovaním silného partnerstva s mimovládnymi organizáciami a vnútroštátnymi orgánmi s cieľom vytvoriť silné sociálne a hospodárske alternatívy pre rodiny a pracovníkov v súlade s opatreniami prijatými v rámci rozvojovej politiky EÚ; |
| --- | --- |

55.

| 56. | domnieva sa, že kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v obchodných dohodách by mali byť jednou z hnacích síl vonkajšieho rozmeru Európskej zelenej dohody; zdôrazňuje, že akýkoľvek nový mechanizmus kompenzácie uhlíka by mal byť v súlade s pravidlami WTO, ako aj s dohodami EÚ o voľnom obchode; zdôrazňuje, že spoločnosti EÚ by nemali byť znevýhodňované v hospodárskej súťaži; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poznamenáva, že obchodná a investičná politika EÚ by sa mala používať ako prostriedok na dosiahnutie zodpovedného riadenia dodávateľských reťazcov, k čomu patrí zabezpečenie dodržiavania ľudských práv, pracovných práv a environmentálnych noriem podnikmi a prístup k spravodlivosti; berie na vedomie záväzok Komisie, že do roku 2021 predloží legislatívny návrh; |
| --- | --- |

57.

| 58. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila účinné vykonávanie a kontrolu podmienok v oblasti ľudských práv spojených s jednostrannými obchodnými preferenciami ako VSP či VSP+; zdôrazňuje, že obchodná politika EÚ by mala pomáhať v boji proti nezákonnému obchodu, odlesňovaniu a degradácii lesov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | domnieva sa, že by sa mal v plnej miere zohľadniť obchodný rozmer COP15 Dohovoru OSN o biologickej diverzite; pripomína svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o 15. zasadnutí konferencie zmluvných strán (COP15) Dohovoru o biodiverzite (15), v ktorom vyzýva Komisiu a členské štáty, aby aktívne spolupracovali s tretími krajinami, najmä prostredníctvom svojich vonkajších nástrojov, akým je nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI), pri podpore a určovaní cieľov v oblasti opatrení na ochranu, zachovanie a obnovu biodiverzity a jej riadenia, a to predovšetkým vo všetkých multilaterálnych a obchodných dohodách a opatreniach proti porušovaniu predpisov; v dôsledku toho vyzýva Komisiu, aby do všetkých budúcich obchodných dohôd zahrnula vykonateľné kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji; |
| --- | --- |

59.

| 60. | žiada, aby EÚ naliehala na svojich hospodárskych partnerov, aby okrem bežných základných dohovorov MOP ratifikovali a vykonávali dohovory č. 189 o domácich pracovníkoch, č. 156 o pracovníkoch s rodinnými povinnosťami a č. 190 o násilí a obťažovaní; |
| --- | --- |

60.

Obrana obchodných záujmov EÚ

| 61. | pripomína, že úsilie o zachovanie obchodu založeného na pravidlách musí mať v našej obchodnej stratégii kľúčovú úlohu, a v tejto súvislosti víta prijatie modernizačného balíka nástrojov na ochranu obchodu v roku 2018 a nový mechanizmus preverovania priamych zahraničných investícií; zdôrazňuje, že cieľom tohto mechanizmu preverovania je spolupracovať, potenciálne obmedziť zahraničné investície do strategických odvetví s cieľom chrániť Úniu a jej členské štáty; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila účinné presadzovanie nástrojov na ochranu obchodu s cieľom ochrániť európsky priemysel pred nekalými trhovými praktikami a aby posúdila a posilnila ochranné nástroje s cieľom zlepšiť ich reakciu na mimoriadne okolnosti a lepšie ich prispôsobiť ochrane európskeho priemyslu prostredníctvom účinného predvídania narušení trhu obchodnými tokmi; zdôrazňuje potrebu silného preverovania a spolupráce po skončení pandémie COVID-19, keď by niektoré strategické odvetvia EÚ mohli byť vystavené tlakom; zdôrazňuje však, že nový mechanizmus preverovania priamych zahraničných investícií by sa nikdy nemal používať ako protekcionistické opatrenie; víta bielu knihu o zahraničných dotáciách a vyzýva Komisiu, aby podľa potreby predložila legislatívny návrh, ak sa ukáže, že súčasné nástroje sú nedostatočné; |
| --- | --- |

61.

| 62. | konštatuje, že v súčasnosti dochádza k výraznému zvyšovaniu dovozu ocele z Číny a iných tretích krajín, čo vážne ovplyvňuje európsky priemysel a ohrozuje vysoký počet pracovných miest; zdôrazňuje, že v rámci procesu preskúmania súčasných ochranných opatrení týkajúcich sa dovozu výrobkov z ocele sa musia znížiť existujúce kvóty v súlade s dovážanými nadmernými kapacitami a zrušiť možnosť prenosu nevyužitých kvót; |
| --- | --- |

62.

| 63. | víta oznámenie Komisie o vymenovaní hlavného úradníka pre presadzovanie práva v oblasti obchodu začiatkom roka 2020, ktorý má monitorovať a zlepšiť dodržiavanie obchodných dohôd EÚ; konštatuje, že pravidlá v rámci obchodných dohôd EÚ by sa mali riadne presadzovať s cieľom zabezpečiť ich účinnosť a riešiť narušenia trhu; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa toto novovytvorené pracovné miesto zameriavalo na vykonávanie a presadzovanie našich obchodných dohôd, ako aj na porušovanie prístupu na trh a záväzkov v oblasti obchodu a trvalo udržateľného rozvoja; zastáva názor, že hlavný úradník pre presadzovanie práva v oblasti obchodu by mal nielen monitorovať a presadzovať záväzky v oblasti ochrany životného prostredia a práce vyplývajúce z obchodných dohôd EÚ s tretími krajinami, ale mal by sa zamerať na vykonávanie všetkých kapitol obchodných dohôd s cieľom zaručiť naplnenie ich potenciálu; vyzýva Komisiu, aby túto úlohu lepšie ozrejmila; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vyzýva Radu, aby zabezpečila, že sa urýchlene uzatvorí dohoda o nástroji medzinárodného obstarávania, s cieľom zabezpečiť právnu istotu, reciprocitu a rovnosť podmienok pre subjekty z EÚ; žiada, aby zahŕňal globálny katalóg základných núdzových zdravotníckych výrobkov s cieľom zabrániť v budúcnosti subjektom medzinárodného obchodu z tretích krajín v zneužívaní globálnej pandémie; konštatuje, že trhy verejného obstarávania Únie sú najotvorenejšie na svete a že niektoré tretie krajiny majú veľmi obmedzený prístup na tieto trhy; zdôrazňuje význam podpory reciprocity a vzájomného prospechu v oblasti prístupu na trhy a verejného obstarávania v prospech spoločností z EÚ; |
| --- | --- |

64.

| 65. | zdôrazňuje, že je potrebné zaviesť primerané mechanizmy preverovania investícií vo všetkých členských štátoch na ochranu pred rizikami týkajúcimi sa bezpečnosti a verejného poriadku; nabáda členské štáty, ktoré ešte nemajú mechanizmy preverovania, aby zaviedli dočasné riešenia, a vyzýva Komisiu, aby aktívne podporovala takéto úsilie; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdôrazňuje, že priame zahraničné investície do EÚ a získavanie zdravotníckej a inej kľúčovej infraštruktúry zahraničnými investormi sú javy, ktoré majú potenciál poškodiť úsilie EÚ o riešenie pandémie COVID-19 v Európe; v tejto súvislosti víta oznámenie Komisie o usmernení pre členské štáty vzhľadom na očakávané začatie uplatňovania nariadenia o preverovaní priamych zahraničných investícií; naliehavo vyzýva tie členské štáty, ktoré ešte nezaviedli mechanizmus preverovania, aby to urýchlene urobili; ďalej vyzýva všetky členské štáty, aby využívali všetky dostupné nástroje na zabezpečenie účinných mechanizmov na posúdenie potenciálnych investícií a akvizícií z hľadiska hrozieb pre kritickú zdravotnícku infraštruktúru v EÚ a aby podľa potreby prijali zmierňujúce alebo blokujúce opatrenia; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opakuje, že je potrebné zabezpečiť rovnosť podmienok medzi európskymi priemyselnými odvetviami, ktoré uplatňujú ambiciózne klimatické, environmentálne, ekologické a sociálne normy, a tými obchodnými partnermi, ktorí neplnia rovnaké vysoké normy; preto sa nazdáva, že je naliehavo potrebný mechanizmus kompenzácie emisií uhlíka na hraniciach zlučiteľný s WTO, ktorý posilní celosvetové opatrenia v oblasti klímy a ochráni európske priemyselné odvetvia pred nekalou hospodárskou súťažou; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzýva vedúcich predstaviteľov EÚ a Komisiu, aby prijali odvážne rozhodnutia týkajúce sa reformy systému vlastných zdrojov EÚ vrátane zavedenia koša nových vlastných zdrojov; potvrdzuje svoju pozíciu, ako sa uvádza v predbežnej správe o viacročnom finančnom rámci (VFR), pokiaľ ide o zoznam potenciálnych kandidátov na nové vlastné zdroje: spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb, zdaňovanie digitálnych služieb, daň z finančných transakcií, príjem zo systému obchodovania s emisiami, príspevok z plastov a mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach, ktorý je v súlade s pravidlami WTO (16); |
| --- | --- |

68.

| 69. | je znepokojený neustálym rozširovaním rozhodcovských mechanizmov medzi investormi a štátmi prostredníctvom investičných dohôd; pripomína, že takéto paralelné súdne systémy sú navrhnuté tak, aby uprednostňovali záujmy a práva podnikov, ale nie ich povinnosti a zodpovednosť, a môžu ohroziť politický priestor štátov a ich legitímne právo regulovať; odsudzuje skutočnosť, že právnické kancelárie začali propagovať poradenstvo týkajúce sa toho, ako by zahraniční investori mohli v rámci rozhodcovského konania podať žalobu v dôsledku vládnych opatrení súvisiacich s pandémiou COVID-19; požaduje moratórium na všetky rozhodcovské nároky súvisiace s opatreniami zameranými na zdravotné, hospodárske a sociálne rozmery pandémie a jej dôsledky; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzýva na opätovné začatie rokovaní o dohode o environmentálnom tovare a vyzýva Komisiu, aby navrhla jednostranné úpravy colných sadzieb uplatňovaných na ekologické výrobky, ak preukázateľne prispievajú k dosiahnutiu cieľov Európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

70.

| 71. | vyzýva na rozšírenie vonkajšieho rozmeru iniciatív obehového hospodárstva (17) vo vzťahoch EÚ s tretími krajinami prostredníctvom regulačnej spolupráce a dialógu; |
| --- | --- |

71.

Obchod so službami a digitálny obchod

| 72. | víta prebiehajúce viacstranné rokovania o kľúčových oblastiach obchodu so službami, konkrétne o vnútroštátnej regulácii služieb a o podporovaní investícií; poznamenáva, že obchodná prítomnosť v tretej krajine je prevládajúcim spôsobom poskytovania obchodných služieb a zabezpečovania elektronického obchodu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | zdôrazňuje, že EÚ je jednoznačne najväčším vývozcom služieb na svete a že služby predstavujú približne 70 % jej HDP; zdôrazňuje najmä relatívnu odolnosť obchodu so službami počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 a zdôrazňuje jeho úlohu pri oživení hospodárstva v Európe; |
| --- | --- |

73.

| 74. | zdôrazňuje potrebu uľahčiť medzinárodné úsilie o obnovu prostredníctvom otvoreného a spravodlivého obchodu, a to aj prostredníctvom digitálneho obchodu, čo si vyžaduje moratórium na clá na elektronické prenosy; podporuje spoločné vyhlásenie WTO o elektronickom obchode, ktoré sa zasadzuje za globálne pravidlá v tejto oblasti; požaduje otvorenosť voči zmysluplným výsledkom na uľahčenie cezhraničného toku údajov a riešenie neodôvodnených prekážok brániacich obchodu elektronickými prostriedkami v plnom súlade s právnymi predpismi EÚ o ochrane súkromia a osobných údajov, a to aj so všeobecným nariadením o ochrane údajov, a využitie flexibility, ktorú umožňujú smernice na rokovania; víta to, že tieto rokovania spájajú veľmi veľký počet členov WTO, a žiada, aby boli čo najotvorenejšie a najinkluzívnejšie; |
| --- | --- |

74.

SMEs

| 75. | konštatuje, že MSP predstavujú približne 30 % hodnoty vývozu tovaru EÚ a viac ako 80 % všetkých podnikov EÚ vyvážajúcich tovar, ale len 5 % MSP pôsobí na medzinárodnej scéne, čo znamená, že veľká väčšina závisí od vitality vnútorného trhu; podporuje myšlienku, aby súčasťou všetkých navrhovaných dohôd o voľnom obchode bola osobitná kapitola o MSP ako v prípade dohody medzi EÚ a Japonskom a modernizovanej dohody medzi EÚ a Mexikom a aby boli MSP začlenené do súčasných dohôd o voľnom obchode pri ich revízii; konštatuje, že obchodné prekážky a byrokracia sú obzvlášť zaťažujúce pre MSP; vyzýva Komisiu, aby pokračovala vo svojom úsilí o podporovanie mikropodnikov a malých a stredných podnikov, s osobitným zameraním na mikropodniky a malé a stredné podniky, ktoré vedú ženy, a s osobitnými opatreniami pre podniky pod vedením žien; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby pri vytváraní asistenčných pracovísk pre vývoz venovali osobitnú pozornosť mimoriadnej situácii mikropodnikov a MSP pod vedením žien, aby využili možnosti vytvorené dohodami o voľnom obchode a posilnili služby, technológie a infraštruktúru (napríklad prístup k internetu), ktoré majú mimoriadny význam pre posilnenie ekonomického postavenia žien a mikropodnikov a MSP pod vedením žien; |
| --- | --- |

75.

| 76. | žiada Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi, podnikmi a zainteresovanými stranami malým a stredným podnikom uľahčila využívanie a chápanie pravidiel pôvodu; pripomína Komisii jej cieľ zaviesť na začiatku roka 2020 osobitný nástroj určený malým a stredným podnikom na samovyhodnotenie pravidiel pôvodu, a to prostredníctvom platformy Access2Market, s cieľom pomôcť podnikom posúdiť, či sa na výrobok môžu uplatniť príslušné preferencie v rámci danej obchodnej dohody EÚ, a to s cieľom uľahčiť využívanie preferencií v rámci obchodných dohôd zo strany MSP, aby MSP mohli plne využívať výhody obchodných dohôd a získať prístup na zahraničné trhy prostredníctvom užívateľsky ústretových, aktualizovaných a praktických informácií o obchodnej politike a konkrétne o dohodách o voľnom obchode; opakuje svoju výzvu Komisii, aby monitorovala účinky svojej obchodnej politiky na MSP, keďže zohrávajú kľúčovú úlohu v medzinárodnom obchode, pričom pripomína, že vzhľadom na ich veľkosť a obmedzené zdroje majú na MSP administratívne náklady a byrokracia neprimeraný vplyv; |
| --- | --- |

76.

Rodová rovnosť a obchod

| 77. | zdôrazňuje príležitosť pre dohody EÚ o voľnom obchode na podporu rodovej rovnosti a posilnenie ekonomického postavenia žien v tretích krajinách a vyzýva Komisiu, aby bojovala proti vykorisťovaniu žien; vyzýva Komisiu a Radu, aby navrhli rokovanie o osobitnej kapitole o rodovej rovnosti v obchodných a investičných dohodách EÚ; podporuje odporúčania o rodovej rovnosti a obchode vydané Spoločným výborom EÚ a Kanady, ktoré vytvárajú platformu, ktorá môže podporovať porozumenie tomu, ako môže obchodná dohoda prispievať k rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | berie na vedomie, že 26 posúdení vplyvu na udržateľnosť, ktoré boli dokončené k júnu 2017, neobsahovalo žiadne osobitné štatistiky o obchode a rodovej rovnosti a že ani správa o vykonávaní z roku 2018 neobsahuje žiadne údaje; trvá na tom, že je potrebné začať zbierať údaje rozčlenené podľa pohlavia, a očakáva, že ďalšia správa bude obsahovať komplexné údaje o vplyve dohôd o voľnom obchode v súlade so záväzkom Komisie; v tejto súvislosti označuje rodové posúdenie, ktoré vykonala Kanada, ako najlepší postup, ktorý stojí za to uplatniť; |
| --- | --- |

78.

| 79. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby zloženie domácich poradných skupín bolo rodovo vyvážené, aby sa v rámci každej dohody o voľnom obchode vytvoril výbor pre obchod a rodovú rovnosť s cieľom zistiť nedostatky a aby, ako je to v prípade dohody o voľnom obchode medzi Kanadou a Izraelom, sa mechanizmus riešenia sporov vzťahoval na rodové otázky; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii, národným parlamentom členských štátov, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0230.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0477.

(3)  Ú. v. EÚ C 307, 30.8.2018, s. 109.

(4)  Ú. v. EÚ C 101, 16.3.2018, s. 30.

(5)  Ú. v. EÚ C 101, 16.3.2018, s. 19.

(6)  Ú. v. EÚ C 407, 4.11.2016, s. 2.

(7)  Prijaté texty, P8_TA(2018)0066.

(8)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2020/february/tradoc_158619.pdf

(9)  Ú. v. EÚ L 771, 15.3.2020, s. 1.

(10)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júna 2015 o stratégii EÚ pre rovnosť medzi ženami a mužmi na obdobie po roku 2015.

(11)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. marca 2018 o rodovej rovnosti v obchodných dohodách EÚ.

(12)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 12. mája 2016 o štatúte trhového hospodárstva Číny (Ú. v. EÚ C 76, 28.2.2018, s. 43).

(13)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_161

(14)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0152.

(15)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0015.

(16)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. mája 2020 o novom viacročnom finančnom rámci, vlastných zdrojoch a pláne obnovy (Prijaté texty, P9_TA(2020)0124).

(17)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0098&from=EN?

---

Štvrtok 8. októbra 2020

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/28

---

P9_TA(2020)0255

Námietka voči vykonávaciemu aktu: Špecifikácie oxidu titaničitého (E 171)

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa mení príloha k nariadeniu (EÚ) č. 231/2012, ktorým sa ustanovujú špecifikácie prídavných látok uvedených v prílohách II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokiaľ ide o špecifikácie oxidu titaničitého (E 171) (D066794/04 – 2020/2795(RPS))

(2021/C 395/03)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Komisie, ktorým sa mení príloha k nariadeniu (EÚ) č. 231/2012, ktorým sa ustanovujú špecifikácie prídavných látok uvedených v prílohách II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokiaľ ide o špecifikácie oxidu titaničitého (E 171) (D066794/04, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Komisie, ktorým sa mení príloha k nariadeniu (EÚ) č. 231/2012, ktorým sa ustanovujú špecifikácie prídavných látok uvedených v prílohách II a III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008, pokiaľ ide o špecifikácie oxidu titaničitého (E 171) (D066794/04,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 zo 16. decembra 2008 o prídavných látkach v potravinách (1), a najmä na jeho článok 14, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 zo 16. decembra 2008 o prídavných látkach v potravinách (1), a najmä na jeho článok 14,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 zo 16. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje spoločný postup schvaľovania prídavných látok v potravinách, potravinárskych enzýmov a potravinárskych aróm (2), a najmä na jeho článok 7 ods. 5, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 zo 16. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje spoločný postup schvaľovania prídavných látok v potravinách, potravinárskych enzýmov a potravinárskych aróm (2), a najmä na jeho článok 7 ods. 5,

| — | so zreteľom na súhrnnú správu Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá z 13. mája 2019 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na súhrnnú správu Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá z 13. mája 2019 (3),

| — | so zreteľom na vyhlásenie prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) 10. mája 2019 a uverejnené 12. júna 2019 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) 10. mája 2019 a uverejnené 12. júna 2019 (4),

| — | so zreteľom na článok 5a ods. 3 písm. b) a na článok 5a ods. 5 rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5a ods. 3 písm. b) a na článok 5a ods. 5 rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (5),

| — | so zreteľom na článok 112 ods. 2 a 3 a článok 112 ods. 4 písm. c) rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 112 ods. 2 a 3 a článok 112 ods. 4 písm. c) rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

| A. | keďže nariadenie (ES) č. 1333/2008 ustanovuje pravidlá pre prídavné látky používané v potravinách s cieľom zabezpečiť efektívne fungovanie vnútorného trhu a zároveň zaručiť vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia a ochrany spotrebiteľa vrátane ochrany záujmov spotrebiteľov a spravodlivých postupov pri obchodovaní s potravinami a zohľadniť v príslušných prípadoch i ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

A.

keďže nariadenie (ES) č. 1333/2008 ustanovuje pravidlá pre prídavné látky používané v potravinách s cieľom zabezpečiť efektívne fungovanie vnútorného trhu a zároveň zaručiť vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia a ochrany spotrebiteľa vrátane ochrany záujmov spotrebiteľov a spravodlivých postupov pri obchodovaní s potravinami a zohľadniť v príslušných prípadoch i ochranu životného prostredia.

| B. | keďže v nariadení (ES) č. 1331/2008 sa ustanovuje spoločný postup posudzovania a schvaľovania prídavných látok v potravinách, ktorý okrem iného prispieva k voľnému pohybu potravín v rámci Únie a k vysokej úrovni ochrany ľudského zdravia a k vysokej úrovni ochrany spotrebiteľa vrátane ochrany záujmov spotrebiteľov; |
| --- | --- |

B.

keďže v nariadení (ES) č. 1331/2008 sa ustanovuje spoločný postup posudzovania a schvaľovania prídavných látok v potravinách, ktorý okrem iného prispieva k voľnému pohybu potravín v rámci Únie a k vysokej úrovni ochrany ľudského zdravia a k vysokej úrovni ochrany spotrebiteľa vrátane ochrany záujmov spotrebiteľov;

Používanie oxidu titaničitého (E 171) v potravinách

| C. | keďže oxid titaničitý (E 171) je prídavná látka v potravinách čiastočne vyrobená z nanočastíc, ktorá sa nachádza najmä v potravinách, ako sú cukrovinky, koláče, dezerty, zmrzlina, sušienky, čokoládové tyčinky, pekárenské a cukrárske výrobky; keďže jeho hlavnou funkciou je dodať bielu farbu alebo nepriehľadnosť výrobkom; |
| --- | --- |

C.

keďže oxid titaničitý (E 171) je prídavná látka v potravinách čiastočne vyrobená z nanočastíc, ktorá sa nachádza najmä v potravinách, ako sú cukrovinky, koláče, dezerty, zmrzlina, sušienky, čokoládové tyčinky, pekárenské a cukrárske výrobky; keďže jeho hlavnou funkciou je dodať bielu farbu alebo nepriehľadnosť výrobkom;

| D. | keďže oxid titaničitý (E 171) sa používa najmä v potravinárskych výrobkoch, ktoré sú obzvlášť obľúbené u detí, ako je žuvačka, cukrovinky, čokolády a zmrzlina, čo vyvoláva obavy, pokiaľ ide o potenciálne vysoké vystavenie tejto zraniteľnej časti obyvateľstva; |
| --- | --- |

D.

keďže oxid titaničitý (E 171) sa používa najmä v potravinárskych výrobkoch, ktoré sú obzvlášť obľúbené u detí, ako je žuvačka, cukrovinky, čokolády a zmrzlina, čo vyvoláva obavy, pokiaľ ide o potenciálne vysoké vystavenie tejto zraniteľnej časti obyvateľstva;

Posúdenie bezpečnostného rizika

| E. | keďže vedecké stanovisko EFSA z 28. júna 2016 (6) o oxide titaničitom (E 171) už poukázalo na nedostatok údajov, ktoré bránia úplnému posúdeniu rizika prídavnej látky; keďže neistota týkajúca sa bezpečnosti oxidu titaničitého (E 171) čiastočne vyplýva z toho, že výrobcovia neposkytli potrebné údaje na vykonanie posúdenia rizika; |
| --- | --- |

E.

keďže vedecké stanovisko EFSA z 28. júna 2016 (6) o oxide titaničitom (E 171) už poukázalo na nedostatok údajov, ktoré bránia úplnému posúdeniu rizika prídavnej látky; keďže neistota týkajúca sa bezpečnosti oxidu titaničitého (E 171) čiastočne vyplýva z toho, že výrobcovia neposkytli potrebné údaje na vykonanie posúdenia rizika;

| F. | keďže značný počet najnovších vedeckých publikácií (7) spochybnil bezpečnosť oxidu titaničitého (E 171) a poukázal na potenciálne riziká spojené s jeho konzumáciou; |
| --- | --- |

F.

keďže značný počet najnovších vedeckých publikácií (7) spochybnil bezpečnosť oxidu titaničitého (E 171) a poukázal na potenciálne riziká spojené s jeho konzumáciou;

| G. | keďže stanovisko francúzskej Národnej agentúry pre sanitárnu bezpečnosť potravín, životného prostredia a zdravia (ANSES) z 12. apríla 2019 (8) identifikovalo možné karcinogénne vplyvy oxidu titaničitého (E 171), okrem iných nepriaznivých účinkov, a dospelo k záveru, že vedecké neistoty týkajúce sa bezpečnosti oxidu titaničitého (E 171) a nedostatok údajov pretrvávajú, čo znamená, že obavy týkajúce sa potenciálnej toxicity oxidu titaničitého (E 171) pre spotrebiteľov nemožno rozptýliť; keďže holandský úrad pre hodnotenie a výskum rizík (BuRO) (9) takisto poukázal na chýbajúce údaje a neistotu; |
| --- | --- |

G.

keďže stanovisko francúzskej Národnej agentúry pre sanitárnu bezpečnosť potravín, životného prostredia a zdravia (ANSES) z 12. apríla 2019 (8) identifikovalo možné karcinogénne vplyvy oxidu titaničitého (E 171), okrem iných nepriaznivých účinkov, a dospelo k záveru, že vedecké neistoty týkajúce sa bezpečnosti oxidu titaničitého (E 171) a nedostatok údajov pretrvávajú, čo znamená, že obavy týkajúce sa potenciálnej toxicity oxidu titaničitého (E 171) pre spotrebiteľov nemožno rozptýliť; keďže holandský úrad pre hodnotenie a výskum rizík (BuRO) (9) takisto poukázal na chýbajúce údaje a neistotu;

| H. | keďže najnovšie vyhlásenie EFSA o oxide titaničitom (E 171) v potravinách (10) odkazuje na stanovisko ANSES a tiež uznáva niekoľko nejasností, pokiaľ ide o bezpečnosť jeho používania; |
| --- | --- |

H.

keďže najnovšie vyhlásenie EFSA o oxide titaničitom (E 171) v potravinách (10) odkazuje na stanovisko ANSES a tiež uznáva niekoľko nejasností, pokiaľ ide o bezpečnosť jeho používania;

| I. | keďže 19 vedcov z ôsmich krajín sa vo februári 2016 stretlo v Medzinárodnej agentúre pre výskum rakoviny (IARC) v Lyone (Francúzsko) s cieľom prehodnotiť karcinogenitu oxidu titaničitého (E 171) a dospelo k záveru, že by sa mal klasifikovať ako potenciálne karcinogénny pre ľudí (t. j. skupina 2B) (11); |
| --- | --- |

I.

keďže 19 vedcov z ôsmich krajín sa vo februári 2016 stretlo v Medzinárodnej agentúre pre výskum rakoviny (IARC) v Lyone (Francúzsko) s cieľom prehodnotiť karcinogenitu oxidu titaničitého (E 171) a dospelo k záveru, že by sa mal klasifikovať ako potenciálne karcinogénny pre ľudí (t. j. skupina 2B) (11);

| J. | keďže americký Národný inštitút pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci stanovil, že vystavenie ultrajemnému oxidu titaničitému (E 171) by sa malo považovať za potenciálny karcinogén v pracovnom prostredí (12); |
| --- | --- |

J.

keďže americký Národný inštitút pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci stanovil, že vystavenie ultrajemnému oxidu titaničitému (E 171) by sa malo považovať za potenciálny karcinogén v pracovnom prostredí (12);

Rozhodnutia o riadení rizika

| K. | keďže v dôsledku stanoviska ANSES a následného vyhlásenia EFSA, ktoré nemohlo rozptýliť obavy, francúzska vláda prijala ako preventívne opatrenie na ochranu zdravia spotrebiteľov vyhlášku, ktorou sa od 1. januára 2020 zakazuje predaj potravinových výrobkov obsahujúcich oxid titaničitý (E 171); |
| --- | --- |

K.

keďže v dôsledku stanoviska ANSES a následného vyhlásenia EFSA, ktoré nemohlo rozptýliť obavy, francúzska vláda prijala ako preventívne opatrenie na ochranu zdravia spotrebiteľov vyhlášku, ktorou sa od 1. januára 2020 zakazuje predaj potravinových výrobkov obsahujúcich oxid titaničitý (E 171);

| L. | keďže napriek týmto skutočnostiam Komisia namiesto toho, aby navrhla postupné ukončenie používania oxidu titaničitého (E 171) v potravinových výrobkoch, predložila návrh nariadenia, ktorým sa mení vymedzenie a špecifikácie tejto prídavnej látky v potravinách, čím sa naďalej umožňuje legálne uvádzať oxid titaničitý (E 171) na trh a zachovávať ho na trhu; |
| --- | --- |

L.

keďže napriek týmto skutočnostiam Komisia namiesto toho, aby navrhla postupné ukončenie používania oxidu titaničitého (E 171) v potravinových výrobkoch, predložila návrh nariadenia, ktorým sa mení vymedzenie a špecifikácie tejto prídavnej látky v potravinách, čím sa naďalej umožňuje legálne uvádzať oxid titaničitý (E 171) na trh a zachovávať ho na trhu;

| M. | keďže akékoľvek rozhodnutie nezakázať oxid titaničitý (E 171) na trhu znevýhodňuje spoločnosti, ktoré sa rozhodli uplatňovať zásadu predbežnej opatrnosti a nahradili alebo odstránili oxid titaničitý (E 171) zo svojich výrobkov; |
| --- | --- |

M.

keďže akékoľvek rozhodnutie nezakázať oxid titaničitý (E 171) na trhu znevýhodňuje spoločnosti, ktoré sa rozhodli uplatňovať zásadu predbežnej opatrnosti a nahradili alebo odstránili oxid titaničitý (E 171) zo svojich výrobkov;

Zásada predbežnej opatrnosti a „iné faktory“

| N. | keďže v článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovuje zásada predbežnej opatrnosti ako jedna zo základných zásad Únie; |
| --- | --- |

N.

keďže v článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovuje zásada predbežnej opatrnosti ako jedna zo základných zásad Únie;

| O. | keďže v článku 168 ods. 1 ZFEÚ sa uvádza, že „pri stanovení a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia“; |
| --- | --- |

O.

keďže v článku 168 ods. 1 ZFEÚ sa uvádza, že „pri stanovení a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia“;

| P. | keďže viac ako 85 000 občanov v celej Európe už podpísalo petíciu (13) na podporu francúzskeho zákazu oxidu titaničitého (E 171) a požiadalo o uplatňovanie zásady predbežnej opatrnosti vzhľadom na neistotu v súvislosti s prídavnými látkami v potravinách, ktoré neslúžia nutričnému účelu a môžu predstavovať riziko pre spotrebiteľov; |
| --- | --- |

P.

keďže viac ako 85 000 občanov v celej Európe už podpísalo petíciu (13) na podporu francúzskeho zákazu oxidu titaničitého (E 171) a požiadalo o uplatňovanie zásady predbežnej opatrnosti vzhľadom na neistotu v súvislosti s prídavnými látkami v potravinách, ktoré neslúžia nutričnému účelu a môžu predstavovať riziko pre spotrebiteľov;

| Q. | keďže pri schvaľovaní prídavných látok v potravinách sa môžu zohľadniť aj iné faktory relevantné pre danú záležitosť vrátane spoločenských, hospodárskych, tradičných, etických a environmentálnych faktorov, zásada predbežnej opatrnosti a uskutočniteľnosť kontrol, ako sa uvádza v nariadení (ES) č. 1331/2008; |
| --- | --- |

Q.

keďže pri schvaľovaní prídavných látok v potravinách sa môžu zohľadniť aj iné faktory relevantné pre danú záležitosť vrátane spoločenských, hospodárskych, tradičných, etických a environmentálnych faktorov, zásada predbežnej opatrnosti a uskutočniteľnosť kontrol, ako sa uvádza v nariadení (ES) č. 1331/2008;

Podmienky povoľovania a alternatívy

| R. | keďže v článku 6 nariadenia (ES) č. 1333/2008 sa stanovuje, že prídavná látka v potravinách sa môže povoliť len vtedy, ak je jej používanie bezpečné, technologicky odôvodnené a ak jej používanie nezavádza spotrebiteľa, ale naopak, je v jeho prospech; |
| --- | --- |

R.

keďže v článku 6 nariadenia (ES) č. 1333/2008 sa stanovuje, že prídavná látka v potravinách sa môže povoliť len vtedy, ak je jej používanie bezpečné, technologicky odôvodnené a ak jej používanie nezavádza spotrebiteľa, ale naopak, je v jeho prospech;

| S. | keďže oxid titaničitý (E 171) sa používa len na estetické účely a nemá žiadnu výživovú hodnotu, ani nespĺňa žiadnu prospešnú technologickú funkciu v potravinách; |
| --- | --- |

S.

keďže oxid titaničitý (E 171) sa používa len na estetické účely a nemá žiadnu výživovú hodnotu, ani nespĺňa žiadnu prospešnú technologickú funkciu v potravinách;

| T. | keďže neexistuje presvedčivá technologická potreba používania oxidu titaničitého (E 171) a mnohí výrobcovia potravín a maloobchodníci pôsobiaci na francúzskom trhu úspešne odstránili oxid titaničitý (E 171) zo svojich výrobkov, aby vyhoveli francúzskej vyhláške, ktorou sa pozastavuje uvádzanie potravín obsahujúcich prídavnú látku na trh (14); keďže niektoré nadnárodné spoločnosti sa zaviazali odstrániť oxid titaničitý (E 171) zo svojho potravinového portfólia (15); |
| --- | --- |

T.

keďže neexistuje presvedčivá technologická potreba používania oxidu titaničitého (E 171) a mnohí výrobcovia potravín a maloobchodníci pôsobiaci na francúzskom trhu úspešne odstránili oxid titaničitý (E 171) zo svojich výrobkov, aby vyhoveli francúzskej vyhláške, ktorou sa pozastavuje uvádzanie potravín obsahujúcich prídavnú látku na trh (14); keďže niektoré nadnárodné spoločnosti sa zaviazali odstrániť oxid titaničitý (E 171) zo svojho potravinového portfólia (15);

| U. | keďže väčšina členských štátov mala doteraz ťažkosti s presadzovaním požiadavky označovať nanočastice v potravinách; keďže testy spotrebiteľských skupín vykonané v Španielsku, Belgicku, Taliansku a Nemecku zistili nanočastice oxidu titaničitého (E 171) v pomere väčšom ako 50 % bez toho, aby sa prídavná látka označovala ako „nano“ (16), a to aj v potravinách, ako sú sladkosti, žuvačky a koláče často konzumované deťmi a inými zraniteľnými skupinami obyvateľstva; |
| --- | --- |

U.

keďže väčšina členských štátov mala doteraz ťažkosti s presadzovaním požiadavky označovať nanočastice v potravinách; keďže testy spotrebiteľských skupín vykonané v Španielsku, Belgicku, Taliansku a Nemecku zistili nanočastice oxidu titaničitého (E 171) v pomere väčšom ako 50 % bez toho, aby sa prídavná látka označovala ako „nano“ (16), a to aj v potravinách, ako sú sladkosti, žuvačky a koláče často konzumované deťmi a inými zraniteľnými skupinami obyvateľstva;

| 1. | vznáša námietku voči prijatiu návrhu nariadenia Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnieva sa, že návrh nariadenia Komisie nie je zlučiteľný s cieľom a obsahom nariadení (ES) č. 1333/2008 a (ES) č. 1331/2008; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že pokračovanie v umiestňovaní oxidu titaničitého (E 171) ako prídavnej látky v potravinách na trh a jeho predaj je v rozpore s ustanoveniami článku 6 nariadenia (ES) č. 1333/2008 a môže mať nepriaznivé účinky na zdravie európskych spotrebiteľov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu, aby stiahla návrh nariadenia: |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva Komisiu, aby uplatňovala zásadu predbežnej opatrnosti a odstránila oxid titaničitý (E 171) zo zoznamu Únie s povolenými prídavnými látkami v potravinách; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 16.

(2)  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 1.

(3)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/reg-com_toxic_20190513_sum.pdf

(4)  Vyhlásenie EFSA o preskúmaní rizík súvisiacich s expozíciou prídavnej látke v potravinách oxidu titaničitého (E 171), ktoré vykonala francúzska Národná agentúra pre sanitárnu bezpečnosť potravín, životného prostredia a zdravia (ANSES), Vestník EFSA (EFSA Journal) 2019; 17(6):5714, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5714

(5)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

(6)  Prehodnotenie oxidu titaničitého (E 171) ako prídavnej látky v potravinách, Vestník EFSA (EFSA Journal) 2016; 14(9):4545, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4545

(7)  Pozri zoznam najnovších akademických publikácií o nepriaznivých účinkoch nanočastíc E171 a/alebo TiO2 prostredníctvom orálnej expozície, ktorý vypracovalo združenie Avicenn a ktorý je k dispozícii na adrese http://veillenanos.fr/wakka.php?wiki=RisQIngestionNpTiO2/download&file=20190911AvicennE171recentpublications.pdf; Skocaj, M., Filipic, M., Petkovic, J., and Novak, S., Titanium dioxide in our everyday life; is it safe?’, Radiology and Oncology, 2011 Dec; 45(4): 227–247, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3423755/; a Pinget, G., et al, „Impact of the Food Additive Titanium Dioxide (E171) on Gut Microbiota-Host Interaction“. Frontiers in Nutrition, 14. mája 2019, https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fnut.2019.00057/full

(8)  Stanovisko francúzskej Národnej agentúry pre sanitárnu bezpečnosť potravín, životného prostredia a zdravia (ANSES) k rizikám spojeným s požitím prídavnej látky v potravinách E171 je dostupné na adrese https://www.anses.fr/en/system/files/ERCA2019SA0036EN.pdf

(9)  https://www.nvwa.nl/documenten/consument/eten-drinken-roken/overige-voedselveiligheid/risicobeoordelingen/advies-van-buro-over-de-mogelijke-gezondheidseffecten-van-het-voedseladditief-titaniumdioxide-e171

(10)  Vyhlásenie EFSA o preskúmaní rizík súvisiacich s expozíciou prídavnej látke v potravinách oxidu titaničitému (E 171), ktoré vykonala francúzska Národná agentúra pre sanitárnu bezpečnosť potravín, životného prostredia a zdravia (ANSES); EFSA Journal 2019; 17(6):5714, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2019.5714

(11)  „Carbon Black, Titanium Dioxide, and Talc’, IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans, Volume 93,“Carbon Black, Titanium Dioxide, and Talc’, https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Carbon-Black-Titanium-Dioxide-And-Talc-2010

(12)  „Occupational Exposure to Titanium Dioxide“, Current Intelligence Bulletin 63, https://www.cdc.gov/niosh/docs/2011-160/pdfs/2011-160.pdf

(13)  https://you.wemove.eu/campaigns/support-the-french-ban-on-potentially-harmful-food-additive-e171

(14)  Podľa (neúplného) on-line inventára zostaveného združením Agir pour l’Environnement bolo vo veľmi krátkom čase preformulovaných najmenej 340 potravín, ktoré obsahovali oxid titaničitý (E 171), aby sa stali „E 171 free“, https://infonano.agirpourlenvironnement.org/liste-verte/. Menším výrobcom, ktorí pravdepodobne čelia väčším technologickým prekážkam ako veľkí prevádzkovatelia, bola podľa tlačovej správy francúzskeho Ministerstva hospodárstva a financií z roku 2018 ponúknutá podpora od ich profesionálnych organizácií na odstránenie oxidu titaničitého (E 171) v ich výrobkoch, https://www.economie.gouv.fr/files/files/directions_services/dgccrf/presse/communique/2018/CP_Nanoparticules201804.pdf.

(15)  https://www.centerforfoodsafety.org/press-releases/4550/top-candy-company-mars-commits-to-phasing-out-harmful-nanoparticles-from-food-products

(16)  Vrátane Altroconsuma v Taliansku, OCU v Španielsku, Test-Achats v Belgicku a UFC – Que Choisir vo Francúzsku.

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/32

---

P9_TA(2020)0256

Námietka voči vykonávaciemu aktu: Maximálne hodnoty obsahu akrylamidu v určitých potravinách pre dojčatá a malé deti

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1881/2006, pokiaľ ide o maximálne hodnoty obsahu akrylamidu v určitých potravinách pre dojčatá a malé deti (D067815/03 – 2020/2735(RPS))

(2021/C 395/04)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Komisie, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1881/2006, pokiaľ ide o maximálne hodnoty obsahu akrylamidu v určitých potravinách pre dojčatá a malé deti (D067815/03, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Komisie, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1881/2006, pokiaľ ide o maximálne hodnoty obsahu akrylamidu v určitých potravinách pre dojčatá a malé deti (D067815/03,

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 315/93 z 8. februára 1993, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva u kontaminujúcich látok v potravinách (1), a najmä na jeho článok 2 ods. 3, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 315/93 z 8. februára 1993, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva u kontaminujúcich látok v potravinách (1), a najmä na jeho článok 2 ods. 3,

| — | so zreteľom na nariadenie Komisie (EÚ) 2017/2158 z 20. novembra 2017, ktorým sa stanovujú opatrenia na minimalizáciu množstiev akrylamidu a jeho referenčné hodnoty v potravinách (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Komisie (EÚ) 2017/2158 z 20. novembra 2017, ktorým sa stanovujú opatrenia na minimalizáciu množstiev akrylamidu a jeho referenčné hodnoty v potravinách (2),

| — | so zreteľom na vedecké stanovisko k akrylamidu v potravinách, ktoré 30. apríla 2015 prijal panel pre kontaminujúce látky v potravinovom reťazci (ďalej len „panel CONTAM“) Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) a ktoré bolo uverejnené 4. júna 2015 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vedecké stanovisko k akrylamidu v potravinách, ktoré 30. apríla 2015 prijal panel pre kontaminujúce látky v potravinovom reťazci (ďalej len „panel CONTAM“) Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) a ktoré bolo uverejnené 4. júna 2015 (3),

| — | so zreteľom na článok 5a ods. 3 písm. b) rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 5a ods. 3 písm. b) rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (4),

| — | so zreteľom na článok 112 ods. 2 a 3 a na článok 112 ods. 4 písm. c) rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 112 ods. 2 a 3 a na článok 112 ods. 4 písm. c) rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

Všeobecne

| A. | keďže akrylamid je chemická zlúčenina prítomná v potravinách, ktorá sa vytvára z prirodzene prítomných látok bez asparagínu a cukrov počas vysokoteplotného spracovania, ako je opekanie, praženie a pečenie; |
| --- | --- |

A.

keďže akrylamid je chemická zlúčenina prítomná v potravinách, ktorá sa vytvára z prirodzene prítomných látok bez asparagínu a cukrov počas vysokoteplotného spracovania, ako je opekanie, praženie a pečenie;

| B. | keďže spotrebitelia sú vystavení akrylamidu v priemyselne vyrábaných potravinách, ako sú čipsy, chlieb, sušienky a káva, ale aj pri domácom varení, napr. pri opekaní chleba alebo vyprážaní hranolčekov; |
| --- | --- |

B.

keďže spotrebitelia sú vystavení akrylamidu v priemyselne vyrábaných potravinách, ako sú čipsy, chlieb, sušienky a káva, ale aj pri domácom varení, napr. pri opekaní chleba alebo vyprážaní hranolčekov;

| C. | keďže dojčatá, batoľatá a iné deti sú najviac vystavenou vekovou skupinou vzhľadom na ich nižšiu telesnú hmotnosť, a preto sú osobitne zraniteľné; keďže je známe, že deti majú vyšší metabolizmus z dôvodu väčšieho pomeru hmotnosti pečene a tela, čo zvyšuje pravdepodobnosť, že glycidamid (metabolit akrylamidu, ktorý sa vytvára biotransformáciou) sa môže u detí vytvárať vo väčšej miere, čím sa zvyšuje pravdepodobnosť toxicity akrylamidu u detí (5); |
| --- | --- |

C.

keďže dojčatá, batoľatá a iné deti sú najviac vystavenou vekovou skupinou vzhľadom na ich nižšiu telesnú hmotnosť, a preto sú osobitne zraniteľné; keďže je známe, že deti majú vyšší metabolizmus z dôvodu väčšieho pomeru hmotnosti pečene a tela, čo zvyšuje pravdepodobnosť, že glycidamid (metabolit akrylamidu, ktorý sa vytvára biotransformáciou) sa môže u detí vytvárať vo väčšej miere, čím sa zvyšuje pravdepodobnosť toxicity akrylamidu u detí (5);

Problematická bezpečnosť

| D. | keďže podľa harmonizovanej klasifikácie a označovania (CLP00), ktoré schválila Únia, je akrylamid je toxický, ak sa prehltne, môže spôsobiť genetické poruchy, rakovinu, poškodzuje orgány dlhodobým alebo opakovaným vystavením, je škodlivý pri kontakte s pokožkou, spôsobuje vážne podráždenie očí, je škodlivý pri vdýchnutí, je podozrenie, že narúša plodnosť, spôsobuje podráždenie kože a môže vyvolať alergickú kožnú reakciu; keďže klasifikácia, ktorú spoločnosti poskytli Európskej chemickej agentúre (ECHA) v registráciách podľa nariadenia REACH, navyše identifikuje, že táto látka môže narúšať plodnosť alebo poškodzovať nenarodené dieťa (6); |
| --- | --- |

D.

keďže podľa harmonizovanej klasifikácie a označovania (CLP00), ktoré schválila Únia, je akrylamid je toxický, ak sa prehltne, môže spôsobiť genetické poruchy, rakovinu, poškodzuje orgány dlhodobým alebo opakovaným vystavením, je škodlivý pri kontakte s pokožkou, spôsobuje vážne podráždenie očí, je škodlivý pri vdýchnutí, je podozrenie, že narúša plodnosť, spôsobuje podráždenie kože a môže vyvolať alergickú kožnú reakciu; keďže klasifikácia, ktorú spoločnosti poskytli Európskej chemickej agentúre (ECHA) v registráciách podľa nariadenia REACH, navyše identifikuje, že táto látka môže narúšať plodnosť alebo poškodzovať nenarodené dieťa (6);

| E. | keďže okrem toho sa pozorovala degenerácia periférnych nervov a nervových zakončení v niektorých oblastiach mozgu súvisiacich s pamäťou, učením sa a kognitívnymi funkciami (7); |
| --- | --- |

E.

keďže okrem toho sa pozorovala degenerácia periférnych nervov a nervových zakončení v niektorých oblastiach mozgu súvisiacich s pamäťou, učením sa a kognitívnymi funkciami (7);

| F. | keďže vedecké stanovisko panelu CONTAM z 30. apríla 2015 o akrylamide v potravinách (8) zo všetkých dostupných údajov zistilo štyri možné kritické parametre pre toxicitu akrylamidu, t. j. neurotoxicitu, účinky na reprodukciu mužov, vývojovú toxicitu a karcinogenitu; keďže panel CONTAM takisto poznamenal, že akrylamid je mutagén zárodočných buniek a že v súčasnosti neexistujú žiadne zavedené postupy na posúdenie rizika pri použití tohto sledovaného parametra; keďže panel CONTAM konkrétnejšie potvrdil predchádzajúce hodnotenia, že akrylamid v potravinách potenciálne zvyšuje riziko vzniku rakoviny u spotrebiteľov vo všetkých vekových skupinách; |
| --- | --- |

F.

keďže vedecké stanovisko panelu CONTAM z 30. apríla 2015 o akrylamide v potravinách (8) zo všetkých dostupných údajov zistilo štyri možné kritické parametre pre toxicitu akrylamidu, t. j. neurotoxicitu, účinky na reprodukciu mužov, vývojovú toxicitu a karcinogenitu; keďže panel CONTAM takisto poznamenal, že akrylamid je mutagén zárodočných buniek a že v súčasnosti neexistujú žiadne zavedené postupy na posúdenie rizika pri použití tohto sledovaného parametra; keďže panel CONTAM konkrétnejšie potvrdil predchádzajúce hodnotenia, že akrylamid v potravinách potenciálne zvyšuje riziko vzniku rakoviny u spotrebiteľov vo všetkých vekových skupinách;

| G. | keďže toxicita akrylamidu bola uznaná už v roku 2002 v spoločnej správe FAO/WHO (9); keďže Medzinárodná agentúra pre výskum rakoviny (IARC) klasifikovala akrylamid ako „pravdepodobný ľudský karcinogén“ (10), podľa amerického národného toxikologického programu (NTP) je „rozumný predpoklad, že je ľudským karcinogénom“ (11) a podľa Agentúry USA na ochranu životného prostredia (EPA) je „pre ľudí pravdepodobne karcinogénny“ (12); |
| --- | --- |

G.

keďže toxicita akrylamidu bola uznaná už v roku 2002 v spoločnej správe FAO/WHO (9); keďže Medzinárodná agentúra pre výskum rakoviny (IARC) klasifikovala akrylamid ako „pravdepodobný ľudský karcinogén“ (10), podľa amerického národného toxikologického programu (NTP) je „rozumný predpoklad, že je ľudským karcinogénom“ (11) a podľa Agentúry USA na ochranu životného prostredia (EPA) je „pre ľudí pravdepodobne karcinogénny“ (12);

| H. | keďže vlastnosti akrylamidu narúšajúce endokrinný systém sa rozoberajú vo viacerých vedeckých štúdiách (13) a je naliehavo potrebné ich preskúmať; |
| --- | --- |

H.

keďže vlastnosti akrylamidu narúšajúce endokrinný systém sa rozoberajú vo viacerých vedeckých štúdiách (13) a je naliehavo potrebné ich preskúmať;

Zásada preventívnosti

| I. | keďže v článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovuje zásada predbežnej opatrnosti ako jedna zo základných zásad Únie; |
| --- | --- |

I.

keďže v článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) sa stanovuje zásada predbežnej opatrnosti ako jedna zo základných zásad Únie;

| J. | keďže v článku 168 ods. 1 ZFEÚ sa uvádza, že „pri stanovení a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia“; |
| --- | --- |

J.

keďže v článku 168 ods. 1 ZFEÚ sa uvádza, že „pri stanovení a uskutočňovaní všetkých politík a činností Únie sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia“;

Osobitné právne požiadavky

| K. | keďže v článku 2 ods. 1 a 2 nariadenia (EHS) č. 315/93 sa stanovuje, že potraviny obsahujúce kontaminant v množstve, ktoré je neprijateľné z hľadiska verejného zdravia, a najmä na toxikologickej úrovni, sa nesmú uvádzať na trh, a že hodnoty kontaminantov sa musia udržiavať na takej nízkej úrovni, akú je možné primerane dosiahnuť dodržiavaním osvedčených postupov vo všetkých fázach výroby potravín; |
| --- | --- |

K.

keďže v článku 2 ods. 1 a 2 nariadenia (EHS) č. 315/93 sa stanovuje, že potraviny obsahujúce kontaminant v množstve, ktoré je neprijateľné z hľadiska verejného zdravia, a najmä na toxikologickej úrovni, sa nesmú uvádzať na trh, a že hodnoty kontaminantov sa musia udržiavať na takej nízkej úrovni, akú je možné primerane dosiahnuť dodržiavaním osvedčených postupov vo všetkých fázach výroby potravín;

| L. | keďže v nariadení (EÚ) 2017/2158 sa od prevádzkovateľov potravinárskych podnikov vyžaduje, aby uplatňovali opatrenia na zmiernenie a vykonávali určité činnosti na zníženie hladín akrylamidu v určitých potravinách s cieľom zabezpečiť, aby hladiny akrylamidu vo výrobkoch zostali pod úrovňou referenčných hodnôt, ktoré sa používajú na overenie účinnosti opatrení na zmiernenie odberom vzoriek a analýzou; |
| --- | --- |

L.

keďže v nariadení (EÚ) 2017/2158 sa od prevádzkovateľov potravinárskych podnikov vyžaduje, aby uplatňovali opatrenia na zmiernenie a vykonávali určité činnosti na zníženie hladín akrylamidu v určitých potravinách s cieľom zabezpečiť, aby hladiny akrylamidu vo výrobkoch zostali pod úrovňou referenčných hodnôt, ktoré sa používajú na overenie účinnosti opatrení na zmiernenie odberom vzoriek a analýzou;

| M. | keďže referenčné hodnoty stanovené v nariadení (EÚ) 2017/2158 sa uplatňujú od apríla 2018 a Komisia ich má preskúmať každé tri roky, pričom prvýkrát do troch rokov po nadobudnutí účinnosti uvedeného nariadenia s cieľom stanoviť nižšie hodnoty (14); |
| --- | --- |

M.

keďže referenčné hodnoty stanovené v nariadení (EÚ) 2017/2158 sa uplatňujú od apríla 2018 a Komisia ich má preskúmať každé tri roky, pričom prvýkrát do troch rokov po nadobudnutí účinnosti uvedeného nariadenia s cieľom stanoviť nižšie hodnoty (14);

| N. | keďže pre viaceré kategórie výrobkov, ako sú zeleninové lupienky, krokety alebo ryžové krekry, z ktorých niektoré preukázateľne obsahujú vysoké množstvo akrylamidu, chýbajú referenčné hodnoty; keďže v odporúčaní Komisie (EÚ) 2019/1888 (15) sa stanovuje neúplný zoznam kategórií potravín, ktoré by sa mali pravidelne monitorovať z hľadiska prítomnosti akrylamidu; |
| --- | --- |

N.

keďže pre viaceré kategórie výrobkov, ako sú zeleninové lupienky, krokety alebo ryžové krekry, z ktorých niektoré preukázateľne obsahujú vysoké množstvo akrylamidu, chýbajú referenčné hodnoty; keďže v odporúčaní Komisie (EÚ) 2019/1888 (15) sa stanovuje neúplný zoznam kategórií potravín, ktoré by sa mali pravidelne monitorovať z hľadiska prítomnosti akrylamidu;

| O. | keďže v súlade s článkom 2 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 315/93 môže Komisia v záujme ochrany verejného zdravia ustanoviť v prípade potreby maximálne tolerancie pre špecifické kontaminujúce látky; keďže zatiaľ neboli stanovené žiadne maximálne hodnoty obsahu akrylamidu v potravinách; keďže v odôvodnení 15 nariadenia (EÚ) 2017/2158 sa uvádza, že na doplnenie opatrení na minimalizáciu množstiev akrylamidu by sa malo zvážiť stanovenie maximálnych množstiev akrylamidu v určitých potravinách; |
| --- | --- |

O.

keďže v súlade s článkom 2 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 315/93 môže Komisia v záujme ochrany verejného zdravia ustanoviť v prípade potreby maximálne tolerancie pre špecifické kontaminujúce látky; keďže zatiaľ neboli stanovené žiadne maximálne hodnoty obsahu akrylamidu v potravinách; keďže v odôvodnení 15 nariadenia (EÚ) 2017/2158 sa uvádza, že na doplnenie opatrení na minimalizáciu množstiev akrylamidu by sa malo zvážiť stanovenie maximálnych množstiev akrylamidu v určitých potravinách;

Návrh nariadenia Komisie

| P. | keďže Komisia vo svojom návrhu nariadenia uznáva, že je dôležité, aby množstvo akrylamidu v potravinách bolo na čo najnižšej rozumne dosiahnuteľnej úrovni; |
| --- | --- |

P.

keďže Komisia vo svojom návrhu nariadenia uznáva, že je dôležité, aby množstvo akrylamidu v potravinách bolo na čo najnižšej rozumne dosiahnuteľnej úrovni;

| Q. | keďže Komisia vo svojom návrhu nariadenia navrhuje stanoviť maximálne hodnoty len pre dve veľmi špecifické kategórie potravín, a to pre „sušienky a sucháre pre dojčatá a malé deti“ (150 μg/kg, čo zodpovedá súčasnej referenčnej hodnote) a „detské potraviny, potraviny spracované na báze obilnín pre dojčatá a malé deti okrem sušienok a suchárov“ (50 μg/kg, čo dokonca o 10 μg/kg prevyšuje súčasnú referenčnú hodnotu, ktorá je 40 μg/kg); |
| --- | --- |

Q.

keďže Komisia vo svojom návrhu nariadenia navrhuje stanoviť maximálne hodnoty len pre dve veľmi špecifické kategórie potravín, a to pre „sušienky a sucháre pre dojčatá a malé deti“ (150 μg/kg, čo zodpovedá súčasnej referenčnej hodnote) a „detské potraviny, potraviny spracované na báze obilnín pre dojčatá a malé deti okrem sušienok a suchárov“ (50 μg/kg, čo dokonca o 10 μg/kg prevyšuje súčasnú referenčnú hodnotu, ktorá je 40 μg/kg);

| R. | keďže údaje o výskyte, z ktorých Komisia vo svojom návrhu nariadenia vychádzala, pochádzajú z obdobia 2015 až 2018; keďže ak má mať nariadenie (EÚ) 2017/2158 vplyv na množstvo akrylamidu v potravinách, možno odôvodnene očakávať, že výrobcovia potravín už dosiahli aspoň referenčnú hodnotu, ktorá bola ustanovená pred tromi rokmi; |
| --- | --- |

R.

keďže údaje o výskyte, z ktorých Komisia vo svojom návrhu nariadenia vychádzala, pochádzajú z obdobia 2015 až 2018; keďže ak má mať nariadenie (EÚ) 2017/2158 vplyv na množstvo akrylamidu v potravinách, možno odôvodnene očakávať, že výrobcovia potravín už dosiahli aspoň referenčnú hodnotu, ktorá bola ustanovená pred tromi rokmi;

Situácia na trhu a posúdenie návrhu nariadenia Komisie

| S. | keďže z výskumu, ktorý na jeseň 2018 uskutočnilo desať spotrebiteľských organizácií v celej Európe (16), vyplynulo, že celý rad výrobkov, ktoré nepatria do dvoch kategórií regulovaných v návrhu nariadenia Komisie, ako sú sušienky a oblátky, často konzumujú deti vo veku do troch rokov, pričom niektoré z týchto výrobkov sú zjavne uvádzané na trh so zameraním na deti (napríklad dizajn balenia s postavičkami z kreslených filmov, ktoré sú lákadlom pre deti); keďže podobnú situáciu možno predpokladať v prípade výrobkov, ako sú krekry alebo raňajkové cereálie; |
| --- | --- |

S.

keďže z výskumu, ktorý na jeseň 2018 uskutočnilo desať spotrebiteľských organizácií v celej Európe (16), vyplynulo, že celý rad výrobkov, ktoré nepatria do dvoch kategórií regulovaných v návrhu nariadenia Komisie, ako sú sušienky a oblátky, často konzumujú deti vo veku do troch rokov, pričom niektoré z týchto výrobkov sú zjavne uvádzané na trh so zameraním na deti (napríklad dizajn balenia s postavičkami z kreslených filmov, ktoré sú lákadlom pre deti); keďže podobnú situáciu možno predpokladať v prípade výrobkov, ako sú krekry alebo raňajkové cereálie;

| T. | keďže referenčná hodnota pre „sušienky a oblátky“ (350 μg/kg) a referenčná hodnota pre „sušienky a sucháre pre dojčatá a malé deti“ (150 μg/kg) sa výrazne líšia, pričom rodičia nie sú informovaní o rozdiele v požadovanom maximálnom obsahu akrylamidu; |
| --- | --- |

T.

keďže referenčná hodnota pre „sušienky a oblátky“ (350 μg/kg) a referenčná hodnota pre „sušienky a sucháre pre dojčatá a malé deti“ (150 μg/kg) sa výrazne líšia, pričom rodičia nie sú informovaní o rozdiele v požadovanom maximálnom obsahu akrylamidu;

| U. | keďže sa takisto zistilo, že v prípade sušienok a oblátok tretina testovaných výrobkov dosahovala úroveň referenčnej hodnoty alebo ju presahovala a takmer dve tretiny sušienok a oblátok, ktoré boli označené ako „často konzumované deťmi vo veku do troch rokov“, by nespĺňali referenčnú hodnotu stanovenú pre kategóriu „sušienky a sucháre pre dojčatá a malé deti“; |
| --- | --- |

U.

keďže sa takisto zistilo, že v prípade sušienok a oblátok tretina testovaných výrobkov dosahovala úroveň referenčnej hodnoty alebo ju presahovala a takmer dve tretiny sušienok a oblátok, ktoré boli označené ako „často konzumované deťmi vo veku do troch rokov“, by nespĺňali referenčnú hodnotu stanovenú pre kategóriu „sušienky a sucháre pre dojčatá a malé deti“;

| V. | keďže je nesporné, že výskyt akrylamidu v potravinách možno minimalizovať uplatnením príslušných opatrení na jeho minimalizáciu (17); keďže sa preukázalo, že vo všetkých kategóriách potravín možno vyrábať výrobky s nízkym obsahom akrylamidu (18); |
| --- | --- |

V.

keďže je nesporné, že výskyt akrylamidu v potravinách možno minimalizovať uplatnením príslušných opatrení na jeho minimalizáciu (17); keďže sa preukázalo, že vo všetkých kategóriách potravín možno vyrábať výrobky s nízkym obsahom akrylamidu (18);

| W. | keďže pokiaľ ide o návrh nariadenia Komisie, z údajov spotrebiteľského prieskumu (19) z roku 2018, ako aj z údajov o výskyte pochádzajúcich z databázy úradu EFSA za obdobie 2015 až 2018 vyplýva, že veľkej väčšine výrobcov sa v oboch kategóriách potravín podarilo ľahko dosiahnuť nižšie hodnoty akrylamidu, ako sú navrhované hodnoty 150 μg/kg a 50 μg/kg; keďže možno predpokladať, že takmer všetky výrobky môžu dnes spĺňať tieto hodnoty; keďže je preto potrebné stanoviť prísnejšie hodnoty a podnecovať tak k ďalšiemu znižovaniu; |
| --- | --- |

W.

keďže pokiaľ ide o návrh nariadenia Komisie, z údajov spotrebiteľského prieskumu (19) z roku 2018, ako aj z údajov o výskyte pochádzajúcich z databázy úradu EFSA za obdobie 2015 až 2018 vyplýva, že veľkej väčšine výrobcov sa v oboch kategóriách potravín podarilo ľahko dosiahnuť nižšie hodnoty akrylamidu, ako sú navrhované hodnoty 150 μg/kg a 50 μg/kg; keďže možno predpokladať, že takmer všetky výrobky môžu dnes spĺňať tieto hodnoty; keďže je preto potrebné stanoviť prísnejšie hodnoty a podnecovať tak k ďalšiemu znižovaniu;

| X. | keďže stanovenie maximálnych hodnôt nepochybne uľahčuje členským štátom presadzovanie predpisov týkajúcich sa akrylamidu; keďže maximálne hodnoty sa však musia stanoviť v súlade so zásadou ALARA („na čo najnižšej rozumne dosiahnuteľnej úrovni“), ako sa uvádza v článku 2 nariadenia (EHS) č. 315/93; |
| --- | --- |

X.

keďže stanovenie maximálnych hodnôt nepochybne uľahčuje členským štátom presadzovanie predpisov týkajúcich sa akrylamidu; keďže maximálne hodnoty sa však musia stanoviť v súlade so zásadou ALARA („na čo najnižšej rozumne dosiahnuteľnej úrovni“), ako sa uvádza v článku 2 nariadenia (EHS) č. 315/93;

| Y. | keďže na záver možno konštatovať, že väčšina výrobkov na trhu už bez problémov spĺňa hodnoty navrhnuté v návrhu nariadenia Komisie, a ukázalo sa, že nižšie hodnoty možno dosiahnuť bez toho, aby bolo potrebné vyvinúť veľké úsilie; |
| --- | --- |

Y.

keďže na záver možno konštatovať, že väčšina výrobkov na trhu už bez problémov spĺňa hodnoty navrhnuté v návrhu nariadenia Komisie, a ukázalo sa, že nižšie hodnoty možno dosiahnuť bez toho, aby bolo potrebné vyvinúť veľké úsilie;

Ďalšie úvahy

| Z. | keďže ďalší výskum by mohol prispieť k porozumeniu dôvodom vysokej variability obsahu akrylamidu v rôznych kategóriách potravín a pomôcť určiť stratégiu na minimalizáciu tvorby akrylamidu; |
| --- | --- |

Z.

keďže ďalší výskum by mohol prispieť k porozumeniu dôvodom vysokej variability obsahu akrylamidu v rôznych kategóriách potravín a pomôcť určiť stratégiu na minimalizáciu tvorby akrylamidu;

| AA. | keďže je kľúčové monitorovať účinnosť predpisov týkajúcich sa akrylamidu; keďže si to vyžaduje, aby členské štáty vykonávali účinné a dostatočne časté kontroly a zbierali údaje o výskyte akrylamidu; |
| --- | --- |

AA.

keďže je kľúčové monitorovať účinnosť predpisov týkajúcich sa akrylamidu; keďže si to vyžaduje, aby členské štáty vykonávali účinné a dostatočne časté kontroly a zbierali údaje o výskyte akrylamidu;

| AB. | keďže verejné informačné kampane môžu prispieť k zvýšeniu informovanosti spotrebiteľov o výrobkoch s potenciálne vyšším obsahom akrylamidu a oboznámiť ich s tým, ako obmedziť vystavenie akrylamidu pri varení; |
| --- | --- |

AB.

keďže verejné informačné kampane môžu prispieť k zvýšeniu informovanosti spotrebiteľov o výrobkoch s potenciálne vyšším obsahom akrylamidu a oboznámiť ich s tým, ako obmedziť vystavenie akrylamidu pri varení;

| 1. | vznáša námietku voči prijatiu návrhu nariadenia Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnieva sa, že návrh nariadenia Komisie nie je v súlade s cieľom a obsahom nariadenia (EHS) č. 315/93; |
| --- | --- |

2.

| 3. | domnieva sa, že ak sa aj naďalej budú povoľovať vysoké hodnoty obsahu akrylamidu v potravinách, môže to mať nepriaznivé účinky na zdravie európskych spotrebiteľov; preto považuje za nanajvýš dôležité znižovať množstvo akrylamidu v potravinách; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnieva sa, že navrhované maximálne množstvo akrylamidu v kategórii potravín „detské potraviny, potraviny spracované na báze obilnín pre dojčatá a malé deti okrem sušienok a suchárov“ by sa malo znížiť a určite by nemalo presahovať súčasnú referenčnú hodnotu 40 μg/kg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | domnieva sa, že navrhované maximálne množstvo akrylamidu v kategórii potravín „sušienky a sucháre pre dojčatá a malé deti“ by sa malo jednoznačne znížiť pod úroveň súčasnej referenčnej hodnoty 150 μg/kg; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Komisiu, aby stanovila prísne maximálne hodnoty nielen pre dve kategórie výrobkov uvedené v návrhu nariadenia Komisie, ale aj pre iné kategórie výrobkov, pričom najnaliehavejšie je to v prípade sušienok a suchárov, ktoré nepatria do osobitnej kategórie „sušienky a sucháre pre dojčatá a malé deti“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | so záujmom očakáva revíziu referenčných hodnôt zameranú na ich zníženie, ktorá sa má uskutočniť v apríli 2021; trvá na tom, že referenčné hodnoty musia odrážať neustále znižovanie prítomnosti akrylamidu v potravinách a musia sa zameriavať na tých, ktorí dosahujú najlepšie výsledky, s cieľom motivovať výrobcov k ďalšiemu úsiliu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | víta odporúčanie (EÚ) 2019/1888 zo 7. novembra 2019 o monitorovaní prítomnosti akrylamidu v určitých potravinách; trvá na tom, že pre kategórie výrobkov, u ktorých sa preukázal vysoký obsah akrylamidu, je potrebné rýchlo stanoviť referenčné hodnoty (prípadne následne aj maximálne hodnoty); |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili výskum v oblasti tvorby akrylamidu v potravinách, aby mohli určiť stratégie na minimalizáciu tvorby akrylamidu; žiada, aby Komisia a členské štáty podnecovali výskum o akrylamide a glycidamide, pokiaľ ide o ich prípadné vlastnosti endokrinných disruptorov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva členské štáty, aby posilnili svoje kapacity v oblasti kontroly potravín s cieľom monitorovať účinnosť predpisov týkajúcich sa akrylamidu a aby zhromažďovali, zverejňovali a poskytovali údaje o výskyte akrylamidu úradu EFSA; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žiada Komisiu a členské štáty, aby informovali verejnosť o kategóriách výrobkov s potenciálne vyšším obsahom akrylamidu a o stratégiách, ako obmedziť vystavenie akrylamidu pri varení; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žiada Komisiu, aby stiahla svoj návrh nariadenia a predložila výboru nový návrh; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Ú. v. ES L 37, 13.2.1993, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 304, 21.11.2017, s. 24.

(3)  Vestník EFSA 2015; 13(6):4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104

(4)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

(5)  Pozri Erkekoğlu, P., Baydar, T.,: Toxicity of acrylamide and evaluation of its exposure in baby foods (Toxicita akrylamidu a hodnotenie jeho výskytu v potravinách pre deti), Výskumný výskum v oblasti výživy, zväzok 23, vydanie 2, december 2010, s. 323 – 333, https://doi.org/10.1017/S0954422410000211.

(6)  Infokarta akrylamidu ECHA, https://echa.europa.eu/de/substance-information/-/substanceinfo/100.001.067?_disssubsinfo_WAR_disssubsinfoportlet_backURL=https%3A%2F%2Fecha.europa.eu%2Fhome%3Fp_p_id%3Ddisssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet%26p_p_lifecycle%3D0%26p_p_state%3Dnormal%26p_p_mode%3Dview%26p_p_col_id%3Dcolumn-1%26p_p_col_count%3D2%26_disssimplesearchhomepage_WAR_disssearchportlet_sessionCriteriaId%3D. Pozri aj zhrnutie klasifikácie a označovania agentúry ECHA, https://echa.europa.eu/de/information-on-chemicals/cl-inventory-database/-/discli/details/104230: karcinogénna látka 1B (predpoklad), mutagénna 1B (predpoklad), toxická pre reprodukciu 2 (podozrenie), senzibilizujúca pokožku 1 a STOT 1 (toxicita pre špecifický cieľový orgán – ovplyvňujúca nervový systém s opakovanou expozíciou).

(7)  Summary and conclusions of the sixty-fourth meeting of the Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives (Zhrnutie a závery zo šesťdesiateho štvrtého zasadnutia Spoločného výboru expertov FAO/WHO pre prídavné látky v potravinách) (DOHaD) (JECFA), 8. – 17. februára 2005, http://www.fao.org/3/a-at877e.pdf. Pozri aj Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Romano, M.A., Romano, R.M., ‘Akrylamid: Preskúmanie jeho toxických účinkov vzhľadom na koncepciu vývojového pôvodu zdravia a chorôb (DOHaD), Food Chemistry, 15. júna 2019; 283:422 – 430, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/30722893/

(8)  Vestník EFSA 2015; 13(6):4104, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4104

(9)  Správa spoločnej konzultácie FAO/WHO s názvom Health Implications of Acrylamide in Food (Vplyv akrylamidu v potravinách na zdravie), 25. – 27. júna 2002, https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/42563/9241562188.pdf?sequence=1

(10)  „IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans“, Some Industrial Chemicals, IARC, Lyon, Francúzsko, 1994, https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Some-Industrial-Chemicals-1994. Pozri tiež Zhivagui, M., Ng, A.W.T., Ardin, M., et al., „Experimental and pan-cancer genome analyses reveal widespread contribution of acrylamide exposure to carcinogenesis in humans“, Genome Research, 2019; 29(4):521 – 531, https://www.iarc.fr/wp-content/uploads/2019/03/pr267_E.pdf

(11)  Report on Carcinogens, Acrylamide, National Toxicology Programme, Department of Health and Human Services (Správa o karcinogénoch, akrylamide, národný toxikologický program, Ministerstvo zdravotníctva a služieb ľuďom), štrnáste vydanie 2016, https://ntp.niehs.nih.gov/ntp/roc/content/profiles/acrylamide.pdf

(12)  Toxicological review of Acrylamide (Toxikologické preskúmanie akrylamidu) (CAS No.79-06-1), marec 2010, Agentúra na ochranu životného prostredia USA, Washington, DC, https://nepis.epa.gov/Exe/ZyPDF.cgi/P1006QL0.PDF?Dockey=P1006QL0.PDF

(13)  Matoso, V., Bargi-Souza, P., Ivanski, F., Roman, M.A., Romana, R.M., „Acrylamide: A review about its toxic effects in the light of Developmental Origin of Health and Disease (DOHaD) concept“ (Akrylamid: Preskúmanie jeho toxických účinkov vzhľadom na koncepciu vývojového pôvodu zdravia a chorôb), Food Chemistry 283 (2019) 422-430, https://www2.unicentro.br/ppgvet/files/2019/11/3-Acrylamide-A-review-about-its-toxic-effects-in-the-light-of-Developmental-Origin-of-Health-and-Disease-DOHaD-concept.pdf?x26325, Kassotis, C.D., et al., „Endocrine-Disrupting Activity of Hydraulic Fracturing Chemicals and Adverse Health Outcomes After Prenatal Exposure in Male Mice“ (Endokrinná disruptorová aktivita hydraulických karcinogénnych chemikálií a nežiaduce zdravotné účinky po prenatálnej expozícii samcov myší), Endocrinology, December 2015, 156(12):4458–4473, https://academic.oup.com/endo/article/156/12/4458/2422671, Hamdy, S.M., Bakeer, H.M., Eskander, E.F., Sayed, O.N., „Effect of acrylamide on some hormones and endocrine tissues in male rats“ (Účinok akrylamidu na niektoré hormóny a endokrinné tkanivá u samcov potkanov), Human & Experimental Toxicology 2012, 31(5):, 483-91, https://journals.sagepub.com/doi/10.1177/0960327111417267

(14)  Článok 5 a odôvodnenie 11 nariadenia (EÚ) 2017/2158.

(15)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2019/1888 zo 7. novembra 2019 o monitorovaní prítomnosti akrylamidu v určitých potravinách (Ú. v. EÚ L 290, 11.11.2019, s. 31).

(16)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(17)  Pozri nariadenie (EÚ) 2017/2158.

(18)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

(19)  https://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2019-010_more_efforts_needed_to_protect_consumers_from_acrylamide_in_food.pdf

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/37

---

P9_TA(2020)0257

Európska stratégia lesného hospodárstva – ďalší postup

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o európskej stratégii lesného hospodárstva – ďalší postup (2019/2157(INI))

(2021/C 395/05)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európsky ekologický dohovor (COM(2019)0640), na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 o stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (COM(2020)0380) a na svoje uznesenia z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (1) a zo 16. januára 2020 o 15. zasadnutí konferencie zmluvných strán (COP 15) Dohovoru o biologickej diverzite (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európsky ekologický dohovor (COM(2019)0640), na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 o stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 (COM(2020)0380) a na svoje uznesenia z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (1) a zo 16. januára 2020 o 15. zasadnutí konferencie zmluvných strán (COP 15) Dohovoru o biologickej diverzite (2),

| — | so zreteľom na newyorské vyhlásenie o lesoch, ktoré Európska únia ratifikovala 23. júna 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na newyorské vyhlásenie o lesoch, ktoré Európska únia ratifikovala 23. júna 2014,

| — | so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 7. decembra 2018 s názvom Pokrok pri vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ „Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva“ (COM(2018)0811), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 7. decembra 2018 s názvom Pokrok pri vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ „Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva“ (COM(2018)0811),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia z 28. apríla 2015 o novej stratégii lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia z 28. apríla 2015 o novej stratégii lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva (3),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 23. júla 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 23. júla 2019 s názvom Posilnenie opatrení EÚ na ochranu a obnovu svetových lesov (COM(2019)0352),

| — | so zreteľom na závery Rady z 15. apríla 2019 o pokroku vo vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ a o novom strategickom rámci pre lesy (08609/2019), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 15. apríla 2019 o pokroku vo vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ a o novom strategickom rámci pre lesy (08609/2019),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1143/2014 o prevencii a manažmente introdukcie a šírenia inváznych nepôvodných druhov (4) a na následné vykonávacie nariadenia s aktualizáciami zoznamu inváznych druhov, medzi ktoré patria aj stromové druhy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1143/2014 o prevencii a manažmente introdukcie a šírenia inváznych nepôvodných druhov (4) a na následné vykonávacie nariadenia s aktualizáciami zoznamu inváznych druhov, medzi ktoré patria aj stromové druhy,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 30. októbra 2019 k správe Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 7. decembra 2018 s názvom Pokrok pri vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ „Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 30. októbra 2019 k správe Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 7. decembra 2018 s názvom Pokrok pri vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ „Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva“,

| — | so zreteľom na celosvetovú hodnotiacu správu o biodiverzite a ekosystémových službách z 31. mája 2019, ktorú uverejnila Medzivládna vedecko-politická platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na celosvetovú hodnotiacu správu o biodiverzite a ekosystémových službách z 31. mája 2019, ktorú uverejnila Medzivládna vedecko-politická platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES),

| — | so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry zo 4. decembra 2019 s názvom Životné prostredie Európy – stav a perspektíva 2020: znalosti potrebné na prechod na prechod k udržateľnej Európe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry zo 4. decembra 2019 s názvom Životné prostredie Európy – stav a perspektíva 2020: znalosti potrebné na prechod na prechod k udržateľnej Európe,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 11. apríla 2019 k vykonávaniu stratégie lesného hospodárstva EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 11. apríla 2019 k vykonávaniu stratégie lesného hospodárstva EÚ,

| — | so zreteľom na hodnotenie v polovici trvania stratégie v oblasti biodiverzity do roku 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hodnotenie v polovici trvania stratégie v oblasti biodiverzity do roku 2020,

| — | so zreteľom na aktualizovanú stratégiu EÚ pre biohospodárstvo, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na aktualizovanú stratégiu EÚ pre biohospodárstvo,

| — | so zreteľom na stratégiu v oblasti klímy 2050, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu v oblasti klímy 2050,

| — | so zreteľom na závery Rady z 29. novembra 2019 o aktualizovanej stratégii EÚ pre biohospodárstvo (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 29. novembra 2019 o aktualizovanej stratégii EÚ pre biohospodárstvo (5),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. novembra 2018 s názvom Čistá planéta pre všetkých – európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. novembra 2018 s názvom Čistá planéta pre všetkých – európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo (COM(2018)0773),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 16. mája 2018 k strednodobému preskúmaniu stratégie lesného hospodárstva EÚ (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov zo 16. mája 2018 k strednodobému preskúmaniu stratégie lesného hospodárstva EÚ (6),

| — | so zreteľom na stratégiu Európa 2020 a jej iniciatívy Inovácia v Únii a Európa efektívne využívajúca zdroje, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu Európa 2020 a jej iniciatívy Inovácia v Únii a Európa efektívne využívajúca zdroje,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na stanoviská Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanoviská Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A9-0154/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A9-0154/2020),

| — | so zreteľom na zodpovednosť členských štátov EÚ podľa Dohovoru o biologickej diverzite (DBD), Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a Dohovoru OSN o boji proti dezertifikácii (UNCCD), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zodpovednosť členských štátov EÚ podľa Dohovoru o biologickej diverzite (DBD), Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a Dohovoru OSN o boji proti dezertifikácii (UNCCD),

| A. | keďže vnútorné a medzinárodné záväzky EÚ, napríklad Európska zelená dohoda, ciele OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, Kjótsky protokol, Parížska dohoda a vytvorenie spoločnosti s nulovými emisiami nebude možné dosiahnuť bez klimatických prínosov a iných ekosystémových služieb, ktoré poskytujú lesy a sektor lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

A.

keďže vnútorné a medzinárodné záväzky EÚ, napríklad Európska zelená dohoda, ciele OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, Kjótsky protokol, Parížska dohoda a vytvorenie spoločnosti s nulovými emisiami nebude možné dosiahnuť bez klimatických prínosov a iných ekosystémových služieb, ktoré poskytujú lesy a sektor lesného hospodárstva;

| B. | keďže Zmluva o fungovaní Európskej únie neodkazuje na spoločnú politiku EÚ v oblasti lesného hospodárstva a zodpovednosť za lesy nesú členské štáty; keďže EÚ však v minulosti prispievala svojimi politikami a usmerneniami vrátane článku 4 ZFEÚ, pokiaľ ide o energetiku, životné prostredie a poľnohospodárstvo, k udržateľnému obhospodarovaniu lesov a k rozhodnutiam členských štátov o lesoch; |
| --- | --- |

B.

keďže Zmluva o fungovaní Európskej únie neodkazuje na spoločnú politiku EÚ v oblasti lesného hospodárstva a zodpovednosť za lesy nesú členské štáty; keďže EÚ však v minulosti prispievala svojimi politikami a usmerneniami vrátane článku 4 ZFEÚ, pokiaľ ide o energetiku, životné prostredie a poľnohospodárstvo, k udržateľnému obhospodarovaniu lesov a k rozhodnutiam členských štátov o lesoch;

| C. | keďže lesy a celý hodnotový reťazec sektora lesného hospodárstva majú zásadný význam pre ďalší rozvoj obehového biohospodárstva, keďže poskytujú pracovné miesta, zabezpečujú hospodársku prosperitu vo vidieckych a mestských oblastiach, poskytujú služby v oblasti zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy, poskytujú výhody súvisiace so zdravím, chránia biodiverzitu a vyhliadky v horských, ostrovných a vidieckych oblastiach a zabezpečujú boj proti dezertifikácii; |
| --- | --- |

C.

keďže lesy a celý hodnotový reťazec sektora lesného hospodárstva majú zásadný význam pre ďalší rozvoj obehového biohospodárstva, keďže poskytujú pracovné miesta, zabezpečujú hospodársku prosperitu vo vidieckych a mestských oblastiach, poskytujú služby v oblasti zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy, poskytujú výhody súvisiace so zdravím, chránia biodiverzitu a vyhliadky v horských, ostrovných a vidieckych oblastiach a zabezpečujú boj proti dezertifikácii;

| D. | keďže riadne financovaný vysokokvalitný výskum, inovácie, zber informácií, údržba a rozvoj databáz, najlepšie postupy a výmena poznatkov majú mimoriadny význam pre budúcnosť multifunkčných lesov EÚ a pre celý hodnotový reťazec lesného hospodárstva vzhľadom na rastúce nároky, ktoré sa na ne kladú, a na potreby reagovať na viaceré príležitosti a výzvy, ktorým čelí spoločnosť; |
| --- | --- |

D.

keďže riadne financovaný vysokokvalitný výskum, inovácie, zber informácií, údržba a rozvoj databáz, najlepšie postupy a výmena poznatkov majú mimoriadny význam pre budúcnosť multifunkčných lesov EÚ a pre celý hodnotový reťazec lesného hospodárstva vzhľadom na rastúce nároky, ktoré sa na ne kladú, a na potreby reagovať na viaceré príležitosti a výzvy, ktorým čelí spoločnosť;

| E. | keďže lesy sú súčasťou nášho prírodného dedičstva, ktoré musíme zachovať a udržiavať, a keďže v záujme prosperity tohto dedičstva a jeho úlohy ako zdroja biodiverzity a zdroja v oblasti hospodárstva, cestovného ruchu a v sociálnej oblasti je nevyhnutné jeho dobré riadenie; |
| --- | --- |

E.

keďže lesy sú súčasťou nášho prírodného dedičstva, ktoré musíme zachovať a udržiavať, a keďže v záujme prosperity tohto dedičstva a jeho úlohy ako zdroja biodiverzity a zdroja v oblasti hospodárstva, cestovného ruchu a v sociálnej oblasti je nevyhnutné jeho dobré riadenie;

| F. | keďže Fond pre rozvoj vidieka poskytol v rámci SPP nástroje a zdroje na podporu sektora lesného hospodárstva a mal by tak robiť aj v rámci SPP po roku 2020, a to prostredníctvom dôrazného zamerania sa na udržateľné obhospodarovanie lesov; |
| --- | --- |

F.

keďže Fond pre rozvoj vidieka poskytol v rámci SPP nástroje a zdroje na podporu sektora lesného hospodárstva a mal by tak robiť aj v rámci SPP po roku 2020, a to prostredníctvom dôrazného zamerania sa na udržateľné obhospodarovanie lesov;

| G. | keďže v EÚ je 16 miliónov súkromných vlastníkov lesov, ktorí vlastnia približne 60 % lesov EÚ; keďže priemerná veľkosť lesov v súkromnom vlastníctve je 13 ha, pričom približne dve tretiny súkromných vlastníkov lesov vlastnia menej než 3 ha lesa; |
| --- | --- |

G.

keďže v EÚ je 16 miliónov súkromných vlastníkov lesov, ktorí vlastnia približne 60 % lesov EÚ; keďže priemerná veľkosť lesov v súkromnom vlastníctve je 13 ha, pričom približne dve tretiny súkromných vlastníkov lesov vlastnia menej než 3 ha lesa;

| H. | keďže udržateľne obhospodarované lesy sú mimoriadne dôležité pri zabezpečovaní pracovných miest vo vidieckych oblastiach, predstavujú prínos pre ľudské zdravie a zároveň významne prispievajú k životnému prostrediu a biodiverzite; |
| --- | --- |

H.

keďže udržateľne obhospodarované lesy sú mimoriadne dôležité pri zabezpečovaní pracovných miest vo vidieckych oblastiach, predstavujú prínos pre ľudské zdravie a zároveň významne prispievajú k životnému prostrediu a biodiverzite;

| I. | keďže opatrenia na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na túto zmenu v lesoch sú tak vzájomne prepojené, že je potrebné vyvážiť ich aspekty a podporiť ich súčinnosť, najmä v rámci adaptačných stratégií a plánov členských štátov; |
| --- | --- |

I.

keďže opatrenia na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na túto zmenu v lesoch sú tak vzájomne prepojené, že je potrebné vyvážiť ich aspekty a podporiť ich súčinnosť, najmä v rámci adaptačných stratégií a plánov členských štátov;

| J. | keďže európske lesy a ich situácie sa líšia, a preto sa s nimi musí zaobchádzať odlišne, ale vždy s cieľom zlepšiť ich hospodárske, sociálne a environmentálne funkcie; |
| --- | --- |

J.

keďže európske lesy a ich situácie sa líšia, a preto sa s nimi musí zaobchádzať odlišne, ale vždy s cieľom zlepšiť ich hospodárske, sociálne a environmentálne funkcie;

| K. | keďže v najvzdialenejších regiónoch sa nachádzajú veľmi bohaté zásobárne biodiverzity a je nevyhnutné ich chrániť; |
| --- | --- |

K.

keďže v najvzdialenejších regiónoch sa nachádzajú veľmi bohaté zásobárne biodiverzity a je nevyhnutné ich chrániť;

| L. | keďže strata biodiverzity v lesoch má výrazné environmentálne, hospodárske a sociálne dôsledky; |
| --- | --- |

L.

keďže strata biodiverzity v lesoch má výrazné environmentálne, hospodárske a sociálne dôsledky;

| M. | keďže kvalita pôdy zohráva kľúčovú úlohu pri poskytovaní ekosystémových služieb, ako sú napríklad filtrácia a zadržiavanie vody, a teda ochrana pred povodňami a suchom, sekvestrácia CO2, biodiverzita a rast biomasy; keďže zlepšenie kvality pôdy, napríklad v niektorých regiónoch prostredníctvom premeny ihličnatého lesa na trvalý listnatý les, je hospodársky náročný proces, ktorý trvá desaťročia; |
| --- | --- |

M.

keďže kvalita pôdy zohráva kľúčovú úlohu pri poskytovaní ekosystémových služieb, ako sú napríklad filtrácia a zadržiavanie vody, a teda ochrana pred povodňami a suchom, sekvestrácia CO2, biodiverzita a rast biomasy; keďže zlepšenie kvality pôdy, napríklad v niektorých regiónoch prostredníctvom premeny ihličnatého lesa na trvalý listnatý les, je hospodársky náročný proces, ktorý trvá desaťročia;

| N. | keďže je potrebné propagovať kľúčovú úlohu udržateľného obhospodarovania lesov v európskej spoločnosti, ktorá je čoraz viac odpojená od lesov a lesného hospodárstva, a to zdôrazňovaním viacerých prínosov, ktoré lesy poskytujú z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho, ako aj kultúrneho a historického hľadiska; |
| --- | --- |

N.

keďže je potrebné propagovať kľúčovú úlohu udržateľného obhospodarovania lesov v európskej spoločnosti, ktorá je čoraz viac odpojená od lesov a lesného hospodárstva, a to zdôrazňovaním viacerých prínosov, ktoré lesy poskytujú z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho, ako aj kultúrneho a historického hľadiska;

| O. | keďže lesy majú okrem sekvestrácie uhlíka priaznivý vplyv na klímu, atmosféru, zachovanie biodiverzity a správu vodných tokov a vodných ciest, ochranu pôdy pred eróziou vodou a vetrom a majú ďalšie užitočné prírodné vlastnosti; |
| --- | --- |

O.

keďže lesy majú okrem sekvestrácie uhlíka priaznivý vplyv na klímu, atmosféru, zachovanie biodiverzity a správu vodných tokov a vodných ciest, ochranu pôdy pred eróziou vodou a vetrom a majú ďalšie užitočné prírodné vlastnosti;

| P. | keďže takmer 23 % európskych lesov sa nachádza v lokalitách sústavy Natura 2000, pričom podiel v niektorých členských štátoch presahuje 50 %, a takmer polovica prirodzených biotopov v oblastiach sústavy Natura 2000 sú lesy; |
| --- | --- |

P.

keďže takmer 23 % európskych lesov sa nachádza v lokalitách sústavy Natura 2000, pričom podiel v niektorých členských štátoch presahuje 50 %, a takmer polovica prirodzených biotopov v oblastiach sústavy Natura 2000 sú lesy;

| Q. | keďže lesy môžu byť zdrojmi primárnych lesných produktov, ako je drevo, a poskytujú cenné sekundárne produkty, ako sú huby, hľuzovky, byliny, med a bobuľoviny, ktoré sú veľmi dôležité pre hospodárske činnosti v niektorých regiónoch Únie; |
| --- | --- |

Q.

keďže lesy môžu byť zdrojmi primárnych lesných produktov, ako je drevo, a poskytujú cenné sekundárne produkty, ako sú huby, hľuzovky, byliny, med a bobuľoviny, ktoré sú veľmi dôležité pre hospodárske činnosti v niektorých regiónoch Únie;

| R. | keďže európske lesy zohrávajú dôležitú úlohu pri zlepšovaní životného prostredia, rozvoji hospodárstva, uspokojovaní potrieb členských štátov v oblasti výrobkov z dreva a zvyšovaní blaha obyvateľstva; |
| --- | --- |

R.

keďže európske lesy zohrávajú dôležitú úlohu pri zlepšovaní životného prostredia, rozvoji hospodárstva, uspokojovaní potrieb členských štátov v oblasti výrobkov z dreva a zvyšovaní blaha obyvateľstva;

| S. | keďže agrolesníctvo, vymedzené ako systémy využívania pôdy, v ktorých sa stromy pestujú v kombinácii s poľnohospodárstvom na tej istej pôdnej jednotke, je súbor systémov obhospodarovania pôdy, ktoré zvyšujú celkovú produktivitu, vytvárajú viac biomasy, udržiavajú a obnovujú pôdu a poskytujú viacero hodnotných ekosystémových služieb; |
| --- | --- |

S.

keďže agrolesníctvo, vymedzené ako systémy využívania pôdy, v ktorých sa stromy pestujú v kombinácii s poľnohospodárstvom na tej istej pôdnej jednotke, je súbor systémov obhospodarovania pôdy, ktoré zvyšujú celkovú produktivitu, vytvárajú viac biomasy, udržiavajú a obnovujú pôdu a poskytujú viacero hodnotných ekosystémových služieb;

| T. | keďže multifunkčná úloha lesov, značný čas potrebný na ich vytvorenie a význam zabezpečenia dobrej rozmanitosti druhov robia z udržateľného využívania, ochrany a množenia lesných zdrojov dôležitú európsku úlohu; |
| --- | --- |

T.

keďže multifunkčná úloha lesov, značný čas potrebný na ich vytvorenie a význam zabezpečenia dobrej rozmanitosti druhov robia z udržateľného využívania, ochrany a množenia lesných zdrojov dôležitú európsku úlohu;

| U. | keďže sociálne a environmentálne zodpovedné poľovníctvo zohráva dôležitú úlohu v lesoch a polozalesnených oblastiach, a to prostredníctvom kontroly lovu alebo šírenia chorôb zveri, ako je napríklad africký mor ošípaných; |
| --- | --- |

U.

keďže sociálne a environmentálne zodpovedné poľovníctvo zohráva dôležitú úlohu v lesoch a polozalesnených oblastiach, a to prostredníctvom kontroly lovu alebo šírenia chorôb zveri, ako je napríklad africký mor ošípaných;

| V. | keďže lesy zohrávajú kľúčovú úlohu v boji proti erózii pôdy, ale aj v boji proti dezertifikácii pevniny; keďže zo štúdií vyplýva, že stromy v parkoch a v mestskom prostredí majú pozitívny vplyv, pokiaľ ide o udržanie nižších teplôt v porovnaní s oblasťami bez stromov; |
| --- | --- |

V.

keďže lesy zohrávajú kľúčovú úlohu v boji proti erózii pôdy, ale aj v boji proti dezertifikácii pevniny; keďže zo štúdií vyplýva, že stromy v parkoch a v mestskom prostredí majú pozitívny vplyv, pokiaľ ide o udržanie nižších teplôt v porovnaní s oblasťami bez stromov;

| W. | keďže v súčasnom programovom období (2014 – 2020) existujú opatrenia v rámci SPP zamerané na pomoc hospodárskym subjektom pri budovaní kapacít v oblasti lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

W.

keďže v súčasnom programovom období (2014 – 2020) existujú opatrenia v rámci SPP zamerané na pomoc hospodárskym subjektom pri budovaní kapacít v oblasti lesného hospodárstva;

| X. | keďže niektoré oblasti s lesný hospodárstvom boli vo veľkej miere napadnuté škodcami a hmyzom, ako sú červotoče a rôzne huby; keďže prirodzené populácie gaštanových lesov boli vo veľkej miere napadnuté rakovinou kôry gaštana jedlého (Cryphonectria parasitica), ktorá spôsobuje vážnu hrozbu pre prežitie týchto populácií, ale z dlhodobého hľadiska takisto ohrozuje súvisiace ľudské činnosti, ako je produkcia a zber gaštanov; |
| --- | --- |

X.

keďže niektoré oblasti s lesný hospodárstvom boli vo veľkej miere napadnuté škodcami a hmyzom, ako sú červotoče a rôzne huby; keďže prirodzené populácie gaštanových lesov boli vo veľkej miere napadnuté rakovinou kôry gaštana jedlého (Cryphonectria parasitica), ktorá spôsobuje vážnu hrozbu pre prežitie týchto populácií, ale z dlhodobého hľadiska takisto ohrozuje súvisiace ľudské činnosti, ako je produkcia a zber gaštanov;

| Y. | keďže dostupné údaje o lesoch na úrovni EÚ sú neúplné a majú rôznu kvalitu, čím sa znižuje schopnosť koordinácie na úrovni EÚ, pokiaľ ide o obhospodarovanie lesov; |
| --- | --- |

Y.

keďže dostupné údaje o lesoch na úrovni EÚ sú neúplné a majú rôznu kvalitu, čím sa znižuje schopnosť koordinácie na úrovni EÚ, pokiaľ ide o obhospodarovanie lesov;

| Z. | keďže nezákonná ťažba dreva prebieha aj v EÚ; |
| --- | --- |

Z.

keďže nezákonná ťažba dreva prebieha aj v EÚ;

Minulosť – prehodnotenie nedávnych úspechov a výziev pri vykonávaní

| 1. | víta uverejnenie správy Komisie s názvom Pokrok pri vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ „Nová stratégia lesného hospodárstva EÚ: pre lesy a sektor lesného hospodárstva“ (COM(2018)0811); |
| --- | --- |

1.

| 2. | víta opatrenia, ktoré prijali členské štáty a Komisia s cieľom splniť ciele stratégie lesného hospodárstva EÚ, a zapojenie Stáleho lesníckeho výboru, skupiny pre občiansky dialóg o lesníctve a korku, expertnej skupiny pre lesné požiare, expertnej skupiny pre odvetvia lesného hospodárstva a súvisiace odvetvové otázky a príslušných zainteresovaných strán do viacročného plánu vykonávania v oblasti lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uznáva, že v správe Komisie z roku 2018 o pokroku pri vykonávaní súčasnej stratégie lesného hospodárstva EÚ sa uvádza, že stratégia bola užitočná ako nástroj na koordináciu a že vo všeobecnosti sa osem prioritných oblastí stratégie plus jedna oblasť realizovali s relatívne nízkym množstvom prekážok s výnimkou hlavných výziev, ktoré sa majú riešiť prostredníctvom politiky v oblasti biodiverzity, a pretrvávajúcich výziev v oblastiach „Aké lesy máme a ako sa menia?“, najmä pokiaľ ide o vnímanie sektora lesného hospodárstva verejnosťou a informácie, ktorými verejnosť disponuje, a „Podpora koordinácie a komunikácie“, najmä pokiaľ ide o politiky týkajúce sa lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje skutočnosť, že vymedzenie udržateľného obhospodarovania lesov bolo medzinárodne dohodnuté v rámci celoeurópskeho procesu FOREST EUROPE; konštatuje, že vymedzenie bolo začlenené do vnútroštátnych právnych predpisov a dobrovoľných systémov, ako sú lesné certifikáty, ktoré sú zavedené v členských štátoch; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdôrazňuje, že presadzovanie udržateľného obhospodarovania lesov v EÚ ako súčasť stratégie lesného hospodárstva EÚ a opatrení na rozvoj vidieka vykonávaných v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) malo veľmi pozitívny vplyv na lesy a podmienky v lese a na živobytie vo vidieckych oblastiach, ako aj na biodiverzitu lesov v EÚ a zlepšilo klimatické prínosy, ktoré poskytuje sektor lesného hospodárstva; konštatuje však, že je stále potrebné vyváženým spôsobom posilniť udržateľné obhospodarovanie lesov, aby sa zabezpečilo, že sa zlepší ekologický stav lesov, aby sa lesy mohli lepšie prispôsobiť meniacim sa klimatickým podmienkam, aby sa znížili riziká a vplyvy prírodných narušení a aby sa zachovali možnosti obhospodarovania lesov pre súčasné a budúce generácie, napríklad takým spôsobom, že sa budú realizovať ciele vlastníkov lesov a MSP, a aby sa zlepšila kvalita existujúcich lesov a lesnatých plôch; domnieva sa, že v tejto súvislosti by stratégia lesného hospodárstva EÚ mala obsahovať primerané nástroje; poukazuje na to, že členské štáty sú povinné pristupovať k udržateľnému obhospodarovaniu lesov príkladným spôsobom; domnieva sa, že modely obhospodarovania lesov by mali zahŕňať aj kritérium environmentálnej, spoločenskej a hospodárskej udržateľnosti, čo znamená, že lesy a lesná pôda sa musia spravovať a využívať tak, aby sa zachovala ich biodiverzita, produktivita, regeneračná kapacita, vitalita a potenciál plniť teraz aj v budúcnosti relevantné ekologické, hospodárske a sociálne funkcie na miestnej, národnej a celosvetovej úrovni a aby sa nepoškodili iné ekosystémy; zdôrazňuje, že uznanie a ochrana vlastníckych práv je kľúčom k dosiahnutiu dlhodobého záväzku v oblasti udržateľného obhospodarovania lesov; poukazuje na to, že ochrana a udržateľné obhospodarovanie našich lesov sú kľúčovým prvkom nášho celkového blaha, keďže sú miestom pre činnosti všeobecného záujmu v oblasti rekreácie, zdravia a vzdelávania, a uznáva, že udržateľné obhospodarovanie lesov podporuje ochranu biodiverzity európskych lesov; požaduje ochranu pralesov so zachovanou štruktúrou, bohatosťou druhov a primeranou oblasťou, kde takéto lesy stále pretrvávajú; konštatuje, že na úrovni EÚ neexistuje vymedzenie pralesov, a vyzýva Komisiu, aby takéto vymedzenie, ktoré vypracuje Stály lesnícky výbor, zaradila do procesu vypracovania budúcej stratégie lesného hospodárstva EÚ; zdôrazňuje, že názory na schopnosť rôznych typov lesov absorbovať CO2 by sa mohli líšiť, a preto sa domnieva, že nová stratégia lesného hospodárstva EÚ by mala podporovať udržateľné obhospodarovanie lesov; vyjadruje poľutovanie nad neudržateľnými postupmi a nezákonnou ťažbou dreva, ku ktorým dochádza v niektorých členských štátoch napriek nariadeniu EÚ o dreve, a ďalej vyzýva členské štáty, aby urobili viac na jeho odstránenie a aby v prípade potreby zlepšili alebo posilnili svoje vnútroštátne právne predpisy; naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby v tejto veci urýchlene zasiahli prostredníctvom podrobného monitorovania a presadzovania existujúcich právnych predpisov EÚ a vyzýva Komisiu, aby pri zistení porušenia pravidiel pohotovo uplatnila postup v prípade nesplnenia povinnosti a aby riešila prípady nezákonnej ťažby dreva aj v rámci všetkých príslušných orgánov; vyzýva Komisiu, aby bezodkladne dokončila kontrolu vhodnosti pravidiel EÚ zameraných proti nezákonnej ťažbe dreva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konštatuje, že rozdiely medzi členskými štátmi, ako aj rozdiely medzi regiónmi v rámci členských štátov boli dôležitým faktorom pri zvažovaní opatrení na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že v častiach Únie neuplatňovanie existujúcich právnych predpisov EÚ a nevyšetrenie podozrenia z korupcie viedlo k nezákonnej ťažbe dreva a neudržateľným činnostiam lesného hospodárstva; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby bojovali proti korupcii a plne uplatňovali existujúce právne predpisy; |
| --- | --- |

7.

Prítomnosť – Stav lesov v EÚ

| 8. | zdôrazňuje, že lesy EÚ vrátane lesov v zámorských územiach a najvzdialenejších regiónoch sú multifunkčné a vyznačujú sa veľkou rozmanitosťou vrátane rozdielov v takých aspektoch, ako sú formy vlastníctva, veľkosť, štruktúra, biodiverzita, odolnosť a výzvy; poukazuje na to, že lesy, najmä zmiešané lesy, poskytujú spoločnosti širokú škálu ekosystémových služieb vrátane biotopov pre druhy, sekvestrácie uhlíka, surovín, energie z obnoviteľných zdrojov, lepšej kvality ovzdušia, čistej vody, dopĺňania podzemných vôd, kontroly erózie a ochrany pred suchom, záplavami a lavínami a poskytujú látky pre lieky a plnia dôležitú kultúrnu a rekreačnú funkciu; keďže všetky tieto funkcie sa už nezdajú byť úplne zabezpečené, pretože vlastníci lesov už nie sú schopní znova investovať do lesov z dôvodu zložitej hospodárskej situácie spôsobenej zmenou klímy a ďalšími faktormi, ktoré k tomu prispievajú; konštatuje, že podľa najnovších odhadov len 26 % lesných druhov a 15 % lesných biotopov preukázalo priaznivý stav ochrany; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili ochranu ekosystémov a v prípade potreby vypracovali a posilnili usmernenia týkajúce sa lesných produktov, ktoré nepochádzajú z dreva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | berie na vedomie pokrok dosiahnutý pri oceňovaní ekosystémových služieb v rámci iniciatívy MAES (mapovanie a hodnotenie ekosystémov a ich služieb); zdôrazňuje však, že v súčasnosti neexistuje primeraná odmena za poskytovanie ekosystémových služieb, ako je sekvestrácia CO2, podpora biodiverzity alebo zlepšovanie pôdy, a že aktuálne môže dochádzať k situáciám, keď lesníci, ktorí sa zameriavajú na konverziu svojich lesov v tomto duchu, hospodária vo svojich lesoch so stratami napriek tomu, že poskytujú podstatné ekosystémové služby; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali možnosti vhodnej stimulácie a odmeňovania služieb súvisiacich s klímou, biodiverzitou a iných ekosystémových služieb s cieľom umožniť hospodársky životaschopnú konverziu lesov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poznamenáva, že za posledné desaťročia sa lesné zdroje EÚ z hľadiska lesného porastu a objemu zvyšovali a že lesy a iné zalesnené oblasti v súčasnosti pokrývajú približne 43 % plochy EÚ, pričom vďaka zalesňovaniu a prirodzenej obnove dosahujú najmenej 182 miliónov hektárov a predstavujú 5 % celkových svetových lesov; konštatuje, že polovicu sústavy Natura 2000 tvoria lesné oblasti (t. j. 37,5 milióna hektárov) a že 23 % všetkých lesov v Európe sa nachádza v lokalitách sústavy Natura 2000, zatiaľ čo niektoré členské štáty majú viac ako polovicu svojho územia pokrytého lesmi a sú závislé od lesného hospodárstva; poukazuje na význam zlepšovania poznatkov o sústave Natura 2000 v lesoch a jej vplyve na biodiverzitu, obhospodarovanie lesov a iné využívanie pôdy v celej EÚ; konštatuje, že 60 % lesov EÚ je v súkromnom vlastníctve s veľkým podielom drobných lesných podnikov (menej ako 3 ha) a 40 % je vo verejnom vlastníctve; poukazuje na to, že viac ako 60 % produktívnych lesov v EÚ a viac ako 20 % na celom svete je certifikovaných podľa dobrovoľných noriem udržateľného obhospodarovania lesov; konštatuje takisto, že podiel guľatiny z certifikovaných lesov spracovaných v drevospracujúcom priemysle na celom svete je globálne vyšší ako 20 % a že tento podiel v EÚ dosahuje 50 %; poukazuje na to, že toto odvetvie v EÚ zamestnáva aspoň 500 000 osôb priamo (7) a 2,6 milióna osôb nepriamo (8) a že udržanie tejto úrovne zamestnanosti a dlhodobej konkurencieschopnosti tohto odvetvia si vyžaduje trvalé úsilie o prilákanie kvalifikovanej a vyškolenej pracovnej sily do tohto odvetvia a zabezpečenie riadneho prístupu k sociálnej a zdravotnej pomoci pre pracovníkov; poznamenáva, že tieto pracovné miesta z dlhodobého hľadiska závisia od odolnosti lesných ekosystémov a ich dobrého riadenia; zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú zohrávajú vlastníci lesov pri vykonávaní udržateľného obhospodarovania lesov, a dôležitú úlohu, ktorú lesy zohrávajú pri vytváraní zelených pracovných miest a pri raste vo vidieckych oblastiach; okrem toho zdôrazňuje, že vlastníci a správcovia lesov v EÚ majú dlhoročnú tradíciu a skúsenosti s obhospodarovaním multifunkčných lesov; vyzýva Komisiu, aby do novej stratégii lesného hospodárstva EÚ začlenila potrebu podpory vlastníkov lesov, a to aj po finančnej stránke; konštatuje, že takáto podpora by mala byť podriadená uplatňovaniu udržateľného obhospodarovania lesov, zabezpečeniu trvalých investícií do moderných technológií, do environmentálnych a klimatických opatrení na posilnenie multifunkčnej úlohy lesov vrátane osobitného finančného nástroja zameraného na správu oblastí v rámci sústavy Natura 2000 a vytváranie dôstojných pracovných podmienok; domnieva sa, že takáto finančná podpora by mala byť výsledkom solídnej kombinácie finančných nástrojov, štátneho financovania a financovania zo súkromného sektora; zdôrazňuje význam odvrátenia vyľudňovania vidieka a považuje za nevyhnutné investovať do ekosystémov; víta zalesňovanie a obnovu lesa ako vhodné nástroje na zvyšovanie lesného porastu tam, kde je to vhodné, najmä na opustených územiach, ktoré nie sú vhodné na produkciu potravín, v blízkosti mestských a prímestských oblastí, ako aj v horských oblastiach; nabáda k finančne podporovaným opatreniam na využívanie vyťaženého dreva v pomere k udržateľným lesným zdrojom a v relevantných prípadoch na zvýšenie lesného porastu a inej zalesnenej pôdy, najmä v tých členských štátoch, v ktorých je lesná pokrývka nízka, pričom v iných členských štátoch podporuje zachovanie lesného porastu v oblastiach so zvýraznenými ekologickými funkciami; poznamenáva, že v lesoch sa nachádza významná časť suchozemskej biodiverzity Európy; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konštatuje, že plocha lesa v Únii rastie, okrem iného v dôsledku zalesňovania, a že obhospodarované komerčné lesy nielenže viažu uhlík lepšie ako neobhospodarované lesy, ale znižujú aj emisie a problémy spôsobené zhoršovaním stavu lesov; konštatuje, že udržateľné obhospodarovanie komerčných lesov má na klímu ten najlepší vplyv a že je za to potrebné odmeňovať krajiny, ktoré dobre obhospodarujú svoje lesy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uznáva, že dlhodobé verejné a súkromné investície do posilneného udržateľného obhospodarovania lesov, ktoré sa vyváženým spôsobom zameriavajú na sociálne, environmentálne a hospodárske prínosy lesa a na primerané mechanizmy financovania a náhrad, môžu pomôcť zabezpečiť odolnosť lesov a schopnosť adaptácie a pomôcť odvetviu lesného hospodárstva zostať ekonomicky životaschopným a environmentálne vhodným, ale aj prispieť k dosiahnutiu mnohých cieľov EÚ vrátane úspešného vykonávania Európskej zelenej dohody, prechodu na obehové biohospodárstvo a podpory biodiverzity; zdôrazňuje tiež potrebu iných ľahko dostupných, dobre koordinovaných a relevantných mechanizmov financovania EÚ, ako sú finančné nástroje alebo podpora Európskej investičnej banky pri podpore investícií do projektov lesného hospodárstva zameraných na udržateľné obhospodarovanie lesov a predchádzanie lesným požiarom a ich zmierňovanie, ako aj štrukturálne fondy a fondy z programov Horizont, Erasmus+ a LIFE+, ktoré by mohli poskytovať zásadnú podporu pre investície a služby na ukladanie a sekvestráciu uhlíka ako súčasť udržateľného obhospodarovania lesov, a to aj zabezpečením súladu so zelenou dohodou; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uznáva kľúčové klimatické prínosy lesov a sektora lesného hospodárstva; opätovne zdôrazňuje, že je potrebné vyváženým spôsobom podporovať environmentálne, hospodárske a sociálne aspekty lesov a obhospodarovania lesov a zároveň posilňovať celkové prínosy pre klímu vyplývajúce z lesov a hodnotového reťazca lesného hospodárstva, a to najmä posilnenú sekvestráciu CO2, ukladanie uhlíka vo výrobkoch na báze dreva a nahrádzanie materiálov; zdôrazňuje, že je potrebné zachovať, ďalej podporovať a podľa možnosti zvyšovať sekvestráciu CO2 v lesoch na úroveň, ktorá umožňuje udržateľné riadenie všetkých funkcií lesa, ukladanie uhlíka na mieste vrátane agrolesov, odumretého dreva a lesnej pôdy a produktov na báze dreva prostredníctvom aktívneho udržateľného obhospodarovania lesov; poukazuje na to, že lesy pohlcujú viac ako 10 % emisií skleníkových plynov v EÚ; zdôrazňuje, že je potrebné podporovať využívanie dreva ako udržateľného stavebného materiálu, keďže nám to umožňuje smerovať k udržateľnejšiemu hospodárstvu; nabáda Komisiu, aby preskúmala rôzne trhové mechanizmy s cieľom stimulovať nahrádzanie fosílnych palív obnoviteľnými surovinami, ktoré sú prínosom v oblasti klímy; zdôrazňuje kľúčovú úlohu materiálov na báze dreva pri nahrádzaní fosílnych alternatív a alternatív s vyššou environmentálnou stopou v odvetviach priemyslu, ako je stavebníctvo, textilný priemysel a chemický a baliarenský priemysel, a potrebu v plnej miere zohľadňovať klimatické a environmentálne prínosy tohto nahrádzania surovín; ďalej zdôrazňuje stále málo využívané výhody, ktoré ponúka nahrádzanie jednorazových výrobkov, najmä plastových výrobkov, udržateľnými výrobkami na báze dreva; zdôrazňuje, že by sa takisto malo zvýšiť obehové využívanie výrobkov z dreva s cieľom zlepšiť využívanie našich udržateľných zdrojov, podporiť účinnosť zdrojov, znížiť odpad a rozšíriť životnosť uhlíka pre zavedenie udržateľného a miestneho obehového biohospodárstva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | víta, pokiaľ ide o nahradenie fosílnych surovín a energie, pokračovanie v podpore najúčinnejšieho využívania dreva podľa tzv. zásady kaskádového využívania; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pokračovali v uplatňovaní kritérií udržateľnosti pre biomasu v rámci prepracovaného znenia smernice o obnoviteľných zdrojoch energie a aby optimálne využívali substitučný účinok nahradenia uhlíkovo náročných materiálov a energie z fosílnych surovín; konštatuje však, že je dôležité zabrániť zbytočným narušeniam trhu so surovinami na báze dreva, pokiaľ ide o podporné systémy pre bioenergiu; upozorňuje na skutočnosť, že predvídateľný nárast dopytu po dreve a biomase musí byť sprevádzané udržateľným obhospodarovaním lesov; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu zvýšiť financovanie výskumu nahrádzania fosílnych palív a materiálov z fosílnych palív; konštatuje, že zvyšky na konci hodnotového reťazca dreva je možné vhodne použiť ako biomasu s cieľom nahradiť ňou teplo založené na fosílnych palivách, ale že drevo by sa malo v prvom rade využívať na účely s dlhším životným cyklom, aby sa zvýšilo globálne ukladanie oxidu uhličitého; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje prospešný vplyv ochranných lesných pásov na ochranu poľnohospodárskej pôdy, ako aj na zvýšenie poľnohospodárskej produkcie; dôrazne podporuje metódy na povzbudzovanie poľnohospodárov k tomu, aby budovali ochranné lesné pásy; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú pre odvetvie včelárstva zohrávajú kvitnúce stromy a kry v prírodných ekosystémoch, ako aj pri podpore prirodzeného procesu opeľovania a pri posilňovaní konsolidácie a ochrany znehodnoteného a/alebo nehostinného územia; naliehavo žiada, aby sa tieto stromy a kry zahrnuli do podporných programov EÚ s prihliadnutím na regionálne osobitosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že hoci sa lesy v EÚ obhospodarujú podľa spoločne dohodnutej zásady udržateľného obhospodarovania lesov a lesný porast sa v EÚ za posledné desaťročia rozšíril, v súvislosti s nedávno prijatým nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/2088 (9) bol vypracovaný iný prístup k udržateľnému obhospodarovaniu lesov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje význam odolných a zdravých lesných ekosystémov vrátane živočíchov a rastlín s cieľom zachovať a zlepšiť poskytovanie viacerých ekosystémových služieb, ktoré poskytujú lesy, ako sú biodiverzita, čisté ovzdušie, voda, zdravá pôda, drevo a nedrevné suroviny; zdôrazňuje, že dobrovoľné nástroje a platné právne predpisy, ako sú smernice EÚ o vtákoch a biotopoch, majú vplyv na rozhodnutia o obhospodarovaní pôdy a musia sa dodržiavať a riadnym spôsobom vykonávať; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konštatuje, že poľnohospodári a vlastníci lesov sú kľúčovými aktérmi vo vidieckych oblastiach; víta uznanie úlohy lesného hospodárstva, agrolesníctva a priemyslu spojeného s lesným hospodárstvom v programe rozvoja vidieka SPP na obdobie rokov 2014 – 2020 a zlepšenia zavedené súhrnným nariadením; nabáda k zachovaniu tohto uznania v SPP na obdobie 2021 – 2027 a pri vykonávaní európskej zelenej dohody; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje vhodnosť a životaschopnosť dvojfázového prístupu k overovaniu udržateľnosti lesnej biomasy, ako sa dohodlo v prepracovanom znení smernice o obnoviteľných zdrojoch energie; konštatuje, že by sa to malo dosiahnuť pokračovaním prerušeného vypracúvania konkrétnych kritérií udržateľnosti týkajúcich sa iného než konečného použitia zo strany Stáleho lesníckeho výboru a Komisie; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uznáva úlohu lesov, pokiaľ ide o zabezpečovanie rekreačných hodnôt a činností súvisiacich s lesmi, ako je zber nedrevných lesných produktov, napr. húb a drobných plodov; berie na vedomie možnosti zvyšovania odstraňovania biomasy v rámci predchádzania lesným požiarom prostredníctvom pasenia, ale zároveň konštatuje, že pasenie voľne žijúcej zveri má negatívny vplyv na sadenice, a preto poukazuje na potreby udržateľného riadenia pasúcej sa zveri; |
| --- | --- |

21.

Budúcnosť – kľúčová úloha stratégie lesného hospodárstva EÚ po roku 2020 a Európskej zelenej dohody pri plnení cieľov Parížskej dohody a Agendy OSN 2030 pre udržateľný rozvoj

| 22. | víta nedávne uverejnenie Európskej zelenej dohody Komisie a očakáva nadchádzajúcu stratégiu lesného hospodárstva EÚ po roku 2020, ktorá by mala byť v súlade s Európskou zelenou dohodou a stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity; okrem toho sa domnieva, že posilnenie obehového biohospodárstva je základným prístupom k dosiahnutiu nízkouhlíkovej spoločnosti pri vykonávaní zelenej dohody; poukazuje na význam ďalšieho zvyšovania potenciálu lesov v záujme dosiahnutia cieľov Európskej zelenej dohody a rozvoja obehového biohospodárstva pri súčasnom zabezpečení ďalších ekosystémových služieb vrátane biodiverzity; |
| --- | --- |

22.

| 23. | víta pracovný program Komisie na rok 2020, a najmä uznanie prínosu novej stratégie lesného hospodárstva EÚ k 26. zasadnutiu konferencie zmluvných strán (COP 26) Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že lesy by sa v budúcnosti nemali považovať za jediný druh záchytu CO2, pretože by to mohlo iné odvetvia menej motivovať k tomu, aby svoje emisie minimalizovali; okrem toho zdôrazňuje potrebu konkrétnych a účinných opatrení v rámci stratégií a plánov na adaptáciu sa zmene klímy, ktoré by zahŕňali súčinnosť medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu, čo bude mať zásadný význam pre zmiernenie škodlivých vplyvov zmeny klímy, pokiaľ ide o narušenia, ako sú lesné požiare a ich negatívne účinky na vidiecke hospodárstvo, biodiverzitu a poskytovanie ekosystémových služieb; zdôrazňuje potrebu väčšieho objemu zdrojov a rozvoja vedecky podloženého zvládaniu požiarov s cieľom riešiť účinky zmeny klímy v lesoch; konštatuje, že v záujme zachovania biodiverzity a funkčnosti lesov spolu s potrebou zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na ňu a ako sa uznáva aj v nariadení o využívaní pôdy, zmenách vo využívaní pôdy a lesnom hospodárstve predstavuje odumreté drevo v lese mikrobiotopy, od ktorých závisia mnohé druhy; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opakuje, že lesy a sektor lesného hospodárstva významne prispievajú k rozvoju miestnych, obehových hospodárstiev využívajúce biologické materiály v EÚ; zdôrazňuje kľúčovú úlohu lesov, lesného hospodárstva a biohospodárstva pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody a klimatickej neutrality do roku 2050; zdôrazňuje, že v roku 2015 biohospodárstvo predstavovalo trh, ktorý mal podľa odhadov hodnotu viac ako 2,3 bilióna EUR, poskytoval 20 miliónov pracovných miest a dosahoval podiel 8,2 % na celkovej zamestnanosti v EÚ; poznamenáva, že každé euro investované do výskumu a inovácií v oblasti biohospodárstva v rámci programu Horizont 2020 prinesie pridanú hodnotu približne 10 EUR; poukazuje na skutočnosť, že dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti životného prostredia, klímy a biodiverzity nebude nikdy možné bez multifunkčných, zdravých a udržateľne obhospodarovaných lesov pri uplatnení dlhodobej perspektívy spolu so životaschopným drevospracujúcim priemyslom; zdôrazňuje, že za určitých okolností existujú kompromisy medzi ochranou klímy a ochranou biodiverzity v odvetví biohospodárstva, a najmä v lesníctve, ktoré zohráva ústrednú úlohu pri transformácii na klimaticky neutrálne hospodárstvo; vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že tieto kompromisy sa v nedávnych politických diskusiách dostatočne neriešili; upozorňuje, že je potrebné vypracovať súdržný prístup s cieľom spojiť ochranu biodiverzity a ochranu klímy v rámci prosperujúceho odvetvia lesného hospodárstva a biohospodárstva; zdôrazňuje, že je dôležité rozvíjať a zabezpečovať trhové biohospodárstvo v EÚ, napr. stimulovaním inovácií a vyvíjaním nových bioproduktov s dodávateľským reťazcom, v ktorom sa efektívne využívajú materiály biomasy; domnieva sa, že EÚ by mala podporovať využívanie dreva, produktov z vyťaženého dreva alebo lesnej biomasy, aby sa stimulovala udržateľná produkcia a pracovné miesta; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali návrat materiálov biologického pôvodu vrátane dreveného odpadu do hodnotového reťazca, a to podporou ekodizajnu, ďalším zvýšením cieľov v oblasti recyklácie a podporou využívania druhotných surovín, medzi ktoré patrí drevo z výrobkov pred ich potenciálnym spálením na konci životnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje, že je potrebné poskytnúť plnú a skutočnú politickú podporu sektoru lesného hospodárstva a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že na obdobie po roku 2020 je potrebná ambiciózna, nezávislá a samostatná stratégia lesného hospodárstva EÚ súbežne s ďalšími relevantnými sektorovými stratégiami; konštatuje, že keďže agrolesníctvo môže mať typické znaky poľnohospodárstva aj lesného hospodárstva, stratégia lesného hospodárstva EÚ sa musí koordinovať so stratégiou z farmy na stôl; požaduje novú stratégiu lesného hospodárstva EÚ, ktorá bude vychádzať z holistického prístupu k udržateľnému obhospodarovaniu lesov, pričom sa zohľadnia všetky hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty hodnotového reťazca lesného hospodárstva, a zabezpečí kontinuitu viacúčelovej a viacrozmernej úlohy, ktorú zohrávajú lesy; zdôrazňuje, že je potrebné vypracovať stratégiu lesného hospodárstva EÚ, ktorá je koordinovaná, vyvážená, koherentná a lepšie integrovaná do príslušných právnych predpisov EÚ v oblasti lesného hospodárstva, do odvetvia lesného hospodárstva vrátane ľudí, ktorí priamo alebo nepriamo pracujú alebo žijú v lese a v sektore lesného hospodárstva, a do mnohých služieb, ktoré poskytujú, a to vzhľadom na rastúci počet vnútroštátnych politík a politík EÚ, ktoré priamo alebo nepriamo ovplyvňujú lesy a ich obhospodarovanie v EÚ; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva Komisiu, aby pri vykonávaní Európskeho fondu regionálneho rozvoja vyvinula maximálne úsilie na zabezpečenie toho, aby sa podporovali najmä iniciatívy zamerané na zastavenie straty biodiverzity v lesoch, podporu výsadby zmiešaných a pôvodných drevín a zlepšenie obhospodarovania lesov a aby sa projekty zrealizovali a financovanie bolo cielené; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zastáva názor, že stratégia lesného hospodárstva EÚ by mala byť mostom medzi vnútroštátnymi lesníckymi a agrolesníckymi politikami a cieľmi EÚ týkajúcimi sa lesov a agrolesov, pričom uznáva potrebu rešpektovať vnútroštátnu právomoc a potrebu prispievať k širším cieľom EÚ, a zároveň koherentne riešiť osobitosti lesov v súkromnom a verejnom vlastníctve; požaduje opatrenia na zabezpečenie dlhodobej stability a predvídateľnosti pre odvetvie lesného hospodárstva a celé biohospodárstvo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje význam rozhodovania založeného na dôkazoch, pokiaľ ide o politiky EÚ týkajúce sa lesov, sektora lesného hospodárstva a jeho hodnotových reťazcov; požaduje súlad ambície všetkých aspektov Európskej zelenej dohody týkajúcich sa lesov a stratégie v oblasti biodiverzity so stratégiou lesného hospodárstva EÚ po roku 2020, a to najmä s cieľom zabezpečiť, aby udržateľné obhospodarovanie lesov malo pozitívny vplyv na spoločnosť vrátane prepojenosti a reprezentatívnosti lesných ekosystémov, a zabezpečiť dlhodobé a stabilné prínosy pre klímu a životné prostredie a zároveň prispievať k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že v rámci stratégie lesného hospodárstva EÚ po roku 2020 by sa mali vypracovať akékoľvek možné usmernenia EÚ týkajúce sa udržateľného obhospodarovania lesov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdôrazňuje potrebu zohľadniť väzby medzi sektorom lesného hospodárstva a inými sektormi, ako je poľnohospodárstvo a ich koordinácia v rámci obehového biohospodárstva, ako aj význam digitalizácie a investícií do vzdelávania, výskumu a inovácií a zachovania biodiverzity, čo môže pozitívne prispieť k ďalším riešeniam na zmiernenie zmeny klímy a adaptácie na ňu a na vytváranie pracovných miest; poznamenáva, že lesy sú integrálnou súčasťou udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje, že pre vidiecku spoločnosť sú dôležité agrolesnícke systémy, ktoré majú veľmi nízku hustotu a sotva sú ekonomicky životaschopné, berúc do úvahy, že ročný príjem je doplnený ďalšími činnosťami, ako je chov hospodárskych zvierat, cestovný ruch a poľovníctvo, ktoré musia dostať dostatočné finančné prostriedky na to, aby sa zabránilo dezertifikácii a nadmernému využívaniu prírodných zdrojov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje, že v dôsledku zmeny klímy a dôsledkov ľudskej činnosti už v súčasnosti dochádza k prírodným narušeniam, ako sú požiare, suchá, povodne, búrky, zamorenie škodcami, choroby a erózia, a bude častejšie a intenzívnejšie dochádzať v budúcnosti, čo poškodí lesy v EÚ a bude si vyžadovať riadenie rizík a krízové riadenie prispôsobené každému prípadu; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu vypracovať spoľahlivú stratégiu lesného hospodárstva EÚ po roku 2020, ako aj opatrenia na riadenie rizík, ako je posilnenie odolnosti Európy voči katastrofám a nástroje včasného varovania, s cieľom lepšie sa pripraviť na takéto udalosti a lepšie im predchádzať, zvýšiť odolnosť lesov a zvýšiť ich odolnosť voči zmene klímy, napríklad posilnením vykonávania udržateľného a aktívneho obhospodarovania lesov a prostredníctvom výskumu a inovácií, čo umožní optimalizovať adaptabilitu našich lesov; pripomína, že podľa Európskej environmentálnej agentúry patrí medzi hlavné príčiny tlaku na lesy v EÚ rozširovanie mestských oblastí a zmena klímy; zdôrazňuje tiež potrebu ponúknuť lepšie podporné mechanizmy, ako aj finančné zdroje a nástroje pre vlastníkov lesov na uplatňovanie preventívnych opatrení, ako aj obnovu postihnutých oblastí, ako je opätovné zalesnenie znehodnotenej pôdy, ktorá nie je vhodná pre poľnohospodárstvo, a tiež využívanie osobitných fondov na katastrofy, a to aj prostredníctvom mimoriadnych zásahov, ako je Fond solidarity Európskej únie; žiada, aby sa zabezpečila súdržnosť medzi stratégiou lesného hospodárstva EÚ a európskym mechanizmom v oblasti civilnej ochrany; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili mechanizmus pre núdzové situácie a domnieva sa, že je dôležité zahrnúť do opatrení pre agrolesníctvo podporu lesopastierstva (pasenie v lesoch) a nabádať členské štáty, aby ju vykonávali v budúcom programe rozvoja vidieka; zdôrazňuje, že je potrebné väčšie množstvo zdrojov a rozvoj zvládania požiarov na základe vedy a rozhodovanie na základe informácií o rizikách, pričom sa zohľadnia sociálno-ekonomické, klimatické a environmentálne príčiny lesných požiarov; žiada, aby sa zaviedla zložka reakcie na spoločné výzvy súvisiace so zmenou klímy; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzýva členské štáty, aby navrhli iniciatívy na zachovanie lesov s vysokou hodnotou ochrany a aby v prípade potreby zriadili takéto lesy s potrebnými mechanizmami a nástrojmi na stimuláciu a prípadnú kompenzáciu vlastníkov lesov tak, aby sa mohli rozvíjať poznatky a veda v súvislosti s týmito lesmi a zároveň sa mohli zachovať prirodzené biotopy; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uznáva úlohu biodiverzity pri zabezpečovaní toho, aby lesné ekosystémy boli aj naďalej zdravé a odolné; zdôrazňuje význam lokalít sústavy Natura 2000, ktoré umožňujú poskytovať spoločnosti viaceré ekosystémové služby vrátane surovín; konštatuje však, že na riadenie takýchto oblastí je potrebné technické poradenstvo a nové dostatočné finančné zdroje; zdôrazňuje, že hospodárske straty spôsobené ochrannými opatreniami by mali byť spravodlivo kompenzované; zdôrazňuje význam pragmatického začlenenia ochrany prírody do udržateľného obhospodarovania lesov bez toho, aby sa nevyhnutne rozšírili chránené oblasti a aby sa zabránilo ďalšej administratívnej a finančnej záťaži; podporuje vytvorenie sietí zriadených na tento účel na základe iniciatív členských štátov; vyzýva štátne alebo regionálne subjekty, aby v prípade potreby rokovali so špecializovanými zainteresovanými stranami o obnovovaní populácie v lesoch pri riekach s cieľom vytvoriť biologicky rozmanité biotopy, po vzniku ktorých sa vytvoria ekologické služby, ako je napríklad absorpcia škodlivých látok, ktoré cirkulujú v podzemných vodách; zdôrazňuje výsledky hodnotiacej štúdie vplyvu SPP, v ktorej sa uvádza, kde nástroje a opatrenia SPP majú potenciál významne prispieť k dosiahnutiu cieľov v oblasti biodiverzity, a nabáda k hľadaniu spôsobov, ako zlepšiť existujúce nástroje; nabáda tiež k ďalšiemu výskumu vzťahu medzi biodiverzitou a odolnosťou; |
| --- | --- |

33.

| 34. | konštatuje, že takmer 25 % celkovej plochy lesa v EÚ patrí do sústavy Natura 2000; |
| --- | --- |

34.

| 35. | berie na vedomie, že rokovania Európskej hospodárskej komisie OSN s podporou Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo o otázke právne záväznej celoeurópskej dohode o lesoch zlyhali, keďže Ruská federácia sa stiahla z rokovacieho procesu; pokračuje však v podpore spoľahlivých nástrojov na posilnenie udržateľného obhospodarovania lesov na celoeurópskej a globálnej úrovni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zdôrazňuje, že v čoraz väčšom počte politík EÚ sa riešia lesy z rôznych smerov; nabáda na dokončenie prebiehajúceho procesu stanoveného súčasnou stratégiou lesného hospodárstva EÚ s cieľom vypracovať prístupu k udržateľnosti, ktorý nie je založený na koncovom použití, s úzkym zapojením Stáleho lesníckeho výboru a členských štátov, vychádzajúc z dvojstupňového prístupu prepracovanej smernice o obnoviteľných zdrojoch energie; domnieva sa, že dvojstupňový prístup by sa mohol použiť v iných politikách zameraných na zabezpečenie udržateľného kritéria pre lesnú biomasu a medzisektorového súladu politík EÚ, a oceňuje úspechy v súvislosti s ekosystémom, najmä spoločensky významné úspechy lesov v oblasti klímy; zároveň uznáva, že lesné hospodárstvo v EÚ už funguje podľa najprísnejších noriem udržateľnosti; konštatuje, že prístup založený na udržateľnosti pre lesnú biomasu musí zohľadňovať potrebu konkurencieschopnosti dreva v porovnaní s inými surovinami; zdôrazňuje význam a nabáda na využívanie nástrojov vyvinutých trhom, ako sú zavedené systémy certifikácie lesov, ako vhodného dôkazového prostriedku na overenie udržateľnosti lesných zdrojov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje kľúčový význam lesníckych a agrolesníckych opatrení v rámci SPP a iných opatrení v oblasti lesného hospodárstva, ako aj zabezpečenia spravodlivých a konkurencieschopných trhových podmienok v rámci EÚ pre úspešný rozvoj udržateľného obehového biohospodárstva pri vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ; pripomína potrebu kontinuity a explicitných a zlepšených lesohospodárskych a agrolesníckych opatrení v rámci SPP na roky 2021 – 2027; poukazuje na to, že ďalšie škrty v rozpočte SPP by mali negatívny vplyv na investície do udržateľného obhospodarovania lesov a na dosahovanie cieľov sektora lesného hospodárstva EÚ; domnieva sa, že udržateľné obhospodarovanie lesov by malo mať viditeľné miesto v nových strategických plánoch SPP; zdôrazňuje, že je potrebné znížiť administratívnu záťaž v rámci opatrení EÚ v oblasti lesného hospodárstva a štátnej pomoci vo všeobecnosti, napríklad s cieľom zvýšiť podporu a zachovanie drevnej vegetácie v súvislosti s krajinnými prvkami a politikami spojenými s platbami v rámci prvého a druhého piliera a umožniť skupinové výnimky umožňujúce pohotovú reakciu na výzvy týkajúce sa lesov; zároveň je znepokojený tým, že horizontálne opatrenia v rámci programu rozvoja vidieka, ako napríklad Mladý poľnohospodár, nezahŕňajú lesnícke činnosti, a to aspoň v niektorých členských štátoch; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poukazuje na výhody prepojenia medzi pasením a lesným hospodárstvom, najmä pokiaľ ide o znižovanie rizika požiaru a znižovanie nákladov na údržbu lesov; domnieva sa, že v tejto súvislosti má zásadný význam výskum a odovzdávanie poznatkov odborníkom z praxe; zdôrazňuje hodnotu tradičných extenzívnych agrolesníckych systémov a ekosystémových služieb, ktoré poskytujú; vyzýva Komisiu, aby koordinovala stratégiu lesného hospodárstva EÚ so stratégiou „z farmy na stôl“ s cieľom dosiahnuť tieto ciele a podporovať celoeurópske špecializované programy odbornej prípravy, aby boli poľnohospodári informovaní o výhodách a praxi integrácie drevnej vegetácie s poľnohospodárstvom; berie na vedomie nízke využívanie početných opatrení v rámci nariadenia o rozvoji vidieka na roky 2014 – 2020, ktoré sú určené na podporu zámernej integrácie drevnatej vegetácie s poľnohospodárstvom; uznáva schopnosť agrolesníctva zvýšiť celkovú produktivitu biomasy v konkrétnych oblastiach a zdôrazňuje, že zmiešané ekosystémy produkujú viac biomasy a absorbujú viac atmosférického uhlíka; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje, že Únia by mala vyčleniť dostatočné finančné prostriedky na opatrenia v sektore lesného hospodárstva, ktoré by zodpovedali novým očakávaniam v tomto odvetví, vrátane investícií do rozvoja lesných oblastí a do zlepšenia životaschopnosti lesov, zachovania sietí lesných ciest, technológií lesného hospodárstva, inovácií a spracovania a využívania produktov lesného hospodárstva; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vyzýva členské štáty, aby zosúladili rôzne stratégie a plány obhospodarovania lesov tak, aby sa príslušné ciele mohli primerane sledovať a korigovať, a nie aby vytvárali administratívne mozaiky, ktoré potom ohrozujú dosiahnutie cieľov stanovených v strategických dokumentoch; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v návrhu SPP na programové obdobie 2021 – 2027 agrolesníctvo chýba; považuje za nevyhnutné, aby sa v ďalšom nariadení o SPP uznal prínos agrolesníctva a aby sa pokračovalo v propagovaní a podpore vytvárania, regenerácie, obnovy a údržby agrolesníckych systémov; vyzýva Európsku komisiu, aby podporila prijatie opatrení na podporu agrolesníctva členskými štátmi v ich strategických plánoch; |
| --- | --- |

41.

| 42. | víta iniciatívu Komisie Farm Carbon Forest, ktorej cieľom je odmeňovať poľnohospodárov, ktorí sa zaviažu k projektom zameraným na zníženie emisií CO2 alebo na zvýšenie jeho ukladania s cieľom prispieť k cieľu nulových emisií CO2 v roku 2050 v kontexte novej zelenej dohody; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdôrazňuje zásadnú úlohu výskumu a inovácií na vysokej úrovni pri podpore prínosu lesov, agrolesníctva a sektora lesného hospodárstva k prekonávaniu výziev našej doby; zdôrazňuje význam výskumných a inovačných programov EÚ po roku 2020, uznáva úlohu Stáleho výboru pre poľnohospodársky výskum a konštatuje, že výskum a technológie prešli od zavedenia stratégie lesného hospodárstva EÚ v roku 2013 dlhú cestu; zdôrazňuje, že je dôležité podporovať ďalší výskum, okrem iného v oblasti lesných ekosystémov, biodiverzity, udržateľného nahrádzania fosílnych surovín a energie, ukladania oxidu uhličitého, výrobkov z dreva a udržateľných postupov obhospodarovania lesov; žiada, aby sa pokračovalo vo financovaní výskumu o pôdach a ich úlohe, pokiaľ ide o odolnosť lesov voči zmene klímy a adaptáciu na ňu, ochranu a posilňovanie biodiverzity, ako aj poskytovanie iných ekosystémových služieb a substitučných efektov, a aby sa zhromažďovali údaje o inovatívnych metódach ochrany lesov a budovania ich odolnosti; so znepokojením konštatuje, že údaje o pralesoch sú stále neúplné; zdôrazňuje, že zintenzívnenie výskumu a zvýšenie finančných prostriedkov by pozitívne prispelo k zmierneniu zmeny klímy, ochrane lesných ekosystémov a podpore biodiverzity, udržateľného hospodárskeho rastu a zamestnanosti, najmä vo vidieckych oblastiach; berie na vedomie odporúčanie Komisie, že silná kapitalizácia inovácií v hodnotovom reťazci by pomohla podporiť konkurencieschopnosť sektora lesného hospodárstva; v tejto súvislosti víta novú klimatickú ambíciu EIB financovať projekty, ktoré môžu zvýšiť príležitosti pre sektor lesného hospodárstva, ktorý zohráva dôležitú úlohu pri nahrádzaní fosílnych materiálov a energií; oceňuje výskum a inovácie súvisiace s lesmi, ktoré sa už realizovali, najmä v rámci programov Horizont 2020 a LIFE+; víta prípady, keď výsledky prispievajú k rozvoju udržateľného biohospodárstva, usilujú sa o rovnováhu medzi rôznymi aspektmi udržateľného obhospodarovania lesov a zdôrazňujú multifunkčnú úlohu lesov; vyzýva Komisiu, aby investovala do výskumu a v prípade potreby zintenzívnila výskum zameraný na nájdenie riešenia, pokiaľ ide o šírenie škodcov a chorôb v lesoch; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzýva Komisiu, aby v koordinácii s výrobcami lesníckych strojových zariadení prijala iniciatívy na zlepšenie environmentálneho dizajnu lesníckych strojových zariadení s cieľom zosúladiť vysokú úroveň ochrany pre pracovníkov a minimálny vplyv na pôdu a vodu v lesoch; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že celková plocha lesov sa v celosvetovom meradle od 90. rokov výrazne zmenšila; zdôrazňuje skutočnosť, že celosvetové odlesňovanie a degradácia lesov sú vážnym problémom; zdôrazňuje, že stratégia lesného hospodárstva EÚ by mala mať vplyv v celosvetovom politickom kontexte a mala by zahŕňať vonkajšie ciele a opatrenia EÚ na podporu udržateľného obhospodarovania lesov na celom svete, a to bilaterálne aj prostredníctvom multilaterálnych procesov súvisiacich s lesmi, pričom dôraz by sa mal klásť na opatrenia na zastavenie odlesňovania na celom svete vrátane podpory zákonnej, udržateľnej výroby a dodávateľských reťazcov, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu a ktoré nevedú k porušovaniu ľudských práv, a na zabezpečenie udržateľného riadenia lesných zdrojov; poukazuje na to, že by sa mali vyvinúť politické iniciatívy na riešenie otázok mimo EÚ so zameraním na trópy, pričom by sa mal zohľadniť rozdielny stupeň ambícií, pokiaľ ide o politiku v oblasti životného prostredia v rôznych tropických krajinách, a na hnacie sily neudržateľných postupov v lesoch mimo tohto odvetvia; zdôrazňuje potrebu zaviesť opatrenia na vysledovateľnosť dovozu a nabáda Komisiu a členské štáty, aby podporovali spoluprácu s tretími krajinami s cieľom upevniť prísnejšie normy udržateľnosti; zdôrazňuje potrebu posilniť vykonávanie nariadenia EÚ o dreve a akčného plánu FLEGT (vynútiteľnosť práva, správa a obchod v lesnom hospodárstve) s cieľom umožniť lepšie predchádzať vstupu nezákonne vyťaženého alebo nezákonne získaného dreva, ktoré predstavuje nespravodlivú hospodársku súťaž pre európske sektor lesného hospodárstva, na trh EÚ; opätovne zdôrazňuje potrebu certifikačných systémov a začlenenia osobitných ustanovení udržateľného obhospodarovania lesov do obchodných dohôd; žiada súdržný a systematický výklad systému náležitej starostlivosti nariadenia o dreve; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje význam vzdelávania a kvalifikovanej, dobre vyškolenej pracovnej sily, pokiaľ ide o úspešné vykonávanie udržateľného obhospodarovania lesov v praxi; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby naďalej vykonávali opatrenia a využívali existujúce európske nástroje ako Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV), Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF) a európske programy odbornej prípravy (ET 2020) na podporu generačnej výmeny a kompenzáciu nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily v tomto odvetví; |
| --- | --- |

46.

| 47. | žiada, aby sa v obchodných dohodách zohľadňoval dovoz nezákonne získaného dreva a aby sa v prípade ich porušenia uplatnili sankcie; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva členské štáty a drevársky priemysel, aby výrazne prispeli k zabezpečeniu toho, aby bolo zalesnených toľko oblastí, koľko oblastí je odlesnených; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zdôrazňuje, že je potrebné ďalej rozvíjať celoeurópsky informačný systém pre lesy v Európe, pričom treba zohľadniť existujúce systémy, v rámci spoločnej zodpovednosti všetkých príslušných generálnych riaditeľstiev Komisie zaoberajúcich sa rôznymi témami, ktoré pokrýva celoeurópsky informačný systém pre lesy v Európe; domnieva sa, že koordinácia tohto nástroja by sa mala uskutočňovať v rámci stratégie lesného hospodárstva EÚ; zdôrazňuje význam poskytovania porovnateľných, vedeckých a vyvážených informácií o európskych lesných zdrojoch v reálnom čase, pričom treba v prípade potreby monitorovať, či sú lesy a prírodné rezervácie dobre spravované a chránené, a zamerať sa na prognózu vplyvu prírodných narušení a ich vplyvov vyplývajúcich zo zmeny klímy a jej dôsledkov so sociálno-hospodárskymi ukazovateľmi pre rozvoj akejkoľvek politiky EÚ v oblasti lesného hospodárstva; konštatuje, že národné inventáre lesov predstavujú komplexný nástroj na monitorovanie lesných zdrojov a zohľadnenie regionálnych hľadísk; žiada EÚ, aby vytvorila monitorovaciu sieť pre európske lesy na zber informácií na miestnej úrovni, ktorá bude prepojená s programami pozorovania Zeme Copernicus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | víta tendenciu k digitalizácii v tomto sektore a vyzýva Komisiu, aby zvážila zavedenie celoeurópskeho digitálneho mechanizmu vysledovateľnosti dreva na zber údajov, konzistentnú transparentnosť, zabezpečenie rovnakých podmienok, zníženie nekonkurenčného správania a úmyselného nekalého konania v obchode s drevom v rámci EÚ aj mimo nej, a to prostredníctvom systému overovania; ďalej zastáva názor, že takýto systém overovania by zlepšil dodržiavanie a obmedzenie finančných podvodov a boj proti nim, pričom by zabránil kartelovým praktikám a zastavil logistické operácie spojené s nezákonnou ťažbou dreva a jeho pohybu; ďalej nabáda k výmene osvedčených postupov s členskými štátmi, ktoré už zaviedli takéto reformy na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zdôrazňuje, že členské štáty majú právomoci a zohrávajú ústrednú úlohu pri príprave a vykonávaní stratégie lesného hospodárstva EÚ po roku 2020; vyzýva Stály lesnícky výbor Komisie, aby podporil členské štáty pri plnení tejto úlohy; zdôrazňuje význam výmeny informácií a súbežného zapojenia príslušných zainteresovaných strán, ako sú vlastníci a správcovia lesov, do skupiny pre občiansky dialóg o lesnom hospodárstve a korku, a význam udržiavania pravidelných stretnutí a posilňovania koordinácie a súčinnosti so Stálym lesníckym výborom; naliehavo vyzýva Komisiu, aby prinajmenšom raz ročne zapojila Európsky parlament do vykonávania stratégie lesného hospodárstva EÚ; požaduje posilnenie úlohy Stáleho lesníckeho výboru s cieľom zabezpečiť koordináciu medzi príslušnými zainteresovanými stranami a politikami na úrovni EÚ; okrem toho zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány musia zohrávať kľúčovú úlohu pri posilňovaní udržateľného využívania lesov, a najmä vidieckeho hospodárstva; zdôrazňuje význam posilnenej spolupráce medzi členskými štátmi v záujme zvýšenia prínosov novej stratégie lesného hospodárstva EÚ; okrem toho vyzýva Komisiu a generálne riaditeľstvá s právomocami súvisiacimi s lesným hospodárstvom, aby strategicky pracovali na zabezpečení súdržnosti všetkých činností súvisiacich s lesným hospodárstvom a na posilňovaní udržateľného obhospodarovania lesov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby prioritne udržiavali vysokú kvalitu odbornej prípravy v oblasti ekologického stavebníctva a drevárskom odvetví a aby vynaložili potrebné verejné výdavky a uskutočnili investície v tejto oblasti s cieľom predvídať budúce potreby drevospracujúceho priemyslu EÚ; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opätovne pripomína prísľub Komisie týkajúci sa nulovej tolerancie nesúladu; zdôrazňuje, že vo viacerých otvorených prípadoch nesplnenia povinnosti proti členským štátom ide o nenahraditeľné hodnoty európskych lesných ekosystémov, a naliehavo vyzýva Komisiu, aby v týchto prípadoch urýchlene konala; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby v koordinácii so službami inšpekcie práce členských štátov overila, že stroje umiestnené na trh a používané drevospracujúcim priemyslom sú v súlade so smernicou 2006/42/ES o strojových zariadeniach a že sú vybavené systémami na zachytávanie a odsávanie pilín; |
| --- | --- |

54.

| 55. | je presvedčený, že stratégia lesného hospodárstva EÚ by mala presadzovať a podporovať výmenu najlepších postupov, pokiaľ ide o vykonávanie udržateľného obhospodarovania lesov, odbornú prípravu pracovníkov a správcov lesov, výsledky v sektore lesného hospodárstva a lepšiu spoluprácu medzi členskými štátmi v súvislosti s cezhraničnými opatreniami a výmenou informácií, a to s cieľom zabezpečiť rast zdravých európskych lesov; zdôrazňuje potrebu lepšej komunikácie o význame udržateľného obhospodarovania lesných oblastí spolu s možnosťou rozšírenia, vykonávania a koordinácie informačných kampaní o multifunkčnom charaktere lesov a mnohých hospodárskych, sociálnych a environmentálnych prínosoch, ktoré poskytuje lesné hospodárstvo na všetkých príslušných úrovniach EÚ, s cieľom informovať všetkých občanov o bohatstve tohto dedičstva a o potrebe spravovať, uchovávať a udržateľne využívať naše zdroje, aby sa predišlo akýmkoľvek konfliktom v spoločnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nabáda členské štáty, aby naliehali na svoje príslušné zainteresované strany z oblasti lesného hospodárstva, aby sa dostali k širšej časti obyvateľstva prostredníctvom vzdelávacích nástrojov a programov pre študentov, ale aj pre ľudí z ostatných vekových skupín, a zdôrazňuje význam lesov pre ľudské činnosti, ale aj pre zachovanie biodiverzity a rôznych ekosystémov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | konštatuje, že digitalizácia a udržateľné technológie zohrávajú kľúčovú úlohu pri poskytovaní pridanej hodnoty v ďalšom rozvoji sektora lesného hospodárstva; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali prenos znalostí a technológií a výmenu najlepších postupov, napríklad v oblasti udržateľného a aktívneho obhospodarovania lesov; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0005.

(2)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0015.

(3)  Ú. v. EÚ C 346, 21.9.2016, s. 17.

(4)  Ú. v. EÚ L 317, 4.11.2014, s. 35.

(5)  https://ec.europa.eu/knowledge4policy/publication/council-conclusions-updated-eu-bioeconomy-strategy-29-november-2019_en

(6)  Ú. v. EÚ C 361, 5.10.2018, s. 5.

(7)  Databáza Eurostatu o lesnom hospodárstve je dostupná na adrese: https://ec.europa.eu/eurostat/web/forestry/data/database

(8)  Informačný list Európskeho parlamentu z mája 2019 o Európskej únii a lesoch.

(9)  Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13.

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/50

---

P9_TA(2020)0258

Eritrea, prípad Dawitta Isaaka

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o Eritrei, najmä o prípade Dawita Isaaka (2020/2813(RSP))

(2021/C 395/06)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Eritrei, najmä na uznesenie zo 6. júla 2017 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Eritrei, najmä na uznesenie zo 6. júla 2017 (1),

| — | so zreteľom na správu osobitného spravodajcu OSN z 11. mája 2020 o situácii v oblasti ľudských práv v Eritrei, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu osobitného spravodajcu OSN z 11. mája 2020 o situácii v oblasti ľudských práv v Eritrei,

| — | so zreteľom na vyhlásenie osobitného spravodajcu OSN z 30. júna 2020 o situácii v Eritrei v oblasti ľudských práv na 44. zasadnutí Rady OSN pre ľudské práva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie osobitného spravodajcu OSN z 30. júna 2020 o situácii v Eritrei v oblasti ľudských práv na 44. zasadnutí Rady OSN pre ľudské práva,

| — | so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva o situácii v oblasti ľudských práv v Eritrei, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva o situácii v oblasti ľudských práv v Eritrei,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2444 zo 14. novembra 2018, ktorou sa s okamžitou účinnosťou ukončujú všetky sankcie OSN voči Eritrei (zbrojné embargo, zmrazenie aktív a zákaz cestovania), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č. 2444 zo 14. novembra 2018, ktorou sa s okamžitou účinnosťou ukončujú všetky sankcie OSN voči Eritrei (zbrojné embargo, zmrazenie aktív a zákaz cestovania),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2018/1944 z 10. decembra 2018, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/127/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Eritrei (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2018/1944 z 10. decembra 2018, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2010/127/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Eritrei (2),

| — | so zreteľom na vec 428/12 (2012) predloženú Africkej komisii pre ľudské práva a práva národov v mene Dawita Isaaka a ďalších politických väzňov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vec 428/12 (2012) predloženú Africkej komisii pre ľudské práva a práva národov v mene Dawita Isaaka a ďalších politických väzňov,

| — | so zreteľom na záverečné vyhlásenie zo 66. zasadnutia Africkej komisie pre ľudské práva a práva národov z 22. mája 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečné vyhlásenie zo 66. zasadnutia Africkej komisie pre ľudské práva a práva národov z 22. mája 2017,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému či ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému či ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu,

| — | so zreteľom na ústavu Eritrey prijatú v roku 1997, ktorá zaručuje občianske slobody vrátane slobody náboženského vyznania, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavu Eritrey prijatú v roku 1997, ktorá zaručuje občianske slobody vrátane slobody náboženského vyznania,

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach (ICCPR) z roku 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach (ICCPR) z roku 1966,

| — | so zreteľom na dohodu o partnerstve AKT – EÚ (Dohoda z Cotonou) (3) v znení revidovanom v rokoch 2005 a 2010, ktorej je Eritrea signatárom, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu o partnerstve AKT – EÚ (Dohoda z Cotonou) (3) v znení revidovanom v rokoch 2005 a 2010, ktorej je Eritrea signatárom,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Dawit Isaak s dvojitým občianstvom Eritrey a Švédska, a teda občan Európskej únie, novinár a spolumajiteľ prvých nezávislých novín Eritrey s vysokým nákladom Setit bol 23. septembra 2001 zatknutý eritrejskými orgánmi spolu s ďalšími 21 osobami; keďže eritrejská vláda označuje Dawita Isaaka ako zradcu, hoci nikdy nebol obvinený ani postavený pred súd; keďže Dawit Isaak sa po získaní nezávislosti Eritrey v roku 1992 vrátil zo Švédska, aby pomohol pri upevňovaní mladej demokracie v krajine; |
| --- | --- |

A.

keďže Dawit Isaak s dvojitým občianstvom Eritrey a Švédska, a teda občan Európskej únie, novinár a spolumajiteľ prvých nezávislých novín Eritrey s vysokým nákladom Setit bol 23. septembra 2001 zatknutý eritrejskými orgánmi spolu s ďalšími 21 osobami; keďže eritrejská vláda označuje Dawita Isaaka ako zradcu, hoci nikdy nebol obvinený ani postavený pred súd; keďže Dawit Isaak sa po získaní nezávislosti Eritrey v roku 1992 vrátil zo Švédska, aby pomohol pri upevňovaní mladej demokracie v krajine;

| B. | keďže k odňatiam slobody došlo po uverejnení otvoreného listu, v ktorom odsúdil režim a vyzval prezidenta Isaiasa Afwerkiho na demokratické reformy; keďže v deň zatýkania vláda vyhlásila zákaz všetkých nezávislých médií; keďže voči zadržiavaným osobám neboli vznesené obvinenia z trestného činu; |
| --- | --- |

B.

keďže k odňatiam slobody došlo po uverejnení otvoreného listu, v ktorom odsúdil režim a vyzval prezidenta Isaiasa Afwerkiho na demokratické reformy; keďže v deň zatýkania vláda vyhlásila zákaz všetkých nezávislých médií; keďže voči zadržiavaným osobám neboli vznesené obvinenia z trestného činu;

| C. | keďže Dawit Isaak bol 19. novembra 2005 okrem iného po významných intervenciách švédskej vlády v jeho prospech z väzby prepustený; keďže o dva dni neskôr bol cestou do nemocnice zatknutý znova, pričom podľa tvrdenia eritrejských orgánov bol prepustený len dočasne, aby mohol podstúpiť lekárske ošetrenie; keďže odvtedy držia eritrejské orgány Dawit Isaaka v izolácii a odmietajú zverejniť presné miesto jeho pobytu aj údaje o jeho zdraví a pohode; |
| --- | --- |

C.

keďže Dawit Isaak bol 19. novembra 2005 okrem iného po významných intervenciách švédskej vlády v jeho prospech z väzby prepustený; keďže o dva dni neskôr bol cestou do nemocnice zatknutý znova, pričom podľa tvrdenia eritrejských orgánov bol prepustený len dočasne, aby mohol podstúpiť lekárske ošetrenie; keďže odvtedy držia eritrejské orgány Dawit Isaaka v izolácii a odmietajú zverejniť presné miesto jeho pobytu aj údaje o jeho zdraví a pohode;

| D. | keďže v decembri 2008 sa prenikli nepotvrdené správy o presune Dawita Isaaka do bezpečnostnej väznice s najvyšším stupňom stráženia v Embatkale a krátko po tom bol 11. januára 2009 prijatý do nemocnice vojenského letectva v Asmares predpokladom vážneho ochorenia; keďže povaha a závažnosť jeho ochorenia ostávajú neznáme a vláda Eritrey odmieta jeho hospitalizáciu potvrdiť; |
| --- | --- |

D.

keďže v decembri 2008 sa prenikli nepotvrdené správy o presune Dawita Isaaka do bezpečnostnej väznice s najvyšším stupňom stráženia v Embatkale a krátko po tom bol 11. januára 2009 prijatý do nemocnice vojenského letectva v Asmares predpokladom vážneho ochorenia; keďže povaha a závažnosť jeho ochorenia ostávajú neznáme a vláda Eritrey odmieta jeho hospitalizáciu potvrdiť;

| E. | keďže rodina Dawita Isaaka vrátane troch detí žije od jeho zmiznutia v neznesiteľnom utrpení a neistote, pretože o jeho životných podmienkach, mieste pobytu a vyhliadkach do budúcnosti má len málo informácií; keďže Betlehem Isaak, dcéra Dawita Isaaka, sa naďalej zasadzuje za otcovo prepustenie; keďže Betlehem Isaak v roku 2020 potvrdila, že jej otec je nažive; |
| --- | --- |

E.

keďže rodina Dawita Isaaka vrátane troch detí žije od jeho zmiznutia v neznesiteľnom utrpení a neistote, pretože o jeho životných podmienkach, mieste pobytu a vyhliadkach do budúcnosti má len málo informácií; keďže Betlehem Isaak, dcéra Dawita Isaaka, sa naďalej zasadzuje za otcovo prepustenie; keďže Betlehem Isaak v roku 2020 potvrdila, že jej otec je nažive;

| F. | keďže Africká komisia pre ľudské práva a práva národov rozhodla, že novinári zatknutí v Eritrei v septembri 2001 vrátane Dawita Isaaka sú svojvoľne a nezákonne zadržiavaní, a naliehala na eritrejské orgány, aby ich prepustili alebo aspoň viedli s nimi spravodlivý súdny proces; |
| --- | --- |

F.

keďže Africká komisia pre ľudské práva a práva národov rozhodla, že novinári zatknutí v Eritrei v septembri 2001 vrátane Dawita Isaaka sú svojvoľne a nezákonne zadržiavaní, a naliehala na eritrejské orgány, aby ich prepustili alebo aspoň viedli s nimi spravodlivý súdny proces;

| G. | keďže situácia v preplnených zariadeniach určených na zaistenie v Eritrei, ktoré sú nehygienické, predstavuje kruté a neľudské zaobchádzanie; keďže tieto podmienky vystavujú zadržiavané osoby zvýšenému riziku prenosu ochorenia COVID-19; keďže prístup k zdravotnej starostlivosti, strave a hygiene je mimoriadne obmedzený alebo chýba úplne, pričom zadržiavané osoby sú závislé od návštevníkov, pokiaľ ide o základné zásoby; keďže obmedzenie pohybu väzňov vo väzniciach zamerané na boj proti pandémii prispelo k ďalšej podvýžive a zodpovedajúcim duševným a fyzickým chorobám; keďže oveľa viac väzňov je zadržiavaných v prepravných kontajneroch, kde sú vystavení mimoriadne drsným teplotným podmienkam; |
| --- | --- |

G.

keďže situácia v preplnených zariadeniach určených na zaistenie v Eritrei, ktoré sú nehygienické, predstavuje kruté a neľudské zaobchádzanie; keďže tieto podmienky vystavujú zadržiavané osoby zvýšenému riziku prenosu ochorenia COVID-19; keďže prístup k zdravotnej starostlivosti, strave a hygiene je mimoriadne obmedzený alebo chýba úplne, pričom zadržiavané osoby sú závislé od návštevníkov, pokiaľ ide o základné zásoby; keďže obmedzenie pohybu väzňov vo väzniciach zamerané na boj proti pandémii prispelo k ďalšej podvýžive a zodpovedajúcim duševným a fyzickým chorobám; keďže oveľa viac väzňov je zadržiavaných v prepravných kontajneroch, kde sú vystavení mimoriadne drsným teplotným podmienkam;

| H. | keďže Eritrea pod vládou Isaiasa Afwerkiho od získania nezávislosti systematicky zatvára do väzenia tisíce ľudí za ich politické názory alebo novinársku prácu či za praktizovanie náboženstva; keďže k nedobrovoľným zmiznutiam dochádza systematicky; keďže zadržiavané osoby sú zvyčajne svojvoľne a nezákonne zatýkané a zadržiavané bez vznesenia obvinenia a je im odopieraný prístup k právnikom alebo návštevy rodiny; |
| --- | --- |

H.

keďže Eritrea pod vládou Isaiasa Afwerkiho od získania nezávislosti systematicky zatvára do väzenia tisíce ľudí za ich politické názory alebo novinársku prácu či za praktizovanie náboženstva; keďže k nedobrovoľným zmiznutiam dochádza systematicky; keďže zadržiavané osoby sú zvyčajne svojvoľne a nezákonne zatýkané a zadržiavané bez vznesenia obvinenia a je im odopieraný prístup k právnikom alebo návštevy rodiny;

| I. | keďže podľa správy Rozvojového programu OSN o ľudskom rozvoji z roku 2019 sa Eritrea v indexe ľudského rozvoja za rok 2019 umiestnila na 182. mieste spomedzi 189 krajín; keďže vo svetovom rebríčku slobody tlače podľa organizácie Reportéri bez hraníc sa Eritrea v roku 2020 umiestnila na 178. mieste zo 180; keďže Výbor na ochranu novinárov zaradil Eritreu v roku 2019 medzi krajiny s najtvrdšou cenzúrou na svete; |
| --- | --- |

I.

keďže podľa správy Rozvojového programu OSN o ľudskom rozvoji z roku 2019 sa Eritrea v indexe ľudského rozvoja za rok 2019 umiestnila na 182. mieste spomedzi 189 krajín; keďže vo svetovom rebríčku slobody tlače podľa organizácie Reportéri bez hraníc sa Eritrea v roku 2020 umiestnila na 178. mieste zo 180; keďže Výbor na ochranu novinárov zaradil Eritreu v roku 2019 medzi krajiny s najtvrdšou cenzúrou na svete;

| J. | keďže v správe vyšetrovacej komisie OSN pre ľudské práva v Eritrei uverejnenej 9. mája 2016 sa uvádza, že v zariadeniach určených na zaistenie, vo vojenských výcvikových táboroch a na ďalších miestach v celej krajine boli za posledných 25 rokov bežne a systematicky páchané zločiny proti ľudskosti; |
| --- | --- |

J.

keďže v správe vyšetrovacej komisie OSN pre ľudské práva v Eritrei uverejnenej 9. mája 2016 sa uvádza, že v zariadeniach určených na zaistenie, vo vojenských výcvikových táboroch a na ďalších miestach v celej krajine boli za posledných 25 rokov bežne a systematicky páchané zločiny proti ľudskosti;

| K. | keďže podľa správy osobitného spravodajcu OSN pre situáciu v Eritrei v oblasti ľudských práv zo 16. mája 2019„pozitívny impulz pre mier a bezpečnosť v regióne vzbudil v Eritrei a v medzinárodnom spoločenstve očakávania, že vláda Eritrey zavedie politické a inštitucionálne reformy“, ale „eritrejské orgány ešte nezačali proces domácich reforiem a situácia v oblasti ľudských práv zostáva nezmenená“; keďže osobitnému spravodajcovi OSN je od roku 2009 odopieraný vstup do Eritrey na účely návštevy tejto krajiny; |
| --- | --- |

K.

keďže podľa správy osobitného spravodajcu OSN pre situáciu v Eritrei v oblasti ľudských práv zo 16. mája 2019„pozitívny impulz pre mier a bezpečnosť v regióne vzbudil v Eritrei a v medzinárodnom spoločenstve očakávania, že vláda Eritrey zavedie politické a inštitucionálne reformy“, ale „eritrejské orgány ešte nezačali proces domácich reforiem a situácia v oblasti ľudských práv zostáva nezmenená“; keďže osobitnému spravodajcovi OSN je od roku 2009 odopieraný vstup do Eritrey na účely návštevy tejto krajiny;

| L. | keďže v máji 2019 eritrejské orgány zasiahli proti neoficiálnym kresťanským kongregáciám a zmocnili sa katolíckych škôl a zdravotníckych zariadení, čo malo negatívny dosah na práva obyvateľstva v oblasti zdravia a vzdelania; |
| --- | --- |

L.

keďže v máji 2019 eritrejské orgány zasiahli proti neoficiálnym kresťanským kongregáciám a zmocnili sa katolíckych škôl a zdravotníckych zariadení, čo malo negatívny dosah na práva obyvateľstva v oblasti zdravia a vzdelania;

| M. | keďže prezident Eritrey naďalej odmieta usporiadať voľby a dodržiavať ústavu krajiny napriek tomu, že bola schválená v roku 1997 a že volebný zákon Eritrey bol schválený v roku 2002; keďže dočasný zákonodarný zbor sa od roku 2002 nezišiel a súdnictvo je pod kontrolou vlády; |
| --- | --- |

M.

keďže prezident Eritrey naďalej odmieta usporiadať voľby a dodržiavať ústavu krajiny napriek tomu, že bola schválená v roku 1997 a že volebný zákon Eritrey bol schválený v roku 2002; keďže dočasný zákonodarný zbor sa od roku 2002 nezišiel a súdnictvo je pod kontrolou vlády;

| N. | keďže sa očakávalo, že súčasné dianie v oblasti regionálneho mieru a bezpečnosti povedie v Eritrei k zavedeniu reforiem štátnej služby a demobilizácii brancov; keďže doteraz neboli zaznamenané žiadne úradné oznámenia o skrátení štátnej služby alebo plánoch demobilizácie; keďže vnútroštátne služby majú aj naďalej nedobrovoľný charakter a sú časovo neobmedzené; keďže vnútroštátne služby stavajú mnohých občanov vrátane žien a dievčat do postavenia otrokov, v ktorej majú celý ich život pod kontrolou iní a v ktorej okrem iného trpia fyzickým, sexuálnym a verbálnym násilím a možno ich prinútiť k práci domáceho služobníctva; |
| --- | --- |

N.

keďže sa očakávalo, že súčasné dianie v oblasti regionálneho mieru a bezpečnosti povedie v Eritrei k zavedeniu reforiem štátnej služby a demobilizácii brancov; keďže doteraz neboli zaznamenané žiadne úradné oznámenia o skrátení štátnej služby alebo plánoch demobilizácie; keďže vnútroštátne služby majú aj naďalej nedobrovoľný charakter a sú časovo neobmedzené; keďže vnútroštátne služby stavajú mnohých občanov vrátane žien a dievčat do postavenia otrokov, v ktorej majú celý ich život pod kontrolou iní a v ktorej okrem iného trpia fyzickým, sexuálnym a verbálnym násilím a možno ich prinútiť k práci domáceho služobníctva;

| O. | keďže Eritrea a Etiópia podpísali v júli 2018 historickú mierovú dohodu, ktorou sa skončilo dvadsať rokov konfliktu; keďže mierovou dohodou z júla 2018 sa otvorili nové perspektívy sociálno-ekonomického rozvoja krajiny spojené s pokrokom regionálnej hospodárskej integrácie v Africkom rohu; |
| --- | --- |

O.

keďže Eritrea a Etiópia podpísali v júli 2018 historickú mierovú dohodu, ktorou sa skončilo dvadsať rokov konfliktu; keďže mierovou dohodou z júla 2018 sa otvorili nové perspektívy sociálno-ekonomického rozvoja krajiny spojené s pokrokom regionálnej hospodárskej integrácie v Africkom rohu;

| P. | keďže po podpise mierovej dohody medzi Eritreou a Etiópiou zmenila EÚ prístup k Eritrei spočívajúci na „zásadách angažovanosti“, ktoré predtým neumožňovali politický dialóg ani rozvojovú spoluprácu EÚ s Eritreou, na tzv. dvojaký prístup; |
| --- | --- |

P.

keďže po podpise mierovej dohody medzi Eritreou a Etiópiou zmenila EÚ prístup k Eritrei spočívajúci na „zásadách angažovanosti“, ktoré predtým neumožňovali politický dialóg ani rozvojovú spoluprácu EÚ s Eritreou, na tzv. dvojaký prístup;

| Q. | keďže partnerstvo EÚ s Eritreou sa riadi Dohodou z Cotonou a všetky strany sú povinné dodržiavať a plniť podmienky tejto dohody, najmä dodržiavanie ľudských práv, demokracie a zásady právneho štátu; |
| --- | --- |

Q.

keďže partnerstvo EÚ s Eritreou sa riadi Dohodou z Cotonou a všetky strany sú povinné dodržiavať a plniť podmienky tejto dohody, najmä dodržiavanie ľudských práv, demokracie a zásady právneho štátu;

| R. | keďže napriek hrubému a systematickému porušovaniu základných a zásadných prvkov Dohody z Cotonou týkajúcich sa ľudských práv, ktorých sa Eritrea sa dopustila, EÚ nikdy nezačala konzultácie podľa jej článku 96, a to ani napriek výzvam na ich uskutočnenie zo strany Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

R.

keďže napriek hrubému a systematickému porušovaniu základných a zásadných prvkov Dohody z Cotonou týkajúcich sa ľudských práv, ktorých sa Eritrea sa dopustila, EÚ nikdy nezačala konzultácie podľa jej článku 96, a to ani napriek výzvam na ich uskutočnenie zo strany Európskeho parlamentu;

| S. | keďže EÚ je významným darcom rozvojovej pomoci pre Eritreu; keďže v nadväznosti na mierovú dohodu medzi Eritreou a Etiópiou z roku 2018 sa EÚ a Eritrea dohodli na novej stratégii rozvojovej spolupráce na roky 2019 – 2020, v rámci ktorej EÚ pridelila 180 miliónov EUR; |
| --- | --- |

S.

keďže EÚ je významným darcom rozvojovej pomoci pre Eritreu; keďže v nadväznosti na mierovú dohodu medzi Eritreou a Etiópiou z roku 2018 sa EÚ a Eritrea dohodli na novej stratégii rozvojovej spolupráce na roky 2019 – 2020, v rámci ktorej EÚ pridelila 180 miliónov EUR;

| T. | keďže absolutistická vláda sa snaží kontrolovať eritrejskú diaspóru 2 % daňou z príjmu v zahraničí, jej špionážou a útokmi na príbuzných, ktorí zostávajú v Eritrei; |
| --- | --- |

T.

keďže absolutistická vláda sa snaží kontrolovať eritrejskú diaspóru 2 % daňou z príjmu v zahraničí, jej špionážou a útokmi na príbuzných, ktorí zostávajú v Eritrei;

| 1. | požaduje, aby boli všetci väzni svedomia v Eritrei okamžite a bezpodmienečne prepustení, najmä občan EÚ Dawit Isaak a ďalší novinári zadržiavaní od septembra 2001; požaduje okamžité informácie o mieste pobytu a zdraví Dawita Isaaka; naliehavo vyzýva eritrejské orgány, aby mu poskytli prístup zástupcom EÚ, členských štátov a Švédska s cieľom zistiť jeho potreby v oblasti zdravotnej starostlivosti a akúkoľvek inú potrebnú podporu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | čo najdôraznejšie odsudzuje systematické, rozsiahle a hrubé porušovanie ľudských práv v Eritrei; vyzýva eritrejskú vládu, aby ukončila väznenie predstaviteľov opozície, novinárov, náboženských vodcov a nevinné civilné osoby; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzýva Africkú úniu, aby ako partner EÚ, ktorý sa výslovne zaviazal k univerzálnym hodnotám demokracie a ľudských práv, vystupňovala svoju činnosť v súvislosti s poľutovaniahodnou situáciou v Eritrei a spolupracovala s EÚ na dosiahnutí prepustenia Dawita Isaaka a ďalších politických väzňov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | navrhuje, aby sa vzhľadom na súčasnú zdravotnú krízu COVID-19, zlé hygienické podmienky v eritrejských väzniciach a vysoké riziko nákazy zadržiavaných osôb urýchlene poskytli primeraná strava, voda a lekárska starostlivosť; vyjadruje znepokojenie nad tým, že pandémia COVID-19 prehlbuje hladomor a podvýživu, ktoré existujú v niektorých častiach krajiny, a zhoršuje nedostatok potravín; |
| --- | --- |

4.

| 5. | požaduje, aby eritrejská vláda poskytla podrobné informácie o osude a mieste pobytu všetkých osôb, ktorých osobná sloboda bola obmedzená, ako aj dôkazy o tom, že žijú; požaduje spravodlivé súdne procesy pre obvinených, okamžité a bezpodmienečné prepustenie všetkých väzňov, ktorí nie sú obvinení z trestných činov, a zrušenie mučenia a iného ponižujúceho zaobchádzania, ako je obmedzovanie stravy, vody a zdravotnej starostlivosti; pripomína eritrejskej vláde jej povinnosť riešiť všetky prípady porušovania ľudských práv, a to aj vyšetrovaním mimosúdnych popráv a násilných zmiznutí, ako aj trestu smrti, ktorý mal byť zrušený v súlade s odporúčaniami výročnej správy Rady OSN pre ľudské práva za rok 2020; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Eritrea neposkytuje priestor nezávislým zástancom ľudských práv, členom politickej opozície alebo nezávislým novinárom; vyzýva preto eritrejskú vládu, aby otvorila občiansky priestor nezávislým organizáciám občianskej spoločnosti a umožnila vytvorenie ďalších politických strán v krajine; pripomína Eritrei jej povinnosti vyplývajúce z dohovorov MOP, najmä pokiaľ ide o právo organizácií občianskej spoločnosti a odborových zväzov združovať sa, pokojne demonštrovať, zúčastňovať sa na verejných záležitostiach a zasadzovať sa za lepšie práva pracovníkov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | požaduje, aby sa eritrejská vláda zdržala využívania svojich občanov na nútenú prácu prostredníctvom neobmedzenej služby pre štát a ukončila povinnú prax všetkých detí v poslednom roku školskej dochádzky vo vojenskom výcvikovom tábore; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzýva Komisiu, aby overila, či sa dodržiava podmienenosť pomoci EÚ, a aby zabezpečila, že eritrejská vláda nedostane žiadne financovanie pre projekty v Eritrei, najmä tie, ktoré sa realizujú s využitím domácej služby pre štát; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia naďalej financuje „cestný projekt“, a vyzýva ju, aby dôsledne reagovala na potreby eritrejského ľudu v oblasti rozvoja, demokracie, ľudských práv, dobrej správy vecí verejných, bezpečnosti a slobody prejavu, tlače a zhromažďovania a aby vyhodnotila konkrétne výsledky v oblasti ľudských práv, ktoré vyplynuli zo stratégie EÚ a Eritrey a tzv. dvojakého prístupu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva na okamžité dodržiavanie eritrejskej ústavy z roku 1997, ktorá bola vypracovaná po dôkladnej konzultácii so všetkými zainteresovanými stranami a občianskou spoločnosťou a riadne prijatá; |
| --- | --- |

9.

| 10. | odsudzuje, že eritrejská vláda využíva extrateritoriálnu „daň od diaspóry“; naliehavo vyzýva vládu, aby rešpektovala slobodu pohybu a skoncovala s politikou „viny z dôvodu vzťahu“, ktorá sa zameriava na rodinných príslušníkov osôb vyhýbajúcich sa štátnej službe, snažia sa utiecť z Eritrey alebo nezaplatia 2 % daň z príjmu, ktorú vláda ukladá eritrejským emigrantom vrátane občanov EÚ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Eritreu, aby zrušila zákaz nezávislých médií a umožnila vytvorenie politických strán ako ústredného nástroja na podporu demokracie v krajine; žiada, aby organizácie v oblasti ľudských práv mohli slobodne pôsobiť v krajine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žiada, aby eritrejské orgány skoncovali s väznením predstaviteľov opozície, novinárov, náboženských vodcov a nevinných civilných osôb; naliehavo vyzýva Eritreu, aby plne rešpektovala a chránila slobodu náboženského vyznania a skoncovala s trvalým prenasledovaním na základe viery; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opätovne potvrdzuje svoju naliehavú žiadosť o globálny mechanizmus EÚ v oblasti ľudských práv, tzv. európsky Magnitského zákon; vyzýva Radu, aby tento mechanizmus prijala rozhodnutím o strategických záujmoch a cieľoch Únie podľa článku 22 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žiada Eritreu, aby v plnom rozsahu a bezodkladne prijala Dohovor OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu a plne dodržiavala svoje záväzky podľa Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach a Africkej charty ľudských práv a práv národov, v ktorých sa mučenie zakazuje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Africkej únii, prezidentovi Eritrei, Rade OSN pre ľudské práva a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT – EÚ. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 334, 19.9.2018, s. 140.

(2)  Ú. v. EÚ L 314, 11.12.2018, s. 60.

(3)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/54

---

P9_TA(2020)0259

Zákon o tzv. zahraničných agentoch v Nikarague

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o zákone o „zahraničných agentoch“ v Nikarague (2020/2814(RSP))

(2021/C 395/07)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Nikarague, najmä na uznesenia z 31. mája 2018 (1), 14. marca 2019 (2) a 19. decembra 2019 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Nikarague, najmä na uznesenia z 31. mája 2018 (1), 14. marca 2019 (2) a 19. decembra 2019 (3),

| — | so zreteľom na dohodu z 29. júna 2012 ustanovujúcu pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu z 29. júna 2012 ustanovujúcu pridruženie medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Strednou Amerikou na strane druhej (4),

| — | so zreteľom na strategický dokument EÚ a viacročný orientačný program pre Nikaraguu na roky 2014 – 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na strategický dokument EÚ a viacročný orientačný program pre Nikaraguu na roky 2014 – 2020,

| — | so zreteľom na závery Rady o Nikarague, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o Nikarague,

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2019/1716 zo 14. októbra 2019, ktorým sa stanovuje rámec pre cielené sankcie v Nikarague (5), a na vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) 2020/606 zo 4. mája 2020, ktorým sa na zoznam cielených sankcií dopĺňa šesť nikaragujských úradníkov a zavádza zmrazenie aktív a zákaz cestovania (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2019/1716 zo 14. októbra 2019, ktorým sa stanovuje rámec pre cielené sankcie v Nikarague (5), a na vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) 2020/606 zo 4. mája 2020, ktorým sa na zoznam cielených sankcií dopĺňa šesť nikaragujských úradníkov a zavádza zmrazenie aktív a zákaz cestovania (6),

| — | so zreteľom na vyhlásenia vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedu Komisie (VP/PK) v mene Európskej únie, najmä vyhlásenia z 20. novembra 2019 a zo 4. mája 2020 o Nikarague, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedu Komisie (VP/PK) v mene Európskej únie, najmä vyhlásenia z 20. novembra 2019 a zo 4. mája 2020 o Nikarague,

| — | so zreteľom na vyhlásenie vysokej komisárky OSN pre ľudské práva Michelle Bacheletovej na 45. zasadnutí Rady pre ľudské práva, ktoré sa konalo 14. septembra 2020, a na správu Rady OSN pre ľudské práva z 19. júna 2020 o Nikarague, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie vysokej komisárky OSN pre ľudské práva Michelle Bacheletovej na 45. zasadnutí Rady pre ľudské práva, ktoré sa konalo 14. septembra 2020, a na správu Rady OSN pre ľudské práva z 19. júna 2020 o Nikarague,

| — | so zreteľom na informačné bulletiny zverejnené osobitným monitorovacím mechanizmom pre Nikaraguu (ďalej len „MESENI“), ktorý zriadila Medziamerická komisia pre ľudské práva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na informačné bulletiny zverejnené osobitným monitorovacím mechanizmom pre Nikaraguu (ďalej len „MESENI“), ktorý zriadila Medziamerická komisia pre ľudské práva,

| — | so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach (ICCPR) z roku 1966, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach (ICCPR) z roku 1966,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948,

| — | so zreteľom na Usmernenia EÚ v oblasti ľudských práv a usmernenia týkajúce sa slobody prejavu online a offline, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Usmernenia EÚ v oblasti ľudských práv a usmernenia týkajúce sa slobody prejavu online a offline,

| — | so zreteľom na ústavu Nikaraguy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ústavu Nikaraguy,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže 22. septembra 2020 poslanci Nikaragujského národného zhromaždenia za vládnúcu stranu Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional (Sandinistický front národného oslobodenia) predložili návrh zákona o regulovaní zahraničných agentov podľa vzoru ruského zákona z roku 2012 o zahraničných agentoch, ktorý v prípade prijatia zaväzuje každú osobu, organizáciu alebo inštitúciu vrátane médií a mimovládnych organizácií, ktoré dostávajú finančné prostriedky zo zahraničia, aby sa zaregistrovali na ministerstve vnútra a aby sa podrobili finančnému monitorovaniu oddelením finančnej analýzy; |
| --- | --- |

A.

keďže 22. septembra 2020 poslanci Nikaragujského národného zhromaždenia za vládnúcu stranu Alianza Frente Sandinista de Liberación Nacional (Sandinistický front národného oslobodenia) predložili návrh zákona o regulovaní zahraničných agentov podľa vzoru ruského zákona z roku 2012 o zahraničných agentoch, ktorý v prípade prijatia zaväzuje každú osobu, organizáciu alebo inštitúciu vrátane médií a mimovládnych organizácií, ktoré dostávajú finančné prostriedky zo zahraničia, aby sa zaregistrovali na ministerstve vnútra a aby sa podrobili finančnému monitorovaniu oddelením finančnej analýzy;

| B. | keďže každá osoba alebo subjekt registrovaní na ministerstve vnútra ako „zahraničný agent“ by podliehali prísnemu dohľadu a museli by sa „zdržať zasahovania do vnútroštátnych politických vecí alebo záležitostí“, ako sa uvádza v článku 12, čím by sa obmedzili ich občianske a politické práva a umožnilo by sa ich prenasledovanie, obťažovanie a trestné stíhanie; keďže v prípade, že sa tento zákon prijme, negatívne ovplyvní právo na rovnakú politickú a verejnú účasť vrátane účasti opozície, čím by sa ešte viac narušil politický systém v Nikarague; keďže by môže viesť k vážnym situáciám nezákonnej kriminalizácie organizácií občianskej spoločnosti, aktivistov a obhajcov ľudských práv; |
| --- | --- |

B.

keďže každá osoba alebo subjekt registrovaní na ministerstve vnútra ako „zahraničný agent“ by podliehali prísnemu dohľadu a museli by sa „zdržať zasahovania do vnútroštátnych politických vecí alebo záležitostí“, ako sa uvádza v článku 12, čím by sa obmedzili ich občianske a politické práva a umožnilo by sa ich prenasledovanie, obťažovanie a trestné stíhanie; keďže v prípade, že sa tento zákon prijme, negatívne ovplyvní právo na rovnakú politickú a verejnú účasť vrátane účasti opozície, čím by sa ešte viac narušil politický systém v Nikarague; keďže by môže viesť k vážnym situáciám nezákonnej kriminalizácie organizácií občianskej spoločnosti, aktivistov a obhajcov ľudských práv;

| C. | keďže zákon o regulovaní zahraničných agentov by sa v prípade schválenia použil ako nástroj represie voči ľuďom a organizáciám pre ľudské práva, ktorí získavajú zdroje od medzinárodnej spolupráce v Nikarague; keďže prijatie tohto zákona by mohlo mať priamy vplyv na spoluprácu EÚ v krajine a na jednotlivcov spojených s európskymi záujmami; |
| --- | --- |

C.

keďže zákon o regulovaní zahraničných agentov by sa v prípade schválenia použil ako nástroj represie voči ľuďom a organizáciám pre ľudské práva, ktorí získavajú zdroje od medzinárodnej spolupráce v Nikarague; keďže prijatie tohto zákona by mohlo mať priamy vplyv na spoluprácu EÚ v krajine a na jednotlivcov spojených s európskymi záujmami;

| D. | keďže viacerí poslanci národného zhromaždenia za vládnu stranu takisto navrhli osobitný zákon o počítačovej kriminalite, ktorého cieľom je cenzúra digitálnych médií, ako aj nový zákon o trestných činoch z nenávisti, ktorým by sa zreformoval trestný zákonník tak, aby sa umožnilo uloženie trestu odňatia slobody na doživotie za politický disent, bez jasného vymedzenia toho, čo by viedlo k takémuto prísnemu trestu, a ktorý by sa mohol použiť na potrestanie tých, ktorí vystupujú proti represívnym politikám vlády; |
| --- | --- |

D.

keďže viacerí poslanci národného zhromaždenia za vládnu stranu takisto navrhli osobitný zákon o počítačovej kriminalite, ktorého cieľom je cenzúra digitálnych médií, ako aj nový zákon o trestných činoch z nenávisti, ktorým by sa zreformoval trestný zákonník tak, aby sa umožnilo uloženie trestu odňatia slobody na doživotie za politický disent, bez jasného vymedzenia toho, čo by viedlo k takémuto prísnemu trestu, a ktorý by sa mohol použiť na potrestanie tých, ktorí vystupujú proti represívnym politikám vlády;

| E. | keďže jednoznačným cieľom týchto navrhovaných zákonov je obmedziť základné slobody, ako je sloboda prejavu (online aj offline), sloboda združovania a náboženská sloboda, ďalej obmedziť občiansky priestor pre nikaragujských občanov a vykonávať totalitnú kontrolu nad občanmi Nikaraguy, médiami, organizáciami občianskej spoločnosti a organizáciami pre ľudské práva, a to bez akéhokoľvek systému bŕzd a protiváh a s veľkým priestorom na voľné uváženie pri ich vykonávaní prostredníctvom monitorovania všetkých ich činností, s dôrazom na politickú, pracovnú a hospodársku sféru; keďže tieto zákony by v prípade prijatia porušovali celý rad práv a základných slobôd zakotvených v Nikaragujskej ústave, ktoré sú všetky uznané v medzinárodných dohodách, dohovoroch a zmluvách, ktorých zmluvnou stranou je Nikaragua; |
| --- | --- |

E.

keďže jednoznačným cieľom týchto navrhovaných zákonov je obmedziť základné slobody, ako je sloboda prejavu (online aj offline), sloboda združovania a náboženská sloboda, ďalej obmedziť občiansky priestor pre nikaragujských občanov a vykonávať totalitnú kontrolu nad občanmi Nikaraguy, médiami, organizáciami občianskej spoločnosti a organizáciami pre ľudské práva, a to bez akéhokoľvek systému bŕzd a protiváh a s veľkým priestorom na voľné uváženie pri ich vykonávaní prostredníctvom monitorovania všetkých ich činností, s dôrazom na politickú, pracovnú a hospodársku sféru; keďže tieto zákony by v prípade prijatia porušovali celý rad práv a základných slobôd zakotvených v Nikaragujskej ústave, ktoré sú všetky uznané v medzinárodných dohodách, dohovoroch a zmluvách, ktorých zmluvnou stranou je Nikaragua;

| F. | keďže tieto iniciatívy sú najnovšími príkladmi takéhoto porušovania a potvrdzujú širší model represií a porušovania ľudských práv a základných slobôd; keďže predstavitelia občianskej spoločnosti, environmentálni aktivisti, novinári, predstavitelia politickej opozície, príslušníci náboženských spoločenstiev, najmä katolíckej cirkvi, študenti, bývalí politickí väzni a ich rodiny sú naďalej terčom bezpečnostných síl a provládnych ozbrojených skupín prostredníctvom zatýkania, kriminalizácie, nadmernej sily, razií do ich domovov, policajného obťažovania, sexuálnych útokov a zvyšovania násilia a zastrašovania, ktorým čelia aktivistky, vyhrážania smrťou, vandalizmu, verejného ohovárania a očierňujúcich kampaní; |
| --- | --- |

F.

keďže tieto iniciatívy sú najnovšími príkladmi takéhoto porušovania a potvrdzujú širší model represií a porušovania ľudských práv a základných slobôd; keďže predstavitelia občianskej spoločnosti, environmentálni aktivisti, novinári, predstavitelia politickej opozície, príslušníci náboženských spoločenstiev, najmä katolíckej cirkvi, študenti, bývalí politickí väzni a ich rodiny sú naďalej terčom bezpečnostných síl a provládnych ozbrojených skupín prostredníctvom zatýkania, kriminalizácie, nadmernej sily, razií do ich domovov, policajného obťažovania, sexuálnych útokov a zvyšovania násilia a zastrašovania, ktorým čelia aktivistky, vyhrážania smrťou, vandalizmu, verejného ohovárania a očierňujúcich kampaní;

| G. | keďže, ako uviedla vysoká komisárka OSN pre ľudské práva Michelle Bachelet, „v oblasti ľudských práv sa nedosiahol žiadny pokrok a nič nenasvedčuje tomu, že vláda konštruktívne rieši napätie a štrukturálne problémy, ktoré vyvolali sociálno-politickú krízu v apríli 2018“; keďže organizácie občianskej spoločnosti uvádzajú, že 94 osôb, ktoré sú vnímané ako odporcovia vlády, je stále svojvoľne zadržiavaných, väčšinou na základe vymyslených obvinení z nesúvisiacich trestných činov; |
| --- | --- |

G.

keďže, ako uviedla vysoká komisárka OSN pre ľudské práva Michelle Bachelet, „v oblasti ľudských práv sa nedosiahol žiadny pokrok a nič nenasvedčuje tomu, že vláda konštruktívne rieši napätie a štrukturálne problémy, ktoré vyvolali sociálno-politickú krízu v apríli 2018“; keďže organizácie občianskej spoločnosti uvádzajú, že 94 osôb, ktoré sú vnímané ako odporcovia vlády, je stále svojvoľne zadržiavaných, väčšinou na základe vymyslených obvinení z nesúvisiacich trestných činov;

| 1. | odsudzuje úsilie prijať protiústavný zákon o regulovaní zahraničných agentov, osobitný zákon o počítačovej kriminalite a zákon proti trestným činom z nenávisti a vyzýva národné zhromaždenie, aby tieto zákony, ako aj každý iný zákon, ktorý by obmedzoval základné slobody nikaragujského ľudu, zamietlo; zdôrazňuje, že ak budú tieto zákony schválené, poskytnú vláde Daniela Ortegu nový represívny nástroj na umlčanie nielen jej kritikov, ale aj všetkých jednotlivcov alebo organizácií, ktorí dostávajú finančné prostriedky zo zahraničia, čo povedie k zvýšeniu počtu obetí tejto represie a ďalej zhorší celkovú atmosféru zastrašovania a hrozieb, čo bude mať za následok neprijateľné porušovanie ľudských práv v Nikarague; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyjadruje solidaritu s obyvateľmi Nikaraguy a odsudzuje všetky represívne opatrenia nikaragujskej vlády, najmä spôsobené úmrtia; odsudzuje represie voči aktivistom občianskej spoločnosti, predstaviteľom politickej opozície, študentom, novinárom, skupinám pôvodného obyvateľstva, členom náboženských spoločenstiev, najmä katolíckej cirkvi a voči obhajcom ľudských práv; požaduje bezodkladné prepustenie všetkých politických väzňov, ktorí sú svojvoľne zadržiavaní, zrušenie všetkých obvinení proti nim a dodržiavanie ich základných právnych záruk; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naliehavo vyzýva nikaragujskú vládu, aby prestala kriminalizovať nezávislé hlasy a aby zastavila každý zámer kontrolovať a obmedzovať činnosť organizácií občianskej spoločnosti a organizácií pre ľudské práva, predstaviteľov politickej opozície, médií a novinárov; naliehavo vyzýva nikaragujskú vládu, aby vrátila skonfiškovaný majetok spravodajským médiám, obnovila ich licencie na prevádzku a obnovila právnu subjektivitu mimovládnych organizácií; žiada plnú spoluprácu s medzinárodnými organizáciami a žiada, aby mali možnosť návratu do krajiny, vrátane Medziamerickej komisie pre ľudské práva, Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva, MESENI a medzinárodnej skupiny nezávislých expertov Organizácie amerických štátov (OAS); víta rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva z júna 2020, ktorou sa ustanovuje posilnené monitorovanie situácie v Nikarague zo strany Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva, a víta podporu EÚ jej prijatiu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že akékoľvek obmedzenia uplatňovania práv na slobodu presvedčenia a prejavu online aj offline, slobodu pokojného zhromažďovania a združovania a práva na ochranu ľudských práv sú nezlučiteľné s ústavou Nikaraguy a jej medzinárodnými záväzkami vyplývajúcimi z dohôd o ľudských právach; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odmieta zneužívanie inštitúcií a zákonov autoritárskou vládou Nikaraguy s úmyslom kriminalizovať organizácie občianskej spoločnosti a politických oponentov na politické a nezákonné účely; v tejto súvislosti vyzýva vládu Nikaraguy, aby v plnom rozsahu dodržala záväzky, ktoré prijala v dohodách z marca 2019 uzavretých s opozičnými skupinami a s Občianskou alianciou, ktoré sú v súčasnosti v národnej koalícii, s cieľom dosiahnuť demokratické, mierové a dohodnuté riešenie politickej krízy v Nikarague; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripomína nikaragujskej vláde, že voľby môžu byť slobodné, dôveryhodné, inkluzívne a transparentné len vtedy, ak nedôjde k represiám, obnoví sa právny štát a budú sa dodržiavať ústavné práva všetkých nikaragujských obyvateľov vrátane práva na slobodu prejavu, zhromažďovania, viery a pokojného protestu; vyzýva nikaragujskú vládu, aby sa demokratickými mierovými a dohodnutými prostriedkami dohodla s opozičnými skupinami vrátane národnej koalície o volebných a inštitucionálnych reformách potrebných na zaručenie dôveryhodných, inkluzívnych a transparentných volieb, ktoré sú v súčasnosti naplánované na november 2021, a to v súlade s medzinárodnými normami, a to aj vykonávaním odporúčaní volebnej pozorovateľskej misie EÚ z roku 2011 a odporúčaní OAS; domnieva sa preto, že voľby musia sledovať riadne akreditovaní národní a medzinárodní pozorovatelia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyjadruje znepokojenie nad nedávnymi správami nikaragujských organizácií, že orgány nariadili národnej polícii, aby sa dopustila porušovania ľudských práv, a že jej v tejto represii pomáhajú provládne civilné skupiny a územné organizácie vládnúcej strany, z ktorých niektoré sú ozbrojené a organizované ako polovojenské skupiny; žiada, aby vláda tieto polovojenské skupiny odzbrojila, a žiada, aby osoby zodpovedné za porušovanie ľudských práv a za oslabovanie demokracie a zásad právneho štátu boli brané na zodpovednosť, a tiež požaduje preskúmanie kontroverzného zákona o amnestii, ktorý by mohol zabrániť stíhaniu osôb zodpovedných za závažné porušovanie ľudských práv; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vzhľadom na pokračujúce závažné zneužívanie a porušovanie ľudských práv, ak sa prijmú navrhovaný zákon o regulovaní zahraničných agentov, osobitný zákon o počítačovej kriminalite a zákon proti trestným činom z nenávisti, ak nikaragujská vláda bude naďalej prejavovať neochotu začať národný dialóg o riadnej volebnej reforme, ak bude pokračovať represia občianskej spoločnosti a demokratickej opozície v Nikaragua, žiada, aby Rada rýchlo rozšírila zoznam osôb a subjektov, na ktorých sa majú uvaliť sankcie, vrátane prezidenta a viceprezidenta, venujúc osobitnú pozornosť tomu, aby sa zabránilo akýmkoľvek negatívnym vplyvom na nikaragujský ľud; opakuje svoju naliehavú žiadosť o globálny mechanizmus EÚ v oblasti ľudských práv; vyzýva Radu, aby prijala tento mechanizmus prostredníctvom rozhodnutia týkajúceho sa strategických záujmov a cieľov Únie podľa článku 22 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žiada, aby bola do Nikaraguy čo najskôr vyslaná delegácia Európskeho parlamentu s cieľom pokračovať v monitorovaní situácie v krajine, a naliehavo vyzýva nikaragujské orgány, aby umožnili neobmedzený vstup do krajiny, ako aj prístup ku všetkým partnerom a do všetkých zariadení; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripomína svoju výzvu obsiahnutú v uznesení zo 14. marca 2019 na okamžité vydanie Alessia Casimirriho, ktorý naďalej žije v Manague pod ochranou nikaragujskej vlády, do Talianska, kde musí odpykať šesť konečných trestov doživotia za svoju dokázanú účasť na únose a zabití bývalého premiéra a vodcu kresťansko-demokratickej strany Alda Mora a vraždy členov jeho osobnej stráže 16. marca 1978 v Ríme; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby spolu s osobitným zástupcom EÚ pre ľudské práva pokračovala v materiálnej a technickej podpore obhajcov ľudských práv a nezávislých médií v Nikarague a aby túto podporu zintenzívnila; vyzýva delegáciu Európskej únie v Nikarague a členské štáty s diplomatickými misiami na mieste, aby v plnej miere vykonávali usmernenia EÚ o obhajcoch ľudských práv; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripomína, že vzhľadom na dohodu o pridružení medzi EÚ a Strednou Amerikou musí Nikaragua rešpektovať a posilniť zásady právneho štátu, demokraciu a ľudské práva, a opakovane žiada, aby sa vzhľadom na súčasnú situáciu aktivovala demokratická doložka dohody o pridružení; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdôrazňuje, že pomoc EÚ organizáciám občianskej spoločnosti by sa mala zachovať a posilniť, aby sa zmiernil vplyv ochorenia COVID-19; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi Organizácie amerických štátov, Euro-latinskoamerickému parlamentnému zhromaždeniu, Stredoamerickému parlamentu, skupine Lima, ako aj vláde a parlamentu Nikaragujskej republiky. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 76, 9.3.2020, s. 164.

(2)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0219.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2019)0111.

(4)  Ú. v. EÚ L 346, 15.12.2012, s. 3.

(5)  Ú. v. EÚ L 262, 15.10.2019, s. 1..

(6)  Ú. v. EÚ L 139 I, 4.5.2020, s. 1.

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/58

---

P9_TA(2020)0260

Situácia etiópskych migrantov v zariadeniach určených na zaistenie v Saudskej Arábii

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o situácii etiópskych migrantov v detenčných centrách v Saudskej Arábii (2020/2815(RSP))

(2021/C 395/08)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Saudskej Arábii, a najmä na uznesenie z 11. marca 2014 o Saudskej Arábii, jej vzťahoch s EÚ a jej úlohe na Blízkom východe a v severnej Afrike (1), uznesenie z 12. februára 2015 o prípade Rá'ifa Badawího (2), uznesenie z 8. októbra 2015 o prípade Alího Muhammada al-Nimra (3), uznesenie z 31. mája 2018 o situácii obhajcov práv žien v Saudskej Arábii (4) a uznesenie z 25. októbra 2018 o vražde novinára Džamála Chášúkdžího na saudskoarabskom konzuláte v Istanbule (5), ako aj uznesenie z 25. februára 2016 o humanitárnej situácii v Jemene (6) a uznesenia z 30. novembra 2017 (7) a 4. októbra 2018 (8) o situácii v Jemene, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Saudskej Arábii, a najmä na uznesenie z 11. marca 2014 o Saudskej Arábii, jej vzťahoch s EÚ a jej úlohe na Blízkom východe a v severnej Afrike (1), uznesenie z 12. februára 2015 o prípade Rá'ifa Badawího (2), uznesenie z 8. októbra 2015 o prípade Alího Muhammada al-Nimra (3), uznesenie z 31. mája 2018 o situácii obhajcov práv žien v Saudskej Arábii (4) a uznesenie z 25. októbra 2018 o vražde novinára Džamála Chášúkdžího na saudskoarabskom konzuláte v Istanbule (5), ako aj uznesenie z 25. februára 2016 o humanitárnej situácii v Jemene (6) a uznesenia z 30. novembra 2017 (7) a 4. októbra 2018 (8) o situácii v Jemene,

| — | so zreteľom na voje uznesenie z 3. mája 2018 o ochrane migrujúcich detí (2018/2666(RSP)) (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na voje uznesenie z 3. mája 2018 o ochrane migrujúcich detí (2018/2666(RSP)) (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. apríla 2017 o riešení pohybu utečencov a migrantov: úloha vonkajšej činnosti EÚ (2015/2342(INI)) (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. apríla 2017 o riešení pohybu utečencov a migrantov: úloha vonkajšej činnosti EÚ (2015/2342(INI)) (10),

| — | so zreteľom na vyhlásenie Medzinárodnej organizácie pre migráciu (IOM) z 15. septembra 2020 s názvom Potreba naliehavých opatrení na riešenie podmienok v detenčných centrách v Saudskoarabskom kráľovstve: generálny riaditeľ IOM, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Medzinárodnej organizácie pre migráciu (IOM) z 15. septembra 2020 s názvom Potreba naliehavých opatrení na riešenie podmienok v detenčných centrách v Saudskoarabskom kráľovstve: generálny riaditeľ IOM,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN z 19. decembra 2018 s názvom Globálny pakt o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN z 19. decembra 2018 s názvom Globálny pakt o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín,

| — | so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 144 ods. 5 a článok 132 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže podľa správ organizácie Human Rights Watch je od apríla 2020 približne 30 000 etiópskych migrantov vrátane tehotných žien a detí svojvoľne zadržiavaných v Saudskej Arábii, a to v hrozných podmienkach, po tom, čo ich orgány húthíov násilne vyhostili zo severného Jemenu; keďže mnohí z týchto migrantov údajne prekročili hranice pod krížovou paľbou saudských ozbrojených síl a ozbrojených síl húthíov; keďže 2 000 migrantom, ktorí uviazli na jemenskej strane hraníc v zúfalých podmienkach, ktoré sa v dôsledku pandémie COVID-19 ešte zhoršili, je údajne úplne odopretý prístup k základným potrebám; |
| --- | --- |

A.

keďže podľa správ organizácie Human Rights Watch je od apríla 2020 približne 30 000 etiópskych migrantov vrátane tehotných žien a detí svojvoľne zadržiavaných v Saudskej Arábii, a to v hrozných podmienkach, po tom, čo ich orgány húthíov násilne vyhostili zo severného Jemenu; keďže mnohí z týchto migrantov údajne prekročili hranice pod krížovou paľbou saudských ozbrojených síl a ozbrojených síl húthíov; keďže 2 000 migrantom, ktorí uviazli na jemenskej strane hraníc v zúfalých podmienkach, ktoré sa v dôsledku pandémie COVID-19 ešte zhoršili, je údajne úplne odopretý prístup k základným potrebám;

| B. | keďže migrujúci pracovníci boli násilne zatknutí saudskými jednotkami a zadržiavaní v detenčnom centre v Al-Dayeri predtým, než ich previezli do desiatich ďalších detenčných centier, a to najmä do väznice v Shmeisi nachádzajúcej sa medzi mestami Džidda a Mekka, a centrálnej väznice v Jizane, v ktorej sa údajne nachádzajú tisíce zadržiavaných Etiópčanov; keďže podľa etiópskych konzulárnych orgánov tieto zadržiavané osoby trpia nedostatkom jedla a vody, primeranej hygieny a zdravotnej starostlivosti a ich strelné rany neboli ošetrené; keďže bolo ohlásených viacero úmrtí, a to vrátane úmrtí detí, a keďže viaceré zadržiavané osoby sa pokúsili spáchať samovraždu; keďže tí, ktorí sa pokúsili konfrontovať strážcov v súvislosti s podmienkami, v ktorých žijú, boli údajne kruto mučení saudskými bezpečnostnými silami; |
| --- | --- |

B.

keďže migrujúci pracovníci boli násilne zatknutí saudskými jednotkami a zadržiavaní v detenčnom centre v Al-Dayeri predtým, než ich previezli do desiatich ďalších detenčných centier, a to najmä do väznice v Shmeisi nachádzajúcej sa medzi mestami Džidda a Mekka, a centrálnej väznice v Jizane, v ktorej sa údajne nachádzajú tisíce zadržiavaných Etiópčanov; keďže podľa etiópskych konzulárnych orgánov tieto zadržiavané osoby trpia nedostatkom jedla a vody, primeranej hygieny a zdravotnej starostlivosti a ich strelné rany neboli ošetrené; keďže bolo ohlásených viacero úmrtí, a to vrátane úmrtí detí, a keďže viaceré zadržiavané osoby sa pokúsili spáchať samovraždu; keďže tí, ktorí sa pokúsili konfrontovať strážcov v súvislosti s podmienkami, v ktorých žijú, boli údajne kruto mučení saudskými bezpečnostnými silami;

| C. | keďže migrujúci pracovníci, a to aj z afrických a ázijských krajín, tvoria podľa odhadov 20 % obyvateľstva Saudskej Arábie a zohrávajú dôležitú úlohu v hospodárstvach Saudskej Arábie a iných krajín v tejto oblasti, pričom väčšinou vykonávajú slabo platenú a často fyzicky namáhavú prácu; keďže ich vykorisťovanie a zneužívanie ako slabo platených pracovníkov s obmedzeným alebo žiadnym prístupom k právam je dobre zdokumentovaný v množstve správ OSN a iných medzinárodných organizácií; |
| --- | --- |

C.

keďže migrujúci pracovníci, a to aj z afrických a ázijských krajín, tvoria podľa odhadov 20 % obyvateľstva Saudskej Arábie a zohrávajú dôležitú úlohu v hospodárstvach Saudskej Arábie a iných krajín v tejto oblasti, pričom väčšinou vykonávajú slabo platenú a často fyzicky namáhavú prácu; keďže ich vykorisťovanie a zneužívanie ako slabo platených pracovníkov s obmedzeným alebo žiadnym prístupom k právam je dobre zdokumentovaný v množstve správ OSN a iných medzinárodných organizácií;

| D. | keďže podľa tzv. systému kafala, nekalého systému sponzorstva víz, ktorý organizácie pre ľudské práva označujú ako novodobé otroctvo, migrujúci pracovníci nemôžu vstúpiť na územie krajiny alebo ho opustiť alebo zmeniť zamestnanie bez súhlasu ich sponzora, nevzťahuje sa na nich právna ochrana a často sa im neplatí vôbec alebo nedostatočne; keďže Saudská Arábia údajne zvažuje zrušenie systému kafala; |
| --- | --- |

D.

keďže podľa tzv. systému kafala, nekalého systému sponzorstva víz, ktorý organizácie pre ľudské práva označujú ako novodobé otroctvo, migrujúci pracovníci nemôžu vstúpiť na územie krajiny alebo ho opustiť alebo zmeniť zamestnanie bez súhlasu ich sponzora, nevzťahuje sa na nich právna ochrana a často sa im neplatí vôbec alebo nedostatočne; keďže Saudská Arábia údajne zvažuje zrušenie systému kafala;

| E. | keďže v dôsledku pretrvávajúcej pandémie COVID-19 sa tlak na zraniteľné skupiny, a najmä na migrujúcich pracovníkov v Saudskej Arábii a v iných krajinách v tejto oblasti zvyšuje, čo spôsobilo, že sa zvýšila úroveň diskriminácie a nepriateľstva voči nim; keďže migranti sú často stigmatizovaní, keďže sa o nich tvrdí, že preniesli ochorenie COVID-19, v dôsledku čoho často prichádzajú o zamestnania a ocitajú sa vo veľmi nebezpečných situáciách bez akéhokoľvek príbytku alebo platu a tým aj s nedostatkom prostriedkov na legalizáciu svojho postavenia alebo vlastné financovanie potenciálneho návratu do svojej rodnej krajiny; |
| --- | --- |

E.

keďže v dôsledku pretrvávajúcej pandémie COVID-19 sa tlak na zraniteľné skupiny, a najmä na migrujúcich pracovníkov v Saudskej Arábii a v iných krajinách v tejto oblasti zvyšuje, čo spôsobilo, že sa zvýšila úroveň diskriminácie a nepriateľstva voči nim; keďže migranti sú často stigmatizovaní, keďže sa o nich tvrdí, že preniesli ochorenie COVID-19, v dôsledku čoho často prichádzajú o zamestnania a ocitajú sa vo veľmi nebezpečných situáciách bez akéhokoľvek príbytku alebo platu a tým aj s nedostatkom prostriedkov na legalizáciu svojho postavenia alebo vlastné financovanie potenciálneho návratu do svojej rodnej krajiny;

| F. | keďže v novembri 2017 Saudská Arábia začala kampaň proti migrantom obvineným z porušovania nariadení a právnych predpisov v oblasti pobytu, bezpečnosti hraníc a práce; keďže v septembri 2019 saudské orgány vyhlásili, že v dôsledku kampane došlo k viac ako 3,8 milióna zatknutiam a viac ako 962 000 osôb bolo odsúdených na vyhostenie; keďže podľa IOM bolo približne 380 000 Etiópčanov vyhostených zo Saudskej Arábie do Etiópie v období od mája 2017 do apríla 2020; |
| --- | --- |

F.

keďže v novembri 2017 Saudská Arábia začala kampaň proti migrantom obvineným z porušovania nariadení a právnych predpisov v oblasti pobytu, bezpečnosti hraníc a práce; keďže v septembri 2019 saudské orgány vyhlásili, že v dôsledku kampane došlo k viac ako 3,8 milióna zatknutiam a viac ako 962 000 osôb bolo odsúdených na vyhostenie; keďže podľa IOM bolo približne 380 000 Etiópčanov vyhostených zo Saudskej Arábie do Etiópie v období od mája 2017 do apríla 2020;

| G. | keďže etiópska vláda si je vedomá strašných podmienok, v ktorých sú v Saudskej Arábii zadržiavaní jej občania; keďže remitencie od Etiópčanov žijúcich v zahraničí tvoria významnú súčasť etiópskeho hospodárstva a majú zásadný význam pre mnohé rodiny; |
| --- | --- |

G.

keďže etiópska vláda si je vedomá strašných podmienok, v ktorých sú v Saudskej Arábii zadržiavaní jej občania; keďže remitencie od Etiópčanov žijúcich v zahraničí tvoria významnú súčasť etiópskeho hospodárstva a majú zásadný význam pre mnohé rodiny;

| H. | keďže saudské orgány nevykonali žiadne účinné vyšetrovanie, a to aj napriek tomu, že na začiatku septembra 2020 vyhlásili, že túto záležitosť vyšetria; keďže podmienky v detenčných centrách sa ešte zhoršili, vzhľadom na to, že zadržiavané osoby sú bité a zobrali im mobilné telefóny; |
| --- | --- |

H.

keďže saudské orgány nevykonali žiadne účinné vyšetrovanie, a to aj napriek tomu, že na začiatku septembra 2020 vyhlásili, že túto záležitosť vyšetria; keďže podmienky v detenčných centrách sa ešte zhoršili, vzhľadom na to, že zadržiavané osoby sú bité a zobrali im mobilné telefóny;

| I. | keďže zlé zaobchádzanie s migrantmi zapadá do širšieho kontextu rozsiahleho porušovania ľudských práv v Saudskej Arábii; keďže saudské orgány využili obmedzenia v rámci boja proti pandémii COVID-19 ako zámienku na ďalšie porušovanie ľudských práv politických väzňov, ako sú obhajkyňa ľudských práv Ludžajna al-Hadlúl a členovia vládnucej rodiny, ktorí vyjadrujú nesúhlas, ako sú princezná Basmah bimt Sa'úd a princ Salmán bin Abdulazíz bin Salmán, a to tým, že ich zadržiavajú svojvoľne a v izolácii; keďže zatknutia týchto a ďalších politických aktivistov sú súčasťou prudkého potláčania opozície zo strany saudských orgánov, ku ktorému patrí aj vražda novinára Džamála Chášúkdžího na saudskoarabskom konzuláte v Istanbule v roku 2018, v prípade ktorej sa ešte stále nedosiahla spravodlivosť; |
| --- | --- |

I.

keďže zlé zaobchádzanie s migrantmi zapadá do širšieho kontextu rozsiahleho porušovania ľudských práv v Saudskej Arábii; keďže saudské orgány využili obmedzenia v rámci boja proti pandémii COVID-19 ako zámienku na ďalšie porušovanie ľudských práv politických väzňov, ako sú obhajkyňa ľudských práv Ludžajna al-Hadlúl a členovia vládnucej rodiny, ktorí vyjadrujú nesúhlas, ako sú princezná Basmah bimt Sa'úd a princ Salmán bin Abdulazíz bin Salmán, a to tým, že ich zadržiavajú svojvoľne a v izolácii; keďže zatknutia týchto a ďalších politických aktivistov sú súčasťou prudkého potláčania opozície zo strany saudských orgánov, ku ktorému patrí aj vražda novinára Džamála Chášúkdžího na saudskoarabskom konzuláte v Istanbule v roku 2018, v prípade ktorej sa ešte stále nedosiahla spravodlivosť;

| J. | keďže podľa osobitného spravodajcu OSN pre mimosúdne popravy, popravy bez riadneho konania a svojvoľné popravy saudské orgány porušujú práva prostredníctvom používania technológií elektronického sledovania; keďže Saudská Arábia naďalej zostáva jednou z piatich krajín s najvyšším počtom vykonaných popráv na svete; |
| --- | --- |

J.

keďže podľa osobitného spravodajcu OSN pre mimosúdne popravy, popravy bez riadneho konania a svojvoľné popravy saudské orgány porušujú práva prostredníctvom používania technológií elektronického sledovania; keďže Saudská Arábia naďalej zostáva jednou z piatich krajín s najvyšším počtom vykonaných popráv na svete;

| K. | keďže Saudskoarabské kráľovstvo je jednou z krajín s najnižšou úrovňou ratifikácie základných medzinárodných zmlúv o ľudských právach a neratifikovalo hlavné nástroje, ktoré sú dôležité z hľadiska ochrany proti svojvoľnému zadržiavaniu a zadržiavaniu imigrantov, a to vrátane Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach, Opčného protokolu k Dohovoru proti mučeniu (v ktorom sa stanovujú vnútroštátne mechanizmy prevencie a monitorovacie návštevy v detenčných centrách), Dohovor o migrujúcich pracovníkoch, Dohovor o utečencoch a Dohovor o osobách bez štátnej príslušnosti; |
| --- | --- |

K.

keďže Saudskoarabské kráľovstvo je jednou z krajín s najnižšou úrovňou ratifikácie základných medzinárodných zmlúv o ľudských právach a neratifikovalo hlavné nástroje, ktoré sú dôležité z hľadiska ochrany proti svojvoľnému zadržiavaniu a zadržiavaniu imigrantov, a to vrátane Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach, Opčného protokolu k Dohovoru proti mučeniu (v ktorom sa stanovujú vnútroštátne mechanizmy prevencie a monitorovacie návštevy v detenčných centrách), Dohovor o migrujúcich pracovníkoch, Dohovor o utečencoch a Dohovor o osobách bez štátnej príslušnosti;

| L. | keďže vysoký predstaviteľ Josep Borrell na stretnutí s ministrom zahraničných vecí Saudskej Arábie Faisalom Bin Farhánom Al Sa'údom 29. septembra 2020 v Bruseli zopakoval, že EÚ má v úmysle zintenzívniť dialóg o ľudských právach; |
| --- | --- |

L.

keďže vysoký predstaviteľ Josep Borrell na stretnutí s ministrom zahraničných vecí Saudskej Arábie Faisalom Bin Farhánom Al Sa'údom 29. septembra 2020 v Bruseli zopakoval, že EÚ má v úmysle zintenzívniť dialóg o ľudských právach;

| 1. | dôrazne odsudzuje zlé zaobchádzanie s etiópskymi migrantmi a porušovanie ich ľudských práv, a to najmä v detenčných centrách v Saudskej Arábii; vyzýva saudské orgány, aby okamžite prepustili všetky zadržiavané osoby a prednostne tie osoby, ktoré sú v najzraniteľnejšej situácii, vrátane žien a detí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva saudské orgány, aby zabezpečili, že každá osoba, ktorá vstúpi do Saudskej Arábie z Jemenu, tak mohla urobiť bezpečne a aby bola prevezená do vhodného prijímacieho centra, ktoré spĺňa medzinárodné normy v oblasti potravín, medicínskych a zdravotníckych služieb, sanitárnych zariadení, osobnej hygieny, okien a svetla, odevov, podlahovej plochy, teploty, ventilácie a pohybu na čerstvom vzduchu, a v ktorom sú zavedené všetky potrebné opatrenia na obmedzenie šírenia ochorenia COVID-19, tuberkulózy a iných chorôb; žiada o úsilie nájsť alternatívne spôsoby zaisťovania migrantov a utečencov, ktoré nebudú zahŕňať odňatie slobody, a v tejto súvislosti odmieta akékoľvek neľudské alebo ponižujúce zaobchádzanie s migrantmi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naliehavo vyzýva Saudskú Arábiu, aby okamžite ukončila mučenie zadržiavaných osôb a iné spôsoby zlého zaobchádzania s nimi a aby poskytla primeranú starostlivosť o duševné a fyzické zdravie všetkým, najmä obetiam znásilnenia; pripomína, že ako objasnil Výbor OSN pre práva dieťaťa, deti by sa nikdy nemali zaisťovať na účely prisťahovalectva a že zaistenie nikdy nemožno odôvodniť najlepším záujmom dieťaťa; vyzýva saudskoarabské orgány, aby urýchlene prepustili deti spolu s ich rodinnými príslušníkmi a aby umožnili bezpečné neväzobné alternatívy k zaisteniu, ktoré umožnia pravidelný prístup humanitárnym agentúram; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naliehavo vyzýva saudskoarabské orgány, aby vykonali nezávislé a nestranné vyšetrenie všetkých obvinení z porušovania ľudských práv vrátane streľby na migrantov na hraniciach a nezákonného zabíjania, mučenia a iného zlého zaobchádzania počas zadržiavania, aby boli všetci páchatelia postavení pred súd a podrobili sa spravodlivým súdnym konaniam v súlade s medzinárodnými normami a bez uplatnenia trestu smrti alebo telesných trestov, a aby poskytli primeranú starostlivosť o duševné a fyzické zdravie tým, ktorí trpeli v týchto hrozných podmienkach; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naliehavo vyzýva saudskoarabské orgány, aby urýchlene umožnili nezávislým medzinárodným pozorovateľom vrátane osobitného zástupcu EÚ pre ľudské práva vstúpiť do krajiny, pravidelne monitorovať väznice a detenčné zariadenia, uskutočňovať nestranné vyšetrovanie obvinení z mučenia a podozrivých úmrtí zadržaných osôb a vykonávať súkromné a pravidelné návštevy väzňov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opakovane vyzýva vysokého komisára OSN pre ľudské práva, aby boli na slobodu prepustené všetky osoby zadržané bez dostatočného právneho základu a zároveň aby sa zabezpečil primeraný prístup k zdravotnej starostlivosti a vytvorili podmienky na riadne vykonávanie opatrení na zmiernenie pandémie vrátane dodržiavania bezpečnej vzdialenosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opätovne pripomína saudskoarabským orgánom ich medzinárodné záväzky vyplývajúce zo Všeobecnej deklarácie ľudských práv a Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach a Dohovoru OSN proti mučeniu a inému krutému, neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uznáva, že hospodárstvo Saudskej Arábie čiastočne vďačí za svoje bohatstvo a prosperitu približne 13 miliónom zahraničných pracovníkov a migrantov v krajine, a preto poznamenáva, že prebiehajúci vnútroštátny proces modernizácie musí zahŕňať reformu pracovnej a prisťahovaleckej politiky s cieľom zabezpečiť primerané pracovné podmienky pre zahraničných pracovníkov a zabrániť ich stigmatizácii a vykorisťovaniu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva vládu Saudskej Arábie, aby spolupracovala s Medzinárodnou organizáciou práce na úplnom zrušení systému sponzorstva (tzv. kafala) a aby všetkým migrujúcim pracovníkom v krajine poskytla primerané právne záruky, a to aj štrukturálnymi inšpekciami ich pracovných podmienok; vyjadruje znepokojenie nad mimoriadne negatívnym vplyvom systémovej diskriminácie migrantiek, najmä migrujúcich pomocníčok v domácnosti, ktorým viac hrozí fyzické zneužívanie, extrémne dlhý pracovný čas a nedostatok slobody pohybu a ktoré často trpia tým, že ich zamestnávatelia majú kontrolu nad ich presunom na iné pracovné miesto alebo odchodom z krajiny; vyzýva vládu Saudskej Arábie, aby ratifikovala základné dohovory MOP o slobode združovania a ochrane práva odborovo sa organizovať (č. 87) a o práve organizovať sa a kolektívne vyjednávať (č. 98); |
| --- | --- |

9.

| 10. | požaduje záruky, že nedôjde k hromadnému vracaniu cudzincov a že žiadosti o azyl sa budú posudzovať individuálne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyzýva etiópsku vládu, aby čo najskôr uľahčila dobrovoľnú, bezpečnú a dôstojnú repatriáciu všetkých etiópskych migrantov, a to aj v spolupráci s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu, pričom budú uprednostnené ženy, deti a zraniteľné osoby; žiada, aby mali všetci zaistení štátni príslušníci v Saudskej Arábii k dispozícii konzulárnu pomoc a možnosť návštev, a nabáda etiópsku vládu, aby včas a účinne reagovala na žiadosti o podporu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opätovne zdôrazňuje svoju podporu globálnemu paktu OSN o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii, keďže presadzuje normy, ktoré hostiteľským krajinám umožňujú lepšie chrániť základné ľudské práva zraniteľných skupín, ako sú etiópski ekonomickí migranti uviaznutí v Saudskej Arábii a Jemene; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uznáva skutočnosť, že Saudská Arábia aj Etiópia majú spoločný záujem na vytvorení mechanizmu spolupráce v oblasti mobility, ktorého cieľom je uľahčiť komplementárnosť ich trhov práce, a pripomína, že globálny pakt OSN o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii poskytuje poradenstvo a budovanie kapacít v tejto oblasti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadruje znepokojenie nad čoraz ostrejšími zásahmi proti obhajcom ľudských práv v Saudskej Arábii a nad mimoriadne nespravodlivými súdnymi procesmi s migrantmi a príslušníkmi šíitskej menšiny v krajine; berie na vedomie nedávne oznámenie, že vo väčšine prípadov sa bičovanie ako forma trestu nahradí trestom odňatia slobody; naliehavo vyzýva vládu Saudskej Arábie, aby zaviedla okamžité moratórium na trest smrti a akúkoľvek formu telesných trestov vrátane amputácie a bičovania s cieľom úplne ich zrušiť; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva ESVČ a členské štáty, aby požadovali, aby Saudská Arábia okamžite prepustila všetky osoby, ktoré sú neoprávnene zadržiavané za uplatňovanie svojich základných práv, vrátane obhajcov práv žien, politických aktivistov a pod.; vyjadruje znepokojenie nad situáciou neoprávnene zadržiavaného laureáta Sacharovovej ceny za rok 2015 Rá'ifa Badawího, ktorý sa údajne stal počas väznenia obeťou pokusu o vraždu, a požaduje jeho okamžité a bezpodmienečné prepustenie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva Saudskoarabské kráľovstvo, aby sa zdržalo akejkoľvek systematickej diskriminácie žien, migrantov vrátane migrantiek a menšín vrátane náboženských menšín; vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek vítaným reformám pre ženy, ktoré prebiehajú od roku 2019, naďalej zostávajú v platnosti diskriminačné zákony proti ženám, napríklad pokiaľ ide o ich osobný stav, a že systém mužského poručníctva ešte nebol úplne zrušený; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva saudskoarabské orgány, aby bezpodmienečne prepustili všetkých obhajcov a obhajkyne práv žien, najmä aktivistov a aktivistky hnutia za právo žien šoférovať, ako sú Ludžajna al-Hadlúl a Fahad Albutairi, Samar Badawí, Nasíma as-Sáda, Núf Abdalazíz a Majá al-Zahrání, a aby zrušila všetky obvinenia proti nim a proti Ímán an-Nafdžánovej, Azíze al-Júsufovej, Amal al-Harbíovej, Ruqayyah al-Mharíbovej, Šádan al-Anizíovej, Abír Na'amanqáníovej a Hatún al-Fásíovej; dôrazne odsudzuje akékoľvek mučenie, sexuálne zneužívanie a iné formy zlého zaobchádzania s nimi; žiada nestranné vyšetrenie porušovania ich ľudských práv a žiada, aby boli všetci páchatelia postavení pred súd; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzýva vládu Saudskej Arábie, aby zmenila článok 39 základného zákona z roku 1992 a zákona o boji proti počítačovej trestnej činnosti s cieľom zaručiť slobodu tlače a prejavu offline a online; vyzýva vládu Saudskej Arábie, aby zmenila svoj zákon o združeniach v súlade s medzinárodným právom s cieľom umožniť vznik a pôsobenie nezávislých organizácií pre ľudské práva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naliehavo vyzýva saudskoarabské orgány, aby umožnili osobitnému spravodajcovi OSN pre ľudské práva migrantov a osobitnému spravodajcovi OSN pre situáciu obhajcov ľudských práv neobmedzený prístup do krajiny v súlade s ich príslušnými mandátmi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva delegáciu EÚ a diplomatické misie členských štátov EÚ v Saudskej Arábii, aby naliehavo žiadali o povolenie navštíviť detenčné centrá pre migrantov; trvá na tom, že presadzovanie ľudských práv musí byť základom vonkajšej politiky EÚ; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naliehavo vyzýva PK/VP, ESVČ a členské štáty, aby spolu s osobitným zástupcom EÚ pre ľudské práva iniciovali vypracovanie spoločného prístupu k účinnému vykonávaniu usmernení EÚ o ochrancoch ľudských práv v Saudskej Arábii; v tomto zmysle vyzýva PK/VP, aby pred začatím dialógu so Saudskou Arábiou o ľudských právach stanovil konkrétne referenčné kritériá a praktické ciele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzýva saudskoarabské orgány, aby ratifikovali Medzinárodný pakt o občianskych a politických právach, stiahli výhrady k Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien, ratifikovali opčný protokol k tomuto dohovoru a ratifikovali Dohovor OSN o ochrane práv všetkých migrujúcich pracovníkov a členov ich rodín, opčný protokol k Dohovoru proti mučeniu, Ženevský dohovor z roku 1951 a Dohovor o osobách bez štátnej príslušnosti; žiada saudskoarabské orgány, aby rozšírili stále pozvanie na návštevu všetkých osobitných postupov Rady OSN pre ľudské práva (HRC); vyzýva na ustanovenie osobitného spravodajcu OSN pre Saudskú Arábiu v súlade s ďalšími osobitnými postupmi RĽP, ktoré boli vypracované pre najvážnejšie situácie v oblasti ľudských práv vo svete; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opakovane vyzýva na ukončenie vývozu technológií určených na sledovanie a iných zariadení do Saudskej Arábie, ktoré môžu uľahčiť vnútroštátne represie; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opätovne naliehavo vyzýva Radu, aby prijala sankčný mechanizmus EÚ pre oblasť ľudských práv ako rozhodnutie týkajúce sa strategických záujmov a cieľov Únie podľa článku 22 ods. 1 Zmluvy o EÚ a aby zabezpečila, aby sa rýchlo po jeho prijatí uplatnili cielené sankcie v celej EÚ na osoby zodpovedné za vraždu novinára Džamála Chášúkdžího; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naliehavo vyzýva predsedu Európskej rady ministrov, predsedníčku Európskej komisie a členské štáty, aby na nadchádzajúcom samite lídrov skupiny G20 znížili inštitucionálne a diplomatické zastúpenie EÚ s cieľom zabrániť legitimizácii beztrestnosti porušovania ľudských práv a pokračujúceho nezákonného a svojvoľného zadržiavania osôb v Saudskej Arábii; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Európskej službe pre vonkajšiu činnosť, generálnemu tajomníkovi OSN, vysokej komisárke OSN pre ľudské práva, vláde Etiópie, Jeho Veličenstvu kráľovi Salmánovi bin Abdalazízovi Ál Sa'údovi, korunnému princovi Muhammadovi bin Salmánovi Ál Sa'údovi, vláde Saudskoarabského kráľovstva a generálnemu tajomníkovi Centra pre národný dialóg Saudskoarabského kráľovstva; žiada, aby toto uznesenie bolo preložené do arabčiny. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 378, 9.11.2017, s. 64.

(2)  Ú. v. EÚ C 310, 25.8.2016, s. 29.

(3)  Ú. v. EÚ C 349, 17.10.2017, s. 34.

(4)  Ú. v. EÚ C 76, 9.3.2020, s. 142.

(5)  Ú. v. EÚ C 345, 16.10.2020, s. 67.

(6)  Ú. v. EÚ C 35, 31.1.2018, s. 142.

(7)  Ú. v. EÚ C 356, 4.10.2018, s. 104.

(8)  Ú. v. EÚ C 11, 13.1.2020, s. 44.

(9)  Ú. v. EÚ C 41, 6.2.2020, s. 41.

(10)  Ú. v. EÚ C 298, 23.8.2018, s. 39.

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/63

---

P9_TA(2020)0264

Právny štát a základné práva v Bulharsku

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o právnom štáte a základných právach v Bulharsku (2020/2793(RSP))

(2021/C 395/09)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na články 2, 3, 4, 6, 7, 9 a 10 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a na článok 20 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 2, 3, 4, 6, 7, 9 a 10 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a na článok 20 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach (ďalej len „EDĽP“) a na judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach (ďalej len „EDĽP“) a na judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Komisie z 13. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje mechanizmus na zaistenie spolupráce a overovania pokroku v Bulharsku na účely osobitných referenčných kritérií v oblastiach reformy súdnictva a boja proti korupcii a organizovanému zločinu (1), na príslušné výročné správy za obdobie 2007 – 2019 a na správu Komisie z 22. októbra 2019 o pokroku Bulharska v rámci mechanizmu na zaistenie spolupráce a overovania (COM(2019)0498), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Komisie z 13. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje mechanizmus na zaistenie spolupráce a overovania pokroku v Bulharsku na účely osobitných referenčných kritérií v oblastiach reformy súdnictva a boja proti korupcii a organizovanému zločinu (1), na príslušné výročné správy za obdobie 2007 – 2019 a na správu Komisie z 22. októbra 2019 o pokroku Bulharska v rámci mechanizmu na zaistenie spolupráce a overovania (COM(2019)0498),

| — | so zreteľom na odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa Bulharska, ktoré boli uverejnené 20. mája 2020 v rámci európskeho semestra (COM(2020)0502), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa Bulharska, ktoré boli uverejnené 20. mája 2020 v rámci európskeho semestra (COM(2020)0502),

| — | so zreteľom na rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 5. novembra 2009 vo veci Kolevi/Bulharsko (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 5. novembra 2009 vo veci Kolevi/Bulharsko (2),

| — | so zreteľom na výročnú správu Komisie o riadení a výkonnosti rozpočtu EÚ za rok 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu Komisie o riadení a výkonnosti rozpočtu EÚ za rok 2019,

| — | so zreteľom na rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 1. júla 2014 vo veci Dimitrov a iní/Bulharsko (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 1. júla 2014 vo veci Dimitrov a iní/Bulharsko (3),

| — | so zreteľom na správu Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) za rok 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) za rok 2019,

| — | so zreteľom na stanovisko Benátskej komisie z 9. decembra 2019 k návrhom zmien bulharského trestného poriadku a zákona o súdnom systéme, ktoré sa týkajú vyšetrovania trestných činov zameraného na vysokopostavených sudcov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Benátskej komisie z 9. decembra 2019 k návrhom zmien bulharského trestného poriadku a zákona o súdnom systéme, ktoré sa týkajú vyšetrovania trestných činov zameraného na vysokopostavených sudcov,

| — | so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 06/2019 s názvom Boj proti podvodom v rámci výdavkov EÚ v oblasti súdržnosti: riadiace orgány musia posilniť odhaľovanie, reakciu a koordináciu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 06/2019 s názvom Boj proti podvodom v rámci výdavkov EÚ v oblasti súdržnosti: riadiace orgány musia posilniť odhaľovanie, reakciu a koordináciu,

| — | so zreteľom na stanovisko Benátskej komisie z 9. októbra 2017 k bulharskému zákonu o súdnom systéme, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Benátskej komisie z 9. októbra 2017 k bulharskému zákonu o súdnom systéme,

| — | so zreteľom na vyhlásenie spoločné stanovisko Benátskej komisie a Úradu OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ďalej len „ODIHR“) z 19. júna 2017 k zmenám bulharského volebného zákona, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie spoločné stanovisko Benátskej komisie a Úradu OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ďalej len „ODIHR“) z 19. júna 2017 k zmenám bulharského volebného zákona,

| — | so zreteľom na stanovisko Benátskej komisie z 23. októbra 2015 k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa Ústava Bulharskej republiky (v oblasti súdnictva), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Benátskej komisie z 23. októbra 2015 k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa Ústava Bulharskej republiky (v oblasti súdnictva),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Výboru ministrov Rady Európy z 3. septembra 2020 týkajúce sa výkonu rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva vo veciach S.Z./Bulharsko a Kolevi/Bulharsko, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Výboru ministrov Rady Európy z 3. septembra 2020 týkajúce sa výkonu rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva vo veciach S.Z./Bulharsko a Kolevi/Bulharsko,

| — | so zreteľom na výročnú správu za rok 2020 partnerských organizácií platformy Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročnú správu za rok 2020 partnerských organizácií platformy Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov,

| — | so zreteľom na rezolúciu Parlamentného zhromaždenia Rady Európy 2296 (2019) z 27. júna 2019 o dialógu s Bulharskom po monitorovaní, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Parlamentného zhromaždenia Rady Európy 2296 (2019) z 27. júna 2019 o dialógu s Bulharskom po monitorovaní,

| — | so zreteľom na opatrenia Rady Európy proti hospodárskej kriminalite a korupcii, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na opatrenia Rady Európy proti hospodárskej kriminalite a korupcii,

| — | so zreteľom na druhú správu Skupiny štátov Rady Európy proti korupcii (ďalej len „GRECO“) o dodržiavaní predpisov zo strany Bulharska zo 6. decembra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na druhú správu Skupiny štátov Rady Európy proti korupcii (ďalej len „GRECO“) o dodržiavaní predpisov zo strany Bulharska zo 6. decembra 2019,

| — | so zreteľom na vyhlásenie komisárky Rady Európy pre ľudské práva z 3. septembra 2020 o policajnom násilí voči novinárom v Bulharsku a na jej správu po návšteve Bulharska 25. až 29. novembra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie komisárky Rady Európy pre ľudské práva z 3. septembra 2020 o policajnom násilí voči novinárom v Bulharsku a na jej správu po návšteve Bulharska 25. až 29. novembra 2019,

| — | so zreteľom na vyhlásenie zástupcu OBSE pre slobodu médií z 18. marca 2020 o brutálnom útoku na bulharského novinára Slaviho Angelova, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie zástupcu OBSE pre slobodu médií z 18. marca 2020 o brutálnom útoku na bulharského novinára Slaviho Angelova,

| — | so zreteľom na vyhlásenie predsedu Konferencie medzinárodných mimovládnych organizácií Rady Európy z 9. júla 2020 o navrhovaných zmenách zákona o neziskových právnych subjektoch v Bulharsku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie predsedu Konferencie medzinárodných mimovládnych organizácií Rady Európy z 9. júla 2020 o navrhovaných zmenách zákona o neziskových právnych subjektoch v Bulharsku,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie osobitných spravodajcov OSN pre rasizmus a otázky menšín z 13. mája 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie osobitných spravodajcov OSN pre rasizmus a otázky menšín z 13. mája 2020,

| — | so zreteľom na vyhlásenie osobitnej spravodajkyne OSN pre násilie na ženách, jeho príčiny a dôsledky z 21. októbra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie osobitnej spravodajkyne OSN pre násilie na ženách, jeho príčiny a dôsledky z 21. októbra 2019,

| — | so zreteľom na nedávne záverečné pripomienky zmluvných orgánov OSN týkajúce sa Bulharska, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nedávne záverečné pripomienky zmluvných orgánov OSN týkajúce sa Bulharska,

| — | so zreteľom na návrh novej ústavy Bulharskej republiky predložený 17. augusta 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh novej ústavy Bulharskej republiky predložený 17. augusta 2020,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 3. mája 2018 o pluralite médií a slobode médií v Európskej únii (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 3. mája 2018 o pluralite médií a slobode médií v Európskej únii (4),

| — | so zreteľom na svoju rozpravu o právnom štáte a základných právach v Bulharsku z 5. októbra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju rozpravu o právnom štáte a základných právach v Bulharsku z 5. októbra 2020,

| — | so zreteľom na diskusiu o súčasnom stave mechanizmu na zaistenie spolupráce a overovania, ktorá sa uskutočnila vo Výbore pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci 10. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na diskusiu o súčasnom stave mechanizmu na zaistenie spolupráce a overovania, ktorá sa uskutočnila vo Výbore pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci 10. septembra 2020,

| — | so zreteľom na výmeny názorov, ktoré usporiadala monitorovacia skupina pre demokraciu, právny štát a základné práva od svojho zriadenia Výborom pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci 5. septembra 2019, najmä na výmenu názorov o situácii v Bulharsku, ktorá sa uskutočnila 28. augusta 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výmeny názorov, ktoré usporiadala monitorovacia skupina pre demokraciu, právny štát a základné práva od svojho zriadenia Výborom pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci 5. septembra 2019, najmä na výmenu názorov o situácii v Bulharsku, ktorá sa uskutočnila 28. augusta 2020,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 s názvom Právny štát za rok 2020: Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii (COM(2020)0580) a sprievodný dokument s názvom Kapitola o právnom štáte v Bulharsku (SWD(2020)0301), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 s názvom Právny štát za rok 2020: Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii (COM(2020)0580) a sprievodný dokument s názvom Kapitola o právnom štáte v Bulharsku (SWD(2020)0301),

| — | so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Európska únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám a keďže tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi (článok 2 Zmluvy o EÚ); |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám a keďže tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi (článok 2 Zmluvy o EÚ);

| B. | keďže dodržiavanie zásad právneho štátu, demokracie, ľudských práv a základných slobôd, ako aj hodnôt a zásad uvedených v zmluvách EÚ a medzinárodných nástrojoch v oblasti ľudských práv, sú povinnosťami Únie a jej členských štátov a treba ich plniť; |
| --- | --- |

B.

keďže dodržiavanie zásad právneho štátu, demokracie, ľudských práv a základných slobôd, ako aj hodnôt a zásad uvedených v zmluvách EÚ a medzinárodných nástrojoch v oblasti ľudských práv, sú povinnosťami Únie a jej členských štátov a treba ich plniť;

| C. | keďže v článku 6 ods. 3 Zmluvy o EÚ sa potvrdzuje, že základné práva tak, ako sú zaručené EDĽP a ako vyplývajú z ústavných tradícií spoločných pre členské štáty, predstavujú všeobecné zásady práva Únie; |
| --- | --- |

C.

keďže v článku 6 ods. 3 Zmluvy o EÚ sa potvrdzuje, že základné práva tak, ako sú zaručené EDĽP a ako vyplývajú z ústavných tradícií spoločných pre členské štáty, predstavujú všeobecné zásady práva Únie;

| D. | keďže Charta základných práv Európskej únie a zásady v nej zakotvené sú súčasťou primárneho práva Únie; |
| --- | --- |

D.

keďže Charta základných práv Európskej únie a zásady v nej zakotvené sú súčasťou primárneho práva Únie;

| E. | keďže sloboda prejavu a sloboda a pluralita médií sú zakotvené v článku 11 Charty základných práv Európskej únie a článku 10 EDĽP; |
| --- | --- |

E.

keďže sloboda prejavu a sloboda a pluralita médií sú zakotvené v článku 11 Charty základných práv Európskej únie a článku 10 EDĽP;

| F. | keďže nezávislosť súdnictva je základnou požiadavkou demokratickej zásady deľby moci a je zakotvená v článku 19 ods. 1 Zmluvy o EÚ, článku 47 Charty základných práv Európskej únie a článku 6 EDĽP; |
| --- | --- |

F.

keďže nezávislosť súdnictva je základnou požiadavkou demokratickej zásady deľby moci a je zakotvená v článku 19 ods. 1 Zmluvy o EÚ, článku 47 Charty základných práv Európskej únie a článku 6 EDĽP;

| G. | keďže Únia funguje na základe predpokladu vzájomnej dôvery, že členské štáty konajú v súlade s demokraciou, zásadou právneho štátu a základnými právami zakotvenými v EDĽP a Charte základných práv Európskej únie; |
| --- | --- |

G.

keďže Únia funguje na základe predpokladu vzájomnej dôvery, že členské štáty konajú v súlade s demokraciou, zásadou právneho štátu a základnými právami zakotvenými v EDĽP a Charte základných práv Európskej únie;

| H. | keďže právny štát je jednou zo spoločných hodnôt, na ktorých je Únia založená, a je predpokladom účinného fungovania celej Únie, a keďže Komisia je spolu s Európskym parlamentom a Radou podľa zmlúv zodpovedná za zaručenie dodržiavania zásad právneho štátu ako základnej hodnoty Únie a za zabezpečenie dodržiavania práva, hodnôt a zásad Únie; |
| --- | --- |

H.

keďže právny štát je jednou zo spoločných hodnôt, na ktorých je Únia založená, a je predpokladom účinného fungovania celej Únie, a keďže Komisia je spolu s Európskym parlamentom a Radou podľa zmlúv zodpovedná za zaručenie dodržiavania zásad právneho štátu ako základnej hodnoty Únie a za zabezpečenie dodržiavania práva, hodnôt a zásad Únie;

| I. | keďže systematické odmietanie jedného členského štátu dodržiavať základné hodnoty Európskej únie a zmluvy, ktorých zmluvnou stranou sa dobrovoľne stal, ovplyvňuje a ohrozuje Úniu ako celok; keďže nedostatočná reakcia na takúto situáciu by podkopala dôveryhodnosť Únie; |
| --- | --- |

I.

keďže systematické odmietanie jedného členského štátu dodržiavať základné hodnoty Európskej únie a zmluvy, ktorých zmluvnou stranou sa dobrovoľne stal, ovplyvňuje a ohrozuje Úniu ako celok; keďže nedostatočná reakcia na takúto situáciu by podkopala dôveryhodnosť Únie;

| J. | keďže Benátska komisia a úrad ODIHR OBSE zistili, že bulharský volebný zákon bráni jazykovej rozmanitosti a uplatňovaniu volebných práv občanmi žijúcimi v zahraničí (5); |
| --- | --- |

J.

keďže Benátska komisia a úrad ODIHR OBSE zistili, že bulharský volebný zákon bráni jazykovej rozmanitosti a uplatňovaniu volebných práv občanmi žijúcimi v zahraničí (5);

| K. | keďže v posledných rokoch bolo hlásených niekoľko incidentov týkajúcich sa využívania nenávistných prejavov proti menšinám, a to aj zo strany vládnych ministrov; keďže parlamentná imunita sa systematicky využíva na ochranu poslancov bulharského národného zhromaždenia pred zodpovednosťou za nenávistné prejavy (6); |
| --- | --- |

K.

keďže v posledných rokoch bolo hlásených niekoľko incidentov týkajúcich sa využívania nenávistných prejavov proti menšinám, a to aj zo strany vládnych ministrov; keďže parlamentná imunita sa systematicky využíva na ochranu poslancov bulharského národného zhromaždenia pred zodpovednosťou za nenávistné prejavy (6);

| L. | keďže v posledných rokoch sa množia správy o zneužívaní finančných prostriedkov Únie v Bulharsku, ktoré by sa mali dôkladne vyšetriť; keďže v posledných mesiacoch boli bulharskí občania svedkami veľkého množstva obvinení z korupcie na vysokej úrovni, z ktorých niektoré sa priamo týkali predsedu vlády; keďže v posledných mesiacoch tiež medzinárodné médiá opakovane informovali o možných prepojeniach medzi zločineckými skupinami a verejnými orgánmi v Bulharsku; |
| --- | --- |

L.

keďže v posledných rokoch sa množia správy o zneužívaní finančných prostriedkov Únie v Bulharsku, ktoré by sa mali dôkladne vyšetriť; keďže v posledných mesiacoch boli bulharskí občania svedkami veľkého množstva obvinení z korupcie na vysokej úrovni, z ktorých niektoré sa priamo týkali predsedu vlády; keďže v posledných mesiacoch tiež medzinárodné médiá opakovane informovali o možných prepojeniach medzi zločineckými skupinami a verejnými orgánmi v Bulharsku;

| M. | keďže prokuratúra vzniesla obvinenia proti bývalému ministrovi životného prostredia a vodohospodárstva, bývalému námestníkovi ministra životného prostredia a vodohospodárstva a bývalému námestníkovi ministra hospodárstva, ktorých vláda okamžite odvolala; |
| --- | --- |

M.

keďže prokuratúra vzniesla obvinenia proti bývalému ministrovi životného prostredia a vodohospodárstva, bývalému námestníkovi ministra životného prostredia a vodohospodárstva a bývalému námestníkovi ministra hospodárstva, ktorých vláda okamžite odvolala;

| N. | keďže tieto odhalenia viedli k rozsiahlym demonštráciám a protestom občianskej spoločnosti, ktoré trvali nepretržite viac ako tri mesiace a na ktorých sa Bulhari domáhali spravodlivosti, dodržiavania zásad právneho štátu a nezávislého súdnictva a protestovali proti úpadku demokracie a hlboko zakorenenej korupcii; keďže demonštranti požadovali okrem iného odstúpenie vlády a generálneho prokurátora, ako aj okamžité parlamentné voľby; keďže orgány presadzovania práva údajne reagovali na tieto protesty neprimeraným násilím; |
| --- | --- |

N.

keďže tieto odhalenia viedli k rozsiahlym demonštráciám a protestom občianskej spoločnosti, ktoré trvali nepretržite viac ako tri mesiace a na ktorých sa Bulhari domáhali spravodlivosti, dodržiavania zásad právneho štátu a nezávislého súdnictva a protestovali proti úpadku demokracie a hlboko zakorenenej korupcii; keďže demonštranti požadovali okrem iného odstúpenie vlády a generálneho prokurátora, ako aj okamžité parlamentné voľby; keďže orgány presadzovania práva údajne reagovali na tieto protesty neprimeraným násilím;

| O. | keďže právo na protest je základným právom, ktoré nemožno všeobecne a absolútne podriadiť zákazu ani kontrolným opatreniam a ktoré možno obmedziť len legitímnymi, primeranými a nevyhnutnými policajnými opatreniami za výnimočných okolností; keďže žiadna demonštrácia by sa nemala považovať za demonštráciu, ktorá týmto právom nie je chránená; keďže pre orgány presadzovania práva musí byť prioritou dobrovoľný rozchod bez použitia sily; keďže sloboda zhromažďovania ide ruka v ruke so slobodou prejavu, pričom každý má právo na slobodu prejavu, čo zahŕňa slobodu zastávať názory a prijímať a rozširovať informácie a myšlienky bez zasahovania orgánov verejnej moci a bez ohľadu na hranice; |
| --- | --- |

O.

keďže právo na protest je základným právom, ktoré nemožno všeobecne a absolútne podriadiť zákazu ani kontrolným opatreniam a ktoré možno obmedziť len legitímnymi, primeranými a nevyhnutnými policajnými opatreniami za výnimočných okolností; keďže žiadna demonštrácia by sa nemala považovať za demonštráciu, ktorá týmto právom nie je chránená; keďže pre orgány presadzovania práva musí byť prioritou dobrovoľný rozchod bez použitia sily; keďže sloboda zhromažďovania ide ruka v ruke so slobodou prejavu, pričom každý má právo na slobodu prejavu, čo zahŕňa slobodu zastávať názory a prijímať a rozširovať informácie a myšlienky bez zasahovania orgánov verejnej moci a bez ohľadu na hranice;

| P. | keďže minister vnútra, minister financií, minister hospodárstva a minister cestovného ruchu odstúpili 15. júla 2020 a minister spravodlivosti 26. augusta 2020; |
| --- | --- |

P.

keďže minister vnútra, minister financií, minister hospodárstva a minister cestovného ruchu odstúpili 15. júla 2020 a minister spravodlivosti 26. augusta 2020;

| Q. | keďže predseda vlády oznámil, že odstúpi v momente, keď parlament rozhodne o konaní volieb do Veľkého národného zhromaždenia (7); |
| --- | --- |

Q.

keďže predseda vlády oznámil, že odstúpi v momente, keď parlament rozhodne o konaní volieb do Veľkého národného zhromaždenia (7);

| R. | keďže pretrvávajú vážne obavy, čo sa týka boja proti korupcii v Bulharsku; keďže hrozí, že to naruší dôveru občanov vo verejné inštitúcie; |
| --- | --- |

R.

keďže pretrvávajú vážne obavy, čo sa týka boja proti korupcii v Bulharsku; keďže hrozí, že to naruší dôveru občanov vo verejné inštitúcie;

| S. | keďže podľa osobitného prieskumu Eurobarometra o postojoch občanov EÚ ku korupcii, ktorý bol uverejnený v júni 2020, 80 % opýtaných Bulharov vyjadrilo názor, že korupcia je v ich krajine rozšírená, a 51 % sa domnievalo, že korupcia sa v predchádzajúcich troch rokoch zvýšila; |
| --- | --- |

S.

keďže podľa osobitného prieskumu Eurobarometra o postojoch občanov EÚ ku korupcii, ktorý bol uverejnený v júni 2020, 80 % opýtaných Bulharov vyjadrilo názor, že korupcia je v ich krajine rozšírená, a 51 % sa domnievalo, že korupcia sa v predchádzajúcich troch rokoch zvýšila;

| T. | keďže podľa Indexu právneho štátu (Rule of Law Index) organizácie World Justice Project za rok 2020 je Bulharsko na 53. mieste zo 128 krajín a v rámci Únie je predposledné; keďže podľa Indexu vnímania korupcie organizácie Transparency International za rok 2019, ktorý bol uverejnený začiatkom tohto roka, je Bulharsko na konci zoznamu krajín Únie a celosvetovo na 74. mieste; |
| --- | --- |

T.

keďže podľa Indexu právneho štátu (Rule of Law Index) organizácie World Justice Project za rok 2020 je Bulharsko na 53. mieste zo 128 krajín a v rámci Únie je predposledné; keďže podľa Indexu vnímania korupcie organizácie Transparency International za rok 2019, ktorý bol uverejnený začiatkom tohto roka, je Bulharsko na konci zoznamu krajín Únie a celosvetovo na 74. mieste;

| U. | keďže dynamická občianska spoločnosť a pluralitné médiá zohrávajú zásadnú úlohu pri podpore otvorenej a pluralistickej spoločnosti, verejnej účasti na demokratickom procese a posilňovaní vládnej zodpovednosti; keďže sloboda médií v Bulharsku sa zhoršuje, o čom svedčí umiestnenie krajiny v správach uverejnených organizáciou Reportéri bez hraníc; keďže vo svetovom rebríčku slobody tlače za rok 2020, ktorý bol uverejnený koncom apríla 2020, Bulharsko figuruje na 111. mieste na svete a medzi členskými štátmi EÚ je tretí rok po sebe posledné; keďže platforma Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov obsahuje tri upozornenia na úrovni 1 týkajúce sa závažných a škodlivých porušení slobody médií, v prípade ktorých sa stále čaká na odpoveď bulharských orgánov; vyjadruje znepokojenie nad vplyvom tretích krajín v mediálnom prostredí ako súčasťou širšej stratégie šírenia propagandy a dezinformácií proti EÚ; |
| --- | --- |

U.

keďže dynamická občianska spoločnosť a pluralitné médiá zohrávajú zásadnú úlohu pri podpore otvorenej a pluralistickej spoločnosti, verejnej účasti na demokratickom procese a posilňovaní vládnej zodpovednosti; keďže sloboda médií v Bulharsku sa zhoršuje, o čom svedčí umiestnenie krajiny v správach uverejnených organizáciou Reportéri bez hraníc; keďže vo svetovom rebríčku slobody tlače za rok 2020, ktorý bol uverejnený koncom apríla 2020, Bulharsko figuruje na 111. mieste na svete a medzi členskými štátmi EÚ je tretí rok po sebe posledné; keďže platforma Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov obsahuje tri upozornenia na úrovni 1 týkajúce sa závažných a škodlivých porušení slobody médií, v prípade ktorých sa stále čaká na odpoveď bulharských orgánov; vyjadruje znepokojenie nad vplyvom tretích krajín v mediálnom prostredí ako súčasťou širšej stratégie šírenia propagandy a dezinformácií proti EÚ;

| V. | keďže Bulharsko má stále mnoho inštitucionálnych nedostatkov, najmä pokiaľ ide o nezávislosť súdnictva, na ktoré Komisia v priebehu rokov upozorňovala vo svojich správach v rámci mechanizmu na zaistenie spolupráce a overovania; keďže však Komisia v poslednej správe v rámci tohto mechanizmu uverejnenej 22. októbra 2019 uviedla, že pokrok, ktorý Bulharsko preukázalo v rámci mechanizmu na zaistenie spolupráce a overovania, bol dostatočný na splnenie záväzkov, ktoré prijalo pri pristúpení k Únii, a preto odporučila zrušiť mechanizmus dohľadu; keďže po zohľadnení pripomienok Európskeho parlamentu a Rady musí Komisia ešte prijať konečné rozhodnutie, pokiaľ ide o zrušenie mechanizmu na zaistenie spolupráce a overovania; keďže predseda Sassoli vo svojom liste vyjadril podporu zrušeniu daného mechanizmu, ale zdôraznil potrebu plniť a presadzovať záväzky a reformy a poukázal na situáciu týkajúcu sa nezávislosti súdnictva, korupcie a slobody médií; |
| --- | --- |

V.

keďže Bulharsko má stále mnoho inštitucionálnych nedostatkov, najmä pokiaľ ide o nezávislosť súdnictva, na ktoré Komisia v priebehu rokov upozorňovala vo svojich správach v rámci mechanizmu na zaistenie spolupráce a overovania; keďže však Komisia v poslednej správe v rámci tohto mechanizmu uverejnenej 22. októbra 2019 uviedla, že pokrok, ktorý Bulharsko preukázalo v rámci mechanizmu na zaistenie spolupráce a overovania, bol dostatočný na splnenie záväzkov, ktoré prijalo pri pristúpení k Únii, a preto odporučila zrušiť mechanizmus dohľadu; keďže po zohľadnení pripomienok Európskeho parlamentu a Rady musí Komisia ešte prijať konečné rozhodnutie, pokiaľ ide o zrušenie mechanizmu na zaistenie spolupráce a overovania; keďže predseda Sassoli vo svojom liste vyjadril podporu zrušeniu daného mechanizmu, ale zdôraznil potrebu plniť a presadzovať záväzky a reformy a poukázal na situáciu týkajúcu sa nezávislosti súdnictva, korupcie a slobody médií;

| W. | keďže nový komplexný mechanizmus pre demokraciu, právny štát a základné práva, ktorý presadzuje Európsky parlament, s ročným cyklom monitorovania, ktorý by sa uplatňoval rovnako na všetky členské štáty, by mal pokrývať všetky hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ a v konečnom dôsledku by mal nahradiť mechanizmy na zaistenie spolupráce a overovania pre Rumunsko a Bulharsko; |
| --- | --- |

W.

keďže nový komplexný mechanizmus pre demokraciu, právny štát a základné práva, ktorý presadzuje Európsky parlament, s ročným cyklom monitorovania, ktorý by sa uplatňoval rovnako na všetky členské štáty, by mal pokrývať všetky hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ a v konečnom dôsledku by mal nahradiť mechanizmy na zaistenie spolupráce a overovania pre Rumunsko a Bulharsko;

| X. | keďže v nedávno uverejnenej správe o právnom štáte z roku 2020 sa uznáva, že Bulharsko stále čelí výzvam, pokiaľ ide o nezávislosť systému trestného stíhania, pokiaľ ide o výkonnú moc, a poukazuje sa na to, že sa nepodarilo dokončiť účinný režim zodpovednosti generálneho prokurátora; keďže v správe sa uvádzajú aj obavy týkajúce sa účinnosti vyšetrovania, stíhania a rozhodovania v prípadoch korupcie v Bulharsku; keďže v oblasti slobody médií sa v správe zdôrazňuje niekoľko obáv, od účinnosti vnútroštátnych mediálnych orgánov v Bulharsku až po netransparentnosť vlastníctva médií, ako aj hrozieb a útokov na novinárov; |
| --- | --- |

X.

keďže v nedávno uverejnenej správe o právnom štáte z roku 2020 sa uznáva, že Bulharsko stále čelí výzvam, pokiaľ ide o nezávislosť systému trestného stíhania, pokiaľ ide o výkonnú moc, a poukazuje sa na to, že sa nepodarilo dokončiť účinný režim zodpovednosti generálneho prokurátora; keďže v správe sa uvádzajú aj obavy týkajúce sa účinnosti vyšetrovania, stíhania a rozhodovania v prípadoch korupcie v Bulharsku; keďže v oblasti slobody médií sa v správe zdôrazňuje niekoľko obáv, od účinnosti vnútroštátnych mediálnych orgánov v Bulharsku až po netransparentnosť vlastníctva médií, ako aj hrozieb a útokov na novinárov;

| 1. | vyjadruje hlboké poľutovanie nad skutočnosťou, že vývoj v Bulharsku viedol k výraznému zhoršeniu v oblasti dodržiavania zásad právneho štátu, demokracie a základných práv vrátane nezávislosti súdnictva, deľby moci, boja proti korupcii a slobody médií; vyjadruje solidaritu s bulharským ľudom v súvislosti s jeho legitímnymi požiadavkami a snahou o spravodlivosť, transparentnosť, zodpovednosť a demokraciu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité zaistiť, aby sa hodnoty uvedené v článku 2 Zmluvy o EÚ zachovávali v plnom rozsahu a aby sa zaručili základné práva stanovené v Charte základných práv Európskej únie; vyzýva bulharské orgány, aby zabezpečili úplné a bezpodmienečné rešpektovanie týchto hodnôt a práv; |
| --- | --- |

2.

| 3. | berie na vedomie návrh na zvolanie Veľkého národného zhromaždenia s cieľom prijať novú ústavu; zdôrazňuje, že každá ústavná reforma by mala byť predmetom dôkladnej a inkluzívnej diskusie, mala by vychádzať z riadnych konzultácií so všetkými zainteresovanými stranami, najmä s občianskou spoločnosťou, a mala by byť prijatá najširším možným konsenzom; berie na vedomie list predsedníčky Národného zhromaždenia predsedovi Benátskej komisie z 18. septembra 2020, v ktorom predložila oficiálnu žiadosť o poskytnutie odbornej podpory a vydanie stanoviska Benátskej komisie k návrhu novej ústavy Bulharskej republiky; vyzýva bulharské orgány, aby sa pred konečným schválením príslušných opatrení aktívne usilovali o ich posúdenie Benátskou komisiou a inými príslušnými orgánmi medzinárodných organizácií; |
| --- | --- |

3.

| 4. | berie na vedomie prijatie zmien bulharského volebného zákona v druhom čítaní; so znepokojením konštatuje, že v bulharskom parlamente v súčasnosti prebieha proces prijímania nového volebného zákona, pričom riadne parlamentné voľby sa musia uskutočniť najneskôr do siedmich mesiacov; vyzýva bulharské orgány, aby zabezpečili úplný súlad volebných právnych predpisov so všetkými odporúčaniami Benátskej komisie a úradu ODIHR OBSE, najmä pokiaľ ide o stabilitu základných prvkov volebného zákona, ktoré by nemali byť predmetom zmien menej ako rok pred voľbami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je hlboko presvedčený, že bulharský parlament by mal zohrávať kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní zodpovednosti výkonnej moci a je jednou z potrebných bŕzd a protiváh na dodržiavanie zásad právneho štátu; je znepokojený praxou vládnucej väčšiny unáhlene prijímať právne predpisy, často bez riadnej diskusie alebo konzultácií so zainteresovanými stranami; berie na vedomie veľmi nízku mieru dôvery verejnosti v bulharský parlament (8); vyjadruje poľutovanie nad nedávnymi reštrikciami pre novinárov v priestoroch Národného zhromaždenia, ktoré obmedzujú ich prístup k poslancom parlamentu, a tým aj možnosti kontroly médií nad prácou zákonodarného zboru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je hlboko znepokojený skutočnosťou, že niektoré systémové problémy v systéme súdnictva, ktoré zistil Európsky súd pre ľudské práva a Benátska komisia, zostávajú nevyriešené, najmä pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa Najvyššej súdnej rady a generálneho prokurátora, a to predovšetkým absencia účinných mechanizmov zodpovednosti alebo fungujúceho systému bŕzd a protiváh v súvislosti s ich činnosťou; trvá na tom, aby bulharské orgány v plnej miere dodržiavali judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva a odporúčania Benátskej komisie a skupiny GRECO týkajúce sa súdnictva, najmä pokiaľ ide o Najvyššiu súdnu radu a postavenie generálneho prokurátora, s cieľom zabezpečiť nezávislosť súdnictva; konštatuje, že v správe Komisie z 22. októbra 2019 o pokroku v Bulharsku v rámci mechanizmu na zaistenie spolupráce a overovania sa uvádza, že v médiách sa uskutočnila rozsiahla diskusia, počas ktorej niektoré zainteresované strany vyjadrili obavy v súvislosti s postupom menovania a hlavným kandidátom na generálneho prokurátora, a že organizácie občianskej spoločnosti zorganizovali pouličné protesty; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je znepokojený neustálym nedostatkom vyšetrovaní korupcie na vysokej úrovni, ktoré by prinášali hmatateľné výsledky; konštatuje, že korupcia, neefektívnosť a nedostatočná zodpovednosť sú naďalej všadeprítomnými problémami v súdnictve a že dôvera verejnosti v súdny systém je naďalej nízka a panuje názor, že sudcovia sú vystavení politickému tlaku a vykonávajú nerovnakú spravodlivosť; berie na vedomie zvýšený počet vyšetrovaní korupcie na vysokej úrovni vrátane prípadov s cezhraničnými aspektmi, ktoré boli otvorené proti vysokopostaveným úradníkom a osobám, ktoré predstavujú silný verejný záujem; so znepokojením berie na vedomie nezrovnalosti medzi rozhodnutiami súdov nižších a vyšších stupňov, ktoré tiež prispievajú k nedostatku právoplatných a účinných odsúdení; poukazuje na potrebu viesť dôkladné, nezávislé a aktívne vyšetrovania a dosahovať výsledky v oblasti boja proti korupcii, organizovanej trestnej činnosti a prania špinavých peňazí a dôkladne preskúmať obvinenia z korupcie na vysokej úrovni v nadväznosti na zvukové nahrávky, ktoré sa objavili v lete roku 2020, a v súvislosti so škandálmi Apartment-gate a Guesthouse-gate, v súvislosti s aférou tankerov, prípadom prímorských pozemkov v Rosenci a škandálom v súvislosti s údajným nezákonným prevodom peňazí z Bulharskej rozvojovej banky; všetky tieto prípady spolu svedčia o hlbokej a systémovej slabosti právneho štátu a protikorupčných opatrení v Bulharsku; okrem toho vyjadruje znepokojenie nad menej známymi príkladmi nedostatkov v oblasti právneho štátu v Bulharsku, ako je zaobchádzanie s vlastníkmi bytov v Sunset Resort v Pomorí; víta zriadenie novej zjednotenej protikorupčnej agentúry v Bulharsku; vyzýva bulharské orgány, aby zabezpečili, že agentúra bude schopná účinne riadiť široký rozsah svojich úloh vrátane prevencie, vyšetrovania a konfiškovania nezákonne nadobudnutého majetku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad vážnym zhoršovaním slobody médií v Bulharsku za posledné desaťročie; vyzýva bulharské orgány, aby podporovali priaznivé prostredie pre slobodu prejavu, a to najmä zvýšením transparentnosti vlastníctva médií a predchádzaním nadmernej koncentrácii vlastníctva médií a distribučných sietí, a to aj riadnym uplatňovaním existujúceho legislatívneho rámca, ako aj zrušením trestnoprávnych ustanovení proti trestným činom ohovárania; zdôrazňuje, že je potrebné zvýšiť nezávislosť a účinnosť zloženia a mandátu Rady pre elektronické médiá; vyjadruje znepokojenie nad správami o pokračujúcej praxi ovplyvňovania médií prostredníctvom prednostného prideľovania finančných prostriedkov Únie médiám ústretovým voči vláde; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poznamenáva, že ochrana novinárov je v životne dôležitom záujme spoločnosti; vyzýva bulharské orgány, aby vždy zabezpečovali ochranu novinárov, a tak chránili ich nezávislosť; dôrazne odsudzuje prípady, keď sa novinári, ktorí sa kriticky vyjadrujú k vláde, stali terčom ohováračských kampaní, a vyzýva bulharské orgány, aby obmedzili tieto nedemokratické praktiky; odsudzuje prípady násilia voči reportérom a zničenie ich technického vybavenia; naliehavo vyzýva bulharské orgány, aby začali komplexné vyšetrovanie všetkých prípadov násilia voči novinárom, ktorí informovali o protestoch; vyzýva bulharské orgány, aby zabezpečili, že policajti a iné úradné osoby budú rešpektovať slobodu tlače a umožnia novinárom a pracovníkom médií bezpečne pokrývať demonštrácie; zdôrazňuje, že násilie zo strany štátnych agentov je v rozpore s povinnosťou členských štátov presadzovať slobodu tlače a chrániť bezpečnosť novinárov (9); |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva bulharské orgány, aby sa plne a komplexne zaoberali všetkými upozorneniami predloženými v rámci platformy Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov a aby v plnej miere dodržiavali odporúčania komisára Rady Európy pre ľudské práva s cieľom zaistiť bezpečné prostredie pre novinárov v Bulharsku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadruje jednoznačnú podporu bulharskému ľudu pri jeho legitímnych požiadavkách a snahách o spravodlivosť, transparentnosť, zodpovednosť a demokraciu; je pevne presvedčený, že pokojné demonštrácie sú základným právom každej demokratickej krajiny a podporuje právo ľudí pokojne protestovať; odsudzuje všetky formy násilia voči pokojným demonštráciám; zdôrazňuje, že sloboda prejavu a právo na informácie sa musia vždy rešpektovať; zdôrazňuje, že použitie násilia a neprimeranej sily je neprijateľné; vyjadruje osobitné znepokojenie nad správami o použití sily voči ženám a deťom vrátane detí so zdravotným postihnutím; je znepokojený nezákonnými a nadmernými auditmi súkromných podnikov, ktoré verejne vyjadrili svoju podporu protestom; odsudzuje násilný a neprimeraný zásah polície počas protestov v júli, auguste a septembri 2020; vyzýva bulharské orgány, aby zabezpečili úplné, transparentné, nestranné a účinné vyšetrenie postupu polície; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odsudzuje neľudské podmienky v bulharských väzniciach, ktoré zistil Európsky súd pre ľudské práva, vrátane preplnenosti, zlých hygienických a materiálnych podmienok, obmedzených možností aktivity mimo celu, nedostatočnej zdravotnej starostlivosti a dlhodobého uplatňovania reštriktívnych väzenských režimov (10); |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že v nadväznosti na viac ako 45 rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva voči Bulharsku si bulharské orgány nesplnili svoju povinnosť vykonať účinné vyšetrovania; domnieva sa, že tieto opakujúce sa nedostatky odhalili existenciu systémového problému (11); zdôrazňuje, že podľa výročnej správy Rady Európy za rok 2019 o dohľade nad vykonávaním rozsudkov a rozhodnutí Európskeho súdu pre ľudské práva existuje 79 hlavných rozsudkov proti Bulharsku, na ktorých vykonanie sa ešte čaká; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že napriek niekoľkým smerniciam EÚ o procesných právach podozrivých a obvinených osôb, ako sa uvádza v pláne z roku 2009, sa procesné práva v Bulharsku dostatočne nedodržiavajú; domnieva sa, že to má zásadný vplyv na základné práva (12); |
| --- | --- |

14.

| 15. | odsudzuje všetky prípady nenávistných prejavov, diskriminácie a nepriateľstva voči ľuďom rómskeho pôvodu, ženám, LGBTI osobám a osobám patriacim k iným menšinovým skupinám, čo naďalej vyvoláva vážne obavy; vyzýva orgány, aby rázne reagovali na prípady nenávistných prejavov, a to aj zo strany politikov na vysokej úrovni, posilnili právnu ochranu pred diskrimináciou a trestnými činmi z nenávisti a účinne vyšetrili a stíhali takéto trestné činy; víta súdny zákaz každoročného neonacistického Lukovského pochodu a začatie vyšetrovania organizácie BNU, ktorá stojí za týmto pochodom; vyzýva bulharskú vládu, aby posilnila spoluprácu s medzinárodnými a miestnymi pozorovateľmi v oblasti ľudských práv a aby prijala všetky potrebné opatrenia na účinnú ochranu práv menšín, najmä práva na slobodu prejavu a slobodu združovania, a to aj prostredníctvom vykonávania príslušných rozsudkov Európskeho súdu pre ľudské práva (13); vyzýva bulharské orgány a úradníkov, aby dôrazne odsúdili všetky násilné činy a nenávistné prejavy voči menšinám; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyjadruje poľutovanie nad atmosférou nepriateľstva voči ľuďom rómskeho pôvodu v niektorých obývaných komunitách, najmä voči tým, ktorí museli opustiť svoje domovy po zhromaždeniach namiereným proti ich komunitám vo viacerých lokalitách; vyjadruje poľutovanie nad šikanovaním a násilným vysťahovaním Rómov v oblasti Vojvodinovo; vyzýva orgány, aby urýchlene riešili situáciu postihnutých osôb; domnieva sa, že by mali pokračovať rázne opatrenia na zlepšenie celkovej bytovej situácie ľudí rómskeho pôvodu; domnieva sa, že je nutné úplne odstrániť segregáciu detí rómskeho pôvodu vo vzdelávaní; vyzýva orgány, aby zastavili nenávistné prejavy a rasovú diskrimináciu, ktoré postihujú ľudí z rómskej menšiny v reakcii na ochorenie COVID-19, a aby zastavili policajné operácie zamerané na rómske štvrte počas pandémie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | berie na vedomie rozhodnutie ústavného súdu z 27. júla 2018 o nesúlade Istanbulského dohovoru s ústavou Bulharska; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že toto rozhodnutie bráni Bulharsku ratifikovať dohovor; je hlboko znepokojený pretrvávajúcou negatívnou a zavádzajúcou verejnou diskusiou o tomto dohovore, ktorú ovplyvnila rozsiahla dezinformačná a očierňujúca kampaň po negatívnom informovaní o tejto téme niekoľkými médiami s údajnými väzbami na vládu a opozičné strany, pričom ešte znepokojujúcejšia je účasť politikov a politických strán zastúpených v bulharskom parlamente; vyjadruje znepokojenie nad tým, že pretrvávajúci negatívny postoj k tomuto dohovoru ďalej prispieva k stigmatizácii zraniteľných skupín ohrozených rodovo motivovaným násilím, ktorých situáciu osobitne zhoršila pandémia ochorenia COVID-19 a opatrenia na obmedzenie pohybu v celej Európe vrátane Bulharska, a ďalej povzbudzuje páchateľov rodovo motivovaných trestných činov a podporuje v nich pocit beztrestnosti; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že nedávne zmeny trestného zákona, ktorými sa zaviedli prísnejšie tresty za rodovo motivované násilie, sa ukázali ako nedostatočné na riešenie zložitosti tohto problému a predovšetkým na jeho predchádzanie; vyzýva preto bulharské orgány, aby posilnili prevenciu domáceho násilia a boj proti nemu, urobili to, čo je potrebné na ratifikáciu Istanbulského dohovoru, a aby zaviedli čím viac prvkov dohovoru, ktoré sú v súlade s bulharským ústavným poriadkom, a zároveň hľadali širšie riešenie zostávajúcich prvkov, a aby tiež zvýšili počet azylových domov a iných sociálnych služieb potrebných na poskytovanie podpory obetiam domáceho násilia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnieva sa, že je nutné odstrániť diskrimináciu osôb na základe ich sexuálnej orientácie alebo rodovej identity, a to tak v právnych predpisoch, ako aj v praxi vo všetkých oblastiach; vyzýva bulharské orgány, aby zmenili zákon o ochrane pred diskrimináciou s cieľom výslovne zahrnúť rodovú identitu medzi dôvody diskriminácie; vyzýva bulharské orgány, aby zmenili súčasný trestný zákonník tak, aby zahŕňal trestné činy z nenávisti a nenávistné prejavy na základe sexuálnej orientácie, rodovej identity a pohlavných znakov; vyzýva bulharské orgány, aby vykonávali príslušnú judikatúru Súdneho dvora a Európskeho súdu pre ľudské práva a aby v tejto súvislosti riešili problém situácie manželských párov a rodičov rovnakého pohlavia s cieľom zabezpečiť pre nich možnosť právne aj fakticky využívať ich právo na nediskrimináciu a aby vytvorili vhodný právny rámec, ktorý zabezpečí rovnaké práva pre všetky páry; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je znepokojený tým, že osobám, ktoré môžu potrebovať medzinárodnú ochranu, bolo znemožnené vstúpiť na bulharské územie alebo boli vyhostené, niekedy s použitím násilia, bez možnosti požiadať o azyl alebo bez individuálneho posúdenia (14); vyjadruje osobitné znepokojenie nad znepokojivým deportovaním členov tureckej opozície, čo je v rozpore s medzinárodnými zmluvami a napriek platným súdnym príkazom vydaným príslušnými bulharskými súdmi (15); vyzýva bulharské orgány, aby zabezpečili úplný súlad právnych predpisov a postupov v oblasti azylu s acquis v oblasti azylu a Chartou základných práv; vyzýva Komisiu, aby sa prednostne zaoberala postupom v prípade nesplnenia povinnosti proti Bulharsku; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad navrhovanými zmenami zákona o neziskových právnych subjektoch, ktoré by vytvorili veľmi nepriateľské prostredie pre tie organizácie občianskej spoločnosti so štatútom verejnoprospešnej organizácie, ktoré sú príjemcami zahraničných finančných prostriedkov, pričom tieto zmeny by mohli spôsobiť, že zákon bude v rozpore so zásadou slobody združovania a právom na súkromie (16); naliehavo vyzýva bulharské orgány, aby v tejto súvislosti dôkladne zvážili ustálenú judikatúru Európskeho súdneho dvora; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konštatuje, že Bulharsko zaznamenalo určitý pokrok v rámci mechanizmu na zaistenie spolupráce a overovania pokroku; vyzýva bulharskú vládu, aby v súlade so zásadou lojálnej spolupráce stanovenou v Zmluve o EÚ spolupracovala s Komisiou pri ďalšom plnení svojich záväzkov; vyzýva bulharské orgány, aby sa zdržali akýchkoľvek jednostranných reforiem, ktoré by ohrozili dodržiavanie zásad právneho štátu, najmä nezávislosť súdnictva a deľbu moci; konštatuje, že Komisia uviedla, že ešte nezruší mechanizmus na zaistenie spolupráce a overovania pokroku v prípade Bulharska; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v monitorovaní reformy súdnictva a boja proti korupcii v Bulharsku v rámci mechanizmu na zaistenie spolupráce a overovania pokroku dovtedy, kým ešte nie je zavedený plne funkčný mechanizmus na monitorovanie dodržiavania demokracie, právneho štátu a základných práv, ktorý sa uplatňuje rovnako na všetky členské štáty; okrem toho vyzýva Komisiu, aby v prípade potreby využila aj iné dostupné nástroje vrátane postupov v prípade nesplnenia povinnosti, rámca na podporu právneho štátu a rozpočtových nástrojov, keď budú k dispozícii; |
| --- | --- |

21.

| 22. | víta uverejnenie prvej výročnej správy EÚ o právnom štáte, ktorá sa týka všetkých štátov; berie na vedomie obavy, ktoré Komisia zistila vo viacerých oblastiach týkajúcich sa Bulharska; vyzýva bulharské orgány, aby urýchlene podnikli kroky na odstránenie týchto obáv; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby bulharská vláda v spolupráci s Komisiou zabezpečila prísnejšiu kontrolu spôsobu vynakladania finančných prostriedkov Únie a okamžite riešila obavy, že peniaze daňových poplatníkov sa používajú na obohacovanie kruhov spojených s vládnúcou stranou; |
| --- | --- |

23.

| 24. | víta pristúpenie Bulharska k Európskej prokuratúre (EPPO) a je presvedčený, že jeho účasť v EPPO bude sama osebe znamenať prísnejšiu kontrolu správneho využívania finančných prostriedkov EÚ v tomto ohľade; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pripomína svoje stanovisko k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch (17) vrátane potreby zachovania práv príjemcov a vyzýva Radu, aby čo najskôr začala medziinštitucionálne rokovania; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzýva bulharské orgány, aby vyšetrili odhalenia obsiahnuté v spisoch agentúry FinCEN, z ktorých vyplynulo, že tri bulharské banky boli zapojené do spracovania platieb identifikovaných ako vysoko rizikové z hľadiska prania špinavých peňazí a spojené s financovaním organizovanej trestnej činnosti a terorizmu; zastáva názor, že Bulharsko musí prijať rozhodné opatrenia na zlepšenie dohľadu nad bankovým sektorom a zintenzívniť opatrenia na boj proti praniu špinavých peňazí, a to aj posilnením inštitúcií, ktoré tieto otázky vyšetrujú; zdôrazňuje, že spisy agentúry FinCEN odhalili nedostatky globálneho systému a jeho zraniteľnosť voči zneužívaniu zo strany zločincov a skorumpovaných osôb a zdôraznili naliehavú potrebu zlepšiť bankový dohľad na celom svete a prijať lepšie mechanizmy na riešenie cezhraničných transakcií; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urýchlili prácu v tejto oblasti, a to aj prostredníctvom zriadenia európskeho dozorného orgánu, o čo už Európsky parlament žiadal; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Komisii, Rade, vládam a parlamentom členských štátov, Rade Európy, Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe a Organizácii Spojených národov. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 58.

(2)  Rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 5. novembra 2009, Kolevi/Bulharsko (žiadosť č. 1108/02).

(3)  Rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 1. júla 2014, Dimitrov a iní/Bulharsko (žiadosť č. 77938/11).

(4)  Ú. v. EÚ C 41, 6.2.2020, s. 64.

(5)  Spoločné stanovisko Benátskej komisie a úradu ODIHR OBSE k zmenám volebného zákona v Bulharsku, 19. júna 2017, CDL-AD(2017)016.

(6)  Komisárka Rady Európy pre ľudské práva, správa vypracovaná po návšteve Bulharska od 25. do 29. novembra 2019, 31. marca 2020, s. 33 a s. 38.

(7)  https://government.bg/bg/prestsentar/novini/obrashtenie-na-ministar-predsedatelya-boyko-borisov

(8)  https://www.gallup-international.bg/43810/public-opinion-political-situation/

(9)  Komisár Rady Európy pre ľudské práva, vyhlásenie s názvom Bulharsko musí vyšetriť policajné násilie voči novinárom, Štrasburg, 3. septembra 2020.

(10)  Pozri rozsudok z 27. januára 2015, Neškov a iní v. Bulharsko (žaloby č. 36925/10, č. 21487/12, č. 72893/12, č. 73196/12, č. 77718/12 a č. 9717/13); rozsudok z 12. mája 2017, Simeonovi v. Bulharsko (žaloba č. 21980/04); rozsudok z 21. januára 2016, Boris Kostadinov v. Bulharsko (žaloba č. 61701/11); rozsudok z 29. júna 2017, Dimčo Dimov v. Bulharsko (č. 2) (žaloba č. 77248/12); rozsudok zo 17. novembra 2015, Dimitrov a Ridov v. Bulharsko (žaloba č. 34846/08) a rozsudok z 5. októbra 2017, Kormev v. Bulharsko (žaloba č. 39014/12).

(11)  Pozri rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva z 3. marca 2015, S.Z. v. Bulharsko (žaloba č. 29263/12).

(12)  Pozri najnovšie správy o pravidelných návštevách Európskeho výboru na zabránenie mučeniu a neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu.

(13)  Rozsudok z 19. januára 2006, Spojená macedónska organizácia Ilinden a iní v. Bulharsko (žaloba č. 59491/00); rozsudok z 18. októbra 2011, Spojená macedónska organizácia Ilinden a iní v. Bulharsko (č. 2) (žaloba č. 34960/04); rozsudok z 11. januára 2018, Spojená macedónska organizácia Ilinden a iní v. Bulharsko (č. 3) (žaloba č. 29496/16) a rozsudok z 11. januára 2018, Jordan Ivanov a iní v. Bulharsko (žaloba č. 70502/13).

(14)  OSN, Výbor pre ľudské práva, Záverečné pripomienky k štvrtej pravidelnej správe Bulharska, 15. novembra 2018, ods. 29 – 30.

(15)  Európsky súd pre ľudské práva, prejednávaná žaloba, Abdullah Büyük v. Bulharsko (žaloba č. 23843/17); Ministerstvo zahraničných vecí USA, kancelária pre demokraciu, ľudské práva a prácu, Bulgaria 2016 Human Rights Report, s. 16.

(16)  Rada Európy, vyhlásenie predsedu Konferencie medzinárodných mimovládnych organizácií, Navrhované zmeny zákona o neziskových právnych subjektoch v Bulharsku vyvolávajú obavy, 9. júla 2020.

(17)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0349.

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/72

---

P9_TA(2020)0265

Digitálne financie: vznikajúce riziká kryptoaktív – výzvy regulácie a dohľadu v oblasti finančných služieb, inštitúcií a trhov

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 s odporúčaniami pre Komisiu, pokiaľ ide o digitálne financie: vznikajúce riziká kryptoaktív – výzvy regulácie a dohľadu v oblasti finančných služieb, inštitúcií a trhov (2020/2034(INL))

(2021/C 395/10)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov (1),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 z 25. novembra 2015 o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia smernice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, a ktorou sa zrušuje smernica 2007/64/ES (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 z 25. novembra 2015 o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia smernice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010, a ktorou sa zrušuje smernica 2007/64/ES (2),

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (3),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Európska dátová stratégia (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Európska dátová stratégia (COM(2020)0066),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. marca 2018 s názvom Akčný plán pre finančné technológie: Za konkurencieschopnejší a inovatívnejší európsky finančný sektor (COM(2018)0109), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. marca 2018 s názvom Akčný plán pre finančné technológie: Za konkurencieschopnejší a inovatívnejší európsky finančný sektor (COM(2018)0109),

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 6. apríla 2016 s názvom Spoločný rámec pre boj proti hybridným hrozbám – reakcia Európskej únie (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku zo 6. apríla 2016 s názvom Spoločný rámec pre boj proti hybridným hrozbám – reakcia Európskej únie (JOIN(2016)0018),

| — | so zreteľom na bielu knihu Komisie z 19. februára 2020 o umelej inteligencii s názvom Umelá inteligencia – európsky prístup k excelentnosti a dôvere (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na bielu knihu Komisie z 19. februára 2020 o umelej inteligencii s názvom Umelá inteligencia – európsky prístup k excelentnosti a dôvere (COM(2020)0065),

| — | so zreteľom na odpoveď podpredsedu Dombrovskisa v mene Komisie na otázku E-001130/2017 z 10. apríla 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odpoveď podpredsedu Dombrovskisa v mene Komisie na otázku E-001130/2017 z 10. apríla 2017,

| — | so zreteľom na záverečnú správu Generálneho riaditeľstva Komisie pre finančnú stabilitu, finančné služby a úniu kapitálových trhov z októbra 2019 s názvom Governance for a DLT/Blockchain enabled European electronic Access Point (EEAP) (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu Generálneho riaditeľstva Komisie pre finančnú stabilitu, finančné služby a úniu kapitálových trhov z októbra 2019 s názvom Governance for a DLT/Blockchain enabled European electronic Access Point (EEAP) (4),

| — | so zreteľom na štúdiu Komisie o uplatňovaní nariadenia o výmenných poplatkoch (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu Komisie o uplatňovaní nariadenia o výmenných poplatkoch (5),

| — | so zreteľom na verejnú konzultáciu Komisie zo 17. februára 2020 o preskúmaní regulačného rámca pre investičné spoločnosti a účastníkov trhu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na verejnú konzultáciu Komisie zo 17. februára 2020 o preskúmaní regulačného rámca pre investičné spoločnosti a účastníkov trhu,

| — | so zreteľom na záverečnú správu fóra Komisie na vysokej úrovni o únii kapitálových trhov z 10. júna 2020 s názvom A New Vision for Europe’s Capital Markets (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu fóra Komisie na vysokej úrovni o únii kapitálových trhov z 10. júna 2020 s názvom A New Vision for Europe’s Capital Markets (6),

| — | so zreteľom na záverečnú správu expertnej skupiny Komisie pre regulačné prekážky finančných inovácií: 30 odporúčaní o regulácii, inovácii a financiách z 13. decembra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu expertnej skupiny Komisie pre regulačné prekážky finančných inovácií: 30 odporúčaní o regulácii, inovácii a financiách z 13. decembra 2019,

| — | so zreteľom na spoločné odporúčanie európskych orgánov dohľadu pre Európsku komisiu o potrebe legislatívnych zlepšení požiadaviek na riadenie rizík IKT vo finančnom sektore EÚ z 10. apríla 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné odporúčanie európskych orgánov dohľadu pre Európsku komisiu o potrebe legislatívnych zlepšení požiadaviek na riadenie rizík IKT vo finančnom sektore EÚ z 10. apríla 2019,

| — | so zreteľom na spoločné odporúčanie európskych orgánov dohľadu pre Európsku komisiu o nákladoch a prínosoch prípravy kompaktného rámca testovania kybernetickej odolnosti pre významných účastníkov trhu a infraštruktúry v rámci celého finančného sektora EÚ z 10. apríla 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné odporúčanie európskych orgánov dohľadu pre Európsku komisiu o nákladoch a prínosoch prípravy kompaktného rámca testovania kybernetickej odolnosti pre významných účastníkov trhu a infraštruktúry v rámci celého finančného sektora EÚ z 10. apríla 2019,

| — | so zreteľom na spoločnú správu európskych orgánov dohľadu s názvom FinTech: regulačné sandboxy a inovačné centrá zo 7. januára 2019 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú správu európskych orgánov dohľadu s názvom FinTech: regulačné sandboxy a inovačné centrá zo 7. januára 2019 (7),

| — | so zreteľom na usmernenia európskych orgánov pre bankovníctvo k riadeniu rizík IKT a bezpečnosti z 29. novembra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia európskych orgánov pre bankovníctvo k riadeniu rizík IKT a bezpečnosti z 29. novembra 2019,

| — | so zreteľom na správu Európskeho orgánu pre bankovníctvo s odporúčaním pre Európsku komisiu o kryptoaktívach z 9. januára 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskeho orgánu pre bankovníctvo s odporúčaním pre Európsku komisiu o kryptoaktívach z 9. januára 2019,

| — | so zreteľom na odporúčanie Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy pre Európsku komisiu v súvislosti s prvotnými ponukami kryptomien a kryptoaktívami z 9. januára 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy pre Európsku komisiu v súvislosti s prvotnými ponukami kryptomien a kryptoaktívami z 9. januára 2019,

| — | so zreteľom na konzultačný dokument Európskej komisie o rámci EÚ pre trhy s kryptoaktívami z decembra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na konzultačný dokument Európskej komisie o rámci EÚ pre trhy s kryptoaktívami z decembra 2019,

| — | so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 27. marca 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskych poskytovateľoch služieb kolektívneho financovania (ECSP) pre podniky (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje legislatívne uznesenie z 27. marca 2019 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskych poskytovateľoch služieb kolektívneho financovania (ECSP) pre podniky (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 3. októbra 2018 o technológiách distribuovaných databáz transakcií a databázach typu blockchain: budovanie dôvery spojené so zánikom sprostredkovateľského článku (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 3. októbra 2018 o technológiách distribuovaných databáz transakcií a databázach typu blockchain: budovanie dôvery spojené so zánikom sprostredkovateľského článku (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. mája 2017 o finančných technológiách: vplyv technológie na budúcnosť finančného sektora (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. mája 2017 o finančných technológiách: vplyv technológie na budúcnosť finančného sektora (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 s odporúčaniami pre Komisiu k normám občianskeho práva v oblasti robotiky (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2017 s odporúčaniami pre Komisiu k normám občianskeho práva v oblasti robotiky (11),

| — | so zreteľom na štúdiu z apríla 2020, ktorú si vyžiadal Výbor Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci, s názvom Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses z apríla 2020; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu z apríla 2020, ktorú si vyžiadal Výbor Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci, s názvom Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses z apríla 2020;

| — | so zreteľom na štúdiu z februára 2014, ktorú si vyžiadal Výbor Európskeho parlamentu pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, s názvom Consumer Protection: Aspects of Financial Services z februára 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu z februára 2014, ktorú si vyžiadal Výbor Európskeho parlamentu pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, s názvom Consumer Protection: Aspects of Financial Services z februára 2014,

| — | so zreteľom na správu Európskej centrálnej banky o dôsledkoch digitalizácie v retailových platbách pre úlohu Eurosystému ako katalyzátora z júla 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Európskej centrálnej banky o dôsledkoch digitalizácie v retailových platbách pre úlohu Eurosystému ako katalyzátora z júla 2019,

| — | so zreteľom na hlavný prejav Benoîta Coeureho o finančných technológiách pre ľudí z 31. januára 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavný prejav Benoîta Coeureho o finančných technológiách pre ľudí z 31. januára 2019,

| — | so zreteľom na hlavný prejav Yvesa Merscha o prevrate v úverových a platobných systémoch: výzva spojená s finančnými technológiami z 26. februára 2019 na 3. výročnej konferencii o finančných technológiách a digitálnych inováciách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavný prejav Yvesa Merscha o prevrate v úverových a platobných systémoch: výzva spojená s finančnými technológiami z 26. februára 2019 na 3. výročnej konferencii o finančných technológiách a digitálnych inováciách,

| — | so zreteľom na správu Rady pre finančnú stabilitu o decentralizovaných finančných technológiách: správa o vplyve na finančnú stabilitu, reguláciu a riadenie zo 6. júna 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Rady pre finančnú stabilitu o decentralizovaných finančných technológiách: správa o vplyve na finančnú stabilitu, reguláciu a riadenie zo 6. júna 2019,

| — | so zreteľom na správu Rady pre finančnú stabilitu o finančných technológiách a štruktúre trhu s finančnými službami: vývoj na trhu a možné dôsledky pre finančnú stabilitu zo 14. februára 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Rady pre finančnú stabilitu o finančných technológiách a štruktúre trhu s finančnými službami: vývoj na trhu a možné dôsledky pre finančnú stabilitu zo 14. februára 2019,

| — | so zreteľom na správu Rady pre finančnú stabilitu o kryptoaktívach: správa pre skupinu G20 o práci Rady pre finančnú stabilitu a normalizačných orgánov zo 16. júla 2018, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Rady pre finančnú stabilitu o kryptoaktívach: správa pre skupinu G20 o práci Rady pre finančnú stabilitu a normalizačných orgánov zo 16. júla 2018,

| — | so zreteľom na správu Rady pre finančnú stabilitu o dôsledkoch finančných technológií pre finančnú stabilitu v súvislosti s problémami dohľadu a regulácie, ktoré vyžadujú pozornosť orgánov z 27. júna 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Rady pre finančnú stabilitu o dôsledkoch finančných technológií pre finančnú stabilitu v súvislosti s problémami dohľadu a regulácie, ktoré vyžadujú pozornosť orgánov z 27. júna 2017,

| — | so zreteľom na konzultačný dokument Rady pre finančnú stabilitu o riešení náročných otázok v oblasti regulácie, dozor a dohľad, ktoré vyvolali dohody o globálnych stablecoinoch zo 14. apríla 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na konzultačný dokument Rady pre finančnú stabilitu o riešení náročných otázok v oblasti regulácie, dozor a dohľad, ktoré vyvolali dohody o globálnych stablecoinoch zo 14. apríla 2020,

| — | so zreteľom na prieskum pracovnej skupiny G7 venovaný otázke stablecoinov o vplyve globálnych stablecoinov z októbra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na prieskum pracovnej skupiny G7 venovaný otázke stablecoinov o vplyve globálnych stablecoinov z októbra 2019,

| — | so zreteľom na dokument Finančnej akčnej skupiny z júna 2019 o radách pre prístup k virtuálnym aktívam a poskytovateľom služieb virtuálnych aktív založených na riziku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument Finančnej akčnej skupiny z júna 2019 o radách pre prístup k virtuálnym aktívam a poskytovateľom služieb virtuálnych aktív založených na riziku,

| — | so zreteľom na odporúčania Finančnej akčnej skupiny v znení aktualizovanom v júni 2019, najmä na odporúčanie č. 16 o elektronických prevodoch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania Finančnej akčnej skupiny v znení aktualizovanom v júni 2019, najmä na odporúčanie č. 16 o elektronických prevodoch,

| — | so zreteľom na analýzu prehľadu politických reakcií jednotlivých krajín na finančné technológie Banky pre medzinárodné zúčtovanie z januára 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na analýzu prehľadu politických reakcií jednotlivých krajín na finančné technológie Banky pre medzinárodné zúčtovanie z januára 2020,

| — | so zreteľom na príspevok Fernanda Restoya o regulácii finančných technológií, súčasnom dianí v nich a s nimi spojených výzvach zo 16. októbra 2019 v rámci dialógu o regionálnej politike vo verejnom a súkromnom bankovníctve ASA-BID-FELABAN XVI, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na príspevok Fernanda Restoya o regulácii finančných technológií, súčasnom dianí v nich a s nimi spojených výzvach zo 16. októbra 2019 v rámci dialógu o regionálnej politike vo verejnom a súkromnom bankovníctve ASA-BID-FELABAN XVI,

| — | so zreteľom na články 47 a 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 47 a 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0161/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0161/2020),

| A. | keďže digitálne financie ako oblasť finančného sektora sú v neustálom vývoji a vyžadujú si priebežné monitorovanie a posudzovanie ako odvetvie, ale aj z hľadiska regulácie; |
| --- | --- |

A.

keďže digitálne financie ako oblasť finančného sektora sú v neustálom vývoji a vyžadujú si priebežné monitorovanie a posudzovanie ako odvetvie, ale aj z hľadiska regulácie;

| B. | keďže vnútorný trh Únie sa vyznačuje otvorenou hospodárskou súťažou a harmonizovaným regulačným rámcom, dôverou v medzinárodné štandardy, zbližovaním v oblasti dozoru a spoluprácou v oblasti dohľadu sa snaží vytvoriť rovnaké podmienky; keďže stratégia Únie v oblasti digitálnych financií by preto mala byť založená na rovnakých zásadách; |
| --- | --- |

B.

keďže vnútorný trh Únie sa vyznačuje otvorenou hospodárskou súťažou a harmonizovaným regulačným rámcom, dôverou v medzinárodné štandardy, zbližovaním v oblasti dozoru a spoluprácou v oblasti dohľadu sa snaží vytvoriť rovnaké podmienky; keďže stratégia Únie v oblasti digitálnych financií by preto mala byť založená na rovnakých zásadách;

| C. | keďže v oblasti regulácie finančných technológií je potreba vyváženého prístupu formou podpory inovácií a zabezpečením vysokého stupňa ochrany investorov a finančnej stability; |
| --- | --- |

C.

keďže v oblasti regulácie finančných technológií je potreba vyváženého prístupu formou podpory inovácií a zabezpečením vysokého stupňa ochrany investorov a finančnej stability;

| D. | keďže pojem „kryptoaktíva“ sa používa na označenie širokého spektra digitálnych aktív, okrem iného aj virtuálnych mien a tokenov, z ktorého sú však niekedy vylúčené niektoré formy stablecoinov alebo niektoré tokeny, ako napríklad bezpečnostné tokeny; |
| --- | --- |

D.

keďže pojem „kryptoaktíva“ sa používa na označenie širokého spektra digitálnych aktív, okrem iného aj virtuálnych mien a tokenov, z ktorého sú však niekedy vylúčené niektoré formy stablecoinov alebo niektoré tokeny, ako napríklad bezpečnostné tokeny;

| E. | keďže dvoma najbežnejšími prvkami schválených kryptoaktív sú i) súkromná povaha nárokov na základné aktíva, príslušné pohľadávky alebo príslušné práva a ii) používanie kryptografie a technológie distribuovanej databázy transakcií (DLT) alebo podobnej technológie na podporu výmeny aktív a ich vlastnej alebo vnímanej hodnoty; |
| --- | --- |

E.

keďže dvoma najbežnejšími prvkami schválených kryptoaktív sú i) súkromná povaha nárokov na základné aktíva, príslušné pohľadávky alebo príslušné práva a ii) používanie kryptografie a technológie distribuovanej databázy transakcií (DLT) alebo podobnej technológie na podporu výmeny aktív a ich vlastnej alebo vnímanej hodnoty;

| F. | keďže v súčasnosti centrálna banka ani verejný orgán EÚ nevydávajú kryptoaktíva ani za ne neručia a tieto môžu mať rôzne použitie, a to aj ako prostriedok výmeny, na investičné účely a na získanie prístupu k určitému tovaru alebo službe; |
| --- | --- |

F.

keďže v súčasnosti centrálna banka ani verejný orgán EÚ nevydávajú kryptoaktíva ani za ne neručia a tieto môžu mať rôzne použitie, a to aj ako prostriedok výmeny, na investičné účely a na získanie prístupu k určitému tovaru alebo službe;

| G. | keďže stablecoiny majú podobné vlastnosti ako kryptoaktíva a nemajú podobu žiadnej konkrétnej meny, ale využívajú súbor nástrojov, ktorých účelom je minimalizovať kolísanie ich ceny denominovanej v určitej mene; keďže niektoré kryptoaktíva vrátane stablecoinov a s nimi súvisiacich technológií majú potenciál zlepšiť efektívnosť, hospodársku súťaž a transparentnosť a priniesť spoločnosti značné možnosti a výhody, pretože niektoré z nich by mohli viesť k lacnejším a rýchlejším platbám a malým a stredným podnikom (MSP) poskytnúť nové zdroje financovania; keďže súbor nástrojov zameraných na minimalizáciu cenových výkyvov nebol odskúšaný v situáciách, keď sa so stablecoinmi uskutočňuje značný počet transakcií; |
| --- | --- |

G.

keďže stablecoiny majú podobné vlastnosti ako kryptoaktíva a nemajú podobu žiadnej konkrétnej meny, ale využívajú súbor nástrojov, ktorých účelom je minimalizovať kolísanie ich ceny denominovanej v určitej mene; keďže niektoré kryptoaktíva vrátane stablecoinov a s nimi súvisiacich technológií majú potenciál zlepšiť efektívnosť, hospodársku súťaž a transparentnosť a priniesť spoločnosti značné možnosti a výhody, pretože niektoré z nich by mohli viesť k lacnejším a rýchlejším platbám a malým a stredným podnikom (MSP) poskytnúť nové zdroje financovania; keďže súbor nástrojov zameraných na minimalizáciu cenových výkyvov nebol odskúšaný v situáciách, keď sa so stablecoinmi uskutočňuje značný počet transakcií;

| H. | keďže verejná diskusia o stablecoinoch, ktoré do obehu uviedli súkromné subjekty, môže súvisieť s určitými nedostatkami platobného prostredia Únie; |
| --- | --- |

H.

keďže verejná diskusia o stablecoinoch, ktoré do obehu uviedli súkromné subjekty, môže súvisieť s určitými nedostatkami platobného prostredia Únie;

| I. | keďže stablecoiny ako platobné prostriedky by mohli získať široké využitie, čo by malo viesť k príslušným opatreniam v oblasti regulácie a dohľadu; |
| --- | --- |

I.

keďže stablecoiny ako platobné prostriedky by mohli získať široké využitie, čo by malo viesť k príslušným opatreniam v oblasti regulácie a dohľadu;

| J. | keďže digitálna mena centrálnych bánk (CBDC) je založená na koncepcii stabilných aktív, je svojou povahou zvrchovaná, a teda sa od kryptoaktív odlišuje; keďže People’s Bank of China experimentuje s digitálnou menou centrálnej banky, elektronickou platbou v digitálnej mene (DCEP); zdôrazňuje, že potenciálne celosvetové používanie digitálnej meny centrálnych bánk by mohlo mať vplyv na medzinárodný obchod a ochranu spotrebiteľa; |
| --- | --- |

J.

keďže digitálna mena centrálnych bánk (CBDC) je založená na koncepcii stabilných aktív, je svojou povahou zvrchovaná, a teda sa od kryptoaktív odlišuje; keďže People’s Bank of China experimentuje s digitálnou menou centrálnej banky, elektronickou platbou v digitálnej mene (DCEP); zdôrazňuje, že potenciálne celosvetové používanie digitálnej meny centrálnych bánk by mohlo mať vplyv na medzinárodný obchod a ochranu spotrebiteľa;

| K. | keďže sa uvažuje o prípadných iniciatívach na zavedenie digitálnych mien centrálnych bánk, a to tak v Únii, ako aj na svetovej úrovni; |
| --- | --- |

K.

keďže sa uvažuje o prípadných iniciatívach na zavedenie digitálnych mien centrálnych bánk, a to tak v Únii, ako aj na svetovej úrovni;

| L. | keďže digitálne financie majú silný cezhraničný prvok, ktorý presahuje úroveň Únie, a preto je nevyhnutná medzinárodná spolupráca a štandardizácia, ako aj efektívny a účinný dohľad Únie v tejto oblasti; |
| --- | --- |

L.

keďže digitálne financie majú silný cezhraničný prvok, ktorý presahuje úroveň Únie, a preto je nevyhnutná medzinárodná spolupráca a štandardizácia, ako aj efektívny a účinný dohľad Únie v tejto oblasti;

| M. | keďže rozvoj nástrojov digitálnych financií môže mať silný prvok kapitálových tokov, ktorý priťahuje cezhraničné investície; zdôrazňuje, že digitálne financie preto môžu prispieť ku konkurencieschopnosti Únie na svetových trhoch; |
| --- | --- |

M.

keďže rozvoj nástrojov digitálnych financií môže mať silný prvok kapitálových tokov, ktorý priťahuje cezhraničné investície; zdôrazňuje, že digitálne financie preto môžu prispieť ku konkurencieschopnosti Únie na svetových trhoch;

| N. | keďže podľa trhových údajov (12) bolo v júni 2020 na svete celkovo viac ako 5 600 kryptoaktív s celkovou trhovou kapitalizáciou viac ako 260 miliárd USD (13), z čoho 65 % pripadá len na samotný bitcoin; |
| --- | --- |

N.

keďže podľa trhových údajov (12) bolo v júni 2020 na svete celkovo viac ako 5 600 kryptoaktív s celkovou trhovou kapitalizáciou viac ako 260 miliárd USD (13), z čoho 65 % pripadá len na samotný bitcoin;

| O. | keďže podľa trhových údajov dosiahli stablecoiny v júni 2020 celkovú trhovú kapitalizáciu 10 miliárd EUR (oproti 1,5 miliardy EUR v januári 2018) a napriek svojmu ešte stále obmedzenému dosahu v porovnaní s ostatnými kryptomenami majú potenciál rýchlo sa rozšíriť po celom svete a nájsť širokú základňu hromadných používateľov, najmä ak ich prijmú veľké technologické spoločnosti, ktoré využívajú svoje siete; |
| --- | --- |

O.

keďže podľa trhových údajov dosiahli stablecoiny v júni 2020 celkovú trhovú kapitalizáciu 10 miliárd EUR (oproti 1,5 miliardy EUR v januári 2018) a napriek svojmu ešte stále obmedzenému dosahu v porovnaní s ostatnými kryptomenami majú potenciál rýchlo sa rozšíriť po celom svete a nájsť širokú základňu hromadných používateľov, najmä ak ich prijmú veľké technologické spoločnosti, ktoré využívajú svoje siete;

| P. | keďže odborníci Európskej centrálnej banky (ECB) vo svojej publikácii z roku 2019 (14) uviedli, že hoci sú kryptoaktíva vysoko špekulatívne, nepredstavujú bezprostrednú hrozbu finančnej stability; keďže tento názor zastáva aj Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) (15) a Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) (16); keďže k rovnakým záverom dospel Medzinárodný menový fond (MMF) v správe o celosvetovej finančnej stabilite z roku 2018 aj Rada pre finančnú stabilitu (FSB) v správe z júla 2018, pričom v nej však uviedla, že vzhľadom na rýchlosť vývoja týchto trhov by sa situácia mala neustále monitorovať; |
| --- | --- |

P.

keďže odborníci Európskej centrálnej banky (ECB) vo svojej publikácii z roku 2019 (14) uviedli, že hoci sú kryptoaktíva vysoko špekulatívne, nepredstavujú bezprostrednú hrozbu finančnej stability; keďže tento názor zastáva aj Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) (15) a Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) (16); keďže k rovnakým záverom dospel Medzinárodný menový fond (MMF) v správe o celosvetovej finančnej stabilite z roku 2018 aj Rada pre finančnú stabilitu (FSB) v správe z júla 2018, pričom v nej však uviedla, že vzhľadom na rýchlosť vývoja týchto trhov by sa situácia mala neustále monitorovať;

| Q. | keďže podľa správy EBA finančné inštitúcie v súčasnosti v súvislosti s kryptoaktívami vykonávajú relatívne obmedzené činnosti, ale ich záujem pravdepodobne vzrastie najmä v súvislosti so zvýšením využívaním riešení založených na DLT; keďže k takejto činnosti patrí držba kryptoaktív alebo získavanie prístupu k nim, upisovanie v rámci prvotných ponúk kryptomeny (ICO) alebo ponúk služieb v súvislosti s kryptoaktívami, ako je poskytovanie úschovnej peňaženky alebo výmen; keďže súčasné prudenciálne pravidlá nezodpovedajú vysokej volatilite a vysokej rizikovosti kryptoaktív; |
| --- | --- |

Q.

keďže podľa správy EBA finančné inštitúcie v súčasnosti v súvislosti s kryptoaktívami vykonávajú relatívne obmedzené činnosti, ale ich záujem pravdepodobne vzrastie najmä v súvislosti so zvýšením využívaním riešení založených na DLT; keďže k takejto činnosti patrí držba kryptoaktív alebo získavanie prístupu k nim, upisovanie v rámci prvotných ponúk kryptomeny (ICO) alebo ponúk služieb v súvislosti s kryptoaktívami, ako je poskytovanie úschovnej peňaženky alebo výmen; keďže súčasné prudenciálne pravidlá nezodpovedajú vysokej volatilite a vysokej rizikovosti kryptoaktív;

| R. | keďže z nedávnych výskumov vyplýva, že kryptoaktíva sa používajú prevažne na špekulatívne investície, a nie ako prostriedok na platby za tovar alebo služby od legálnych obchodníkov; keďže európske orgány dohľadu zdôraznili, že kryptoaktíva, ktoré nespĺňajú kritériá pre finančné nástroje v pôsobnosti nariadenia o rozpočtových pravidlách Únie, predstavujú osobitné riziko, najmä z hľadiska ochrany investorov a spotrebiteľov, ako aj integrity trhu; keďže kryptoaktíva môžu zvýšiť riziko prania špinavých peňazí, podvodných praktík, vyhýbania sa daňovým povinnostiam a útokov zvonka; |
| --- | --- |

R.

keďže z nedávnych výskumov vyplýva, že kryptoaktíva sa používajú prevažne na špekulatívne investície, a nie ako prostriedok na platby za tovar alebo služby od legálnych obchodníkov; keďže európske orgány dohľadu zdôraznili, že kryptoaktíva, ktoré nespĺňajú kritériá pre finančné nástroje v pôsobnosti nariadenia o rozpočtových pravidlách Únie, predstavujú osobitné riziko, najmä z hľadiska ochrany investorov a spotrebiteľov, ako aj integrity trhu; keďže kryptoaktíva môžu zvýšiť riziko prania špinavých peňazí, podvodných praktík, vyhýbania sa daňovým povinnostiam a útokov zvonka;

| S. | keďže prijatím nových technológií sa môže významne prispieť k tomu, aby si podniky poskytujúce finančné služby mohli plniť trvalé povinnosti v oblasti dohľadu a dodržiavania predpisov; |
| --- | --- |

S.

keďže prijatím nových technológií sa môže významne prispieť k tomu, aby si podniky poskytujúce finančné služby mohli plniť trvalé povinnosti v oblasti dohľadu a dodržiavania predpisov;

| T. | keďže v rámci kryptoaktív, ktoré sa podľa práva Únie považujú za finančné nástroje, sa ich klasifikácia ako taká opiera o príslušné vnútroštátne orgány, ktoré uplatňujú vlastné predpisy založené na práve Únie, čo vedie k rozdielom v prístupe k dohľadu a regulácii a škodí jednotnosti a rovnosti podmienok v Únii; keďže takáto klasifikácia a začlenenie do legislatívneho rámca Únie má svoje ťažkosti, pretože rôzne kryptoaktíva majú rôzne charakteristiky a tie sa môžu postupom času meniť; |
| --- | --- |

T.

keďže v rámci kryptoaktív, ktoré sa podľa práva Únie považujú za finančné nástroje, sa ich klasifikácia ako taká opiera o príslušné vnútroštátne orgány, ktoré uplatňujú vlastné predpisy založené na práve Únie, čo vedie k rozdielom v prístupe k dohľadu a regulácii a škodí jednotnosti a rovnosti podmienok v Únii; keďže takáto klasifikácia a začlenenie do legislatívneho rámca Únie má svoje ťažkosti, pretože rôzne kryptoaktíva majú rôzne charakteristiky a tie sa môžu postupom času meniť;

| U. | keďže ICO by mohli byť alternatívnym zdrojom financovania pre inovačné podniky a startupy v počiatočnej fáze ich vývoja, ale zároveň vystavujú investorov vysokému riziku straty z dôvodu ich vysoko špekulatívnej povahy a zraniteľnosti voči podvodom; keďže vo výročnej hospodárskej správe Banky pre medzinárodné zúčtovanie za rok 2018 sa uvádza, že najmenej v 22,5 % prípadoch ICO sa ukázalo, že ide o podvodnú pyramídovú hru; |
| --- | --- |

U.

keďže ICO by mohli byť alternatívnym zdrojom financovania pre inovačné podniky a startupy v počiatočnej fáze ich vývoja, ale zároveň vystavujú investorov vysokému riziku straty z dôvodu ich vysoko špekulatívnej povahy a zraniteľnosti voči podvodom; keďže vo výročnej hospodárskej správe Banky pre medzinárodné zúčtovanie za rok 2018 sa uvádza, že najmenej v 22,5 % prípadoch ICO sa ukázalo, že ide o podvodnú pyramídovú hru;

| V. | keďže kryptoaktíva majú potenciál bezpečne znižovať transakčné náklady v čoraz viac digitálne sledovanom svete, ak budú podliehať prísnemu regulačnému režimu, ktorý by bol vhodný na daný účel a založený na rizikách; |
| --- | --- |

V.

keďže kryptoaktíva majú potenciál bezpečne znižovať transakčné náklady v čoraz viac digitálne sledovanom svete, ak budú podliehať prísnemu regulačnému režimu, ktorý by bol vhodný na daný účel a založený na rizikách;

| W. | keďže digitálne financie môžu prispieť niekoľkými spôsobmi k riešeniu hospodárskych účinkov pandémie COVID-19, pokiaľ ide o dôsledky pre občanov, MSP a ďalšie podniky a finančné služby; keďže pandémia COVID-19 v jednotlivých členských štátoch v rôznej miere odhalila potenciál digitálnych financií pre spotrebiteľov aj hospodárstvo; |
| --- | --- |

W.

keďže digitálne financie môžu prispieť niekoľkými spôsobmi k riešeniu hospodárskych účinkov pandémie COVID-19, pokiaľ ide o dôsledky pre občanov, MSP a ďalšie podniky a finančné služby; keďže pandémia COVID-19 v jednotlivých členských štátoch v rôznej miere odhalila potenciál digitálnych financií pre spotrebiteľov aj hospodárstvo;

| X. | keďže veľké technologické firmy a globálne digitálne platformy čoraz častejšie poskytujú finančné služby; keďže uvedení veľkí prevádzkovatelia v digitálnom odvetví využívajú konkurenčné výhody, ako sú úspory z rozsahu, rozsiahle cezhraničné siete používateľov, jednoduchý prístup k financovaniu a schopnosť získavať veľké množstvá údajov od používateľov prostredníctvom technológií na spracúvanie údajov, ako je tzv. analýza veľkých dát, ktoré rôznymi spôsobmi vytvárajú obrovskú pridanú hodnotu; keďže prítomnosť veľkých technologických firiem na trhoch s finančnými technológiami má potenciál škodiť spravodlivej hospodárskej súťaži a inováciám; |
| --- | --- |

X.

keďže veľké technologické firmy a globálne digitálne platformy čoraz častejšie poskytujú finančné služby; keďže uvedení veľkí prevádzkovatelia v digitálnom odvetví využívajú konkurenčné výhody, ako sú úspory z rozsahu, rozsiahle cezhraničné siete používateľov, jednoduchý prístup k financovaniu a schopnosť získavať veľké množstvá údajov od používateľov prostredníctvom technológií na spracúvanie údajov, ako je tzv. analýza veľkých dát, ktoré rôznymi spôsobmi vytvárajú obrovskú pridanú hodnotu; keďže prítomnosť veľkých technologických firiem na trhoch s finančnými technológiami má potenciál škodiť spravodlivej hospodárskej súťaži a inováciám;

| Y. | keďže nedávno odhalená podvodná činnosť súvisiaca s firmami v odvetví finančných technológií upozorňuje na potrebu celostného pohľadu na riziká ochrany spotrebiteľov a investorov spojené s chybami vo finančnom výkazníctve, podvodmi a konkurzmi; |
| --- | --- |

Y.

keďže nedávno odhalená podvodná činnosť súvisiaca s firmami v odvetví finančných technológií upozorňuje na potrebu celostného pohľadu na riziká ochrany spotrebiteľov a investorov spojené s chybami vo finančnom výkazníctve, podvodmi a konkurzmi;

| Z. | keďže podiel bezhotovostných platieb sa za posledné roky výrazne zvýšil; keďže zlepšený rámec pre bezhotovostné transakcie nemá ohroziť možnosť používať hotovosť ako platobný prostriedok; |
| --- | --- |

Z.

keďže podiel bezhotovostných platieb sa za posledné roky výrazne zvýšil; keďže zlepšený rámec pre bezhotovostné transakcie nemá ohroziť možnosť používať hotovosť ako platobný prostriedok;

| AA. | keďže finančný sektor je najväčším používateľom informačných a komunikačných technológií (IKT) na svete a pripadá naň zhruba pätina všetkých výdavkov na IKT; |
| --- | --- |

AA.

keďže finančný sektor je najväčším používateľom informačných a komunikačných technológií (IKT) na svete a pripadá naň zhruba pätina všetkých výdavkov na IKT;

| AB. | keďže uplatňovanie nových technológií vo finančnom sektore môže so sebou prinášať nové riziká, ktoré treba regulovať a monitorovať, aby sa zaručila finančná stabilita, integrita vnútorného trhu a ochrana spotrebiteľa; |
| --- | --- |

AB.

keďže uplatňovanie nových technológií vo finančnom sektore môže so sebou prinášať nové riziká, ktoré treba regulovať a monitorovať, aby sa zaručila finančná stabilita, integrita vnútorného trhu a ochrana spotrebiteľa;

| AC. | keďže zvýšené využívanie umelej inteligencie vo finančných službách povedie k potrebe väčšej prevádzkovej odolnosti a primeraného patričného dohľadu, ako aj ochrany údajov spotrebiteľov, ako sa ustanovuje v právnych predpisoch Únie; |
| --- | --- |

AC.

keďže zvýšené využívanie umelej inteligencie vo finančných službách povedie k potrebe väčšej prevádzkovej odolnosti a primeraného patričného dohľadu, ako aj ochrany údajov spotrebiteľov, ako sa ustanovuje v právnych predpisoch Únie;

| AD. | keďže nové prevádzkové problémy, najmä riziká spojené s IKT a bezpečnosťou, môžu viesť k vzniku systémových rizík pre finančný sektor; takéto nové riziká by sa mali riešiť vhodnými opatreniami, ako zdôraznil Európsky výbor pre systémové riziká (17); |
| --- | --- |

AD.

keďže nové prevádzkové problémy, najmä riziká spojené s IKT a bezpečnosťou, môžu viesť k vzniku systémových rizík pre finančný sektor; takéto nové riziká by sa mali riešiť vhodnými opatreniami, ako zdôraznil Európsky výbor pre systémové riziká (17);

| AE. | keďže súčasný súbor pravidiel EÚ pre finančné služby nemá k otázke ustanovení o operačných rizikách systémový prístup; |
| --- | --- |

AE.

keďže súčasný súbor pravidiel EÚ pre finančné služby nemá k otázke ustanovení o operačných rizikách systémový prístup;

| AF. | keďže riziká finančného sektora spojené s IKT a bezpečnosťou a úroveň jeho integrácie na úrovni Únie si vyžadujú osobitné progresívnejšie opatrenia vychádzajúce zo smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (18), ale idú nad jej rámec; |
| --- | --- |

AF.

keďže riziká finančného sektora spojené s IKT a bezpečnosťou a úroveň jeho integrácie na úrovni Únie si vyžadujú osobitné progresívnejšie opatrenia vychádzajúce zo smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (18), ale idú nad jej rámec;

| AG. | keďže kybernetická odolnosť je neoddeliteľnou súčasťou úsilia o dosiahnutie prevádzkovej odolnosti finančných inštitúcií, ktoré vykonávajú orgány na celosvetovej úrovni; |
| --- | --- |

AG.

keďže kybernetická odolnosť je neoddeliteľnou súčasťou úsilia o dosiahnutie prevádzkovej odolnosti finančných inštitúcií, ktoré vykonávajú orgány na celosvetovej úrovni;

| AH. | keďže funkčný, udržateľný a odolný finančný trh Únie by mal byť schopný efektívne umiestňovať kapitál a rozdeľovať riziká a zabezpečiť čo najširšie zapojenie občanov do využívania finančných služieb; |
| --- | --- |

AH.

keďže funkčný, udržateľný a odolný finančný trh Únie by mal byť schopný efektívne umiestňovať kapitál a rozdeľovať riziká a zabezpečiť čo najširšie zapojenie občanov do využívania finančných služieb;

| AI. | keďže využívanie služieb cloud computingu môže v porovnaní s klasickým lokalizovaným riešením predstavovať značné výhody pre poskytovateľov finančných služieb, pokiaľ ide o prevádzkovú odolnosť a efektívnosť, ale prináša ďalšie náročné problémy v súvislosti s bezpečnosťou údajov a procesov, kontinuitou činnosti v prípade výpadku a všeobecnou zraniteľnosťou v súvislosti s kybernetickou kriminalitou; |
| --- | --- |

AI.

keďže využívanie služieb cloud computingu môže v porovnaní s klasickým lokalizovaným riešením predstavovať značné výhody pre poskytovateľov finančných služieb, pokiaľ ide o prevádzkovú odolnosť a efektívnosť, ale prináša ďalšie náročné problémy v súvislosti s bezpečnosťou údajov a procesov, kontinuitou činnosti v prípade výpadku a všeobecnou zraniteľnosťou v súvislosti s kybernetickou kriminalitou;

| AJ. | keďže na to, aby sa zabezpečila rovná súťaž všetkých firiem podľa zásady „rovnaké riziko, rovnaká činnosť, rovnaká regulácia“, je nutná rovnosť podmienok pre firmy v oblasti finančných služieb a technologické firmy; |
| --- | --- |

AJ.

keďže na to, aby sa zabezpečila rovná súťaž všetkých firiem podľa zásady „rovnaké riziko, rovnaká činnosť, rovnaká regulácia“, je nutná rovnosť podmienok pre firmy v oblasti finančných služieb a technologické firmy;

| AK. | keďže zavedenie digitálnych finančných služieb by nemalo viesť k regulačnej arbitráži ani k zníženiu ochrany zákazníka, zníženiu bezpečnosti alebo rizikám v oblasti finančnej stability; |
| --- | --- |

AK.

keďže zavedenie digitálnych finančných služieb by nemalo viesť k regulačnej arbitráži ani k zníženiu ochrany zákazníka, zníženiu bezpečnosti alebo rizikám v oblasti finančnej stability;

| AL. | keďže mnohé veľké finančné inštitúcie Únie využívajú na služby cloud computingu poskytovateľov z tretích krajín; |
| --- | --- |

AL.

keďže mnohé veľké finančné inštitúcie Únie využívajú na služby cloud computingu poskytovateľov z tretích krajín;

| AM. | keďže Európsky výbor pre ochranu údajov má dôležitú úlohu v pomoci podnikom pri porozumení povinnosti dodržiavať všeobecné nariadenie o ochrane údajov; |
| --- | --- |

AM.

keďže Európsky výbor pre ochranu údajov má dôležitú úlohu v pomoci podnikom pri porozumení povinnosti dodržiavať všeobecné nariadenie o ochrane údajov;

| AN. | keďže na rozdiel od stablecoinov, bezpečnostných tokenov a komoditných tokenov, ktoré všetky majú známeho pôvodcu, kryptomeny známeho pôvodcu zvyčajne nemajú a nevytvárajú finančný nárok na základné aktíva; |
| --- | --- |

AN.

keďže na rozdiel od stablecoinov, bezpečnostných tokenov a komoditných tokenov, ktoré všetky majú známeho pôvodcu, kryptomeny známeho pôvodcu zvyčajne nemajú a nevytvárajú finančný nárok na základné aktíva;

| AO. | keďže napriek tomu, že tokeny vydané podnikateľmi vo forme nárokov na peňažný tok, kapitálového nároku alebo nároku na budúce výrobky alebo služby možno klasifikovať aj inak, ich klasifikácia v práve Únie by mala na európskych trhoch zabezpečiť regulačnú predvídateľnosť a homogénnosť; keďže technologicky relevantná a funkčná regulácia tokenov by mala zohľadňovať potenciálne hybridné riešenia a stanoviť definície na maximálnu ochranu spotrebiteľov a investorov, zvýšiť právnu istotu a poskytnúť pákový efekt veľkému potenciálu týchto nástrojov pri financovaní rizikových podnikateľských projektov; keďže základná ekonomická funkcia tokenu je významným ukazovateľom pre jeho klasifikáciu; |
| --- | --- |

AO.

keďže napriek tomu, že tokeny vydané podnikateľmi vo forme nárokov na peňažný tok, kapitálového nároku alebo nároku na budúce výrobky alebo služby možno klasifikovať aj inak, ich klasifikácia v práve Únie by mala na európskych trhoch zabezpečiť regulačnú predvídateľnosť a homogénnosť; keďže technologicky relevantná a funkčná regulácia tokenov by mala zohľadňovať potenciálne hybridné riešenia a stanoviť definície na maximálnu ochranu spotrebiteľov a investorov, zvýšiť právnu istotu a poskytnúť pákový efekt veľkému potenciálu týchto nástrojov pri financovaní rizikových podnikateľských projektov; keďže základná ekonomická funkcia tokenu je významným ukazovateľom pre jeho klasifikáciu;

| AP. | keďže Finančná akčná skupina (FATF) prijala širokú definíciu virtuálnej meny a odporučila, aby sa záväzné povinnosti v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vzťahovali na každú fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá vykonáva činnosti vrátane vzájomnej výmeny kryptoaktív, prevodov kryptoaktív a účasti na finančných službách súvisiacich s prvotnými ponukami kryptomeny a ich poskytovaním; |
| --- | --- |

AP.

keďže Finančná akčná skupina (FATF) prijala širokú definíciu virtuálnej meny a odporučila, aby sa záväzné povinnosti v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vzťahovali na každú fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá vykonáva činnosti vrátane vzájomnej výmeny kryptoaktív, prevodov kryptoaktív a účasti na finančných službách súvisiacich s prvotnými ponukami kryptomeny a ich poskytovaním;

| AQ. | keďže boj proti praniu špinavých peňazí je rozhodujúcim nebezpečenstvom, ktorému treba v oblasti digitálnych financií predchádzať; keďže aj napriek tomu, že digitálne financie môže zlepšiť finančné začleňovanie, mal by aj tak existovať komplexný režim „poznaj svojho klienta“ a režim súladu s predpismi pre boj proti praniu špinavých peňazí, ako sa stanovuje v práve Únie; keďže kryptoaktíva možno použiť na nezákonné aktivity, ich regulačný štatút ako platobného prostriedku a nie prostriedku výmeny môže zlepšiť monitorovanie a predchádzanie finančnej kriminalite; |
| --- | --- |

AQ.

keďže boj proti praniu špinavých peňazí je rozhodujúcim nebezpečenstvom, ktorému treba v oblasti digitálnych financií predchádzať; keďže aj napriek tomu, že digitálne financie môže zlepšiť finančné začleňovanie, mal by aj tak existovať komplexný režim „poznaj svojho klienta“ a režim súladu s predpismi pre boj proti praniu špinavých peňazí, ako sa stanovuje v práve Únie; keďže kryptoaktíva možno použiť na nezákonné aktivity, ich regulačný štatút ako platobného prostriedku a nie prostriedku výmeny môže zlepšiť monitorovanie a predchádzanie finančnej kriminalite;

| AR. | keďže zvýšená prepojenosť, internet vecí a interakcia ľudí a strojov môžu priniesť lepšie skúsenosti s finančnými službami, ale môžu tiež znamenať nové riziká pre súkromie a ochranu osobných údajov, kvalitu interakcie, riadenie prevádzkových rizík a náročných otázok kybernetickej bezpečnosti; |
| --- | --- |

AR.

keďže zvýšená prepojenosť, internet vecí a interakcia ľudí a strojov môžu priniesť lepšie skúsenosti s finančnými službami, ale môžu tiež znamenať nové riziká pre súkromie a ochranu osobných údajov, kvalitu interakcie, riadenie prevádzkových rizík a náročných otázok kybernetickej bezpečnosti;

Odporúčania:

Všeobecne

| 1. | víta prijatie balíka právnych predpisov v oblasti digitálnych financií vrátane dvoch legislatívnych návrhov o kryptoaktívach a prevádzkovej odolnosti zo strany Komisie; domnieva sa, že návrh Komisie o kryptoaktívach, ako aj o prevádzkovej a kybernetickej odolnosti sú vzhľadom na nedávne dianie na trhoch Únie a globálnych trhoch vhodne načasované, užitočné a potrebné a predstavujú zásadný krok smerom k právnej zrozumiteľnosti a k vytvoreniu nového regulačného režimu; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že Komisia sa náležite nezaoberala problémami týkajúcimi sa prania špinavých peňazí, financovania terorizmu a trestnej činnosti spojenej s kryptoaktívami, ktoré zostávajú z veľkej časti nevyriešené; žiada, aby Komisia prijala naliehavé opatrenia v týchto oblastiach na základe odporúčaní uvedených v prílohe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnieva sa, že digitálne financie, ktoré majú kľúčovú úlohu v rozvoji finančných činností, budú nevyhnutné pre úspešnosť únie kapitálových trhov (CMU), pretože rozšíria možnosti financovania pre podniky a občanov, ako aj investičné možnosti, a odporúča Komisii, aby zvážila, ako posilniť postavenie inovátorov, a tak zužitkovať prínosy digitálnych financií na podporu integrácie kapitálových trhov a zapojenia retailových investorov v Únii a zvýšiť ich dôležitosť na svetovej úrovni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje zvýšený význam opatrení na monitorovanie a revíziu týkajúcich sa regulácie digitálnych financií, najmä vzhľadom na rastúci význam tohto odvetvia v čase, keď svet rieši pandémiu COVID-19; ďalej zdôrazňuje potrebu riešiť osobitné riziká, ktoré digitálne financie predstavujú na úrovni regulácie a dohľadu, a to vhodným legislatívnym rámcom a ustanoveniami na ochranu spotrebiteľa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby vzhľadom na cezhraničnú povahu digitálnych financií Komisia pri vypracovaní medzinárodných štandardov viac prispôsobila svoju prácu medzinárodným fóram a regulačným orgánom bez toho, aby tým bola dotknutá výsada Únie prijímať ustanovenia v oblasti regulácie a dohľadu relevantné pre jej vlastnú situáciu; pripomína najmä potrebu zabezpečiť interoperabilitu regulačného rámca Únie s medzinárodne prijatými zásadami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poznamenáva, že vývoj mnohých technológií súvisiacich s digitálnymi financiami je stále v začiatkoch; zdôrazňuje, že všetky nové legislatívne opatrenia preto musia byť podrobené dôkladnému hodnoteniu rizík a prínosov pre spotrebiteľov a finančnej stability z hľadiska budúcnosti; vyzýva Komisiu, aby uplatnila primeraný, medziodvetvový celostný prístup k svojej práci v oblasti digitálnych financií založený na rizikách a orientovaný na výsledky; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva Komisiu, aby čerpala z poznatkov a skúseností Európskeho fóra pre sprostredkovateľov inovácií, aby bola prvá pri vytváraní priaznivého udržateľného prostredia pre európske centrá a firmy v oblasti finančných technológií, ako aj etablované finančníctvo, ktoré využíva digitálne financie, s cieľom zvýšiť a prilákať zahraničné investície a tiež zvýšiť prítomnosť Únie na svetových trhoch; |
| --- | --- |

6.

| 7. | v tejto súvislosti sa domnieva, že digitálne financie by sa mali považovať za zásadný a účinný nástroj pre európske MSP schopný v reálnom čase poskytovať rýchle riešenia adaptované potrebám financovania; domnieva sa, že digitálne financie majú potenciál pomôcť odstrániť nedostatok financovania pre MSP; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že všetky opatrenia prijímané na úrovni Únie by mali zabezpečovať, aby účastníci trhu, od malých po veľkých, mali regulačný priestor na inovácie, a že všetky nové alebo aktualizované právne predpisy a dohľad v oblasti digitálnych financií by mali vychádzať z týchto zásad:






  a) | pre rovnaké činnosti a služby a s nimi spojené podobné riziká by mali platiť rovnaké pravidlá; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

pre rovnaké činnosti a služby a s nimi spojené podobné riziká by mali platiť rovnaké pravidlá;

| b) | proporcionalita a technologická neutralita; |
| --- | --- |

b)

proporcionalita a technologická neutralita;

| c) | prístup založený na riziku, transparentnosti a zodpovednosti; |
| --- | --- |

c)

prístup založený na riziku, transparentnosti a zodpovednosti;

| d) | dodržiavanie základných práv, konkrétne práv na ochranu súkromia a údajov zaručených v článkoch 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie; |
| --- | --- |

d)

dodržiavanie základných práv, konkrétne práv na ochranu súkromia a údajov zaručených v článkoch 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie;

| e) | vysoká úroveň ochrany spotrebiteľov a investorov; |
| --- | --- |

e)

vysoká úroveň ochrany spotrebiteľov a investorov;

| f) | rovnosť podmienok; |
| --- | --- |

f)

rovnosť podmienok;

| g) | prístup priaznivý pre inovácie; |
| --- | --- |

g)

prístup priaznivý pre inovácie;

| 9. | poukazuje na to, že všetky nové alebo aktualizované právne predpisy prijaté na úrovni Únie by mali odrážať rýchle dianie na expandujúcich trhoch s kryptoaktívami a ICO; zdôrazňuje, že na celom vnútornom trhu sa musia zabezpečiť rovnaké podmienky, aby sa zabránilo taktizovaniu pri výbere súdu (forum shopping) a regulačnej arbitráži; upozorňuje, že takéto opatrenia by nemali potláčať možnosti rastu pre podniky, najmä MSP, a mali by poskytovať udržateľný ekosystém, aby sa digitálne financie mohli vnútornom trhu rozvíjať, a zároveň zabezpečovať finančnú stabilitu, integritu trhu a ochranu investorov a spotrebiteľov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poukazuje na to, že regulačné sandboxy a inovačné centrá majú potenciál ako užitočné nástroje pre podniky v oblasti digitálnych financií na testovanie inovačných finančných produktov, finančných služieb alebo obchodných modelov v kontrolovanom prostredí a na to, aby príslušným orgánom umožnili takéto činnosti lepšie pochopiť a rozvíjať odborné regulačné znalosti v oblasti nových technológií, a tak podporili dialóg medzi podnikmi a regulátormi; zdôrazňuje však, že môžu byť aj závažným rizikom pre ochranu spotrebiteľov a investorov a tým, že prinášajú riziko fragmentácie dohľadu a regulačnej arbitráže, umožňovať finančné podvody; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdôrazňuje, že každý sandbox vrátane celoeurópskeho sandboxu by sa mal snažiť o rovnováhu cieľov, ako je podpora inovácií a finančnej stability a ochrana investorov a spotrebiteľov, a to pri zohľadnení veľkosti, systémového významu a cezhraničnej činnosti zainteresovaných firiem; vyzýva Komisiu, aby ustanovila spoločný rámec Únie pre celoeurópsky sandbox pre digitálne finančné služby, pretože by bol ďalším prínosom pre finančnú inováciu a stabilitu a znížila by fragmentáciu dohľadu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdôrazňuje význam trojuholníka dôvery, overovania totožnosti a údajov s cieľom zabezpečiť, aby prevádzkovatelia, investori, spotrebitelia a orgány dohľadu mohli dôverovať digitálnym financiám; |
| --- | --- |

12.

| 13. | považuje za vhodné pokračovať v analýze iniciatív na vykonávanie CBDC tak v Únii, ako aj na globálnej úrovni; vyzýva ECB, aby zvážila možnosť vykonať komplexné posúdenie vplyvov s cieľom predstaviť možnosti CBDC vrátane analýzy príležitostí a rizík zavedenia digitálneho eura; domnieva sa, že v tomto posúdení by mala zohľadniť aj úlohu relevantných technológií; ďalej vyzýva orgány dohľadu Únie, aby odporučili ďalšie skúmanie v tejto oblasti, a vyzýva Komisiu a ECB, aby sa zapojili do dialógu na medzinárodnej úrovni a posúdili potenciálne prínosy a dôsledky širšieho využívania CBDC na celom svete; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnieva sa, že parametre a zásady posudzovania vplyvov a následnej analýzy by sa mali opierať o úlohu CBDC ako doplnku slabšieho využívania hotovosti zaistením dôvery ľudí vo finančný systém, zabezpečenie lepšej finančnej inklúzie a prístupu k verejným platobným prostriedkom, a to všetko pri súčasnom zaručení finančnej a menovej stability; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdôrazňuje potrebu silnejšej konvergencie regulácie a dohľadu s cieľom vytvoriť spoločný rámec Únie; zdôrazňuje zásadnú úlohu európskych orgánov dohľadu (ESA) v podpore tohto procesu; vyzýva na štruktúrovaný dialóg medzi európskymi orgánmi dohľadu a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, ktorý by sa mal zamerať na súčasné náročné otázky dohľadu a zbližovanie postupov na dosiahnutie bezproblémového dohľadu na všetkých úrovniach, najmä pokiaľ ide o digitálne financie, boj proti praniu špinavých peňazí, ochranu súkromia a údajov a výzvy a príležitostí v oblasti kybernetickej bezpečnosti; domnieva sa, že tento štruktúrovaný dialóg v oblasti digitálnych financií by sa mal zamerať na zredukovanie arbitráží a súťaže v oblasti dohľadu, ako aj na ďalšie súčasné prekážky cezhraničných operácií; |
| --- | --- |

15.

| 16. | navrhuje, aby jeden európsky orgán dohľadu úzko spolupracoval s ostatnými európskymi orgánmi dohľadu a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi na základe spoločného súboru pravidiel pre dohľad a právomocí zasahovania do produktov v týchto oblastiach činností súvisiacich s kryptoaktívami: poskytovatelia služieb výmeny medzi virtuálnymi menami a fiat menami, ako aj poskytovatelia služieb peňaženky a všetci ostatní poskytovatelia služieb virtuálnych aktív, na ktorých sa vzťahujú normy FATF; zároveň konštatuje, že treba zabezpečiť zodpovednosť takéhoto európskeho orgánu dohľadu a možnosť súdneho preskúmania jeho opatrení; v tejto súvislosti berie na vedomie návrh Komisie z 24. septembra 2020 na nariadenie o trhoch s kryptoaktívami; zdôrazňuje, že jednotný orgán dohľadu by mal v spolupráci s ostatnými príslušnými orgánmi dohľadu na úrovni Únie vykonávať dohľad nad činnosťami súvisiacimi s kryptoaktívami s významným cezhraničným prvkom v Únii a mal by vytvoriť vhodné vnútorné štruktúry na zabezpečenie efektívneho a účinného dohľadu nad kryptoaktívami na úrovni Únie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyjadruje súhlas so stanoviskom ECB, pokiaľ ide o význam fyzických peňazí ako zákonného platidla; zdôrazňuje, že pokrok v oblasti virtuálnych mien a digitálnych platieb nesmie viesť k obmedzovaniu retailových platieb v hotovosti alebo k zrušeniu hotovosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje svoje obavy v súvislosti s tým, aký vplyv môže mať cryptomining na životné prostredie; zdôrazňuje potrebu riešení zameraných na zmiernenie ekologickej stopy bežných kryptoaktív; vyzýva Komisiu, aby toto mala na pamäti pri každej budúcej regulačnej iniciatíve so zreteľom na záväzok EÚ plniť ciele udržateľného rozvoja a na nevyhnutnú transformáciu na klimaticky neutrálnu spoločnosť najneskôr do roku 2050; |
| --- | --- |

18.

Vymedzenie rámca pre kryptoaktíva

| 19. | domnieva sa, že vypracovanie komplexnej celoeurópskej taxonómie pre nové produkty, ako sú kryptoaktíva, je nevyhnutným krokom na podporu vzájomného porozumenia, rozvoj spolupráce všetkých jurisdikcií a zabezpečenie väčšej regulačnej istoty pre účastníkov trhu, ktoré pôsobia cezhranične; odporúča, aby sa zohľadnili súčasné vnútroštátne rámce regulácie a dohľadu; konštatuje dôležitosť medzinárodnej spolupráce a globálnych iniciatív, pokiaľ ide o rámec Únie pre kryptoaktíva, a to najmä vzhľadom na ich bezhraničnú povahu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | domnieva sa, že formát otvorenej taxonómie na úrovni Únie môže byť vhodnejší, keďže ide o rozvíjajúci sa segment trhu a takáto taxonómia by mala slúžiť ako základ pre príslušné legislatívne alebo regulačné opatrenia; domnieva sa však, že neexistuje jediné univerzálne riešenie právnej kvalifikácie kryptoaktív, a preto je dôležitý rámec, ktorý umožní monitorovanie a adaptáciu zo strany orgánov dohľadu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdôrazňuje, že startupy orientované na spotrebiteľov často prinášajú inovatívne finančné služby v prospech občanov a podnikov Únie a že každý legislatívny rámec by mal byť koncipovaný tak, aby podporoval ďalšie inovácie a rozhodovanie spotrebiteľov v oblasti finančných služieb; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konštatuje, že v situácii, keď absentuje spoločný regulačný prístup EÚ ku kryptoaktívam, členské štáty už začali prijímať jednostranné legislatívne opatrenia a opatrenia dohľadu a v dôsledku obáv o ochranu spotrebiteľa sú pod rastúcim tlakom, aby niečo robili; poukazuje na to, že rozdielny výklad a nekoordinovaný prístup v členských štátoch môžu viesť k fragmentácii trhu, zvýšiť právnu neistotu, ohroziť rovnosť podmienok a dávať príležitosť na regulačnú arbitráž; |
| --- | --- |

22.

| 23. | domnieva sa preto, že každá ďalšia kategorizácia by mala byť komplexná a flexibilná, aby sa adaptovala na vývoj obchodných modelov a rizík a vytvorila priestor pre inovácie a konkurencieschopnosť v odvetví a zároveň zabezpečila včasnú identifikáciu a zmierňovanie rizík; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ďalej zdôrazňuje, že na zabezpečenie regulačnej istoty a stručný koncept adekvátneho dohľadu a obozretného nakladania s kryptoaktívami treba objasniť usmernenia pre príslušné regulačné a prudenciálne procesy; súhlasí s názorom Bazilejského výboru a EBA, že banky, ktoré nakupujú kryptoaktíva, by mali s kryptoaktívami nakladať konzervatívne a obozretne, najmä v prípade vysokorizikových kryptoaktív; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnieva sa, že regulované finančné inštitúcie, najmä úverové a platobné inštitúcie a dôchodkové fondy, musia mať stanovené konkrétne limity maximálnej expozície vzhľadom na potenciálne riziká pre ochranu spotrebiteľov a investorov a na finančnú stabilitu spojenú s vysokou úrovňou aktivity kryptoaktív; okrem toho súhlasí s názorom, že dôsledná náležitá starostlivosť, spoľahlivá správa a riadenie rizík, úplné zverejňovanie každej expozície a solídny dialóg s orgánmi dohľadu majú mimoriadny význam; domnieva sa, že pripravovaná revízia rámca pre kapitálové požiadavky by mala obsahovať zmeny v tomto zmysle; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nazdáva sa, že na všetkých maklérov a účastníkov činností súvisiacich s kryptoaktívami by sa podľa potreby mali vzťahovať štandardy súčasného finančného regulačného rámca; ďalej zdôrazňuje potrebu zaviesť právne ustanovenia a mechanizmy na zabezpečenie toho, aby sa regulačné štandardy pre činnosti súvisiace s kryptoaktívami, najmä pokiaľ ide o ochranu spotrebiteľa a boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, uplatňovali aj vtedy, keď sa takéto činnosti alebo služby poskytujú alebo uskutočňujú z krajín mimo Únie; ďalej zdôrazňuje, že osobitné pravidlá transparentnosti a integrity trhu, ktoré sú prinajmenšom rovnocenné s pravidlami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (19) (MiFID II) pre všetkých emitentov alebo sponzorov kryptoaktív stanovujú prísne pravidlá o informáciách pre potenciálnych klientov, ktoré by mali byť jasné a nezavádzať, ako aj požiadavky na posudzovanie vhodnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | domnieva sa, že niektoré kryptoaktíva, ktoré sa vo veľkej miere používajú nezákonne, by sa nemali legalizovať ich zaradením do platného regulačného režimu; zdôrazňuje, že každá nežiaduca legalizácia by ohrozila ochranu spotrebiteľa a narušila integritu trhu; vyzýva preto Komisiu, aby zaviedla prísne pravidlá pre upozorňovanie potenciálnych klientov a aby zabezpečila udelenie potrebnej intervenčnej právomoci príslušným orgánom na obmedzenie alebo zákaz operácií a činností s tými kryptoaktívami, ktoré sa používajú najmä na nezákonné účely; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zdôrazňuje, že riziká súvisiace s držbou kryptoaktív a ich expozíciou by sa mali v plnej miere zahrnúť do postupu preskúmania a hodnotenia dohľadu, keď bude taxonómia k dispozícii; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu primeraných štandardizovaných požiadaviek na zverejňovanie všetkých podstatných expozícií alebo služieb súvisiacich s kryptoaktívami; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poukazuje na to, že bude treba riešiť regulačné nedostatky súčasných právnych predpisov Únie cielenými zmenami, ako aj vytvoriť osobitné regulačné režimy pre nové a vyvíjajúce sa aktivity s kryptoaktívami, ako sú napríklad prvotné ponuky kryptomien (ICO) alebo prvotné burzové ponuky (IEO); poukazuje na to, že určité typy kryptoaktív ako napríklad prevoditeľné cenné papiere v zmysle vymedzenia smernice MiFID II by mohli spadať do súčasného regulačného rámca; domnieva sa, že ku kryptoaktívam, na ktoré by sa mohla vzťahovať smernica MiFID II, by sa malo pristupovať rovnako ako k iným prevoditeľným cenným papierom, na ktoré sa tento režim vzťahuje, a ako také nebudú vyžadovať osobitný legislatívny rámec, ale skôr cielené zmeny príslušných ustanovení smernice MiFID II; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zdôrazňuje potrebu harmonizovanej regulácie určitých kryptoaktív, na ktoré sa nebudú vzťahovať ustanovenia smernice MiFID II na úrovni Únie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konštatuje, že stablecoiny predstavujú jedinečnú kategóriu kryptoaktív; poukazuje na to, že v tejto fáze ešte nie je používanie stablecoinov v Únii významné; zdôrazňuje však, že ich široké prijatie by mohlo predstavovať významné ohrozenie finančnej stability a transmisie menovej politiky, ako aj demokratickej kontroly; víta preto skutočnosť, že Komisia prijala legislatívny rámec, ktorého cieľom je okrem iného zabezpečiť stabilný výmenný kurz medzi stablecoinmi a nekrytými (fiat) menami, a aby bolo možné príslušný stablecoin kedykoľvek zameniť späť na nekrytú (fiat) menu v nominálnej hodnote; zdôrazňuje však, že je potrebné, aby všetci vydavatelia stablecoinov mali právnu povinnosť uznať držiteľovi priamy nárok a kedykoľvek stablecoiny zameniť v nominálnej hodnote za fiduciárnu menu a za týmto účelom zaviesť vhodné mechanizmy na zabezpečenie a oddelenie stabilizačných rezerv; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzdvihuje, že ICO a IEO majú potenciál zlepšiť prístup MSP, začínajúcich a rozširujúcich sa inovatívnych podnikov k financovaniu, môžu urýchliť transfer technológií a môžu byť podstatnou súčasťou únie kapitálových trhov; konštatuje však, že rôzne orgány dohľadu vydali upozornenia týkajúce sa ICO, ktoré môžu predstavovať riziko pre investorov a spotrebiteľov, pre ich nedostatočnú transparentnosť a požiadavky na zverejňovanie informácií; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vyzýva preto Komisiu, aby posúdila výhody návrhu legislatívneho rámca pre ICO a IEO s cieľom zvýšiť právnu istotu, ochranu investorov a spotrebiteľov a znížiť riziká vyplývajúce z asymetrických informácií, podvodného správania a nezákonných aktivít; trvá na tom, aby sa dohľad a monitorovanie tohto rámca koordinovali na úrovni Únie; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdôrazňuje, že spoločný rámec Únie pre kryptoaktíva by mal pomôcť zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov a investorov, integritu trhu a finančnú stabilitu, presadzovať uplatňovanie ustanovení o boji proti praniu špinavých peňazí, ako je povinnosť poznať svojho klienta pre maklérov zapojených do transakcií s kryptoaktívami okrem príležitostných transakcií, ktoré nedosahujú minimálnu hranicu, a zlepšiť dohľad nad relevantnou technológiou s cieľom zabezpečiť, aby orgány vyšetrujúce trestnú činnosť ľahko mohli spoľahlivo identifikovať konečných príjemcov platobných transakcií; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyjadruje znepokojenie nad zisteniami z nedávneho prieskumu (20), podľa ktorých je polovica transakcií v kryptoaktívach spojená s protizákonnými aktivitami, ako je nákup alebo predaj nelegálneho tovaru alebo služieb, pranie špinavých peňazí a platby pri útokoch ransomvéru; zdôrazňuje nedávne zistenia, podľa ktorých sa ilegálna činnosť v hodnote 76 miliárd dolárov ročne uskutočňuje s použitím bitcoinov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opätovne pripomína potrebu účinne riešiť riziká v dôsledku cezhraničných aktivít a nových technológií, a najmä tých, ktoré predstavujú kryptoaktíva; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že súčasné medzery v rámci pre boj proti praniu špinavých peňazí v prípade kryptoaktív, ako napríklad pri uplatňovaní zásady „poznaj svojho klienta“, vedú k nerovnosti podmienok pre rôzne druhy finančnej činnosti; domnieva sa, že ustanovenia o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu pre poskytovateľov služieb súvisiacich s kryptoaktívami by sa mali uplatňovať aj v prípade zahraničných poskytovateľov služieb v Únii; zdôrazňuje, že treba komplexne zadefinovať tzv. virtuálne aktíva s cieľom lepšie zohľadniť povahu a funkciu kryptoaktív na účely boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; poukazuje na to, že sa musí tiež aktualizovať definícia financovania terorizmu s cieľom zabezpečiť, aby primerane zahŕňala kryptoaktíva; |
| --- | --- |

37.

| 38. | berie na vedomie súčasné odporúčanie č. 16 Finančnej akčnej skupiny (FATF) týkajúce sa pravidla cestovania pre poskytovateľov služieb v oblasti virtuálnych aktív (VASP) a vyzýva Komisiu, aby preskúmala jeho dôsledky pre kryptoburzu a poskytovateľov elektronických peňaženiek v rámci smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (21); |
| --- | --- |

38.

| 39. | ďalej vyzýva Komisiu, aby rozšírila rozsah povinných subjektov v rámci boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v súlade s odporúčaniami FATF a ESMA s cieľom zabezpečiť, aby všetky činnosti s kryptoaktívami so zreteľom na poskytovateľov platforiem na výmenu virtuálnych mien navzájom, ďalšie kategórie poskytovateľov elektronických peňaženiek a prvotné ponuky kryptomien podliehali rovnakým povinnostiam v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zastáva názor, že pri šírení digitálnych financií by sa na nikoho nemalo zabudnúť a že dostupnosť riešení v oblasti finančných technológií pre spotrebiteľov a neprofesionálnych investorov musí ísť ruka v ruke s väčším úsilím o zabezpečenie transparentnosti, informovanosti verejnosti a prístupu k informáciám; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby investovali do programov na zvýšenie digitálnej a finančnej gramotnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | konštatuje, že zavedenie digitálnej meny vytvorenej ktoroukoľvek centrálnou bankou je spojené so značnými problémami a rizikami (napr. riziká pre finančnú stabilitu, ochrana vkladov, dôsledky pre transmisiu menovej politiky, vplyv na sprostredkovanie úverov, nahrádzanie iných platobných prostriedkov, vytláčanie súkromných účastníkov trhu atď.), ktoré by mohli ľahko prevážiť nad viditeľnými prínosmi CBDC; |
| --- | --- |

41.

| 42. | konštatuje, že niektoré z viditeľných nedostatkov európskeho platobného systému by sa mohli napraviť postupným zdokonaľovaním súčasného režimu, napríklad zvýšeným zavádzaním nákladovo efektívnych okamžitých platieb; |
| --- | --- |

42.

Spoločný prístup ku kybernetickej odolnosti finančného sektora

| 43. | poukazuje na to, že rastúca digitalizácia finančných služieb, ako aj zabezpečovanie činností externými poskytovateľmi IT riešení a údržby, ako sú poskytovatelia cloudových služieb, môžu pomôcť najmä startupom inovovať a dostať sa k technológiám, ktoré by inak nemali; upozorňuje však, že expozícia finančných inštitúcií a trhov narušeniam spôsobeným vnútornými poruchami, útokmi zvonka alebo v dôsledku finančných ťažkostí je čoraz výraznejšia, a preto treba dôkladne posúdiť prevádzkové riziká z pohľadu na toto vyvíjajúce sa prostredie; domnieva sa, že hlavnými cieľmi všetkých navrhovaných právnych predpisov by preto mala byť bezpečnosť, odolnosť a účinnosť; |
| --- | --- |

43.

| 44. | berie na vedomie skutočnosť, že hoci sa celkové náklady na kybernetické incidenty stále ťažko zisťujú, podľa odhadov tohto odvetvia pre svetové hospodárstvo za rok 2018 dosahujú 45 – 654 miliárd USD; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje, že finančný sektor je pre páchateľov počítačovej kriminality zameraných na finančný zisk už tradične hlavným cieľom; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je znepokojený analýzou ESRB, podľa ktorej je skutočne možné, že kybernetický incident by sa mohol zmeniť na systémovú kybernetickú krízu, ktorá ohrozí finančnú stabilitu (22); |
| --- | --- |

46.

| 47. | poukazuje na to, že niektoré odvetvové právne predpisy Únie o finančných službách už obsahujú osobitné požiadavky na riadenie bezpečnosti informácií, čo ale neplatí pre iné oblasti právnych predpisov Únie o finančných službách; pripomína, že orgány dohľadu vydali upozornenie pre spotrebiteľov v súvislosti s ICO, keďže absencia primeraných požiadaviek na transparentnosť a zverejňovanie môže investorom spôsobiť závažné potenciálne riziká; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva Komisiu, aby navrhla legislatívne zmeny v oblasti požiadaviek na IKT a kybernetickú bezpečnosť pre finančný sektor Únie, a to so zreteľom na medzinárodné štandardy a s cieľom riešiť akékoľvek nezrovnalosti, nedostatky a medzery zistené v príslušných právnych predpisoch; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby zvážila potrebu dohľadu nad poskytovateľmi IKT s prihliadnutím na riziko koncentrácie a nákazy, ktoré môže predstavovať výrazná závislosť odvetvia finančných služieb od nízkeho počtu poskytovateľov IKT a cloud computingu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | domnieva sa, že tieto zmeny by sa mali zamerať na štyri kľúčové oblasti:






  a) | modernizácia správy a riadenia rizík v oblasti IKT a dodržiavanie medzinárodných štandardov; |
| --- | --- | --- |

49.

a)

modernizácia správy a riadenia rizík v oblasti IKT a dodržiavanie medzinárodných štandardov;

| b) | zosúladenie pravidiel vykazovania incidentov v oblasti IKT; |
| --- | --- |

b)

zosúladenie pravidiel vykazovania incidentov v oblasti IKT;

| c) | spoločný rámec pre penetračné testy a testy operačnej odolnosti vo všetkých finančných sektoroch; |
| --- | --- |

c)

spoločný rámec pre penetračné testy a testy operačnej odolnosti vo všetkých finančných sektoroch;

| d) | dohľad nad kľúčovými poskytovateľmi IKT, ktoré sú tretími stranami, a minimálne štandardy pre nich; |
| --- | --- |

d)

dohľad nad kľúčovými poskytovateľmi IKT, ktoré sú tretími stranami, a minimálne štandardy pre nich;

| 50. | zdôrazňuje potrebu ďalšej výmeny informácií, najmä o incidentoch, ako aj lepšiu koordináciu medzi príslušnými regulačnými orgánmi a orgánmi dohľadu, pričom treba zohľadniť, že budovanie odolnosti a pripravenosti na riešenie rozsiahlych kybernetických a operačných incidentov si vyžaduje nielen účinnú cezhraničnú spoluprácu, ale aj účinnú spoluprácu medzi rôznymi odvetviami; zastáva názor, že nato by sa mali udeliť určité právomoci orgánom dohľadu na účinnejší dohľad nad činnosťou tretích strán, konkrétne posilnené inšpekčné práva, práva na audit a sankčné práva; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva Komisiu, aby posilnila spoluprácu na medzinárodných fórach s cieľom uľahčiť tvorbu medzinárodných štandardov, pokiaľ ide o cloud computing a outsourcing; ďalej požaduje analýzu potreby špecifických opatrení Únie na to, aby sa dohľad nad cloud computingom a outsourcingom dostal do súladu s úrovňou dohľadu nad klasickými systémami; poukazuje na to, že v týchto oblastiach tiež treba vypracovať medzinárodné štandardy; zastáva názor, že hoci zodpovednosť za súlad nesú finančné subjekty, dohľad nad kritickými tretími stranami, ktoré sú poskytovateľmi služieb, by sa mal zameriavať na monitorovanie rizika koncentrácie, rizík v oblasti finančnej stability a na zabezpečenie spolupráce s príslušnými orgánmi; zastáva názor, že nato by sa mali udeliť určité právomoci orgánom dohľadu na účinnejší dohľad nad činnosťou tretích strán, konkrétne posilnené inšpekčné práva, práva na audit a sankčné práva; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že odolnosť finančného systému si vyžaduje silný technologický rámec pre dohľad nad progresívnymi technologickými aplikáciami vo finančných službách; zdôrazňuje potrebu konkrétnej stratégie, ktorá posilní využívanie regulačných technológií a technológií dohľadu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzýva Komisiu a orgány dohľadu, aby zaviedli nelegislatívne opatrenia na posilnenie operačnej pripravenosti vo finančnom sektore na riešenie rozsiahlych kybernetických a operačných incidentov spoločnými postupmi, operačnými protokolmi (tzv. playbookmi), nástrojmi bezpečnej spolupráce a investíciami do posilňovania kritickej infraštruktúry a rezervných európskych kapacít; zdôrazňuje potrebu, aby orgány dohľadu mali interných odborníkov a primerané zdroje na vykonávanie takýchto postupov a opatrení dohľadu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vyzýva Komisiu, aby hodnotila a monitorovala riziká možností obchodu na rodiacom sa tzv. čiernom trhu a prania špinavých peňazí, financovania terorizmu, daňových podvodov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam, ako aj inej trestnej činnosti; |
| --- | --- |

54.

Údaje

| 55. | pripomína, že ústrednú úlohu v digitálnych financiách zohráva zhromažďovanie a analýza údajov, a preto zdôrazňuje potrebu konzistentného a technologicky neutrálneho uplatňovania platných právnych predpisov o ochrane údajov; zdôrazňuje, že umelá inteligencia je jednou z kľúčových technológií, pokiaľ ide o posilnenie konkurencieschopnosti Únie na svetovej úrovni; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poukazuje na to, že Únia je tvorcom celosvetovo platných štandardov ochrany osobných údajov; zdôrazňuje, že prenos a využívanie osobných a iných ako osobných údajov v odvetví finančných služieb by mali byť v súlade so všetkými príslušnými právnymi predpismi Únie a medzinárodnými dohodami a zároveň umožňovať zákonný a bezpečný tok údajov potrebných na zintenzívnenie inovačných finančných iniciatív; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zdôrazňuje, že na zvýšenie inovačných financií je potrebný voľný tok údajov v rámci Únie; poukazuje na to, že cezhraničné toky údajov, a to aj do tretích krajín a z nich, sa musia monitorovať a riadiť právnymi predpismi Únie o ochrane súkromia a údajov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby zabezpečila, že subjekty v sektore digitálnych financií budú mať spravodlivý prístup k relevantným, spoľahlivým a užitočných údajom v súlade s GDPR tvorbou vyššej hodnoty pre zákazníka, podporou potenciálu digitálnych financií a poskytnutím príležitostí rastu pre inovatívne podniky v oblasti finančných technológií v Únii aj mimo nej; zdôrazňuje význam dodržiavania pravidiel hospodárskej súťaže na vnútornom trhu a zabezpečenia toho, aby sa nepoškodzovali záujmy spotrebiteľov a inovácie; vyzýva Komisiu, aby monitorovala poskytovanie finančných služieb veľkými technologickými podnikmi, ako aj to, ako môžu konkurenčné výhody vlastné týmto subjektom narúšať hospodársku súťaž na trhu a poškodzovať záujmy spotrebiteľov a inovácie; |
| --- | --- |

58.

| 59. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia dosiahla rovnováhu medzi zaistením bezpečnosti údajov a ochranou spotrebiteľa na jednej strane a skúsenosťami spotrebiteľov a efektívnosťou služieb na strane druhej; |
| --- | --- |

59.

| 60. | žiada, aby Komisia na základe platnej normy Únie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 z 23. júla 2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu a o zrušení smernice 1999/93/ES (23) zvážila infraštruktúru pre uzatváranie zmluvných vzťahov elektronickými prostriedkami (onboarding) a používanie digitálnych finančných identít, ktorej cieľom by bola harmonizácia súčasných regulačných požiadaviek v celej Únii v nevyhnutnom rozsahu a uľahčenie ich používania s cieľom zabezpečiť menej rozdrobené operácie v rámci vnútorného trhu a súlad s príslušnými ustanoveniami o boji proti praniu špinavých peňazí; zdôrazňuje význam a potenciálne prínosy využívania digitálnych finančných identít vo všetkých odvetviach a členských štátoch pri súčasnom zabezpečení ich súladu s normami ochrany údajov a súkromia a zaručením vhodných a úmerných opatrení na predchádzanie incidentom súvisiacim s údajmi alebo totožnosťou; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poukazuje na to, že v prípade procesov podľa zásady „poznaj svojho klienta“ sú právne požiadavky pre retailový onboarding zo strany finančných inštitúcií v každom členskom štáte iné, a preto často nie je možný cezhraničný onboarding s existujúcimi súbormi údajov, čo platí aj pre onboarding korporátnych klientov a s ním súvisiaci proces podľa zásad „poznaj svojho klienta“ a „poznaj svoj podnik“; vyzýva Komisiu, aby sa touto problematikou zaoberala a podporovala harmonizáciu údajov požadovaných členskými štátmi podľa zásady „poznaj svojho klienta“; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uznáva, že interoperabilita medzi digitálnymi subjektmi na vnútroštátnej a úniovej úrovni je pre dosiahnutie žiaduceho prijatia na trhu kľúčová; |
| --- | --- |

62.

| 63. | upozorňuje, že finančné inštitúcie čoraz viac využívajú údaje o zákazníkoch alebo „veľké dáta“, ktoré sú kľúčom k tvorbe pridanej hodnoty pre zákazníkov a zachovaniu konkurencieschopnosti; pripomína závery a odporúčania zo svojho uznesenia zo 14. marca 2017 o vplyve veľkých dát na základné práva: pripomína legislatívny rámec pre spracúvanie osobných údajov, ktorý poskytuje všeobecné nariadenie o ochrane údajov, a vyzýva všetky zainteresované strany, aby vystupňovali úsilie na zabezpečenie presadzovania práv podľa tohto nariadenia; zdôrazňuje najmä zásadu, pokiaľ ide o právo jednotlivca vlastniť svoje údaje, mať nad svojimi údajmi kontrolu a právo na prenosnosť údajov; |
| --- | --- |

63.

| 64. | domnieva sa, že nezávislá identita založená na technológii distribuovanej databázy transakcií (DLT) môže byť kľúčovým prvkom pre vývoj celej škály nových služieb a platforiem pre jednotný digitálny trh, nezávislých od agregátorov údajov a bez sprostredkovateľov, a zároveň umožňovať prísne štandardy bezpečnosti a ochrany údajov pre jednotlivých občanov EÚ; |
| --- | --- |

64.

| 65. | domnieva sa, že nedostatok dostupných a spoľahlivých údajov a informácií o činnostiach v oblasti digitálnych financií môže byť na úkor rastu, ochrany spotrebiteľa, integrity trhu a finančnej stability, ako aj boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam; prihovára sa za zvýšenú transparentnosť a vyššiu úroveň vykazovania činnosti v oblasti digitálnych financií s cieľom znížiť asymetriu a riziká, najmä pokiaľ ide o etablovaných prevádzkovateľov veľkých dát, ktorí môžu mať zo zvýšeného prístupu k údajom neprimerané výhody; zdôrazňuje dôležitosť rovnakých podmienok, pokiaľ ide o cezhraničný prístup k údajom, ako je zaručené všeobecným nariadením o ochrane údajov, pokiaľ ide o osobné údaje; |
| --- | --- |

65.

| 66. | v tejto súvislosti poukazuje na to, že štandardy majú kľúčovú úlohu pri ďalšom presadzovaní správy, zdieľania a výmeny údajov vrátane interoperability a prenosnosti údajov; vyžaduje si to aj dôveryhodnú a právne bezpečnú infraštruktúru, ako aj spoľahlivý právny rámec pre zhromažďovanie a zdieľanie údajov, ktoré pri spolupráci v oblasti údajov poskytnú podnikom dôveru voči ďalším podnikom či dokonca odvetviam; |
| --- | --- |

66.

| 67. | požaduje účinný dohľad nad analýzou veľkých dát tak, aby sa riešila nejasnosť modelov a zároveň zabezpečil dostatočný prístup k relevantným kvalitným údajom; zdôrazňuje potrebu oveľa väčšej zodpovednosti, objasniteľnosti a transparentnosti z hľadiska algoritmov, spracúvania a analýzy údajov ako základných nástrojov, ktoré zaručia, že jednotlivci budú primerane informovaní o spracúvaní svojich osobných údajov; |
| --- | --- |

67.

| 68. | zdôrazňuje význam otvoreného bankovníctva pre zlepšovanie kvality platobných služieb zapojením nových účastníkov trhu, ktoré spotrebiteľom poskytnú zvýšenú prevádzkovú a cenovú efektívnosť; zdôrazňuje, že prechod z otvoreného bankovníctva na otvorené financie – rozšírenie finančných služieb o ďalšie okrem platieb – je strategickou prioritou, ktorá má potenciál zvýšiť efektívnosť, znížiť riziko koncentrácie a posilniť finančné začlenenie; |
| --- | --- |

68.

| 69. | domnieva sa, že vyžiadaný návrh nemá žiadne finančné dôsledky; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie a sprievodné odporúčania Komisii, Rade a parlamentom a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 337, 23.12.2015, s. 35.

(3)  Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73.

(4)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/98da7b74-38db-11ea-ba6e-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-113099411

(5)  https://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0120161enn.pdf

(6)  https://ec.europa.eu/info/files/200610-cmu-high-level-forum-final-report_en

(7)  JC 2018 74.

(8)  Prijaté texty, P8_TA(2019)0301.

(9)  Ú. v. EÚ C 11, 13.1.2020, s. 7.

(10)  Ú. v. EÚ C 307, 30.8.2018, s. 57.

(11)  Ú. v. EÚ C 252, 18.7.2018, s. 239.

(12)  https://coinmarketcap.com

(13)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/648779/IPOL_STU(2020)648779_EN.pdf

(14)  https://www.ecb.europa.eu/pub/economic-bulletin/articles/2019/html/ecb.ebart201905_03~c83aeaa44c.en.html#toc4

(15)  Poradný dokument ESMA – Initial Coin Offerings and Crypto-Assets (https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-157-1391_crypto_advice.pdf).

(16)  Správa EBA s odporúčaniami pre Európsku komisiu o kryptoaktívach (https://eba.europa.eu/sites/default/documents/files/documents/10180/2545547/67493daa-85a8-4429-aa91-e9a5ed880684/EBA%20Report%20on%20crypto%20assets.pdf).

(17)  https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200107~29129d5701.en.html

(18)  Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1.

(19)  Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 349.

(20)  Elektronicky dostupná na adrese https://ssrn.com/abstract=3102645.

(21)  Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73.

(22)  ESRB uverejnila správu o systémových kybernetických útokoch vo februári 2020 (https://www.esrb.europa.eu/news/pr/date/2020/html/esrb.pr200219~61abad5f20.en.html).

(23)  Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 73.

---

PRÍLOHA K NUZNESENIU:

ODPORÚČANIA K OBSAHU VYŽIADANÉHO NÁVRHU

A.   ZÁSADY A CIELE NÁVRHU

| 1. | vytvoriť základ pre prístup orientovaný na budúcnosť, pokiaľ ide o pravidlá pre digitálne financie v Únii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zabezpečiť, aby digitálne financie boli aj naďalej inovačnou hybnou silou rastu a zamestnanosti na jednotnom trhu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podporiť spoločné chápanie kľúčových otázok týkajúcich sa digitálnych financií a podporiť harmonizáciu príslušných ustanovení, čo povedie k rozvoju cezhraničnej aktivity; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zvýšiť zdieľanie údajov v súlade so zásadami Únie s cieľom stimulovať inovácie. Cieľom by malo byť uľahčenie prístupu k verejným údajom v celej Únii. To by bolo prínosné nielen pre spoločnosti, ktoré pôsobia v oblasti digitálnych financií, ale tiež podporilo aj niekoľko ďalších oblastí politiky Únie a zvýšilo transparentnosť trhu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zvážiť tri oblasti, v ktorých by Únia podnikla prvé kroky, a to konkrétne tvorba rámca pre kryptoaktíva, tvorba rámca pre kybernetickú a operačnú odolnosť a tiež harmonizácia koncepcie digitálneho onboardingu na jednotnom trhu; |
| --- | --- |

5.

B.   NAVRHOVANÉ OPATRENIA

| 1. | predložiť legislatívny návrh o kryptoaktívach, ktorý poskytne právnu istotu pri nakladaní s kryptoaktívami a zároveň zabezpečí prísny štandard ochrany spotrebiteľov a investorov, integritu trhu a finančnú stabilitu. Takýto rámec by mal zohľadňovať komplexnú a otvorenú taxonómiu pre celú Úniu a zameriavať sa na prijímanie právnych predpisov podľa zásady, že pre rovnakú činnosť a riziká majú platiť rovnaké pravidlá, a podľa zásady proporcionality, a tak na minimum znížiť regulačnú arbitráž a zabezpečiť rovnaké podmienky;
  Takýto legislatívny návrh by mal:






  a) | usmerniť v otázke príslušných regulačných a prudenciálnych postupov a postupov dohľadu a nakladania s kryptoaktívami; prijať osobitné pravidlá pre transparentnosť a integritu trhu pre emitentov alebo sponzorov kryptoaktív, ktoré budú prinajmenšom rovnocenné pravidlám smernice MIFID II; |
| --- | --- | --- |

1.

Takýto legislatívny návrh by mal:

a)

usmerniť v otázke príslušných regulačných a prudenciálnych postupov a postupov dohľadu a nakladania s kryptoaktívami; prijať osobitné pravidlá pre transparentnosť a integritu trhu pre emitentov alebo sponzorov kryptoaktív, ktoré budú prinajmenšom rovnocenné pravidlám smernice MIFID II;

| b) | riešiť regulačné nedostatky v súčasných právnych predpisoch Únie, pokiaľ ide o kryptoaktíva, napríklad zaradením určitých kryptoaktív ako „prevoditeľných cenných papierov“ do pôsobnosti smernice MiFID II s cieľom zabezpečiť, aby sa s nimi nakladalo rovnako ako s inými prevoditeľnými cennými papiermi; |
| --- | --- |

b)

riešiť regulačné nedostatky v súčasných právnych predpisoch Únie, pokiaľ ide o kryptoaktíva, napríklad zaradením určitých kryptoaktív ako „prevoditeľných cenných papierov“ do pôsobnosti smernice MiFID II s cieľom zabezpečiť, aby sa s nimi nakladalo rovnako ako s inými prevoditeľnými cennými papiermi;

| c) | vytvoriť vhodný regulačný režim pre nové a vyvíjané aktivity s kryptoaktívami, ako sú ICO alebo IEO, a všetky kryptoaktíva, na ktoré sa nevzťahuje súčasný regulačný rámec, pričom sa zabezpečí ich harmonizovaná regulácia na úrovni Únie; |
| --- | --- |

c)

vytvoriť vhodný regulačný režim pre nové a vyvíjané aktivity s kryptoaktívami, ako sú ICO alebo IEO, a všetky kryptoaktíva, na ktoré sa nevzťahuje súčasný regulačný rámec, pričom sa zabezpečí ich harmonizovaná regulácia na úrovni Únie;

| d) | riešiť vplyv kryptominingu na životné prostredie a potrebu riešení zameraných na zmiernenie ekologickej stopy bežných kryptoaktív; |
| --- | --- |

d)

riešiť vplyv kryptominingu na životné prostredie a potrebu riešení zameraných na zmiernenie ekologickej stopy bežných kryptoaktív;

| 2. | vykročiť k silnejšej konvergenciu regulácie a dohľadu s cieľom vytvoriť spoločný rámec Únie; vyzýva na štruktúrovaný dialóg medzi európskymi orgánmi dohľadu a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, ktorý by sa mal zamerať na súčasné náročné otázky dohľadu a zbližovanie postupov na dosiahnutie bezproblémovému dohľadu na všetkých úrovniach v oblasti digitálnych financií; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vypracovať legislatívny rámec pre stablecoiny, ktorý zabezpečí, aby vyhovovali aspoň štandardom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES zo 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva, ktorou sa menia smernice 2005/60/ES a 2006/48/ES, a ktorou sa zrušuje smernica 2000/46/ES (1) vrátane stabilného prepočítacieho kurzu zameniteľného v nominálnej hodnote za nekryté (fiat) meny; |
| --- | --- |

3.

| 4. | na základe posúdenia predložiť návrh spoločného rámca Únie pre celoeurópsky sandbox pre digitálne finančné služby; |
| --- | --- |

4.

| 5. | posilniť uplatňovanie rámca boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na kryptoaktíva a odstrániť súčasné nedostatky, najmä opatrení uvedených v odsekoch 33 – 38; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zabezpečiť, aby sa pri šírení digitálnych financií nezabudlo na nikoho. Vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia na zvýšenie digitálnej a finančnej gramotnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | predložiť legislatívny návrh o kybernetickej odolnosti, ktorým sa pri zohľadnení medzinárodných štandardov zabezpečia jednotné štandardy bezpečnosti v oblasti IKT v celom finančnom sektore Únie. Takýto rámec by mal byť orientovaný na budúcnosť a zameraný na modernizáciu súčasných pravidiel kybernetickej odolnosti, pričom by odstránil aj všetky regulačné medzery a nedostatky, ktoré by mohli ohroziť podniky, investorov a spotrebiteľov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vymenovať jeden európsky orgán pre dohľad nad všetkými činnosťami súvisiacimi s kryptoaktívami s cezhraničným prvkom v Únii a ich registráciu, v spolupráci s ostatnými orgánmi dohľadu na úrovni Únie, a to na základe spoločného súboru pravidiel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzýva Komisiu, aby zvážila vykonanie kontrolného dohľadu poskytovateľmi IKT v oblasti finančných služieb, ktorí poskytujú svoje služby v Únii podľa bodu 47; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva Komisiu, aby navrhla legislatívne zmeny v oblasti požiadaviek v oblasti IKT a kybernetickej bezpečnosti pre finančný sektor Únie. Tieto zmeny by sa mali zamerať na štyri kľúčové oblasti uvedené v bode 48; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vypracovať štandardy Únie pre cloud computing a outsourcing a zároveň v spolupráci s medzinárodnými partnermi vypracovať medzinárodné štandardy podľa bodu 50; |
| --- | --- |

11.

Údaje

| 12. | navrhnúť rámec digitálneho onboardingu. Takýto rámec by mal byť v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie, ako sú ustanovenia o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, štandardy ochrany údajov a súkromia, a mal by sa zameriavať na dosiahnutie spoločného chápania digitálnej finančnej identity na celom jednotnom trhu pri súčasnej podpore harmonizácie cezhraničného onboardingu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pracovať na posilňovaní zodpovednosti, vysvetliteľnosti a transparentnosti, pokiaľ ide o algoritmy, spracúvanie údajov a analýzy podľa bodu 66. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 267, 10.10.2009, s. 7.

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/89

---

P9_TA(2020)0266

Ďalší rozvoj únie kapitálových trhov: zlepšenie prístupu k financovaniu na kapitálovom trhu, najmä pre MSP, a ďalšia podpora účasti retailových investorov

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o ďalšom budovaní únie kapitálových trhov (ÚKT): zlepšenie prístupu k financovaniu na kapitálovom trhu, najmä pre MSP, a ďalšia podpora účasti retailových investorov (2020/2036(INI))

(2021/C 395/11)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na správu skupiny na vysokej úrovni pre ďalšiu ÚKT z októbra 2019, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu skupiny na vysokej úrovni pre ďalšiu ÚKT z októbra 2019,

| — | so zreteľom na správu fóra na vysokej úrovni o únii kapitálových trhov z 10. júna 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu fóra na vysokej úrovni o únii kapitálových trhov z 10. júna 2020,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Stratégia pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Stratégia pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu (COM(2020)0103),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. júla 2020 s názvom Príprava na zmeny: Oznámenie o pripravenosti na konci prechodného obdobia medzi Európskou úniou a Spojeným kráľovstvom (COM(2020)0324), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. júla 2020 s názvom Príprava na zmeny: Oznámenie o pripravenosti na konci prechodného obdobia medzi Európskou úniou a Spojeným kráľovstvom (COM(2020)0324),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. marca 2018 s názvom Akčný plán pre finančné technológie: Za konkurencieschopnejší a inovatívnejší európsky finančný sektor (COM(2018)0109), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. marca 2018 s názvom Akčný plán pre finančné technológie: Za konkurencieschopnejší a inovatívnejší európsky finančný sektor (COM(2018)0109),

| — | so zreteľom na balík opatrení na oživenie kapitálových trhov, ktorý navrhla Komisia 24. júla 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na balík opatrení na oživenie kapitálových trhov, ktorý navrhla Komisia 24. júla 2020,

| — | o zreteľom na svoje uznesenie z 9. júla 2015 o vytváraní únie kapitálových trhov (1), |
| --- | --- |

—

o zreteľom na svoje uznesenie z 9. júla 2015 o vytváraní únie kapitálových trhov (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 k hodnoteniu a výzvam v súvislosti s reguláciou finančných služieb EÚ: vplyv a cesta k efektívnejšiemu a účinnejšiemu rámcu EÚ pre finančnú reguláciu a úniu kapitálových trhov (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. januára 2016 k hodnoteniu a výzvam v súvislosti s reguláciou finančných služieb EÚ: vplyv a cesta k efektívnejšiemu a účinnejšiemu rámcu EÚ pre finančnú reguláciu a úniu kapitálových trhov (2),

| — | so zreteľom na výsledky pravidelného prieskumu ECB o prístupe k financovaniu podnikov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledky pravidelného prieskumu ECB o prístupe k financovaniu podnikov,

| — | so zreteľom na hospodársku prognózu Komisie z leta 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hospodársku prognózu Komisie z leta 2020,

| — | so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0155/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0155/2020),

| A. | keďže všetky opatrenia, ktoré sa prijímajú smerom k vytvoreniu únie kapitálových trhov (ÚKT), by mali mať za základný cieľ zlepšiť škálu atraktívnejších, stabilnejších a udržateľnejších možností financovania ponúkaných spoločnostiam a občanom, ako aj zaručovať hospodársku stabilitu, minimalizovať finančné riziko a primerane chrániť záujmy retailových investorov, dôchodcov a spotrebiteľov s cieľom motivovať finančnú účasť a premeniť sporiteľov na investorov; keďže prístup ku kapitálovému financovaniu pre MSP, podnikateľov a sociálne hospodárstvo sa stal ešte dôležitejším vzhľadom na obnovu po pandémii COVID-19; |
| --- | --- |

A.

keďže všetky opatrenia, ktoré sa prijímajú smerom k vytvoreniu únie kapitálových trhov (ÚKT), by mali mať za základný cieľ zlepšiť škálu atraktívnejších, stabilnejších a udržateľnejších možností financovania ponúkaných spoločnostiam a občanom, ako aj zaručovať hospodársku stabilitu, minimalizovať finančné riziko a primerane chrániť záujmy retailových investorov, dôchodcov a spotrebiteľov s cieľom motivovať finančnú účasť a premeniť sporiteľov na investorov; keďže prístup ku kapitálovému financovaniu pre MSP, podnikateľov a sociálne hospodárstvo sa stal ešte dôležitejším vzhľadom na obnovu po pandémii COVID-19;

| B. | keďže vnútorný trh EÚ sa vyznačuje otvorenou súťažou, regulačným rámcom, spoliehaním sa na medzinárodné normy a spoluprácou v oblasti dohľadu; keďže stratégia únie kapitálových trhov by preto mala byť založená na rovnakých zásadách; |
| --- | --- |

B.

keďže vnútorný trh EÚ sa vyznačuje otvorenou súťažou, regulačným rámcom, spoliehaním sa na medzinárodné normy a spoluprácou v oblasti dohľadu; keďže stratégia únie kapitálových trhov by preto mala byť založená na rovnakých zásadách;

| C. | keďže úroveň financovania potrebného na obnovu hospodárstva EÚ vytvára naliehavú potrebu investovať pre budúce generácie múdro a udržateľne; keďže únia kapitálových trhov by mala byť kľúčovým prispievateľom k prechodu na udržateľné, konkurencieschopné a odolné hospodárstvo dopĺňajúce verejné investície v súlade so zelenou dohodou EÚ; keďže v súčasnosti sa vyvíja rámec na uľahčenie udržateľných investícií; keďže tento rámec tvorí neoddeliteľnú súčasť úsilia EÚ prepojiť v rámci únie kapitálových trhov financie s potrebami hospodárstva a agendou Únie v oblasti udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

C.

keďže úroveň financovania potrebného na obnovu hospodárstva EÚ vytvára naliehavú potrebu investovať pre budúce generácie múdro a udržateľne; keďže únia kapitálových trhov by mala byť kľúčovým prispievateľom k prechodu na udržateľné, konkurencieschopné a odolné hospodárstvo dopĺňajúce verejné investície v súlade so zelenou dohodou EÚ; keďže v súčasnosti sa vyvíja rámec na uľahčenie udržateľných investícií; keďže tento rámec tvorí neoddeliteľnú súčasť úsilia EÚ prepojiť v rámci únie kapitálových trhov financie s potrebami hospodárstva a agendou Únie v oblasti udržateľného rozvoja;

| D. | keďže kapitálové trhy EÚ by mohli slúžiť hospodárstvu a veľmi potrebnej hospodárskej obnove, ak budú transparentné, konkurencieschopné, odolné, centrálne zúčtované a podporené korektnou reguláciou, |
| --- | --- |

D.

keďže kapitálové trhy EÚ by mohli slúžiť hospodárstvu a veľmi potrebnej hospodárskej obnove, ak budú transparentné, konkurencieschopné, odolné, centrálne zúčtované a podporené korektnou reguláciou,

| E. | keďže niektorí investori majú väčšiu toleranciu rizika než iní a keďže nie všetky podniky majú možnosť získať a využívať financovanie z kapitálového trhu; |
| --- | --- |

E.

keďže niektorí investori majú väčšiu toleranciu rizika než iní a keďže nie všetky podniky majú možnosť získať a využívať financovanie z kapitálového trhu;

| F. | keďže vytvorenie bezpečného aktíva eurozóny je kľúčové pre finančnú integráciu a rozvoj únie kapitálových trhov; keďže bezpečné aktívum v EÚ je potrebné na vytvorenie integrovaného, hlbokého a likvidného európskeho trhu s dlhopismi ako ústredného prvku únie kapitálových trhov, ktorý by mohol slúžiť ako referenčná hodnota eurozóny pre oceňovanie dlhopisov, akcií a iných aktív, ako aj ako kolaterál v celej eurozóne; |
| --- | --- |

F.

keďže vytvorenie bezpečného aktíva eurozóny je kľúčové pre finančnú integráciu a rozvoj únie kapitálových trhov; keďže bezpečné aktívum v EÚ je potrebné na vytvorenie integrovaného, hlbokého a likvidného európskeho trhu s dlhopismi ako ústredného prvku únie kapitálových trhov, ktorý by mohol slúžiť ako referenčná hodnota eurozóny pre oceňovanie dlhopisov, akcií a iných aktív, ako aj ako kolaterál v celej eurozóne;

| G. | keďže väčšina doteraz prijatých opatrení na dosiahnutie únie kapitálových trhov sa uberá správnym smerom, aj keď sa viaceré ciele nedosiahli, a keďže sa význam bankových úverov v porovnaní s akciami v posledných rokoch skutočne zvýšil; keďže je potrebné vykonať ešte veľa práce, pokiaľ ide o zbližovanie, presnosť, účinnosť a zjednodušenie prijatých opatrení; keďže ambiciózna vízia projektu únie kapitálových trhov má zásadný význam pre prekonanie citlivých vnútroštátnych otázok a pre zabezpečenie dynamiky na dobudovanie tejto únie, aby sa EÚ stala atraktívnym trhom pre zahraničné kapitálové investície a zvýšila sa jej konkurencieschopnosť na svetových trhoch; |
| --- | --- |

G.

keďže väčšina doteraz prijatých opatrení na dosiahnutie únie kapitálových trhov sa uberá správnym smerom, aj keď sa viaceré ciele nedosiahli, a keďže sa význam bankových úverov v porovnaní s akciami v posledných rokoch skutočne zvýšil; keďže je potrebné vykonať ešte veľa práce, pokiaľ ide o zbližovanie, presnosť, účinnosť a zjednodušenie prijatých opatrení; keďže ambiciózna vízia projektu únie kapitálových trhov má zásadný význam pre prekonanie citlivých vnútroštátnych otázok a pre zabezpečenie dynamiky na dobudovanie tejto únie, aby sa EÚ stala atraktívnym trhom pre zahraničné kapitálové investície a zvýšila sa jej konkurencieschopnosť na svetových trhoch;

| H. | keďže rozvoj únie kapitálových trhov je spojený s prehlbovaním hospodárskej a menovej únie, a najmä s dokončením bankovej únie; keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 19. júna 2020 o bankovej únii – výročná správa za rok 2019 (3) naliehavo vyzýva na dobudovanie bankovej únie vytvorením v plnej miere funkčného európskeho systému zaistenia vkladov; keďže banková únia zostane nedokončená, kým nebude mať dôveryhodný zabezpečovací mechanizmus pre jednotný fond na riešenie krízových situácií; ďalej žiada, aby sa zvážila potreba zaviesť a vytvoriť mechanizmus fiškálnej stabilizácie pre eurozónu ako celok; keďže únia kapitálových trhov musí byť doplnená proticyklickými politickými opatreniami s cieľom zabezpečiť rovnaký prístup k financovaniu a investičným príležitostiam v celej EÚ; |
| --- | --- |

H.

keďže rozvoj únie kapitálových trhov je spojený s prehlbovaním hospodárskej a menovej únie, a najmä s dokončením bankovej únie; keďže Európsky parlament vo svojom uznesení z 19. júna 2020 o bankovej únii – výročná správa za rok 2019 (3) naliehavo vyzýva na dobudovanie bankovej únie vytvorením v plnej miere funkčného európskeho systému zaistenia vkladov; keďže banková únia zostane nedokončená, kým nebude mať dôveryhodný zabezpečovací mechanizmus pre jednotný fond na riešenie krízových situácií; ďalej žiada, aby sa zvážila potreba zaviesť a vytvoriť mechanizmus fiškálnej stabilizácie pre eurozónu ako celok; keďže únia kapitálových trhov musí byť doplnená proticyklickými politickými opatreniami s cieľom zabezpečiť rovnaký prístup k financovaniu a investičným príležitostiam v celej EÚ;

| I. | keďže finančné predpisy, najmä v oblasti bankovníctva a auditu, boli nedávno zmenené v reakcii na COVID-19; keďže financovanie prostredníctvom kapitálového trhu je potrebné na zvýšenie celkovej finančnej kapacity a zníženie závislosti od bankových úverov v EÚ; keďže dobre kapitalizovaný bankový sektor bude naďalej zohrávať dôležitú úlohu pri financovaní podnikov, najmä MSP; |
| --- | --- |

I.

keďže finančné predpisy, najmä v oblasti bankovníctva a auditu, boli nedávno zmenené v reakcii na COVID-19; keďže financovanie prostredníctvom kapitálového trhu je potrebné na zvýšenie celkovej finančnej kapacity a zníženie závislosti od bankových úverov v EÚ; keďže dobre kapitalizovaný bankový sektor bude naďalej zohrávať dôležitú úlohu pri financovaní podnikov, najmä MSP;

| J. | keďže absencia centralizovaného mechanizmu s ľahko dostupnými, spoľahlivými, zrozumiteľnými a porovnateľnými verejnými informáciami je jedným z dôvodov, prečo spoločnosti ťažko hľadajú investorov; keďže pre investorov je ťažké hodnotiť mladé a malé podniky s krátkou podnikateľskou históriou, čo bráni vzniku inovačných podnikov, najmä inovačných podnikov mladých podnikateľov; |
| --- | --- |

J.

keďže absencia centralizovaného mechanizmu s ľahko dostupnými, spoľahlivými, zrozumiteľnými a porovnateľnými verejnými informáciami je jedným z dôvodov, prečo spoločnosti ťažko hľadajú investorov; keďže pre investorov je ťažké hodnotiť mladé a malé podniky s krátkou podnikateľskou históriou, čo bráni vzniku inovačných podnikov, najmä inovačných podnikov mladých podnikateľov;

| K. | keďže zo skúsenosti s veľkou recesiou vyplynul konsenzus, že inštitucionálna štruktúra eurozóny potrebuje reformu s cieľom posilniť jej kapacitu na riešenie veľkých hospodárskych otrasov; keďže v tejto súvislosti sa v hospodárskej literatúre zvyčajne uvádza, že vyššia absorpcia otrasov v Spojených štátoch je spôsobená najmä účinnejším súkromným rozdelením rizika prostredníctvom úverových a kapitálových trhov; |
| --- | --- |

K.

keďže zo skúsenosti s veľkou recesiou vyplynul konsenzus, že inštitucionálna štruktúra eurozóny potrebuje reformu s cieľom posilniť jej kapacitu na riešenie veľkých hospodárskych otrasov; keďže v tejto súvislosti sa v hospodárskej literatúre zvyčajne uvádza, že vyššia absorpcia otrasov v Spojených štátoch je spôsobená najmä účinnejším súkromným rozdelením rizika prostredníctvom úverových a kapitálových trhov;

| L. | keďže MSP predstavujú v sektore nefinančných podnikov 99,8 % všetkých podnikov v EÚ-28 a vytvárajú v sektore nefinančných podnikov 56,4 % pridanej hodnoty a 66,6 % zamestnanosti; keďže mikropodniky predstavujú 93 % tohto sektora, malé MSP 5,9 % a stredné MSP len 0,9 % (4); |
| --- | --- |

L.

keďže MSP predstavujú v sektore nefinančných podnikov 99,8 % všetkých podnikov v EÚ-28 a vytvárajú v sektore nefinančných podnikov 56,4 % pridanej hodnoty a 66,6 % zamestnanosti; keďže mikropodniky predstavujú 93 % tohto sektora, malé MSP 5,9 % a stredné MSP len 0,9 % (4);

| M. | keďže sociálna a hospodárska kríza vyplývajúca z pandémie COVID-19 a opatrení na obmedzenie pohybu bude mať mimoriadne negatívny vplyv na MSP a podobne by mohla postihnúť aj retailových sporiteľov; keďže reakcia EÚ na pandémiu COVID-19 v podobe plánu európskej obnovy by mala poskytnúť veľkú kapitálovú injekciu a mala by byť doplnená o stimuly na podporu trhového financovania a zníženie závislosti od bankových úverov, aby sa tak zlepšil prístup európskych podnikov k finančným prostriedkom a vybudovalo odolné hospodárstvo EÚ, zachovali pracovné miesta a výrobná kapacita členských štátov; |
| --- | --- |

M.

keďže sociálna a hospodárska kríza vyplývajúca z pandémie COVID-19 a opatrení na obmedzenie pohybu bude mať mimoriadne negatívny vplyv na MSP a podobne by mohla postihnúť aj retailových sporiteľov; keďže reakcia EÚ na pandémiu COVID-19 v podobe plánu európskej obnovy by mala poskytnúť veľkú kapitálovú injekciu a mala by byť doplnená o stimuly na podporu trhového financovania a zníženie závislosti od bankových úverov, aby sa tak zlepšil prístup európskych podnikov k finančným prostriedkom a vybudovalo odolné hospodárstvo EÚ, zachovali pracovné miesta a výrobná kapacita členských štátov;

| N. | keďže komplexnosť škandálu týkajúceho sa nemeckého poskytovateľa platobných služieb Wirecard – spoločnosti z indexu DAX30, ktorá 24. júna 2020 ohlásila platobnú neschopnosť, poukazuje na nedostatky v európskom regulačnom rámci a vyžaduje si dôkladné posúdenie s cieľom zistiť, kde sa stala chyba, ktorá umožnila, že podvodné správanie obrovského rozsahu zostalo tak dlho bez povšimnutia; keďže úpravy európskej štruktúry dohľadu pre finančné výkazníctvo, finančné inovácie, platby a súvisiace oblasti vrátane auditu a boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sa vzhľadom na tento najnovší škandál znovu ukázali byť nevyhnutne potrebné; |
| --- | --- |

N.

keďže komplexnosť škandálu týkajúceho sa nemeckého poskytovateľa platobných služieb Wirecard – spoločnosti z indexu DAX30, ktorá 24. júna 2020 ohlásila platobnú neschopnosť, poukazuje na nedostatky v európskom regulačnom rámci a vyžaduje si dôkladné posúdenie s cieľom zistiť, kde sa stala chyba, ktorá umožnila, že podvodné správanie obrovského rozsahu zostalo tak dlho bez povšimnutia; keďže úpravy európskej štruktúry dohľadu pre finančné výkazníctvo, finančné inovácie, platby a súvisiace oblasti vrátane auditu a boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu sa vzhľadom na tento najnovší škandál znovu ukázali byť nevyhnutne potrebné;

| O. | keďže únia kapitálových trhov musí mobilizovať retailový dopyt; keďže na dosiahnutie tohto cieľa musia retailoví investori zažiť zmenu v investičnej kultúre; keďže k takejto zmene dôjde až vtedy, keď sa retailoví investori uistia, že investície na kapitálových trhoch sú žiaduce a vystavené rizikám, ktoré sú prijateľné a jasne vymedzené; keďže Komisia by mala preskúmať ďalšie príležitosti na komunikáciu o prínosoch projektu únie kapitálových trhov, napríklad zmenou názvu, ktorá by odzrkadľovala priame prepojenie medzi úsporami občanov EÚ a investíciami do hospodárskeho rastu a obnovy po skončení pandémie COVID, ako navrhla skupina na vysokej úrovni pre ďalšiu úniu kapitálových trhov (NextCMU); |
| --- | --- |

O.

keďže únia kapitálových trhov musí mobilizovať retailový dopyt; keďže na dosiahnutie tohto cieľa musia retailoví investori zažiť zmenu v investičnej kultúre; keďže k takejto zmene dôjde až vtedy, keď sa retailoví investori uistia, že investície na kapitálových trhoch sú žiaduce a vystavené rizikám, ktoré sú prijateľné a jasne vymedzené; keďže Komisia by mala preskúmať ďalšie príležitosti na komunikáciu o prínosoch projektu únie kapitálových trhov, napríklad zmenou názvu, ktorá by odzrkadľovala priame prepojenie medzi úsporami občanov EÚ a investíciami do hospodárskeho rastu a obnovy po skončení pandémie COVID, ako navrhla skupina na vysokej úrovni pre ďalšiu úniu kapitálových trhov (NextCMU);

| P. | keďže podľa nedávnych správ a prieskumov zameraných na spotrebiteľov (5) má väčšina európskych retailových investorov preferencie v oblasti udržateľnosti a chce vo svojich investičných rozhodnutiach zohľadniť faktory a riziká z oblasti životného prostredia, sociálnych vecí a správy vecí verejných, ale len zriedka sa im ponúkajú kompatibilné produkty; |
| --- | --- |

P.

keďže podľa nedávnych správ a prieskumov zameraných na spotrebiteľov (5) má väčšina európskych retailových investorov preferencie v oblasti udržateľnosti a chce vo svojich investičných rozhodnutiach zohľadniť faktory a riziká z oblasti životného prostredia, sociálnych vecí a správy vecí verejných, ale len zriedka sa im ponúkajú kompatibilné produkty;

| Q. | keďže pohyby na trhu vyplývajúce z pandémie COVID-19 pôsobili ako skutočný „záťažový test“ odolnosti celého finančného ekosystému a malo by na ne nadväzovať podrobné posúdenie prínosov a nedostatkov existujúceho súboru pravidiel EÚ v oblasti finančnej stability a finančného dohľadu; |
| --- | --- |

Q.

keďže pohyby na trhu vyplývajúce z pandémie COVID-19 pôsobili ako skutočný „záťažový test“ odolnosti celého finančného ekosystému a malo by na ne nadväzovať podrobné posúdenie prínosov a nedostatkov existujúceho súboru pravidiel EÚ v oblasti finančnej stability a finančného dohľadu;

| R. | keďže odchod Spojeného kráľovstva z Európskej únie so zreteľom spôsobuje štrukturálne zmeny vo finančnom systéme EÚ; keďže kapitálové trhy EÚ po brexite budú mať polycentrický charakter a budú čeliť väčšiemu riziku fragmentácie v EÚ; zdôrazňuje význam podpory politík a opatrení vrátane rozhodného prístupu k vstupu tretích krajín na trh EÚ a dynamického systému monitorovania režimov rovnocennosti, ktoré zabezpečia odolnosť, konektivitu a konkurencieschopnosť finančných trhov EÚ, ako aj ich stabilitu a rovnaké podmienky; keďže rovnocennosť sa môže udeliť len vtedy, ak sa regulačný režim a režim dohľadu príslušnej tretej krajiny, ako aj s nimi súvisiace normy považujú za plne rovnocenné s príslušnými požiadavkami stanovenými v právnych predpisoch EÚ v záujme zabezpečenia rovnakých podmienok; |
| --- | --- |

R.

keďže odchod Spojeného kráľovstva z Európskej únie so zreteľom spôsobuje štrukturálne zmeny vo finančnom systéme EÚ; keďže kapitálové trhy EÚ po brexite budú mať polycentrický charakter a budú čeliť väčšiemu riziku fragmentácie v EÚ; zdôrazňuje význam podpory politík a opatrení vrátane rozhodného prístupu k vstupu tretích krajín na trh EÚ a dynamického systému monitorovania režimov rovnocennosti, ktoré zabezpečia odolnosť, konektivitu a konkurencieschopnosť finančných trhov EÚ, ako aj ich stabilitu a rovnaké podmienky; keďže rovnocennosť sa môže udeliť len vtedy, ak sa regulačný režim a režim dohľadu príslušnej tretej krajiny, ako aj s nimi súvisiace normy považujú za plne rovnocenné s príslušnými požiadavkami stanovenými v právnych predpisoch EÚ v záujme zabezpečenia rovnakých podmienok;

| S. | keďže finančné technológie majú potenciál uspokojiť určité potreby MSP a retailových investorov tým, že umožňujú decentralizované spôsoby fungovania a zvyšovania efektívnosti; |
| --- | --- |

S.

keďže finančné technológie majú potenciál uspokojiť určité potreby MSP a retailových investorov tým, že umožňujú decentralizované spôsoby fungovania a zvyšovania efektívnosti;

Financovanie podnikov

| 1. | berie na vedomie oznámenie Komisie z 24. septembra 2020 s názvom Únia kapitálových trhov pre ľudí a podniky – nový akčný plán (COM(2020)0590); trvá na tom, že treba dokončiť úniu kapitálových trhov, aby prispela k hospodárskemu a sociálnemu oživeniu po pandémii COVID-19; žiada Komisiu, aby prijala pevnejší záväzok dosiahnuť skutočný pokrok v otázkach, ako sú právne predpisy v oblasti dohľadu, zdaňovania a platobnej neschopnosti, ktoré stále predstavujú hlavné prekážky v skutočnej integrácii kapitálových trhov EÚ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva na odstránenie prekážok a byrokracie tam, kde je to vhodné, vrátane zjednodušenia a primeranejšieho uplatňovania právnych predpisov, ak to prispieva k finančnej stabilite, s cieľom diverzifikovať zdroje financovania európskych spoločností s osobitným zameraním na MSP vrátane startupov a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou, aby sa podporila ich schopnosť získať prístup na kapitálové trhy a prístup retailových a veľkých investorov k rozmanitejším, dlhodobejším a konkurencieschopnejším investičným príležitostiam; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa znížilo existujúce zvýhodňovanie dlhu; poukazuje na to, že súčasná situácia spôsobuje, že európske podniky a najmä MSP sú krehkejšie a zraniteľnejšie; vyzýva na zavedenie tzv. testu MSP na posúdenie vplyvu každej iniciatívy únie kapitálových trhov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poznamenáva, že opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby MSP vrátane startupov a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou našli cestu na finančné trhy, zahŕňajú uľahčenie investičného prieskumu, zefektívnenie vymedzenia MSP v príslušných právnych predpisoch EÚ a zjednodušenie požiadaviek na vydávanie; vyzýva členské štáty, aby znovu vyvážili zvýhodňovanie dlhu pri zdaňovaní; podporuje revíziu režimu smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID II), pokiaľ ide o stimuly pre investičný výskum MSP; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala legislatívny návrh týkajúci sa európskych zabezpečených dlhových cenných papierov (EZD) ako nového nástroja financovania s dvojitou ochranou pre banky, ktorý by mohol pomôcť zlepšiť prístup MSP k financovaniu v celej EÚ; pripomína, že európske zabezpečené dlhové cenné papiere by sa mohli zameriavať na konkrétne ciele, ako je podpora MSP pri prechode na konkurencieschopnejšie a udržateľnejšie hospodárstvo a pri nasmerovaní finančných prostriedkov do reálnej ekonomiky; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzýva Komisiu, aby posilnila povinnú spätnú väzbu poskytovanú bankami pri zamietaní žiadostí MSP o úvery, keďže komplexnejšia spätná väzba by mohla dať MSP, ktorých žiadosti boli zamietnuté, príležitosť prispôsobiť svoj podnikateľský prístup a poučiť sa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzýva na ďalšiu integráciu a zlepšovanie európskych kapitálových trhov, aby boli čo najviac príťažlivé, konkurencieschopné a odolné, najmä aj v súvislosti s vystúpením Spojeného kráľovstva z EÚ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdôrazňuje zásadný význam posilnenia kapacity eurozóny na absorpciu rizík; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdôrazňuje, že krajiny eurozóny môžu zvýšiť svoju vnútornú kapacitu na riešenie makroekonomických otrasov, a to najmä skutočnou redukciou zraniteľností vo svojich hospodárstvach, bankových sektoroch a verejných financiách; ďalej sa domnieva, že je potrebné zlepšiť hospodársku odolnosť štrukturálnymi reformami, ktoré podporujú potenciálny rast a zvyšujú flexibilitu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdôrazňuje, že účinné a integrované finančné trhy sú základným predpokladom pre efektívne rozdelenie súkromného rizika v eurozóne; domnieva sa, že skutočná únia kapitálových trhov by mohla významne pomôcť pri diverzifikácii a znížení rizika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | berie na vedomie pokles trhov s prvotnými verejnými ponukami akcií (IPO) v EÚ, čo odráža ich obmedzenú príťažlivosť najmä pre menšie spoločnosti; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že MSP čelia neprimeranej administratívnej záťaži a nákladom na dodržiavanie predpisov týkajúcich sa požiadaviek na kótovanie; zastáva názor, že efektívnosť a stabilita finančných trhov by sa mala zlepšiť a kótovanie spoločností by sa malo uľahčiť; podporuje vytvorenie a zvýšenie priority veľkého súkromného celoeurópskeho fondu, fondu IPO, na podporu MSP; poznamenáva, že pre MSP je potrebné zabezpečiť príťažlivé prostredie pred prvotnou verejnou ponukou akcií a po nej; |
| --- | --- |

10.

| 11. | víta myšlienku fóra na vysokej úrovni vytvoriť európsky jednotný prístupový bod (European Single Access Point – ESAP) na zhromažďovanie informácií o spoločnostiach v EÚ prepojením existujúcich vnútroštátnych registrov, registrov EÚ a databáz údajov spoločností ako spôsob podpory spoločností, najmä v menších členských štátoch, s cieľom pritiahnuť investorov; zdôrazňuje, že spoločnosti by mali byť schopné kontrolovať dostupnosť svojich údajov v rámci ESAP; vyzýva Komisiu, aby tam, kde je to vhodné, predložila legislatívny návrh európskeho jednotného prístupového bodu pre finančné a nefinančné informácie, pokiaľ ide o kótované a nekótované spoločnosti EÚ, a aby pri tom dodržiavala zásadu proporcionality; vyzýva Komisiu, aby zosúladila požiadavky na transparentnosť v rámci smernice o zverejňovaní nefinančných informácií s požiadavkami podľa nariadenia o taxonómii a nariadenia o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žiada o zváženie, či spôsob zaobchádzania s menšinovými podielmi dcérskych spoločností podľa nariadenia o kapitálových požiadavkách (CRR) môže odrádzať od kótovania na akciových trhoch vzhľadom na obavy týkajúce sa finančnej stability a prípadnú pridanú hodnotu pre financovanie reálnej ekonomiky; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzýva na urýchlenie rozvoja rizikového kapitálu a súkromných kapitálových trhov v EÚ prostredníctvom spoločného a transparentného rámca pre európske fondy rizikového kapitálu (EuVECA) (6) zvýšením dostupnosti finančných prostriedkov na investície rizikového kapitálu a vytvorením väčších fondov rizikového kapitálu v rannom a pokročilom štádiu, systémov daňových stimulov pre rizikový kapitál a investície podnikateľských anjelov, ako aj aktívnych trhov s prvotnými verejnými ponukami akcií pre spoločnosti podporované rizikovým kapitálom; zdôrazňuje, že tieto systémy daňových stimulov by mali byť navrhnuté tak, aby boli ekonomicky a sociálne životaschopné a zodpovedné, a mali by podliehať systematickému monitorovaniu a hodnoteniu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poukazuje na to, že je potrebné zvýšiť transparentnosť a znížiť fragmentáciu na európskych trhoch s rizikovým kapitálom; zdôrazňuje, že je potrebné posilniť európske dlhodobé investičné fondy (ďalej len „ELTIF“), fondy EuVECA a európske fondy sociálneho podnikania (EuSEF) s cieľom vytvoriť celoeurópske nástroje pre súkromný kapitál; podporuje revíziu nariadenia (EÚ) 2015/760 o európskych dlhodobých investičných fondoch (7) vrátane analýzy možných cielených úprav súvisiacich prudenciálnych kalibrácií v regulačných rámcoch bankovníctva a poisťovníctva pri súčasnom zabezpečení finančnej stability ako spôsobu, ktorý umožní retailovým investorom zapojiť sa do dlhodobého financovania nekótovaných spoločností, infraštruktúrnych projektov a udržateľných investícií s cieľom plne využiť potenciál ELTIF; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzýva na prijatie opatrení na oživenie sekuritizačných trhov v Európe tým, že sa stanú príťažlivými pre emitentov a investorov; žiada európske orgány dohľadu a Komisiu, aby dokončili všetky regulačné technické normy; vyzýva na zjednodušenie a zefektívnenie regulačných požiadaviek týkajúcich sa zverejňovania, jednoduché, transparentné a štandardizované kritériá, ich overovanie a poskytnutie jednoduchých parametrov citlivých voči riziku na posúdenie presunu významného rizika; |
| --- | --- |

15.

| 16. | berie na vedomie návrhy o sekuritizácii predložené 24. júla 2020 v rámci balíka opatrení zameraných na oživenie kapitálových trhov; žiada Komisiu, aby posúdila, ako by cielené úpravy nariadenia o sekuritizáciách mohli uvoľniť kapacitu financovania, aby sa zabránilo obmedzeniu európskych bankových úverov a zároveň sa riešili obavy týkajúce sa finančnej stability vzhľadom na to, že povaha niektorých syntetických sekuritizácií môže vytvárať osobitné prudenciálne a systémové riziká; zastáva názor, že takéto cielené posúdenie by mohlo zahŕňať vyrovnanie zaobchádzania s hotovostnými a súvahovými syntetickými sekuritizáciami a regulatórnym kapitálom a likviditou s krytými dlhopismi a úvermi, ako aj revíziu požiadaviek na zverejňovanie a náležitú starostlivosť v prípade sekuritizácie treťou stranou, krytých dlhopisov a jednoduchej, transparentnej a štandardizovanej sekuritizácie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzýva Komisiu, aby posúdila vplyv potenciálnych cielených opatrení na finančnú stabilitu, zosúladila a zjednodušila právne predpisy týkajúce sa trhu s cennými papiermi, uľahčila rýchlu obnovu po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 a podporila investície do reálnej ekonomiky, najmä v MSP, a umožnila novým subjektom a novým produktom vstúpiť na trhy, pričom by sa zabezpečila ochrana spotrebiteľa a integrita trhu a zároveň by sa podporili cezhraničné kapitálové investície a obchod; okrem toho vyzýva Komisiu, aby posúdila, či je potrebná revízia nariadenia o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFIR) vrátane povinnosti obchodovať s akciami a povinnosti obchodovať s derivátmi s cieľom odstrániť prípadné pnutie, ktoré môže mať vplyv na schopnosť spoločností z EÚ získať v tomto čase kapitál, a to najmä vzhľadom na koniec prechodného obdobia medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyjadruje poľutovanie nad nedostatočným rozvojom trhu EÚ pre kolektívne financovanie v porovnaní s inými veľkými hospodárstvami; víta nový jednotný súbor kritérií pre pravidlá platné v celej EÚ dohodnutý v decembri 2019 (2018/0048(COD)), ktorý pomôže vyriešiť túto situáciu a podporí cezhraničné financovanie podnikov; žiada Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) a Komisiu, aby pozorne monitorovali vykonávanie nových pravidiel s cieľom reagovať a navrhnúť zmeny, ak nebadať žiadne významné zlepšenia, pokiaľ ide o kolektívne financovanie ako alternatívu financovania MSP; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby aktívne informovali MSP o alternatívnych finančných nástrojoch, ktoré majú k dispozícii; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala iniciatívy na stimulovanie vlastníctva akcií zamestnancami s cieľom podporiť priame zapojenie retailových sporiteľov do financovania hospodárstva a tiež ako nástroj na zlepšenie správa a riadenie spoločnosti a na rozvoj kapitálovej kultúry; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzýva Komisiu, aby podporovala priame zapojenie retailových sporiteľov do financovania hospodárstva vzhľadom na možnosť návratnosti investícií pre retailových investorov |
| --- | --- |

20.

| 21. | vyzýva Komisiu, aby zrevidovala disciplinárny režim v oblasti zúčtovania urovnávania sporov podľa nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov v súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 a brexitom; |
| --- | --- |

21.

Podpora dlhodobých a cezhraničných investícií a finančných produktov

| 22. | žiada členské štáty, aby upravili svoje vnútroštátne daňové rámce s cieľom znížiť daňové prekážky cezhraničných investícií vrátane postupov cezhraničného vrátenia zrážkovej dane z dividend investorom vrátane retailových investorov, ak by dochádzalo k dvojitému zdaneniu; zastáva názor, že takéto postupy by mali byť uskutočňované transparentne na celoeurópskej digitálnej platforme a mali by investorom umožniť určiť návratnosť ich investícií v reálnom čase; vyzýva členské štáty, aby úzko spolupracovali s OECD a jej projektom na podporu daňových úľav a dodržiavania predpisov (TRACE) na vyvážení zvýhodňovania kapitálového dlhu, ktoré znevýhodňuje financovanie inovácií prostredníctvom súkromných investícií, a na stimulovaní dlhodobých investičných príležitostí pre investorov s cieľom pomôcť občanom EÚ získať lepšiu návratnosť ich dlhodobých úspor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zastáva názor, že jednostranné zmeny vnútroštátnych daňových rámcov v rámci EÚ s cieľom zmenšiť daňové prekážky brániace cezhraničným investíciám ešte viac zakonzervujú nesúrodosť daňových pravidiel, ktoré musia spoločnosti dodržiavať pri cezhraničnej prevádzke, s mnohými nákladmi, a ponúknu ďalšie možnosti vyhýbania sa daňovým povinnostiam; opätovne vyzýva členské štáty, aby sa dohodli na prijatí návrhov týkajúcich sa spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb (ďalej len „CCCTB“) a zohľadnili pri tom stanovisko Európskeho parlamentu, ktoré už zahŕňa koncepciu virtuálnej stálej prevádzkarne a vzorce pre rozdelenie; vyzýva členské štáty, aby preklenuli svoje rozdielne pozície k CCCTB vzhľadom na význam tohto nástroja pre vytvorenie rámca, ktorý podporí istotu, zabráni dvojitému zdaneniu, zníži administratívne náklady, a tým posilní cezhraničné investície; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdôrazňuje, že je dôležité zvýšiť právnu istotu cezhraničných investícií tým, že sa vnútroštátne konkurzné konania stanú účinnejšími a efektívnejšími, ako aj ďalšou harmonizáciou pravidiel týkajúcich sa správy a riadenia spoločností vrátane spoločného vymedzenia pojmu „akcionár“ s cieľom uľahčiť výkon práv akcionárov a komunikáciu so spoločnosťami v celej EÚ, do ktorých investovali; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť spoľahlivý rámec právnej ochrany pre cezhraničné investície v rámci EÚ po ukončení platností bilaterálnych investičných zmlúv v rámci EÚ; vyzýva Komisiu, aby podľa potreby navrhla legislatívne iniciatívy alebo aby prípadne vydala odporúčania členským štátom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zdôrazňuje význam dlhodobých kapitálových investícií účastníkov finančného trhu pre podporu nezávislých európskych podnikov v Únii, silných a odolných strategických odvetví, udržateľného hospodárskeho rastu a prosperity v prospech občanov EÚ; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdôrazňuje, že je potrebné ďalej napredovať vo vykonávaní a presadzovaní skutočne jednotného súboru pravidiel pre finančné služby na vnútornom trhu, a to aj pokiaľ ide o spoločné definície a normy v oblasti udržateľných financií; vyzýva Komisiu a európske orgány dohľadu, aby sa zamerali na využívanie nástrojov konvergencie dohľadu a zvýšili ich účinnosť; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdôrazňuje potrebu podporovať dôchodkové zabezpečenie, najmä pokiaľ ide o dôchodky z 2. a 3. piliera, vzhľadom na obrovské demografické zmeny, ktorým Únia čelí; víta celoeurópsky osobný dôchodkový produkt (ďalej len „PEPP“); konštatuje, že popri vnútroštátnych verejných dôchodkoch je PEPP doplnkovým a dobrovoľným dôchodkovým produktom; pripomína, že prístup k zdaňovaniu bude kľúčovým faktorom pri využívaní budúcich produktov typu PEPP; pripomína odporúčanie Komisie z 26. júna 2017, v ktorom sa členské štáty vyzývajú, aby zabezpečili, aby produkty typu PEPP podliehali rovnakému daňovému zaobchádzaniu ako vnútroštátne dôchodkové produkty, aby boli pre sporiteľov alternatívou; požaduje dôkladné hodnotenie trhu PEPP založené na dôkazoch, a to aj pokiaľ ide o existenciu rovnakých podmienok, pred ďalším legislatívnym preskúmaním nariadenia o PEPP; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nabáda členské štáty, aby podporovali kapitalizačné dôchodkové systémy s cieľom rozšíriť zdroje európskeho kapitálu dostupné na dlhodobé investície a zlepšiť dynamiky trhu a stimulov na investovanie; domnieva sa, že dôchodky financované z fondov by sa mali revitalizovať a zatraktívniť; požaduje opatrenia na prekonanie prekážok koexistencie verejných a súkromných dôchodkových systémov; podporuje účasť investorov na dlhodobých produktoch s daňovými stimulmi navrhnutými tak, aby mali pozitívny hospodársky a sociálny vplyv a aby podporovali rovnosť podmienok medzi poskytovateľmi a druhmi výrobkov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nabáda Komisiu, aby zvážila zavedenie európskeho režimu „de minimis“ alebo režimu výnimiek EÚ na distribúciu profesionálnym a/alebo poloprofesionálnym investorom v rámci smernice o podnikoch kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pripomína, že v smernici Solventnosť 2 sa vyžaduje preskúmanie do konca roka 2020, a že Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) poskytne Komisii po konzultáciách s rôznymi zainteresovanými stranami technické poradenstvo vrátane poznatkov získaných v súvislosti s pandémiou COVID-19, a to najmä pokiaľ ide o krytie rizík súvisiacich s pandémiou; žiada Komisiu a EIOPA, aby na základe cieleného posúdenia vplyvu posúdili potenciálne výhody a prudenciálne odôvodnenie úpravy kapitálových požiadaviek na investície do vlastného kapitálu a súkromného dlhu, najmä MSP, prípadne aj prostredníctvom prístupu založeného na internom modeli, s cieľom zabezpečiť, aby kapitálové požiadavky pre poisťovateľov a penzijné fondy neodrádzali od dlhodobých investícií; nabáda na urýchlené zrušenie vnútroštátnych výnimiek a obmedzenie požiadaviek nad rámec právnych predpisov Únie (tzv. gold-plating) pri vykonávaní smernice Solventnosť II; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdôrazňuje potrebu vytvoriť a stimulovať dostupnosť vhodných udržateľných aktív; nabáda Komisiu, aby predložila legislatívnu iniciatívu pre normu EÚ pre zelené dlhopisy; požaduje ďalšie diskusie o vytvorení európskeho bezpečného aktíva na základe hodnotenia návrhu cenných papierov zabezpečených štátnymi dlhopismi a možného vývoja, ktoré vykoná Komisia, s cieľom posilniť medzinárodnú úlohu eura, stabilizovať finančné trhy a umožniť bankám diverzifikovať svoje portfóliá; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdôrazňuje, že primerané prudenciálne pravidlá poskytujúce kapacitu na absorpciu strát majú zásadný význam pre zachovanie finančnej stability, pričom je potrebné usilovať sa o rovnováhu s cieľom zabezpečiť, aby sa zlepšila schopnosť finančných inštitúcií investovať a poskytovať úvery reálnej ekonomike, ako aj globálna konkurencieschopnosť EÚ; vyzýva Komisiu, aby pri vykonávaní noriem týkajúcich sa dokončenia rámca Bazilej III venovala náležitú pozornosť váham rizika vzťahujúcim sa na investície bánk do kapitálu, najmä pokiaľ ide o dlhodobý kapitál MSP; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdôrazňuje, že únia kapitálových trhov by mala byť konzistentná a v súlade s európskou zelenou dohodou, a najmä s investičným plánom pre udržateľnú Európu a taxonómiou EÚ pre udržateľné činnosti; domnieva sa, že cieľom únie kapitálových trhov by malo byť usmerňovanie investícií na konkurencieschopné projekty šetrné k životnému prostrediu, a tak prispievať k agende EÚ v oblasti udržateľnosti; |
| --- | --- |

33.

Architektúra trhu

| 34. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby európske a vnútroštátne orgány dohľadu efektívne a účinne spolupracovali na prekonaní vzájomných rozdielov a na dosiahnutí skutočnej konvergencii dohľadu s cieľom podporiť spoločný európsky model dohľadu a presadzovania právnych predpisov pod vedením Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA), aby sa obmedzili existujúce prekážky cezhraničných finančných operácií; berie na vedomie význam ESMA, EIOPA a Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) v tomto procese, pričom zároveň rešpektuje úlohu príslušných vnútroštátnych orgánov stanovenú v nedávno dohodnutom preskúmaní európskeho systému finančného dohľadu (ESFS); okrem toho pripomína potrebu reformy riadiacej štruktúry európskych orgánov dohľadu, aby boli nezávislejšie od vnútroštátnych orgánov dohľadu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyzýva Komisiu, aby so zreteľom na možné zvýšenie efektívnosti zvážila, že ESMA postupne udelí právomoci priameho dohľadu vrátane priameho dohľadu nad určitými segmentmi trhu, ako sú centrálne protistrany EÚ (CCP) a centrálne depozitáre cenných papierov (CDCP) a jednotný európsky prístupový bod, ako aj väčšie intervenčné právomoci v oblasti produktov; zdôrazňuje tiež potrebu vymenovať jedného európskeho orgánu dohľadu, a to v spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a na základe spoločného súboru pravidiel a intervenčných právomocí v oblasti produktov s cieľom vykonávať dohľad nad činnosťami súvisiacimi s kryptoaktívami s významným cezhraničným prvkom v EÚ; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyjadruje znepokojenie v súvislosti s nedávnym škandálom týkajúcim sa nemeckej finančnotechnickej spoločnosti Wirecard; v tejto súvislosti žiada Komisiu a príslušné orgány EÚ, aby posúdili, do akej miery možno tento škandál pripísať nedostatkom regulačného rámca EÚ v oblasti auditu a dohľadu a či sú vnútroštátne orgány dohľadu a orgány dohľadu EÚ dostatočne vybavené na vykonávanie účinného dohľadu nad veľkými cezhraničnými finančnými inštitúciami so zložitými obchodnými modelmi, ktoré zahŕňajú rôzne jurisdikcie tretích krajín a viaceré podnikové úrovne; žiada, aby boli z tohto prípadu vyvodené závery v súvislosti s ďalším rozvojom regulačného rámca a rámca dohľadu EÚ, a najmä s akčným plánom pre úniu kapitálových trhov; domnieva sa, že tieto závery by sa mali zaoberať otázkou, či priamy dohľad na európskej úrovni v konkrétnych oblastiach mohol zabrániť tomuto zlyhaniu a či by bola opodstatnená ambiciózna reforma riadenia európskych orgánov dohľadu s posilnením ich úlohy pri odstraňovaní existujúcich prekážok cezhraničných finančných operácií; opakovane najmä vyzýva Komisiu, aby preskúmala spôsoby zlepšenia fungovania sektora účtovníctva, a to aj prostredníctvom spoločných auditov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdôrazňuje, že celoúnijná hospodárska súťaž, výber a prístup k trhovým infraštruktúram sú základné zásady rozmanitosti mechanizmov obchodovania v rámci únie kapitálových trhov s výnimkou prípadov, keď by takýto prístup ohrozil finančnú stabilitu; so znepokojením konštatuje, že v posledných rokoch sa čoraz vyšší podiel obchodných tokov rozšíril na obchodné miesta s obmedzenými požiadavkami na transparentnosť, a poukazuje na to, že takéto obchody zmysluplne neprispievajú k určovaniu cien; konštatuje, že úroveň dvojstranného obchodu mimo štandardné lokality je naďalej vysoká; zasadzuje sa za skutočný posun smerom ku konkurenčnému a burzovému obchodovaniu na európskych kapitálových trhoch a trhoch s derivátmi so súbežným zabezpečením rovnakých podmienok pre jednotlivé obchodné miesta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | domnieva sa, že riadne financované subjekty občianskej spoločnosti a zástupcovia spotrebiteľov v oblasti finančných služieb môžu ponúknuť tvorcom politík a regulačným orgánom cenný prehľad a nezávislé posúdenie; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdôrazňuje potrebu pokroku v oblasti spoločných európskych noriem s cieľom znížiť riziko fragmentácie vyplývajúce z uplatňovania vnútroštátnych možností a vlastného uváženia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poznamenáva, že regulácia finančných služieb je veľmi zložitou úlohou, ktorá sa plní na medzinárodnej, európskej a vnútroštátnej úrovni; nabáda všetky príslušné subjekty, aby riešili otázku tejto zložitosti s cieľom zaručiť proporcionalitu finančnej regulácie a odstrániť zbytočnú administratívnu záťaž; konštatuje tiež, že proporcionalita finančnej regulácie môže niekedy viesť k väčšej zložitosti, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zaviazali k značnému úsiliu o zefektívnenie a harmonizáciu existujúcich a budúcich pravidiel tým, že v prípade potreby postupne zrušia vnútroštátne výnimky a zabránia ukladaniu požiadaviek nad rámec právnych predpisov EÚ na vnútroštátnej úrovni (tzv. gold-plating); zdôrazňuje, že nariadenia s jasnými harmonogramami prechodu a postupného ukončenia existujúcich režimov môžu vytvoriť hladkú a stabilnú cestu ku konvergencii regulácie; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opakuje svoju výzvu, ktorú vyjadril v svojom uznesení z 19. januára 2016 k hodnoteniu a výzvam regulácie finančných služieb EÚ, aby Komisia v spolupráci s európskymi orgánmi dohľadu, jednotným mechanizmom dohľadu a Európskym výborom pre systémové riziká (ESRB) vykonávala každých päť rokov komplexné kvantitatívne a kvalitatívne hodnotenie kumulatívneho vplyvu regulácie finančných služieb EÚ na finančné trhy a ich účastníkov na úrovni EÚ a členských štátov s cieľom identifikovať nedostatky a medzery, posúdiť výkonnosť, efektívnosť a účinnosť regulácie finančných služieb a s cieľom zabezpečiť, že nebude brániť spravodlivej hospodárskej súťaži a rozvoju hospodárstva, a aby o tom podala správu Európskemu parlamentu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že doteraz nebolo vykonané žiadne takéto posúdenie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzýva Komisiu, aby predložila podrobný plán na posilnenie robustnosti finančného ekosystému a poučila sa pri tom z prínosov a nedostatkov existujúceho súboru pravidiel EÚ v oblasti finančnej stability a finančného dohľadu, ktoré boli identifikované počas krízy COVID-19; berie na vedomie nedávne odporúčania ESRB, najmä pokiaľ ide o riziká v oblasti likvidity vyplývajúce z výziev na dodatočné vyrovnanie a riziká v oblasti likvidity v investičných fondoch; |
| --- | --- |

42.

Retailoví investori

| 43. | zdôrazňuje skutočnosť, že bez rozsiahlej investorskej základne neexistuje žiaden zdravý trh; je znepokojený tým, že zapojenie retailových investorov do finančných trhov je aj naďalej nízke; poukazuje na potrebu zväčšiť portfólio vhodných investičných možností pre retailových investorov; požaduje opatrenia na podporu retailových investícií vzhľadom na demografické výzvy, ktorým EÚ čelí, a to zvýšením účasti retailových investorov na kapitálových trhoch prostredníctvom atraktívnejších, transparentnejších a vhodných osobných dôchodkových produktov; vyzýva k vyvíjaniu iniciatív osobitne zameraných na retailových investorov vrátane uľahčenia rozvoja nezávislých webových porovnávacích nástrojov EÚ s cieľom pomôcť retailovým investorom určiť najvhodnejšie produkty z hľadiska rizika, návratnosti investícií a hodnoty pre ich osobitné potreby a preferencie, a podporujúce stimuly pre produkty environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu a produkty, ktoré sú zvyčajne spojené s lepším pomerom medzi kvalitou a cenou; |
| --- | --- |

43.

| 44. | s poľutovaním vyjadruje obavy, že ustanovenia o ochrane spotrebiteľov a investorov vo viacerých odvetvových právnych predpisoch EÚ o finančných službách sú nedostatočne zosúladené, čo vedie k neprimeranej zložitosti pre finančných sprostredkovateľov aj retailových klientov; vyzýva Komisiu, aby prijala horizontálnejší a harmonizovanejší prístup k ochrane spotrebiteľov a investorov v právnych predpisoch EÚ o finančných službách prispôsobený zelenej a digitálnej transformácii s cieľom zabezpečiť efektívnu a jednotnú úroveň ochrany všetkých finančných produktov a poskytovateľov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zdôrazňuje, že je dôležité zvýšiť dôveru investorov v kapitálové trhy prostredníctvom zdravej ochrany investorov a podporou finančne gramotných účastníkov trhu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdôrazňuje potrebu zabezpečenia rovnakých podmienok pre spoločnosti poskytujúce finančné služby a spoločnosti pôsobiace v oblasti digitálnych technológií, pokiaľ sa neuplatňuje univerzálny prístup; zdôrazňuje, že prístup na finančné trhy by mal byť možný pre všetky podniky v súlade so zásadou „rovnaké podnikanie, rovnaké pravidlá“; konštatuje, že táto zásada je osobitne dôležitá v oblasti finančných technológií a finančných inovácií a že by mala existovať rovnováha medzi recipročným prístupom k finančným údajom a zabezpečením rovnosti podmienok pre všetkých poskytovateľov a pre všetky typy produktov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdôrazňuje, že jednotný trh s retailovými finančnými službami je veľmi málo rozvinutý; konštatuje, že nákup retailových produktov v oblasti finančných služieb, ako sú hypotekárne úvery alebo poistné produkty, je na cezhraničnom základe veľmi nezvyčajný a plný prekážok; domnieva sa, že účastníci retailového trhu by mali mať jednoduchú možnosť naplno využívať výhody jednotného trhu a mať cezhraničný prístup k retailovým produktom v oblasti finančných služieb s cieľom získať väčší výber a lepšie produkty; vyzýva Komisiu, aby zaviedla nový akčný plán pre retailové finančné služby, v ktorom sa stanoví ambiciózna stratégia na odstránenie prekážok brániacich cezhraničným retailovým finančným službám, ako aj odstránenie zbytočných a nadmerných poplatkov za takéto služby; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzýva na zlepšenie zverejňovania a porovnateľnosti kľúčových informácií a odstránenie zavádzajúcich informácií v právnych predpisoch o štrukturalizovaných retailových investičných produktoch a investičných produktoch založených na poistení (PRIIP), pričom tieto problémy by sa mali riešiť v budúcom preskúmaní; očakáva, že právne predpisy o PRIIP na úrovni 2 týkajúce sa dokumentu s kľúčovými informáciami pre investorov budú dodržiavať právne predpisy na úrovni 1, najmä pokiaľ ide o poskytovanie presných, spravodlivých, jasných a nezavádzajúcich predzmluvných informácií a metodiky týkajúce sa scenárov výkonnosti, ako aj zabezpečenie porovnateľnosti rôznych investičných produktov; konštatuje, že je dôležité zabezpečiť, aby boli informácie o doterajšej výkonnosti k dispozícii investorom, ale aj aby sa doterajšia výkonnosť nemohla použiť ako ukazovateľ na predpovedanie budúcich výnosov; vyjadruje poľutovanie nad oneskorením pri prijímaní právnych predpisov o PRIIP na úrovni 2, ktoré sa bude prekrývať s prvým preskúmaním PRIIP a zvýši právnu neistotu a náklady pre zainteresované strany; trvá na tom, že nadchádzajúce preskúmanie by malo poskytnúť informačné dokumenty, ktoré sú štandardizované a strojovo čitateľné, čo umožní porovnateľnosť spôsobom vhodným z hľadiska digitalizácie; vyzýva Komisiu a európske orgány dohľadu, aby koordinovali svoje návrhy zmien na úrovniach 1 a 2 tak, aby sa zaručil vysoký stupeň predvídateľnosti pre sprostredkovateľov aj retailových klientov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby objasnila rozlišovanie medzi profesionálnymi a retailovými investormi na všetkých úrovniach MiFID, čo umožní prispôsobiť zaobchádzanie s klientmi podľa ich znalostí a skúseností na trhoch; zastáva názor, že je dôležité umožniť retailovým investorom, aby sa na požiadanie považovali za profesionálnych investorov na základe jasných kritérií; žiada Komisiu, aby zvážila, či by zavedenie kategórie poloprofesionálnych investorov lepšie zohľadňovalo realitu účasti na finančných trhoch, a aby na základe svojich zistení posúdila, či by zavedenie takejto kategórie bolo alebo nebolo potrebné; prípadne žiada Komisiu, aby zvážila väčšiu flexibilitu pri kategorizácii klientov, konkrétne prostredníctvom možnosti odhlásenia sa v prípade určitých záväzkov a možnosti prihlásenia sa pre určitých klientov, alebo aby zefektívnila existujúce kritériá pre profesionálnych investorov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | bol informovaný o tom, že súčasný rámec vykazovania v rámci MiFID II a nariadenia o infraštruktúre európskych trhov (EMIR) je veľmi nákladný a zložitý, čo narúša účinnosť systému; je presvedčený, že by sa malo zvážiť jeho zjednodušenie pri plnom zohľadnení súčasných skúseností, preskúmaní racionalizácie právnych predpisov a zabezpečení toho, aby to žiadnym spôsobom neoslabovalo ciele stanovené pre MiFID II a EMIR, a bez obmedzovania pravidiel týkajúcich sa integrity trhu, transparentnosti, ochrany spotrebiteľa a finančnej stability; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vyzýva na zmenu právnych predpisov s cieľom zabezpečiť prístup k nezávislému poradenstvu finančných sprostredkovateľov bez nenáležitej propagácie finančných produktov vytváraných interne a s dôkladným posúdením produktov od rôznych výrobcov, a zabezpečiť spravodlivý a transparentný predaj finančných produktov; konštatuje, že orgán ESMA má vyvážený pohľad na potenciálny zákaz stimulov, a vyzýva Komisiu, aby preskúmala alternatívne prístupy s podobnými účinkami na zosúladenie záujmov v celom distribučnom reťazci; súhlasí s tým, že by sa mala ďalej preskúmať úloha stimulov pri sprostredkovaní a distribúcii s cieľom zabezpečiť, aby nedošlo ku konfliktu záujmov a aby sa finančné poradenstvo poskytovalo investorom korektne, transparentne a primerane; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdôrazňuje, že fiktívne nakupovanie je dôležitým nástrojom dohľadu, ktorý môže výrazne zlepšiť konzistentnosť a účinnosť ochrany spotrebiteľa v celej EÚ; vyzýva orgán ESMA, aby v plnej miere využil svoju novú koordinačnú právomoc podporou fiktívnych nákupov v celej EÚ s cieľom identifikovať praktiky nekalého predaja a zabezpečiť, aby po každom zistení nesúladu s pravidlami ochrany spotrebiteľov a správania podnikov nasledovali vhodné opatrenia na presadzovanie práva; |
| --- | --- |

52.

| 53. | navrhuje, aby Komisia preskúmala možnosť individuálnych sporiacich účtov EÚ ako doplnku k vnútroštátnym režimom, ktoré by mohli prekonať fragmentáciu vnútroštátnych trhov jednotným spôsobom fungovania na rôznych heterogénnych trhoch, čím by sa zabezpečila prenosnosť a bezpečnosť úspor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | trvá na tom, že retailoví investori budú neoddeliteľnou súčasťou programu udržateľného financovania a programu udržateľného rozvoja EÚ; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila jednoznačnosť metodiky taxonomického označovania a to, aby ju retailoví investori chápali; |
| --- | --- |

54.

Finančné vzdelávanie

| 55. | konštatuje, že absencia finančnej gramotnosti a prístupu k rozsiahlym verejným informáciám o finančných trhoch je jedným z faktorov, ktoré vysvetľujú absenciu kapitálovej kultúry v EÚ; zdôrazňuje, že finančné vzdelávanie je potrebné na to, aby spotrebitelia poznali svoje práva a chápali riziká spojené s účasťou na finančnom trhu a aby sa urýchlilo zapojenie retailových investorov do finančných trhov založené na lepších znalostiach, dôvere a informovanosti o rizikách; naliehavo vyzýva Komisiu, aby spustila a podporovala programy v členských štátoch s cieľom podporovať finančnú a digitálnu gramotnosť pomocou rôznych nástrojov vrátane digitálnych a sociálnych médií s cieľom spolupracovať s občanmi a podnikmi, najmä prostredníctvom verejných agentúr vytvorených na tento účel; vyzýva poskytovateľov finančných služieb, aby viac uľahčili účasť retailových investorov na kapitálových trhoch a aby podporovali prekonávanie ich predsudkov o úsporách vytvorením kapitálovej kultúry v súlade s ich rizikovým profilom; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdôrazňuje, že finančné vzdelávanie je strednodobým nástrojom, ktorého účinky sú obmedzené z dôvodu nevyhnutných kognitívnych predsudkov, rýchlosti zmeny finančných trhov a ich zložitosti; zdôrazňuje, že finančné vzdelávanie nemôže nahradiť prístup k spoľahlivému a nestrannému odbornému finančnému poradenstvu; konštatuje, že programy zamestnaneckých akcií patria medzi najúčinnejšie prostriedky na zvýšenie finančného povedomia a gramotnosti dospelých občanov EÚ; |
| --- | --- |

56.

| 57. | domnieva sa, že občania, ktorí sú vo finančných otázkach viac informovaní a lepšie vzdelaní, sú pre demokratické systémy prospešní, prispievajú k stabilite finančných systémov a podporujú transparentnosť a informačné povinnosti finančných inštitúcií; vyzýva Komisiu, aby navrhla preskúmanie odporúčania Rady o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie a zaviedla finančnú gramotnosť ako samostatnú kľúčovú kompetenciu; nabáda finančné inštitúcie, aby vypracovali a vykonávali programy zamerané na rozšírenie finančnej gramotnosti a schopností a vytváranie príležitostí na finančné začlenenie pre všetkých občanov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naliehavo vyzýva členské štáty a prípadne aj príslušné regionálne, miestne alebo iné verejné orgány, aby zvážili zahrnutie alebo rozšírenie finančnej gramotnosti vo všetkých školských osnovách od škôl po univerzity, s programami podliehajúcimi vývoju, prispôsobenými potrebám žiakov a študentov a zameranými na rozvoj nezávislosti vo finančných otázkach; navrhuje, aby takéto programy zahŕňali aspoň základné finančné pojmy ako zložený úrok, výnosy a anuity a rozlišovanie medzi dlhopismi a akciami; navrhuje začlenenie finančnej gramotnosti do programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA); |
| --- | --- |

58.

Digitalizácia a údaje

| 59. | zastáva názor, že digitalizácia finančných služieb môže byť katalyzátorom mobilizácie kapitálu a mohla by pomôcť prekonať fragmentáciu finančných trhov v EÚ a zároveň znižovať bariéry a zvyšovať účinnosť dohľadu; zdôrazňuje, že digitalizácia by nemala viesť k regulačnej arbitráži ani k zníženiu ochrany zákazníkov, zníženiu bezpečnosti alebo rizikám v oblasti finančnej stability; zdôrazňuje, že rámec EÚ s prísnymi normami kybernetickej bezpečnosti vrátane ochrany súkromia a osobných údajov by mohol podporiť budovanie únie kapitálových trhov; poznamenáva, že digitálne financie majú silný prvok kapitálových tokov, ktorý láka cezhraničné investície; konštatuje, že takýto rámec EÚ by mal byť v prvom rade vhodný pre digitálny vek a technologicky neutrálny; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzýva Komisiu, aby sa usilovala o vykonávanie akčného plánu pre digitálne financie s cieľom zabezpečiť lepší prístup k finančným službám, ponúknuť širší výber a zvýšiť efektívnosť operácií; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vyzýva Komisiu, aby využila nadchádzajúce revízie nariadení o finančných službách na podporu zapojenia investorov a akcionárov prostredníctvom digitálnych nástrojov; |
| --- | --- |

61.

| 62. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby boli európske trhy konkurencieschopné na celosvetovej úrovni; vyzýva Komisiu, aby vytvorila priaznivé prostredie pre inovatívne a konkurencieschopné finančné produkty EÚ s globálnym dosahom s cieľom prilákať zahraničný kapitál a investície a podporiť konkurencieschopnosť EÚ na svetových trhoch pri súčasnom zachovaní vysokej úrovne prudenciálnej regulácie a finančnej stability; pripomína potrebu efektívnejšieho a kodifikovaného zastúpenia EÚ v multilaterálnych organizáciách a orgánoch, a to v súlade s uznesením Európskeho parlamentu z 12. apríla 2016 o úlohe EÚ v rámci medzinárodných finančných, menových a regulačných inštitúcií a orgánov (8); |
| --- | --- |

62.

| 63. | zdôrazňuje, že kryptoaktíva sa stávajú pre MSP netradičným kanálom financovania, a to najmä prvotné ponuky kryptomien, ktoré majú potenciál financovať inovatívne startupy a rozširujúce sa podniky; v tejto súvislosti trvá na tom, že sú potrebné jasné a konzistentné usmernenia na úrovni EÚ týkajúce sa uplatniteľnosti existujúcich regulačných a prudenciálnych postupov pre kryptoaktíva, ktoré sa z hľadiska právnych predpisov EÚ považujú za finančné nástroje, s cieľom poskytnúť regulačnú istotu a zabrániť nerovnosti podmienok, výberu najvhodnejšej jurisdikcie (tzv. forum shopping) a regulatórnej arbitráži na vnútornom trhu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | konštatuje, že v oblasti finančných služieb sa vyvinuli niektoré oligopolné štruktúry a že niektoré veľké technologické spoločnosti sa stali dôležitými aktérmi na trhu s finančnými službami; vyzýva Komisiu, aby monitorovala a preskúmala, ako môžu konkurenčné výhody vlastné týmto subjektom narušiť hospodársku súťaž na trhu a poškodiť záujmy spotrebiteľov a inovácie; zdôrazňuje, že by sa v prvom rade nemali vytvárať žiadne demotivačné faktory odrádzajúce od poskytovania trhových údajov a že by sa malo vykonať komplexné preskúmanie nákladov na trhové údaje a ich dostupnosti pre všetkých účastníkov trhu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | zdôrazňuje, že tzv. sandboxes (pieskoviská) môžu byť vhodným nástrojom na posilnenie inovácie a konkurencieschopnosti odvetvia finančných služieb; zdôrazňuje, že každý sandbox vrátane celoeurópskeho sandboxu by sa mal snažiť o rovnováhu medzi cieľom podpory inovácií a finančnej stability a ochranou investorov a spotrebiteľov, a to pri zohľadnení veľkosti, systémového významu a cezhraničnej činnosti príslušných spoločností; žiada Komisiu, aby vychádzala zo skúseností získaných z Európskeho fóra pre sprostredkovateľov inovácií (EFIF) a posúdila, či by spoločný rámec EÚ pre celoeurópsky sandbox pre finančné služby zabezpečil ďalšie prínosy pre finančné inovácie; |
| --- | --- |

65.

| 66. | požaduje úsilie zamerané na zachovanie rovnosti podmienok na základe cezhraničného prístupu k údajom a vysokej úrovne ochrany údajov a súkromia spotrebiteľov, čím by sa EÚ stala rámcom s prísnymi normami kybernetickej bezpečnosti podporujúcim budovanie únie kapitálových trhov; |
| --- | --- |

66.

Úloha EÚ na globálnych trhoch

| 67. | poukazuje na to, že Európa súťaží o kapitál na globálnom trhu, a že rozvinutejšie, integrovanejšie, dobre regulované, stabilné, efektívnejšie a odolnejšie európske kapitálové trhy sú rozhodujúce pre ochranu hospodárskej zvrchovanosti Európy, podporu používania eura v tretích krajinách a prilákanie zahraničných investorov; domnieva sa, že odchod Spojeného kráľovstva z EÚ zvyšuje význam tohto cieľa a že by sa mal presadzovať podľa transparentných kritérií založených na pravidlách, a nie podľa jednotlivých prípadov; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opätovne zdôrazňuje, že v právnych predpisoch EÚ sa stanovuje možnosť považovať pravidlá tretích krajín za rovnocenné na základe technickej a proporcionálnej analýzy založenej na rizikách, a že takéto rozhodnutia by sa mali prijímať prostredníctvom delegovaného aktu; pripomína, že EÚ môže jednostranne zrušiť akékoľvek rozhodnutie o rovnocennosti a že akékoľvek odchýlky od regulačných noriem EÚ by sa mali pozorne monitorovať; vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s európskymi orgánmi dohľadu a prípadne s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi zaviedla dynamický systém monitorovania režimov rovnocennosti v prípade rozdielov v oblasti regulácie a dohľadu v tretích krajinách, ktoré by mohli pre EÚ predstavovať potenciálne riziká z hľadiska finančnej stability, transparentnosti trhu, integrity trhu, ochrany investorov a spotrebiteľov a rovnosti podmienok; zdôrazňuje, že Komisia by mala mať zavedené núdzové postupy na zrušenie rozhodnutí o rovnocennosti v prípade potreby konať rýchlo so zreteľom na možné dôsledky núdzového zrušenia rozhodnutia o rovnocennosti; zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby orgány dohľadu EÚ mali právomoci priameho dohľadu v prípade, že činnosti niektorých firiem z tretích krajín uznané podľa rámca EÚ pre rovnocennosť môžu mať vplyv na finančnú stabilitu, riadne trhy alebo ochranu investorov; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pripomína, že je potrebné zabezpečiť interoperabilitu regulačného rámca EÚ s medzinárodne dohodnutými zásadami Bazilejského výboru pre bankový dohľad a Rady pre finančnú stabilitu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzýva na prijatie opatrení na posilnenie medzinárodnej úlohy a používania eura prostredníctvom dokončenia hospodárskej a menovej únie, únie kapitálových trhov a bankovej únie, podpory rozvoja referenčných hodnôt v mene euro pre komoditné trhy a posilnenia úlohy eura ako referenčnej meny; |
| --- | --- |

70.

| 71. | domnieva sa, že v budúcich vzťahoch so Spojeným kráľovstvom by sa mala zaručiť rovnosť podmienok po prechodnom období, čo podporí stabilitu finančných trhov EÚ; |
| --- | --- |

71.

| 72. | nabáda finančný sektor EÚ, aby sa pripravil na mnohé technické problémy, ktoré ho čakajú pri presune obchodovania z Londýna do EÚ; pripomína, že ECB, SRB, ESA a Komisia dospeli k záveru, že účastníci trhu budú potrebovať aspoň 18 mesiacov na to, aby zmysluplne znížili svoju expozíciu voči centrálnym protistranám v Spojenom kráľovstve; v tejto súvislosti berie na vedomie rozhodnutie Komisie udeliť Spojenému kráľovstvu status rovnocennosti na obdobie 18 mesiacov v prípade brexitu bez dohody; pripomína, že rozhodnutia o rovnocennosti môže Komisia kedykoľvek jednostranne zrušiť, najmä ak sa rámce tretích krajín líšia a podmienky rovnocennosti už nie sú splnené; |
| --- | --- |

72.

o

o o

| 73. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, európskym orgánom dohľadu a Európskej centrálnej banke. |
| --- | --- |

73.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 265, 11.8.2017, s. 76.

(2)  Ú. v. EÚ C 11, 12.1.2018, s. 24.

(3)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0165.

(4)  Výročná správa Európskej komisie o európskych MSP 2018/2019.

(5)  Pozri napríklad: https://2degrees-investing.org/wp-content/uploads/2020/03/A-Large-Majority-of-Retail-Clients-Want-to-Invest-Sustainably.pdf

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 345/2013 zo 17. apríla 2013 o európskych fondoch rizikového kapitálu (Ú. v. EÚ L 115, 25.4.2013, s. 1).

(7)  Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 98.

(8)  Ú. v. EÚ C 58, 15.2.2018, s. 76.

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/101

---

P9_TA(2020)0267

Posilnenie záruky pre mladých ľudí

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o záruke pre mladých ľudí (2020/2764(RSP))

(2021/C 395/12)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 3 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) a články 145, 147 a 149 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 3 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) a články 145, 147 a 149 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),

| — | so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou v novembri 2017, a najmä na jeho zásadu 4 Aktívna podpora zamestnanosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv vyhlásený Európskym parlamentom, Radou a Komisiou v novembri 2017, a najmä na jeho zásadu 4 Aktívna podpora zamestnanosti,

| — | so zreteľom na závery Európskej rady zo 17. – 21. júla 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Európskej rady zo 17. – 21. júla 2020,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1304/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006 (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/779 z 20. mája 2015, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1304/2013, pokiaľ ide o sumu dodatočnej počiatočnej zálohovej platby vyplatenej pre operačné programy podporované z iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/779 z 20. mája 2015, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1304/2013, pokiaľ ide o sumu dodatočnej počiatočnej zálohovej platby vyplatenej pre operačné programy podporované z iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí (2),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1181 z 8. júla 2019 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1181 z 8. júla 2019 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (3),

| — | so zreteľom na odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí (4),

| — | so zreteľom na osobitné správy Európskeho dvora audítorov č. 3/2015 s názvom Záruka EÚ pre mladých ľudí: prijali sa prvé kroky, ale vykonávanie čelí rizikám, č. 17/2015 s názvom Podpora akčných tímov pre zamestnanosť mladých ľudí Komisiou: presmerovanie financovania z ESF dosiahnuté, ale zameranie na výsledky nedostatočné, a č. 5/2017 s názvom Nezamestnanosť mladých ľudí – majú na ňu politiky EÚ vplyv? Posúdenie záruky pre mladých ľudí a iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitné správy Európskeho dvora audítorov č. 3/2015 s názvom Záruka EÚ pre mladých ľudí: prijali sa prvé kroky, ale vykonávanie čelí rizikám, č. 17/2015 s názvom Podpora akčných tímov pre zamestnanosť mladých ľudí Komisiou: presmerovanie financovania z ESF dosiahnuté, ale zameranie na výsledky nedostatočné, a č. 5/2017 s názvom Nezamestnanosť mladých ľudí – majú na ňu politiky EÚ vplyv? Posúdenie záruky pre mladých ľudí a iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí,

| — | so zreteľom na pracovný dokument Medzinárodného úradu práce č. 4/2015 s názvom Program záruky pre mladých ľudí v Európe: Znaky, vykonávanie a výzvy a na správu nadácie Eurofound z roku 2015 s názvom Sociálne začlenenie mladých ľudí, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument Medzinárodného úradu práce č. 4/2015 s názvom Program záruky pre mladých ľudí v Európe: Znaky, vykonávanie a výzvy a na správu nadácie Eurofound z roku 2015 s názvom Sociálne začlenenie mladých ľudí,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. júla 2020 s názvom Podpora zamestnanosti mladých ľudí: most k pracovným miestam pre ďalšiu generáciu (COM(2020)0276), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. júla 2020 s názvom Podpora zamestnanosti mladých ľudí: most k pracovným miestam pre ďalšiu generáciu (COM(2020)0276),

| — | so zreteľom na návrh Komisie na odporúčanie Rady týkajúce sa mostu k pracovným miestam – posilnenia záruky pre mladých ľudí, ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí (COM(2020)0277) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2020)0124), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie na odporúčanie Rady týkajúce sa mostu k pracovným miestam – posilnenia záruky pre mladých ľudí, ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí (COM(2020)0277) a na sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2020)0124),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. mája 2018 s názvom Zapájať mladých ľudí, spájať ich a posilňovať ich postavenie: nová stratégia EÚ pre mládež (COM(2018)0269) a na uznesenie Rady z 15. novembra 2018 o stratégii Európskej únie pre mládež na roky 2019 – 2027 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. mája 2018 s názvom Zapájať mladých ľudí, spájať ich a posilňovať ich postavenie: nová stratégia EÚ pre mládež (COM(2018)0269) a na uznesenie Rady z 15. novembra 2018 o stratégii Európskej únie pre mládež na roky 2019 – 2027 (5),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. októbra 2016 s názvom Záruka pre mladých ľudí a iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí po troch rokoch (COM(2016)0646) a na sprievodný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0323), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. októbra 2016 s názvom Záruka pre mladých ľudí a iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí po troch rokoch (COM(2016)0646) a na sprievodný dokument útvarov Komisie (SWD(2016)0323),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie o záveroch z mimoriadneho zasadnutia Európskej rady 23. júla 2020 (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie o záveroch z mimoriadneho zasadnutia Európskej rady 23. júla 2020 (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. januára 2018 o vykonávaní iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí v členských štátoch (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. januára 2018 o vykonávaní iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí v členských štátoch (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. októbra 2017 o kontrole výdavkov a monitorovaní nákladovej efektívnosti systémov záruky EÚ pre mladých ľudí (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. októbra 2017 o kontrole výdavkov a monitorovaní nákladovej efektívnosti systémov záruky EÚ pre mladých ľudí (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2013 o systéme záruk pre mladých ľudí (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2013 o systéme záruk pre mladých ľudí (9),

| — | so zreteľom na otázky pre Radu a Komisiu o posilnení záruky pre mladých ľudí (O-000058/2020 – B9-0018/2020 a O-000059/2020 – B9-0019/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázky pre Radu a Komisiu o posilnení záruky pre mladých ľudí (O-000058/2020 – B9-0018/2020 a O-000059/2020 – B9-0019/2020),

| — | so zreteľom na článok 136 ods. 5 a článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 136 ods. 5 a článok 132 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci,

| A. | keďže záruka pre mladých ľudí vytvorila od svojho zriadenia v roku 2013 príležitosti a pomohla viac ako 24 miliónom mladých ľudí nájsť zamestnanie alebo absolvovať ďalšie vzdelávanie, učňovskú prípravu alebo stáž; keďže pred krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 bola miera nezamestnanosti mladých ľudí (vo veku od 15 do 24 rokov) v priemere na úrovni 14,9 % v porovnaní s najvyššou úrovňou 24,4 % v roku 2013; keďže táto úroveň je stále viac než dvakrát vyššia ako celková miera nezamestnanosti (6,5 %); keďže výskyt neštandardnej práce je u mládeže veľmi vysoký, pričom 43,8 % mladých ľudí v celej EÚ má dočasné zamestnanie; keďže za údajom o priemernej miere nezamestnanosti mladých ľudí sa skrývajú obrovské rozdiely medzi členskými štátmi, keď miera nezamestnanosti ľudí do 25 rokov dosiahla v Španielsku 40,8 % (jún 2020) a v Grécku 33,6 % (apríl 2020); keďže príliš veľa mladých ľudí má neistú prácu a príliš veľa ich opúšťa svoj región alebo krajinu, aby si našli dôstojnú prácu; |
| --- | --- |

A.

keďže záruka pre mladých ľudí vytvorila od svojho zriadenia v roku 2013 príležitosti a pomohla viac ako 24 miliónom mladých ľudí nájsť zamestnanie alebo absolvovať ďalšie vzdelávanie, učňovskú prípravu alebo stáž; keďže pred krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 bola miera nezamestnanosti mladých ľudí (vo veku od 15 do 24 rokov) v priemere na úrovni 14,9 % v porovnaní s najvyššou úrovňou 24,4 % v roku 2013; keďže táto úroveň je stále viac než dvakrát vyššia ako celková miera nezamestnanosti (6,5 %); keďže výskyt neštandardnej práce je u mládeže veľmi vysoký, pričom 43,8 % mladých ľudí v celej EÚ má dočasné zamestnanie; keďže za údajom o priemernej miere nezamestnanosti mladých ľudí sa skrývajú obrovské rozdiely medzi členskými štátmi, keď miera nezamestnanosti ľudí do 25 rokov dosiahla v Španielsku 40,8 % (jún 2020) a v Grécku 33,6 % (apríl 2020); keďže príliš veľa mladých ľudí má neistú prácu a príliš veľa ich opúšťa svoj región alebo krajinu, aby si našli dôstojnú prácu;

| B. | keďže sa preukázalo, že záruka pre mladých ľudí bola podnetom na štrukturálne reformy verejných služieb zamestnanosti a vzdelávacích systémov v členských štátoch; keďže členské štáty ju však v ranej fáze vykonávali relatívne pomaly a nejednotne a zainteresované strany a mladí ľudia poukázali na viaceré chyby v jej koncepcii aj fungovaní v praxi; keďže Európsky dvor audítorov vo svojej osobitnej správe č. 5/2017 kritizoval obmedzený pokrok pri vykonávaní záruky pre mladých ľudí a dospel k záveru, že príspevok iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí k dosiahnutiu cieľov záruky pre mladých ľudí v piatich navštívených členských štátoch bol v čase auditu veľmi obmedzený a že viac ako tri roky po prijatí odporúčania Rady situácia nenaplnila počiatočné očakávania, ktoré vytvorilo zavedenie záruky pre mladých ľudí, ktorá mala v priebehu štyroch mesiacov vytvoriť kvalitnú ponuku pre všetkých mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET); keďže Komisia a členské štáty postupne zaviedli úpravy a zlepšené usmernenia pre program, vďaka čomu sa záruka pre mladých ľudí a iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí stali základnými nástrojmi na boj proti nezamestnanosti mládeže v EÚ; |
| --- | --- |

B.

keďže sa preukázalo, že záruka pre mladých ľudí bola podnetom na štrukturálne reformy verejných služieb zamestnanosti a vzdelávacích systémov v členských štátoch; keďže členské štáty ju však v ranej fáze vykonávali relatívne pomaly a nejednotne a zainteresované strany a mladí ľudia poukázali na viaceré chyby v jej koncepcii aj fungovaní v praxi; keďže Európsky dvor audítorov vo svojej osobitnej správe č. 5/2017 kritizoval obmedzený pokrok pri vykonávaní záruky pre mladých ľudí a dospel k záveru, že príspevok iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí k dosiahnutiu cieľov záruky pre mladých ľudí v piatich navštívených členských štátoch bol v čase auditu veľmi obmedzený a že viac ako tri roky po prijatí odporúčania Rady situácia nenaplnila počiatočné očakávania, ktoré vytvorilo zavedenie záruky pre mladých ľudí, ktorá mala v priebehu štyroch mesiacov vytvoriť kvalitnú ponuku pre všetkých mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET); keďže Komisia a členské štáty postupne zaviedli úpravy a zlepšené usmernenia pre program, vďaka čomu sa záruka pre mladých ľudí a iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí stali základnými nástrojmi na boj proti nezamestnanosti mládeže v EÚ;

| C. | keďže boj proti nezamestnanosti mladých ľudí je spoločnou politickou prioritou Európskeho parlamentu, Komisie a členských štátov a prioritou, ktorá prispieva k dosiahnutiu cieľa Únie v oblasti udržateľného rastu a kvalitného zamestnania, pričom je zároveň v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv; |
| --- | --- |

C.

keďže boj proti nezamestnanosti mladých ľudí je spoločnou politickou prioritou Európskeho parlamentu, Komisie a členských štátov a prioritou, ktorá prispieva k dosiahnutiu cieľa Únie v oblasti udržateľného rastu a kvalitného zamestnania, pričom je zároveň v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv;

| D. | keďže predsedníčka Komisie Ursula von der Leyen pri predstavovaní svojich politických priorít vyhlásila, že zo záruky pre mladých ľudí urobí trvalý nástroj na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí a že záruka by mala mať vyšší rozpočet a zahŕňať pravidelné správy, aby sa zabezpečilo, že v každom členskom štáte dosiahne to, čo sľubuje; |
| --- | --- |

D.

keďže predsedníčka Komisie Ursula von der Leyen pri predstavovaní svojich politických priorít vyhlásila, že zo záruky pre mladých ľudí urobí trvalý nástroj na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí a že záruka by mala mať vyšší rozpočet a zahŕňať pravidelné správy, aby sa zabezpečilo, že v každom členskom štáte dosiahne to, čo sľubuje;

| E. | keďže pandémia COVID-19 spôsobila bezprecedentnú hospodársku a sociálnu krízu, v dôsledku ktorej stúpa miera nezamestnanosti v EÚ a miliónom ľudí hrozí strata zamestnania; keďže v júni 2020 bola miera nezamestnanosti mladých ľudí v celej EÚ na úrovni 16,8 % a očakáva sa, že ešte bude prudko rásť vzhľadom na to, že mladých ľudí kríza postihuje najviac, rovnako ako to bolo počas krízy v roku 2008; keďže vysoká miera nezamestnanosti mladých ľudí má negatívny vplyv na dotknuté osoby, na ktorých sa často prejavujú jej stigmatizujúce účinky; keďže tieto škodlivé účinky budú citeľné najmä u čoraz vyššieho počtu dlhodobo nezamestnaných mladých ľudí, ale aj v spoločnosti ako celku, a preto si vyžadujú rozhodné a cielené politické úsilie; keďže investovanie do ľudského kapitálu mladých Európanov prispeje k posilneniu európskych hospodárstiev a spoločností a k zlepšeniu ich inkluzívnosti a odolnosti; keďže kvalifikovaná, tvorivá a inovatívna pracovná sila je nevyhnutným predpokladom konkurencieschopnej Európy; |
| --- | --- |

E.

keďže pandémia COVID-19 spôsobila bezprecedentnú hospodársku a sociálnu krízu, v dôsledku ktorej stúpa miera nezamestnanosti v EÚ a miliónom ľudí hrozí strata zamestnania; keďže v júni 2020 bola miera nezamestnanosti mladých ľudí v celej EÚ na úrovni 16,8 % a očakáva sa, že ešte bude prudko rásť vzhľadom na to, že mladých ľudí kríza postihuje najviac, rovnako ako to bolo počas krízy v roku 2008; keďže vysoká miera nezamestnanosti mladých ľudí má negatívny vplyv na dotknuté osoby, na ktorých sa často prejavujú jej stigmatizujúce účinky; keďže tieto škodlivé účinky budú citeľné najmä u čoraz vyššieho počtu dlhodobo nezamestnaných mladých ľudí, ale aj v spoločnosti ako celku, a preto si vyžadujú rozhodné a cielené politické úsilie; keďže investovanie do ľudského kapitálu mladých Európanov prispeje k posilneniu európskych hospodárstiev a spoločností a k zlepšeniu ich inkluzívnosti a odolnosti; keďže kvalifikovaná, tvorivá a inovatívna pracovná sila je nevyhnutným predpokladom konkurencieschopnej Európy;

| F. | keďže hospodárska kríza neprimerane postihuje mladých ľudí (10); keďže boj proti hospodárskej kríze spôsobenej pandémiou COVID-19 bude nevyhnutný na to, aby sa zabránilo vysokej miere nezamestnanosti mládeže; keďže každý šiesty mladý človek, ktorý bol pred vypuknutím pandémie COVID-19 zamestnaný, prišiel o prácu alebo bol prepustený; keďže pracovný čas mladých ľudí v zamestnaní sa skrátil takmer o štvrtinu a dve pätiny mladých ľudí uvádzajú, že sa im znížil príjem, pričom osoby v krajinách s nižšími príjmami sú najviac postihnuté tak z hľadiska pracovného času, ako aj z hľadiska príjmu; |
| --- | --- |

F.

keďže hospodárska kríza neprimerane postihuje mladých ľudí (10); keďže boj proti hospodárskej kríze spôsobenej pandémiou COVID-19 bude nevyhnutný na to, aby sa zabránilo vysokej miere nezamestnanosti mládeže; keďže každý šiesty mladý človek, ktorý bol pred vypuknutím pandémie COVID-19 zamestnaný, prišiel o prácu alebo bol prepustený; keďže pracovný čas mladých ľudí v zamestnaní sa skrátil takmer o štvrtinu a dve pätiny mladých ľudí uvádzajú, že sa im znížil príjem, pričom osoby v krajinách s nižšími príjmami sú najviac postihnuté tak z hľadiska pracovného času, ako aj z hľadiska príjmu;

| G. | keďže opatrenia na obmedzenie pohybu spôsobili náhle narušenie formálneho a neformálneho vzdelávania mladých ľudí, ich stáží a učňovskej prípravy, ako aj výkonu ich práce, čo ovplyvnilo ich príjem, potenciál zarábať a životné podmienky vrátane zdravia, najmä duševného zdravia; keďže opatrenia proti nezamestnanosti mladých ľudí by mali zohľadňovať viacrozmernú povahu tohto problému; |
| --- | --- |

G.

keďže opatrenia na obmedzenie pohybu spôsobili náhle narušenie formálneho a neformálneho vzdelávania mladých ľudí, ich stáží a učňovskej prípravy, ako aj výkonu ich práce, čo ovplyvnilo ich príjem, potenciál zarábať a životné podmienky vrátane zdravia, najmä duševného zdravia; keďže opatrenia proti nezamestnanosti mladých ľudí by mali zohľadňovať viacrozmernú povahu tohto problému;

| H. | keďže mladí ľudia so zdravotným postihnutím boli obzvlášť tvrdo zasiahnutí účinkami pandémie a teraz im hrozí ešte vyššie riziko sociálno-ekonomického vylúčenia; keďže je potrebné zaviesť cielené opatrenia na podporu ich začlenenia do trhu práce a zabezpečiť im prístup ku kvalitným službám a zároveň zaistiť, aby neboli vystavení diskriminácii ani nijakej forme prekážok vrátane finančných; |
| --- | --- |

H.

keďže mladí ľudia so zdravotným postihnutím boli obzvlášť tvrdo zasiahnutí účinkami pandémie a teraz im hrozí ešte vyššie riziko sociálno-ekonomického vylúčenia; keďže je potrebné zaviesť cielené opatrenia na podporu ich začlenenia do trhu práce a zabezpečiť im prístup ku kvalitným službám a zároveň zaistiť, aby neboli vystavení diskriminácii ani nijakej forme prekážok vrátane finančných;

| I. | keďže u mladých ľudí je väčšia pravdepodobnosť, že budú prepustení, lebo častejšie pracujú v neformálnom hospodárstve, v neštandardných formách zamestnania, s nízkou alebo žiadnou mierou sociálnej ochrany a bez odborných skúseností; |
| --- | --- |

I.

keďže u mladých ľudí je väčšia pravdepodobnosť, že budú prepustení, lebo častejšie pracujú v neformálnom hospodárstve, v neštandardných formách zamestnania, s nízkou alebo žiadnou mierou sociálnej ochrany a bez odborných skúseností;

| J. | keďže miera neštandardnej práce, akou je napríklad práca pre platformy alebo príležitostná práca na dohodu, je medzi mladými ľuďmi veľmi vysoká, a neštandardná práca poskytuje menšiu istotu zamestnania a obmedzený alebo žiadny prístup k sociálnej ochrane, čím sa zvyšuje pravdepodobnosť, že z mladých ľudí sa počas krízy, akou je napríklad COVID-19, stanú nezamestnaní a zároveň sa obmedzí ich prístup k sociálnej ochrane; |
| --- | --- |

J.

keďže miera neštandardnej práce, akou je napríklad práca pre platformy alebo príležitostná práca na dohodu, je medzi mladými ľuďmi veľmi vysoká, a neštandardná práca poskytuje menšiu istotu zamestnania a obmedzený alebo žiadny prístup k sociálnej ochrane, čím sa zvyšuje pravdepodobnosť, že z mladých ľudí sa počas krízy, akou je napríklad COVID-19, stanú nezamestnaní a zároveň sa obmedzí ich prístup k sociálnej ochrane;

| K. | keďže je nevyhnutné zdôrazniť rozdiel medzi mierou nezamestnanosti a mierou neaktivity, aby sme mohli lepšie pochopiť výskyt krízy u mladých ľudí, lebo nárast neaktívneho obyvateľstva sa môže štatisticky prejaviť aj ako zníženie nezamestnanosti; keďže viaceré členské štáty zaznamenali vyšší nárast neaktívneho obyvateľstva ako nárast nezamestnanosti, a to jednak preto, že ľudia si počas krízy prestali hľadať prácu, ako aj z dôvodu zavedenia opatrení verejného trhu práce, napríklad systémov skráteného pracovného času a zablokovania prepúšťania; |
| --- | --- |

K.

keďže je nevyhnutné zdôrazniť rozdiel medzi mierou nezamestnanosti a mierou neaktivity, aby sme mohli lepšie pochopiť výskyt krízy u mladých ľudí, lebo nárast neaktívneho obyvateľstva sa môže štatisticky prejaviť aj ako zníženie nezamestnanosti; keďže viaceré členské štáty zaznamenali vyšší nárast neaktívneho obyvateľstva ako nárast nezamestnanosti, a to jednak preto, že ľudia si počas krízy prestali hľadať prácu, ako aj z dôvodu zavedenia opatrení verejného trhu práce, napríklad systémov skráteného pracovného času a zablokovania prepúšťania;

| L. | keďže neisté zmluvy a zmluvy stanovujúce nízky príjem, nepravá samostatná zárobková činnosť, nedostatočná sociálna ochrana a uplatňovanie diskriminácie na základe veku sú pracovné podmienky, s ktorými sa stretávajú milióny mladých ľudí; keďže počet neaktívnych mladých ľudí sa vo väčšine členských štátov zvýšil a keďže v tomto období sa zväčšili aj rodové rozdiely medzi mladými ľuďmi, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy; keďže mnohí mladí ľudia striedavo prechádzajú fázami zamestnania a nezamestnanosti alebo neaktivity, alebo sú nútení zostať v neistej alebo neštandardnej forme zamestnania; keďže mladí ľudia sú v porovnaní s ostatnými vystavení vyššiemu riziku, že prídu o prácu v dôsledku automatizácie; |
| --- | --- |

L.

keďže neisté zmluvy a zmluvy stanovujúce nízky príjem, nepravá samostatná zárobková činnosť, nedostatočná sociálna ochrana a uplatňovanie diskriminácie na základe veku sú pracovné podmienky, s ktorými sa stretávajú milióny mladých ľudí; keďže počet neaktívnych mladých ľudí sa vo väčšine členských štátov zvýšil a keďže v tomto období sa zväčšili aj rodové rozdiely medzi mladými ľuďmi, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy; keďže mnohí mladí ľudia striedavo prechádzajú fázami zamestnania a nezamestnanosti alebo neaktivity, alebo sú nútení zostať v neistej alebo neštandardnej forme zamestnania; keďže mladí ľudia sú v porovnaní s ostatnými vystavení vyššiemu riziku, že prídu o prácu v dôsledku automatizácie;

| M. | keďže z dôvodu znepokojujúcej nerovnováhy na trhu práce sú ženy, najmä mladé ženy, vystavené dvojitej diskriminácii, a to preto, že sú mladé, a preto, že sú ženy; |
| --- | --- |

M.

keďže z dôvodu znepokojujúcej nerovnováhy na trhu práce sú ženy, najmä mladé ženy, vystavené dvojitej diskriminácii, a to preto, že sú mladé, a preto, že sú ženy;

| N. | keďže pandémia by mohla prehĺbiť nerovnosti v spoločnosti vrátane digitálnej priepasti, ktorá je aj naďalej vážnym problémom v EÚ ako celku aj v členských štátoch; keďže nedostatočný prístup k širokopásmovému pripojeniu a primeranému IT vybaveniu pre mladých ľudí vo všeobecnosti, ako aj v kontexte diaľkového vzdelávania a telepráce, by mohol spôsobiť ďalšie nerovnosti, vylúčenie a diskrimináciu; |
| --- | --- |

N.

keďže pandémia by mohla prehĺbiť nerovnosti v spoločnosti vrátane digitálnej priepasti, ktorá je aj naďalej vážnym problémom v EÚ ako celku aj v členských štátoch; keďže nedostatočný prístup k širokopásmovému pripojeniu a primeranému IT vybaveniu pre mladých ľudí vo všeobecnosti, ako aj v kontexte diaľkového vzdelávania a telepráce, by mohol spôsobiť ďalšie nerovnosti, vylúčenie a diskrimináciu;

| O. | keďže predchádzajúca kríza ukázala, že ak sa pre mladých ľudí nevytvoria kvalitné stáže a pracovné miesta, a to na základe písomnej dohody a so zabezpečením dôstojných pracovných podmienok vrátane životného minima, kariérneho poradenstva a ďalšieho vzdelávania, opäť bude vysoké riziko, že budú nútení prijať neisté pracovné miesta, odísť za prácou do inej krajiny alebo sa prihlásiť do ďalšieho vzdelávania alebo odbornej prípravy, hoci si hľadajú skutočné zamestnanie; |
| --- | --- |

O.

keďže predchádzajúca kríza ukázala, že ak sa pre mladých ľudí nevytvoria kvalitné stáže a pracovné miesta, a to na základe písomnej dohody a so zabezpečením dôstojných pracovných podmienok vrátane životného minima, kariérneho poradenstva a ďalšieho vzdelávania, opäť bude vysoké riziko, že budú nútení prijať neisté pracovné miesta, odísť za prácou do inej krajiny alebo sa prihlásiť do ďalšieho vzdelávania alebo odbornej prípravy, hoci si hľadajú skutočné zamestnanie;

| P. | keďže nízka kvalita ponúk záruky pre mladých ľudí je jedným z jej najväčších nedostatkov; keďže stáže poskytované v rámci záruky pre mladých ľudí musia byť nielen platené, ale aj obmedzené z hľadiska trvania a počtu, aby sa nestalo, že mladí ľudia uviaznu na ustavične sa opakujúcich stážach a budú využívaní ako lacná alebo dokonca bezplatná pracovná sila, bez sociálnej ochrany a dôchodkových práv; keďže zo štúdií vyplýva, že súčasná generácia mladých ľudí si nájde prvú skutočnú prácu až po prekročení tridsiateho roku života; |
| --- | --- |

P.

keďže nízka kvalita ponúk záruky pre mladých ľudí je jedným z jej najväčších nedostatkov; keďže stáže poskytované v rámci záruky pre mladých ľudí musia byť nielen platené, ale aj obmedzené z hľadiska trvania a počtu, aby sa nestalo, že mladí ľudia uviaznu na ustavične sa opakujúcich stážach a budú využívaní ako lacná alebo dokonca bezplatná pracovná sila, bez sociálnej ochrany a dôchodkových práv; keďže zo štúdií vyplýva, že súčasná generácia mladých ľudí si nájde prvú skutočnú prácu až po prekročení tridsiateho roku života;

| Q. | keďže súčasná generácia mladých ľudí je vysoko kvalifikovaná; keďže zručnosti, rekvalifikácia a zvyšovanie úrovne zručností nie sú jedinou odpoveďou na nedostatok pracovných miest pre mladých ľudí; keďže vytváranie kvalitných a udržateľných pracovných miest je na druhej strane kľúčom k ich stabilite; |
| --- | --- |

Q.

keďže súčasná generácia mladých ľudí je vysoko kvalifikovaná; keďže zručnosti, rekvalifikácia a zvyšovanie úrovne zručností nie sú jedinou odpoveďou na nedostatok pracovných miest pre mladých ľudí; keďže vytváranie kvalitných a udržateľných pracovných miest je na druhej strane kľúčom k ich stabilite;

| R. | keďže programy zamestnanosti môžu mať vplyv na nezamestnanosť, ale nemôžu nahradiť širšie úsilie o podporu flexibilnejších trhov práce; keďže prekážky na trhu práce majú mimoriadne škodlivý vplyv na mladých ľudí, zvyšujú mieru nezamestnanosti a spôsobujú, že nové generácie sa ocitajú v zraniteľnej situácii; keďže výskumom (11) sa preukázalo, že sú potrebné tak aktívne politiky trhu práce, ako aj systémy sociálnej ochrany založené na prahovej hodnote rizika chudoby, aby sa zabránilo situácii, keď opatrenia znamenajú len presun pracovných príležitostí medzi podskupinami zraniteľných osôb ako v hre s nulovým súčtom; |
| --- | --- |

R.

keďže programy zamestnanosti môžu mať vplyv na nezamestnanosť, ale nemôžu nahradiť širšie úsilie o podporu flexibilnejších trhov práce; keďže prekážky na trhu práce majú mimoriadne škodlivý vplyv na mladých ľudí, zvyšujú mieru nezamestnanosti a spôsobujú, že nové generácie sa ocitajú v zraniteľnej situácii; keďže výskumom (11) sa preukázalo, že sú potrebné tak aktívne politiky trhu práce, ako aj systémy sociálnej ochrany založené na prahovej hodnote rizika chudoby, aby sa zabránilo situácii, keď opatrenia znamenajú len presun pracovných príležitostí medzi podskupinami zraniteľných osôb ako v hre s nulovým súčtom;

| S. | keďže v usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov z roku 2019 sa členské štáty vyzývajú, aby sa naďalej zaoberali nezamestnanosťou mladých ľudí a problémom mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, a to predchádzaním predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a štrukturálnym zlepšením prechodu zo školy do zamestnania, aj prostredníctvom úplného vykonávania záruky pre mladých ľudí; |
| --- | --- |

S.

keďže v usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov z roku 2019 sa členské štáty vyzývajú, aby sa naďalej zaoberali nezamestnanosťou mladých ľudí a problémom mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, a to predchádzaním predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a štrukturálnym zlepšením prechodu zo školy do zamestnania, aj prostredníctvom úplného vykonávania záruky pre mladých ľudí;

| T. | keďže návrh odporúčania Rady o posilnení záruky pre mladých ľudí vychádza zo skúseností a poučení získaných pri vykonávaní záruky pre mladých ľudí od roku 2013 a jeho cieľom je osloviť väčší počet mladých ľudí, pričom vekové rozpätie rozširuje na všetkých ľudí vo veku do 30 rokov, a podporiť ich pri rozvíjaní zručností a získavaní pracovných skúseností v modernejšom systéme odborného vzdelávania a prípravy; |
| --- | --- |

T.

keďže návrh odporúčania Rady o posilnení záruky pre mladých ľudí vychádza zo skúseností a poučení získaných pri vykonávaní záruky pre mladých ľudí od roku 2013 a jeho cieľom je osloviť väčší počet mladých ľudí, pričom vekové rozpätie rozširuje na všetkých ľudí vo veku do 30 rokov, a podporiť ich pri rozvíjaní zručností a získavaní pracovných skúseností v modernejšom systéme odborného vzdelávania a prípravy;

| U. | keďže na ďalšie programové obdobie 2021 – 2027 sa záruka pre mladých ľudí bude financovať prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) zahŕňajúceho v súčasnosti iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí, ktorá je hlavným programom financovania záruky pre mladých ľudí; keďže Európsky nástroj obnovy, Next Generation EU, realizovaný prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iniciatívy REACT-EU bude predstavovať ďalšiu podporu opatrení v oblasti zamestnanosti mladých ľudí; keďže investície do vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré sú prepojené s dvojitou digitálnou a zelenou transformáciou, sa budú financovať z Európskeho fondu regionálneho rozvoja; keďže členské štáty môžu na požiadanie a po splnení vopred určených kritérií získať prostriedky z Nástroja technickej podpory na financovanie fázy prípravy a vykonávania štrukturálnych reforiem, okrem iného v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a politík trhu práce; |
| --- | --- |

U.

keďže na ďalšie programové obdobie 2021 – 2027 sa záruka pre mladých ľudí bude financovať prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) zahŕňajúceho v súčasnosti iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí, ktorá je hlavným programom financovania záruky pre mladých ľudí; keďže Európsky nástroj obnovy, Next Generation EU, realizovaný prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iniciatívy REACT-EU bude predstavovať ďalšiu podporu opatrení v oblasti zamestnanosti mladých ľudí; keďže investície do vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré sú prepojené s dvojitou digitálnou a zelenou transformáciou, sa budú financovať z Európskeho fondu regionálneho rozvoja; keďže členské štáty môžu na požiadanie a po splnení vopred určených kritérií získať prostriedky z Nástroja technickej podpory na financovanie fázy prípravy a vykonávania štrukturálnych reforiem, okrem iného v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy a politík trhu práce;

| 1. | víta návrh odporúčania Rady o posilnení záruky pre mladých ľudí a zámer Komisie zaviesť štrukturálne zlepšenia na základe poučení z finančnej krízy z roku 2008 a vykonávania tohto nástroja; pripomína, že odporúčanie Rady nemá pre členské štáty záväzný účinok; poukazuje na to, že nie všetky členské štáty sa riadili odporúčaním Rady, čo má za následok, že sa zabúda na mladých ľudí; domnieva sa, že nastal čas, aby bola záruka pre mladých ľudí záväzná a nie dobrovoľná; opätovne vyzýva Komisiu, aby navrhla nástroj záruky pre mladých ľudí, ktorý bude záväzný pre všetky členské štáty; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdôrazňuje, že na zabezpečenie kvality a udržateľnosti týchto opatrení je potrebný viacrozmerný prístup k boju proti nezamestnanosti mladých ľudí, ktorý zahŕňa aktívne a pasívne politiky trhu práce a účinný prístup k opatreniam sociálneho začleňovania a sociálnym službám, zdravotným službám a službám bývania pre mladých ľudí; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdôrazňuje, že posilnená záruka pre mladých ľudí by mala prekonať nedostatky predchádzajúceho prístupu, ktorý bol založený na zamestnateľnosti, a musí byť koncipovaná ako cesta, ktorej cieľom je zabezpečiť v primeranom čase kvalitné a trvalé pracovné miesta pre všetkých zapojených mladých ľudí; opakuje, že záruka pre mladých ľudí by nemala inštitucionalizovať neistú prácu mladých ľudí, a to najmä prostredníctvom atypického postavenia, ktoré vedie k extrémne nízkym mzdám, nedostatočnej sociálnej ochrane, nedostatočnej bezpečnosti zamestnania, falošnej samostatnej zárobkovej činnosti a nahrádzaniu skutočného plateného zamestnania neistými pracovnými miestami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | víta skutočnosť, že posilnená záruka pre mladých ľudí sa bude vzťahovať na širšiu vekovú skupinu a zahŕňať mladých ľudí vo veku od 15 do 29 rokov a že sa bude uplatňovať individuálnejší a cielenejší prístup v prípade dočasných osôb NEET, ako aj dlhodobejších osôb NEET; víta tiež snahu učiniť záruku pre mladých ľudí inkluzívnejšou a zamedziť akejkoľvek forme diskriminácie, a to ani v prípade znevýhodnených a zraniteľných skupín, rasových a etnických menšín, migrantov a utečencov, mladých ľudí so zdravotným postihnutím a osôb žijúcich vo vzdialených, vidieckych alebo v znevýhodnených mestských oblastiach alebo v zámorských územiach a ostrovných regiónoch; vyjadruje znepokojenie nad nerovnováhou na trhu práce, v ktorej ženy vo všeobecnosti, a najmä mladé ženy, čelia dvojitej diskriminácii, pretože sú mladé a preto, že sú ženami; zdôrazňuje, že je potrebné, aby Komisia pri riešení rodových rozdielov zohľadnila potreby mladých žien; |
| --- | --- |

4.

| 5. | víta začlenenie rodového rozmeru do záruky pre mladých ľudí; konštatuje však, že rodový rozdiel medzi osobami, ktoré nie sú zamestnané, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (osoby NEET), sa v posledných rokoch zvýšil a že rodina zostáva prekážkou zamestnávania mladých žien; vyzýva členské štáty, aby zaviedli záväzné opatrenia s cieľom zabrániť diskriminácii najímania na základe pohlavia alebo rodinnej situácie uchádzača; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdôrazňuje, že osoby NEET zahŕňajú rôzne podskupiny, ako sú mladí ľudia so zdravotným postihnutím, bezdomovci, mladí Rómovia a mladí migranti a utečenci, ktorí majú rôzne potreby, ktoré by sa mali uspokojiť s osobitne prispôsobenými službami, ako sú v prípade osôb so zdravotným postihnutím zaručené primerané ubytovanie a pracovný príjem, ktorý je zlučiteľný s trvalými platbami v dôsledku zdravotného postihnutia; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam presných údajov a vhodných spôsobov identifikácie týchto podskupín a prijatia diferencovaného prístupu k dlhodobejším osobám NEET, ktoré často pochádzajú zo znevýhodneného sociálno-ekonomického prostredia a čelia prierezovej diskriminácii v oblasti vzdelávania a zamestnanosti, okrem iných oblastí života, a pre ktoré by sa mali začať účinné informačné programy; zdôrazňuje, že v záujme oslovenia týchto cieľových skupín by záruka pre mladých ľudí mala byť zakotvená v ucelenom súbore sociálnych politík a politík sociálneho zabezpečenia, ako je prístup k sociálnemu zabezpečeniu vrátane dávok v nezamestnanosti a minimálneho príjmu, starostlivosti o deti, zdravotníckych služieb, primeraného, cenovo dostupného a prístupného bývania a psychologickej podpory, aby sa zabezpečil prístup všetkých mladých ľudí k systému; trvá na tom, že v systémoch záruky pre mladých ľudí sa musí aktívne bojovať proti akejkoľvek diskriminácii mladých ľudí z akéhokoľvek dôvodu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | víta odporúčanie určené členským štátom na posilnenie systémov včasného varovania s cieľom identifikovať mladých ľudí, ktorým hrozí, že sa zaradia medzi osoby NEET; je presvedčený, že preventívne opatrenia, ako je posudzovanie zručností a profesijné a odborné poradenstvo, ktoré sa zameriavajú na pomoc osobám, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku alebo vzdelávanie pred tým, ako sa stanú nezamestnanými, ak sa riadne vykonávajú, a poskytovanie inkluzívneho a nediskriminačného bežného vzdelávania by mohli viesť k zníženiu počtu osôb NEET v dlhodobom horizonte; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podporuje myšlienku posúdenia súboru zručností všetkých osôb NEET, ktoré sa zaregistrujú v rámci záruky pre mladých ľudí, najmä ich digitálnych zručností, a návrh na zlepšenie digitálnych, jazykových a mäkkých sociálnych zručností prostredníctvom prípravných školení a na uľahčenie zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie smerom k ekologickým zručnostiam, podnikateľským zručnostiam a finančným zručnostiam a zručnostiam v oblasti riadenia kariéry prostredníctvom individualizovaného profesijného poradenstva a orientácie; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam informálnych a neformálnych zručností; žiada tiež, aby sa vlastníctvo digitálneho vybavenia a stav pripojiteľnosti všetkých osôb NEET posudzovali súčasne s posudzovaním ich digitálnych zručností; okrem toho sa domnieva, že mladí ľudia, ktorí sa zaregistrujú v systémoch záruky pre mladých ľudí, by sa mali podporovať pri rozvíjaní sociálnych a prierezových zručností, čo im umožní lepšie riadiť prechody a čeliť rýchlo sa meniacemu trhu práce; domnieva sa, že takáto prispôsobená odborná príprava by sa mala zamerať na riešenie nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami na trhu práce; domnieva sa, že učňovská príprava môže v tejto súvislosti zohrať dôležitú úlohu, keďže pripravujú mladých ľudí na pracovné miesta, po ktorých je vysoký dopyt, a môže tak prispieť k ich udržateľnému začleneniu do trhu práce; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nabáda členské štáty, aby zabezpečili, aby sa mladým ľuďom, ktorí sa zaregistrujú do systémov záruky pre mladých ľudí, navrhli kvalitné, rozmanité a prispôsobené pracovné ponuky, ponuky odbornej prípravy, učňovskej prípravy alebo stáží vrátane spravodlivej odmeny, a aby ponuky zamestnania boli v súlade s príslušnými zásadami EPSP, aby sa zabezpečilo právo na spravodlivé a rovnaké zaobchádzanie, pokiaľ ide o pracovné podmienky, vrátane zabezpečenia pracovného prostredia prispôsobeného potrebám osôb so zdravotným postihnutím, prístupu k sociálnej ochrane a odbornej príprave a skúšobnej doby primeraného trvania, ako aj zákaz zneužívania atypických zmlúv; trvá na tom, že ponuky v rámci posilnenej záruky pre mladých ľudí by za žiadnych okolností nemali prispievať k sociálnemu dumpingu, mzdovému dumpingu, chudobe pracujúcich alebo neistote mladých ľudí; opakuje, že stáže by mohli zohrávať úlohu v odbornej príprave; pripomína, že zmluvy o stáži by mali mať formu písomných, právne záväzných dohôd, v ktorých sa špecifikujú úlohy stážistu a ktoré zahŕňajú dôstojné odmeňovanie; domnieva sa, že cieľ záruky pre mladých ľudí musí viesť k zamestnaniu a že stáže by nikdy nemali viesť k nahrádzaniu pracovných miest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzýva na záruku kvality, aby sa zabezpečilo, že ľudia, ktorí ukončili odbornú prípravu a/alebo vzdelávanie počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19, môžu (opätovne) absolvovať kurzy zahrnuté do stáže a/alebo učňovskej prípravy, a to aj po získaní diplomu a/alebo ukončení stáže a/alebo učňovskej prípravy, ktoré sa museli zrušiť alebo skrátiť, alebo boli inak skrátené počas zavedenia opatrení proti ochoreniu COVID-19, aby sa vyplnili medzery v ich odbornej príprave; |
| --- | --- |

10.

| 11. | trvá na potrebe uviesť v odporúčaní Rady jasné a záväzné kritériá kvality a normy pre ponuky a vyzýva Komisiu, aby vypracovala rámec kvality, ktorým sa bude riadiť záruka pre mladých ľudí; je presvedčený, že takýto rámec by posilnil program a učinil by z neho účinnejší nástroj úspešného prechodu na trh práce; vyzýva Komisiu, aby preskúmala existujúce európske nástroje, ako je rámec kvality pre stáže a európsky rámec pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu, a aby zaviedla kritériá kvality pre ponuky mladým ľuďom vrátane zásady spravodlivého odmeňovania stážistov a stážistov, prístupu k sociálnej ochrane, udržateľného zamestnania a sociálnych práv; zdôrazňuje, že tieto kritériá by zabezpečili, aby program účinne pomohol mladým ľuďom pri prechode do stabilného a kvalitného zamestnania a pomohol zabezpečiť rodovo vyvážené príležitosti pre mladých ľudí v rôznych odvetviach, príležitosti, ktoré ponúkajú dlhodobú istotu, sociálnu ochranu a rovnaké a dôstojné pracovné podmienky a neprispievajú k vytváraniu neistých pracovných miest; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby vypracovali programy na podporu podnikania, najmä na územiach so slabou priemyselnou základňou; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podporuje Komisiu a členské štáty, aby šírili osvedčené postupy v oblasti sociálnych investícií s cieľom podporiť inkluzívnejšiu spoločnosť a obnoviť rovnováhu medzi hospodárskym a sociálnym pokrokom; zdôrazňuje význam aktívnych politík trhu práce, ako aj systémov sociálnej ochrany, aby sa zabránilo presunu pracovných miest medzi rôznymi podskupinami zraniteľných osôb, a to najmä medzi osobami NEET, s nulovým súčtom; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu s cieľom preskúmať prepojenie medzi mladými ľuďmi bez sociálnej ochrany a neistými pracovnými miestami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rozhodne verí v cieľ zlepšiť sociálno-ekonomické podmienky mladých ľudí prostredníctvom riadneho vykonávania posilnenej záruky pre mladých ľudí; opätovne potvrdzuje svoje stanovisko, že odmeňovanie by malo zodpovedať vykonávanej práci, zručnostiam a skúsenostiam daného jednotlivca a potrebe, aby stážisti, stážisti a učni na trhu práce mimo učebných osnov dokázali plniť svoje ciele; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v spolupráci s Európskym parlamentom a rešpektujúc zásadu subsidiarity navrhli možné spôsoby napredovania v súvislosti so zavedením spoločného právneho nástroja, ktorým sa zabezpečí a presadí spravodlivé odmeňovanie za stáže, školenia a učňovskú prípravu na trhu práce EÚ; odsudzuje prax neplatených stáží, školení a učňovskej prípravy, ktoré sú formou zneužívania práce mladých ľudí a porušujú ich práva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | trvá na tom, že financovanie záruky pre mladých ľudí by sa malo posilniť na programové obdobie 2021 – 2027 prostredníctvom zvýšenia ESF+ a primeranými tematickými koncentráciami; zdôrazňuje, že zmenený návrh Komisie o ESF+ z 28. mája 2020 obsahuje požiadavku, aby členské štáty s podielom osôb NEET vyšším ako priemer EÚ v roku 2019 pridelili aspoň 15 % svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu na cielené akcie a štrukturálne reformy s cieľom podporovať zamestnanosť mladých ľudí, odborné vzdelávanie a prípravu, najmä v kontexte vykonávania systémov záruky pre mladých ľudí; vyjadruje poľutovanie na skutočnosťou, že Európska rada vo svojich záveroch z 21. júla 2020 výrazne znížila tento príspevok na 10 %, čo je úplne v rozpore s ambíciou Únie investovať do mladých ľudí; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripomína svoju pozíciu v prvom čítaní prijatú 4. apríla 2019, ktorá obsahuje dodatočnú požiadavku, aby všetky členské štáty, nielen tie, ktoré majú mieru osôb NEET vyššiu ako priemer Únie, investovali počas programového obdobia 2021 – 2027 aspoň 3 % svojich zdrojov z ESF+ podliehajúcich zdieľanému riadeniu do riešenia nezamestnanosti mladých ľudí, najmä v súvislosti s vykonávaním systémov záruky pre mladých ľudí; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby zvážili skutočnosť, že miera osôb NEET je jediným faktorom pri rozhodovaní o pridelení finančných prostriedkov; domnieva sa, že hoci táto miera poukazuje na počet ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, vôbec nezahŕňa veľký počet mladých ľudí, ktorí sú nedobrovoľne zamestnaní na čiastočný úväzok, opustili krajinu, aby si našli dôstojnú prácu, vykonávajú nelegálnu prácu alebo pracujú, ale stále žijú v chudobe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby sa pevne zaviazali k úplnému vykonávaniu záruky pre mladých ľudí; zdôrazňuje, že financovanie Únie dopĺňa, ale nenahrádza národné rozpočty; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdôrazňuje, že posilnená záruka pre mladých ľudí môže zohrávať dôležitú úlohu pri podpore členských štátov pri investovaní v kontexte európskej zelenej dohody do vytvárania pracovných príležitostí v klimaticky neutrálnom, energeticky efektívnom a obehovom hospodárstve a pri zabezpečovaní kvalifikovanej pracovnej sily na tieto pracovné miesta, pričom sa zabezpečí, aby sa pri prechode na klimaticky neutrálne hospodárstvo nezabudlo na mladých ľudí, najmä tých, ktorí patria do znevýhodnených skupín; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opakuje, že je potrebné zvýšiť účinnosť využívania finančných prostriedkov; očakáva, že efektívne programovanie a pravidlá vykonávania v rámci ESF+ povedú k zníženiu administratívnych nákladov príjemcov vrátane zjednodušeného podávania správ; očakáva, že členské štáty dôsledne vynaložia finančné prostriedky na programy pre mládež, čo uľahčí zamestnanosť mladých ľudí; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdôrazňuje, že je dôležité maximalizovať potenciálnu súčinnosť medzi zárukou pre mladých ľudí a inými príslušnými fondmi a nástrojmi EÚ vrátane nástroja na podporu obnovy a odolnosti, európskej záruky pre deti, programu Erasmus+, Programu InvestEU, programu Horizont Európa a Fondu na spravodlivú transformáciu, a to aj v kontexte REACT-EU a národných plánov obnovy; v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby v týchto plánoch a vo svojich plánoch na podporu obnovy a odolnosti, ako aj v kontexte REACT-EU uprednostňovali podporu zamestnanosti mladých ľudí; vyzýva členské štáty, aby využívali zdroje SURE na podporu opatrení pre mladých stážistov a praktikantov, akými sú podpora príjmu a režimy skráteného pracovného času; |
| --- | --- |

20.

| 21. | trvá na tom, aby Komisia zlepšila monitorovanie vykonávania záruky pre mladých ľudí a podávanie správ o výsledkoch vrátane monitorovania príjemcov v rámci systémov záruky pre mladých ľudí a povahy ponúk s cieľom zabezpečiť ich súlad s novým rámcom noriem kvality v rámci posilnenej záruky pre mladých ľudí a dlhodobé začlenenie prijímateľov systémov záruky pre mladých ľudí do zamestnania; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdôrazňuje, že zlepšený zber údajov je nevyhnutný pre udržateľnú integráciu prijímateľov do trhu práce a efektívne využívanie záruky pre mladých ľudí; nabáda Európsky dvor audítorov, aby vypracoval nadväzujúce správy o vykonávaní systémov záruky pre mladých ľudí; v tejto súvislosti považuje za dôležité, aby Komisia vypracovala štúdiu s cieľom preskúmať prepojenie medzi zamestnanými mladými ľuďmi bez sociálnej ochrany a neistými pracovnými miestami; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdôrazňuje, že účinné vykonávanie systémov záruky pre mladých ľudí a lepší prístup k stabilným a udržateľným pracovným miestam si vyžadujú silnejšie partnerstvá a účinnú koordináciu medzi poskytovateľmi záruky pre mladých ľudí a príslušnými zainteresovanými stranami, ako sú regionálne a miestne orgány, sociálni partneri (zamestnávatelia a odborové zväzy), inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, pracovníci s mládežou, poskytovatelia solidarity a občianskych činností, obchodné komory a remeselné komory, mládežnícke organizácie a iné organizácie občianskej spoločnosti vrátane mimovládnych organizácií pracujúcich so znevýhodnenými osobami, najmä pri výmene najlepších postupov medzi členskými štátmi; vyzýva na zapojenie týchto zainteresovaných strán do navrhovania, vykonávania a hodnotenia systémov záruky pre mladých ľudí s cieľom zabezpečiť ich účinnosť; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zlepšili účasť týchto partnerov, najmä mládežníckych organizácií, vo všetkých fázach riadenia systémov záruky pre mladých ľudí a súvisiacich finančných nástrojov EÚ na európskej, vnútroštátnej i miestnej úrovni; zastáva názor, že partnerstvá by mali jasne načrtnúť štruktúry a mechanizmy zmysluplnej účasti na rozhodovaní vrátane transparentnej výmeny informácií; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je presvedčený, že dobre zacielené kampane na zvyšovanie informovanosti v prístupných formátoch – aj pre osoby so zdravotným postihnutím – a komunikačné kanály ústretové k mládeži by mohli zohrávať rozhodujúcu úlohu pri oslovovaní mladých ľudí a mládežníckych organizácií a pri zviditeľňovaní iniciatívy a že by mohlo byť obzvlášť prospešné zamerať sa na osoby, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku; zdôrazňuje, že čo najviac finančných prostriedkov by sa malo poskytnúť priamo mladým ľuďom; zdôrazňuje, že účinné osvetové politiky si vyžadujú primerané financovanie a personálne kapacity, najmä vo verejných službách zamestnanosti (VSZ), ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri účinnom oslovovaní osôb NEET, ktoré stále trpia dôsledkami úsporných opatrení zavedených po poslednej finančnej kríze; v tejto súvislosti naliehavo vyzýva členské štáty, aby investovali do svojich VSZ s cieľom poskytnúť dostatočné ľudské zdroje a finančnú podporu na odbornú prípravu a vybavenie zamestnancov na tento účel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala myšlienku webového portálu EÚ osobitne venovaného stážam a učňovskej príprave v EÚ, ktorý by spájal všetky existujúce iniciatívy EÚ na viditeľnom, prístupnom a používateľsky ústretovom portáli; domnieva sa, že tento portál by sa mal prostredníctvom vhodných kanálov primerane propagovať s cieľom osloviť jeho publikum, aby sa dostal do pozornosti mladých Európanov, vzdelávacích inštitúcií a podnikov v celej EÚ; zastáva názor, že portál by mal nasmerovať talent mladých ľudí tam, kde je najviac potrebný, upriamovať pozornosť mladých ľudí na osobitné potreby na trhu práce, podporovať prístup k prepojeným vzdelávacím príležitostiam, zlepšiť celkovú budúcu zamestnateľnosť v rámci EÚ a prispievať k boju proti nezamestnanosti mladých ľudí a k preklenutiu chýbajúcich zručností; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 470.

(2)  Ú. v. EÚ L 126, 21.5.2015, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 185, 11.7.2019, s. 44.

(4)  Ú. v. EÚ C 120, 26.4.2013, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ C 456, 18.12.2018, s. 1.

(6)  Prijaté texty, P9_TA(2020)0206.

(7)  Ú. v. EÚ C 458, 19.12.2018, s. 57.

(8)  Ú. v. EÚ C 346, 27.9.2018, s. 105.

(9)  Ú. v. EÚ C 440, 30.12.2015, s. 67.

(10)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/art1_mb201410_pp49-68.en.pdf (Vplyv hospodárskej krízy na trhy práce v eurozóne), článok, mesačník Európskej centrálnej banky, október 2014, s. 49 – 68.

(11)  Re-inVEST Europe (2019). Towards more inclusive social protection and active labour market policies in the EU: a social investment perspective (K inkluzívnejšej sociálnej ochrane a aktívnejším politikám trhu práce v EÚ: perspektíva sociálnych investícií).

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európsky parlament

Streda 7. októbra 2020

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/109

---

P9_TA(2020)0249

Schválenie pridelenia nových oblastí zodpovednosti výkonnému podpredsedovi Komisie Valdisovi Dombrovskisovi

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2020 o pridelení nových oblastí zodpovednosti výkonnému podpredsedovi Komisie Valdisovi Dombrovskisovi ((2020/2203(INS)))

(2021/C 395/13)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 17 ods. 6 Zmluvy o Európskej únii a článok 248 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 17 ods. 6 Zmluvy o Európskej únii a článok 248 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,

| — | so zreteľom na bod 7 Rámcovej dohody o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na bod 7 Rámcovej dohody o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou (1),

| — | so zreteľom na list predsedkyne Komisie zo 14. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list predsedkyne Komisie zo 14. septembra 2020,

| — | so zreteľom na vypočutie pána Valdisa Dombrovskisa dňa 2. októbra 2020, ktoré viedol Výbor pre medzinárodný obchod v spojení s Výborom pre zahraničné veci, Výborom pre rozvoj, Výborom pre rozpočet a Výborom pre hospodárske a menové veci, a na hodnotiace vyhlásenie vypracované po tomto vypočutí, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vypočutie pána Valdisa Dombrovskisa dňa 2. októbra 2020, ktoré viedol Výbor pre medzinárodný obchod v spojení s Výborom pre zahraničné veci, Výborom pre rozvoj, Výborom pre rozpočet a Výborom pre hospodárske a menové veci, a na hodnotiace vyhlásenie vypracované po tomto vypočutí,

| — | so zreteľom na preskúmanie Konferenciou predsedov výborov na svojej schôdzi 5. októbra 2020 a na preskúmanie Konferenciou predsedov na svojej schôdzi 6. októbra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na preskúmanie Konferenciou predsedov výborov na svojej schôdzi 5. októbra 2020 a na preskúmanie Konferenciou predsedov na svojej schôdzi 6. októbra 2020,

| — | so zreteľom na článok 125 a prílohu VII rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 125 a prílohu VII rokovacieho poriadku,

| 1. | schvaľuje pridelenie nových oblastí zodpovednosti výkonnému podpredsedovi Komisie Valdisovi Dombrovskisovi na zvyšok funkčného obdobia Komisie, t. j. do 31. októbra 2024; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade, Komisii a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 304, 20.11.2010, s. 47.

---

III Prípravné akty

Európsky parlament

Pondelok 5. októbra 2020

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/110 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/110

---

P9_TA(2020)0242

Trhy s finančnými nástrojmi ***II

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. októbra 2020 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2014/65/EÚ o trhoch s finančnými nástrojmi (06799/1/2020 – C9-0291/2020 – 2018/0047(COD))

(Riadny legislatívny postup: druhé čítanie)

(2021/C 395/14)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (06799/1/2020 – C9-0291/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (06799/1/2020 – C9-0291/2020),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 11. júla 2018 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 11. júla 2018 (1),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (2) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0099), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (2) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0099),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0169/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie do druhého čítania Výboru pre hospodárske a menové veci (A9-0169/2020),

| 1. | schvaľuje pozíciu Rady v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal akt spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 65.

(2)  Prijaté texty, 27.3.2019, P8_TA(2019)0302.

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/111

---

P9_TA(2020)0243

Európski poskytovatelia služieb kolektívneho financovania (ECSP) pre podnikanie ***II

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 5. októbra 2020 k pozícii Rady v prvom čítaní na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskych poskytovateľoch služieb kolektívneho financovania pre podnikanie a o zmene nariadenia (EÚ) 2017/1129 a smernice (EÚ) 2019/1937 (06800/1/2020 – C9-0292/2020 – 2018/0048(COD))

(Riadny legislatívny postup: druhé čítanie)

(2021/C 395/15)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (06800/1/2020 – C9-0292/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu Rady v prvom čítaní (06800/1/2020 – C9-0292/2020),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 11. júla 2018 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 11. júla 2018 (1),

| — | so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (2) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0113), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoju pozíciu v prvom čítaní (2) k návrhu Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2018)0113),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predbežnú dohodu schválenú gestorským výborom podľa článku 74 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 67 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre hospodárske a menové veci do druhého čítania (A9-0168/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre hospodárske a menové veci do druhého čítania (A9-0168/2020),

| 1. | schvaľuje pozíciu Rady v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konštatuje, že akt bol prijatý v súlade s pozíciou Rady; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal akt spoločne s predsedom Rady v súlade s článkom 297 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 65.

(2)  Prijaté texty, 27.3.2019, P8_TA(2019)0301.

---

Utorok 6. októbra 2020

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/112

---

P9_TA(2020)0244

Zmena nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014, pokiaľ ide o postup zrušenia viazanosti ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014, pokiaľ ide o postup zrušenia viazanosti (COM(2020)0309 – C9-0202/2020 – 2020/0140(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2021/C 395/16)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0309), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0309),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 78 ods. 2, článok 79 ods. 2 a 4, článok 82 ods. 1, článok 84 a článok 87 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0202/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 78 ods. 2, článok 79 ods. 2 a 4, článok 82 ods. 1, článok 84 a článok 87 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0202/2020),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 22. septembra 2020, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 22. septembra 2020, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 59 a článok 52 ods. 1 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 a článok 52 ods. 1 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0171/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A9-0171/2020),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0140

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 6. októbra 2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 514/2014, pokiaľ ide o postup zrušenia viazanosti

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2020/1543.)

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/113 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/113

---

P9_TA(2020)0245

Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinik a Réunion: nepriame dane z „tradičného“ rumu *

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa Francúzsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu určitých nepriamych daní z „tradičného“ rumu vyrobeného v departmánoch Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinik a Réunion (COM(2020)0332 – C9-0217/2020 – 2020/0150(CNS))

(Mimoriadny legislatívny postup – konzultácia)

(2021/C 395/17)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2020)0332), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2020)0332),

| — | so zreteľom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, na základe ktorého Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0217/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, na základe ktorého Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0217/2020),

| — | so zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0156/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0156/2020),

| 1. | schvaľuje návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť ním schválený text; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/114

---

P9_TA(2020)0246

Daň AIEM na Kanárskych ostrovoch *

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady o dani AIEM uplatniteľnej na Kanárskych ostrovoch (COM(2020)0355 – C9-0280/2020 – 2020/0163(CNS))

(Mimoriadny legislatívny postup – konzultácia)

(2021/C 395/18)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2020)0355), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2020)0355),

| — | so zreteľom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0280/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0280/2020),

| — | so zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0157/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0157/2020),

| 1. | schvaľuje návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť ním schválený text; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/115 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/115

---

P9_TA(2020)0247

Predĺženie systému tzv. octroi de mer (námornej dane) vo francúzskych najvzdialenejších regiónoch *

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 940/2014/EÚ o systéme tzv. octroi de mer (námornej dane) vo francúzskych najvzdialenejších regiónoch, pokiaľ ide o obdobie jeho uplatňovania (COM(2020)0371 – C9-0281/2020 – 2020/0174(CNS))

(Mimoriadny legislatívny postup – konzultácia)

(2021/C 395/19)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2020)0371), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2020)0371),

| — | so zreteľom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, na základe ktorého Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0281/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, na základe ktorého Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C9-0281/2020),

| — | so zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 82 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0159/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0159/2020),

| 1. | schvaľuje návrh Komisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť ním schválený text; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/116

---

P9_TA(2020)0248

Návrh opravného rozpočtu č. 7/2020: Aktualizácia príjmov (vlastné zdroje)

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. októbra 2020 k pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 7/2020 na rozpočtový rok 2020 – aktualizácia príjmov (vlastné zdroje) (10430/2020 – C9-0283/2020 – 2020/1999(BUD))

(2021/C 395/20)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (1), a najmä na jeho článok 44, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (1), a najmä na jeho článok 44,

| — | so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2020 prijatý s konečnou platnosťou 27. novembra 2019 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2020 prijatý s konečnou platnosťou 27. novembra 2019 (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (3),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (4),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2014/335/EÚ, Euratom z 26. mája 2014 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2014/335/EÚ, Euratom z 26. mája 2014 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie (5),

| — | so zreteľom na návrh opravného rozpočtu č. 7/2020, ktorý Komisia prijala 6. júla 2020 (COM(2020)0424), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh opravného rozpočtu č. 7/2020, ktorý Komisia prijala 6. júla 2020 (COM(2020)0424),

| — | so zreteľom na pozíciu k návrhu opravného rozpočtu č. 7/2020, ktorú prijala Rada 4. septembra 2020 a postúpila Európskemu parlamentu 7. septembra 2020 (10430/2020 – C9-0283/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu k návrhu opravného rozpočtu č. 7/2020, ktorú prijala Rada 4. septembra 2020 a postúpila Európskemu parlamentu 7. septembra 2020 (10430/2020 – C9-0283/2020),

| — | so zreteľom na články 94 a 96 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 94 a 96 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0163/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A9-0163/2020),

| A. | keďže cieľom návrhu opravného rozpočtu č. 7/2020 je aktualizovať príjmovú stranu rozpočtu, aby sa zohľadnil najnovší vývoj; |
| --- | --- |

A.

keďže cieľom návrhu opravného rozpočtu č. 7/2020 je aktualizovať príjmovú stranu rozpočtu, aby sa zohľadnil najnovší vývoj;

| B. | keďže pandémia ochorenia COVID-19 zásadne zmenila vyhliadky hospodárstva Únie a v prognóze Komisie z jari 2020 sa očakáva, že hospodárstvo Únie v tomto roku zaznamená pokles o rekordných 7,5 %, po čom má v roku 2021 nasledovať rast na úrovni 6,1 %, čo nepostačuje na úplné vykompenzovanie tohtoročnej straty, a keďže zhoršujúca sa hospodárska situácia sa odráža v prognóze vlastných zdrojov na rok 2020; |
| --- | --- |

B.

keďže pandémia ochorenia COVID-19 zásadne zmenila vyhliadky hospodárstva Únie a v prognóze Komisie z jari 2020 sa očakáva, že hospodárstvo Únie v tomto roku zaznamená pokles o rekordných 7,5 %, po čom má v roku 2021 nasledovať rast na úrovni 6,1 %, čo nepostačuje na úplné vykompenzovanie tohtoročnej straty, a keďže zhoršujúca sa hospodárska situácia sa odráža v prognóze vlastných zdrojov na rok 2020;

| C. | keďže sú potrebné dva druhy úprav príjmovej strany rozpočtu, a to aktualizácia odhadov tradičných vlastných zdrojov (TVZ), ako aj vlastných zdrojov založených na dani z pridanej hodnoty (DPH) a hrubom národnom dôchodku (HND) s cieľom zohľadniť najnovšie hospodárske prognózy, a aktualizácia korekcie pre Spojené kráľovstvo; |
| --- | --- |

C.

keďže sú potrebné dva druhy úprav príjmovej strany rozpočtu, a to aktualizácia odhadov tradičných vlastných zdrojov (TVZ), ako aj vlastných zdrojov založených na dani z pridanej hodnoty (DPH) a hrubom národnom dôchodku (HND) s cieľom zohľadniť najnovšie hospodárske prognózy, a aktualizácia korekcie pre Spojené kráľovstvo;

| D. | keďže iné príjmy sa takisto musia aktualizovať tak, aby sa v nich zohľadňovali pokuty a platby penále, ktoré sa napokon zinkasovali do júna 2020, a záporné kurzové rozdiely; |
| --- | --- |

D.

keďže iné príjmy sa takisto musia aktualizovať tak, aby sa v nich zohľadňovali pokuty a platby penále, ktoré sa napokon zinkasovali do júna 2020, a záporné kurzové rozdiely;

| 1. | berie na vedomie návrh opravného rozpočtu č. 7/2020 predložený Komisiou, ktorého cieľom je aktualizácia príjmovej strany rozpočtu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | schvaľuje pozíciu Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 7/2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby vyhlásil opravný rozpočet č. 7/2020 za prijatý s konečnou platnosťou a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a ďalším príslušným inštitúciám a orgánom, ako aj národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 57, 27.2.2020.

(3)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

Streda 7. októbra 2020

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/118 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/118

---

P9_TA(2020)0250

Schválenie vymenovania Mairead McGuinnessovej za členku Európskej komisie

Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 7. októbra 2020 o vymenovaní pani Mairead McGuinnessovej za členku Komisie (C9-0295/2020 – 2020/0803(NLE))

(2021/C 395/21)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 246 druhý odsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 246 druhý odsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 106a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,

| — | so zreteľom na bod 6 Rámcovej dohody o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na bod 6 Rámcovej dohody o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou (1),

| — | so zreteľom na odstúpenie pána Phila Hogana z funkcie člena Komisie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odstúpenie pána Phila Hogana z funkcie člena Komisie,

| — | so zreteľom na list Rady zo 14. septembra 2020, ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom rozhodnutie, ktoré sa má prijať po spoločnej dohode s predsedkyňou Komisie ohľadom vymenovania pani Mairead McGuinnessovej za členku Komisie (C9-0295/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Rady zo 14. septembra 2020, ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom rozhodnutie, ktoré sa má prijať po spoločnej dohode s predsedkyňou Komisie ohľadom vymenovania pani Mairead McGuinnessovej za členku Komisie (C9-0295/2020),

| — | so zreteľom na list predsedkyne Komisie zo 14. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list predsedkyne Komisie zo 14. septembra 2020,

| — | so zreteľom na vypočutie pani Mairead McGuinnessovej dňa 2. októbra 2020, ktoré viedol Výbor pre hospodárske a menové veci, a na hodnotiace vyhlásenie vypracované po tomto vypočutí, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vypočutie pani Mairead McGuinnessovej dňa 2. októbra 2020, ktoré viedol Výbor pre hospodárske a menové veci, a na hodnotiace vyhlásenie vypracované po tomto vypočutí,

| — | so zreteľom na preskúmanie Konferenciou predsedov výborov na svojej schôdzi 5. októbra 2020 a na preskúmanie Konferenciou predsedov na svojej schôdzi 6. októbra 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na preskúmanie Konferenciou predsedov výborov na svojej schôdzi 5. októbra 2020 a na preskúmanie Konferenciou predsedov na svojej schôdzi 6. októbra 2020,

| — | so zreteľom na článok 125 a prílohu VII rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 125 a prílohu VII rokovacieho poriadku,

| 1. | schvaľuje vymenovanie pani Mairead McGuinnessovej za členku Komisie na zvyšok funkčného obdobia Komisie, t. j. do 31. októbra 2024; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade, Komisii a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 304, 20.11.2010, s. 47.

---

Štvrtok 8. októbra 2020

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/119 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/119

---

P9_TA(2020)0253

Európsky právny predpis v oblasti klímy ***I

Pozmeňujúce návrhy prijaté Európskym parlamentom 8. októbra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a mení nariadenie (EÚ) 2018/1999 (európsky klimatický predpis) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD)) (1)

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2021/C 395/22)

Pozmeňujúci návrh 1

Návrh legislatívneho uznesenia

Citácia 5 a (nová)

| Návrh legislatívneho uznesenia | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | — | so zreteľom na Agendu OSN 2030 pre udržateľný rozvoj a na ciele udržateľného rozvoja OSN vrátane cieľa udržateľného rozvoja č. 3 „Globálne zdravie a blaho“, |

Návrh legislatívneho uznesenia

Pozmeňujúci návrh

—

so zreteľom na Agendu OSN 2030 pre udržateľný rozvoj a na ciele udržateľného rozvoja OSN vrátane cieľa udržateľného rozvoja č. 3 „Globálne zdravie a blaho“,

Pozmeňujúci návrh 2

Návrh legislatívneho uznesenia

Citácia 5 b (nová)

| Návrh legislatívneho uznesenia | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | — | so zreteľom na dramatické dôsledky znečistenia ovzdušia na ľudské zdravie, ktoré podľa Európskej environmentálnej agentúry spôsobujú 400 000 predčasných úmrtí ročne, |

Návrh legislatívneho uznesenia

Pozmeňujúci návrh

—

so zreteľom na dramatické dôsledky znečistenia ovzdušia na ľudské zdravie, ktoré podľa Európskej environmentálnej agentúry spôsobujú 400 000 predčasných úmrtí ročne,

Pozmeňujúci návrh 3

Návrh nariadenia

Odôvodnenie - 1 (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (-1) | Existenčná hrozba, ktorú predstavuje zmena klímy, si vyžaduje zvýšenie ambícií a zintenzívnenie opatrení v oblasti klímy zo strany Únie a členských štátov. Únia sa zaviazala zintenzívniť úsilie o riešenie zmeny klímy a plnenie Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015, ktorá bola výsledkom 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“)

   (1a)

  , na základe rovnosti a najlepších dostupných vedeckých poznatkov, pričom sa bude spravodlivo podieľať na celosvetovom úsilí obmedziť zvýšenie globálnej teploty na 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(-1)

Existenčná hrozba, ktorú predstavuje zmena klímy, si vyžaduje zvýšenie ambícií a zintenzívnenie opatrení v oblasti klímy zo strany Únie a členských štátov. Únia sa zaviazala zintenzívniť úsilie o riešenie zmeny klímy a plnenie Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015, ktorá bola výsledkom 21. konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“)

   (1a)

  , na základe rovnosti a najlepších dostupných vedeckých poznatkov, pričom sa bude spravodlivo podieľať na celosvetovom úsilí obmedziť zvýšenie globálnej teploty na 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou.

Pozmeňujúci návrh 4

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (1) | Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 s názvom „Európsky ekologický dohovor“ (19) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej účelom je transformácia Únie na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré do roku 2050 dosiahne stav čistých nulových emisií skleníkových plynov a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov. Jej cieľom je takisto chrániť, zachovať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia musí byť
  zároveň
  spravodlivá a inkluzívna a 
  nesmie sa pri nej
  na nikoho
  zabudnúť
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(1)

Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 s názvom „Európsky ekologický dohovor“ (19) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej účelom je transformácia Únie na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré do roku 2050 dosiahne stav čistých nulových emisií skleníkových plynov a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov. Jej cieľom je takisto chrániť, zachovať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia musí byť
  zároveň
  spravodlivá a inkluzívna a 
  nesmie sa pri nej
  na nikoho
  zabudnúť
  .

| (1) | Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 s názvom Európsky ekologický dohovor (19) vytýčila novú stratégiu
  udržateľného
  rastu, ktorej účelom je transformácia Únie na
  zdravšiu
  , spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným,
  udržateľným
  a 
  v medzinárodnom meradle
  konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje
  a kvalitnými pracovnými miestami
  , ktoré do roku 2050 dosiahne stav čistých nulových emisií skleníkových plynov a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov. Jej cieľom je takisto chrániť, zachovať
  , obnoviť
  a zveľaďovať prírodný kapitál Únie
  , morské a suchozemské ekosystémy a biodiverzitu
  a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia musí byť
  založená na najnovších nezávislých vedeckých dôkazoch
  .
  Zároveň musí byť sociálne
  spravodlivá a inkluzívna a 
  založená na solidarite a spoločnom úsilí na úrovni Únie, a musí zabezpečiť, aby sa
  na nikoho
  nezabudlo, a zároveň sa musí zamerať na vytváranie hospodárskeho rastu, vysokokvalitných pracovných miest a predvídateľného prostredia pre investície a dodržiavať zásadu „nespôsobovať škodu“
  . |
| --- | --- |

(1)

Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 s názvom Európsky ekologický dohovor (19) vytýčila novú stratégiu
  udržateľného
  rastu, ktorej účelom je transformácia Únie na
  zdravšiu
  , spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným,
  udržateľným
  a 
  v medzinárodnom meradle
  konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje
  a kvalitnými pracovnými miestami
  , ktoré do roku 2050 dosiahne stav čistých nulových emisií skleníkových plynov a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov. Jej cieľom je takisto chrániť, zachovať
  , obnoviť
  a zveľaďovať prírodný kapitál Únie
  , morské a suchozemské ekosystémy a biodiverzitu
  a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia musí byť
  založená na najnovších nezávislých vedeckých dôkazoch
  .
  Zároveň musí byť sociálne
  spravodlivá a inkluzívna a 
  založená na solidarite a spoločnom úsilí na úrovni Únie, a musí zabezpečiť, aby sa
  na nikoho
  nezabudlo, a zároveň sa musí zamerať na vytváranie hospodárskeho rastu, vysokokvalitných pracovných miest a predvídateľného prostredia pre investície a dodržiavať zásadu „nespôsobovať škodu“
  .

Pozmeňujúci návrh 5

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (2) | Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojej osobitnej správe o vplyvoch globálneho otepľovania o 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a o súvisiacich postupoch znižovania emisií skleníkových plynov (20) poskytol pevnú vedeckú základňu na riešenie problému zmeny klímy a objasnil potrebu vystupňovať opatrenia v oblasti klímy. Potvrdil naliehavú potrebu znížiť emisie skleníkových plynov, ako aj potrebu obmedziť oteplenie v rámci zmeny klímy na 1,5  oC, a to predovšetkým v záujme zníženia pravdepodobnosti extrémnych výkyvov počasia. Medzivládna platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) vo svojej súhrnnej hodnotiacej správe z roku 2019 (21) preukázala celosvetový pokles biodiverzity, pričom zmena klímy je tretím najdôležitejším faktorom spôsobujúcim stratu biodiverzity (22). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(2)

Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojej osobitnej správe o vplyvoch globálneho otepľovania o 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a o súvisiacich postupoch znižovania emisií skleníkových plynov (20) poskytol pevnú vedeckú základňu na riešenie problému zmeny klímy a objasnil potrebu vystupňovať opatrenia v oblasti klímy. Potvrdil naliehavú potrebu znížiť emisie skleníkových plynov, ako aj potrebu obmedziť oteplenie v rámci zmeny klímy na 1,5  oC, a to predovšetkým v záujme zníženia pravdepodobnosti extrémnych výkyvov počasia. Medzivládna platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) vo svojej súhrnnej hodnotiacej správe z roku 2019 (21) preukázala celosvetový pokles biodiverzity, pričom zmena klímy je tretím najdôležitejším faktorom spôsobujúcim stratu biodiverzity (22).

| (2) | Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojej osobitnej správe o vplyvoch globálneho otepľovania o 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a o súvisiacich postupoch znižovania emisií skleníkových plynov (20) poskytol pevnú vedeckú základňu na riešenie problému zmeny klímy a objasnil potrebu
  urýchlene
  vystupňovať opatrenia v oblasti klímy
  a transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo
  . Potvrdil naliehavú potrebu znížiť emisie skleníkových plynov, ako aj potrebu obmedziť oteplenie v rámci zmeny klímy na 1,5  oC, a to predovšetkým v záujme zníženia pravdepodobnosti extrémnych výkyvov počasia
  a dosiahnutia bodov zlomu
  . Medzivládna platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) vo svojej súhrnnej hodnotiacej správe z roku 2019 (21) preukázala celosvetový pokles biodiverzity, pričom zmena klímy je tretím najdôležitejším faktorom spôsobujúcim stratu biodiverzity (22).
  Preukázala tiež, že sa predpokladá, že sa riešeniami blízkymi prírode dosiahne do roku 2030 zmiernenie zmeny klímy o 37 %. Zmena klímy má vážny vplyv na morské a suchozemské ekosystémy, ktoré pôsobia ako základné záchyty antropogénnych emisií uhlíka s hrubou absorpciou približne 60 % celosvetových antropogénnych emisií ročne. |
| --- | --- |

(2)

Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC) vo svojej osobitnej správe o vplyvoch globálneho otepľovania o 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a o súvisiacich postupoch znižovania emisií skleníkových plynov (20) poskytol pevnú vedeckú základňu na riešenie problému zmeny klímy a objasnil potrebu
  urýchlene
  vystupňovať opatrenia v oblasti klímy
  a transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo
  . Potvrdil naliehavú potrebu znížiť emisie skleníkových plynov, ako aj potrebu obmedziť oteplenie v rámci zmeny klímy na 1,5  oC, a to predovšetkým v záujme zníženia pravdepodobnosti extrémnych výkyvov počasia
  a dosiahnutia bodov zlomu
  . Medzivládna platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) vo svojej súhrnnej hodnotiacej správe z roku 2019 (21) preukázala celosvetový pokles biodiverzity, pričom zmena klímy je tretím najdôležitejším faktorom spôsobujúcim stratu biodiverzity (22).
  Preukázala tiež, že sa predpokladá, že sa riešeniami blízkymi prírode dosiahne do roku 2030 zmiernenie zmeny klímy o 37 %. Zmena klímy má vážny vplyv na morské a suchozemské ekosystémy, ktoré pôsobia ako základné záchyty antropogénnych emisií uhlíka s hrubou absorpciou približne 60 % celosvetových antropogénnych emisií ročne.

Pozmeňujúci návrh 6

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (3) | Vytýčený dlhodobý zámer je mimoriadne dôležitý pre prínos k hospodárskej a spoločenskej transformácii, vytváraniu pracovných miest a rastu i k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja, ktoré určila Organizácia Spojených národov, ako aj
  v záujme spravodlivého a nákladovo efektívneho spôsobu dosahovania
  teplotného cieľa podľa Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015, ktorá bola výsledkom 21. konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3)

Vytýčený dlhodobý zámer je mimoriadne dôležitý pre prínos k hospodárskej a spoločenskej transformácii, vytváraniu pracovných miest a rastu i k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja, ktoré určila Organizácia Spojených národov, ako aj
  v záujme spravodlivého a nákladovo efektívneho spôsobu dosahovania
  teplotného cieľa podľa Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015, ktorá bola výsledkom 21. konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“).

| (3) | Vytýčený dlhodobý zámer je mimoriadne dôležitý pre prínos k 
  spravodlivej
  hospodárskej a spoločenskej transformácii, vytváraniu
  vysokokvalitných
  pracovných miest
  , sociálnemu zabezpečeniu
  a 
  udržateľnému
  rastu i k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja, ktoré určila Organizácia Spojených národov, ako aj
  k pohotovému, spravodlivému, účinnému, nákladovo efektívnemu a sociálne zodpovednému spôsobu dosiahnutiu
  teplotného cieľa podľa Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015, ktorá bola výsledkom 21. konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“),
  bez toho, aby sa na niekoho zabudlo
  . |
| --- | --- |

(3)

Vytýčený dlhodobý zámer je mimoriadne dôležitý pre prínos k 
  spravodlivej
  hospodárskej a spoločenskej transformácii, vytváraniu
  vysokokvalitných
  pracovných miest
  , sociálnemu zabezpečeniu
  a 
  udržateľnému
  rastu i k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja, ktoré určila Organizácia Spojených národov, ako aj
  k pohotovému, spravodlivému, účinnému, nákladovo efektívnemu a sociálne zodpovednému spôsobu dosiahnutiu
  teplotného cieľa podľa Parížskej dohody o zmene klímy z roku 2015, ktorá bola výsledkom 21. konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“),
  bez toho, aby sa na niekoho zabudlo
  .

Pozmeňujúci návrh 7

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | Veda preukázala vzájomnú súvislosť medzi zdravotnou, environmentálnou a klimatickou krízou, najmä v súvislosti s dôsledkami zmeny klímy a stratou biodiverzity a ekosystémov. Zdravotné a sanitárne krízy ako COVID-19 by sa mohli v najbližších desaťročiach znásobiť a mohli by si vyžadovať, aby Únia ako globálny aktér uplatňovala globálnu stratégiu zameranú na predchádzanie vzniku takýchto epizód, a to riešením problémov tam, kde vznikajú, a presadzovaním integrovaného prístupu založeného na cieľoch udržateľného rozvoja. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3a)

Veda preukázala vzájomnú súvislosť medzi zdravotnou, environmentálnou a klimatickou krízou, najmä v súvislosti s dôsledkami zmeny klímy a stratou biodiverzity a ekosystémov. Zdravotné a sanitárne krízy ako COVID-19 by sa mohli v najbližších desaťročiach znásobiť a mohli by si vyžadovať, aby Únia ako globálny aktér uplatňovala globálnu stratégiu zameranú na predchádzanie vzniku takýchto epizód, a to riešením problémov tam, kde vznikajú, a presadzovaním integrovaného prístupu založeného na cieľoch udržateľného rozvoja.

Pozmeňujúci návrh 8

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3b) | Podľa Svetovej zdravotníckej organizácie zmena klímy ovplyvňuje sociálne a environmentálne determinanty zdravia – čisté ovzdušie, bezpečnú pitnú vodu, dostatok potravín a bezpečné prístrešie – a v období rokov 2030 až 2050 sa očakáva, že v dôsledku podvýživy, malárie, hnačiek a teplotného stresu dôjde každý rok k ďalším 250 000 úmrtiam a mimoriadne vysoké teploty vzduchu budú priamou príčinou úmrtí, a to najmä u starších a zraniteľných jednotlivcov. Zmena klímy, ktorá prináša záplavy, horúčavy, sucho a požiare, má značný vplyv na ľudské zdravie, a to aj pokiaľ ide o podvýživu, kardiovaskulárne a respiračné ochorenia a infekcie prenášané vektormi. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3b)

Podľa Svetovej zdravotníckej organizácie zmena klímy ovplyvňuje sociálne a environmentálne determinanty zdravia – čisté ovzdušie, bezpečnú pitnú vodu, dostatok potravín a bezpečné prístrešie – a v období rokov 2030 až 2050 sa očakáva, že v dôsledku podvýživy, malárie, hnačiek a teplotného stresu dôjde každý rok k ďalším 250 000 úmrtiam a mimoriadne vysoké teploty vzduchu budú priamou príčinou úmrtí, a to najmä u starších a zraniteľných jednotlivcov. Zmena klímy, ktorá prináša záplavy, horúčavy, sucho a požiare, má značný vplyv na ľudské zdravie, a to aj pokiaľ ide o podvýživu, kardiovaskulárne a respiračné ochorenia a infekcie prenášané vektormi.

Pozmeňujúci návrh 9

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3c) | V preambule Parížskej dohody sa uznáva právo na zdravie ako kľúčové právo. Podľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy všetky jeho zmluvné strany by mali použiť vhodné metódy, napríklad posúdenia vplyvu, formulované a určené na vnútroštátnej úrovni, s cieľom minimalizovať nepriaznivé účinky projektov alebo opatrení, ktoré prijali na zmiernenie zmeny klímy alebo na adaptáciu na zmenu klímy, na hospodárstvo, verejné zdravie a kvalitu životného prostredia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3c)

V preambule Parížskej dohody sa uznáva právo na zdravie ako kľúčové právo. Podľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy všetky jeho zmluvné strany by mali použiť vhodné metódy, napríklad posúdenia vplyvu, formulované a určené na vnútroštátnej úrovni, s cieľom minimalizovať nepriaznivé účinky projektov alebo opatrení, ktoré prijali na zmiernenie zmeny klímy alebo na adaptáciu na zmenu klímy, na hospodárstvo, verejné zdravie a kvalitu životného prostredia.

Pozmeňujúci návrh 10

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3d) | Toto nariadenie prispieva k ochrane neodňateľných práv občanov Únie na život a bezpečné životné prostredie, ako sú uznané v Európskom dohovore o ľudských právach a v Charte základných práv Európskej únie, a vyžaduje sa v ňom, aby príslušné inštitúcie Únie a členské štáty prijali potrebné opatrenia na úrovni Únie resp. na vnútroštátnej úrovni na riešenie skutočných a bezprostredných rizík, a to tak pre život a dobré životné podmienky ľudí, ako aj pre prírodný svet, od ktorého sú závislí, ktoré predstavuje celosvetová klimatická núdzová situácia. Toto nariadenie by sa malo sústrediť na ľudí a zamerať sa na ochranu zdravia a blaha občanov pred rizikami spojenými so znečistením životného prostredia a jeho dôsledkami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3d)

Toto nariadenie prispieva k ochrane neodňateľných práv občanov Únie na život a bezpečné životné prostredie, ako sú uznané v Európskom dohovore o ľudských právach a v Charte základných práv Európskej únie, a vyžaduje sa v ňom, aby príslušné inštitúcie Únie a členské štáty prijali potrebné opatrenia na úrovni Únie resp. na vnútroštátnej úrovni na riešenie skutočných a bezprostredných rizík, a to tak pre život a dobré životné podmienky ľudí, ako aj pre prírodný svet, od ktorého sú závislí, ktoré predstavuje celosvetová klimatická núdzová situácia. Toto nariadenie by sa malo sústrediť na ľudí a zamerať sa na ochranu zdravia a blaha občanov pred rizikami spojenými so znečistením životného prostredia a jeho dôsledkami.

Pozmeňujúci návrh 153

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 3 e (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3e) | Ochrana klímy by mala byť príležitosťou pre európske hospodárstvo a mala by pomôcť zabezpečiť vedúce postavenie jeho priemyslu v oblasti globálnych inovácií. Inovácie v oblasti udržateľnej výroby môžu podporiť silu európskeho priemyslu v kľúčových segmentoch trhu, a tým chrániť a vytvárať pracovné miesta. V záujme dosiahnutia právne záväzného cieľa v oblasti klímy do roku 2030 a klimatickej neutrality do roku 2050 znížením týchto emisií na čistú nulu najneskôr do roku 2050 by Komisia mala uľahčiť odvetvové partnerstvá v oblasti klímy na úrovni Únie tým, že spojí kľúčové zainteresované strany (napr. z priemyslu, mimovládnych organizácií, výskumných ústavov, MSP, odborových zväzov a zamestnávateľských organizácií). Partnerstvá v oblasti klímy by mali fungovať ako odvetvový dialóg, uľahčovať výmenu najlepších postupov medzi európskymi „priekopníkmi dekarbonizácie“ a pôsobiť ako ústredný konzultačný orgán pre Komisiu pri prijímaní jej budúcich legislatívnych návrhov týkajúcich sa klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(3e)

Ochrana klímy by mala byť príležitosťou pre európske hospodárstvo a mala by pomôcť zabezpečiť vedúce postavenie jeho priemyslu v oblasti globálnych inovácií. Inovácie v oblasti udržateľnej výroby môžu podporiť silu európskeho priemyslu v kľúčových segmentoch trhu, a tým chrániť a vytvárať pracovné miesta. V záujme dosiahnutia právne záväzného cieľa v oblasti klímy do roku 2030 a klimatickej neutrality do roku 2050 znížením týchto emisií na čistú nulu najneskôr do roku 2050 by Komisia mala uľahčiť odvetvové partnerstvá v oblasti klímy na úrovni Únie tým, že spojí kľúčové zainteresované strany (napr. z priemyslu, mimovládnych organizácií, výskumných ústavov, MSP, odborových zväzov a zamestnávateľských organizácií). Partnerstvá v oblasti klímy by mali fungovať ako odvetvový dialóg, uľahčovať výmenu najlepších postupov medzi európskymi „priekopníkmi dekarbonizácie“ a pôsobiť ako ústredný konzultačný orgán pre Komisiu pri prijímaní jej budúcich legislatívnych návrhov týkajúcich sa klímy.

Pozmeňujúci návrh 11

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (4) | V Parížskej dohode sa stanovuje dlhodobý cieľ
  udržať zvýšenie teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s úrovňami predindustriálneho obdobia a
  vynaložiť úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty pod hodnotou 1,5  oC v porovnaní s úrovňami predindustriálneho obdobia (23),
  a rovnako sa v nej zdôrazňuje dôležitosť adaptácie
  na nepriaznivé vplyvy zmeny klímy (24) a zosúladiť finančné toky s postupom zameraným na dosiahnutie nízkych emisií skleníkových plynov a na rozvoj odolný voči zmene klímy (25). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(4)

V Parížskej dohode sa stanovuje dlhodobý cieľ
  udržať zvýšenie teploty výrazne pod hodnotou 2 oC v porovnaní s úrovňami predindustriálneho obdobia a
  vynaložiť úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty pod hodnotou 1,5  oC v porovnaní s úrovňami predindustriálneho obdobia (23),
  a rovnako sa v nej zdôrazňuje dôležitosť adaptácie
  na nepriaznivé vplyvy zmeny klímy (24) a zosúladiť finančné toky s postupom zameraným na dosiahnutie nízkych emisií skleníkových plynov a na rozvoj odolný voči zmene klímy (25).

| (4) | V Parížskej dohode sa stanovuje dlhodobý cieľ vynaložiť úsilie na obmedzenie zvýšenia
  globálnej
  teploty pod hodnotou 1,5  oC v porovnaní s úrovňami predindustriálneho obdobia (23),
  zvýšiť schopnosť prispôsobiť sa
  na nepriaznivé vplyvy zmeny klímy (24) a zosúladiť finančné toky s postupom zameraným na dosiahnutie nízkych emisií skleníkových plynov a na rozvoj odolný voči zmene klímy (25).
  Ako celkový rámec pre príspevok Únie k Parížskej dohode by sa v rámci tohto nariadenia malo zabezpečiť, aby Únia aj členské štáty plne prispievali k dosahovaniu týchto troch cieľov Parížskej dohody. |
| --- | --- |

(4)

V Parížskej dohode sa stanovuje dlhodobý cieľ vynaložiť úsilie na obmedzenie zvýšenia
  globálnej
  teploty pod hodnotou 1,5  oC v porovnaní s úrovňami predindustriálneho obdobia (23),
  zvýšiť schopnosť prispôsobiť sa
  na nepriaznivé vplyvy zmeny klímy (24) a zosúladiť finančné toky s postupom zameraným na dosiahnutie nízkych emisií skleníkových plynov a na rozvoj odolný voči zmene klímy (25).
  Ako celkový rámec pre príspevok Únie k Parížskej dohode by sa v rámci tohto nariadenia malo zabezpečiť, aby Únia aj členské štáty plne prispievali k dosahovaniu týchto troch cieľov Parížskej dohody.

Pozmeňujúci návrh 12

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (5) | Účelom opatrení Únie a členských štátov v oblasti klímy je chrániť ľudí a planétu, blahobyt, prosperitu, zdravie, potravinové systémy, integritu ekosystémov a biodiverzity pred hrozbou, ktorú predstavuje zmena klímy, v kontexte agendy 2030 pre udržateľný rozvoj a pri napĺňaní cieľov Parížskej dohody, ako aj maximalizovať prosperitu v rámci hraníc planéty, zvýšiť odolnosť a znížiť mieru zraniteľnosti spoločnosti voči zmene klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5)

Účelom opatrení Únie a členských štátov v oblasti klímy je chrániť ľudí a planétu, blahobyt, prosperitu, zdravie, potravinové systémy, integritu ekosystémov a biodiverzity pred hrozbou, ktorú predstavuje zmena klímy, v kontexte agendy 2030 pre udržateľný rozvoj a pri napĺňaní cieľov Parížskej dohody, ako aj maximalizovať prosperitu v rámci hraníc planéty, zvýšiť odolnosť a znížiť mieru zraniteľnosti spoločnosti voči zmene klímy.

| (5) | Účelom opatrení Únie a členských štátov v oblasti klímy je chrániť ľudí a planétu, blahobyt, prosperitu
  , hospodárstvo
  , zdravie, potravinové systémy, integritu ekosystémov a biodiverzity pred hrozbou, ktorú predstavuje zmena klímy, v kontexte agendy 2030 pre udržateľný rozvoj a pri napĺňaní cieľov Parížskej dohody, ako aj maximalizovať prosperitu v rámci hraníc planéty, zvýšiť odolnosť a znížiť mieru zraniteľnosti spoločnosti voči zmene klímy.
  V tejto súvislosti by sa opatrenia Únie a členských štátov mali riadiť zásadou predbežnej opatrnosti, zásadou „znečisťovateľ platí“, zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti a zásadou „nespôsobovať škodu“. |
| --- | --- |

(5)

Účelom opatrení Únie a členských štátov v oblasti klímy je chrániť ľudí a planétu, blahobyt, prosperitu
  , hospodárstvo
  , zdravie, potravinové systémy, integritu ekosystémov a biodiverzity pred hrozbou, ktorú predstavuje zmena klímy, v kontexte agendy 2030 pre udržateľný rozvoj a pri napĺňaní cieľov Parížskej dohody, ako aj maximalizovať prosperitu v rámci hraníc planéty, zvýšiť odolnosť a znížiť mieru zraniteľnosti spoločnosti voči zmene klímy.
  V tejto súvislosti by sa opatrenia Únie a členských štátov mali riadiť zásadou predbežnej opatrnosti, zásadou „znečisťovateľ platí“, zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti a zásadou „nespôsobovať škodu“.

Pozmeňujúci návrh 13

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 5 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (5a) | Na základe regulačného rámca zavedeného Úniou a úsilia európskeho priemyslu sa emisie skleníkových plynov v Únii v rokoch 1990 až 2018 znížili o 23 %, zatiaľ čo hospodárstvo v rovnakom období vzrástlo o 61 %, čo dokazuje, že je možné oddeliť hospodársky rast od emisií skleníkových plynov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(5a)

Na základe regulačného rámca zavedeného Úniou a úsilia európskeho priemyslu sa emisie skleníkových plynov v Únii v rokoch 1990 až 2018 znížili o 23 %, zatiaľ čo hospodárstvo v rovnakom období vzrástlo o 61 %, čo dokazuje, že je možné oddeliť hospodársky rast od emisií skleníkových plynov.

Pozmeňujúci návrh 14

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (6) | Dosiahnutie klimatickej neutrality by
  si malo vyžadovať príspevok od všetkých odvetví
  hospodárstva. V súvislosti s významom výroby a spotreby energie z hľadiska emisií skleníkových plynov je základným predpokladom prechod na udržateľný, finančne dostupný a spoľahlivý energetický systém, ktorého základom je dobre fungujúci vnútorný trh s energiou. Ďalšími dôležitými faktormi umožňujúcimi naplniť zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu sú digitálna transformácia, technologická inovácia, výskum a vývoj. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6)

Dosiahnutie klimatickej neutrality by
  si malo vyžadovať príspevok od všetkých odvetví
  hospodárstva. V súvislosti s významom výroby a spotreby energie z hľadiska emisií skleníkových plynov je základným predpokladom prechod na udržateľný, finančne dostupný a spoľahlivý energetický systém, ktorého základom je dobre fungujúci vnútorný trh s energiou. Ďalšími dôležitými faktormi umožňujúcimi naplniť zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu sú digitálna transformácia, technologická inovácia, výskum a vývoj.

| (6) | Dosiahnutie klimatickej neutrality
  si vyžaduje, aby všetky odvetvia
  hospodárstva
  vrátane leteckej a námornej dopravy urýchlene znížili svoje emisie takmer na nulu
  .
  Zásada „znečisťovateľ platí“ by mala byť v tejto súvislosti kľúčovým faktorom.
   V súvislosti s významom výroby a spotreby energie z hľadiska emisií skleníkových plynov je základným predpokladom prechod na
  energeticky vysoko účinný a
  udržateľný, finančne dostupný a spoľahlivý energetický systém
  založený na obnoviteľných zdrojoch energie, pri súčasnom znižovaní energetickej chudoby
  , ktorého základom je dobre fungujúci vnútorný trh s energiou.
  Príspevok obehového hospodárstva ku klimatickej neutralite by sa mal rozšíriť zlepšením efektívnosti využívania zdrojov a zvýšením miery využívania nízkouhlíkových materiálov a zároveň podporou predchádzania vzniku odpadu a recyklácie
  . Ďalšími dôležitými faktormi umožňujúcimi naplniť zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu sú digitálna transformácia, technologická inovácia, výskum a vývoj,
  ktoré budú vyžadovať dodatočné financovanie
  .
  Únia a členské štáty budú musieť prijať ambiciózne a súdržné regulačné rámce na zabezpečenie toho, aby k cieľom Únie v oblasti klímy prispievali všetky odvetvia hospodárstva. |
| --- | --- |

(6)

Dosiahnutie klimatickej neutrality
  si vyžaduje, aby všetky odvetvia
  hospodárstva
  vrátane leteckej a námornej dopravy urýchlene znížili svoje emisie takmer na nulu
  .
  Zásada „znečisťovateľ platí“ by mala byť v tejto súvislosti kľúčovým faktorom.
   V súvislosti s významom výroby a spotreby energie z hľadiska emisií skleníkových plynov je základným predpokladom prechod na
  energeticky vysoko účinný a
  udržateľný, finančne dostupný a spoľahlivý energetický systém
  založený na obnoviteľných zdrojoch energie, pri súčasnom znižovaní energetickej chudoby
  , ktorého základom je dobre fungujúci vnútorný trh s energiou.
  Príspevok obehového hospodárstva ku klimatickej neutralite by sa mal rozšíriť zlepšením efektívnosti využívania zdrojov a zvýšením miery využívania nízkouhlíkových materiálov a zároveň podporou predchádzania vzniku odpadu a recyklácie
  . Ďalšími dôležitými faktormi umožňujúcimi naplniť zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu sú digitálna transformácia, technologická inovácia, výskum a vývoj,
  ktoré budú vyžadovať dodatočné financovanie
  .
  Únia a členské štáty budú musieť prijať ambiciózne a súdržné regulačné rámce na zabezpečenie toho, aby k cieľom Únie v oblasti klímy prispievali všetky odvetvia hospodárstva.

Pozmeňujúci návrh 15

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 6 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (6a) | Kumulované celkové antropogénne emisie skleníkových plynov v priebehu času a zodpovedajúca koncentrácia skleníkových plynov v atmosfére sú relevantné najmä pre klimatický systém a zvyšovanie teploty. Osobitná správa IPCC o globálnom oteplení o 1,5  oC a jej databáza podkladových scenárov poskytujú najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy o zostávajúcom globálnom rozpočte skleníkových plynov na obmedzenie zvýšenia globálnej teploty v 21. storočí na 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou. V záujme súladu so záväzkami Únie vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou je potrebné stanoviť spravodlivý podiel Únie na zostávajúcom celosvetovom rozpočte pre emisie skleníkových plynov. Rozpočet pre skleníkové plyny je takisto dôležitým nástrojom na zvýšenie transparentnosti a zodpovednosti za politiky Únie v oblasti klímy. Komisia vo svojej hĺbkovej analýze na podporu oznámenia Komisie z 28. novembra 2018 s názvom Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo uvádza, že uhlíkový rozpočet EÚ-28 na roky 2018 – 2050 kompatibilný s hodnotou 1,5  oC by mal predstavovať 48 Gt CO2. Komisia by mala stanoviť čistý rozpočet EÚ-27 pre emisie skleníkových plynov vyjadrený v ekvivalente CO2 na základe najnovších vedeckých výpočtov, ktoré IPCC použil, a ktorý predstavuje spravodlivý podiel Únie na zostávajúcich celosvetových emisiách v súlade s cieľmi Parížskej dohody. Rozpočtom Únie pre emisie skleníkových plynov by sa malo riadiť stanovenie trajektórie Únie smerom k nulovej bilancii emisií skleníkových plynov do roku 2050, najmä jej budúcich cieľov v oblasti skleníkových plynov do roku 2030 a 2040. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(6a)

Kumulované celkové antropogénne emisie skleníkových plynov v priebehu času a zodpovedajúca koncentrácia skleníkových plynov v atmosfére sú relevantné najmä pre klimatický systém a zvyšovanie teploty. Osobitná správa IPCC o globálnom oteplení o 1,5  oC a jej databáza podkladových scenárov poskytujú najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy o zostávajúcom globálnom rozpočte skleníkových plynov na obmedzenie zvýšenia globálnej teploty v 21. storočí na 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou. V záujme súladu so záväzkami Únie vyvíjať úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou je potrebné stanoviť spravodlivý podiel Únie na zostávajúcom celosvetovom rozpočte pre emisie skleníkových plynov. Rozpočet pre skleníkové plyny je takisto dôležitým nástrojom na zvýšenie transparentnosti a zodpovednosti za politiky Únie v oblasti klímy. Komisia vo svojej hĺbkovej analýze na podporu oznámenia Komisie z 28. novembra 2018 s názvom Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo uvádza, že uhlíkový rozpočet EÚ-28 na roky 2018 – 2050 kompatibilný s hodnotou 1,5  oC by mal predstavovať 48 Gt CO2. Komisia by mala stanoviť čistý rozpočet EÚ-27 pre emisie skleníkových plynov vyjadrený v ekvivalente CO2 na základe najnovších vedeckých výpočtov, ktoré IPCC použil, a ktorý predstavuje spravodlivý podiel Únie na zostávajúcich celosvetových emisiách v súlade s cieľmi Parížskej dohody. Rozpočtom Únie pre emisie skleníkových plynov by sa malo riadiť stanovenie trajektórie Únie smerom k nulovej bilancii emisií skleníkových plynov do roku 2050, najmä jej budúcich cieľov v oblasti skleníkových plynov do roku 2030 a 2040.

Pozmeňujúci návrh 16

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (7) | Únia
  sa usiluje o realizáciu ambicióznej politiky spočívajúcej v opatreniach v oblasti klímy a
  zaviedla regulačný rámec na dosiahnutie svojho cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030. Medzi právne predpisy na vykonanie tohto cieľa patrí okrem iných smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (26), ktorou sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (27), ktorým sa zaviedli vnútroštátne ciele znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030, ako aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (28), v ktorom sa členským štátom ukladá povinnosť zabezpečiť rovnováhu medzi objemom existujúcich emisií skleníkových plynov a odstránených emisií skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7)

Únia
  sa usiluje o realizáciu ambicióznej politiky spočívajúcej v opatreniach v oblasti klímy a
  zaviedla regulačný rámec na dosiahnutie svojho cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030. Medzi právne predpisy na vykonanie tohto cieľa patrí okrem iných smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (26), ktorou sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (27), ktorým sa zaviedli vnútroštátne ciele znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030, ako aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (28), v ktorom sa členským štátom ukladá povinnosť zabezpečiť rovnováhu medzi objemom existujúcich emisií skleníkových plynov a odstránených emisií skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva.

| (7) | Únia zaviedla regulačný rámec na dosiahnutie svojho
  aktuálneho
  cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030
  , ktorý bol prijatý pred nadobudnutím účinnosti Parížskej dohody
  . Medzi právne predpisy na vykonanie tohto cieľa patrí okrem iných smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (26), ktorou sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (27), ktorým sa zaviedli vnútroštátne ciele znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030, ako aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (28), v ktorom sa členským štátom ukladá povinnosť zabezpečiť rovnováhu medzi objemom existujúcich emisií skleníkových plynov a odstránených emisií skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva. |
| --- | --- |

(7)

Únia zaviedla regulačný rámec na dosiahnutie svojho
  aktuálneho
  cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030
  , ktorý bol prijatý pred nadobudnutím účinnosti Parížskej dohody
  . Medzi právne predpisy na vykonanie tohto cieľa patrí okrem iných smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (26), ktorou sa vytvoril systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (27), ktorým sa zaviedli vnútroštátne ciele znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030, ako aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (28), v ktorom sa členským štátom ukladá povinnosť zabezpečiť rovnováhu medzi objemom existujúcich emisií skleníkových plynov a odstránených emisií skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva.

Pozmeňujúci návrh 17

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 7 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | Obchodovanie s emisiami je základným kameňom politiky Únie v oblasti klímy a jej kľúčovým nástrojom na znižovanie emisií nákladovo efektívnym spôsobom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(7a)

Obchodovanie s emisiami je základným kameňom politiky Únie v oblasti klímy a jej kľúčovým nástrojom na znižovanie emisií nákladovo efektívnym spôsobom.

Pozmeňujúci návrh 18

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (9) | Únia balíkom „Čistá energia pre všetkých Európanov“ (29) sleduje cieľ spočívajúci v 
  ambicióznom
  pláne dekarbonizácie, a to predovšetkým prostredníctvom vybudovania spoľahlivej energetickej únie, čo zahŕňa ciele v oblasti energetickej efektívnosti a zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 vytýčené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (30) a smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (31), ako aj prostredníctvom posilnenia relevantných právnych predpisov vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (32). |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9)

Únia balíkom „Čistá energia pre všetkých Európanov“ (29) sleduje cieľ spočívajúci v 
  ambicióznom
  pláne dekarbonizácie, a to predovšetkým prostredníctvom vybudovania spoľahlivej energetickej únie, čo zahŕňa ciele v oblasti energetickej efektívnosti a zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 vytýčené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (30) a smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (31), ako aj prostredníctvom posilnenia relevantných právnych predpisov vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (32).

| (9) | Únia balíkom „Čistá energia pre všetkých Európanov“ (29) sleduje cieľ spočívajúci v pláne dekarbonizácie, a to predovšetkým prostredníctvom vybudovania spoľahlivej energetickej únie, čo zahŕňa ciele v oblasti energetickej efektívnosti a zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 vytýčené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (30) a smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (31), ako aj prostredníctvom posilnenia relevantných právnych predpisov vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (32). |
| --- | --- |

(9)

Únia balíkom „Čistá energia pre všetkých Európanov“ (29) sleduje cieľ spočívajúci v pláne dekarbonizácie, a to predovšetkým prostredníctvom vybudovania spoľahlivej energetickej únie, čo zahŕňa ciele v oblasti energetickej efektívnosti a zavádzania energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 vytýčené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (30) a smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (31), ako aj prostredníctvom posilnenia relevantných právnych predpisov vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (32).

Pozmeňujúci návrh 19

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9a) | Komisia vypracovala a prijala niekoľko legislatívnych iniciatív v oblasti energetiky, najmä so zreteľom na energiu z obnoviteľných zdrojov a energetickú efektívnosť vrátane energetickej hospodárnosti budov. Tieto iniciatívy tvoria balík v rámci zastrešujúcej témy prvoradosti energetickej efektívnosti a celosvetovo vedúceho postavenia Únie v oblasti obnoviteľných zdrojov energie. Tieto iniciatívy by sa mali zohľadniť vo vnútroštátnom dlhodobom pokroku v úsilí o uskutočnenie zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, aby sa zabezpečil vysoko energeticky efektívny energetický systém založený na obnoviteľných zdrojoch energie a rozvoj obnoviteľných zdrojov energie v Únii. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9a)

Komisia vypracovala a prijala niekoľko legislatívnych iniciatív v oblasti energetiky, najmä so zreteľom na energiu z obnoviteľných zdrojov a energetickú efektívnosť vrátane energetickej hospodárnosti budov. Tieto iniciatívy tvoria balík v rámci zastrešujúcej témy prvoradosti energetickej efektívnosti a celosvetovo vedúceho postavenia Únie v oblasti obnoviteľných zdrojov energie. Tieto iniciatívy by sa mali zohľadniť vo vnútroštátnom dlhodobom pokroku v úsilí o uskutočnenie zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, aby sa zabezpečil vysoko energeticky efektívny energetický systém založený na obnoviteľných zdrojoch energie a rozvoj obnoviteľných zdrojov energie v Únii.

Pozmeňujúci návrh 20

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9b) | Transformácia na čistú energiu bude mať za následok energetický systém, ktorého primárne dodávky energie budú pochádzať najmä z obnoviteľných zdrojov energie, čím sa výrazne zvýši bezpečnosť dodávok, zníži energetická závislosť a podporia sa domáce pracovné miesta. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9b)

Transformácia na čistú energiu bude mať za následok energetický systém, ktorého primárne dodávky energie budú pochádzať najmä z obnoviteľných zdrojov energie, čím sa výrazne zvýši bezpečnosť dodávok, zníži energetická závislosť a podporia sa domáce pracovné miesta.

Pozmeňujúci návrh 21

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9c) | Energetická transformácia zlepšuje energetickú efektívnosť a znižuje energetickú závislosť Únie a členských štátov. Táto štrukturálna zmena smerom k efektívnejšiemu hospodárstvu založenému na energii z obnoviteľných zdrojov vo všetkých sektoroch nielen prospeje obchodnej bilancii, ale aj posilní energetickú bezpečnosť a boj proti energetickej chudobe. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9c)

Energetická transformácia zlepšuje energetickú efektívnosť a znižuje energetickú závislosť Únie a členských štátov. Táto štrukturálna zmena smerom k efektívnejšiemu hospodárstvu založenému na energii z obnoviteľných zdrojov vo všetkých sektoroch nielen prospeje obchodnej bilancii, ale aj posilní energetickú bezpečnosť a boj proti energetickej chudobe.

Pozmeňujúci návrh 22

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9d) | S cieľom zabezpečiť solidaritu a umožniť účinnú energetickú transformáciu sa musí v rámci politiky Únie v oblasti klímy navrhnúť jasná cesta k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050. Únia by mala zostať realistická, pokiaľ ide o nákladovú efektívnosť a technické výzvy, a mala by zabezpečiť, aby použiteľné zdroje energie umožňujúce vyváženie špičiek a minimálnych bodov dopytu v energetickom systéme, ako sú vodíkové technológie, boli fyzicky a cenovo dostupné. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9d)

Pozmeňujúci návrh 23

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 e (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9e) | Ochrana klímy poskytuje hospodárstvu Únii príležitosť na zintenzívnenie svojich opatrení a využitie výhod vyplývajúcich z výhod priekopníka tým, že sa stane lídrom v oblasti čistých technológií. Mohlo by to pomôcť zabezpečiť vedúce postavenie jej priemyslu v rámci celosvetových inovácií. Inovácie v oblasti udržateľnej výroby môžu podporiť silu priemyslu Únie v kľúčových segmentoch trhu, a tým chrániť a vytvárať pracovné miesta. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9e)

Ochrana klímy poskytuje hospodárstvu Únii príležitosť na zintenzívnenie svojich opatrení a využitie výhod vyplývajúcich z výhod priekopníka tým, že sa stane lídrom v oblasti čistých technológií. Mohlo by to pomôcť zabezpečiť vedúce postavenie jej priemyslu v rámci celosvetových inovácií. Inovácie v oblasti udržateľnej výroby môžu podporiť silu priemyslu Únie v kľúčových segmentoch trhu, a tým chrániť a vytvárať pracovné miesta.

Pozmeňujúci návrh 24

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 f (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9f) | Je potrebné stanoviť podporu pre potrebné investície do nových udržateľných technológií, ktoré sú nevyhnutné na uskutočnenie zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu. V tejto súvislosti je dôležité rešpektovať technologickú neutralitu a zároveň zabrániť akémukoľvek efektu odkázanosti. Ako sa uvádza v oznámení Komisie z 8. júla 2020 s názvom Stratégia vodíka pre klimaticky neutrálnu Európu, vodík môže tiež zohrávať úlohu pri podpore záväzku Únie dosiahnuť uhlíkovú neutralitu najneskôr do roku 2050, najmä v energeticky náročných odvetviach. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9f)

Je potrebné stanoviť podporu pre potrebné investície do nových udržateľných technológií, ktoré sú nevyhnutné na uskutočnenie zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu. V tejto súvislosti je dôležité rešpektovať technologickú neutralitu a zároveň zabrániť akémukoľvek efektu odkázanosti. Ako sa uvádza v oznámení Komisie z 8. júla 2020 s názvom Stratégia vodíka pre klimaticky neutrálnu Európu, vodík môže tiež zohrávať úlohu pri podpore záväzku Únie dosiahnuť uhlíkovú neutralitu najneskôr do roku 2050, najmä v energeticky náročných odvetviach.

Pozmeňujúci návrh 154

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 9 g (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (9 g) | Komisia by mala zintenzívniť svoje úsilie o budovanie európskych aliancií, najmä v odvetviach batérií a vodíka, pretože sú mimoriadne dôležité. Sú koordinované na európskej úrovni a ponúkajú veľké príležitosti pre regionálne procesy obnovy po skončení pandémie ochorenia COVID-19 a úspešné štrukturálne zmeny. Zákonné požiadavky by mali vytvoriť rámec pre inovácie v oblasti mobility šetrnej ku klíme a výroby energie. Týmto alianciám by sa mala poskytnúť primeraná podpora a financovanie a mali by byť tiež súčasťou budúcej zahraničnej a susedskej politiky, ako aj obchodných dohôd. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(9 g)

Komisia by mala zintenzívniť svoje úsilie o budovanie európskych aliancií, najmä v odvetviach batérií a vodíka, pretože sú mimoriadne dôležité. Sú koordinované na európskej úrovni a ponúkajú veľké príležitosti pre regionálne procesy obnovy po skončení pandémie ochorenia COVID-19 a úspešné štrukturálne zmeny. Zákonné požiadavky by mali vytvoriť rámec pre inovácie v oblasti mobility šetrnej ku klíme a výroby energie. Týmto alianciám by sa mala poskytnúť primeraná podpora a financovanie a mali by byť tiež súčasťou budúcej zahraničnej a susedskej politiky, ako aj obchodných dohôd.

Pozmeňujúci návrh 25

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 10

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (10) | Únia
  je
  svetovým lídrom v kontexte prechodu na klimatickú neutralitu a je odhodlaná pomáhať stupňovať celosvetové ambície a posilniť svetovú reakciu na zmenu klímy pomocou nástrojov, ktoré má k dispozícii a medzi ktoré patrí aj diplomacia v oblasti klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(10)

Únia
  je
  svetovým lídrom v kontexte prechodu na klimatickú neutralitu a je odhodlaná pomáhať stupňovať celosvetové ambície a posilniť svetovú reakciu na zmenu klímy pomocou nástrojov, ktoré má k dispozícii a medzi ktoré patrí aj diplomacia v oblasti klímy.

| (10) | Únia
  má zodpovednosť a prostriedky aby bola naďalej
  svetovým lídrom v kontexte prechodu na klimatickú neutralitu a je odhodlaná
  to dosiahnuť spravodlivým, sociálne korektným a inkluzívnym spôsobom, ako aj
  pomáhať stupňovať celosvetové ambície a posilniť svetovú reakciu na zmenu klímy pomocou nástrojov, ktoré má k dispozícii a medzi ktoré patrí aj diplomacia v oblasti klímy
  a nástroje obchodnej, investičnej a priemyselnej politiky
  .
  Únia by mala posilniť svoju diplomaciu v oblasti životného prostredia na všetkých medzinárodných fórach relevantných pre dosiahnutie medzinárodných cieľov v oblasti klímy v súlade s Parížskou dohodou. |
| --- | --- |

(10)

Únia
  má zodpovednosť a prostriedky aby bola naďalej
  svetovým lídrom v kontexte prechodu na klimatickú neutralitu a je odhodlaná
  to dosiahnuť spravodlivým, sociálne korektným a inkluzívnym spôsobom, ako aj
  pomáhať stupňovať celosvetové ambície a posilniť svetovú reakciu na zmenu klímy pomocou nástrojov, ktoré má k dispozícii a medzi ktoré patrí aj diplomacia v oblasti klímy
  a nástroje obchodnej, investičnej a priemyselnej politiky
  .
  Únia by mala posilniť svoju diplomaciu v oblasti životného prostredia na všetkých medzinárodných fórach relevantných pre dosiahnutie medzinárodných cieľov v oblasti klímy v súlade s Parížskou dohodou.

Pozmeňujúci návrh 26

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 11

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (11) | Európsky parlament vyzval na nevyhnutný prechod na klimaticky neutrálnu spoločnosť najneskôr do roku 2050 v záujme zabezpečenia úspechu tohto európskeho projektu (33) a vyhlásil núdzový stav v oblasti klímy a životného prostredia (34). Európska rada vo svojich záveroch z 12. decembra 2019 (35) odsúhlasila zámer dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu Únie v súlade s cieľmi Parížskej dohody a 
  zároveň
  uznala potrebu zavedenia podporného rámca i skutočnosť, že transformácia si bude vyžadovať významný objem verejných a súkromných investícií. Takisto vyzvala Komisiu, aby čo najskôr v roku 2020 vypracovala návrh dlhodobej stratégie Únie, aby ho Rada mohla prijať a aby sa mohol predložiť stranám Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(11)

Európsky parlament vyzval na nevyhnutný prechod na klimaticky neutrálnu spoločnosť najneskôr do roku 2050 v záujme zabezpečenia úspechu tohto európskeho projektu (33) a vyhlásil núdzový stav v oblasti klímy a životného prostredia (34). Európska rada vo svojich záveroch z 12. decembra 2019 (35) odsúhlasila zámer dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu Únie v súlade s cieľmi Parížskej dohody a 
  zároveň
  uznala potrebu zavedenia podporného rámca i skutočnosť, že transformácia si bude vyžadovať významný objem verejných a súkromných investícií. Takisto vyzvala Komisiu, aby čo najskôr v roku 2020 vypracovala návrh dlhodobej stratégie Únie, aby ho Rada mohla prijať a aby sa mohol predložiť stranám Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy.

| (11) | Európsky parlament vyzval
  Komisiu a členské štáty, aby zvýšili opatrenia v oblasti klímy na uľahčenie nevyhnutného prechodu
  na klimaticky neutrálnu spoločnosť
  čím skôr a
  najneskôr do roku 2050 v záujme zabezpečenia úspechu tohto európskeho projektu (33), a vyhlásil núdzový stav v oblasti klímy a životného prostredia (34).
  Takisto opakovane vyzýval Úniu, aby zvýšila svoj cieľ v oblasti klímy na rok 2030 a aby tento zvýšený cieľ bol súčasťou európskeho právneho predpisu v oblasti klímy

   (34a)

  .
  Európska rada vo svojich záveroch z 12. decembra 2019 (35) podporila zámer kolektívne dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu Únie v súlade s cieľmi Parížskej dohody
  , pričom to musí byť založené na korektnosti, spravodlivej transformácii a musia sa pritom zohľadňovať rozdielne východiskové pozície členských štátov, a
  uznala potrebu zavedenia podporného rámca i skutočnosť, že transformácia si bude vyžadovať významný objem verejných a súkromných investícií. Takisto vyzvala Komisiu, aby čo najskôr v roku 2020 vypracovala návrh dlhodobej stratégie Únie, aby ho Rada mohla prijať a aby sa mohol predložiť stranám Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy. |
| --- | --- |

(11)

Európsky parlament vyzval
  Komisiu a členské štáty, aby zvýšili opatrenia v oblasti klímy na uľahčenie nevyhnutného prechodu
  na klimaticky neutrálnu spoločnosť
  čím skôr a
  najneskôr do roku 2050 v záujme zabezpečenia úspechu tohto európskeho projektu (33), a vyhlásil núdzový stav v oblasti klímy a životného prostredia (34).
  Takisto opakovane vyzýval Úniu, aby zvýšila svoj cieľ v oblasti klímy na rok 2030 a aby tento zvýšený cieľ bol súčasťou európskeho právneho predpisu v oblasti klímy

   (34a)

  .
  Európska rada vo svojich záveroch z 12. decembra 2019 (35) podporila zámer kolektívne dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu Únie v súlade s cieľmi Parížskej dohody
  , pričom to musí byť založené na korektnosti, spravodlivej transformácii a musia sa pritom zohľadňovať rozdielne východiskové pozície členských štátov, a
  uznala potrebu zavedenia podporného rámca i skutočnosť, že transformácia si bude vyžadovať významný objem verejných a súkromných investícií. Takisto vyzvala Komisiu, aby čo najskôr v roku 2020 vypracovala návrh dlhodobej stratégie Únie, aby ho Rada mohla prijať a aby sa mohol predložiť stranám Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy.

Pozmeňujúci návrh 27

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (12) | Únia by sa
  mala
  usilovať dosiahnuť do roku 2050 na svojom území rovnováhu medzi objemom antropogénnych emisií skleníkových plynov z celého hospodárstva a emisií skleníkových plynov odstránených pomocou prírodných a technologických riešení.
  O
  naplnenie zámeru Únie dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu na celom svojom území by
  sa
  mali
  usilovať
  všetky členské štáty
  kolektívne
  , pričom členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by mali prijímať opatrenia potrebné na umožnenie dosiahnutia tohto cieľa. Významnú časť týchto opatrení na naplnenie predmetného zámeru budú tvoriť opatrenia na úrovni Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12)

Únia by sa
  mala
  usilovať dosiahnuť do roku 2050 na svojom území rovnováhu medzi objemom antropogénnych emisií skleníkových plynov z celého hospodárstva a emisií skleníkových plynov odstránených pomocou prírodných a technologických riešení.
  O
  naplnenie zámeru Únie dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu na celom svojom území by
  sa
  mali
  usilovať
  všetky členské štáty
  kolektívne
  , pričom členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by mali prijímať opatrenia potrebné na umožnenie dosiahnutia tohto cieľa. Významnú časť týchto opatrení na naplnenie predmetného zámeru budú tvoriť opatrenia na úrovni Únie.

| (12) | Únia
  a členské štáty
  by sa
  mali
  usilovať dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050 na svojom území
  a na úrovni členských štátov
  rovnováhu medzi objemom antropogénnych emisií skleníkových plynov z celého hospodárstva a emisií skleníkových plynov odstránených pomocou prírodných a technologických riešení. Naplnenie zámeru Únie dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu na celom svojom území by mali
  dosiahnuť
  všetky členské štáty, pričom členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by mali prijímať opatrenia potrebné na umožnenie dosiahnutia tohto cieľa. Významnú časť týchto opatrení na naplnenie predmetného zámeru budú tvoriť opatrenia na úrovni Únie.
  Únia a všetky členské štáty by mali po roku 2050 pokračovať v znižovaní emisií, aby sa zabezpečilo, že odstránené objemy skleníkových plynov prevýšia antropogénne emisie. |
| --- | --- |

(12)

Únia
  a členské štáty
  by sa
  mali
  usilovať dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050 na svojom území
  a na úrovni členských štátov
  rovnováhu medzi objemom antropogénnych emisií skleníkových plynov z celého hospodárstva a emisií skleníkových plynov odstránených pomocou prírodných a technologických riešení. Naplnenie zámeru Únie dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu na celom svojom území by mali
  dosiahnuť
  všetky členské štáty, pričom členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by mali prijímať opatrenia potrebné na umožnenie dosiahnutia tohto cieľa. Významnú časť týchto opatrení na naplnenie predmetného zámeru budú tvoriť opatrenia na úrovni Únie.
  Únia a všetky členské štáty by mali po roku 2050 pokračovať v znižovaní emisií, aby sa zabezpečilo, že odstránené objemy skleníkových plynov prevýšia antropogénne emisie.

Pozmeňujúci návrh 28

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12a) | Všetky členské štáty sú zodpovedné za individuálne dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050. V oblasti spravodlivosti a solidarity a s cieľom pomôcť pri energetickej transformácii členských štátov s rôznymi východiskovými pozíciami sú potrebné dostatočné podporné mechanizmy a finančné prostriedky Únie, ako je napríklad Fond na spravodlivú transformáciu stanovený v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ).../...

   (1a)

  , a ďalšie príslušné mechanizmy financovania. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12a)

Všetky členské štáty sú zodpovedné za individuálne dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050. V oblasti spravodlivosti a solidarity a s cieľom pomôcť pri energetickej transformácii členských štátov s rôznymi východiskovými pozíciami sú potrebné dostatočné podporné mechanizmy a finančné prostriedky Únie, ako je napríklad Fond na spravodlivú transformáciu stanovený v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ).../...

   (1a)

  , a ďalšie príslušné mechanizmy financovania.

Pozmeňujúci návrh 29

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12b) | Preambula Parížskej dohody uznáva význam zabezpečenia integrity všetkých ekosystémov vrátane oceánov. V Rámcovom dohovore Organizácie Spojených národov o zmene klímy sa zdôrazňuje, že jeho zmluvné strany podporujú udržateľné obhospodarovanie, ochranu a posilňovanie záchytov a rezervoárov všetkých skleníkových plynov vrátane biomasy, lesov a oceánov, ako aj iných suchozemských, pobrežných a morských ekosystémov. Ak by sa ciele Parížskej dohody nesplnili, teplota by mohla presiahnuť bod zlomu, za ktorým už oceán nedokáže absorbovať dostatočné množstvo uhlíka a podieľať sa na zmierňovaní zmeny klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12b)

Preambula Parížskej dohody uznáva význam zabezpečenia integrity všetkých ekosystémov vrátane oceánov. V Rámcovom dohovore Organizácie Spojených národov o zmene klímy sa zdôrazňuje, že jeho zmluvné strany podporujú udržateľné obhospodarovanie, ochranu a posilňovanie záchytov a rezervoárov všetkých skleníkových plynov vrátane biomasy, lesov a oceánov, ako aj iných suchozemských, pobrežných a morských ekosystémov. Ak by sa ciele Parížskej dohody nesplnili, teplota by mohla presiahnuť bod zlomu, za ktorým už oceán nedokáže absorbovať dostatočné množstvo uhlíka a podieľať sa na zmierňovaní zmeny klímy.

Pozmeňujúci návrh 30

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12c) | Prírodné zachytávače uhlíka zohrávajú dôležitú úlohu pri transformácii na klimaticky neutrálnu spoločnosť. Komisia skúma vytvorenie regulačného rámca na certifikáciu odstraňovania uhlíka v súlade so svojím akčným plánom pre obehové hospodárstvo a so stratégiou „z farmy na stôl“. Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a jej iniciatívy budú zohrávať dôležitú úlohu pri obnove degradovaných ekosystémov, najmä tých, ktoré majú najväčší potenciál zachytávať a ukladať uhlík a predchádzať prírodným katastrofám a znižovať ich dôsledky. Obnova ekosystémov by pomohla zachovať, riadiť a zlepšovať prírodné záchyty a podporovať biodiverzitu a zároveň bojovať proti zmene klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12c)

Prírodné zachytávače uhlíka zohrávajú dôležitú úlohu pri transformácii na klimaticky neutrálnu spoločnosť. Komisia skúma vytvorenie regulačného rámca na certifikáciu odstraňovania uhlíka v súlade so svojím akčným plánom pre obehové hospodárstvo a so stratégiou „z farmy na stôl“. Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a jej iniciatívy budú zohrávať dôležitú úlohu pri obnove degradovaných ekosystémov, najmä tých, ktoré majú najväčší potenciál zachytávať a ukladať uhlík a predchádzať prírodným katastrofám a znižovať ich dôsledky. Obnova ekosystémov by pomohla zachovať, riadiť a zlepšovať prírodné záchyty a podporovať biodiverzitu a zároveň bojovať proti zmene klímy.

Pozmeňujúci návrh 144

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12d) | Komisia by mala preskúmať uskutočniteľnosť zavedenia systémov kreditov uhlíka vrátane certifikácie odstraňovania skleníkových plynov prostredníctvom sekvestrácie uhlíka pri využívaní pôdy, v pôde a biomase v poľnohospodárstve, aby sa dosiahol cieľ klimatickej neutrality Únie, ako aj uskutočniteľnosť rozvoja samostatného trhu s odstraňovaním uhlíka pre sekvestráciu skleníkových plynov na pevnine. Takýto rámec by mal byť založený na najlepších dostupných vedeckých poznatkoch a na systéme hodnotenia a schvaľovania Komisiou, pričom by sa malo zabezpečiť, aby nevznikli žiadne negatívne vplyvy na životné prostredie, najmä biodiverzitu, na verejné zdravie alebo na sociálne či hospodárske ciele. Komisia by mala zverejniť výsledky tohto posúdenia do 30. júna 2021. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12d)

Komisia by mala preskúmať uskutočniteľnosť zavedenia systémov kreditov uhlíka vrátane certifikácie odstraňovania skleníkových plynov prostredníctvom sekvestrácie uhlíka pri využívaní pôdy, v pôde a biomase v poľnohospodárstve, aby sa dosiahol cieľ klimatickej neutrality Únie, ako aj uskutočniteľnosť rozvoja samostatného trhu s odstraňovaním uhlíka pre sekvestráciu skleníkových plynov na pevnine. Takýto rámec by mal byť založený na najlepších dostupných vedeckých poznatkoch a na systéme hodnotenia a schvaľovania Komisiou, pričom by sa malo zabezpečiť, aby nevznikli žiadne negatívne vplyvy na životné prostredie, najmä biodiverzitu, na verejné zdravie alebo na sociálne či hospodárske ciele. Komisia by mala zverejniť výsledky tohto posúdenia do 30. júna 2021.

Pozmeňujúci návrh 31

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 e (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12e) | V záujme väčšej jasnosti by Komisia mala predložiť vymedzenie prírodných a iných záchytov uhlíka. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12e)

V záujme väčšej jasnosti by Komisia mala predložiť vymedzenie prírodných a iných záchytov uhlíka.

Pozmeňujúci návrh 156

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 12 f (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (12f) | Pri prechode na klimatickú neutralitu by Únia mala zachovať konkurencieschopnosť svojho priemyslu, najmä priemyslu náročného na energiu, a to aj vypracovaním účinných opatrení na boj proti úniku uhlíka spôsobom zlučiteľným s pravidlami WTO a na zabezpečenie rovnakých podmienok medzi Úniou a tretími krajinami, aby sa zabránilo nekalej hospodárskej súťaži v dôsledku nevykonávania politík v oblasti klímy, ktoré sú v súlade s Parížskou dohodou. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(12f)

Pri prechode na klimatickú neutralitu by Únia mala zachovať konkurencieschopnosť svojho priemyslu, najmä priemyslu náročného na energiu, a to aj vypracovaním účinných opatrení na boj proti úniku uhlíka spôsobom zlučiteľným s pravidlami WTO a na zabezpečenie rovnakých podmienok medzi Úniou a tretími krajinami, aby sa zabránilo nekalej hospodárskej súťaži v dôsledku nevykonávania politík v oblasti klímy, ktoré sú v súlade s Parížskou dohodou.

Pozmeňujúci návrh 33

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (13) | Únia by mala pokračovať vo svojich opatreniach v oblasti klímy a zostať v pozícii medzinárodného lídra v oblasti klímy aj po roku 2050 s cieľom chrániť ľudí a planétu pred hrozbou nebezpečnej zmeny klímy a v snahe o dosiahnutie teplotných cieľov stanovených v Parížskej dohode a v súlade s vedeckými odporúčaniami IPCC. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13)

Únia by mala pokračovať vo svojich opatreniach v oblasti klímy a zostať v pozícii medzinárodného lídra v oblasti klímy aj po roku 2050 s cieľom chrániť ľudí a planétu pred hrozbou nebezpečnej zmeny klímy a v snahe o dosiahnutie teplotných cieľov stanovených v Parížskej dohode a v súlade s vedeckými odporúčaniami IPCC.

| (13) | Únia by mala pokračovať vo svojich opatreniach v oblasti klímy a zostať v pozícii medzinárodného lídra v oblasti klímy aj po roku 2050
  , a to najmä tým, že bude pomáhať najzraniteľnejším populáciám prostredníctvom svojej vonkajšej činnosti a rozvojovej politiky,
  s cieľom chrániť ľudí a planétu pred hrozbou nebezpečnej zmeny klímy a v snahe o dosiahnutie teplotných cieľov stanovených v Parížskej dohode a v súlade s vedeckými odporúčaniami IPCC
  , Programu OSN pre životné prostredie (UNEP), IPBES a Európskej rady pre zmenu klímy
  . |
| --- | --- |

(13)

Únia by mala pokračovať vo svojich opatreniach v oblasti klímy a zostať v pozícii medzinárodného lídra v oblasti klímy aj po roku 2050
  , a to najmä tým, že bude pomáhať najzraniteľnejším populáciám prostredníctvom svojej vonkajšej činnosti a rozvojovej politiky,
  s cieľom chrániť ľudí a planétu pred hrozbou nebezpečnej zmeny klímy a v snahe o dosiahnutie teplotných cieľov stanovených v Parížskej dohode a v súlade s vedeckými odporúčaniami IPCC
  , Programu OSN pre životné prostredie (UNEP), IPBES a Európskej rady pre zmenu klímy
  .

Pozmeňujúci návrh 34

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13a) | Ekosystémy, ľudia a hospodárstva v Únii budú čeliť výrazným vplyvom zmeny klímy, ak sa urýchlene nezmiernia emisie skleníkových plynov alebo ak nedôjde k adaptácii na zmenu klímy. Adaptáciou na zmenu klímy by sa ďalej minimalizovali nevyhnutné vplyvy nákladovo efektívnym spôsobom, čo by malo značný spoločný prínos z riešení blízkych prírode. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13a)

Ekosystémy, ľudia a hospodárstva v Únii budú čeliť výrazným vplyvom zmeny klímy, ak sa urýchlene nezmiernia emisie skleníkových plynov alebo ak nedôjde k adaptácii na zmenu klímy. Adaptáciou na zmenu klímy by sa ďalej minimalizovali nevyhnutné vplyvy nákladovo efektívnym spôsobom, čo by malo značný spoločný prínos z riešení blízkych prírode.

Pozmeňujúci návrh 35

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 13 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (13b) | Nepriaznivé účinky zmeny klímy môžu potenciálne prekročiť adaptačné kapacity členských štátov. Členské štáty a Únia by preto mali spolupracovať na odstraňovaní, minimalizácii a riešení strát a škôd, ako sa stanovuje v článku 8 Parížskej dohody, a to aj prostredníctvom Varšavského medzinárodného mechanizmu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(13b)

Pozmeňujúci návrh 36

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (14) | Kľúčovým aspektom dlhodobej celosvetovej reakcie na zmenu klímy je adaptácia na ňu. Preto by členské štáty a Únia mali zvýšiť svoju schopnosť adaptácie, posilniť svoju odolnosť a znížiť mieru zraniteľnosti voči zmene klímy, ako sa stanovuje v článku 7 Parížskej dohody, a takisto maximalizovať súvisiace prínosy uplatnením ďalších environmentálnych politík a právnych predpisov. Členské štáty by mali prijať komplexné národné adaptačné stratégie a plány. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14)

Kľúčovým aspektom dlhodobej celosvetovej reakcie na zmenu klímy je adaptácia na ňu. Preto by členské štáty a Únia mali zvýšiť svoju schopnosť adaptácie, posilniť svoju odolnosť a znížiť mieru zraniteľnosti voči zmene klímy, ako sa stanovuje v článku 7 Parížskej dohody, a takisto maximalizovať súvisiace prínosy uplatnením ďalších environmentálnych politík a právnych predpisov. Členské štáty by mali prijať komplexné národné adaptačné stratégie a plány.

| (14) | Kľúčovým aspektom dlhodobej celosvetovej reakcie na zmenu klímy je adaptácia na ňu. Preto by členské štáty a Únia mali zvýšiť svoju schopnosť adaptácie, posilniť svoju odolnosť a znížiť mieru zraniteľnosti voči zmene klímy, ako sa stanovuje v článku 7 Parížskej dohody, a takisto maximalizovať súvisiace prínosy uplatnením ďalších environmentálnych politík a právnych predpisov. Členské štáty by mali prijať komplexné národné adaptačné stratégie a plány
  a Komisia by mala pomáhať pri monitorovaní pokroku v oblasti adaptácie vypracovaním ukazovateľov
  . |
| --- | --- |

(14)

Kľúčovým aspektom dlhodobej celosvetovej reakcie na zmenu klímy je adaptácia na ňu. Preto by členské štáty a Únia mali zvýšiť svoju schopnosť adaptácie, posilniť svoju odolnosť a znížiť mieru zraniteľnosti voči zmene klímy, ako sa stanovuje v článku 7 Parížskej dohody, a takisto maximalizovať súvisiace prínosy uplatnením ďalších environmentálnych politík a právnych predpisov. Členské štáty by mali prijať komplexné národné adaptačné stratégie a plány
  a Komisia by mala pomáhať pri monitorovaní pokroku v oblasti adaptácie vypracovaním ukazovateľov
  .

Pozmeňujúci návrh 37

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (14a) | Členské štáty by pri prijímaní svojich adaptačných stratégií a plánov mali venovať osobitnú pozornosť najpostihnutejším oblastiam. Navyše je nevyhnutné podporovať, zachovávať a obnovovať biodiverzitu s cieľom využiť jej plný potenciál na klimatickú reguláciu a adaptáciu. Adaptačnými stratégiami a plánmi by sa preto mali podporovať riešenia založené na prírode a adaptácia založená na ekosystéme, ktorá prispieva k obnove a zachovaniu biodiverzity, a mali by v nich náležite zohľadniť územné špecifiká a miestne znalosti, ako aj zaviesť konkrétne opatrenia na ochranu morských a pobrežných ekosystémov. Okrem toho by sa mali odstrániť činnosti, ktoré bránia schopnosti ekosystémov prispôsobiť sa zmene klímy, aby sa zabezpečila odolnosť biodiverzity a ekosystémových služieb. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14a)

Členské štáty by pri prijímaní svojich adaptačných stratégií a plánov mali venovať osobitnú pozornosť najpostihnutejším oblastiam. Navyše je nevyhnutné podporovať, zachovávať a obnovovať biodiverzitu s cieľom využiť jej plný potenciál na klimatickú reguláciu a adaptáciu. Adaptačnými stratégiami a plánmi by sa preto mali podporovať riešenia založené na prírode a adaptácia založená na ekosystéme, ktorá prispieva k obnove a zachovaniu biodiverzity, a mali by v nich náležite zohľadniť územné špecifiká a miestne znalosti, ako aj zaviesť konkrétne opatrenia na ochranu morských a pobrežných ekosystémov. Okrem toho by sa mali odstrániť činnosti, ktoré bránia schopnosti ekosystémov prispôsobiť sa zmene klímy, aby sa zabezpečila odolnosť biodiverzity a ekosystémových služieb.

Pozmeňujúci návrh 38

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 14 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (14b) | Adaptačnými stratégiami by sa mala podporovať aj zmena modelu v ovplyvnených oblastiach, na základe riešení, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu a založené na prírode. Mali by zabezpečiť udržateľné živobytie na zaručenie lepších životných podmienok vrátane udržateľného a miestneho poľnohospodárstva, udržateľného hospodárenia s vodou a obnoviteľných zdrojov energie v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja, a to na účely posilnenia ich odolnosti a ochrany ich ekosystémov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(14b)

Adaptačnými stratégiami by sa mala podporovať aj zmena modelu v ovplyvnených oblastiach, na základe riešení, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu a založené na prírode. Mali by zabezpečiť udržateľné živobytie na zaručenie lepších životných podmienok vrátane udržateľného a miestneho poľnohospodárstva, udržateľného hospodárenia s vodou a obnoviteľných zdrojov energie v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja, a to na účely posilnenia ich odolnosti a ochrany ich ekosystémov.

Pozmeňujúci návrh 39

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 15

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (15) | Členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by pri vykonávaní relevantných opatrení na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni v záujme napĺňania zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu mali zohľadňovať prínos, ktorý transformácia na klimatickú neutralitu bude mať pre blaho občanov, prosperitu spoločnosti a konkurencieschopnosť hospodárstva; energetickú a potravinovú bezpečnosť a finančnú dostupnosť; spravodlivosť
  a
  solidaritu v členských štátoch i medzi nimi vzhľadom na ich hospodársku spôsobilosť, vnútroštátne okolnosti a potrebu postupnej konvergencie; potrebu zabezpečiť spravodlivú a sociálne korektnú transformáciu, najlepšie dostupné vedecké výsledky, a predovšetkým zistenia, ktoré nahlási IPCC; potrebu zahrnúť riziká súvisiace so zmenou klímy do rozhodnutí o investovaní a plánovaní; nákladovú účinnosť a technologickú neutralitu pri dosahovaní znižovania emisií skleníkových plynov a ich odstraňovaní i zvyšovaní odolnosti; postupné napredovanie v súvislosti s environmentálnou integritou a mierou ambicióznosti. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(15)

Členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by pri vykonávaní relevantných opatrení na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni v záujme napĺňania zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu mali zohľadňovať prínos, ktorý transformácia na klimatickú neutralitu bude mať pre blaho občanov, prosperitu spoločnosti a konkurencieschopnosť hospodárstva; energetickú a potravinovú bezpečnosť a finančnú dostupnosť; spravodlivosť
  a
  solidaritu v členských štátoch i medzi nimi vzhľadom na ich hospodársku spôsobilosť, vnútroštátne okolnosti a potrebu postupnej konvergencie; potrebu zabezpečiť spravodlivú a sociálne korektnú transformáciu, najlepšie dostupné vedecké výsledky, a predovšetkým zistenia, ktoré nahlási IPCC; potrebu zahrnúť riziká súvisiace so zmenou klímy do rozhodnutí o investovaní a plánovaní; nákladovú účinnosť a technologickú neutralitu pri dosahovaní znižovania emisií skleníkových plynov a ich odstraňovaní i zvyšovaní odolnosti; postupné napredovanie v súvislosti s environmentálnou integritou a mierou ambicióznosti.

| (15) | Členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by pri vykonávaní relevantných opatrení na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni v záujme napĺňania zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu mali zohľadňovať prínos, ktorý transformácia na klimatickú neutralitu bude mať pre
  zdravie, kvalitu života a
  blaho občanov,
  sociálnu spravodlivosť,
  prosperitu spoločnosti a konkurencieschopnosť hospodárstva
  vrátane spravodlivej hospodárskej súťaže a rovnosti podmienok na celosvetovej úrovni. Členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by mali zohľadniť aj akúkoľvek byrokraciu alebo iné legislatívne prekážky, ktoré môžu hospodárskym subjektom alebo odvetviam brániť v plnení cieľov v oblasti klímy; sociálne, hospodárske a environmentálne náklady spôsobené nečinnosťou alebo nedostatočnými opatreniami; skutočnosť, že zmena klímy má neprimerane veľký vplyv na ženy, a potrebu posilniť rodovú rovnosť; potrebu podporovať udržateľné spôsoby života; maximalizáciu efektívnosti využívania energie a zdrojov,
  energetickú a potravinovú bezpečnosť a finančnú dostupnosť
  a súčasne osobitne zohľadniť potreby bojovať proti energetickej chudobe
  ; spravodlivosť, solidaritu
  a rovnaké podmienky
  v členských štátoch i medzi nimi vzhľadom na ich hospodársku spôsobilosť, vnútroštátne okolnosti
  a rôzne východiskové pozície,
  a potrebu postupnej konvergencie; potrebu zabezpečiť spravodlivú a sociálne korektnú transformáciu
  v súlade s usmerneniami Medzinárodnej organizácie práce z roku 2015 o spravodlivej transformácii na environmentálne udržateľné hospodárstva a spoločnosti pre všetkých
  , najlepšie dostupné vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC
  a IPBES
  ; potrebu zahrnúť riziká súvisiace so zmenou klímy
  a posúdenia v oblasti zraniteľnosti voči zmene klímy a adaptácie na ňu
  do rozhodnutí o investovaní a plánovaní
  , pričom treba zabezpečiť, aby politiky Únie boli odolné voči zmene klímy
  ; nákladovú účinnosť a technologickú neutralitu pri dosahovaní znižovania emisií skleníkových plynov a ich odstraňovaní i zvyšovaní odolnosti
  na základe rovnosti
  ;
  potrebu riadiť, chrániť a obnovovať morské a suchozemské ekosystémy a biodiverzitu; súčasný stav infraštruktúry a možné potreby aktualizácie a investícií do infraštruktúry Únie
  ; postupné napredovanie v súvislosti s environmentálnouintegritou a mierou ambicióznosti;
  schopnosť rôznych zainteresovaných subjektov investovať do transformácie sociálne životaschopným spôsobom; a potenciálne riziko úniku uhlíka a opatrenia na jeho predchádzanie. |
| --- | --- |

(15)

Členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by pri vykonávaní relevantných opatrení na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni v záujme napĺňania zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu mali zohľadňovať prínos, ktorý transformácia na klimatickú neutralitu bude mať pre
  zdravie, kvalitu života a
  blaho občanov,
  sociálnu spravodlivosť,
  prosperitu spoločnosti a konkurencieschopnosť hospodárstva
  vrátane spravodlivej hospodárskej súťaže a rovnosti podmienok na celosvetovej úrovni. Členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia by mali zohľadniť aj akúkoľvek byrokraciu alebo iné legislatívne prekážky, ktoré môžu hospodárskym subjektom alebo odvetviam brániť v plnení cieľov v oblasti klímy; sociálne, hospodárske a environmentálne náklady spôsobené nečinnosťou alebo nedostatočnými opatreniami; skutočnosť, že zmena klímy má neprimerane veľký vplyv na ženy, a potrebu posilniť rodovú rovnosť; potrebu podporovať udržateľné spôsoby života; maximalizáciu efektívnosti využívania energie a zdrojov,
  energetickú a potravinovú bezpečnosť a finančnú dostupnosť
  a súčasne osobitne zohľadniť potreby bojovať proti energetickej chudobe
  ; spravodlivosť, solidaritu
  a rovnaké podmienky
  v členských štátoch i medzi nimi vzhľadom na ich hospodársku spôsobilosť, vnútroštátne okolnosti
  a rôzne východiskové pozície,
  a potrebu postupnej konvergencie; potrebu zabezpečiť spravodlivú a sociálne korektnú transformáciu
  v súlade s usmerneniami Medzinárodnej organizácie práce z roku 2015 o spravodlivej transformácii na environmentálne udržateľné hospodárstva a spoločnosti pre všetkých
  , najlepšie dostupné vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC
  a IPBES
  ; potrebu zahrnúť riziká súvisiace so zmenou klímy
  a posúdenia v oblasti zraniteľnosti voči zmene klímy a adaptácie na ňu
  do rozhodnutí o investovaní a plánovaní
  , pričom treba zabezpečiť, aby politiky Únie boli odolné voči zmene klímy
  ; nákladovú účinnosť a technologickú neutralitu pri dosahovaní znižovania emisií skleníkových plynov a ich odstraňovaní i zvyšovaní odolnosti
  na základe rovnosti
  ;
  potrebu riadiť, chrániť a obnovovať morské a suchozemské ekosystémy a biodiverzitu; súčasný stav infraštruktúry a možné potreby aktualizácie a investícií do infraštruktúry Únie
  ; postupné napredovanie v súvislosti s environmentálnouintegritou a mierou ambicióznosti;
  schopnosť rôznych zainteresovaných subjektov investovať do transformácie sociálne životaschopným spôsobom; a potenciálne riziko úniku uhlíka a opatrenia na jeho predchádzanie.

Pozmeňujúci návrh 40

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (16) | Transformácia na klimatickú neutralitu si vyžaduje
  zmeny
  v celom spektre politík a kolektívne úsilie všetkých odvetví hospodárstva a spoločnosti, ako skonštatovala Komisia vo svojom oznámení s názvom „Európsky zelený dohovor“. Európska rada vo svojich záveroch zo zasadnutia z 12. decembra 2019 uviedla, že všetky relevantné právne predpisy a politiky Únie musia byť v súlade s plnením zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu a prispievať k nemu, pričom sa v nich musí rešpektovať zásada rovnakých podmienok pre všetkých, a vyzvala Komisiu, aby preskúmala, či je na tento účel potrebné upraviť existujúce pravidlá. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16)

Transformácia na klimatickú neutralitu si vyžaduje
  zmeny
  v celom spektre politík a kolektívne úsilie všetkých odvetví hospodárstva a spoločnosti, ako skonštatovala Komisia vo svojom oznámení s názvom „Európsky zelený dohovor“. Európska rada vo svojich záveroch zo zasadnutia z 12. decembra 2019 uviedla, že všetky relevantné právne predpisy a politiky Únie musia byť v súlade s plnením zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu a prispievať k nemu, pričom sa v nich musí rešpektovať zásada rovnakých podmienok pre všetkých, a vyzvala Komisiu, aby preskúmala, či je na tento účel potrebné upraviť existujúce pravidlá.

| (16) | Transformácia na klimatickú neutralitu si vyžaduje
  transformačnú zmenu
  v celom spektre politík
  , ambiciózne a udržateľné financovanie
  a kolektívne úsilie všetkých odvetví hospodárstva a spoločnosti
  vrátane leteckej a námornej dopravy
  , ako skonštatovala Komisia vo svojom oznámení s názvom Európska zelená dohoda. Európska rada vo svojich záveroch zo zasadnutia z 12. decembra 2019 uviedla, že všetky relevantné právne predpisy a politiky Únie musia byť v súlade s plnením zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu a prispievať k nemu, pričom sa v nich musí rešpektovať zásada rovnakých podmienok pre všetkých, a vyzvala Komisiu, aby preskúmala, či je na tento účel potrebné upraviť existujúce pravidlá. |
| --- | --- |

(16)

Transformácia na klimatickú neutralitu si vyžaduje
  transformačnú zmenu
  v celom spektre politík
  , ambiciózne a udržateľné financovanie
  a kolektívne úsilie všetkých odvetví hospodárstva a spoločnosti
  vrátane leteckej a námornej dopravy
  , ako skonštatovala Komisia vo svojom oznámení s názvom Európska zelená dohoda. Európska rada vo svojich záveroch zo zasadnutia z 12. decembra 2019 uviedla, že všetky relevantné právne predpisy a politiky Únie musia byť v súlade s plnením zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu a prispievať k nemu, pričom sa v nich musí rešpektovať zásada rovnakých podmienok pre všetkých, a vyzvala Komisiu, aby preskúmala, či je na tento účel potrebné upraviť existujúce pravidlá.

Pozmeňujúci návrh 41

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16a) | Všetky kľúčové odvetvia hospodárstva, a to energetika, priemysel, doprava, vykurovanie a chladenie, stavebníctvo, poľnohospodárstvo, odpadové hospodárstvo a využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo, budú musieť spolupracovať na dosiahnutí klimatickej neutrality. Všetky odvetvia, bez ohľadu na to, či sa na ne vzťahuje systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (EU ETS), by mali vynaložiť porovnateľné úsilie na uskutočnenie zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu. S cieľom zabezpečiť predvídateľnosť, dôveru a zapojenie všetkých hospodárskych subjektov vrátane podnikov, pracovníkov, investorov a spotrebiteľov by Komisia mala vypracovať usmernenia pre odvetvia hospodárstva, ktoré by mohli najviac prispieť k uskutočneniu zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu. Tieto usmernenia by mali obsahovať orientačné trajektórie znižovania emisií skleníkových plynov v týchto odvetviach na úrovni Únie. Týmto by sa im poskytla istota, pokiaľ ide o prijatie vhodných opatrení a plánovanie potrebných investícií, a pomohlo by im to zotrvať na ceste transformácie. Zároveň by to slúžilo aj ako mechanizmus zapojenia odvetví do úsilia o hľadanie riešení v oblasti klimatickej neutrality. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16a)

Všetky kľúčové odvetvia hospodárstva, a to energetika, priemysel, doprava, vykurovanie a chladenie, stavebníctvo, poľnohospodárstvo, odpadové hospodárstvo a využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo, budú musieť spolupracovať na dosiahnutí klimatickej neutrality. Všetky odvetvia, bez ohľadu na to, či sa na ne vzťahuje systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (EU ETS), by mali vynaložiť porovnateľné úsilie na uskutočnenie zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu. S cieľom zabezpečiť predvídateľnosť, dôveru a zapojenie všetkých hospodárskych subjektov vrátane podnikov, pracovníkov, investorov a spotrebiteľov by Komisia mala vypracovať usmernenia pre odvetvia hospodárstva, ktoré by mohli najviac prispieť k uskutočneniu zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu. Tieto usmernenia by mali obsahovať orientačné trajektórie znižovania emisií skleníkových plynov v týchto odvetviach na úrovni Únie. Týmto by sa im poskytla istota, pokiaľ ide o prijatie vhodných opatrení a plánovanie potrebných investícií, a pomohlo by im to zotrvať na ceste transformácie. Zároveň by to slúžilo aj ako mechanizmus zapojenia odvetví do úsilia o hľadanie riešení v oblasti klimatickej neutrality.

Pozmeňujúci návrh 42

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16b) | Transformácia na klimatickú neutralitu si vyžaduje, aby všetky odvetvia splnili svoju úlohu. Únia by mala pokračovať vo svojom úsilí o posilnenie a podporu obehového hospodárstva a ďalej podporovať riešenia vychádzajúce z obnoviteľných zdrojov a alternatív, ktoré môžu nahradiť výrobky a materiály na báze fosílnych palív. Ďalšie využívanie výrobkov a materiálov z obnoviteľných zdrojov bude mať veľký prínos v oblasti zmierňovania zmeny klímy a bude prínosné pre mnohé ďalšie odvetvia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16b)

Transformácia na klimatickú neutralitu si vyžaduje, aby všetky odvetvia splnili svoju úlohu. Únia by mala pokračovať vo svojom úsilí o posilnenie a podporu obehového hospodárstva a ďalej podporovať riešenia vychádzajúce z obnoviteľných zdrojov a alternatív, ktoré môžu nahradiť výrobky a materiály na báze fosílnych palív. Ďalšie využívanie výrobkov a materiálov z obnoviteľných zdrojov bude mať veľký prínos v oblasti zmierňovania zmeny klímy a bude prínosné pre mnohé ďalšie odvetvia.

Pozmeňujúci návrh 43

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16c) | Vzhľadom na riziko úniku uhlíka by transformácia na klimatickú neutralitu a pokračovanie v úsilí o zachovanie klimatickej neutrality mali byť skutočnou ekologickou transformáciou, viesť ku skutočnému zníženiu emisií a nemali by vytvárať skreslený výsledok Únie získaný tým, že výroba a emisie sa premiestnili do krajín mimo EÚ. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa politiky Únie mali navrhnúť tak, aby sa minimalizovalo riziko úniku uhlíka a aby sa preskúmali technologické riešenia. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16c)

Vzhľadom na riziko úniku uhlíka by transformácia na klimatickú neutralitu a pokračovanie v úsilí o zachovanie klimatickej neutrality mali byť skutočnou ekologickou transformáciou, viesť ku skutočnému zníženiu emisií a nemali by vytvárať skreslený výsledok Únie získaný tým, že výroba a emisie sa premiestnili do krajín mimo EÚ. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa politiky Únie mali navrhnúť tak, aby sa minimalizovalo riziko úniku uhlíka a aby sa preskúmali technologické riešenia.

Pozmeňujúci návrh 44

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16d) | Z transformácie na klimatickú neutralitu sa nesmie vylúčiť poľnohospodárske odvetvie, ktoré je jediným výrobným odvetvím schopným ukladať oxid uhličitý. Dlhodobé ukladanie vo všeobecnosti zaručujú najmä lesníctvo, dlhodobé pasienky a viacročné plodiny. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16d)

Z transformácie na klimatickú neutralitu sa nesmie vylúčiť poľnohospodárske odvetvie, ktoré je jediným výrobným odvetvím schopným ukladať oxid uhličitý. Dlhodobé ukladanie vo všeobecnosti zaručujú najmä lesníctvo, dlhodobé pasienky a viacročné plodiny.

Pozmeňujúci návrh 45

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 e (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16e) | V záujme dosiahnutia klimatickej neutrality sa musí zohľadniť osobitná úloha poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, keďže len životaschopné a produktívne poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo je schopné zásobovať obyvateľstvo kvalitnými a bezpečnými potravinami v dostatočných množstvách a za dostupné ceny, ako aj obnoviteľnými surovinami na všetky účely biohospodárstva. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16e)

V záujme dosiahnutia klimatickej neutrality sa musí zohľadniť osobitná úloha poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, keďže len životaschopné a produktívne poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo je schopné zásobovať obyvateľstvo kvalitnými a bezpečnými potravinami v dostatočných množstvách a za dostupné ceny, ako aj obnoviteľnými surovinami na všetky účely biohospodárstva.

Pozmeňujúci návrh 46

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 f (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16f) | Pri transformácii na klimatickú neutralitu zohrávajú kľúčovú úlohu lesy. Udržateľné obhospodarovanie lesov blízke prírode má zásadný význam pre nepretržité pohlcovanie skleníkových plynov z atmosféry a takisto umožňuje poskytovať obnoviteľné suroviny šetrné ku klíme na výrobky z dreva, v ktorých je uskladnený uhlík a ktoré môžu slúžiť ako náhrada fosílnych materiálov a palív. Tzv. trojitá úloha lesov (zachytávanie, uskladňovanie a nahrádzanie) prispieva k znižovaniu uvoľňovaných emisií uhlíka do atmosféry a zároveň zabezpečuje, aby lesy naďalej rástli a poskytovali mnohé ďalšie služby. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16f)

Pri transformácii na klimatickú neutralitu zohrávajú kľúčovú úlohu lesy. Udržateľné obhospodarovanie lesov blízke prírode má zásadný význam pre nepretržité pohlcovanie skleníkových plynov z atmosféry a takisto umožňuje poskytovať obnoviteľné suroviny šetrné ku klíme na výrobky z dreva, v ktorých je uskladnený uhlík a ktoré môžu slúžiť ako náhrada fosílnych materiálov a palív. Tzv. trojitá úloha lesov (zachytávanie, uskladňovanie a nahrádzanie) prispieva k znižovaniu uvoľňovaných emisií uhlíka do atmosféry a zároveň zabezpečuje, aby lesy naďalej rástli a poskytovali mnohé ďalšie služby.

Pozmeňujúci návrh 47

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 16 g (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (16 g) | Právo Únie by malo podporovať zalesňovanie a udržateľné obhospodarovanie lesov v členských štátoch, ktoré nemajú rozsiahle lesné zdroje, a to výmenou najlepších postupov a priemyselného know-how. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(16 g)

Právo Únie by malo podporovať zalesňovanie a udržateľné obhospodarovanie lesov v členských štátoch, ktoré nemajú rozsiahle lesné zdroje, a to výmenou najlepších postupov a priemyselného know-how.

Pozmeňujúci návrh 48

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (17) | „
  Ako
  Komisia
  oznámila
  vo svojom oznámení
  Európska zelená dohoda, posúdila v oznámení Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok
  2030
  : investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov

   (9)

  cieľ Únie týkajúci sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 na základe komplexného posúdenia vplyvu a s prihliadnutím na analýzu integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených Komisii v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999

   (10)

  .
  Vzhľadom na cieľ
  klimatickej neutrality
  do roku 2050
  by sa do roku 2030 mali znížiť emisie skleníkových plynov a malo by sa zlepšiť ich odstraňovanie, aby sa čisté emisie skleníkových plynov, teda emisie po odpočítaní odstránených emisií, do roku 2030
  v porovnaní s úrovňami z roku 1990
  znížili minimálne o 55 %. Tento nový cieľ Únie v oblasti klímy do roku 2030 je následným cieľom na účely článku 2 bodu 11 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a preto nahrádza celoúnijný cieľ týkajúci sa emisií skleníkových plynov do roku 2030 stanovený v uvedenom bode.
  Komisia by
  okrem toho
  do 30. júna 2021
  mala
  posúdiť, ako by
  bolo potrebné
  zmeniť
  príslušné
  právne predpisy Únie, ktorými sa vykonáva cieľ
  v oblasti klímy do roku 2030, aby sa dosiahlo takéto zníženie čistých emisií. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17)

„
  Ako
  Komisia
  oznámila
  vo svojom oznámení
  Európska zelená dohoda, posúdila v oznámení Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok
  2030
  : investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov

   (9)

  cieľ Únie týkajúci sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 na základe komplexného posúdenia vplyvu a s prihliadnutím na analýzu integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených Komisii v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999

   (10)

  .
  Vzhľadom na cieľ
  klimatickej neutrality
  do roku 2050
  by sa do roku 2030 mali znížiť emisie skleníkových plynov a malo by sa zlepšiť ich odstraňovanie, aby sa čisté emisie skleníkových plynov, teda emisie po odpočítaní odstránených emisií, do roku 2030
  v porovnaní s úrovňami z roku 1990
  znížili minimálne o 55 %. Tento nový cieľ Únie v oblasti klímy do roku 2030 je následným cieľom na účely článku 2 bodu 11 nariadenia (EÚ) 2018/1999, a preto nahrádza celoúnijný cieľ týkajúci sa emisií skleníkových plynov do roku 2030 stanovený v uvedenom bode.
  Komisia by
  okrem toho
  do 30. júna 2021
  mala
  posúdiť, ako by
  bolo potrebné
  zmeniť
  príslušné
  právne predpisy Únie, ktorými sa vykonáva cieľ
  v oblasti klímy do roku 2030, aby sa dosiahlo takéto zníženie čistých emisií.

| (17) | Komisia vo svojom oznámení
  s názvom „Európsky zelený dohovor“ oznámila svoj úmysel posúdiť sprísnenie cieľa znížiť emisie skleníkových plynov Únie do roku
  2030
  a predložiť v súvislosti s ním príslušné návrhy, aby sa zaručil jeho súlad so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050. Ďalej v uvedenom oznámení zdôraznila, že všetky politiky Únie by mali prispievať k plneniu zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu, kde by mali svoju úlohu zohrávať všetky sektory.
  Vzhľadom na cieľ
  Únie, ktorým je dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr
  do roku 2050
  , je nevyhnutné, aby sa opatrenia v oblasti klímy ďalej posilnili, a najmä aby sa cieľ Únie v oblasti klímy na rok 2030 zvýšil s cieľom znížiť emisie
  v porovnaní s úrovňami z roku 1990
  o 60 %.
  Komisia by
  preto mala
  do 30. júna 2021 posúdiť, ako by
  sa mali zodpovedajúcim spôsobom
  zmeniť právne predpisy Únie, ktorými sa vykonáva
  uvedený zvýšený
  cieľ,
  a iné príslušné právne predpisy Únie prispievajúce k znižovaniu emisií skleníkových plynov a podporujúce obehové hospodárstvo
  . |
| --- | --- |

(17)

Komisia vo svojom oznámení
  s názvom „Európsky zelený dohovor“ oznámila svoj úmysel posúdiť sprísnenie cieľa znížiť emisie skleníkových plynov Únie do roku
  2030
  a predložiť v súvislosti s ním príslušné návrhy, aby sa zaručil jeho súlad so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050. Ďalej v uvedenom oznámení zdôraznila, že všetky politiky Únie by mali prispievať k plneniu zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu, kde by mali svoju úlohu zohrávať všetky sektory.
  Vzhľadom na cieľ
  Únie, ktorým je dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr
  do roku 2050
  , je nevyhnutné, aby sa opatrenia v oblasti klímy ďalej posilnili, a najmä aby sa cieľ Únie v oblasti klímy na rok 2030 zvýšil s cieľom znížiť emisie
  v porovnaní s úrovňami z roku 1990
  o 60 %.
  Komisia by
  preto mala
  do 30. júna 2021 posúdiť, ako by
  sa mali zodpovedajúcim spôsobom
  zmeniť právne predpisy Únie, ktorými sa vykonáva
  uvedený zvýšený
  cieľ,
  a iné príslušné právne predpisy Únie prispievajúce k znižovaniu emisií skleníkových plynov a podporujúce obehové hospodárstvo
  .

Pozmeňujúci návrh 49

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17a) | S cieľom zabezpečiť, aby Únia a všetky členské štáty vytrvali na ceste k naplneniu zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu, a zabezpečiť predvídateľnosť a dôveru pre všetky hospodárske subjekty vrátane podnikov, pracovníkov a odborových zväzov, investorov a spotrebiteľov, by Komisia mala preskúmať možnosti stanovenia cieľa Únie v oblasti klímy na rok 2040 a prípadne predložiť legislatívne návrhy Európskemu parlamentu a Rade. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17a)

S cieľom zabezpečiť, aby Únia a všetky členské štáty vytrvali na ceste k naplneniu zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu, a zabezpečiť predvídateľnosť a dôveru pre všetky hospodárske subjekty vrátane podnikov, pracovníkov a odborových zväzov, investorov a spotrebiteľov, by Komisia mala preskúmať možnosti stanovenia cieľa Únie v oblasti klímy na rok 2040 a prípadne predložiť legislatívne návrhy Európskemu parlamentu a Rade.

Pozmeňujúci návrh 50

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17b) | Komisia by do 30. júna 2021 mala preskúmať a v prípade potreby navrhnúť revíziu všetkých politík a nástrojov relevantných pre dosiahnutie cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030 a pre uskutočnenie zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu stanovenú v článku 2 ods. 1. V tejto súvislosti si zvýšené ciele Únie vyžadujú, aby bol EU ETS vhodný pre daný účel. Komisia by preto mala urýchlene preskúmať smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

   (1a)

  a posilniť v nej uvedený inovačný fond tak, aby sa naďalej vytvárali finančné stimuly pre nové technológie, výrazne zvyšoval rast, konkurencieschopnosť a podpora čistých technológií, a zároveň aby sa zabezpečilo to, aby posilnenie inovačného fondu prispievalo k procesu spravodlivej transformácie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17b)

Komisia by do 30. júna 2021 mala preskúmať a v prípade potreby navrhnúť revíziu všetkých politík a nástrojov relevantných pre dosiahnutie cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030 a pre uskutočnenie zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu stanovenú v článku 2 ods. 1. V tejto súvislosti si zvýšené ciele Únie vyžadujú, aby bol EU ETS vhodný pre daný účel. Komisia by preto mala urýchlene preskúmať smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

   (1a)

  a posilniť v nej uvedený inovačný fond tak, aby sa naďalej vytvárali finančné stimuly pre nové technológie, výrazne zvyšoval rast, konkurencieschopnosť a podpora čistých technológií, a zároveň aby sa zabezpečilo to, aby posilnenie inovačného fondu prispievalo k procesu spravodlivej transformácie.

Pozmeňujúci návrh 51

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17c) | S cieľom upozorniť na význam a váhu politiky v oblasti klímy a poskytnúť politickým aktérom potrebné informácie v legislatívnom procese by Komisia mala posudzovať všetky budúce právne predpisy novou optikou zahŕňajúcou aj zmenu klímy a dôsledky v oblasti klímy a určiť, aký vplyv bude mať každý navrhovaný právny predpis na klímu a životné prostredie, a to na rovnakej úrovni, na akej posudzuje právny základ, subsidiaritu a proporcionalitu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17c)

S cieľom upozorniť na význam a váhu politiky v oblasti klímy a poskytnúť politickým aktérom potrebné informácie v legislatívnom procese by Komisia mala posudzovať všetky budúce právne predpisy novou optikou zahŕňajúcou aj zmenu klímy a dôsledky v oblasti klímy a určiť, aký vplyv bude mať každý navrhovaný právny predpis na klímu a životné prostredie, a to na rovnakej úrovni, na akej posudzuje právny základ, subsidiaritu a proporcionalitu.

Pozmeňujúci návrh 52

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17d) | Komisia by mala ďalej zabezpečiť, aby priemysel mal dostatočnú možnosť realizovať významnú zmenu spočívajúcu v prechode na klimatickú neutralitu a veľmi ambiciózne ciele na obdobia do roku 2030 a do roku 2040, a to prostredníctvom dôkladného regulačného rámca a finančných zdrojov zodpovedajúcich výzvam. Tento regulačný a finančný rámec by sa mal pravidelne vyhodnocovať a upravovať, ak je to potrebné na to, aby sa zabránilo úniku uhlíka, zatvoreniu priemyselných podnikov, strate pracovných miest a nekalej medzinárodnej hospodárskej súťaži. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17d)

Komisia by mala ďalej zabezpečiť, aby priemysel mal dostatočnú možnosť realizovať významnú zmenu spočívajúcu v prechode na klimatickú neutralitu a veľmi ambiciózne ciele na obdobia do roku 2030 a do roku 2040, a to prostredníctvom dôkladného regulačného rámca a finančných zdrojov zodpovedajúcich výzvam. Tento regulačný a finančný rámec by sa mal pravidelne vyhodnocovať a upravovať, ak je to potrebné na to, aby sa zabránilo úniku uhlíka, zatvoreniu priemyselných podnikov, strate pracovných miest a nekalej medzinárodnej hospodárskej súťaži.

Pozmeňujúci návrh 53

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 e (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17e) | Komisia by mala posúdiť potreby v oblasti zamestnanosti vrátane požiadaviek v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, rozvoja hospodárstva a zavedenia korektnej a spravodlivej transformácie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17e)

Komisia by mala posúdiť potreby v oblasti zamestnanosti vrátane požiadaviek v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, rozvoja hospodárstva a zavedenia korektnej a spravodlivej transformácie.

Pozmeňujúci návrh 157

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 17 f (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (17f) | Aby Únia dosiahla cieľ klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a priebežné klimatické ciele na roky 2030 a 2040, by inštitúcie Únie a všetky členské štáty mali čo najskôr, najneskôr však do roku 2025, postupne zrušiť všetky priame a nepriame dotácie na fosílne palivá. Postupné zrušenie týchto dotácií by nemalo mať vplyv na úsilie bojovať proti energetickej chudobe a malo by zohľadňovať preklenovaciu úlohu zemného plynu pri prechode na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(17f)

Aby Únia dosiahla cieľ klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a priebežné klimatické ciele na roky 2030 a 2040, by inštitúcie Únie a všetky členské štáty mali čo najskôr, najneskôr však do roku 2025, postupne zrušiť všetky priame a nepriame dotácie na fosílne palivá. Postupné zrušenie týchto dotácií by nemalo mať vplyv na úsilie bojovať proti energetickej chudobe a malo by zohľadňovať preklenovaciu úlohu zemného plynu pri prechode na uhlíkovo neutrálne hospodárstvo.

Pozmeňujúci návrh 55

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 18

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (18) | S cieľom zabezpečiť, aby Únia a členské štáty vytrvali na ceste k 
  naplneniu vytýčeného zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu
  , ako aj zaručiť pokrok pri adaptácii na zmenu klímy by Komisia mala dosiahnutý pokrok pravidelne posudzovať. Ak by kolektívny pokrok členských štátov pri plnení
  zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu
  alebo pri adaptácii nebol dostatočný alebo opatrenia Únie neboli v súlade
  so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu
  alebo by neboli primerané na zvýšenie schopnosti adaptácie, posilnenie odolnosti alebo zníženie miery zraniteľnosti, Komisia by mala vykonať potrebné opatrenia v súlade so zmluvami. Takisto by mala pravidelne posudzovať relevantné vnútroštátne opatrenia a vydať odporúčania, ak zistí, že opatrenia členského štátu nie sú v súlade so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu alebo nie sú primerané na zvýšenie schopnosti adaptácie, posilnenie odolnosti alebo zníženie miery zraniteľnosti voči zmene klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18)

S cieľom zabezpečiť, aby Únia a členské štáty vytrvali na ceste k 
  naplneniu vytýčeného zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu
  , ako aj zaručiť pokrok pri adaptácii na zmenu klímy by Komisia mala dosiahnutý pokrok pravidelne posudzovať. Ak by kolektívny pokrok členských štátov pri plnení
  zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu
  alebo pri adaptácii nebol dostatočný alebo opatrenia Únie neboli v súlade
  so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu
  alebo by neboli primerané na zvýšenie schopnosti adaptácie, posilnenie odolnosti alebo zníženie miery zraniteľnosti, Komisia by mala vykonať potrebné opatrenia v súlade so zmluvami. Takisto by mala pravidelne posudzovať relevantné vnútroštátne opatrenia a vydať odporúčania, ak zistí, že opatrenia členského štátu nie sú v súlade so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu alebo nie sú primerané na zvýšenie schopnosti adaptácie, posilnenie odolnosti alebo zníženie miery zraniteľnosti voči zmene klímy.

| (18) | S cieľom zabezpečiť, aby Únia a 
  všetky
  členské štáty vytrvali na ceste k 
  splneniu cieľov Únie v oblasti klímy
  , ako aj zaručiť pokrok pri adaptácii na zmenu klímy by Komisia mala dosiahnutý pokrok pravidelne posudzovať. Ak by
  pokrok, ktorý dosiahol každý členský štát,
  a kolektívny pokrok členských štátov pri plnení
  cieľov Únie v oblasti klímy
  alebo pri adaptácii nebol dostatočný alebo opatrenia Únie neboli v súlade
  s cieľmi Únie v oblasti klímy
  alebo by neboli primerané na zvýšenie schopnosti adaptácie, posilnenie odolnosti alebo zníženie miery zraniteľnosti, Komisia by mala vykonať potrebné opatrenia v súlade so zmluvami. Takisto by mala pravidelne posudzovať relevantné vnútroštátne opatrenia a vydať odporúčania, ak zistí, že opatrenia členského štátu nie sú v súlade
  s cieľmi Únie v oblasti klímy
  alebo nie sú primerané na zvýšenie schopnosti adaptácie, posilnenie odolnosti alebo zníženie miery zraniteľnosti voči zmene klímy.
  Komisia by mala toto posúdenie a jeho výsledky zverejniť v čase jeho prijatia. |
| --- | --- |

(18)

S cieľom zabezpečiť, aby Únia a 
  všetky
  členské štáty vytrvali na ceste k 
  splneniu cieľov Únie v oblasti klímy
  , ako aj zaručiť pokrok pri adaptácii na zmenu klímy by Komisia mala dosiahnutý pokrok pravidelne posudzovať. Ak by
  pokrok, ktorý dosiahol každý členský štát,
  a kolektívny pokrok členských štátov pri plnení
  cieľov Únie v oblasti klímy
  alebo pri adaptácii nebol dostatočný alebo opatrenia Únie neboli v súlade
  s cieľmi Únie v oblasti klímy
  alebo by neboli primerané na zvýšenie schopnosti adaptácie, posilnenie odolnosti alebo zníženie miery zraniteľnosti, Komisia by mala vykonať potrebné opatrenia v súlade so zmluvami. Takisto by mala pravidelne posudzovať relevantné vnútroštátne opatrenia a vydať odporúčania, ak zistí, že opatrenia členského štátu nie sú v súlade
  s cieľmi Únie v oblasti klímy
  alebo nie sú primerané na zvýšenie schopnosti adaptácie, posilnenie odolnosti alebo zníženie miery zraniteľnosti voči zmene klímy.
  Komisia by mala toto posúdenie a jeho výsledky zverejniť v čase jeho prijatia.

Pozmeňujúci návrh 56

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 18 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (18a) | Dosiahnuť klimatickú neutralitu je možné len v prípade, ak sa všetky členské štáty podelia o záťaž a v plnej miere sa zaviažu k prechodu na klimatickú neutralitu. Každý členský štát má povinnosť plniť priebežné a konečné ciele a ak sa Komisie domnieva, že tieto povinnosti nie sú splnené, Komisia by mala byť splnomocnená podniknúť opatrenia voči členským štátom. Opatrenia by mali byť primerané, vhodné a v súlade so zmluvami. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18a)

Dosiahnuť klimatickú neutralitu je možné len v prípade, ak sa všetky členské štáty podelia o záťaž a v plnej miere sa zaviažu k prechodu na klimatickú neutralitu. Každý členský štát má povinnosť plniť priebežné a konečné ciele a ak sa Komisie domnieva, že tieto povinnosti nie sú splnené, Komisia by mala byť splnomocnená podniknúť opatrenia voči členským štátom. Opatrenia by mali byť primerané, vhodné a v súlade so zmluvami.

Pozmeňujúci návrh 57

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 18 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (18b) | Vedecké poznatky a najlepšie dostupné a aktuálne dôkazy spolu s informáciami o zmene klímy, ktoré sú faktické aj transparentné, sú nevyhnutné a je potrebné, aby podporili opatrenia Únie v oblasti klímy a úsilie o dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050. Nezávislé vnútroštátne poradné orgány pre oblasť klímy zohrávajú dôležitú úlohu pri informovaní verejnosti a prispievaní k politickej diskusii o zmene klímy v tých členských štátoch, v ktorých existujú. Členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, sa preto nabádajú, aby zriadili vnútroštátny poradný orgán pre oblasť klímy zložený z vedcov vybraných na základe ich odborných znalostí v oblasti zmeny klímy a iných odborov relevantných pre dosiahnutie cieľov tohto nariadenia. V spolupráci s týmito vnútroštátnymi poradnými orgánmi pre oblasť klímy by Komisia mala zriadiť nezávislú vedeckú poradnú skupinu pre zmenu klímy, Európsku radu pre zmenu klímy (ECCC), ktorá by mala dopĺňať prácu Európskej environmentálnej agentúry (EEA) a existujúcich výskumných inštitúcií a agentúr Únie. Jej poslaním by malo byť zabrániť akémukoľvek prekrývaniu s poslaním IPCC na medzinárodnej úrovni. ECCC by mala pozostávať z vedeckého výboru zloženého z vybraných vedúcich odborníkov a mala by ju podporovať správna rada, ktorá zasadá dvakrát ročne. Účelom ECCC je každoročne poskytovať inštitúciám Únie hodnotenia súladu opatrení Únie na zníženie emisií skleníkových plynov s cieľmi Únie v oblasti klímy a jej medzinárodnými záväzkami v oblasti klímy. ECCC by mala posudzovať aj opatrenia a cesty k zníženiu emisií skleníkových plynov a určiť potenciál sekvestrácie uhlíka. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(18b)

Vedecké poznatky a najlepšie dostupné a aktuálne dôkazy spolu s informáciami o zmene klímy, ktoré sú faktické aj transparentné, sú nevyhnutné a je potrebné, aby podporili opatrenia Únie v oblasti klímy a úsilie o dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050. Nezávislé vnútroštátne poradné orgány pre oblasť klímy zohrávajú dôležitú úlohu pri informovaní verejnosti a prispievaní k politickej diskusii o zmene klímy v tých členských štátoch, v ktorých existujú. Členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, sa preto nabádajú, aby zriadili vnútroštátny poradný orgán pre oblasť klímy zložený z vedcov vybraných na základe ich odborných znalostí v oblasti zmeny klímy a iných odborov relevantných pre dosiahnutie cieľov tohto nariadenia. V spolupráci s týmito vnútroštátnymi poradnými orgánmi pre oblasť klímy by Komisia mala zriadiť nezávislú vedeckú poradnú skupinu pre zmenu klímy, Európsku radu pre zmenu klímy (ECCC), ktorá by mala dopĺňať prácu Európskej environmentálnej agentúry (EEA) a existujúcich výskumných inštitúcií a agentúr Únie. Jej poslaním by malo byť zabrániť akémukoľvek prekrývaniu s poslaním IPCC na medzinárodnej úrovni. ECCC by mala pozostávať z vedeckého výboru zloženého z vybraných vedúcich odborníkov a mala by ju podporovať správna rada, ktorá zasadá dvakrát ročne. Účelom ECCC je každoročne poskytovať inštitúciám Únie hodnotenia súladu opatrení Únie na zníženie emisií skleníkových plynov s cieľmi Únie v oblasti klímy a jej medzinárodnými záväzkami v oblasti klímy. ECCC by mala posudzovať aj opatrenia a cesty k zníženiu emisií skleníkových plynov a určiť potenciál sekvestrácie uhlíka.

Pozmeňujúci návrh 58

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 19

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (19) | Komisia by mala zaručiť spoľahlivé a objektívne posúdenie na základe najaktuálnejších vedeckých, technických a spoločensko-ekonomických zistení reprezentatívnych pre širokú škálu nezávislých expertíz a svoje posúdenia by mala založiť na relevantných informáciách vrátane informácií, ktoré predkladajú a nahlasujú členské štáty, správ Európskej environmentálnej agentúry, najlepších dostupných vedeckých dôkazov vrátane správ IPCC. Vzhľadom na skutočnosť, že Komisia sa zaviazala preskúmať spôsoby, ako by mohol verejný sektor využívať taxonómiu EÚ v kontexte európskej zelenej dohody, dané posúdenie by malo zahŕňať informácie o environmentálne udržateľnom investovaní zo strany Únie i členských štátov v súlade s nariadením (EÚ) 2020/... (nariadenie o taxonómii), keď také informácie budú k dispozícii. Komisia by mala využívať prípadné dostupné európske štatistiky a údaje a vyhľadávať možnosti odborného preskúmania. Európska environmentálna agentúra by mala podľa potreby pomáhať Komisii a v súlade s jej ročným pracovným programom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(19)

Komisia by mala zaručiť spoľahlivé a objektívne posúdenie na základe najaktuálnejších vedeckých, technických a spoločensko-ekonomických zistení reprezentatívnych pre širokú škálu nezávislých expertíz a svoje posúdenia by mala založiť na relevantných informáciách vrátane informácií, ktoré predkladajú a nahlasujú členské štáty, správ Európskej environmentálnej agentúry, najlepších dostupných vedeckých dôkazov vrátane správ IPCC. Vzhľadom na skutočnosť, že Komisia sa zaviazala preskúmať spôsoby, ako by mohol verejný sektor využívať taxonómiu EÚ v kontexte európskej zelenej dohody, dané posúdenie by malo zahŕňať informácie o environmentálne udržateľnom investovaní zo strany Únie i členských štátov v súlade s nariadením (EÚ) 2020/... (nariadenie o taxonómii), keď také informácie budú k dispozícii. Komisia by mala využívať prípadné dostupné európske štatistiky a údaje a vyhľadávať možnosti odborného preskúmania. Európska environmentálna agentúra by mala podľa potreby pomáhať Komisii a v súlade s jej ročným pracovným programom.

| (19) | Komisia by mala zaručiť spoľahlivé a objektívne posúdenie na základe najaktuálnejších vedeckých, technických a spoločensko-ekonomických zistení reprezentatívnych pre širokú škálu nezávislých expertíz a svoje posúdenia by mala založiť na relevantných informáciách vrátane informácií, ktoré predkladajú a nahlasujú členské štáty, správ Európskej environmentálnej agentúry, najlepších dostupných vedeckých dôkazov vrátane správ IPCC,
  UNEP, IPBES, ECCC a prípadne nezávislých vnútroštátnych poradných orgánov členských štátov pre oblasť klímy
  . Vzhľadom na skutočnosť, že Komisia sa zaviazala preskúmať spôsoby, ako by mohol verejný sektor využívať taxonómiu EÚ v kontexte európskej zelenej dohody, dané posúdenie by malo zahŕňať informácie o environmentálne udržateľnom investovaní zo strany Únie i členských štátov v súlade s nariadením (EÚ) 2020/... (nariadenie o taxonómii), keď také informácie budú k dispozícii. Komisia by mala využívať prípadné dostupné európske štatistiky a údaje a vyhľadávať možnosti odborného preskúmania. Európska environmentálna agentúra by mala podľa potreby pomáhať Komisii a v súlade s jej ročným pracovným programom. |
| --- | --- |

(19)

Komisia by mala zaručiť spoľahlivé a objektívne posúdenie na základe najaktuálnejších vedeckých, technických a spoločensko-ekonomických zistení reprezentatívnych pre širokú škálu nezávislých expertíz a svoje posúdenia by mala založiť na relevantných informáciách vrátane informácií, ktoré predkladajú a nahlasujú členské štáty, správ Európskej environmentálnej agentúry, najlepších dostupných vedeckých dôkazov vrátane správ IPCC,
  UNEP, IPBES, ECCC a prípadne nezávislých vnútroštátnych poradných orgánov členských štátov pre oblasť klímy
  . Vzhľadom na skutočnosť, že Komisia sa zaviazala preskúmať spôsoby, ako by mohol verejný sektor využívať taxonómiu EÚ v kontexte európskej zelenej dohody, dané posúdenie by malo zahŕňať informácie o environmentálne udržateľnom investovaní zo strany Únie i členských štátov v súlade s nariadením (EÚ) 2020/... (nariadenie o taxonómii), keď také informácie budú k dispozícii. Komisia by mala využívať prípadné dostupné európske štatistiky a údaje a vyhľadávať možnosti odborného preskúmania. Európska environmentálna agentúra by mala podľa potreby pomáhať Komisii a v súlade s jej ročným pracovným programom.

Pozmeňujúci návrh 59

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 20

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (20) | Občania
  a
  komunity majú rozhodujúcu úlohu pri ďalšom uskutočňovaní prechodu na klimatickú neutralitu, a preto treba uľahčiť silné zapojenie verejnosti a sociálnu angažovanosť pri opatreniach v oblasti klímy. Úlohou Komisie je angažovať sa vo všetkých sférach spoločnosti, a tak posilniť postavenie občanov a umožniť im podnikať kroky smerom k dosiahnutiu klimatickej neutrálnej spoločnosti odolnej proti zmene klímy, a to aj prostredníctvom Európskeho klimatického paktu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(20)

Občania
  a
  komunity majú rozhodujúcu úlohu pri ďalšom uskutočňovaní prechodu na klimatickú neutralitu, a preto treba uľahčiť silné zapojenie verejnosti a sociálnu angažovanosť pri opatreniach v oblasti klímy. Úlohou Komisie je angažovať sa vo všetkých sférach spoločnosti, a tak posilniť postavenie občanov a umožniť im podnikať kroky smerom k dosiahnutiu klimatickej neutrálnej spoločnosti odolnej proti zmene klímy, a to aj prostredníctvom Európskeho klimatického paktu.

| (20) | Občania, komunity
  a regióny
  majú rozhodujúcu úlohu pri ďalšom uskutočňovaní prechodu na klimatickú neutralitu, a preto treba
  podporovať a
  uľahčiť silné zapojenie verejnosti a sociálnu angažovanosť pri opatreniach v oblasti klímy
  na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni
  . Úlohou Komisie
  a členských štátov
  je angažovať sa vo všetkých sférach spoločnosti
  plne transparentným spôsobom
  , a tak posilniť postavenie občanov a umožniť im podnikať kroky smerom k dosiahnutiu
  sociálne spravodlivej, rodovo vyváženej
  klimatickej neutrálnej spoločnosti odolnej proti zmene klímy, a to aj prostredníctvom Európskeho klimatického paktu. |
| --- | --- |

(20)

Občania, komunity
  a regióny
  majú rozhodujúcu úlohu pri ďalšom uskutočňovaní prechodu na klimatickú neutralitu, a preto treba
  podporovať a
  uľahčiť silné zapojenie verejnosti a sociálnu angažovanosť pri opatreniach v oblasti klímy
  na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni
  . Úlohou Komisie
  a členských štátov
  je angažovať sa vo všetkých sférach spoločnosti
  plne transparentným spôsobom
  , a tak posilniť postavenie občanov a umožniť im podnikať kroky smerom k dosiahnutiu
  sociálne spravodlivej, rodovo vyváženej
  klimatickej neutrálnej spoločnosti odolnej proti zmene klímy, a to aj prostredníctvom Európskeho klimatického paktu.

Pozmeňujúci návrh 60

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 21

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (21) | Na zabezpečenie predvídateľnosti a dôvery pre všetky hospodárske subjekty vrátane podnikov, pracovníkov, investorov a spotrebiteľov v záujme nezvratného prechodu na klimatickú neutralitu, postupného znižovania emisií a pomoci pri posudzovaní súladu opatrení so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu, ako aj pokroku pri nich by
  sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorých vytýči trajektóriu
  dosahovania nulovej bilancie emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050.
  Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie, a to aj na expertnej úrovni, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým je potrebné, aby sa v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov všetky dokumenty doručovali
  Európskemu parlamentu a Rade
  v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a aby mali odborníci Európskeho parlamentu a Rady systematický prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov
  . |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(21)

Na zabezpečenie predvídateľnosti a dôvery pre všetky hospodárske subjekty vrátane podnikov, pracovníkov, investorov a spotrebiteľov v záujme nezvratného prechodu na klimatickú neutralitu, postupného znižovania emisií a pomoci pri posudzovaní súladu opatrení so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu, ako aj pokroku pri nich by
  sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorých vytýči trajektóriu
  dosahovania nulovej bilancie emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050.
  Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie, a to aj na expertnej úrovni, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým je potrebné, aby sa v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov všetky dokumenty doručovali
  Európskemu parlamentu a Rade
  v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov, a aby mali odborníci Európskeho parlamentu a Rady systematický prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov
  .

| (21) | Na zabezpečenie predvídateľnosti a dôvery pre všetky hospodárske subjekty vrátane podnikov,
  MSP,
  pracovníkov
  a odborových zväzov
  , investorov a spotrebiteľov v záujme nezvratného prechodu na klimatickú neutralitu, postupného znižovania emisií a pomoci pri posudzovaní súladu opatrení so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu, ako aj pokroku pri nich by Komisia
  mala posúdiť možnosti stanovenia trajektórie
  dosahovania nulovej bilancie emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050 a v prípade potreby by mala
  Európskemu parlamentu a Rade
  predložiť legislatívny návrh
  . |
| --- | --- |

(21)

Na zabezpečenie predvídateľnosti a dôvery pre všetky hospodárske subjekty vrátane podnikov,
  MSP,
  pracovníkov
  a odborových zväzov
  , investorov a spotrebiteľov v záujme nezvratného prechodu na klimatickú neutralitu, postupného znižovania emisií a pomoci pri posudzovaní súladu opatrení so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu, ako aj pokroku pri nich by Komisia
  mala posúdiť možnosti stanovenia trajektórie
  dosahovania nulovej bilancie emisií skleníkových plynov v Únii do roku 2050 a v prípade potreby by mala
  Európskemu parlamentu a Rade
  predložiť legislatívny návrh
  .

Pozmeňujúci návrh 61

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 22

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (22) | V súlade so záväzkom Komisie dodržiavať zásady lepšej tvorby práva by sa malo rozvinúť úsilie o súlad jednotlivých nástrojov Únie týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov. Systém merania pokroku pri plnení
  zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu
  , ako aj posudzovania súladu opatrení prijatých na účely uvedeného zámeru by mal vychádzať z riadiaceho rámca stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/1999 a byť s ním v súlade. Predovšetkým je potrebné, aby sa systém pravidelného podávania správ a harmonogramu lehôt, v ktorých má Komisia vykonávať posúdenia, ako aj opatrení na základe predmetných správ zosúladil s povinnosťami členských štátov predkladať informácie a podávať správy, ktoré sú stanovené v nariadení (EÚ) 2018/1999. Nariadenie (EÚ) 2018/1999 by sa preto malo zmeniť tak, aby sa do jeho relevantných ustanovení začlenil zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(22)

V súlade so záväzkom Komisie dodržiavať zásady lepšej tvorby práva by sa malo rozvinúť úsilie o súlad jednotlivých nástrojov Únie týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov. Systém merania pokroku pri plnení
  zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu
  , ako aj posudzovania súladu opatrení prijatých na účely uvedeného zámeru by mal vychádzať z riadiaceho rámca stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/1999 a byť s ním v súlade. Predovšetkým je potrebné, aby sa systém pravidelného podávania správ a harmonogramu lehôt, v ktorých má Komisia vykonávať posúdenia, ako aj opatrení na základe predmetných správ zosúladil s povinnosťami členských štátov predkladať informácie a podávať správy, ktoré sú stanovené v nariadení (EÚ) 2018/1999. Nariadenie (EÚ) 2018/1999 by sa preto malo zmeniť tak, aby sa do jeho relevantných ustanovení začlenil zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu.

| (22) | V súlade so záväzkom Komisie dodržiavať zásady lepšej tvorby práva by sa malo rozvinúť úsilie o súlad jednotlivých nástrojov Únie týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov. Systém merania pokroku pri plnení
  cieľov Únie v oblasti klímy
  , ako aj posudzovania súladu opatrení prijatých na účely uvedeného zámeru by mal vychádzať z riadiaceho rámca stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/1999 a byť s ním v súlade. Predovšetkým je potrebné, aby sa systém pravidelného podávania správ a harmonogramu lehôt, v ktorých má Komisia vykonávať posúdenia, ako aj opatrení na základe predmetných správ zosúladil s povinnosťami členských štátov predkladať informácie a podávať správy, ktoré sú stanovené v nariadení (EÚ) 2018/1999. Nariadenie (EÚ) 2018/1999 by sa preto malo zmeniť tak, aby sa do jeho relevantných ustanovení začlenil zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu. |
| --- | --- |

(22)

V súlade so záväzkom Komisie dodržiavať zásady lepšej tvorby práva by sa malo rozvinúť úsilie o súlad jednotlivých nástrojov Únie týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov. Systém merania pokroku pri plnení
  cieľov Únie v oblasti klímy
  , ako aj posudzovania súladu opatrení prijatých na účely uvedeného zámeru by mal vychádzať z riadiaceho rámca stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/1999 a byť s ním v súlade. Predovšetkým je potrebné, aby sa systém pravidelného podávania správ a harmonogramu lehôt, v ktorých má Komisia vykonávať posúdenia, ako aj opatrení na základe predmetných správ zosúladil s povinnosťami členských štátov predkladať informácie a podávať správy, ktoré sú stanovené v nariadení (EÚ) 2018/1999. Nariadenie (EÚ) 2018/1999 by sa preto malo zmeniť tak, aby sa do jeho relevantných ustanovení začlenil zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu.

Pozmeňujúci návrh 62

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| (23) | Z podstaty zmeny klímy vyplýva, že ide o cezhraničný problém, v súvislosti s ktorým sú v záujme účinného doplnenia a posilnenia vnútroštátnych politík potrebné koordinované opatrenia na úrovni Únie. Keďže ciele tohto nariadenia, medzi ktoré patrí konkrétny cieľ dosiahnuť do roku 2050 v Únii klimatickú neutralitu, nedokážu členské štáty dosiahnuť osamote, ale z dôvodu ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23)

Z podstaty zmeny klímy vyplýva, že ide o cezhraničný problém, v súvislosti s ktorým sú v záujme účinného doplnenia a posilnenia vnútroštátnych politík potrebné koordinované opatrenia na úrovni Únie. Keďže ciele tohto nariadenia, medzi ktoré patrí konkrétny cieľ dosiahnuť do roku 2050 v Únii klimatickú neutralitu, nedokážu členské štáty dosiahnuť osamote, ale z dôvodu ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

| (23) | Z podstaty zmeny klímy vyplýva, že ide o cezhraničný problém, v súvislosti s ktorým sú v záujme účinného doplnenia a posilnenia vnútroštátnych politík potrebné koordinované opatrenia na úrovni Únie. Keďže ciele tohto nariadenia, medzi ktoré patrí konkrétny cieľ dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050 v Únii
  a vo všetkých členských štátoch
  klimatickú neutralitu, nedokážu členské štáty dosiahnuť osamote, ale z dôvodu ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
| --- | --- |

(23)

Z podstaty zmeny klímy vyplýva, že ide o cezhraničný problém, v súvislosti s ktorým sú v záujme účinného doplnenia a posilnenia vnútroštátnych politík potrebné koordinované opatrenia na úrovni Únie. Keďže ciele tohto nariadenia, medzi ktoré patrí konkrétny cieľ dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050 v Únii
  a vo všetkých členských štátoch
  klimatickú neutralitu, nedokážu členské štáty dosiahnuť osamote, ale z dôvodu ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

Pozmeňujúci návrh 63

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 a (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23a) | Únia v súčasnosti produkuje 10 % celosvetových emisií skleníkových plynov. Zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu je obmedzený na emisie z výroby v Únii. Koherentná politika v oblasti klímy zahŕňa aj kontrolu emisií zo spotreby a dovozu energie a zdrojov. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23a)

Únia v súčasnosti produkuje 10 % celosvetových emisií skleníkových plynov. Zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu je obmedzený na emisie z výroby v Únii. Koherentná politika v oblasti klímy zahŕňa aj kontrolu emisií zo spotreby a dovozu energie a zdrojov.

Pozmeňujúci návrh 64

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 b (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23b) | Klimatická stopa spotreby Únie je základný nástroj, ktorý sa má rozvíjať, aby sa zlepšil celkový súlad cieľov Únie v oblasti klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23b)

Klimatická stopa spotreby Únie je základný nástroj, ktorý sa má rozvíjať, aby sa zlepšil celkový súlad cieľov Únie v oblasti klímy.

Pozmeňujúci návrh 65

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 c (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23c) | Plne efektívna politika Únie v oblasti klímy by mala riešiť únik uhlíka a vytvoriť vhodné nástroje, ako je mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach, na jeho riešenie a ochranu noriem Únie a lídrov priemyslu Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23c)

Plne efektívna politika Únie v oblasti klímy by mala riešiť únik uhlíka a vytvoriť vhodné nástroje, ako je mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach, na jeho riešenie a ochranu noriem Únie a lídrov priemyslu Únie.

Pozmeňujúci návrh 66

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 d (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23d) | Dovoz poľnohospodárskych výrobkov a potravín z tretích krajín sa v posledných rokoch neustále zvyšoval. Tento trend ukazuje, že je potrebné vykonať posúdenie toho, na ktoré výrobky dovážané z tretích krajín sa vzťahujú požiadavky porovnateľné s požiadavkami platnými pre poľnohospodárov Únie, kde pôvod týchto požiadaviek spočíva v cieľoch politík EÚ na obmedzenie vplyvu zmeny klímy. Komisia by mala do 30. júna 2021 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu a oznámenie na túto tému. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23d)

Dovoz poľnohospodárskych výrobkov a potravín z tretích krajín sa v posledných rokoch neustále zvyšoval. Tento trend ukazuje, že je potrebné vykonať posúdenie toho, na ktoré výrobky dovážané z tretích krajín sa vzťahujú požiadavky porovnateľné s požiadavkami platnými pre poľnohospodárov Únie, kde pôvod týchto požiadaviek spočíva v cieľoch politík EÚ na obmedzenie vplyvu zmeny klímy. Komisia by mala do 30. júna 2021 predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu a oznámenie na túto tému.

Pozmeňujúci návrh 67

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 e (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23e) | Komisia vo svojom oznámení Európska zelená dohoda zdôraznila potrebu urýchliť prechod k udržateľnej a inteligentnej mobilite ako prioritnej politike zameranej na klimatickú neutralitu. S cieľom zabezpečiť prechod na udržateľnú a inteligentnú mobilitu Komisia uviedla, že v roku 2020 prijme komplexnú stratégiu udržateľnej a inteligentnej mobility s ambicióznymi opatreniami zameranými na výrazné zníženie emisií CO2 a znečisťujúcich látok vo všetkých druhoch dopravy, a to aj podporou využívania ekologických vozidiel a alternatívnych palív pre cestnú, námornú a leteckú dopravu, zvýšením podielu udržateľnejších druhov dopravy, ako sú železnice a vnútrozemské vodné cesty, a zlepšením efektívnosti celého dopravného systému, stimulovaním udržateľnejších spotrebiteľských rozhodnutí a praktík s nízkymi emisiami a investovaním do nízkouhlíkových riešení a riešení s nulovými emisiami vrátane infraštruktúry. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23e)

Komisia vo svojom oznámení Európska zelená dohoda zdôraznila potrebu urýchliť prechod k udržateľnej a inteligentnej mobilite ako prioritnej politike zameranej na klimatickú neutralitu. S cieľom zabezpečiť prechod na udržateľnú a inteligentnú mobilitu Komisia uviedla, že v roku 2020 prijme komplexnú stratégiu udržateľnej a inteligentnej mobility s ambicióznymi opatreniami zameranými na výrazné zníženie emisií CO2 a znečisťujúcich látok vo všetkých druhoch dopravy, a to aj podporou využívania ekologických vozidiel a alternatívnych palív pre cestnú, námornú a leteckú dopravu, zvýšením podielu udržateľnejších druhov dopravy, ako sú železnice a vnútrozemské vodné cesty, a zlepšením efektívnosti celého dopravného systému, stimulovaním udržateľnejších spotrebiteľských rozhodnutí a praktík s nízkymi emisiami a investovaním do nízkouhlíkových riešení a riešení s nulovými emisiami vrátane infraštruktúry.

Pozmeňujúci návrh 68

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 f (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23f) | Dopravná infraštruktúra by mohla zohrávať kľúčovú úlohu pri urýchľovaní transformácie na udržateľnú a inteligentnú mobilitu, a to zabezpečením prechodu na udržateľnejšie druhy dopravy, najmä v nákladnej doprave. Udalosti súvisiace so zmenou klímy, ako sú zvyšujúca sa hladina vody, extrémne poveternostné podmienky, suchá a rastúce teploty, môžu zároveň spôsobiť škody na infraštruktúre, prevádzkové prerušenia, tlaky na kapacitu a výkonnosť dodávateľského reťazca a následne môžu mať negatívny vplyv na európsku mobilitu. Dokončenie základnej siete transeurópskych dopravných sietí (TEN-T) do roku 2030 a dokončenie doplnkovej siete TEN-T do roku 2040 je preto mimoriadne dôležité, pričom sa zohľadňujú povinnosti stanovené v práve Únie o riešení emisií skleníkových plynov z projektov počas ich celého životného cyklu. Okrem toho by Komisia mala zvážiť navrhnutie legislatívneho rámca na zvýšenie riadenia rizík, odolnosti a prispôsobenia sa dopravnej infraštruktúry zmene klímy. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23f)

Dopravná infraštruktúra by mohla zohrávať kľúčovú úlohu pri urýchľovaní transformácie na udržateľnú a inteligentnú mobilitu, a to zabezpečením prechodu na udržateľnejšie druhy dopravy, najmä v nákladnej doprave. Udalosti súvisiace so zmenou klímy, ako sú zvyšujúca sa hladina vody, extrémne poveternostné podmienky, suchá a rastúce teploty, môžu zároveň spôsobiť škody na infraštruktúre, prevádzkové prerušenia, tlaky na kapacitu a výkonnosť dodávateľského reťazca a následne môžu mať negatívny vplyv na európsku mobilitu. Dokončenie základnej siete transeurópskych dopravných sietí (TEN-T) do roku 2030 a dokončenie doplnkovej siete TEN-T do roku 2040 je preto mimoriadne dôležité, pričom sa zohľadňujú povinnosti stanovené v práve Únie o riešení emisií skleníkových plynov z projektov počas ich celého životného cyklu. Okrem toho by Komisia mala zvážiť navrhnutie legislatívneho rámca na zvýšenie riadenia rizík, odolnosti a prispôsobenia sa dopravnej infraštruktúry zmene klímy.

Pozmeňujúci návrh 69

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 g (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23 g) | Prepojenosť európskej železničnej siete, najmä medzinárodných spojení, s cieľom zatraktívniť osobnú dopravu železnicou na stredné a dlhé cesty, a zlepšenia kapacity nákladnej železničnej a vnútrozemskej vodnej dopravy, by malo byť v centre legislatívnej činnosti Únie. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23 g)

Prepojenosť európskej železničnej siete, najmä medzinárodných spojení, s cieľom zatraktívniť osobnú dopravu železnicou na stredné a dlhé cesty, a zlepšenia kapacity nákladnej železničnej a vnútrozemskej vodnej dopravy, by malo byť v centre legislatívnej činnosti Únie.

Pozmeňujúci návrh 70

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 h (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23h) | Je dôležité zabezpečiť dostatočné investície do rozvoja vhodnej infraštruktúry na mobilitu s nulovými emisiami vrátane intermodálnych platforiem a posilniť úlohu Nástroja na prepájanie Európy (NPE) pri podpore prechodu na inteligentnú, udržateľnú a bezpečnú mobilitu v Únii. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23h)

Je dôležité zabezpečiť dostatočné investície do rozvoja vhodnej infraštruktúry na mobilitu s nulovými emisiami vrátane intermodálnych platforiem a posilniť úlohu Nástroja na prepájanie Európy (NPE) pri podpore prechodu na inteligentnú, udržateľnú a bezpečnú mobilitu v Únii.

Pozmeňujúci návrh 71

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 i (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23i) | V súlade s úsilím Únie prejsť od cestnej dopravy k železničnej doprave s cieľom uprednostniť spôsob dopravy, ktorý je najlepší z hľadiska uhlíkovej efektívnosti, a berúc do úvahy nadchádzajúci Európsky rok železničnej dopravy v roku 2021 by sa mal klásť osobitný legislatívny dôraz na vytvorenie skutočného jednotného európskeho železničného priestoru odstránením všetkých administratívnych bremien a protekcionistických vnútroštátnych právnych predpisov do roku 2024. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23i)

V súlade s úsilím Únie prejsť od cestnej dopravy k železničnej doprave s cieľom uprednostniť spôsob dopravy, ktorý je najlepší z hľadiska uhlíkovej efektívnosti, a berúc do úvahy nadchádzajúci Európsky rok železničnej dopravy v roku 2021 by sa mal klásť osobitný legislatívny dôraz na vytvorenie skutočného jednotného európskeho železničného priestoru odstránením všetkých administratívnych bremien a protekcionistických vnútroštátnych právnych predpisov do roku 2024.

Pozmeňujúci návrh 72

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 j (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23j) | Na to, aby sa splnil zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, by Komisia mala posilniť aj osobitné právne predpisy týkajúce sa emisných noriem CO2 v prípade osobných automobilov, dodávok a nákladných vozidiel, mala by stanoviť osobitné opatrenia, ktoré vytvoria podmienky na elektrifikáciu cestnej dopravy, a prijať iniciatívy na zintenzívnenie výroby a zavádzanie udržateľných alternatívnych palív. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23j)

Na to, aby sa splnil zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, by Komisia mala posilniť aj osobitné právne predpisy týkajúce sa emisných noriem CO2 v prípade osobných automobilov, dodávok a nákladných vozidiel, mala by stanoviť osobitné opatrenia, ktoré vytvoria podmienky na elektrifikáciu cestnej dopravy, a prijať iniciatívy na zintenzívnenie výroby a zavádzanie udržateľných alternatívnych palív.

Pozmeňujúci návrh 73

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 k (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23k) | Európsky parlament vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o konferencii OSN o zmene klímy 2019 v Madride, Španielsko (COP25), poznamenal, že aj keby sa súčasné globálne ciele a opatrenia plánované Medzinárodnou námornou organizáciou a Medzinárodnou organizáciou civilného letectva vykonali v plnom rozsahu, nedosiahlo by sa nimi nevyhnutné zníženie emisií, a že sú potrebné ďalšie významné opatrenia na európskej a celosvetovej úrovni v súlade s cieľom dosiahnuť nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23k)

Európsky parlament vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o konferencii OSN o zmene klímy 2019 v Madride, Španielsko (COP25), poznamenal, že aj keby sa súčasné globálne ciele a opatrenia plánované Medzinárodnou námornou organizáciou a Medzinárodnou organizáciou civilného letectva vykonali v plnom rozsahu, nedosiahlo by sa nimi nevyhnutné zníženie emisií, a že sú potrebné ďalšie významné opatrenia na európskej a celosvetovej úrovni v súlade s cieľom dosiahnuť nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve.

Pozmeňujúci návrh 158

Návrh nariadenia

Odôvodnenie 23 l (nové)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (23l) | Komisia by mala zintenzívniť svoje úsilie o zaistenie dobre fungujúceho vnútorného trhu s energiou, pretože ide o dôležitú zložku energetickej transformácie, ktorá pomôže zabezpečiť jej finančnú životaschopnosť. Rozvoj inteligentných a digitálnych elektrických a plynárenských sietí by preto mal mať najvyššiu prioritu vo viacročnom finančnom rámci (VFR). Programy obnovy po skončení pandémie ochorenia COVID-19 by mali podporovať aj rozvoj nadnárodných energetických sietí. Účinné a rýchle rozhodovacie postupy sú potrebné na podporu rozvoja nadnárodných sietí, najmä v oblasti plynárenskej infraštruktúry orientovanej na budúcnosť, ktorá je kompatibilná s vodíkom. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

(23l)

Komisia by mala zintenzívniť svoje úsilie o zaistenie dobre fungujúceho vnútorného trhu s energiou, pretože ide o dôležitú zložku energetickej transformácie, ktorá pomôže zabezpečiť jej finančnú životaschopnosť. Rozvoj inteligentných a digitálnych elektrických a plynárenských sietí by preto mal mať najvyššiu prioritu vo viacročnom finančnom rámci (VFR). Programy obnovy po skončení pandémie ochorenia COVID-19 by mali podporovať aj rozvoj nadnárodných energetických sietí. Účinné a rýchle rozhodovacie postupy sú potrebné na podporu rozvoja nadnárodných sietí, najmä v oblasti plynárenskej infraštruktúry orientovanej na budúcnosť, ktorá je kompatibilná s vodíkom.

Pozmeňujúci návrh 74

Návrh nariadenia

Článok 1

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 1 | Článok 1 |
| Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti | Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti |
| Týmto nariadením sa stanovuje rámec pre nezvratné a 
  postupné
  znižovanie emisií skleníkových plynov a zlepšenie ich odstraňovania prostredníctvom prírodných alebo iných záchytov v Únii. | Týmto nariadením sa stanovuje rámec pre nezvratné
  , predvídateľné
  a 
  rýchle
  znižovanie emisií skleníkových plynov a zlepšenie ich odstraňovania prostredníctvom prírodných alebo iných záchytov v Únii
  v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a životného prostredia
  . |
| V tomto nariadení sa stanovuje záväzný zámer dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu Únie v záujme plnenia dlhodobého teplotného cieľa stanoveného v článku 2 Parížskej dohody, ako aj rámec na dosahovanie pokroku pri plnení globálneho cieľa týkajúceho sa adaptácie na zmenu klímy stanoveného v článku 7 Parížskej dohody.
  Stanovuje sa v ňom aj záväzný cieľ Únie v oblasti znižovania čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030. | V tomto nariadení sa stanovuje záväzný zámer dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050 klimatickú neutralitu Únie v záujme plnenia dlhodobého teplotného cieľa stanoveného v článku 2 Parížskej dohody, ako aj rámec na dosahovanie pokroku pri plnení globálneho cieľa týkajúceho sa adaptácie na zmenu klímy stanoveného v článku 7 Parížskej dohody. |
| Toto nariadenie sa vzťahuje na antropogénne emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie pomocou prírodných alebo iných záchytov skleníkových plynov uvedených v časti 2 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. | Toto nariadenie sa vzťahuje na antropogénne emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie pomocou prírodných alebo iných záchytov skleníkových plynov uvedených v časti 2 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Článok 1

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

Týmto nariadením sa stanovuje rámec pre nezvratné a 
  postupné
  znižovanie emisií skleníkových plynov a zlepšenie ich odstraňovania prostredníctvom prírodných alebo iných záchytov v Únii.

Týmto nariadením sa stanovuje rámec pre nezvratné
  , predvídateľné
  a 
  rýchle
  znižovanie emisií skleníkových plynov a zlepšenie ich odstraňovania prostredníctvom prírodných alebo iných záchytov v Únii
  v súlade s cieľmi Únie v oblasti klímy a životného prostredia
  .

V tomto nariadení sa stanovuje záväzný zámer dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu Únie v záujme plnenia dlhodobého teplotného cieľa stanoveného v článku 2 Parížskej dohody, ako aj rámec na dosahovanie pokroku pri plnení globálneho cieľa týkajúceho sa adaptácie na zmenu klímy stanoveného v článku 7 Parížskej dohody.
  Stanovuje sa v ňom aj záväzný cieľ Únie v oblasti znižovania čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030.

V tomto nariadení sa stanovuje záväzný zámer dosiahnuť
  najneskôr
  do roku 2050 klimatickú neutralitu Únie v záujme plnenia dlhodobého teplotného cieľa stanoveného v článku 2 Parížskej dohody, ako aj rámec na dosahovanie pokroku pri plnení globálneho cieľa týkajúceho sa adaptácie na zmenu klímy stanoveného v článku 7 Parížskej dohody.

Toto nariadenie sa vzťahuje na antropogénne emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie pomocou prírodných alebo iných záchytov skleníkových plynov uvedených v časti 2 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999.

Toto nariadenie sa vzťahuje na antropogénne emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie pomocou prírodných alebo iných záchytov skleníkových plynov uvedených v časti 2 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999.

Pozmeňujúce návrhy 75 a 159

Návrh nariadenia

Článok 2

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 2 | Článok 2 |
| Zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu | Zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu |
| 1.   Najneskôr do roku 2050 sa musí zabezpečiť vyváženosť emisií skleníkových plynov a 
  ich odstránených objemov
  v celej Únii, ako sú regulované v rámci práva Únie, vďaka čomu sa do uvedeného termínu podarí dosiahnuť nulovú bilanciu emisií. | 1.   Najneskôr do roku 2050 sa
  v Únii
  musí zabezpečiť vyváženosť
  antropogénnych
  emisií
  zo zdrojov
  a 
  odstraňovania
  skleníkových plynov
  záchytmi
  v celej Únii, ako sú regulované v rámci práva Únie, vďaka čomu sa do uvedeného termínu podarí dosiahnuť nulovú bilanciu emisií
  skleníkových plynov. Každý členský štát dosiahne nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov najneskôr do roku 2050. |
| 2.   Príslušné inštitúcie Únie a členské štáty sú povinné prijať potrebné opatrenia na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni, vďaka ktorým bude možné
  kolektívne dosiahnuť
  zámer
  týkajúci sa klimatickej neutrality
  stanovený v odseku 1, a to s prihliadnutím na význam podpory spravodlivosti a solidarity medzi členskými štátmi. | 2.   Príslušné inštitúcie Únie a členské štáty sú povinné prijať potrebné opatrenia
  a poskytovať podporu
  na úrovni Únie a na vnútroštátnej
  , regionálnej a miestnej
  úrovni,
  a to na základe najlepších dostupných a aktuálnych vedeckých poznatkov,
  vďaka ktorým bude možné
  v Únii a vo všetkých členských štátoch splniť
  zámer
  dosiahnuť klimatickú neutralitu
  stanovený v odseku 1, a to s prihliadnutím na význam podpory spravodlivosti a solidarity
  a spravodlivej transformácie
  medzi členskými štátmi
  , sociálnej a hospodárskej súdržnosti, ochrany zraniteľných občanov Únie a na dôležitosť obhospodarovania, obnovy, ochrany a posilňovania morskej a suchozemskej biodiverzity, ekosystémov a záchytov uhlíka
  . |
| | 2a.
     
  Od 1. januára 2051 odstránené objemy skleníkových plynov záchytmi musia prevýšiť antropogénne emisie v Únii a vo všetkých členských štátoch. |
| | 2b.
     
  Komisia do 31. mája 2023 po podrobnom posúdení vplyvu a zohľadnení rozpočtu na skleníkové plyny uvedeného v článku 3 ods. 2a preskúma možnosti stanovenia cieľa Únie v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2040 v porovnaní s rokom 1990 a podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívne návrhy. |
| | Pri skúmaní možností týkajúcich sa cieľa v oblasti klímy na rok 2040 Komisia uskutoční konzultácie s ECCC a zohľadní kritériá stanovené v článku 3 ods. 3. |
| | 2c.
     
  Najneskôr 12 mesiacov od prijatia cieľa v oblasti klímy na rok 2040 Komisia posúdi, ako by sa mali zmeniť všetky právne predpisy Únie týkajúce sa splnenie tohto cieľa, a zváži prijatie potrebných opatrení vrátane prijatia legislatívnych návrhov v súlade so zmluvami. |
| | 2d.
     
  Komisia vypracuje do decembra 2020 plán stanovujúci opatrenia, ktoré sa majú prijať na úrovni Únie, aby sa zabezpečila mobilizácia primeraných zdrojov na umožnenie potrebných investícií v záujme dosiahnutia klimaticky neutrálneho hospodárstva Únie. V pláne sa preskúmajú súčasné kompenzačné mechanizmy pre členské štáty s nižšími príjmami, pričom sa zohľadní zvýšená záťaž spojená s väčšími ambíciami v oblasti klímy, podpora z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, programov InvestEU a Fondu na spravodlivú transformáciu. |

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Článok 2

Článok 2

Zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu

Zámer dosiahnuť klimatickú neutralitu

1.   Najneskôr do roku 2050 sa musí zabezpečiť vyváženosť emisií skleníkových plynov a 
  ich odstránených objemov
  v celej Únii, ako sú regulované v rámci práva Únie, vďaka čomu sa do uvedeného termínu podarí dosiahnuť nulovú bilanciu emisií.

1.   Najneskôr do roku 2050 sa
  v Únii
  musí zabezpečiť vyváženosť
  antropogénnych
  emisií
  zo zdrojov
  a 
  odstraňovania
  skleníkových plynov
  záchytmi
  v celej Únii, ako sú regulované v rámci práva Únie, vďaka čomu sa do uvedeného termínu podarí dosiahnuť nulovú bilanciu emisií
  skleníkových plynov. Každý členský štát dosiahne nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov najneskôr do roku 2050.

2.   Príslušné inštitúcie Únie a členské štáty sú povinné prijať potrebné opatrenia na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni, vďaka ktorým bude možné
  kolektívne dosiahnuť
  zámer
  týkajúci sa klimatickej neutrality
  stanovený v odseku 1, a to s prihliadnutím na význam podpory spravodlivosti a solidarity medzi členskými štátmi.

2.   Príslušné inštitúcie Únie a členské štáty sú povinné prijať potrebné opatrenia
  a poskytovať podporu
  na úrovni Únie a na vnútroštátnej
  , regionálnej a miestnej
  úrovni,
  a to na základe najlepších dostupných a aktuálnych vedeckých poznatkov,
  vďaka ktorým bude možné
  v Únii a vo všetkých členských štátoch splniť
  zámer
  dosiahnuť klimatickú neutralitu
  stanovený v odseku 1, a to s prihliadnutím na význam podpory spravodlivosti a solidarity
  a spravodlivej transformácie
  medzi členskými štátmi
  , sociálnej a hospodárskej súdržnosti, ochrany zraniteľných občanov Únie a na dôležitosť obhospodarovania, obnovy, ochrany a posilňovania morskej a suchozemskej biodiverzity, ekosystémov a záchytov uhlíka
  .

2a.
     
  Od 1. januára 2051 odstránené objemy skleníkových plynov záchytmi musia prevýšiť antropogénne emisie v Únii a vo všetkých členských štátoch.

2b.
     
  Komisia do 31. mája 2023 po podrobnom posúdení vplyvu a zohľadnení rozpočtu na skleníkové plyny uvedeného v článku 3 ods. 2a preskúma možnosti stanovenia cieľa Únie v oblasti zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2040 v porovnaní s rokom 1990 a podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívne návrhy.

Pri skúmaní možností týkajúcich sa cieľa v oblasti klímy na rok 2040 Komisia uskutoční konzultácie s ECCC a zohľadní kritériá stanovené v článku 3 ods. 3.

Pri skúmaní možností týkajúcich sa cieľa v oblasti klímy na rok 2040 Komisia uskutoční konzultácie s ECCC a zohľadní kritériá stanovené v článku 3 ods. 3.

2c.
     
  Najneskôr 12 mesiacov od prijatia cieľa v oblasti klímy na rok 2040 Komisia posúdi, ako by sa mali zmeniť všetky právne predpisy Únie týkajúce sa splnenie tohto cieľa, a zváži prijatie potrebných opatrení vrátane prijatia legislatívnych návrhov v súlade so zmluvami.

2d.
     
  Komisia vypracuje do decembra 2020 plán stanovujúci opatrenia, ktoré sa majú prijať na úrovni Únie, aby sa zabezpečila mobilizácia primeraných zdrojov na umožnenie potrebných investícií v záujme dosiahnutia klimaticky neutrálneho hospodárstva Únie. V pláne sa preskúmajú súčasné kompenzačné mechanizmy pre členské štáty s nižšími príjmami, pričom sa zohľadní zvýšená záťaž spojená s väčšími ambíciami v oblasti klímy, podpora z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, programov InvestEU a Fondu na spravodlivú transformáciu.

Pozmeňujúce návrhy 100, 148 a 150

Pozmeňujúce návrhy 100, 148 a 150

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2a

Článok 2a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 2a | Článok 2a |
| Cieľ v oblasti klímy do roku 2030

  1.   
  S cieľom dosiahnuť zámer týkajúci sa klimatickej neutrality stanovený v článku 2 ods. 1 je záväzným cieľom
  Únie v oblasti klímy do roku 2030 zníženie
  čistých
  emisií
  skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) do roku 2030 minimálne o 55 %
  v porovnaní s 
  úrovňami z roku
  1990. | Cieľ v oblasti klímy do roku 2030

  1.   
  Cieľom
  Únie v oblasti klímy do roku 2030
  je
  zníženie emisií
  o 60
   % v porovnaní s rokom 1990. |
| 2.   Komisia do 30. júna 2021
  preskúma príslušné
  právne predpisy Únie
  s cieľom umožniť dosiahnutie cieľa stanoveného
  v odseku 1 tohto článku a zámeru
  týkajúceho sa klimatickej neutrality
  stanoveného v článku 2 ods. 1
  a zváži prijatie potrebných opatrení v súlade so zmluvami
  vrátane prijatia legislatívnych návrhov. | 2.   Komisia do 30. júna 2021
  posúdi, ako by sa v záujme dosiahnutia cieľa spočívajúceho v znížení emisií uvedeného
  v odseku 1 tohto článku a 
  v záujme splnenia
  zámeru
  dosiahnuť klimatickú neutralitu
  stanoveného v článku 2 ods. 1
  mali zmeniť všetky
  právne predpisy Únie,
  ktoré sú dôležité z hľadiska splnenia
  cieľa
  Únie v oblasti klímy na rok 2030, a iné relevantné právne predpisy Únie presadzujúce obehové hospodárstvo a prispievajúce k zníženiu emisií skleníkových plynov, pričom prijme potrebné opatrenia
  vrátane prijatia legislatívnych návrhov
  , a to v súlade so zmluvami. Komisia najmä posúdi možnosti zosúladenia emisií zo všetkých sektorov vrátane leteckej a námornej dopravy s cieľom na rok 2030 v oblasti klímy a so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, aby sa najneskôr do roku 2050 dosiahla nulová bilancia týchto emisií, a podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívne návrhy. Komisia mobilizuje primerané zdroje na všetky investície, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov uvedených v tomto odseku. |
| | 2a.
     
  Komisia vychádza vo svojich návrhoch uvedených v odseku 2 z komplexného posúdenia vplyvu, ktoré zahŕňa environmentálne, hospodárske a sociálne vplyvy, odráža hospodársku situáciu po pandémii ochorenia COVID-19 a osobitnú pozornosť venuje potenciálu zníženia a odstránenia emisií v rámci jednotlivých odvetví a vplyvu brexitu na emisie Únie. Komisia posúdi kumulatívny vplyv zmeny právnych predpisov Únie, ktorými sa vykonáva cieľ Únie na rok 2030, ako sa stanovuje v odseku 1, na rôzne priemyselné odvetvia. |
| | 2b.
     
  Komisia pri predkladaní svojich návrhov uvedených v odseku 2 zameraných na revíziu príslušných právnych predpisov v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 zabezpečí nákladovo efektívnu a spravodlivú rovnováhu medzi schémou obchodovania s emisiami a sektorom spoločného úsilia a medzi vnútroštátnymi cieľmi v sektore spoločného úsilia, pričom v žiadnom prípade nebude vychádzať len z toho, že každý členský štát vyvinie ďalšie úsilie, ktoré zodpovedá o 15 % vyššej úrovni ambícií. Komisia posúdi vplyv zavedenia väčšieho počtu európskych opatrení, ktoré by mohli dopĺňať existujúce opatrenia, ako sú napríklad trhové opatrenia, ktoré zahŕňajú silný mechanizmus solidarity. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 2a

Článok 2a

Cieľ v oblasti klímy do roku 2030

1.   
  S cieľom dosiahnuť zámer týkajúci sa klimatickej neutrality stanovený v článku 2 ods. 1 je záväzným cieľom
  Únie v oblasti klímy do roku 2030 zníženie
  čistých
  emisií
  skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) do roku 2030 minimálne o 55 %
  v porovnaní s 
  úrovňami z roku
  1990.

Cieľ v oblasti klímy do roku 2030

1.   
  Cieľom
  Únie v oblasti klímy do roku 2030
  je
  zníženie emisií
  o 60
   % v porovnaní s rokom 1990.

2.   Komisia do 30. júna 2021
  preskúma príslušné
  právne predpisy Únie
  s cieľom umožniť dosiahnutie cieľa stanoveného
  v odseku 1 tohto článku a zámeru
  týkajúceho sa klimatickej neutrality
  stanoveného v článku 2 ods. 1
  a zváži prijatie potrebných opatrení v súlade so zmluvami
  vrátane prijatia legislatívnych návrhov.

2.   Komisia do 30. júna 2021
  posúdi, ako by sa v záujme dosiahnutia cieľa spočívajúceho v znížení emisií uvedeného
  v odseku 1 tohto článku a 
  v záujme splnenia
  zámeru
  dosiahnuť klimatickú neutralitu
  stanoveného v článku 2 ods. 1
  mali zmeniť všetky
  právne predpisy Únie,
  ktoré sú dôležité z hľadiska splnenia
  cieľa
  Únie v oblasti klímy na rok 2030, a iné relevantné právne predpisy Únie presadzujúce obehové hospodárstvo a prispievajúce k zníženiu emisií skleníkových plynov, pričom prijme potrebné opatrenia
  vrátane prijatia legislatívnych návrhov
  , a to v súlade so zmluvami. Komisia najmä posúdi možnosti zosúladenia emisií zo všetkých sektorov vrátane leteckej a námornej dopravy s cieľom na rok 2030 v oblasti klímy a so zámerom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, aby sa najneskôr do roku 2050 dosiahla nulová bilancia týchto emisií, a podľa potreby predloží Európskemu parlamentu a Rade legislatívne návrhy. Komisia mobilizuje primerané zdroje na všetky investície, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov uvedených v tomto odseku.

2a.
     
  Komisia vychádza vo svojich návrhoch uvedených v odseku 2 z komplexného posúdenia vplyvu, ktoré zahŕňa environmentálne, hospodárske a sociálne vplyvy, odráža hospodársku situáciu po pandémii ochorenia COVID-19 a osobitnú pozornosť venuje potenciálu zníženia a odstránenia emisií v rámci jednotlivých odvetví a vplyvu brexitu na emisie Únie. Komisia posúdi kumulatívny vplyv zmeny právnych predpisov Únie, ktorými sa vykonáva cieľ Únie na rok 2030, ako sa stanovuje v odseku 1, na rôzne priemyselné odvetvia.

2b.
     
  Komisia pri predkladaní svojich návrhov uvedených v odseku 2 zameraných na revíziu príslušných právnych predpisov v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 zabezpečí nákladovo efektívnu a spravodlivú rovnováhu medzi schémou obchodovania s emisiami a sektorom spoločného úsilia a medzi vnútroštátnymi cieľmi v sektore spoločného úsilia, pričom v žiadnom prípade nebude vychádzať len z toho, že každý členský štát vyvinie ďalšie úsilie, ktoré zodpovedá o 15 % vyššej úrovni ambícií. Komisia posúdi vplyv zavedenia väčšieho počtu európskych opatrení, ktoré by mohli dopĺňať existujúce opatrenia, ako sú napríklad trhové opatrenia, ktoré zahŕňajú silný mechanizmus solidarity.

Pozmeňujúci návrh 76

Pozmeňujúci návrh 76

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 2 b (nový)

Článok 2 b (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 2b |
| | Poradné orgány členských štátov pre oblasť klímy a Európska rada pre zmenu klímy |
| | 1.   
  Do 30. júna 2021 všetky členské štáty oznámia Komisii svoj nezávislý vnútroštátny poradný orgán pre oblasť klímy, ktorý je zodpovedný okrem iného za poskytovanie vedeckého odborného poradenstva o vnútroštátnej politike v oblasti klímy. Ak takýto orgán neexistuje, členské štáty sa nabádajú, aby ho zriadili. |
| | Na podporu vedeckej nezávislosti a autonómie vnútroštátneho nezávislého poradného orgánu pre oblasť klímy sa členské štáty nabádajú, aby prijali vhodné opatrenia, ktoré tomuto orgánu umožnia fungovať úplne transparentne, pričom jeho zistenia budú sprístupnené verejnosti, a aby tieto opatrenia oznámili Komisii. |
| | 2.   
  Do 30. júna 2022 zriadi Komisia v spolupráci s týmito vnútroštátnymi poradnými orgánmi pre oblasť klímy Európsku radu pre zmenu klímy (ECCC) ako stály, nezávislý, interdisciplinárny vedecký poradný panel pre zmenu klímy, ktorý sa bude riadiť najnovšími vedeckými poznatkami, ktoré poskytol IPCC. ECCC dopĺňa činnosť Európskej environmentálnej agentúry (EEA) a existujúcich výskumných inštitúcií a agentúr Únie. Aby sa predišlo duplicite práce, EEA plní úlohu sekretariátu pre ECCC, pričom sa zachováva rozpočtová a administratívna nezávislosť ECCC. |
| | 3.   
  Funkčné obdobie členov ECCC trvá päť rokov s možnosťou jedného predĺženia. ECCC sa skladá z vedeckého výboru zloženého z najviac 15 vedúcich odborníkov, ktorí zabezpečujú celú škálu odborných znalostí požadovaných pre činnosti uvedené v odseku 4. Vedecký výbor je nezávisle zodpovedný za vypracovanie vedeckého poradenstva ECCC. |
| | 4.   
  Činnosti vedeckého výboru sa zahŕňajú: |
| | a) | posúdenie súladu existujúcich a navrhovaných trajektórií Únie, rozpočtu pre oblasť skleníkových plynov a cieľov v oblasti klímy s cieľmi Únie a medzinárodnými záväzkami v oblasti klímy; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 2b

Článok 2b

Poradné orgány členských štátov pre oblasť klímy a Európska rada pre zmenu klímy

Poradné orgány členských štátov pre oblasť klímy a Európska rada pre zmenu klímy

1.   
  Do 30. júna 2021 všetky členské štáty oznámia Komisii svoj nezávislý vnútroštátny poradný orgán pre oblasť klímy, ktorý je zodpovedný okrem iného za poskytovanie vedeckého odborného poradenstva o vnútroštátnej politike v oblasti klímy. Ak takýto orgán neexistuje, členské štáty sa nabádajú, aby ho zriadili.

Na podporu vedeckej nezávislosti a autonómie vnútroštátneho nezávislého poradného orgánu pre oblasť klímy sa členské štáty nabádajú, aby prijali vhodné opatrenia, ktoré tomuto orgánu umožnia fungovať úplne transparentne, pričom jeho zistenia budú sprístupnené verejnosti, a aby tieto opatrenia oznámili Komisii.

Na podporu vedeckej nezávislosti a autonómie vnútroštátneho nezávislého poradného orgánu pre oblasť klímy sa členské štáty nabádajú, aby prijali vhodné opatrenia, ktoré tomuto orgánu umožnia fungovať úplne transparentne, pričom jeho zistenia budú sprístupnené verejnosti, a aby tieto opatrenia oznámili Komisii.

2.   
  Do 30. júna 2022 zriadi Komisia v spolupráci s týmito vnútroštátnymi poradnými orgánmi pre oblasť klímy Európsku radu pre zmenu klímy (ECCC) ako stály, nezávislý, interdisciplinárny vedecký poradný panel pre zmenu klímy, ktorý sa bude riadiť najnovšími vedeckými poznatkami, ktoré poskytol IPCC. ECCC dopĺňa činnosť Európskej environmentálnej agentúry (EEA) a existujúcich výskumných inštitúcií a agentúr Únie. Aby sa predišlo duplicite práce, EEA plní úlohu sekretariátu pre ECCC, pričom sa zachováva rozpočtová a administratívna nezávislosť ECCC.

3.   
  Funkčné obdobie členov ECCC trvá päť rokov s možnosťou jedného predĺženia. ECCC sa skladá z vedeckého výboru zloženého z najviac 15 vedúcich odborníkov, ktorí zabezpečujú celú škálu odborných znalostí požadovaných pre činnosti uvedené v odseku 4. Vedecký výbor je nezávisle zodpovedný za vypracovanie vedeckého poradenstva ECCC.

4.   
  Činnosti vedeckého výboru sa zahŕňajú:

a)

posúdenie súladu existujúcich a navrhovaných trajektórií Únie, rozpočtu pre oblasť skleníkových plynov a cieľov v oblasti klímy s cieľmi Únie a medzinárodnými záväzkami v oblasti klímy;

posúdenie súladu existujúcich a navrhovaných trajektórií Únie, rozpočtu pre oblasť skleníkových plynov a cieľov v oblasti klímy s cieľmi Únie a medzinárodnými záväzkami v oblasti klímy;

| b) | posúdenie pravdepodobnosti dodržania rozpočtu Únie pre oblasť skleníkových plynov a dosiahnutia klimatickej neutrality na základe existujúcich a plánovaných opatrení; |
| --- | --- |

b)

posúdenie pravdepodobnosti dodržania rozpočtu Únie pre oblasť skleníkových plynov a dosiahnutia klimatickej neutrality na základe existujúcich a plánovaných opatrení;

posúdenie pravdepodobnosti dodržania rozpočtu Únie pre oblasť skleníkových plynov a dosiahnutia klimatickej neutrality na základe existujúcich a plánovaných opatrení;

| c) | posúdenie súladu opatrení Únie na zníženie emisií skleníkových plynov s cieľmi stanovenými v článku 2; |
| --- | --- |

c)

posúdenie súladu opatrení Únie na zníženie emisií skleníkových plynov s cieľmi stanovenými v článku 2;

posúdenie súladu opatrení Únie na zníženie emisií skleníkových plynov s cieľmi stanovenými v článku 2;

| d) | identifikáciu opatrení a príležitostí na zníženie emisií skleníkových plynov a zvýšenie potenciálu sekvestrácie uhlíka; a |
| --- | --- |

d)

identifikáciu opatrení a príležitostí na zníženie emisií skleníkových plynov a zvýšenie potenciálu sekvestrácie uhlíka; a

identifikáciu opatrení a príležitostí na zníženie emisií skleníkových plynov a zvýšenie potenciálu sekvestrácie uhlíka; a

| e) | identifikáciu dôsledkov nečinnosti alebo nedostatočných opatrení. |
| --- | --- |

e)

identifikáciu dôsledkov nečinnosti alebo nedostatočných opatrení.

identifikáciu dôsledkov nečinnosti alebo nedostatočných opatrení.

5.   
  Pri vykonávaní činností uvedených v odseku 4 zabezpečuje ECCC riadnu konzultáciu s nezávislými vnútroštátnymi poradnými orgánmi v oblasti klímy.

6.   
  Správna rada podporuje prácu vedeckého výboru. Správna rada sa skladá z jedného člena z každého vnútroštátneho nezávislého poradného orgánu pre oblasť klímy oznámeného Komisii, ako sa uvádza v odseku 1, z dvoch zástupcov vybraných Komisiou, dvoch zástupcov vybraných Európskym parlamentom a predsedu sekretariátu, ktorého vymenúva EEA.

Správna rada zasadá dvakrát ročne a zodpovedá za zriadenie ECCC a monitorovanie jej činností. Európsky parlament a Rada vymenujú správnu radu po vzájomnej dohode, a to na základe návrhu Komisie. Predseda správnej rady sa volí spomedzi jej členov.

Správna rada zasadá dvakrát ročne a zodpovedá za zriadenie ECCC a monitorovanie jej činností. Európsky parlament a Rada vymenujú správnu radu po vzájomnej dohode, a to na základe návrhu Komisie. Predseda správnej rady sa volí spomedzi jej členov.

Správna rada má tieto povinnosti:

Správna rada má tieto povinnosti:

| a) | prijatie ročného pracovného programu na návrh vedeckého výboru a zabezpečenie jeho súladu s mandátom ECCC; |
| --- | --- |

a)

prijatie ročného pracovného programu na návrh vedeckého výboru a zabezpečenie jeho súladu s mandátom ECCC;

prijatie ročného pracovného programu na návrh vedeckého výboru a zabezpečenie jeho súladu s mandátom ECCC;

| b) | vymenúvanie členov vedeckého výboru a zaručenie toho, aby zloženie vedeckého výboru poskytovalo istý rozsah odborných znalostí potrebných na činnosti pracovného programu; |
| --- | --- |

b)

vymenúvanie členov vedeckého výboru a zaručenie toho, aby zloženie vedeckého výboru poskytovalo istý rozsah odborných znalostí potrebných na činnosti pracovného programu;

vymenúvanie členov vedeckého výboru a zaručenie toho, aby zloženie vedeckého výboru poskytovalo istý rozsah odborných znalostí potrebných na činnosti pracovného programu;

| c) | schválenie rozpočtu ECCC; a |
| --- | --- |

c)

schválenie rozpočtu ECCC; a

schválenie rozpočtu ECCC; a

| d) | koordinácia s vnútroštátnymi poradnými orgánmi pre oblasť klímy. |
| --- | --- |

d)

koordinácia s vnútroštátnymi poradnými orgánmi pre oblasť klímy.

koordinácia s vnútroštátnymi poradnými orgánmi pre oblasť klímy.

7.   
  Členovia vedeckého výboru sú individuálne menovaní správnou radou. Predseda vedeckého výboru sa volí spomedzi jeho členov. Vedecký výbor prijíma dvojtretinovou väčšinou hlasov rokovací poriadok, ktorým sa zabezpečí jeho úplná vedecká nezávislosť a autonómia.

Uchádzači o členstvo vo vedeckom výbore sa určia otvoreným procesom hodnotenia. Odborná prax uchádzačov o členstvo vo vedeckom výbore, ktorí spĺňajú požiadavky oprávnenosti stanovené vo výzve, je predmetom porovnávacieho hodnotenia na základe týchto kritérií výberu:

Uchádzači o členstvo vo vedeckom výbore sa určia otvoreným procesom hodnotenia. Odborná prax uchádzačov o členstvo vo vedeckom výbore, ktorí spĺňajú požiadavky oprávnenosti stanovené vo výzve, je predmetom porovnávacieho hodnotenia na základe týchto kritérií výberu:

| a) | vedecká excelentnosť; |
| --- | --- |

a)

vedecká excelentnosť;

vedecká excelentnosť;

| b) | skúsenosti s vykonávaním vedeckých hodnotení a/alebo poskytovaním vedeckého poradenstva v oblastiach odbornosti; |
| --- | --- |

b)

skúsenosti s vykonávaním vedeckých hodnotení a/alebo poskytovaním vedeckého poradenstva v oblastiach odbornosti;

skúsenosti s vykonávaním vedeckých hodnotení a/alebo poskytovaním vedeckého poradenstva v oblastiach odbornosti;

| c) | rozsiahle odborné znalosti v oblasti vedy o klíme a životnom prostredí alebo v iných vedeckých oblastiach relevantných z hľadiska dosiahnutia cieľov Únie v oblasti klímy; |
| --- | --- |

c)

rozsiahle odborné znalosti v oblasti vedy o klíme a životnom prostredí alebo v iných vedeckých oblastiach relevantných z hľadiska dosiahnutia cieľov Únie v oblasti klímy;

rozsiahle odborné znalosti v oblasti vedy o klíme a životnom prostredí alebo v iných vedeckých oblastiach relevantných z hľadiska dosiahnutia cieľov Únie v oblasti klímy;

| d) | skúsenosti s partnerským hodnotením vedeckej práce; |
| --- | --- |

d)

skúsenosti s partnerským hodnotením vedeckej práce;

skúsenosti s partnerským hodnotením vedeckej práce;

| e) | odborná prax v interdisciplinárnom prostredí v medzinárodnom kontexte. |
| --- | --- |

e)

odborná prax v interdisciplinárnom prostredí v medzinárodnom kontexte.

odborná prax v interdisciplinárnom prostredí v medzinárodnom kontexte.

Zloženie vedeckého výboru zabezpečuje rovnováhu medzi rodovými, disciplinárnymi a odvetvovými odbornými znalosťami, ako aj regionálne rozloženie.

Zloženie vedeckého výboru zabezpečuje rovnováhu medzi rodovými, disciplinárnymi a odvetvovými odbornými znalosťami, ako aj regionálne rozloženie.

8.   
  ECCC každoročne oznamuje Komisii, Európskemu parlamentu a Rade svoje zistenia podľa odseku 4. V prípade potreby ECCC predloží Komisii odporúčania na zabezpečenie dosiahnutia cieľov tohto nariadenia. ECCC musí zabezpečiť, aby jej postupy boli plne transparentné a jej správy boli sprístupnené verejnosti. Komisia posúdi správy a všetky odporúčania a najneskôr tri mesiace po ich doručení poskytne ECCC oficiálnu odpoveď. Odpoveď na tieto správy a odporúčania sa sprístupní verejnosti.

Pozmeňujúce návrhy 77, 123 a 145

Pozmeňujúce návrhy 77, 123 a 145

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 3

Článok 3

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 3 | Článok 3 |
| Trajektória dosiahnutia klimatickej neutrality | Trajektória dosiahnutia klimatickej neutrality |
| 1.   Komisia
  je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 9, a to s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením únijnej trajektórie dosahovania zámeru týkajúceho sa dosiahnutia klimatickej neutrality
  do roku
  2050, ktorý je stanovený v
  článku 2 ods. 1. Komisia
  trajektóriu preskúma
  najneskôr do šiestich mesiacov po každom globálnom hodnotení uvedenom v článku 14 Parížskej dohody. | 1.   
  Do 31. mája 2023
  Komisia
  posúdi možnosti stanovenia orientačnej únijnej trajektórie na dosiahnutie cieľa stanoveného v
  článku 2 ods. 1
  počnúc cieľom Únie v oblasti klímy vytýčeným na obdobie
  do roku
  2030 podľa článku 2a ods. 1 a s prihliadnutím na strednodobý záväzný cieľ v oblasti klímy vytýčený na obdobie do roku 2040 podľa
  článku
  2 ods. 2b a prípadne na tento účel predloží legislatívny návrh
  . |
| | 1a.
     
  Po stanovení trajektórie uvedenej v odseku 1 ju
  Komisia najneskôr do šiestich mesiacov po každom globálnom hodnotení uvedenom v článku 14 Parížskej dohody
  preskúma, a to počnúc globálnym hodnotením v roku 2028
  .
  Komisia predloží legislatívny návrh na úpravu trajektórie, ak v dôsledku preskúmania považuje takúto úpravu za vhodnú. |
| 2.   
  Východiskovým bodom
  trajektórie
  je cieľ
  Únie v 
  oblasti klímy do roku 2030 stanovený v článku 2a ods. 1. | 2.   
  Pri príprave legislatívnych návrhov na stanovenie
  trajektórie
  v súlade s odsekom 1 Komisia zohľadní rozpočet
  Únie
  pre oblasť skleníkových plynov,
  v 
  ktorom sa stanoví celkové zostávajúce množstvo emisií skleníkových plynov ako ekvivalentu CO

  2

  , ktoré by sa mohlo emitovať najneskôr do roku 2050 bez toho, aby sa ohrozili záväzky Únie podľa Parížskej dohody
  . |
| | 2a.
     
  Komisia stanoví rozpočet Únie pre oblasť skleníkových plynov v správe a predloží ju Parlamentu a Rade do 31. decembra 2021. Komisia zverejní túto správu a jej východiskovú metodiku. |
| 3.   Pri
  stanovení
  trajektórie v súlade s 
  odsekom
  1 Komisia
  musí prihliadať na
  : | 3.   Pri
  príprave legislatívnych návrhov na stanovenie alebo úpravu
  trajektórie v súlade s 
  odsekmi
  1
  a 1a musí
  Komisia
  zohľadniť tieto kritériá
  : |
| | -a) | najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC, IPBES, ECCC a podľa možností nezávislých poradných orgánov členských štátov pre oblasť klímy; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 3

Článok 3

Trajektória dosiahnutia klimatickej neutrality

Trajektória dosiahnutia klimatickej neutrality

1.   Komisia
  je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 9, a to s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením únijnej trajektórie dosahovania zámeru týkajúceho sa dosiahnutia klimatickej neutrality
  do roku
  2050, ktorý je stanovený v
  článku 2 ods. 1. Komisia
  trajektóriu preskúma
  najneskôr do šiestich mesiacov po každom globálnom hodnotení uvedenom v článku 14 Parížskej dohody.

1.   
  Do 31. mája 2023
  Komisia
  posúdi možnosti stanovenia orientačnej únijnej trajektórie na dosiahnutie cieľa stanoveného v
  článku 2 ods. 1
  počnúc cieľom Únie v oblasti klímy vytýčeným na obdobie
  do roku
  2030 podľa článku 2a ods. 1 a s prihliadnutím na strednodobý záväzný cieľ v oblasti klímy vytýčený na obdobie do roku 2040 podľa
  článku
  2 ods. 2b a prípadne na tento účel predloží legislatívny návrh
  .

1a.
     
  Po stanovení trajektórie uvedenej v odseku 1 ju
  Komisia najneskôr do šiestich mesiacov po každom globálnom hodnotení uvedenom v článku 14 Parížskej dohody
  preskúma, a to počnúc globálnym hodnotením v roku 2028
  .
  Komisia predloží legislatívny návrh na úpravu trajektórie, ak v dôsledku preskúmania považuje takúto úpravu za vhodnú.

2.   
  Východiskovým bodom
  trajektórie
  je cieľ
  Únie v 
  oblasti klímy do roku 2030 stanovený v článku 2a ods. 1.

2.   
  Pri príprave legislatívnych návrhov na stanovenie
  trajektórie
  v súlade s odsekom 1 Komisia zohľadní rozpočet
  Únie
  pre oblasť skleníkových plynov,
  v 
  ktorom sa stanoví celkové zostávajúce množstvo emisií skleníkových plynov ako ekvivalentu CO

  2

  , ktoré by sa mohlo emitovať najneskôr do roku 2050 bez toho, aby sa ohrozili záväzky Únie podľa Parížskej dohody
  .

2a.
     
  Komisia stanoví rozpočet Únie pre oblasť skleníkových plynov v správe a predloží ju Parlamentu a Rade do 31. decembra 2021. Komisia zverejní túto správu a jej východiskovú metodiku.

3.   Pri
  stanovení
  trajektórie v súlade s 
  odsekom
  1 Komisia
  musí prihliadať na
  :

3.   Pri
  príprave legislatívnych návrhov na stanovenie alebo úpravu
  trajektórie v súlade s 
  odsekmi
  1
  a 1a musí
  Komisia
  zohľadniť tieto kritériá
  :

-a)

-a)

najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC, IPBES, ECCC a podľa možností nezávislých poradných orgánov členských štátov pre oblasť klímy;

najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC, IPBES, ECCC a podľa možností nezávislých poradných orgánov členských štátov pre oblasť klímy;

| -aa) | sociálne, hospodárske a environmentálne náklady spôsobené nečinnosťou alebo nedostatočnými opatreniami; |
| --- | --- |

-aa)

-aa)

sociálne, hospodárske a environmentálne náklady spôsobené nečinnosťou alebo nedostatočnými opatreniami;

sociálne, hospodárske a environmentálne náklady spôsobené nečinnosťou alebo nedostatočnými opatreniami;

| -ab) | potreba zabezpečiť spravodlivú a sociálne spravodlivú transformáciu pre všetkých; |
| --- | --- |

-ab)

-ab)

potreba zabezpečiť spravodlivú a sociálne spravodlivú transformáciu pre všetkých;

potreba zabezpečiť spravodlivú a sociálne spravodlivú transformáciu pre všetkých;

| a) | nákladovú účinnosť a energetickú efektívnosť; |
| --- | --- |

a)

nákladovú účinnosť a energetickú efektívnosť;

nákladovú účinnosť a energetickú efektívnosť;

| b) | konkurencieschopnosť hospodárstva Únie; |
| --- | --- |

b)

konkurencieschopnosť hospodárstva Únie;

| b) | konkurencieschopnosť hospodárstva Únie
  , najmä MSP a odvetví, ktoré sú najviac vystavené úniku uhlíka
  ; |
| --- | --- |

b)

konkurencieschopnosť hospodárstva Únie
  , najmä MSP a odvetví, ktoré sú najviac vystavené úniku uhlíka
  ;

, najmä MSP a odvetví, ktoré sú najviac vystavené úniku uhlíka

| ba) | uhlíková stopa konečných výrobkov a spotreba v Únii; |
| --- | --- |

ba)

uhlíková stopa konečných výrobkov a spotreba v Únii;

uhlíková stopa konečných výrobkov a spotreba v Únii;

| c) | najlepšiu dostupná technológia
  ; |
| --- | --- |

c)

najlepšiu dostupná technológia
  ;

najlepšiu dostupná technológia

| c) | najlepšie dostupné, nákladovo efektívne, bezpečné a škálovateľné technológie, ktoré rešpektujú koncepciu technologickej neutrality a zabraňujú možnému zablokovaniu účinkov
  ; |
| --- | --- |

c)

najlepšie dostupné, nákladovo efektívne, bezpečné a škálovateľné technológie, ktoré rešpektujú koncepciu technologickej neutrality a zabraňujú možnému zablokovaniu účinkov
  ;

najlepšie dostupné, nákladovo efektívne, bezpečné a škálovateľné technológie, ktoré rešpektujú koncepciu technologickej neutrality a zabraňujú možnému zablokovaniu účinkov

| d) | energetickú
  efektívnosť,
  cenovú
  dostupnosť energie a bezpečnosť
  jej
  dodávok; |
| --- | --- |

d)

energetickú
  efektívnosť,
  cenovú
  dostupnosť energie a bezpečnosť
  jej
  dodávok;

energetickú

cenovú

jej

| d) | energetická
  efektívnosť
  a zásada prvoradosti energetickej efektívnosti
  ,
  cenová
  dostupnosť energie
  , znižovanie energetickej chudoby
  a bezpečnosť dodávok; |
| --- | --- |

d)

energetická
  efektívnosť
  a zásada prvoradosti energetickej efektívnosti
  ,
  cenová
  dostupnosť energie
  , znižovanie energetickej chudoby
  a bezpečnosť dodávok;

energetická

a zásada prvoradosti energetickej efektívnosti

cenová

, znižovanie energetickej chudoby

| da) | potreba postupne vyradiť fosílne palivá a zabezpečiť ich nahradenie udržateľne vyrábanou energiou, materiálmi a výrobkami z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

da)

potreba postupne vyradiť fosílne palivá a zabezpečiť ich nahradenie udržateľne vyrábanou energiou, materiálmi a výrobkami z obnoviteľných zdrojov;

potreba postupne vyradiť fosílne palivá a zabezpečiť ich nahradenie udržateľne vyrábanou energiou, materiálmi a výrobkami z obnoviteľných zdrojov;

| e) | spravodlivosť a 
  solidaritu
  medzi členskými štátmi a v rámci nich; |
| --- | --- |

e)

spravodlivosť a 
  solidaritu
  medzi členskými štátmi a v rámci nich;

solidaritu

| e) | spravodlivosť a 
  solidarita
  medzi členskými štátmi
  a regiónmi
  a v rámci nich; |
| --- | --- |

e)

spravodlivosť a 
  solidarita
  medzi členskými štátmi
  a regiónmi
  a v rámci nich;

solidarita

a regiónmi

| f) | potrebu
  zabezpečiť perspektívnu environmentálnu účinnosť a napredovanie; |
| --- | --- |

f)

potrebu
  zabezpečiť perspektívnu environmentálnu účinnosť a napredovanie;

potrebu

| f) | potreba
  zabezpečiť perspektívnu environmentálnu účinnosť a napredovanie; |
| --- | --- |

f)

potreba
  zabezpečiť perspektívnu environmentálnu účinnosť a napredovanie;

potreba

| fa) | potreba zabezpečiť environmentálnu udržateľnosť vrátane potreby riešiť krízu v oblasti biodiverzity pri súčasnom obnovení degradovaných ekosystémov a zabrániť nezvratnému poškodeniu ekosystémov, aby sa dosiahli ciele Únie v oblasti biodiverzity; |
| --- | --- |

fa)

potreba zabezpečiť environmentálnu udržateľnosť vrátane potreby riešiť krízu v oblasti biodiverzity pri súčasnom obnovení degradovaných ekosystémov a zabrániť nezvratnému poškodeniu ekosystémov, aby sa dosiahli ciele Únie v oblasti biodiverzity;

potreba zabezpečiť environmentálnu udržateľnosť vrátane potreby riešiť krízu v oblasti biodiverzity pri súčasnom obnovení degradovaných ekosystémov a zabrániť nezvratnému poškodeniu ekosystémov, aby sa dosiahli ciele Únie v oblasti biodiverzity;

| fb) | zabezpečenie stabilných, dlhodobých a z hľadiska klímy účinných prírodných záchytov v priebehu času; |
| --- | --- |

fb)

zabezpečenie stabilných, dlhodobých a z hľadiska klímy účinných prírodných záchytov v priebehu času;

zabezpečenie stabilných, dlhodobých a z hľadiska klímy účinných prírodných záchytov v priebehu času;

| g) | investičné potreby a príležitosti; |
| --- | --- |

g)

investičné potreby a príležitosti;

| g) | investičné potreby a príležitosti
  na inováciu v súlade s nariadením (EÚ) 2020/... [nariadenie o taxonómii] pri zohľadnení rizika uviaznutých aktív. |
| --- | --- |

g)

investičné potreby a príležitosti
  na inováciu v súlade s nariadením (EÚ) 2020/... [nariadenie o taxonómii] pri zohľadnení rizika uviaznutých aktív.

na inováciu v súlade s nariadením (EÚ) 2020/... [nariadenie o taxonómii] pri zohľadnení rizika uviaznutých aktív.

| h) | potrebu zabezpečiť spravodlivú a sociálne korektnú transformáciu; |
| --- | --- |

h)

potrebu zabezpečiť spravodlivú a sociálne korektnú transformáciu;

potrebu zabezpečiť spravodlivú a sociálne korektnú transformáciu;

| i) | medzinárodný vývoj a úsilie vynaložené na dosiahnutie dlhodobých cieľov Parížskej dohody, ako aj kľúčového cieľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy; |
| --- | --- |

i)

medzinárodný vývoj a úsilie vynaložené na dosiahnutie dlhodobých cieľov Parížskej dohody, ako aj kľúčového cieľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy;

medzinárodný vývoj a úsilie vynaložené na dosiahnutie dlhodobých cieľov Parížskej dohody, ako aj kľúčového cieľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy;

| j) | najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC. |
| --- | --- |

j)

najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC.

najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC.

3a.
     
  Komisia do ... [1 rok po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] vydá po intenzívnom dialógu so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami v rámci daného sektora odvetvový plán dekarbonizácie tohto sektora zameraný na dosiahnutie klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050.

Pozmeňujúce návrhy 78 a 146

Pozmeňujúce návrhy 78 a 146

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4

Článok 4

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 4 | Článok 4 |
| Adaptácia na zmenu klímy | Adaptácia na zmenu klímy |
| | -1a.
     
  Komisia do 31. januára 2021 a následne každých päť rokov prijme aktualizovanú stratégiu EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy. Cieľom aktualizovanej stratégie EÚ je zabezpečiť, aby sa politiky adaptácie na zmenu klímy riešili prioritne, integrovali a vykonávali jednotne v rámci politík, medzinárodných záväzkov, obchodných dohôd a medzinárodných partnerstiev Únie. |
| 1.   Úlohou príslušných inštitúcií Únie a členských štátov je zabezpečovať nepretržitý pokrok pri zlepšovaní schopnosti adaptácie, posilňovaní odolnosti a znižovaní zraniteľnosti voči zmene klímy v súlade s článkom 7 Parížskej dohody. | 1.   Úlohou príslušných inštitúcií Únie a členských štátov je
  usilovať sa splniť vnútroštátne ciele a ciele Únie v oblasti adaptácie na zmenu klímy, ako sú stanovené v stratégii EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy, a
  zabezpečovať nepretržitý pokrok pri zlepšovaní schopnosti adaptácie, posilňovaní odolnosti a znižovaní zraniteľnosti voči zmene klímy
  , a to aj v prípade morských a suchozemských ekosystémov,
  v súlade s článkom 7 Parížskej dohody
  a začleňovať adaptáciu do relevantných sociálno-ekonomických a environmentálnych politík a opatrení. Majú sa zameriavať najmä na najzraniteľnejšie a najpostihnutejšie skupiny obyvateľstva a hospodárske odvetvia, identifikovať nedostatky v tomto smere po porade s občianskou spoločnosťou a vykonávať nápravné opatrenia
  . |
| 2.   Členské štáty musia
  vypracovať
  a 
  vykonávať
  adaptačné stratégie a plány zahŕňajúce komplexné rámce riadenia rizík, ktoré sú založené na solídnych východiskových ukazovateľoch v oblasti zraniteľnosti voči zmene klímy a na súvisiacich posúdeniach pokroku. | 2.   Členské štáty musia
  do 31. decembra 2021 a potom každých 5 rokov prijať
  a vykonávať adaptačné stratégie a plány
  na celoštátnej a regionálnej úrovni
  zahŕňajúce komplexné
  miestne
  rámce riadenia rizík,
  zohľadňujúce špecifiká daných území,
  ktoré sú založené na solídnych východiskových
  hodnotách a
  ukazovateľoch v oblasti zraniteľnosti voči zmene klímy a na súvisiacich posúdeniach pokroku
  , ktoré sa riadia najlepšími dostupnými a aktuálnymi vedeckými dôkazmi. Uvedené stratégie a plány zahŕňajú opatrenia v súlade s vnútroštátnymi cieľmi a cieľmi Únie v oblasti adaptácie na zmenu klímy. Tieto stratégie zohľadňujú najmä zraniteľné a postihnuté skupiny, komunity a ekosystémy a zahŕňajú opatrenia na riadenie, obnovu a ochranu morských a suchozemských ekosystémov s cieľom zvýšiť ich odolnosť. Členské štáty musia vo svojich stratégiách zohľadňovať osobitnú zraniteľnosť poľnohospodárskych a potravinových systémov, potravinovú bezpečnosť a musia podporovať riešenia blízke prírode a adaptáciu založenú na ekosystémoch
  . |
| | 2a.
     
  Komisia požiada príjemcov finančných nástrojov Únie vrátane projektov podporovaných Európskou investičnou bankou, aby vykonali záťažový test v oblasti adaptácie na zmenu klímy, pokiaľ ide o projekty považované za obzvlášť citlivé na vplyv zmeny klímy. Komisia do ... [šesť mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] prijme delegované akty na doplnenie tohto nariadenia, v ktorých sa stanovia podrobné kritériá pre záťažový test vrátane zoznamu dotknutých sektorov, projektov a regiónov a limit obratu príjemcov, pričom sa zabezpečí, aby nevznikla nadmerná administratívna záťaž. Komisia poskytne príjemcom usmernenia na základe stratégie EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy a údajov Európskej environmentálnej agentúry o tom, ako zosúladiť investičný projekt s požiadavkami na adaptáciu na zmenu klímy. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 4

Článok 4

Adaptácia na zmenu klímy

Adaptácia na zmenu klímy

-1a.
     
  Komisia do 31. januára 2021 a následne každých päť rokov prijme aktualizovanú stratégiu EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy. Cieľom aktualizovanej stratégie EÚ je zabezpečiť, aby sa politiky adaptácie na zmenu klímy riešili prioritne, integrovali a vykonávali jednotne v rámci politík, medzinárodných záväzkov, obchodných dohôd a medzinárodných partnerstiev Únie.

1.   Úlohou príslušných inštitúcií Únie a členských štátov je zabezpečovať nepretržitý pokrok pri zlepšovaní schopnosti adaptácie, posilňovaní odolnosti a znižovaní zraniteľnosti voči zmene klímy v súlade s článkom 7 Parížskej dohody.

1.   Úlohou príslušných inštitúcií Únie a členských štátov je
  usilovať sa splniť vnútroštátne ciele a ciele Únie v oblasti adaptácie na zmenu klímy, ako sú stanovené v stratégii EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy, a
  zabezpečovať nepretržitý pokrok pri zlepšovaní schopnosti adaptácie, posilňovaní odolnosti a znižovaní zraniteľnosti voči zmene klímy
  , a to aj v prípade morských a suchozemských ekosystémov,
  v súlade s článkom 7 Parížskej dohody
  a začleňovať adaptáciu do relevantných sociálno-ekonomických a environmentálnych politík a opatrení. Majú sa zameriavať najmä na najzraniteľnejšie a najpostihnutejšie skupiny obyvateľstva a hospodárske odvetvia, identifikovať nedostatky v tomto smere po porade s občianskou spoločnosťou a vykonávať nápravné opatrenia
  .

2.   Členské štáty musia
  vypracovať
  a 
  vykonávať
  adaptačné stratégie a plány zahŕňajúce komplexné rámce riadenia rizík, ktoré sú založené na solídnych východiskových ukazovateľoch v oblasti zraniteľnosti voči zmene klímy a na súvisiacich posúdeniach pokroku.

2.   Členské štáty musia
  do 31. decembra 2021 a potom každých 5 rokov prijať
  a vykonávať adaptačné stratégie a plány
  na celoštátnej a regionálnej úrovni
  zahŕňajúce komplexné
  miestne
  rámce riadenia rizík,
  zohľadňujúce špecifiká daných území,
  ktoré sú založené na solídnych východiskových
  hodnotách a
  ukazovateľoch v oblasti zraniteľnosti voči zmene klímy a na súvisiacich posúdeniach pokroku
  , ktoré sa riadia najlepšími dostupnými a aktuálnymi vedeckými dôkazmi. Uvedené stratégie a plány zahŕňajú opatrenia v súlade s vnútroštátnymi cieľmi a cieľmi Únie v oblasti adaptácie na zmenu klímy. Tieto stratégie zohľadňujú najmä zraniteľné a postihnuté skupiny, komunity a ekosystémy a zahŕňajú opatrenia na riadenie, obnovu a ochranu morských a suchozemských ekosystémov s cieľom zvýšiť ich odolnosť. Členské štáty musia vo svojich stratégiách zohľadňovať osobitnú zraniteľnosť poľnohospodárskych a potravinových systémov, potravinovú bezpečnosť a musia podporovať riešenia blízke prírode a adaptáciu založenú na ekosystémoch
  .

2a.
     
  Komisia požiada príjemcov finančných nástrojov Únie vrátane projektov podporovaných Európskou investičnou bankou, aby vykonali záťažový test v oblasti adaptácie na zmenu klímy, pokiaľ ide o projekty považované za obzvlášť citlivé na vplyv zmeny klímy. Komisia do ... [šesť mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] prijme delegované akty na doplnenie tohto nariadenia, v ktorých sa stanovia podrobné kritériá pre záťažový test vrátane zoznamu dotknutých sektorov, projektov a regiónov a limit obratu príjemcov, pričom sa zabezpečí, aby nevznikla nadmerná administratívna záťaž. Komisia poskytne príjemcom usmernenia na základe stratégie EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy a údajov Európskej environmentálnej agentúry o tom, ako zosúladiť investičný projekt s požiadavkami na adaptáciu na zmenu klímy.

Pozmeňujúci návrh 161

Pozmeňujúci návrh 161

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 4 a (nový)

Článok 4 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 4a |
| | Konzistentnosť finančných tokov s prechodom na klimaticky neutrálnu a odolnú spoločnosť |
| | 1.   
  Príslušné inštitúcie Únie a členské štáty zabezpečia nepretržitý pokrok pri dosahovaní konzistentnosti verejných a súkromných finančných tokov s prechodom na klimaticky neutrálnu a odolnú spoločnosť v súlade s článkom 2 ods. 1 písm. c) Parížskej dohody, pričom zohľadnia ciele Únie v oblasti klímy stanovené v článku 2 tohto nariadenia. |
| | 2.   
  Komisia do 1. júna 2021 a potom v pravidelných intervaloch v rámci posúdení uvedených v článku 5 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi, ako by bolo potrebné zmeniť všetky príslušné právne predpisy Únie vrátane viacročných finančných rámcov Únie a všetkých osobitných nariadení týkajúcich sa finančných prostriedkov a nástrojov v rámci rozpočtu Únie tak, aby zahŕňali záväzné a vynútiteľné ustanovenia v záujme zaistenia konzistentnosti verejných a súkromných finančných tokov s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v článku 2 tohto nariadenia. K tomuto posúdeniu sa podľa potreby priložia legislatívne návrhy. |
| | 3.   
  Komisia každoročne zverejňuje, ktorá časť výdavkov Únie je v súlade s kategóriami taxonómie stanovenými v nariadení (EÚ) 2020/... [nariadenie o taxonómii]. |
| | 4.   
  Na účely dosiahnutia cieľov Únie v oblasti klímy stanovených v článku 2 inštitúcie Únie a všetky členské štáty postupne zrušia všetky priame a nepriame dotácie na fosílne palivá a zodpovedajúco zmobilizujú udržateľné investície. Postupné zrušenie týchto dotácií nemá vplyv na úsilie bojovať proti energetickej chudobe. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 4a

Článok 4a

Konzistentnosť finančných tokov s prechodom na klimaticky neutrálnu a odolnú spoločnosť

Konzistentnosť finančných tokov s prechodom na klimaticky neutrálnu a odolnú spoločnosť

1.   
  Príslušné inštitúcie Únie a členské štáty zabezpečia nepretržitý pokrok pri dosahovaní konzistentnosti verejných a súkromných finančných tokov s prechodom na klimaticky neutrálnu a odolnú spoločnosť v súlade s článkom 2 ods. 1 písm. c) Parížskej dohody, pričom zohľadnia ciele Únie v oblasti klímy stanovené v článku 2 tohto nariadenia.

2.   
  Komisia do 1. júna 2021 a potom v pravidelných intervaloch v rámci posúdení uvedených v článku 5 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, v ktorej posúdi, ako by bolo potrebné zmeniť všetky príslušné právne predpisy Únie vrátane viacročných finančných rámcov Únie a všetkých osobitných nariadení týkajúcich sa finančných prostriedkov a nástrojov v rámci rozpočtu Únie tak, aby zahŕňali záväzné a vynútiteľné ustanovenia v záujme zaistenia konzistentnosti verejných a súkromných finančných tokov s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v článku 2 tohto nariadenia. K tomuto posúdeniu sa podľa potreby priložia legislatívne návrhy.

3.   
  Komisia každoročne zverejňuje, ktorá časť výdavkov Únie je v súlade s kategóriami taxonómie stanovenými v nariadení (EÚ) 2020/... [nariadenie o taxonómii].

4.   
  Na účely dosiahnutia cieľov Únie v oblasti klímy stanovených v článku 2 inštitúcie Únie a všetky členské štáty postupne zrušia všetky priame a nepriame dotácie na fosílne palivá a zodpovedajúco zmobilizujú udržateľné investície. Postupné zrušenie týchto dotácií nemá vplyv na úsilie bojovať proti energetickej chudobe.

Pozmeňujúci návrh 80

Pozmeňujúci návrh 80

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 5

Článok 5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 5 | Článok 5 |
| Posúdenie pokroku Únie a jej opatrení | Posúdenie pokroku Únie a jej opatrení |
| 1.   Do 30. septembra 2023 a potom
  každých 5 rokov
  Komisia posúdi spolu s posúdením stanoveným v článku 29 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2018/1999: | 1.   Do 30. septembra 2023 a potom
  každé 2 roky
  Komisia posúdi spolu s posúdením stanoveným v článku 29 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2018/1999: |
| a) | kolektívny pokrok všetkých členských štátov pri dosahovaní
  zámeru týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného
  v článku 2 ods. 1
  , ktorý
  je
  vyjadrený trajektóriou uvedenou v článku
  3 ods.
  1
  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 5

Článok 5

Posúdenie pokroku Únie a jej opatrení

Posúdenie pokroku Únie a jej opatrení

1.   Do 30. septembra 2023 a potom
  každých 5 rokov
  Komisia posúdi spolu s posúdením stanoveným v článku 29 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2018/1999:

1.   Do 30. septembra 2023 a potom
  každé 2 roky
  Komisia posúdi spolu s posúdením stanoveným v článku 29 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2018/1999:

a)

kolektívny pokrok všetkých členských štátov pri dosahovaní
  zámeru týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného
  v článku 2 ods. 1
  , ktorý
  je
  vyjadrený trajektóriou uvedenou v článku
  3 ods.
  1
  ;

zámeru týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného

, ktorý

vyjadrený trajektóriou uvedenou v článku

1

| a) | pokrok každého členského štátu a
  kolektívny pokrok všetkých členských štátov pri dosahovaní
  cieľov Únie v oblasti klímy stanovených
  v článku 2
  , ktoré sú vyjadrené trajektóriou, ktorá sa má stanoviť podľa 3
  ods. 1;
  ak trajektória nie je k dispozícii, posúdenie sa vykoná na základe kritérií stanovených v článku 3 ods. 3 a cieľa v oblasti klímy na rok 2030; |
| --- | --- |

a)

pokrok každého členského štátu a
  kolektívny pokrok všetkých členských štátov pri dosahovaní
  cieľov Únie v oblasti klímy stanovených
  v článku 2
  , ktoré sú vyjadrené trajektóriou, ktorá sa má stanoviť podľa 3
  ods. 1;
  ak trajektória nie je k dispozícii, posúdenie sa vykoná na základe kritérií stanovených v článku 3 ods. 3 a cieľa v oblasti klímy na rok 2030;

pokrok každého členského štátu a

cieľov Únie v oblasti klímy stanovených

, ktoré sú vyjadrené trajektóriou, ktorá sa má stanoviť podľa 3

ak trajektória nie je k dispozícii, posúdenie sa vykoná na základe kritérií stanovených v článku 3 ods. 3 a cieľa v oblasti klímy na rok 2030;

| b) | kolektívny pokrok všetkých členských štátov pri adaptácii v zmysle článku 4. |
| --- | --- |

b)

kolektívny pokrok všetkých členských štátov pri adaptácii v zmysle článku 4.

| b) | pokrok každého členského štátu a
   kolektívny pokrok všetkých členských štátov pri adaptácii v zmysle článku 4. |
| --- | --- |

b)

pokrok každého členského štátu a
   kolektívny pokrok všetkých členských štátov pri adaptácii v zmysle článku 4.

pokrok každého členského štátu a

Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade
  závery tohto posúdenia
  spolu so správou o stave energetickej únie vypracovanou v príslušnom kalendárnom roku v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

závery tohto posúdenia

Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade
  tieto posúdenia a ich závery
  spolu so správou o stave energetickej únie vypracovanou v príslušnom kalendárnom roku v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2018/1999
  a zverejní ich
  .

tieto posúdenia a ich závery

a zverejní ich

2.   Do 30. septembra 2023 a potom každých
  5
  rokov Komisia preskúma:

2.   Do 30. septembra 2023 a potom každých
  2
  rokov Komisia preskúma:

| a) | súlad opatrení Únie
  so zámerom týkajúcim sa klimatickej neutrality stanoveným
  v článku 2
  ods. 1, ktorý je vyjadrený trajektóriou uvedenou
  v článku 3 ods. 1; |
| --- | --- |

a)

súlad opatrení Únie
  so zámerom týkajúcim sa klimatickej neutrality stanoveným
  v článku 2
  ods. 1, ktorý je vyjadrený trajektóriou uvedenou
  v článku 3 ods. 1;

so zámerom týkajúcim sa klimatickej neutrality stanoveným

ods. 1, ktorý je vyjadrený trajektóriou uvedenou

| a) | súlad opatrení
  a politík
  Únie
  vrátane odvetvových právnych predpisov, vonkajšej činnosti Únie a rozpočtu Únie s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými
  v článku 2
  , ktoré sú vyjadrené trajektóriou, ktorá sa má stanoviť podľa
  článku 3 ods. 1;
  ak trajektória nie je k dispozícii
  ,
  posúdenie sa vykoná na základe kritérií stanovených v článku 3 ods. 3 a cieľa v oblasti klímy na rok 2030; |
| --- | --- |

a)

súlad opatrení
  a politík
  Únie
  vrátane odvetvových právnych predpisov, vonkajšej činnosti Únie a rozpočtu Únie s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými
  v článku 2
  , ktoré sú vyjadrené trajektóriou, ktorá sa má stanoviť podľa
  článku 3 ods. 1;
  ak trajektória nie je k dispozícii
  ,
  posúdenie sa vykoná na základe kritérií stanovených v článku 3 ods. 3 a cieľa v oblasti klímy na rok 2030;

a politík

vrátane odvetvových právnych predpisov, vonkajšej činnosti Únie a rozpočtu Únie s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými

, ktoré sú vyjadrené trajektóriou, ktorá sa má stanoviť podľa

ak trajektória nie je k dispozícii

posúdenie sa vykoná na základe kritérií stanovených v článku 3 ods. 3 a cieľa v oblasti klímy na rok 2030;

| b) | primeranosť opatrení Únie na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4. |
| --- | --- |

b)

primeranosť opatrení Únie na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4.

| b) | primeranosť opatrení
  a politík Únie vrátane odvetvových právnych predpisov, vonkajšej činnosti Únie a rozpočtu
  Únie na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4. |
| --- | --- |

b)

primeranosť opatrení
  a politík Únie vrátane odvetvových právnych predpisov, vonkajšej činnosti Únie a rozpočtu
  Únie na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4.

a politík Únie vrátane odvetvových právnych predpisov, vonkajšej činnosti Únie a rozpočtu

3.   Ak Komisia na základe posúdenia uvedeného v odsekoch 1 a 2 zistí, že opatrenia Únie nie sú v súlade
  so zámerom týkajúcim sa klimatickej neutrality
  stanoveným v článku 2
  ods. 1
  alebo nie sú primerané na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4, alebo zistí, že pokrok pri dosahovaní
  zámeru týkajúceho sa klimatickej neutrality
  alebo pokrok pri adaptácii v zmysle článku 4 nie je dostatočný, prijme potrebné opatrenia v súlade so zmluvami,
  a to
  v čase realizácie preskúmania uvedeného v článku 3 ods. 1.

3.   Ak Komisia na základe posúdenia uvedeného v odsekoch 1 a 2 zistí, že opatrenia
  a politiky
  Únie nie sú v súlade
  s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými
  v článku 2 alebo nie sú primerané na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4, alebo zistí, že pokrok pri dosahovaní
  cieľov Únie v oblasti klímy stanovených v článku 2
  alebo pokrok pri adaptácii v zmysle článku 4 nie je dostatočný,
  čo najskôr
  prijme potrebné opatrenia v súlade so zmluvami
  na napravenie tohto nesúladu
  ,
  alebo najneskôr
  v čase realizácie preskúmania uvedeného v článku 3 ods. 1
  a
  .

4.   
  Pred prijatím akéhokoľvek
  návrhu opatrenia
  alebo
  legislatívneho návrhu
  Komisia posúdi daný
  návrh
  z hľadiska zámeru týkajúceho
  sa
  klimatickej neutrality stanoveného
  v článku
  2
  ods. 1
  , ktorý je vyjadrený trajektóriou uvedenou
  v článku 3 ods.
  1,
  a 
  túto analýzu zahrnie do akéhokoľvek
  posúdenia
  vplyvu sprevádzajúceho tieto opatrenia alebo návrhy, pričom výsledok uvedeného
  posúdenia
  zverejní
  v 
  čase prijatia predmetného
  návrhu.

4.   
  Komisia posúdi konzistentnosť každého
  návrhu opatrenia
  , okrem iného vrátane akéhokoľvek
  legislatívneho
  a rozpočtového
  návrhu
  , s cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v článku 2 a pred prijatím predmetného návrhu zosúladí
  návrh
  opatrenia s týmito cieľmi. Táto analýza
  sa
  zahrnie do každého posúdenia vplyvu, ktoré je priložené k týmto opatreniam alebo návrhom. Po stanovení trajektórie uvedenej v článku 3 ods. 1 a rozpočtu pre oblasť skleníkových plynov uvedeného v článku 3 ods. 2a sa z nich bude vychádzať na účely posúdenia. Komisia toto posúdenie a jeho výsledky priamo sprístupní verejnosti hneď po dokončení
  posúdenia
  a
  v 
  každom prípade pred prijatím súvisiaceho opatrenia alebo
  návrhu.

4a.
     
  Komisia použije posúdenie uvedené v odseku 4 na podporu výmeny najlepších postupov a na identifikáciu opatrení, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov tohto nariadenia.

Pozmeňujúci návrh 81

Pozmeňujúci návrh 81

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 6

Článok 6

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 6 | Článok 6 |
| Posúdenie vnútroštátnych opatrení | Posúdenie vnútroštátnych opatrení |
| 1.   Do 30. septembra 2023 a potom
  každých 5 rokov
  Komisia preskúma: | 1.   Do 30. septembra 2023 a potom
  každé 2 roky
  Komisia preskúma: |
| a) | súlad identifikovaných vnútroštátnych opatrení na základe národných energetických a klimatických plánov
  alebo dvojročných
  správ o pokroku predkladaných v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, ktoré sú relevantné pre dosiahnutie
  zámeru týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného
  v článku 2 ods. 1,
  s uvedeným zámerom vyjadreným trajektóriou uvedenou
  v článku 3 ods.
  1
  ; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 6

Článok 6

Posúdenie vnútroštátnych opatrení

Posúdenie vnútroštátnych opatrení

1.   Do 30. septembra 2023 a potom
  každých 5 rokov
  Komisia preskúma:

1.   Do 30. septembra 2023 a potom
  každé 2 roky
  Komisia preskúma:

a)

súlad identifikovaných vnútroštátnych opatrení na základe národných energetických a klimatických plánov
  alebo dvojročných
  správ o pokroku predkladaných v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, ktoré sú relevantné pre dosiahnutie
  zámeru týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného
  v článku 2 ods. 1,
  s uvedeným zámerom vyjadreným trajektóriou uvedenou
  v článku 3 ods.
  1
  ;

alebo dvojročných

zámeru týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného

s uvedeným zámerom vyjadreným trajektóriou uvedenou

1

| a) | súlad identifikovaných vnútroštátnych opatrení na základe národných energetických a klimatických plánov
  , národných dlhodobých stratégií alebo
  správ o pokroku predkladaných v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, ktoré sú relevantné pre dosiahnutie
  cieľov Únie v oblasti klímy stanovených
  v článku 2
  , s uvedenými cieľmi vyjadrenými trajektóriou, ktorá sa má stanoviť podľa článku 3
  ods. 1
  ; ak trajektória nie je k dispozícii
  ,
  posúdenie sa vykoná na základe kritérií stanovených
  v článku 3 ods. 
  3 a cieľa v oblasti klímy na rok 2030
  ; |
| --- | --- |

a)

súlad identifikovaných vnútroštátnych opatrení na základe národných energetických a klimatických plánov
  , národných dlhodobých stratégií alebo
  správ o pokroku predkladaných v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999, ktoré sú relevantné pre dosiahnutie
  cieľov Únie v oblasti klímy stanovených
  v článku 2
  , s uvedenými cieľmi vyjadrenými trajektóriou, ktorá sa má stanoviť podľa článku 3
  ods. 1
  ; ak trajektória nie je k dispozícii
  ,
  posúdenie sa vykoná na základe kritérií stanovených
  v článku 3 ods. 
  3 a cieľa v oblasti klímy na rok 2030
  ;

, národných dlhodobých stratégií alebo

cieľov Únie v oblasti klímy stanovených

, s uvedenými cieľmi vyjadrenými trajektóriou, ktorá sa má stanoviť podľa článku 3

; ak trajektória nie je k dispozícii

posúdenie sa vykoná na základe kritérií stanovených

3 a cieľa v oblasti klímy na rok 2030

| b) | primeranosť relevantných vnútroštátnych opatrení na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4. |
| --- | --- |

b)

primeranosť relevantných vnútroštátnych opatrení na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4.

| b) | primeranosť
  a účinnosť
  relevantných vnútroštátnych opatrení na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4. |
| --- | --- |

b)

primeranosť
  a účinnosť
  relevantných vnútroštátnych opatrení na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4.

a účinnosť

Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade
  závery tohto posúdenia
  spolu so správou o stave energetickej únie vypracovanou v príslušnom kalendárnom roku v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

závery tohto posúdenia

Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade
  tieto posúdenia a ich závery
  spolu so správou o stave energetickej únie vypracovanou v príslušnom kalendárnom roku v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2018/1999
  a zverejní ich
  .

tieto posúdenia a ich závery

a zverejní ich

2.   Ak Komisia v rámci náležitého posúdenia kolektívneho pokroku posudzovaného v súlade s článkom 5 ods. 1 zistí, že opatrenia členského štátu nie sú v súlade s 
  uvedeným zámerom vyjadreným
  trajektóriou uvedenou v článku 3 ods.
  1
  alebo nie sú primerané na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4,
  môže
  pre tento členský štát vydať odporúčania. Komisia je povinná tieto odporúčania sprístupniť verejnosti.

2.   Ak Komisia v rámci náležitého posúdenia
  pokroku každého členského štátu a
   kolektívneho pokroku posudzovaného v súlade s článkom 5 ods. 1 zistí, že opatrenia členského štátu nie sú v súlade s 
  cieľmi Únie v oblasti klímy vyjadrenými
  trajektóriou uvedenou v článku 3 ods. 
  1 po stanovení tejto trajektórie
  alebo nie sú primerané na zabezpečenie pokroku pri adaptácii v zmysle článku 4,
  musí
  pre tento členský štát vydať odporúčania. Komisia je povinná tieto odporúčania sprístupniť verejnosti.

2b.
     
  Komisia zahrnie do odporúčania uvedeného v odseku 2 tohto článku návrhy na zabezpečenie pokroku pri adaptácii, ako sa uvádza v článku 4. Tieto návrhy môžu podľa potreby zahŕňať eventuálnu dodatočnú technickú pomoc, pomoc súvisiacu s inováciami a know-how, finančnú alebo inú požadovanú podporu.

3.   Ak sa vydá odporúčanie v súlade s odsekom 2, uplatňujú sa tieto zásady:

3.   Ak sa vydá odporúčanie v súlade s odsekom 2, uplatňujú sa tieto zásady:

| a) | dotknutý členský štát náležite
  zohľadní
  odporúčanie v duchu solidarity medzi členskými štátmi a Úniou, ako aj medzi členskými štátmi navzájom; |
| --- | --- |

a)

dotknutý členský štát náležite
  zohľadní
  odporúčanie v duchu solidarity medzi členskými štátmi a Úniou, ako aj medzi členskými štátmi navzájom;

zohľadní

| a) | dotknutý členský štát
  do šiestich mesiacov od doručenia odporúčania oznámi Komisii opatrenia, ktoré má v úmysle prijať, s cieľom
  náležite
  zohľadniť
  odporúčanie v duchu solidarity medzi členskými štátmi a Úniou, ako aj medzi členskými štátmi navzájom
  a podľa zásady úprimnej spolupráce
  ; |
| --- | --- |

a)

dotknutý členský štát
  do šiestich mesiacov od doručenia odporúčania oznámi Komisii opatrenia, ktoré má v úmysle prijať, s cieľom
  náležite
  zohľadniť
  odporúčanie v duchu solidarity medzi členskými štátmi a Úniou, ako aj medzi členskými štátmi navzájom
  a podľa zásady úprimnej spolupráce
  ;

do šiestich mesiacov od doručenia odporúčania oznámi Komisii opatrenia, ktoré má v úmysle prijať, s cieľom

zohľadniť

a podľa zásady úprimnej spolupráce

| b) | vo svojej prvej správe o pokroku predloženej v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 dotknutý členský štát uvedie v roku nasledujúcom po roku
  ,
  v ktorom bolo dané odporúčanie vydané
  ,
  akým spôsobom toto odporúčanie náležite zohľadnil. Ak
  sa
  dotknutý členský štát rozhodne nezohľadniť odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, poskytne Komisii svoje odôvodnenie
  ; |
| --- | --- |

b)

vo svojej prvej správe o pokroku predloženej v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 dotknutý členský štát uvedie v roku nasledujúcom po roku
  ,
  v ktorom bolo dané odporúčanie vydané
  ,
  akým spôsobom toto odporúčanie náležite zohľadnil. Ak
  sa
  dotknutý členský štát rozhodne nezohľadniť odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, poskytne Komisii svoje odôvodnenie
  ;

vo svojej prvej správe o pokroku predloženej v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 dotknutý členský štát uvedie v roku nasledujúcom po roku

v ktorom bolo dané odporúčanie vydané

akým spôsobom toto odporúčanie náležite zohľadnil. Ak

dotknutý členský štát rozhodne nezohľadniť odporúčanie alebo jeho podstatnú časť, poskytne Komisii svoje odôvodnenie

| b) | dotknutý členský štát do 18 mesiacov od doručenia odporúčania uvedie, akým spôsobom toto odporúčanie náležite zohľadnil
  ,
  a opatrenia
  ,
  ktoré prijal v reakcii naň; tieto informácie sa zahrnú do správy o pokroku predloženej v danom roku v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999; |
| --- | --- |

b)

dotknutý členský štát do 18 mesiacov od doručenia odporúčania uvedie, akým spôsobom toto odporúčanie náležite zohľadnil
  ,
  a opatrenia
  ,
  ktoré prijal v reakcii naň; tieto informácie sa zahrnú do správy o pokroku predloženej v danom roku v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999;

dotknutý členský štát do 18 mesiacov od doručenia odporúčania uvedie, akým spôsobom toto odporúčanie náležite zohľadnil

a opatrenia

ktoré prijal v reakcii naň; tieto informácie sa zahrnú do správy o pokroku predloženej v danom roku v súlade s článkom 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999;

| c) | odporúčania by mali byť doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. |
| --- | --- |

c)

odporúčania by mali byť doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra.

| c) | odporúčania by mali byť doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra. |
| --- | --- |

c)

odporúčania by mali byť doplnkom k najnovším odporúčaniam pre jednotlivé krajiny vydaným v kontexte európskeho semestra.

3a.
     
  Do troch mesiacov od predloženia správy o pokroku uvedenej v odseku 3 písm. b) Komisia posúdi, či sa opatreniami prijatými dotknutým členským štátom primerane riešia problémy vyjadrené v odporúčaní. Toto posúdenie a jeho výsledky sa zverejnia v čase prijatia.

Pozmeňujúci návrh 82

Pozmeňujúci návrh 82

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 7

Článok 7

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 7 | Článok 7 |
| Spoločné ustanovenia o posúdení zo strany Komisie | Spoločné ustanovenia o posúdení zo strany Komisie |
| 1.   Komisia bude okrem vnútroštátnych opatrení uvedených v článku 6 ods. 1 písm. a) pri svojom posúdení uvedenom v článkoch 5 a 6 vychádzať aspoň: | 1.   Komisia bude okrem vnútroštátnych opatrení uvedených v článku 6 ods. 1 písm. a) pri svojom posúdení uvedenom v článkoch 5 a 6 vychádzať aspoň: |
| a) | z informácií predložených a oznámených podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 7

Článok 7

Spoločné ustanovenia o posúdení zo strany Komisie

Spoločné ustanovenia o posúdení zo strany Komisie

1.   Komisia bude okrem vnútroštátnych opatrení uvedených v článku 6 ods. 1 písm. a) pri svojom posúdení uvedenom v článkoch 5 a 6 vychádzať aspoň:

1.   Komisia bude okrem vnútroštátnych opatrení uvedených v článku 6 ods. 1 písm. a) pri svojom posúdení uvedenom v článkoch 5 a 6 vychádzať aspoň:

a)

z informácií predložených a oznámených podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999;

| a) | z informácií predložených a oznámených podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999; |
| --- | --- |

a)

z informácií predložených a oznámených podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999;

| b) | zo správ Európskej environmentálnej agentúry (EEA); |
| --- | --- |

b)

zo správ Európskej environmentálnej agentúry (EEA);

| b) | zo správ Európskej environmentálnej agentúry (EEA)
  a Spoločného výskumného centra (JRC)
  ; |
| --- | --- |

b)

zo správ Európskej environmentálnej agentúry (EEA)
  a Spoločného výskumného centra (JRC)
  ;

a Spoločného výskumného centra (JRC)

| c) | z európskych štatistík a údajov vrátane údajov o stratách spôsobených nepriaznivými vplyvmi klímy, ak sú k dispozícii; a |
| --- | --- |

c)

z európskych štatistík a údajov vrátane údajov o stratách spôsobených nepriaznivými vplyvmi klímy, ak sú k dispozícii; a

| c) | z európskych
  a celosvetových
  štatistík a údajov vrátane údajov o 
  pozorovaných a predpokladaných
  stratách spôsobených nepriaznivými vplyvmi
  klímy a odhadov nákladov nečinnosti alebo oneskorených opatrení v oblasti
  klímy, ak sú k dispozícii; a |
| --- | --- |

c)

z európskych
  a celosvetových
  štatistík a údajov vrátane údajov o 
  pozorovaných a predpokladaných
  stratách spôsobených nepriaznivými vplyvmi
  klímy a odhadov nákladov nečinnosti alebo oneskorených opatrení v oblasti
  klímy, ak sú k dispozícii; a

a celosvetových

pozorovaných a predpokladaných

klímy a odhadov nákladov nečinnosti alebo oneskorených opatrení v oblasti

| d) | najlepšie dostupné vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC; a |
| --- | --- |

d)

najlepšie dostupné vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC; a

| d) | najlepšie dostupné
  a aktuálne
  vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC
  , UNEP, IPBES, ECCC a podľa možností nezávislých vnútroštátnych poradných orgánov členských štátov pre oblasť klímy
  ; a |
| --- | --- |

d)

najlepšie dostupné
  a aktuálne
  vedecké dôkazy vrátane najnovších správ IPCC
  , UNEP, IPBES, ECCC a podľa možností nezávislých vnútroštátnych poradných orgánov členských štátov pre oblasť klímy
  ; a

a aktuálne

, UNEP, IPBES, ECCC a podľa možností nezávislých vnútroštátnych poradných orgánov členských štátov pre oblasť klímy

| e) | zo všetkých doplňujúcich informácií o environmentálne udržateľných investíciách zo strany Únie a členských štátov, a to vrátane prípadných informácií o investíciách v súlade s nariadením (EÚ) 2020/... [nariadenie o taxonómii]. |
| --- | --- |

e)

zo všetkých doplňujúcich informácií o environmentálne udržateľných investíciách zo strany Únie a členských štátov, a to vrátane prípadných informácií o investíciách v súlade s nariadením (EÚ) 2020/... [nariadenie o taxonómii].

| e) | zo všetkých doplňujúcich informácií o environmentálne udržateľných investíciách zo strany Únie a členských štátov, a to vrátane prípadných informácií o investíciách v súlade s nariadením (EÚ) 2020/... [nariadenie o taxonómii]. |
| --- | --- |

e)

zo všetkých doplňujúcich informácií o environmentálne udržateľných investíciách zo strany Únie a členských štátov, a to vrátane prípadných informácií o investíciách v súlade s nariadením (EÚ) 2020/... [nariadenie o taxonómii].

2.   EEA pomáha Komisii pri príprave posúdenia uvedeného v článkoch 5 a 6 v súlade so svojím ročným pracovným programom.

2.   EEA pomáha Komisii pri príprave posúdenia uvedeného v článkoch 5 a 6 v súlade so svojím ročným pracovným programom.

Pozmeňujúci návrh 83

Pozmeňujúci návrh 83

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 8

Článok 8

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 8 | Článok 8 |
| Účasť verejnosti | Účasť verejnosti
  a transparentnosť |
| Úlohou
  Komisie je angažovať sa vo všetkých sférach spoločnosti, a tak posilniť postavenie občanov a umožniť im podnikať kroky smerom k dosiahnutiu klimatickej neutrálnej spoločnosti odolnej proti zmene klímy. Komisia
  bude zodpovedná
  za uľahčenie inkluzívneho
  a
  dostupného procesu na všetkých úrovniach vrátane vnútroštátnej, regionálnej či miestnej úrovne a s účasťou sociálnych partnerov, občanov a občianskej spoločnosti, s cieľom umožniť výmenu najlepších postupov a identifikovať opatrenia, ktoré prispejú k dosiahnutiu zámerov tohto nariadenia. Okrem toho môže Komisia vychádzať aj z viacúrovňových dialógov v oblasti klímy a energetiky, ktoré zaviedli členské štáty v súlade s článkom 11 nariadenia (EÚ) 2018/1999. | 1.   
  Úlohou
  Komisie
  a členských štátov
  je angažovať sa vo všetkých sférach spoločnosti
  vrátane miestnej a regionálnej verejnej správy
  , a tak posilniť postavenie občanov a umožniť im podnikať kroky smerom k dosiahnutiu
  sociálne spravodlivej a
  klimatickej neutrálnej spoločnosti odolnej proti zmene klímy
  , a to aj prostredníctvom Európskeho klimatického paktu stanoveného v odseku 2
  . Komisia
  a členské štáty budú zodpovedať
  za uľahčenie inkluzívneho, dostupného a 
  transparentného
  procesu na všetkých úrovniach vrátane vnútroštátnej, regionálnej či miestnej úrovne a s účasťou sociálnych partnerov
  , akademickej obce
  , občanov a občianskej spoločnosti, s cieľom umožniť výmenu najlepších postupov a identifikovať opatrenia, ktoré prispejú k dosiahnutiu zámerov tohto nariadenia. Okrem toho môže Komisia vychádzať aj z viacúrovňových dialógov v oblasti klímy a energetiky, ktoré zaviedli členské štáty v súlade s článkom 11 nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| | 2.   
  Komisia vytvorí Európsky klimatický pakt s cieľom zapojiť občanov, sociálnych partnerov a zainteresované strany do vypracúvania politík v oblasti klímy na úrovni Únie a podporiť dialóg a šírenie vedeckých informácií o zmene klímy a jej sociálnych aspektoch a aspektoch rodovej rovnosti, ako aj výmenu najlepších postupov týkajúcich sa iniciatív v oblasti klímy. |
| | 3.   
  Členské štáty zabezpečia, aby pri prijímaní opatrení na splnenie zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveného v článku 2 ods. 1 boli občania, občianska spoločnosť a sociálni partneri informovaní a aby sa s nimi konzultovalo počas celého legislatívneho procesu. V tejto súvislosti členské štáty pôsobia transparentne. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 8

Článok 8

Účasť verejnosti

Účasť verejnosti
  a transparentnosť

a transparentnosť

Úlohou
  Komisie je angažovať sa vo všetkých sférach spoločnosti, a tak posilniť postavenie občanov a umožniť im podnikať kroky smerom k dosiahnutiu klimatickej neutrálnej spoločnosti odolnej proti zmene klímy. Komisia
  bude zodpovedná
  za uľahčenie inkluzívneho
  a
  dostupného procesu na všetkých úrovniach vrátane vnútroštátnej, regionálnej či miestnej úrovne a s účasťou sociálnych partnerov, občanov a občianskej spoločnosti, s cieľom umožniť výmenu najlepších postupov a identifikovať opatrenia, ktoré prispejú k dosiahnutiu zámerov tohto nariadenia. Okrem toho môže Komisia vychádzať aj z viacúrovňových dialógov v oblasti klímy a energetiky, ktoré zaviedli členské štáty v súlade s článkom 11 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Úlohou

bude zodpovedná

a

1.   
  Úlohou
  Komisie
  a členských štátov
  je angažovať sa vo všetkých sférach spoločnosti
  vrátane miestnej a regionálnej verejnej správy
  , a tak posilniť postavenie občanov a umožniť im podnikať kroky smerom k dosiahnutiu
  sociálne spravodlivej a
  klimatickej neutrálnej spoločnosti odolnej proti zmene klímy
  , a to aj prostredníctvom Európskeho klimatického paktu stanoveného v odseku 2
  . Komisia
  a členské štáty budú zodpovedať
  za uľahčenie inkluzívneho, dostupného a 
  transparentného
  procesu na všetkých úrovniach vrátane vnútroštátnej, regionálnej či miestnej úrovne a s účasťou sociálnych partnerov
  , akademickej obce
  , občanov a občianskej spoločnosti, s cieľom umožniť výmenu najlepších postupov a identifikovať opatrenia, ktoré prispejú k dosiahnutiu zámerov tohto nariadenia. Okrem toho môže Komisia vychádzať aj z viacúrovňových dialógov v oblasti klímy a energetiky, ktoré zaviedli členské štáty v súlade s článkom 11 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

2.   
  Komisia vytvorí Európsky klimatický pakt s cieľom zapojiť občanov, sociálnych partnerov a zainteresované strany do vypracúvania politík v oblasti klímy na úrovni Únie a podporiť dialóg a šírenie vedeckých informácií o zmene klímy a jej sociálnych aspektoch a aspektoch rodovej rovnosti, ako aj výmenu najlepších postupov týkajúcich sa iniciatív v oblasti klímy.

3.   
  Členské štáty zabezpečia, aby pri prijímaní opatrení na splnenie zámeru dosiahnuť klimatickú neutralitu stanoveného v článku 2 ods. 1 boli občania, občianska spoločnosť a sociálni partneri informovaní a aby sa s nimi konzultovalo počas celého legislatívneho procesu. V tejto súvislosti členské štáty pôsobia transparentne.

Pozmeňujúci návrh 143

Pozmeňujúci návrh 143

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 8 a (nový)

Článok 8 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 8a




  Únia ukončí ochranu investícií do fosílnych palív v kontexte modernizácie Zmluvy o energetickej charte. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 8a

Únia ukončí ochranu investícií do fosílnych palív v kontexte modernizácie Zmluvy o energetickej charte.

Pozmeňujúce návrhy 84 a 175/rev

Pozmeňujúce návrhy 84 a 175/rev

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9

Článok 9

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| Článok 9 | vypúšťa sa |
| Vykonávanie delegovanej právomoci | |
| 1.   
  Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 3 ods. 1 za podmienok stanovených v tomto článku. | |
| 2.   
  Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 1 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od ...[ÚP: dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. | |
| 3.   
  Delegovanie právomoci uvedené v článku 3 ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. | |
| 4.   
  Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. | |
| 5.   
  Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade. | |
| 6.   
  Delegovaný akt prijatý podľa článku 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. | |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 9

Článok 9

vypúšťa sa

vypúšťa sa

Vykonávanie delegovanej právomoci

Vykonávanie delegovanej právomoci

1.   
  Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 3 ods. 1 za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   
  Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 1 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od ...[ÚP: dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

3.   
  Delegovanie právomoci uvedené v článku 3 ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   
  Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

5.   
  Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6.   
  Delegovaný akt prijatý podľa článku 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Pozmeňujúci návrh 85

Pozmeňujúci návrh 85

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 9 a (nový)

Článok 9 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 9a




  Preskúmanie




  Komisia šesť mesiacov po každom globálnom hodnotení v zmysle článku 14 Parížskej dohody uskutoční preskúmanie všetkých prvkov tohto nariadenia so zreteľom na najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy vrátane najnovších zistení a odporúčaní IPCC a ECCC, na medzinárodný vývoj a úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC teploty a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade, ku ktorej v prípade potreby pripojí legislatívne návrhy. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 9a

Preskúmanie

Komisia šesť mesiacov po každom globálnom hodnotení v zmysle článku 14 Parížskej dohody uskutoční preskúmanie všetkých prvkov tohto nariadenia so zreteľom na najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy vrátane najnovších zistení a odporúčaní IPCC a ECCC, na medzinárodný vývoj a úsilie o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5  oC teploty a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade, ku ktorej v prípade potreby pripojí legislatívne návrhy.

Pozmeňujúci návrh 86

Pozmeňujúci návrh 86

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1 – bod 1

Článok 10 – odsek 1 – bod 1

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Článok 1 – odsek 1 – písmeno a

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| a) | vykonávanie stratégií a opatrení určených na splnenie
  zámeru Únie týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného
  v článku 2 nariadenia .../... [klimatický predpis],
  zámerov a cieľov energetickej únie
  a v prvom desaťročnom období od roku 2021 do roku 2030 najmä cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030;“. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

a)

vykonávanie stratégií a opatrení určených na splnenie
  zámeru Únie týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného
  v článku 2 nariadenia .../... [klimatický predpis],
  zámerov a cieľov energetickej únie
  a v prvom desaťročnom období od roku 2021 do roku 2030 najmä cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030;“.

zámeru Únie týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného

zámerov a cieľov energetickej únie

| a) | vykonávanie stratégií a opatrení určených na splnenie
  zámerov a cieľov energetickej únie a dlhodobých záväzkov Únie v oblasti emisií skleníkových plynov v súlade s Parížskou dohodou, najmä cieľov Únie v oblasti klímy stanovených
  v článku 2 nariadenia .../... [klimatický predpis], a v prvom desaťročnom období od roku 2021 do roku 2030, najmä cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030;“. |
| --- | --- |

a)

vykonávanie stratégií a opatrení určených na splnenie
  zámerov a cieľov energetickej únie a dlhodobých záväzkov Únie v oblasti emisií skleníkových plynov v súlade s Parížskou dohodou, najmä cieľov Únie v oblasti klímy stanovených
  v článku 2 nariadenia .../... [klimatický predpis], a v prvom desaťročnom období od roku 2021 do roku 2030, najmä cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030;“.

zámerov a cieľov energetickej únie a dlhodobých záväzkov Únie v oblasti emisií skleníkových plynov v súlade s Parížskou dohodou, najmä cieľov Únie v oblasti klímy stanovených

Pozmeňujúci návrh 87

Pozmeňujúci návrh 87

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

Článok 10 – odsek 1 – bod 2 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Článok 2 – bod 11

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2a) | V článku 2 sa bod 11 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(2a)

(2a)

V článku 2 sa bod 11 nahrádza takto:

| (11) | „ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030“
  sú
  záväzný cieľ
  v rámci celej Únie dosiahnuť do roku 2030
  v celom hospodárstve
  v porovnaní s rokom 1990 domáce zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 40 %
  , záväzný cieľ na úrovni Únie
  dosiahnuť, aby podiel
  energie z obnoviteľných zdrojov
  tvoril
  v roku 2030
  aspoň 32 % energie spotrebovanej v Únii
  , hlavný cieľ na úrovni Únie
  zlepšiť
  do roku 2030
  energetickú efektívnosť aspoň o 32,5  %
  a cieľ týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni 15 % do roku 2030
  alebo akékoľvek následné ciele v tomto ohľade, odsúhlasené Európskou radou alebo Európskym parlamentom a Radou na rok
  2030; |
| --- | --- |

(11)

„ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030“
  sú
  záväzný cieľ
  v rámci celej Únie dosiahnuť do roku 2030
  v celom hospodárstve
  v porovnaní s rokom 1990 domáce zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 40 %
  , záväzný cieľ na úrovni Únie
  dosiahnuť, aby podiel
  energie z obnoviteľných zdrojov
  tvoril
  v roku 2030
  aspoň 32 % energie spotrebovanej v Únii
  , hlavný cieľ na úrovni Únie
  zlepšiť
  do roku 2030
  energetickú efektívnosť aspoň o 32,5  %
  a cieľ týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni 15 % do roku 2030
  alebo akékoľvek následné ciele v tomto ohľade, odsúhlasené Európskou radou alebo Európskym parlamentom a Radou na rok
  2030;

sú

v rámci celej Únie dosiahnuť do roku 2030

v porovnaní s rokom 1990 domáce zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 40 %

dosiahnuť, aby podiel

tvoril

aspoň 32 % energie spotrebovanej v Únii

zlepšiť

energetickú efektívnosť aspoň o 32,5  %

alebo akékoľvek následné ciele v tomto ohľade, odsúhlasené Európskou radou alebo Európskym parlamentom a Radou na rok

| | „(11) | „ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030“
  zahŕňajú
  záväzný cieľ
  pre celú Úniu znížiť domáce emisie skleníkových plynov
  v celom hospodárstve
  , ktorý sa má dosiahnuť do roku 2030 podľa článku 2 ods. 3 nariadenia (EÚ) .../... [klimatický predpis]
  , záväzný cieľ na úrovni Únie
  týkajúci sa podielu
  energie z obnoviteľných zdrojov
  spotrebovanej v Únii
  v roku 2030
  podľa článku 3 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001
  , hlavný cieľ na úrovni Únie
  týkajúci sa zlepšenia energetickej účinnosti
  do roku 2030
  podľa článku 1 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ
  a cieľ týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni 15 % do roku 2030; |
| --- | --- | --- |

„(11)

„ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030“
  zahŕňajú
  záväzný cieľ
  pre celú Úniu znížiť domáce emisie skleníkových plynov
  v celom hospodárstve
  , ktorý sa má dosiahnuť do roku 2030 podľa článku 2 ods. 3 nariadenia (EÚ) .../... [klimatický predpis]
  , záväzný cieľ na úrovni Únie
  týkajúci sa podielu
  energie z obnoviteľných zdrojov
  spotrebovanej v Únii
  v roku 2030
  podľa článku 3 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001
  , hlavný cieľ na úrovni Únie
  týkajúci sa zlepšenia energetickej účinnosti
  do roku 2030
  podľa článku 1 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ
  a cieľ týkajúci sa prepojenia elektrických sietí na úrovni 15 % do roku 2030;

zahŕňajú

pre celú Úniu znížiť domáce emisie skleníkových plynov

, ktorý sa má dosiahnuť do roku 2030 podľa článku 2 ods. 3 nariadenia (EÚ) .../... [klimatický predpis]

týkajúci sa podielu

spotrebovanej v Únii

podľa článku 3 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001

týkajúci sa zlepšenia energetickej účinnosti

podľa článku 1 ods. 1 smernice 2012/27/EÚ

Pozmeňujúci návrh 88

Pozmeňujúci návrh 88

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1 – bod 2 b (nový)

Článok 10 – odsek 1 – bod 2 b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Článok 2 – bod 62 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (2b) | V článku 2 sa dopĺňa toto písmeno:









  „(62a) | ‚dotknutá verejnosť‘ je verejnosť, ktorá je alebo by mohla byť ovplyvnená postupmi rozhodovania v oblasti životného prostredia uvedenými v kapitolách 2 a 3 alebo sa o tieto postupy zaujíma; na účely tohto vymedzenia sa mimovládne organizácie podnecujúce k ochrane životného prostredia a spĺňajúce všetky požiadavky vnútroštátneho práva považujú za zaujímajúce sa o postupy rozhodovania v oblasti životného prostredia;“ |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(2b)

(2b)

V článku 2 sa dopĺňa toto písmeno:

„(62a)

„(62a)

‚dotknutá verejnosť‘ je verejnosť, ktorá je alebo by mohla byť ovplyvnená postupmi rozhodovania v oblasti životného prostredia uvedenými v kapitolách 2 a 3 alebo sa o tieto postupy zaujíma; na účely tohto vymedzenia sa mimovládne organizácie podnecujúce k ochrane životného prostredia a spĺňajúce všetky požiadavky vnútroštátneho práva považujú za zaujímajúce sa o postupy rozhodovania v oblasti životného prostredia;“

Pozmeňujúci návrh 89

Pozmeňujúci návrh 89

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1 – bod 3

Článok 10 – odsek 1 – bod 3

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Článok 3 – odsek 2 – písmeno f

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| „f) | posúdenia vplyvov plánovaných politík a opatrení na splnenie zámerov uvedených v písmene b) tohto odseku vrátane ich súladu
  so zámerom
  Únie
  týkajúcim sa dosiahnutia klimatickej neutrality stanoveným
  v článku 2 nariadenia .../...
  [klimatický predpis]
  , s dlhodobými cieľmi v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov podľa Parížskej dohody a dlhodobými stratégiami v zmysle článku 15;“. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

„f)

posúdenia vplyvov plánovaných politík a opatrení na splnenie zámerov uvedených v písmene b) tohto odseku vrátane ich súladu
  so zámerom
  Únie
  týkajúcim sa dosiahnutia klimatickej neutrality stanoveným
  v článku 2 nariadenia .../...
  [klimatický predpis]
  , s dlhodobými cieľmi v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov podľa Parížskej dohody a dlhodobými stratégiami v zmysle článku 15;“.

so zámerom

týkajúcim sa dosiahnutia klimatickej neutrality stanoveným

[klimatický predpis]

| „f) | posúdenia vplyvov plánovaných politík a opatrení na splnenie zámerov uvedených v písmene b) tohto odseku vrátane ich súladu
  s cieľmi
  Únie
  v oblasti klímy stanovenými
  v článku 2 nariadenia .../...
  [právny predpis v oblasti klímy]
  , s dlhodobými cieľmi v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov podľa Parížskej dohody a 
  s
  dlhodobými stratégiami v zmysle článku 15;“. |
| --- | --- |

„f)

posúdenia vplyvov plánovaných politík a opatrení na splnenie zámerov uvedených v písmene b) tohto odseku vrátane ich súladu
  s cieľmi
  Únie
  v oblasti klímy stanovenými
  v článku 2 nariadenia .../...
  [právny predpis v oblasti klímy]
  , s dlhodobými cieľmi v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov podľa Parížskej dohody a 
  s
  dlhodobými stratégiami v zmysle článku 15;“.

s cieľmi

v oblasti klímy stanovenými

[právny predpis v oblasti klímy]

s

Pozmeňujúci návrh 90

Pozmeňujúci návrh 90

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1 – bod 3 a (nový)

Článok 10 – odsek 1 – bod 3 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Článok 4 – odsek 1 – písmeno a – bod 1 – úvodná časť

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (3a) | V článku 4 ods. 1 sa úvodná časť odseku 1 písm. a) nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(3a)

(3a)

V článku 4 ods. 1 sa úvodná časť odseku 1 písm. a) nahrádza takto:

| (1) | vzhľadom na emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie a s cieľom prispieť k dosiahnutiu
  cieľa znížiť emisie skleníkových plynov
  v 
  celom hospodárstve Únie: |
| --- | --- |

(1)

vzhľadom na emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie a s cieľom prispieť k dosiahnutiu
  cieľa znížiť emisie skleníkových plynov
  v 
  celom hospodárstve Únie:

cieľa znížiť emisie skleníkových plynov

celom hospodárstve Únie:

| | „1. | vzhľadom na emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie a s cieľom prispieť k dosiahnutiu
  cieľov Únie v oblasti klímy stanovených
  v 
  článku 2 nariadenia .../... [právny predpis v oblasti klímy];“ |
| --- | --- | --- |

„1.

vzhľadom na emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie a s cieľom prispieť k dosiahnutiu
  cieľov Únie v oblasti klímy stanovených
  v 
  článku 2 nariadenia .../... [právny predpis v oblasti klímy];“

Pozmeňujúci návrh 91

Pozmeňujúci návrh 91

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1 – bod 4

Článok 10 – odsek 1 – bod 4

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Článok 8 – odsek 2 – písmeno e

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| „e) | spôsob, akým existujúce politiky a opatrenia a plánované politiky a opatrenia prispievajú k dosiahnutiu
  zámeru
  Únie
  týkajúceho sa klimatickej neutrality
  ,
  ktorý je stanovený
  v článku 2 nariadenia .../...
  [klimatický predpis]
  .“; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

„e)

spôsob, akým existujúce politiky a opatrenia a plánované politiky a opatrenia prispievajú k dosiahnutiu
  zámeru
  Únie
  týkajúceho sa klimatickej neutrality
  ,
  ktorý je stanovený
  v článku 2 nariadenia .../...
  [klimatický predpis]
  .“;

zámeru

týkajúceho sa klimatickej neutrality

ktorý je stanovený

[klimatický predpis]

| „e) | spôsob, akým existujúce politiky a opatrenia a plánované politiky a opatrenia prispievajú k dosiahnutiu
  cieľov
  Únie
  v oblasti klímy
  ,
  ktoré sú stanovené
  v článku 2 nariadenia .../...
  [právny predpis v oblasti klímy]
  .“; |
| --- | --- |

„e)

spôsob, akým existujúce politiky a opatrenia a plánované politiky a opatrenia prispievajú k dosiahnutiu
  cieľov
  Únie
  v oblasti klímy
  ,
  ktoré sú stanovené
  v článku 2 nariadenia .../...
  [právny predpis v oblasti klímy]
  .“;

cieľov

v oblasti klímy

ktoré sú stanovené

[právny predpis v oblasti klímy]

Pozmeňujúci návrh 92

Pozmeňujúci návrh 92

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1 – bod 5 a (nový)

Článok 10 – odsek 1 – bod 5 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Článok 11 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (5a) | Vkladá sa tento článok: |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(5a)

(5a)

Vkladá sa tento článok:

„Článok 11a

„Článok 11a

Prístup ku spravodlivosti

Prístup ku spravodlivosti

1.   
  Členské štáty zabezpečia, aby v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi dotknutá verejnosť, ktorá má dostatočný záujem alebo tvrdí, že došlo k porušeniu práva, ak správne procesné právo členského štátu vyžaduje toto právo ako podmienku, mala prístup k opravným prostriedkom pred súdom alebo k iným nezávislým a nestranným orgánom ustanoveným zákonom vo veci napadnutia vecnej alebo procesnej zákonnosti rozhodnutí, skutkov alebo nečinnosti, na ktoré sa vzťahuje článok 10 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

2.   
  Členské štáty určia štádium, v akom možno napadnúť rozhodnutia, skutky alebo nečinnosť.

3.   
  Členské štáty určia, čo predstavuje dostatočný záujem a porušenie práva, v súlade s cieľom poskytnúť dotknutej verejnosti široký prístup k spravodlivosti. V tomto zmysle sa mimovládna organizácia, na ktorú sa vzťahuje vymedzenie v článku 2 ods. 62a, považuje za takú, ktorá má dostatočný záujem alebo si uplatňuje práva, ktoré môžu byť porušené na účely odseku 1 tohto článku.

4.   
  Tento článok nevylučuje možnosť predbežného preskúmania správnym orgánom a nie je ním dotknutá požiadavka, aby keď to vyžaduje vnútroštátne právo, boli pred postupmi súdneho preskúmania vyčerpané postupy administratívneho preskúmania. Každé takéto konanie musí byť primerané, spravodlivé, včasné a nie nedostupne drahé.

5.   
  Členské štáty zabezpečia, aby boli verejnosti dostupné praktické informácie o prístupe k správnemu a súdnemu preskúmaniu.

Pozmeňujúci návrh 93

Pozmeňujúci návrh 93

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1 – bod 5 b (nový)

Článok 10 – odsek 1 – bod 5 b (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Článok 15 – odsek 1

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (5b) | v článku 15 sa odsek 1 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(5b)

(5b)

v článku 15 sa odsek 1 nahrádza takto:

1.   Každý členský štát do 1. januára 2020 a následne do 1. januára 2029 a potom každých 10 rokov pripraví a predloží Komisii svoju dlhodobú stratégiu s perspektívou
  aspoň
  30 rokov. Členské štáty by mali v prípade potreby uvedené stratégie aktualizovať každých päť rokov.

| | „1.   Každý členský štát do 1. januára 2020 a následne do 1. januára 2029 a potom každých 10 rokov pripraví a predloží Komisii svoju dlhodobú stratégiu s perspektívou
  na rok 2050 a na
  30 rokov. Členské štáty by mali v prípade potreby uvedené stratégie aktualizovať každých päť rokov.“; |
| --- | --- |

„1.   Každý členský štát do 1. januára 2020 a následne do 1. januára 2029 a potom každých 10 rokov pripraví a predloží Komisii svoju dlhodobú stratégiu s perspektívou
  na rok 2050 a na
  30 rokov. Členské štáty by mali v prípade potreby uvedené stratégie aktualizovať každých päť rokov.“;

Pozmeňujúci návrh 94

Pozmeňujúci návrh 94

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1 – bod 6

Článok 10 – odsek 1 – bod 6

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Článok 15 – odsek 3 – písmeno c

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| c) | dosiahnutiu dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov a zlepšeniu ich odstraňovania záchytmi
  vo všetkých sektoroch v súlade so zámerom
  Únie
  týkajúcim sa klimatickej neutrality
  ,
  ktorý je stanovený
  v článku 2 nariadenia .../... [
  klimatický
  predpis];“. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

c)

dosiahnutiu dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov a zlepšeniu ich odstraňovania záchytmi
  vo všetkých sektoroch v súlade so zámerom
  Únie
  týkajúcim sa klimatickej neutrality
  ,
  ktorý je stanovený
  v článku 2 nariadenia .../... [
  klimatický
  predpis];“.

vo všetkých sektoroch v súlade so zámerom

týkajúcim sa klimatickej neutrality

ktorý je stanovený

klimatický

| c) | dosiahnutiu dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov
  vo všetkých odvetviach hospodárstva
  a zlepšeniu ich odstraňovania záchytmi
  , vzhľadom na potrebu, podľa Medzinárodného panelu pre zmenu klímy (IPCC) s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov
  Únie
  nákladovo efektívnym spôsobom a zlepšiť ich odstraňovanie záchytmi pri plnení teplotných cieľov stanovených v Parížskej dohode tak
  ,
  aby sa v Únii najneskôr do roku 2050 dosiahol vyvážený stav medzi antropogénnymi emisiami skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovaním záchytmi a potom podľa možnosti dosiahli negatívne emisie
  v 
  zmysle
  článku 2 nariadenia .../... [
  právny
  predpis
  v oblasti klímy
  ]; |
| --- | --- |

c)

dosiahnutiu dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov
  vo všetkých odvetviach hospodárstva
  a zlepšeniu ich odstraňovania záchytmi
  , vzhľadom na potrebu, podľa Medzinárodného panelu pre zmenu klímy (IPCC) s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov
  Únie
  nákladovo efektívnym spôsobom a zlepšiť ich odstraňovanie záchytmi pri plnení teplotných cieľov stanovených v Parížskej dohode tak
  ,
  aby sa v Únii najneskôr do roku 2050 dosiahol vyvážený stav medzi antropogénnymi emisiami skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovaním záchytmi a potom podľa možnosti dosiahli negatívne emisie
  v 
  zmysle
  článku 2 nariadenia .../... [
  právny
  predpis
  v oblasti klímy
  ];

vo všetkých odvetviach hospodárstva

, vzhľadom na potrebu, podľa Medzinárodného panelu pre zmenu klímy (IPCC) s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov

nákladovo efektívnym spôsobom a zlepšiť ich odstraňovanie záchytmi pri plnení teplotných cieľov stanovených v Parížskej dohode tak

aby sa v Únii najneskôr do roku 2050 dosiahol vyvážený stav medzi antropogénnymi emisiami skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovaním záchytmi a potom podľa možnosti dosiahli negatívne emisie

zmysle

právny

v oblasti klímy

Pozmeňujúci návrh 95

Pozmeňujúci návrh 95

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1 – bod 7 – písmeno a

Článok 10 – odsek 1 – bod 7 – písmeno a

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Príloha I – časť I – oddiel A – bod 3.1.1. – bod i

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| „i) | Politiky a opatrenia na dosiahnutie cieľa stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/842 uvedeného v bode 2.1.1 a politiky a opatrenia na dosiahnutie súladu s nariadením (EÚ) 2018/841 vzťahujúce sa na všetky kľúčové sektory produkujúce emisie a sektory určené na zintenzívnenie odstraňovania emisií v záujme dosiahnutia
  zámeru týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného
  v článku 2 nariadenia .../... [
  klimatický
  predpis]“; |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

„i)

Politiky a opatrenia na dosiahnutie cieľa stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/842 uvedeného v bode 2.1.1 a politiky a opatrenia na dosiahnutie súladu s nariadením (EÚ) 2018/841 vzťahujúce sa na všetky kľúčové sektory produkujúce emisie a sektory určené na zintenzívnenie odstraňovania emisií v záujme dosiahnutia
  zámeru týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného
  v článku 2 nariadenia .../... [
  klimatický
  predpis]“;

zámeru týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného

klimatický

| „i) | Politiky a opatrenia na dosiahnutie cieľa stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/842 uvedeného v bode 2.1.1 a politiky a opatrenia na dosiahnutie súladu s nariadením (EÚ) 2018/841 vzťahujúce sa na všetky kľúčové sektory produkujúce emisie a sektory určené na zintenzívnenie odstraňovania emisií v záujme dosiahnutia
  cieľov Únie v oblasti klímy stanovených
  v článku 2 nariadenia .../... [
  právny
  predpis
  v oblasti klímy
  ]“; |
| --- | --- |

„i)

Politiky a opatrenia na dosiahnutie cieľa stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/842 uvedeného v bode 2.1.1 a politiky a opatrenia na dosiahnutie súladu s nariadením (EÚ) 2018/841 vzťahujúce sa na všetky kľúčové sektory produkujúce emisie a sektory určené na zintenzívnenie odstraňovania emisií v záujme dosiahnutia
  cieľov Únie v oblasti klímy stanovených
  v článku 2 nariadenia .../... [
  právny
  predpis
  v oblasti klímy
  ]“;

cieľov Únie v oblasti klímy stanovených

právny

v oblasti klímy

Pozmeňujúci návrh 96

Pozmeňujúci návrh 96

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1 – bod 7 – písmeno b

Článok 10 – odsek 1 – bod 7 – písmeno b

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Príloha I – časť I – oddiel B – bod 5.5

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| 5.5. | Prínos plánovaných politík a opatrení k dosiahnutiu
  zámeru
  Únie
  týkajúceho sa klimatickej neutrality
  ,
  ktorý je stanovený
  v článku 2 nariadenia .../... [klimatický predpis]“. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

5.5.

Prínos plánovaných politík a opatrení k dosiahnutiu
  zámeru
  Únie
  týkajúceho sa klimatickej neutrality
  ,
  ktorý je stanovený
  v článku 2 nariadenia .../... [klimatický predpis]“.

zámeru

týkajúceho sa klimatickej neutrality

ktorý je stanovený

| 5.5. | Prínos plánovaných politík a opatrení k dosiahnutiu
  cieľov
  Únie
  v oblasti klímy
  ,
  ktoré sú stanovené
  v článku 2 nariadenia .../... [klimatický predpis]; |
| --- | --- |

5.5.

Prínos plánovaných politík a opatrení k dosiahnutiu
  cieľov
  Únie
  v oblasti klímy
  ,
  ktoré sú stanovené
  v článku 2 nariadenia .../... [klimatický predpis];

cieľov

v oblasti klímy

ktoré sú stanovené

Pozmeňujúci návrh 97

Pozmeňujúci návrh 97

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1 – bod 7 a (nový)

Článok 10 – odsek 1 – bod 7 a (nový)

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Príloha IV – bod 2.1.1.

| Platný text | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | (7a) | V prílohe IV sa bod 2.1.1 nahrádza takto: |

Platný text

Platný text

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

(7a)

(7a)

V prílohe IV sa bod 2.1.1 nahrádza takto:

| 2.1.1. | Plánované
  zníženia emisií a zintenzívnenie odstraňovania do roku 2050 |
| --- | --- |

2.1.1.

Plánované
  zníženia emisií a zintenzívnenie odstraňovania do roku 2050

zníženia emisií a zintenzívnenie odstraňovania do roku 2050

| | „2.1.1. | Plánované
  kumulatívne emisie na obdobie 2021 – 2050 s cieľom prispieť k dosiahnutiu rozpočtu Únie pre oblasť skleníkových plynov stanoveného v článku 2 ods. - 1 nariadenia.../...
  [
  právny predpis v oblasti klímy];
  “; |
| --- | --- | --- |

„2.1.1.

Plánované
  kumulatívne emisie na obdobie 2021 – 2050 s cieľom prispieť k dosiahnutiu rozpočtu Únie pre oblasť skleníkových plynov stanoveného v článku 2 ods. - 1 nariadenia.../...
  [
  právny predpis v oblasti klímy];
  “;

Pozmeňujúci návrh 98

Pozmeňujúci návrh 98

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 – odsek 1 – bod 8

Článok 10 – odsek 1 – bod 8

Nariadenie (EÚ) 2018/1999

Príloha VI – písmeno c – bod viii

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| „viii) | posúdenie prínosu politiky alebo opatrenia k dosiahnutiu
  zámeru
  Únie
  týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného
  v 
  článku
  2 nariadenia .../...
  [klimatický predpis]
  a k dosahovaniu dlhodobej stratégie uvedenej v článku 15;“. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

„viii)

posúdenie prínosu politiky alebo opatrenia k dosiahnutiu
  zámeru
  Únie
  týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného
  v 
  článku
  2 nariadenia .../...
  [klimatický predpis]
  a k dosahovaniu dlhodobej stratégie uvedenej v článku 15;“.

zámeru

týkajúceho sa klimatickej neutrality stanoveného

článku

[klimatický predpis]

| „viii) | posúdenie prínosu politiky alebo opatrenia k dosiahnutiu
  cieľov
  Únie
  v oblasti klímy stanovených
  v 
  článku
  2 nariadenia .../...
  [právny predpis v oblasti klímy]
  a k dosahovaniu dlhodobej stratégie uvedenej v článku 15;“. |
| --- | --- |

„viii)

posúdenie prínosu politiky alebo opatrenia k dosiahnutiu
  cieľov
  Únie
  v oblasti klímy stanovených
  v 
  článku
  2 nariadenia .../...
  [právny predpis v oblasti klímy]
  a k dosahovaniu dlhodobej stratégie uvedenej v článku 15;“.

cieľov

v oblasti klímy stanovených

článku

[právny predpis v oblasti klímy]

Pozmeňujúci návrh 99

Pozmeňujúci návrh 99

Návrh nariadenia

Návrh nariadenia

Článok 10 a (nový)

Článok 10 a (nový)

| Text predložený Komisiou | Pozmeňujúci návrh |
| --- | --- |
| | Článok 10a




  Zmeny nariadenia (EÚ) 2018/842




  V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842

   (1 bis)

  sa do článku 5 vkladajú tieto odseky:






  „5a.
     
  Pri akýchkoľvek transakciách vykonaných na základe ustanovenia uvedeného v článku 5 ods. 5 je minimálna cena ročne pridelených emisných kvót stanovená na 100 EUR za každú tonu ekvivalentu CO2.






  5b.
     
  Členské štáty informujú Komisiu o všetkých opatreniach prijatých podľa tohto odseku a do 31. marca 2025 oznámia svoj zámer využiť ustanovenia uvedené v článku 5 ods. 5.






  5c.
     
  Komisia najneskôr do 30. júna 2025 posúdi pre všetky členské štáty zámer využiť ustanovenia uvedené v článku 5 ods. 5 a zverejní vplyv použitia takýchto ustanovení na rozpočet.“. |

Text predložený Komisiou

Text predložený Komisiou

Pozmeňujúci návrh

Pozmeňujúci návrh

Článok 10a

Zmeny nariadenia (EÚ) 2018/842

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842

   (1 bis)

  sa do článku 5 vkladajú tieto odseky:

„5a.
     
  Pri akýchkoľvek transakciách vykonaných na základe ustanovenia uvedeného v článku 5 ods. 5 je minimálna cena ročne pridelených emisných kvót stanovená na 100 EUR za každú tonu ekvivalentu CO2.

5b.
     
  Členské štáty informujú Komisiu o všetkých opatreniach prijatých podľa tohto odseku a do 31. marca 2025 oznámia svoj zámer využiť ustanovenia uvedené v článku 5 ods. 5.

5c.
     
  Komisia najneskôr do 30. júna 2025 posúdi pre všetky členské štáty zámer využiť ustanovenia uvedené v článku 5 ods. 5 a zverejní vplyv použitia takýchto ustanovení na rozpočet.“.

---

(1)  Vec bola vrátená gestorskému výboru na medziinštitucionálne rokovania podľa článku 59 ods. 4 štvrtého pododseku (A9-0162/2020).

1

(1a)  

  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

1a

Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

(19)  Oznámenie Komisie – Európsky ekologický dohovor, COM(2019) 640 final z 11. decembra 2019.

19

(19)  Oznámenie Komisie – Európsky ekologický dohovor, COM(2019) 640 final z 11. decembra 2019.

19

(20)  IPCC, 2018: Globálne otepľovanie o 1,5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1,5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty (Globálne otepľovanie o 1,5 oC: osobitná správa IPCC o vplyve globálneho otepľovania o 1,5 oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a súvisiacich postupoch znižovania emisií skleníkových plynov v kontexte posilnenia globálnej reakcie na hrozbu zmeny klímy, udržateľného rozvoja a úsilia o odstránenie chudoby) [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, and T. Waterfield (eds.)].

20

o

o

o

o

(21)  IPCC, 2019: Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services (Globálne posúdenie biodiverzity a ekosystémových služieb).

21

(22)  Správa Európskej environmentálnej agentúry Životné prostredie Európy – stav a perspektíva 2020 (Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2019).

22

(20)  IPCC, 2018: Global Warming of 1,5 oC. An IPCC Special Report on the impacts of global warming of 1,5 oC above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty (Globálne otepľovanie o 1,5 oC: osobitná správa IPCC o vplyve globálneho otepľovania o 1,5 oC v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a súvisiacich postupoch znižovania emisií skleníkových plynov v kontexte posilnenia globálnej reakcie na hrozbu zmeny klímy, udržateľného rozvoja a úsilia o odstránenie chudoby) [Masson-Delmotte, V., P. Zhai, H.-O. Pörtner, D. Roberts, J. Skea, P.R. Shukla, A. Pirani, W. Moufouma-Okia, C. Péan, R. Pidcock, S. Connors, J.B.R. Matthews, Y. Chen, X. Zhou, M.I. Gomis, E. Lonnoy, T. Maycock, M. Tignor, and T. Waterfield (eds.)].

20

o

o

o

o

(21)  IPCC, 2019: Global Assessment on Biodiversity and Ecosystem Services (Globálne posúdenie biodiverzity a ekosystémových služieb).

21

(22)  Správa Európskej environmentálnej agentúry Životné prostredie Európy – stav a perspektíva 2020 (Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2019).

22

(23)  Článok 2 ods. 1 písm. a) Parížskej dohody.

23

(24)  Článok 2 ods. 1 písm. b) Parížskej dohody.

24

(25)  Článok 2 ods. 1 písm. c) Parížskej dohody.

25

(23)  Článok 2 ods. 1 písm. a) Parížskej dohody.

23

(24)  Článok 2 ods. 1 písm. b) Parížskej dohody.

24

(25)  Článok 2 ods. 1 písm. c) Parížskej dohody.

25

(26)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003, o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

26

(27)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

27

(28)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

28

(26)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003, o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

26

(27)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

27

(28)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

28

(29)  COM(2016) 860 final z 30. novembra 2016.

29

(30)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

30

(31)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

31

(32)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

32

(29)  COM(2016) 860 final z 30. novembra 2016.

29

(30)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

30

(31)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

31

(32)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

32

(33)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore [2019/2956(RSP)]).

33

(34)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia [2019/2930(RSP)].

34

(35)  Závery, ktoré Európska rada prijala na svojom zasadnutí 12. decembra 2019, EUCO 29/19, CO EUR 31, CONCL 9.

35

(33)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore [2019/2956(RSP)]).

33

(34)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia [2019/2930(RSP)].

34

(34a)  
  Uznesenie Európskeho parlamentu z 28. novembra 2019 o Konferencii OSN o zmene klímy 2019 v Madride, Španielsko (COP 25) (2019/2712(RSP)).

34a

Uznesenie Európskeho parlamentu z 28. novembra 2019 o Konferencii OSN o zmene klímy 2019 v Madride, Španielsko (COP 25) (2019/2712(RSP)).

(35)  Závery, ktoré Európska rada prijala na svojom zasadnutí 12. decembra 2019, EUCO 29/19, CO EUR 31, CONCL 9.

35

(1a)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) .../... z ..., ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. ...).

1a

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) .../... z ..., ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. ...).

(9)  
  COM (2020) 562

9

COM (2020) 562

(10)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

10

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

(1a)  
  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

1a

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

(1 bis)  
  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 56, 19.6.2018, s. 26).“

1 bis

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 56, 19.6.2018, s. 26).“

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/191 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/191

---

P9_TA(2020)0254

Rovnocennosť inšpekcií v teréne uskutočňovaných na Ukrajine na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a rovnocennosť osiva obilnín vyprodukovaného na Ukrajine ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o rovnocennosť inšpekcií v teréne uskutočňovaných na Ukrajine na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a o rovnocennosť osiva obilnín vyprodukovaného na Ukrajine (COM(2020)0137 – C9-0100/2020 – 2020/0053(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2021/C 395/23)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0137), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0137),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0100/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0100/2020),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 18. septembra 2020 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 18. septembra 2020 (1),

| — | so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 59 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A9-0164/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A9-0164/2020),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

---

P9_TC1-COD(2020)0053

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. októbra 2020 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa mení rozhodnutie Rady 2003/17/ES, pokiaľ ide o rovnocennosť inšpekcií v teréne uskutočňovaných na Ukrajine na množiteľskom poraste pre produkciu osiva a o rovnocennosť osiva obilnín vyprodukovaného na Ukrajine

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2020/1544.)

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/192 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/192

---

P9_TA(2020)0261

Uplatňovanie pravidiel v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc v rámci tunela pod Lamanšským prielivom ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica (EÚ) 2016/798, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc v rámci pevného spojenia cez Lamanšský prieliv (COM(2020)0623 – C9-0212/2020 – 2020/0161(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2021/C 395/24)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0623), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0623),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0212/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0212/2020),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. septembra 2020 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. septembra 2020 (1),

| — | po porade s Výborom regiónov, |
| --- | --- |

—

po porade s Výborom regiónov,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 9. septembra 2020, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 9. septembra 2020, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku,

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

---

P9_TC1-COD(2020)0161

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. októbra 2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa mení smernica (EÚ) 2016/798, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc v rámci pevného spojenia cez Lamanšský prieliv

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2020/1530.)

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/193 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/193

---

P9_TA(2020)0262

Rozhodnutie, ktorým sa Francúzsko splnomocňuje uzavrieť medzinárodnú dohodu týkajúcu sa tunela pod Lamanšským prielivom ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa Francúzsko splnomocňuje rokovať o dohode, ktorou sa dopĺňa jeho existujúca dvojstranná dohoda so Spojeným kráľovstvom týkajúca sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv prostredníctvom súkromných koncesionárov (COM(2020)0622(COR1) – C9-0211/2020 – 2020/0160(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2021/C 395/25)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0622(COR1)), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0622(COR1)),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a články 2 ods. 1 a 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0211/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a články 2 ods. 1 a 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0211/2020),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhovanému právnemu základu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhovanému právnemu základu,

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. septembra 2020 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. septembra 2020 (1),

| — | po porade s Výborom regiónov, |
| --- | --- |

—

po porade s Výborom regiónov,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 9. septembra 2020, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 9. septembra 2020, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 59, 40 a 163 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 59, 40 a 163 rokovacieho poriadku,

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

---

P9_TC1-COD(2020)0160

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. októbra 2020 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa Francúzsko splnomocňuje vyrokovať, podpísať a uzavrieť medzinárodnú dohodu, ktorou sa dopĺňa Dohoda medzi Francúzskom a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska týkajúca sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv prostredníctvom súkromných koncesionárov

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, rozhodnutiu (EÚ) 2020/1531.)

---

| 29.9.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 395/194 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 395/194

---

P9_TA(2020)0263

Ekologická výroba: dátum začatia uplatňovania a určité ďalšie dátumy ***I

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 8. októbra 2020 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/848 o ekologickej poľnohospodárskej výrobe, pokiaľ ide o dátum začatia jeho uplatňovania a určité ďalšie dátumy uvedené v danom nariadení (COM(2020)0483 – C9-0286/2020 – 2020/0231(COD))

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

(2021/C 395/26)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0483), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (COM(2020)0483),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0286/2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C9-0286/2020),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | po porade s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom, |
| --- | --- |

—

po porade s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 28. septembra 2020, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 28. septembra 2020, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 59 a 163 rokovacieho poriadku,

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak nahrádza, podstatne mení alebo má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0231

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 8. októbra 2020 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/..., ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/848 o ekologickej poľnohospodárskej výrobe a označovaní produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby, pokiaľ ide o dátum začatia jeho uplatňovania a určité ďalšie dátumy uvedené v danom nariadení

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) 2020/1693.)

---