# Eiropas Savienības C 436/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 436 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 28. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 436

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 28. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 436/01 | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Savienības 2020. gada pārskati | 1 |
| 2021/C 436/02 | Ticamības deklarācija, ko ERP sagatavo Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums | 207 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 436/01

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Savienības 2020. gada pārskati

1

2021/C 436/02

Ticamības deklarācija, ko ERP sagatavo Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

207

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 28.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Savienības 2020. gada pārskati

(2021/C 436/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

| PRIEKŠVĀRDS | 2 |
| --- | --- |

| GADA BŪTISKĀKĀS NORISES FINANŠU JOMĀ | 3 |
| --- | --- |

| SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM | 33 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI | 34 |
| --- | --- |

| BILANCE | 35 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 36 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 37 |
| --- | --- |

| NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS | 38 |
| --- | --- |

| FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI | 39 |
| --- | --- |

| BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI | 130 |
| --- | --- |

| GLOSĀRIJS | 200 |
| --- | --- |

| SAĪSINĀJUMU SARAKSTS | 204 |
| --- | --- |

PRIEKŠVĀRDS

2020. gads ir bijis ārkārtējs visādā ziņā – saskaroties ar koronavīrusa izraisītajiem ekonomiskajiem un politiskajiem izaicinājumiem, Eiropas Savienībai bija jāreaģē ar nebijušiem risinājumiem un tempiem. Eiropas Komisija strādāja visās jomās, lai glābtu dzīvības un nodrošinātu iztikas līdzekļus, atbalstītu valstu veselības aprūpes sistēmas un uzņēmumus un veicinātu atveseļošanu un noturību. Esam izmantojuši visus mūsu rīcībā esošos līdzekļus, lai palīdzētu dalībvalstīm koordinēt to vietējos reaģēšanas pasākumus un palīdzētu krīžu visvairāk skartajām dalībvalstīm, izmantojot tādus instrumentus kā Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu vai
  SURE (atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā). SURE ietvaros 2020. gadā skartajām dalībvalstīm tika jau izmaksāti 39,5 miljardi no kopumā 100 miljardiem EUR, lai risinātu gadījumus, kad strauji palielinās publiskie izdevumi par darbvietu saglabāšanu. Ievērojamas papildu izmaksas turpinājās 2021. gadā.

Cīnoties pret pandēmiju, Eiropas Savienība tik un tā īstenoja savus politikas mērķus, īpaši pievēršoties jauniešiem, darbvietām un izaugsmei, kā arī klimata pārmaiņām. Gandrīz puse no atvēlētajiem līdzekļiem tika novirzīta pasākumiem, kuru mērķis ir atbalstīt ekonomikas izaugsmi un mazināt reģionu ekonomiskās atšķirības. No ES finansējuma 29,7 miljardi EUR tika atvēlēti mazāk attīstītiem reģioniem, un 16,4 miljardi EUR – pētniecībai un inovācijai atbilstīgi pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”. Turklāt ES 2020. gada budžets palīdzēja lauksaimniecībai un lauku apvidiem atbilstīgi Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam un Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai ar kopējām saistībām 59 miljardu EUR apmērā. 2020. gada budžets bija pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas pēdējais budžets – budžeta izdevumi ietvēra 181,7 miljardus EUR saistību apropriācijās, radot pievienoto vērtību visiem eiropiešiem.

Visbeidzot, 2020. gadā arī tika panākta vienošanās par ES ilgtermiņa budžetu 2021.–2027. gadam1,074 triljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), to papildinot ar 750 miljardiem EUR no
  NextGenerationEU
   – pagaidu instrumenta, kura mērķis ir stimulēt atveseļošanu un koordinēt virzību uz ilgtspējīgāku un digitālu Eiropu.

Man ir prieks jūs iepazīstināt ar Eiropas Savienības 2020. gada pārskatiem. Tajos ir sniegts pilnīgs pārskats par ES finansēm un ES pagājušā gada budžeta izpildi, tostarp informācija par iespējamām saistībām, finanšu saistībām un citiem Savienības pienākumiem. Eiropas Savienības konsolidētie gada pārskati ir iekļauti Komisijas integrētajā finanšu un pārskatatbildības pārskatu apkopojumā un ir būtiska daļa no mūsu augsti attīstītās finanšu pārskatatbildības sistēmas.

Johannes HAHN

Komisārs budžeta un cilvēkresursu jautājumos

GADA BŪTISKĀKĀS NORISES FINANŠU JOMĀ

| Finanšu pārskatu analīzei, kas sagatavota, pamatojoties uz principiem, kuri izklāstīti IPSASB Ieteicamās prakses pamatnostādnēs (RPG) Nr. 2 “Finanšu pārskatu skaidrojumi un analīze”, mērķis ir palīdzēt lasītājiem izprast, kā ES operacionālās, finansiālās un investīciju darbības ir atspoguļotas ES konsolidēto finanšu pārskatu dažādajos elementos. Šajā iedaļā sniegtajai informācijai nav veikta revīzija.


  Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati turpmāk norādītajās tabulās var nesakrist. |
| --- |

Finanšu pārskatu analīzei, kas sagatavota, pamatojoties uz principiem, kuri izklāstīti IPSASB Ieteicamās prakses pamatnostādnēs (RPG) Nr. 2 “Finanšu pārskatu skaidrojumi un analīze”, mērķis ir palīdzēt lasītājiem izprast, kā ES operacionālās, finansiālās un investīciju darbības ir atspoguļotas ES konsolidēto finanšu pārskatu dažādajos elementos. Šajā iedaļā sniegtajai informācijai nav veikta revīzija.

Finanšu pārskatu analīzei, kas sagatavota, pamatojoties uz principiem, kuri izklāstīti IPSASB Ieteicamās prakses pamatnostādnēs (RPG) Nr. 2 “Finanšu pārskatu skaidrojumi un analīze”, mērķis ir palīdzēt lasītājiem izprast, kā ES operacionālās, finansiālās un investīciju darbības ir atspoguļotas ES konsolidēto finanšu pārskatu dažādajos elementos. Šajā iedaļā sniegtajai informācijai nav veikta revīzija.

Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati turpmāk norādītajās tabulās var nesakrist.

Jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati turpmāk norādītajās tabulās var nesakrist.

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| 1. | GALVENIE SKAITĻI 2020. GADĀ | 4 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | REAĢĒŠANA UZ KORONAVĪRUSU | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Būtiskākā informācija par ES reaģēšanu uz koronavīrusu | 5 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Reaģēšanas iniciatīvas daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2014.–2020. gadam un SURE programmas ietvaros | 7 |
| --- | --- | --- |

2.2.

SURE

| 3. | ES ILGTERMIŅA BUDŽETS 2021.–2027. GADAM UN NEXTGENERATIONEU | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

NEXTGENERATIONEU

| 4. | APVIENOTĀS KARALISTES IZSTĀŠANĀS NO EIROPAS SAVIENĪBAS 16 | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Vispārīga informācija | 13 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | AK daļa | 14 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ES gada pārskati – summas, kas AK jāmaksā un kas pienākas AK saskaņā ar Izstāšanās līgumu | 14 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | BUDŽETA IZPILDES KOPSAVILKUMS | 17 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | FINANŠU INSTRUMENTI un BUDŽETA GARANTIJAS | 18 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta | 18 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Budžeta garantijām garantiju fondos turētie finanšu aktīvi | 18 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Aizdevumi un saistītie aizņēmumi finansiālā atbalsta programmām | 19 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Iespējamās budžeta saistības attiecībā uz finansiālās palīdzības programmām | 23 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 7. | FINANŠU PĀRSKATU ANALĪZE | 24 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | IEŅĒMUMI | 24 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | IZDEVUMI | 25 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | AKTĪVI | 26 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | SAISTĪBAS | 27 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 8. | ES POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA | 28 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA | 29 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA | 30 |
| --- | --- | --- |

8.2.

1.   GALVENIE SKAITĻI 2020. GADĀ

ES budžets 2020. gadā – Saistību apropriāciju izpilde

ES budžets 2020. gadā – Saistību apropriāciju izpilde

| Īstenoti 181,7  miljardi EUR, lai īstenotu ES politikas mērķus: |
| --- |
| |
| ⇨ | budžeta izpildes pārskatus un skaidrojumus, 4.2. tabula. |

Īstenoti 181,7  miljardi EUR, lai īstenotu ES politikas mērķus:

Īstenoti 181,7  miljardi EUR, lai īstenotu ES politikas mērķus:

Image 1

⇨

budžeta izpildes pārskatus un skaidrojumus, 4.2. tabula.

4.2.

| ES reaģēšana uz koronavīrusu | | SURE – 2020. gadā piešķirtās summas |
| --- | --- | --- |
| Instruments | saskaņoti


  Miljardi EUR | Dalībvalsts | piešķirti


  Miljardi EUR |
| NextGenerationEU | 750 | | Itālija | 27,4 |
| SURE* | 100 | Spānija | 21,3 |
| Makrofinansiālā palīdzība | 3,0 | Polija | 11,2 |
| ESI | 2,7 | Beļģija | 7,8 |
| UCPM | 0,3 | Portugāle | 5,9 |
| Kopā | 856,0 | Rumānija | 4,1 |
| | Grieķija | 2,7 |
| Citi | 9,9 |
| *no tiem 39,5  mljrd. izmaksāti 2020. gadā | Kopā piešķirti 2020. gadā | 90,3 |
| ⇨ | sk. 2.2. un 3. punktu |

ES reaģēšana uz koronavīrusu

ES reaģēšana uz koronavīrusu

SURE – 2020. gadā piešķirtās summas

SURE

Instruments

Instruments

saskaņoti

saskaņoti

Miljardi EUR

Miljardi EUR

Dalībvalsts

Dalībvalsts

piešķirti

piešķirti

Miljardi EUR

Miljardi EUR

NextGenerationEU

750

Itālija

27,4

SURE*

SURE

100

Spānija

21,3

Makrofinansiālā palīdzība

3,0

Polija

11,2

ESI

2,7

Beļģija

7,8

UCPM

0,3

Portugāle

5,9

Kopā

Kopā

856,0

856,0

Rumānija

4,1

Grieķija

2,7

Citi

9,9

*no tiem 39,5  mljrd. izmaksāti 2020. gadā

Kopā piešķirti 2020. gadā

Kopā piešķirti 2020. gadā

90,3

90,3

⇨

sk. 2.2. un 3. punktu

2.2

3

| ⇨ | sk. 2.2.6. punktu |
| --- | --- |

⇨

sk. 2.2.6. punktu

2.2.6

Konsolidētie finanšu pārskati

Konsolidētie finanšu pārskati

ES konsolidētie finanšu pārskati ietver vairāk nekā 50 subjektus (tostarp Eiropas Parlamentu, Padomi, Komisiju un ES aģentūras). Eiropas Komisija ir vissvarīgākais subjekts, kas veido 98 % no konsolidēto finanšu pārskatu kopējiem aktīviem.

ES pārskati ir sagatavoti saskaņā ar visaugstākajiem pieejamiem standartiem – Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS). Šo standartu ievērošana nodrošina, ka pārskati sniedz svarīgu, uzticamu, salīdzināmu un saprotamu finanšu informāciju iedzīvotājiem. Tie sniedz informāciju par ES finanšu stāvokli (bilanci), kā arī sīkus skaidrojumus par tās aktīviem, pasīviem, finansiālajām saistībām un pienākumiem. Tie arī parāda, kāda ir bijusi ES budžeta izpilde gada laikā.

ES pārskati

| Miljardi EUR |
| --- |
| | 2020.g. | 2019.g. |
| AKTĪVI | | |
| Finanšu aktīvi | 113,1 | 71,2 |
| Priekšfinansējums | 62,7 | 51,4 |
| Debitoru parādi | 74,5 | 24,0 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 16,7 | 19,7 |
| Materiālie pamatlīdzekļi un citi aktīvi | 13,0 | 12,6 |
| Kopā | 280,0 | 178,9 |
| SAISTĪBAS | | |
| Pēcnodarbinātības pabalsti | 116,0 | 97,7 |
| Finanšu saistības | 95,0 | 54,5 |
| Parādi kreditoriem | 32,4 | 27,2 |
| Uzkrājumi | 64,6 | 67,2 |
| Citas saistības | 5,4 | 4,8 |
| Kopā | 313,5 | 251,5 |
| NETO AKTĪVI | | |
| Rezerves | 5,1 | 5,0 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas | (38,5 ) | (77,6 ) |
| Kopā | (33,4 ) | (72,5 ) |
| ⇨ | Sk. finanšu pārskatu analīzi, 7. punktu |

Miljardi EUR

2020.g.

2020.g.

2019.g.

2019.g.

AKTĪVI

AKTĪVI

Finanšu aktīvi

113,1

71,2

Priekšfinansējums

62,7

51,4

Debitoru parādi

74,5

24,0

Nauda un naudas ekvivalenti

16,7

19,7

Materiālie pamatlīdzekļi un citi aktīvi

13,0

12,6

Kopā

Kopā

280,0

280,0

178,9

178,9

SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

Pēcnodarbinātības pabalsti

116,0

97,7

Finanšu saistības

95,0

54,5

Parādi kreditoriem

32,4

27,2

Uzkrājumi

64,6

67,2

Citas saistības

5,4

4,8

Kopā

Kopā

313,5

313,5

251,5

251,5

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

Rezerves

5,1

5,0

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

(38,5 )

(77,6 )

Kopā

Kopā

(33,4 )

(33,4 )

(72,5 )

(72,5 )

⇨

Sk. finanšu pārskatu analīzi, 7. punktu

7

2.   REAĢĒŠANA UZ KORONAVĪRUSU

2.1.   BŪTISKĀKĀ INFORMĀCIJA PAR ES REAĢĒŠANU UZ KORONAVĪRUSU

BŪTISKĀKĀ INFORMĀCIJA PAR ES REAĢĒŠANU UZ KORONAVĪRUSU

Kopš Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma Eiropas Komisija ir apņēmīgi rīkojusies, lai nostiprinātu sabiedrības veselības nozares un mazinātu sociāli ekonomisko ietekmi Eiropas Savienībā. Pamatojoties uz daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam, Eiropas Komisija ir izmantojusi visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai palīdzētu dalībvalstīm koordinēt to vietējos reaģēšanas pasākumus, un ir sniegusi objektīvu informāciju par vīrusa izplatību un efektīviem centieniem to ierobežot.

Veikto pasākumu hronoloģija (1)

Veikto pasākumu hronoloģija

1

| — | 2. aprīlis

  Reaģēšana uz koronavīrusu – Eiropas Komisija izmanto katru eiro, lai aizsargātu dzīvības un iztikas līdzekļus |
| --- | --- |
| — | 14. aprīlis

  2,7  miljardi EUR no ES budžeta piešķirti, lai atbalstītu veselības aprūpes nozari |
| — | 16. aprīlis

  Priekšsēdētāja fon der Leiena: “Eiropas budžets būs Eiropas atveseļošanas pamats” |
| — | 22. aprīlis

  3 miljardu EUR finansiālās palīdzības pakete desmit paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm un kaimiņreģiona valstīm |
| — | 27. maijs

  Eiropas lielā stunda – publiskots apjomīgs 2,4  triljonu EUR atveseļošanas plāns Eiropai, lai atjaunotos un sagatavotu ceļu nākamajai paaudzei |
| — | 4. jūnijs

  Eiropas Komisija apņemas nodrošināt 300 miljonus EUR Vakcīnu aliansei |
| — | 21. jūlijs

  Eiropas līderi vienojas par atveseļošanas plānu un Eiropas ilgtermiņa budžetu 2021.–2027. gadam |
| — | 25. augusts

  Eiropas Komisija ierosina SURE ietvaros sniegt finansiālu atbalstu 87,3  miljardu EUR apmērā 16 dalībvalstīm |
| — | 17. septembris

  Eiropas Komisija iepazīstina ar turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu 672,5  miljardu EUR vērtībā |
| — | 22. septembris

  Eiropas Komisija atzinīgi novērtē pabeigto 100 miljardu EUR garantiju sistēmu SURE instrumentam |
| — | 7. oktobris

  Eiropas Komisija ES SURE instrumenta ietvaros emitēs sociālās obligācijas līdz 100 miljardu EUR apmērā |
| — | 27. oktobris

  Eiropas Komisija veic pirmās 17 miljardu EUR SURE izmaksas Itālijai, Spānijai un Polijai |
| — | 10. novembris

  Eiropas Komisija atzinīgi novērtē vienošanos par 1,8  triljonu EUR ES ilgtermiņa budžetu un NextGenerationEU, lai palīdzētu veidot zaļāku, digitālāku un noturīgāku Eiropu |
| — | 17. novembris

  Eiropas Komisija SURE instrumenta ietvaros izmaksā 14 miljardus EUR deviņām dalībvalstīm |
| — | 1. decembris

  Eiropas Komisija SURE ietvaros izmaksā 8,5  miljardus EUR piecām dalībvalstīm lai palīdzētu saglabāt darbvietas |
| — | 17. decembris

  Eiropas Komisija atzinīgi novērtē ES ilgtermiņa budžeta pieņemšanu 2021.–2027. gadam |

—

2. aprīlis

2. aprīlis

Reaģēšana uz koronavīrusu – Eiropas Komisija izmanto katru eiro, lai aizsargātu dzīvības un iztikas līdzekļus

—

14. aprīlis

14. aprīlis

2,7  miljardi EUR no ES budžeta piešķirti, lai atbalstītu veselības aprūpes nozari

—

16. aprīlis

16. aprīlis

Priekšsēdētāja fon der Leiena: “Eiropas budžets būs Eiropas atveseļošanas pamats”

—

22. aprīlis

22. aprīlis

3 miljardu EUR finansiālās palīdzības pakete desmit paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm un kaimiņreģiona valstīm

—

27. maijs

27. maijs

Eiropas lielā stunda – publiskots apjomīgs 2,4  triljonu EUR atveseļošanas plāns Eiropai, lai atjaunotos un sagatavotu ceļu nākamajai paaudzei

—

4. jūnijs

4. jūnijs

Eiropas Komisija apņemas nodrošināt 300 miljonus EUR Vakcīnu aliansei

—

21. jūlijs

21. jūlijs

Eiropas līderi vienojas par atveseļošanas plānu un Eiropas ilgtermiņa budžetu 2021.–2027. gadam

—

25. augusts

25. augusts

Eiropas Komisija ierosina SURE ietvaros sniegt finansiālu atbalstu 87,3  miljardu EUR apmērā 16 dalībvalstīm

SURE

—

17. septembris

17. septembris

Eiropas Komisija iepazīstina ar turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu 672,5  miljardu EUR vērtībā

—

22. septembris

22. septembris

Eiropas Komisija atzinīgi novērtē pabeigto 100 miljardu EUR garantiju sistēmu SURE instrumentam

SURE

—

7. oktobris

7. oktobris

Eiropas Komisija ES SURE instrumenta ietvaros emitēs sociālās obligācijas līdz 100 miljardu EUR apmērā

SURE

—

27. oktobris

27. oktobris

Eiropas Komisija veic pirmās 17 miljardu EUR SURE izmaksas Itālijai, Spānijai un Polijai

SURE

—

10. novembris

10. novembris

Eiropas Komisija atzinīgi novērtē vienošanos par 1,8  triljonu EUR ES ilgtermiņa budžetu un NextGenerationEU, lai palīdzētu veidot zaļāku, digitālāku un noturīgāku Eiropu

NextGenerationEU

—

17. novembris

17. novembris

Eiropas Komisija SURE instrumenta ietvaros izmaksā 14 miljardus EUR deviņām dalībvalstīm

SURE

—

1. decembris

1. decembris

Eiropas Komisija SURE ietvaros izmaksā 8,5  miljardus EUR piecām dalībvalstīm lai palīdzētu saglabāt darbvietas

SURE

—

17. decembris

17. decembris

Eiropas Komisija atzinīgi novērtē ES ilgtermiņa budžeta pieņemšanu 2021.–2027. gadam

2.2.   REAĢĒŠANAS INICIATĪVAS DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS (DFS) 2014.–2020. GADAM UN SURE PROGRAMMAS IETVAROS

REAĢĒŠANAS INICIATĪVAS DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS (DFS) 2014.–2020. GADAM UN SURE

Eiropas Savienības intervences pasākumi DFS 2014.–2020. gadam ietvaros cīņai pret Covid-19 pandēmiju bija dažādi, sākot no tūlītējām darbībām, piemēram, steidzamu medicīnas preču piegāžu finansēšanas un medicīnisko krājumu palielināšanas un beidzot ar lielāka elastīguma ieviešanu saistībā ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu finansiālā atbalsta izmantošanu un aizdevumu piešķiršanu ar labvēlīgiem nosacījumiem gan dalībvalstīm, gan paplašināšanās procesā iesaistītajiem partneriem un kaimiņreģiona partneriem. Kopējais tiešais atbalsts no ES budžeta 2020. gadā bija aptuveni 70 miljardi EUR. Tas sedz saistības, kuras varēja novirzīt darbībām, kas saistītas ar Covid-19, un no kurām 66 miljardi EUR tika iegūti, pārdalot un pēc prioritātēm pārkārtojot līdzekļus esošajās programmās, un 4 miljardi EUR – veicot budžeta nostiprināšanas pasākumus. Galvenās iniciatīvas ir sīkāk izskaidrotas turpmāk.

2.2.1.   
  Ārkārtas atbalsta instrumenta (ESI) aktivizēšana

Ārkārtas atbalsta instrumenta (ESI) aktivizēšana

Ņemot vērā, cik dziļa bija Covid-19 pandēmijai sekojošā krīze, kā arī to vajadzību apmēru un raksturu, kuru apmierināšanai bija vajadzīgs atbalsts no ES budžeta, ES atkārtoti aktivizēja ESI instrumentu uz diviem gadiem, lai finansētu izdevumus saistībā ar Covid-19 laikposmā no 2020. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim (sk. Padomes Regulu (ES) 2016/369) (2). Lai veicinātu šā mērķa sasniegšanu, 2020. gada budžets tika grozīts (3). Turklāt, ņemot vērā 2020. gada 24. jūlijā pieņemto Dekrētu 13/2020, ESI instrumentam par 2020. gadu tika piešķirti 2,7 miljardi EUR saistību apropriācijās un 2,6 miljardi EUR maksājumu apropriācijās. Šī atkārtotā aktivizēšana ļauj Savienībai izvērst pasākumus smagu seku novēršanai un mazināšanai vienā vai vairākās dalībvalstīs un koordinēti risināt vajadzības saistībā ar Covid-19 pandēmiju, šādi papildinot saskaņā ar citiem ES instrumentiem sniegto palīdzību. Šo instrumentu centralizēti pārvalda Komisija, un tas ir galvenokārt vērsts uz tiešo iepirkumu un dotācijām, ko dažos gadījumos papildina ar darbībām, kuras īsteno ar partneru, piemēram, starptautisku organizāciju, starpniecību.

ESI

2

3

ESI

Komisija 2020. gadā parakstīja pirkuma priekšlīgumus ar vairākiem farmācijas uzņēmumiem. Pirkuma priekšlīgumi palīdz samazināt risku, kas saistīts ar ražotāju ieguldījumiem potenciālo vakcīnu izstrādē, vai arī to mērķis ir nodrošināt piegādes un tādējādi maksimalizēt iespējas ātri izstrādāt, saražot un ieviest drošas un iedarbīgas vakcīnas un nodrošināt, ka ES pilsoņiem šīs vakcīnas ir pieejamas. Komisija ES dalībvalstu vārdā ar farmācijas uzņēmumiem risināja sarunas, kuru rezultātā sākotnēji tika parakstīti seši priekšlīgumi, bet 2020. gadā tika sāktas un 2021. gadā joprojām notiek turpmākas izpētes sarunas ar citiem vakcīnu ražotājiem. Pirmo vakcīnu, kam 2020. gada 21. decembrī tika piešķirta tirdzniecības atļauja ar nosacījumiem, radīja “BioNTech/Pfizer”. Tās izplatīšana sākās dažu dienu laikā, lai varētu laikus sarīkot ES vakcinācijas dienas – 2020. gada 27., 28. un 29. decembrī. Šī atļauja atbilst pozitīvam zinātniskam ieteikumam, kura pamatā ir Eiropas Zāļu aģentūras veikta rūpīga vakcīnas drošuma, iedarbīguma un kvalitātes novērtēšana, un to ir apstiprinājušas dalībvalstis.

BioNTech/Pfizer

Līdz 2020. gada 31. decembrim Komisija bija noslēgusi līgumus par 1 965 miljoniem devu (no tām 1 305 miljoni bija fiksētas devas un 660 miljoni bija papilddevas).

Image 2

Komisija 2021. gadā ir noslēgusi līgumus vēl par 2 400 miljoniem devu (fiksētu devu vai papilddevu). Tomēr attiecīgās dalībvalstis pilnībā apmaksās minētās devas, tāpēc tam nebūs ietekmes uz ES budžetu.

2.2.2.   
  Atbalsts pētniecībai

Atbalsts pētniecībai

ES un tās partneri 2020. gada 4. maijā rīkoja līdzekļu devēju starptautisku konferenci, kurā līdzekļu devēji no visas pasaules deva solījumu piešķirt 9,8 miljardus EUR, lai rosinātu pasaules līmeņa sadarbību koronavīrusa pētniecībā. Tas ietver Komisijas solījumu piešķirt 1,4 miljardus EUR, no kuriem 1 miljards EUR ir no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”.

ES ir nozīmīga loma infekcijas slimību pētniecības atbalstīšanā un koordinēšanā – no 2007. līdz 2019. gadam tā ir investējusi 4,1 miljardu EUR ar Septītās pamatprogrammas un “Apvārsnis 2020” starpniecību, uzņemoties papildu saistības 2020. gadā papildus solījumam piešķirt 1 miljardu EUR koronavīrusa pētniecībai. Aktuālie skaitļi par visu finansējumu, kas apsolīts un kas jau izmantots “Apvārsnis 2020” ietvaros, lai sniegtu ieguldījumu globālās reaģēšanas uz koronavīrusu līdzekļu došanas maratonā, ir pieejami tiešsaistē (4).

4

Turklāt Novatorisku zāļu ierosmes (IMI), kas atbalstīta ar Eiropas Komisijas pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, ietvaros 2020. gada 3. martā, tika izsludināts īpašs paātrināts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus konkursam “Terapijas un diagnostikas attīstīšana koronavīrusa infekciju apkarošanai” ar ES ieguldījumu 45 miljoni EUR, kas vēlāk tika palielināts līdz 72 miljoniem EUR.

IMI

Visbeidzot, 2020. gada 8. jūnijā Komisija 36 uzņēmumiem, kas izveidoti koronavīrusa apkarošanai, piešķīra gandrīz 166 miljonus EUR ar Eiropas Inovācijas padomes (EIP) izmēģinājuma projekta “Accelerator” starpniecību.

2.2.3.   
  Savienības civilās aizsardzības mehānisma (UCPM/rescEU) turpmāka nostiprināšana

Savienības civilās aizsardzības mehānisma (UCPM/rescEU) turpmāka nostiprināšana

Kā ESI papildinošs pasākums tika pastiprināts UCPM/rescEU, lai būtu iespējams plašāk uzkrāt resursus un koordinēt būtisko resursu sadalījumu visā Eiropā (skatīt Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/570 (5), kas grozīts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2020/414 (6) un Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/452 (7). Šajā nolūkā 2020. gada budžets tika grozīts, lai iekļautu papildu saistību apropriācijas 0,4 miljardu EUR apmērā un maksājumu apropriācijas 0,2 miljardu EUR apmērā.

ESI

UCPM

rescEU

5

6

7

UCPM/rescEU nostiprināšana atbalsta dalībvalstis, tām iegādājoties daļu no vajadzīgā aprīkojuma (tostarp ārstniecības līdzekļus, medicīnisko aprīkojumu, individuālos aizsardzības līdzekļus, laboratoriju nodrošinājumu), tādējādi palielinot apjomu, kā arī papildinot un paplašinot to prioritāro priekšmetu klāstu, kurus iegādājas saskaņā ar kopīga iepirkuma nolīgumu. Tā ir koordinēta pieeja, kas nodrošina dalībvalstīm stabilu stāvokli sarunu vešanā ar nozari par medicīnisko izstrādājumu pieejamību un cenu.

UCPM

rescEU

Ar rescEU tiešajām dotācijām tiek nodrošināts 100 % finansējums no ES budžeta, kas ietver pilnīgu finansējumu minēto jaudu attīstīšanai un pilnīgu finansējumu aprīkojuma ieviešanas pasākumiem. Iegādātais aprīkojums tiks uzglabāts vienā vai vairākās dalībvalstīs, savukārt lēmumu pieņemšanas process tiks organizēts ES līmenī, nodrošinot ārkārtas palīdzības piegādes papildus valsts krājumiem. Tas būs pieejams visām dalībvalstīm un tiks izmantots, ja valstī tā pieejamība būs nepietiekama.

rescEU

2.2.4.   
  Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII un CRIIplus)

Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII un CRIIplus)

Viens no pirmajiem ES uzsāktajiem pasākumiem, lai finansiāli atbalstītu dalībvalstis to reaģēšanā uz krīzi, bija CRII, ko īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/460 (8). Izmantojot neizlietotos līdzekļus, kas jau piešķirti ES dalībvalstīm, šī iniciatīva nodrošināja tūlītēju likviditātes pieaugumu dalībvalstu un reģionu budžetos un palīdzēja tām izmantot kohēzijas politikas finansējumu veselības aprūpes un īstermiņa darba shēmu izdevumu segšanai, kā arī piedāvāt apgrozāmā kapitāla atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tika arī paplašināta Eiropas Savienības Solidaritātes fonda darbības joma, aptverot arī ārkārtējas situācijas sabiedrības veselības jomā, un tas ļāva dalībvalstīm no šā fonda saņemt atbalstu Covid-19 pandēmijas pārvarēšanā.

CRII

8

Kopš aprīļa ar CRIIplus, ko īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/558 (9), ir atvieglota esošo Eiropas strukturālo un investīciju fondu ātra izmantošana ar krīzi saistītiem pasākumiem un ir iespējams piesaistīt ES ieguldījumu kohēzijas politikas programmām līdz 100 % apmērā maksājumu pieteikumiem, kas iesniegti laikposmā no 2020. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam.

CRIIplus

9

Decembrī Komisija paziņoja abu iniciatīvu 2020. gada rezultātus. Kopš krīzes sākuma ES ir izmantojusi ievērojamu finansējumu pandēmijas seku likvidēšanai. Mazie un vidējie uzņēmumi saņēma lielāko daļu pieejamā finansējuma – vairāk nekā 10 miljardus EUR, kas palīdzēja uzņēmumiem nenogrimt. 3 miljardi EUR tika novirzīti iedzīvotājiem, arī sociālo pakalpojumu sniegšanai neaizsargātām grupām un darba ņēmēju pagaidu nodarbinātības shēmām. Visbeidzot, veselības nozares atbalstam tika piešķirti 7 miljardi EUR papildus 10,2 miljardiem EUR no ES budžeta, kas šai jomai jau bija atvēlēti 2014.–2020. gadam (jāņem vērā, ka saņēmēju grupas mazliet pārklājas).

2.2.5.   
  Palīdzība paplašināšanās procesā iesaistītajiem partneriem, kaimiņreģiona partneriem un citiem dalībniekiem

Palīdzība paplašināšanās procesā iesaistītajiem partneriem, kaimiņreģiona partneriem un citiem dalībniekiem

ES līdz šim ir izmantojusi vairāk nekā 38,5 miljardus EUR cīņai pret koronavīrusu globālā mērogā. Eiropas komandas pieejā tiek apvienoti ES, tās dalībvalstu un finanšu iestāžu, tostarp Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas, resursi, lai atbalstītu partnervalstis. Ir izmaksāta puse no 38,5 miljardiem EUR, kas paredzēti globālajai reaģēšanai uz koronavīrusa pandēmiju.

Turklāt Komisija ir noslēgusi ar finanšu partneriestādēm 10 finanšu garantijas līgumus 990 miljonu EUR vērtībā, ar kuriem tiek pabeigts Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai, kas ir ārējo investīciju plāna finansēšanas struktūra. Ar minētajiem līgumiem būtu jārada investīcijas līdz 10 miljardu EUR apmērā, lai stimulētu ekonomisko atveseļošanu un stiprinātu ES kaimiņreģiona valstu un Āfrikas valstu noturību.

Vēl 500 miljoni EUR tika piešķirti, lai atbalstītu globālo vakcīnu iniciatīvu COVAX, kuras mērķis ir nodrošināt vienu miljardu koronavīrusa vakcīnu devu valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem Āfrikā, Āzijā, Karību jūras reģionā un Klusā okeāna reģionā, kā arī Eiropas dienvidu un austrumu kaimiņreģionos. 100 miljonus EUR piešķīra Komisija, un 400 miljonus EUR piešķīra Eiropas Investīciju banka ar Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai garantiju valstu ar zemiem un vidējiem ienākumiem dalībai COVAX cerības pirkuma līgumā. Eiropas Savienība 2021. gada 19. februārī paziņoja par papildu 500 miljoniem EUR mehānismam COVAX, un Eiropas Komisija paziņoja par humāno palīdzību 100 miljonu EUR apmērā, lai atbalstītu vakcinācijas kampaņu izvēršanu Āfrikā.

COVAX

COVAX

COVAX

Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada 25. maijā pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2020/701 (10) par makrofinansiālās palīdzības sniegšanu 10 paplašināšanās un kaimiņreģiona partneriem, lai nodrošinātu īstermiņa politikas telpu nolūkā īstenot pasākumus Covid-19 pandēmijas izraisītās ekonomikas lejupslīdes novēršanai, ar maksimālo kopējo summu 3 miljardi EUR, ko piešķir kā aizdevumus. 2020. gadā pirmajā maksājumā tika izmaksāts 1,0 miljards EUR septiņām valstīm (Ukrainai, Jordānijai, Ziemeļmaķedonijai, Gruzijai, Kosovai (*1), Moldovai un Melnkalnei). Līdz 2021. gada jūnijam tika izmaksāti kopumā 0,6 miljardi EUR piecām valstīm pirmajā maksājumā (Albānijai, Tunisijai) vai otrajā maksājumā (Ziemeļmaķedonijai, Kosovai, Melnkalnei). Turklāt tika parakstīts saprašanās memorands ar Bosniju un Hercegovinu.

10

*1

2.2.6.   
  Pagaidu atbalsts bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 pandēmijas

Pagaidu atbalsts bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 pandēmijas

ES kā daļu no tās ārkārtas atbalsta paketes Covid-19 krīzes radītās ekonomiskās ietekmes mazināšanai 2020. gada 19. maijā pieņēma Padomes Regulu (ES) 2020/672 (11), ar ko izveido SURE instrumentu, lai palīdzētu darbiniekiem saglabāt viņu darbu krīzes laikā. SURE ir īslaicīga shēma, kas var nodrošināt dalībvalstīm finansiālu atbalstu (aizdevumus ar izdevīgiem nosacījumiem) līdz 100 miljardu EUR apmērā. Šis instruments ļauj dalībvalstīm pieprasīt ES finansiālo atbalstu, lai palīdzētu finansēt dalībvalstu publisko izdevumu pēkšņu un būtisku pieaugumu, sākot no 2020. gada 1. februāra, saistībā ar saīsināta darbalaika shēmām un tamlīdzīgiem pasākumiem, tostarp pašnodarbinātām personām, vai ar veselību saistītiem pasākumiem, jo īpaši darbavietā, lai reaģētu uz krīzi. Lai ES varētu sniegt finansiālu atbalstu SURE ietvaros, Komisija ir pilnvarota aizņemties kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm ES vārdā līdz maksimālajai summai 100 miljardi EUR. SURE aizdevumi tiek nodrošināti ar ES budžetu un garantijām, ko sniedz dalībvalstis atbilstoši to daļai ES NKI. Garantiju kopējā summa ir 25 miljardi EUR. Instrumenta termiņš ir ierobežots līdz 2022. gada 31. decembrim.

11

SURE

SURE

SURE

SURE

Līdz 2020. gada 31. decembrim Komisija ir ierosinājusi finansiālu atbalstu 18 dalībvalstīm par kopējo summu 90,3 miljardi EUR, un visu šo summu jau ir apstiprinājusi Padome. Lielākā daļa šīs summas, proti, 87,3 miljardi EUR, kas paredzēti 16 dalībvalstīm, jau bija ierosināta līdz 2020. gada augustam, savukārt atlikusī summa 3 miljardu EUR apmērā, kas paredzēta Ungārijai un Īrijai, tika ierosināta attiecīgi 2020. gada oktobrī un novembrī.

Image 3

Pēc pirmajām trīs SURE obligāciju emisijām 2020. gada oktobrī un novembrī Komisija ir izmaksājusi kopumā 39,5 miljardus EUR 15 ES dalībvalstīm (Beļģijai, Grieķijai, Horvātijai, Kiprai, Itālijai, Latvijai, Lietuvai, Maltai, Polijai, Portugālei, Rumānijai, Slovākijai, Slovēnijai, Spānijai un Ungārijai, skatīt 6.3. punktu).

SURE

SURE īstenošana turpinājās 2021. gadā. Komisija 2021. gada februārī un martā ierosināja 230 miljonu EUR piešķīrumu Igaunijai un vēl 3,7 miljardu EUR piešķīrumu Beļģijai, Kiprai, Grieķijai, Latvijai, Lietuvai un Maltai, kā rezultātā kopējā summa SURE ietvaros palielinājās līdz 94,3 miljardiem EUR. Padome apstiprināja šīs papildu summas 2021. gada martā un aprīlī. Vēl pēc četrām obligāciju emisijām 2021. gada janvārī, martā un maijā Komisija izmaksāja vēl 50,1 miljardu EUR, izmaksu kopējam līmenim sasniedzot 89,6 miljardus EUR.

SURE

SURE

Pieprasījums pēc visām SURE ietvaros emitētajām obligācijām ievērojami (lielākoties mērot ar divciparu skaitli) pārsniedza piedāvājumu un piesaistīja dažādus ES un starptautiskos ieguldītājus. Rezultātā bija iespējams panākt izdevīgus cenu noteikumus. Obligācijām, ko ES emitē SURE programmas ietvaros, ir piešķirts sociālo obligāciju marķējums. Tas ieguldītājiem dod pārliecību, ka piesaistītie līdzekļi kalpos patiesi sociālam mērķim. Piesaistītie līdzekļi aizdevumu veidā tiek pārskaitīti saņēmējām dalībvalstīm, lai palīdzētu tām segt izmaksas, kas tieši saistītas ar tādu valsts mēroga saīsināta darbalaika shēmu un līdzīgu pasākumu finansēšanu, kuri tika ieviesti, reaģējot uz pandēmiju.

SURE

SURE

3.   ES ILGTERMIŅA BUDŽETS 2021.–2027. GADAM UN NEXTGENERATIONEU

NEXTGENERATIONEU

ES 2020. gadā veica iepriekš neveiktus pasākumus reaģēšanai uz koronavīrusa krīzi, kas skāra Eiropu un visu pasauli. Galvenais no tiem ir stimulu kopums 2,018 triljonu EUR vērtībā pašreizējās cenās (1,8 triljoni EUR 2018. gada cenās). Tas sastāv no ES ilgtermiņa budžeta 2021.–2027. gadam 1,211 triljonu EUR apmērā (1,074 triljoni EUR 2018. gad cenās), kas papildināti ar 807 miljardiem EUR (750 miljardiem EUR 2018. gada cenās) no NextGenerationEU – pagaidu instrumenta atveseļošanas veicināšanai (12). Šie līdzekļi visi kopā palīdzēs atveseļot ekonomiku un novērst koronavīrusa pandēmijas izraisīto sociālo kaitējumu un virzīs pāreju uz modernu un ilgtspējīgāku Eiropu.

NextGenerationEU

12

Image 4

Vairāk nekā 50 % ilgtermiņa budžeta un NextGenerationEU līdzekļu tiks izmantoti jaunām prioritātēm. Nauda tiks izlietota pētniecībai un inovācijai ar “Apvārsnis Eiropa” starpniecību, taisnīgai klimatiskajai un digitālajai pārkārtošanai ar Taisnīgas pārkārtošanās fonda un programmas “Digitālā Eiropa” starpniecību, sagatavotībai, atveseļošanai un noturībai ar Atveseļošanas un noturības mehānisma un ES civilās aizsardzības mehānisma rescEU starpniecību, kā arī veselības programmai EU4Health.

NextGenerationEU

rescEU

EU4Health

30 % no ilgtermiņa budžeta un NextGenerationEU līdzekļiem tiks izlietoti cīņai pret klimata pārmaiņām – tas ir visu laiku vislielākais īpatsvars visu laiku lielākajā ES budžetā.

NextGenerationEU

20 % no NextGenerationEU līdzekļiem tiks ieguldīti ES digitālajā pārveidē. Šie līdzekļi palīdzēs ES ieguldīt vairāk tādās jomās kā superdatošana, mākslīgais intelekts, kiberdrošība, padziļinātas digitālās prasmes un digitālo tehnoloģiju plašāka izmantošana ekonomikā un sabiedrībā.

NextGenerationEU

2026. un 2027. gadā 10 % no gada izdevumiem ilgtermiņa budžeta ietvaros tiks izmantoti, lai apturētu un vērstu par labu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos.

NEXTGENERATIONEU

NEXTGENERATIONEU

Summas, ko piesaistīs un iztērēs NextGenerationEU (NGEU) ietvaros, tiks iekļautas 2021. gada pārskatos. Pirmā obligāciju emisija, piesaistot 20 miljardus EUR ar desmit gadu obligāciju, kuras termiņš beidzas 2031. gadā, notika 2021. gada 15. jūnijā.

NextGenerationEU

NGEU

NextGenerationEU ar 806,9 miljardu EUR budžetu palīdzēs novērst koronavīrusa pandēmijas izraisīto tūlītējo ekonomisko un sociālo kaitējumu. Šis instruments palīdzēs veidot Eiropu pēc Covid-19, kas ir zaļāka, digitālāka, noturīgāka un labāk sagatavota pašreizējiem un turpmākiem izaicinājumiem.

NextGenerationEU

Daļa līdzekļu – 385,8 miljardi EUR – tiks izmantota, lai piešķirtu Savienības aizdevumus atsevišķām dalībvalstīm. Minētās dalībvalstis šos aizdevumus atmaksās. Otra daļa – 338,0 miljardi EUR – tiks piešķirta kā dotācijas vai lai varētu sniegt budžeta garantijas ieguldījumu atbalstam.

Image 5

NextGenerationEU galvenais elements ir Atveseļošanas un noturības mehānisms – instruments, kas piedāvā dotācijas un aizdevumus reformu un ieguldījumu atbalstam ES dalībvalstīs par kopējo vērtību 723,8 miljardi EUR. Līdzekļi Atveseļošanas un noturības mehānisma ietvaros tiks sadalīti atbilstoši valstu atveseļošanas un noturības plāniem, ko sagatavojusi katra dalībvalsts sadarbībā ar Komisiju, un ievērojot saskaņotu sadales sistēmu.

NextGenerationEU

Turklāt NextGenerationEU pastiprinās vairākas esošās ES programmas:

NextGenerationEU

| — | kohēziju Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) ietvaros, lai palīdzētu likvidēt Covid-19 ekonomiskās sekas atveseļošanas pirmajos gados, |
| --- | --- |

—

kohēziju Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) ietvaros, lai palīdzētu likvidēt Covid-19 ekonomiskās sekas atveseļošanas pirmajos gados,

REACT-EU

| — | Taisnīgas pārkārtošanās fondu, lai garantētu, ka pārkārtošanās uz klimatneitralitāti darbojas visu labā, |
| --- | --- |

—

Taisnīgas pārkārtošanās fondu, lai garantētu, ka pārkārtošanās uz klimatneitralitāti darbojas visu labā,

| — | lauku attīstību, lai vēl vairāk atbalstītu lauksaimniekus, |
| --- | --- |

—

lauku attīstību, lai vēl vairāk atbalstītu lauksaimniekus,

| — | InvestEU, lai atbalstītu mūsu uzņēmumu ieguldījumu centienus, |
| --- | --- |

—

InvestEU, lai atbalstītu mūsu uzņēmumu ieguldījumu centienus,

InvestEU

| — | rescEU, lai ES civilās aizsardzības mehānisms spētu reaģēt uz plašām ārkārtas situācijām, |
| --- | --- |

—

rescEU, lai ES civilās aizsardzības mehānisms spētu reaģēt uz plašām ārkārtas situācijām,

rescEU

| — | “Apvārsni Eiropa”, lai nodrošinātu, ka ES spēj finansēt vairāk izcilības pētniecībā. |
| --- | --- |

—

“Apvārsni Eiropa”, lai nodrošinātu, ka ES spēj finansēt vairāk izcilības pētniecībā.

Lai finansētu NextGenerationEU, ES aizņemsies tirgos, kā garantiju izmantojot ES budžetu. Atmaksa tiks veikta ilgtermiņā, proti, līdz 2058. gadam. Tas ļaus izvairīties no tūlītēja sloga uz dalībvalstu finansēm un ļaus ES valstīm koncentrēt savus centienus uz atveseļošanu.

NextGenerationEU

4.   APVIENOTĀS KARALISTES IZSTĀŠANĀS NO EIROPAS SAVIENĪBAS

4.1.   VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

Apvienotā Karaliste (AK) 2020. gada 31. janvārī izstājās no Eiropas Savienības. Tās izstāšanās nosacījumi ir paredzēti Līgumā par AP izstāšanos no ES un Eiropas Atomenerģijas kopienas (13), kas zināms arī kā “Izstāšanās līgums” jeb “IL”. Šā darījuma ietvaros AK piekrita izpildīt visus finansiālos pienākumus, ko tā uzņēmās, kamēr tā bija ES dalībvalsts. Līgums stājās spēkā 2020. gada 31. janvārī.

13

| — | 2020. gada 31. janvāris

  AK oficiāli izstājas no Savienības, un stājas spēkā Izstāšanās līgums |
| --- | --- |
| — | 2020. gada 1. februāris–31. decembris

  Pārejas periods |
| — | 2021. gada 31. marts

  ES ziņojums AK par finanšu informāciju |
| — | 2021. gada 16. aprīlis

  ES paziņo AK maksājamās summas |
| — | 2021. gada 30. jūnijs

  Sākas termiņš AK pirmajiem maksājumiem saskaņā ar Izstāšanās līgumu |
| — | 2021. gada 16. septembris

  ES paziņo AK maksājamās summas |
| — | 2021. gada 31. oktobris

  Sākas AK maksājumu otrā kārta |

—

2020. gada 31. janvāris

2020. gada 31. janvāris

AK oficiāli izstājas no Savienības, un stājas spēkā Izstāšanās līgums

—

2020. gada 1. februāris–31. decembris

2020. gada 1. februāris–31. decembris

Pārejas periods

—

2021. gada 31. marts

2021. gada 31. marts

ES ziņojums AK par finanšu informāciju

—

2021. gada 16. aprīlis

2021. gada 16. aprīlis

ES paziņo AK maksājamās summas

—

2021. gada 30. jūnijs

2021. gada 30. jūnijs

Sākas termiņš AK pirmajiem maksājumiem saskaņā ar Izstāšanās līgumu

—

2021. gada 16. septembris

2021. gada 16. septembris

ES paziņo AK maksājamās summas

—

2021. gada 31. oktobris

2021. gada 31. oktobris

Sākas AK maksājumu otrā kārta

Pārejas periodā AK turpināja sniegti ieguldījumu ES budžetā un gūt labumu no ES budžeta tā, it kā tā būtu dalībvalsts. Pārejas perioda beigās un saskaņā ar IL AK turpinās sniegt ieguldījumu ES budžetā. Tāpat AK turpinās gūt labumu no ES programmām un izdevumiem par laikposmu līdz 2021. gadam tā, it kā tā būtu dalībvalsts. AK arī saņems atpakaļ noteiktas definētas summas, ko tā iemaksājusi ES budžetā, vai summas, ko saņēmis ES budžets saistībā ar tās dalības periodu.

Šie pienākumi rada ES saistības un debitoru parādus, kas jāaprēķina un jāatspoguļo ES gada pārskatos – 2020. gada pārskatos šīs summas ir norādītas pirmo reizi, jo šis ir gads, kad AK izstājās no ES.

Tāpēc šajos gada pārskatos ir sniegti sīki skaidrojumi par AK nākotnes iemaksām ES budžetā, kuras jāveic saskaņā ar IL, kā arī summas, kas maksājamas AK. AK maksās attiecīgās summas ilgā laika periodā.

Attiecībā uz neto summu ir pilnībā ievēroti trīs principi, kas ir IL noteiktā finanšu norēķina pamatā:

| — | nevienai dalībvalstij nebūtu jāmaksā vairāk vai jāsaņem mazāk AK izstāšanās no Savienības dēļ, |
| --- | --- |

—

nevienai dalībvalstij nebūtu jāmaksā vairāk vai jāsaņem mazāk AK izstāšanās no Savienības dēļ,

| — | AK būtu jāsedz sava daļa no saistībām, kuru uzņemšanās notikusi, kamēr tā bija dalībvalsts, un |
| --- | --- |

—

AK būtu jāsedz sava daļa no saistībām, kuru uzņemšanās notikusi, kamēr tā bija dalībvalsts, un

| — | AK nebūtu jāmaksā vairāk vai agrāk nekā tad, ja tā būtu palikusi dalībvalsts. Tas jo īpaši nozīmē, ka summas, kas AK būtu jāmaksā, ir balstītas uz budžeta faktisko iznākumu, t. i., ar korekcijām attiecībā uz izpildi. |
| --- | --- |

—

AK nebūtu jāmaksā vairāk vai agrāk nekā tad, ja tā būtu palikusi dalībvalsts. Tas jo īpaši nozīmē, ka summas, kas AK būtu jāmaksā, ir balstītas uz budžeta faktisko iznākumu, t. i., ar korekcijām attiecībā uz izpildi.

IL ir arī sīki izklāstītas metodes dažādo summu aprēķināšanai, kā paskaidrots turpmāk.

4.2.   AK DAĻA

AK DAĻA

Saskaņā ar IL 139. pantu AK daļu no finansiālajiem pienākumiem, kas izriet no IL, aprēķina kā attiecību starp pašu resursiem, ko Apvienotā Karaliste darījusi pieejamus no 2014. līdz 2020. gadam, un pašu resursiem, ko minētajā periodā darījušas pieejamas visas dalībvalstis un Apvienotā Karaliste. Ir iekļautas arī korekcijas, kas izriet no PVN un NKI atlikumu ieskaita par 2014.–2019. gadu. Aprēķinātajai AK daļai 2022. gadā tiks piemērotas galīgās korekcijas, kas paredzētas IL 139. pantā. AK daļa par 2021. gadu ir izmantota aprēķiniem, kas minēti 136. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā un 140.–147. pantā.

AK daļa, kas aprēķināta saskaņā ar IL 139. pantu, ir 12,358072326018200 %.

4.3.   ES GADA PĀRSKATI – SUMMAS, KAS AK JĀMAKSĀ UN KAS PIENĀKAS AK SASKAŅĀ AR IZSTĀŠANĀS LĪGUMU

ES GADA PĀRSKATI – SUMMAS, KAS AK JĀMAKSĀ UN KAS PIENĀKAS AK SASKAŅĀ AR IZSTĀŠANĀS LĪGUMU

IL ir paredzēti maksājumu pienākumi starp abām pusēm jo īpaši šādās jomās:

| — | pašu resursi (136. pants), |
| --- | --- |

—

pašu resursi (136. pants),

| — | neizpildītās saistības (140. pants), |
| --- | --- |

—

neizpildītās saistības (140. pants),

| — | naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem (141. pants), |
| --- | --- |

—

naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem (141. pants),

| — | Savienības saistības (142. pants), |
| --- | --- |

—

Savienības saistības (142. pants),

| — | iespējamās finansiālās saistības un finanšu instrumenti (143. un 144. pants), |
| --- | --- |

—

iespējamās finansiālās saistības un finanšu instrumenti (143. un 144. pants),

| — | Eiropas Ogļu un tērauda kopienas neto aktīvi (145. pants), |
| --- | --- |

—

Eiropas Ogļu un tērauda kopienas neto aktīvi (145. pants),

| — | ES ieguldījumi Eiropas Investīciju fondā (EIF) (146. pants), |
| --- | --- |

—

ES ieguldījumi Eiropas Investīciju fondā (EIF) (146. pants),

EIF

| — | iespējamās saistības sakarā ar tiesas prāvām (147. pants). |
| --- | --- |

—

iespējamās saistības sakarā ar tiesas prāvām (147. pants).

IL ir arī noteikta metodika attiecībā uz to, kā šie pienākumi tiks atspoguļoti katru gadu – kopumā ES divreiz gadā ziņos AK par maksājamām summām, un AK maksās šīs summas reizi mēnesī. Ziņojumi katru gadu tiks atjaunināti, pamatojoties uz faktiskajiem skaitļiem.

Turpmāk dotajā tabulā ir sniegts kopsavilkums par summām, kas AK jāmaksā ES, kā arī par visām summām, kas ES ir jāmaksā AK, rezultātā radot neto kopējo debitoru parādu ES. Visi aprēķini veikti, pilnībā ievērojot IL. Minētie pienākumi ir saistīti ar līdzšinējām saistībām, ko AK uzņēmās, kad bija ES dalībvalsts un pārejas periodā līdz 2020. gada 31. decembrim, un to termiņš beigsies, tiklīdz tie būs samaksāti vai ja attiecīgais pienākums neīstenosies. Maksājumi tiks veikti saskaņā ar IL 148. pantā noteikto procedūru.

| Miljardi EUR |
| --- |
| | 140. pants | 142. pants | Citi | 31.12.2020. |
| Summas, ko maksā AK | 35,0 | 14,3 | 0,3 | 49,6 |
| Summas, kas maksājamas AK | — | — | (2,1 ) | (2,1 ) |
| Neto saņemamā summa no AK | 35,0 | 14,3 | (1,8 ) | 47,5 |
| Aplēstā summa, kas AK jāmaksā pēc 2021. gada | 28,2 | 14,3 | (1,9 ) | 40,6 |
| Aplēstā summa, kas AK jāmaksā 2021. gadā | 6,8 | 0,0 | 0,0 | 6,8 |

Miljardi EUR

140. pants

142. pants

Citi

31.12.2020.

Summas, ko maksā AK

Summas, ko maksā AK

35,0

35,0

14,3

14,3

0,3

0,3

49,6

49,6

Summas, kas maksājamas AK

Summas, kas maksājamas AK

—

—

(2,1 )

(2,1 )

(2,1 )

(2,1 )

Neto saņemamā summa no AK

Neto saņemamā summa no AK

35,0

35,0

14,3

14,3

(1,8 )

(1,8 )

47,5

47,5

Aplēstā summa, kas AK jāmaksā pēc 2021. gada

Aplēstā summa, kas AK jāmaksā pēc 2021. gada

28,2

28,2

14,3

14,3

(1,9 )

(1,9 )

40,6

40,6

Aplēstā summa, kas AK jāmaksā 2021. gadā

Aplēstā summa, kas AK jāmaksā 2021. gadā

6,8

6,8

0,0

0,0

0,0

0,0

6,8

6,8

Kopējā summa ietver turpmāk norādītos elementus.

136. pants: pašu resursi

136. pants: pašu resursi

IL 136. pantā ir paredzēti noteikumi, kas piemērojami pēc 2020. gada 31. decembra attiecībā uz pašu resursiem. AK ir tiesīga saņemt savu korekciju daļu saistībā ar 2020. gada pārpalikumu. Tai arī piemēro PVN un NKI pašu resursu korekcijas, kas saistītas ar finanšu gadiem līdz 2020. gadam, – šīs korekcijas tiks aprēķinātas katru gadu līdz 2028. gada 31. decembrim. Korekcija attiecībā uz AK tiek arī atjaunināta.

AK ir jāmaksā tradicionālie pašu resursi, ko tā iekasē pēc 2021. gada 28. februāra, bet kas saistīti ar 2020. gadu un agrākiem gadiem. No šīs summas tad atskaita tās daļu no kopējiem tradicionālajiem pašu resursiem, kurus dara pieejamus ES-27 dalībvalstis un AK. Atsevišķo pārskatu par tradicionālajiem pašu resursiem pilnībā likvidē pēc 2025. gada 31. decembra.

AK 2021. gadā ir jāmaksā 230 miljoni EUR.

140. pants: neizpildītās saistības (“RAL”)

140. pants: neizpildītās saistības (“RAL

“Reste à liquider” jeb “RAL” ir juridisko saistību kopējais apjoms, kuru ES ir nodrošinājusi saņēmējiem un par kuru maksājumi tiks veikti nākamajos gados. RAL ir ierasta daudzgadu budžetu – kāds ir ES budžets – iezīme.

Reste à liquider

RAL

RAL

Tāpēc saistības attiecas uz projektiem, programmām, nolīgumiem vai līgumiem, par kuriem saistību uzņemšanās jau notikusi pirms 2020. gada 31. decembra, bet kuri vēl nav pilnībā īstenoti un par kuriem maksājumi vēl ir jāveic. Daži no šiem maksājumiem paredzēti AK saņēmējiem.

Saskaņā ar IL AK ir jāmaksā tās daļa no ES neizpildītajām saistībām no 2020. gada 31. decembra, kas ir pārejas perioda beigas. No kopējās summas atskaita visas saistības vai to daļas, kuras paredzēts atcelt (saistību atcelšana), un summas, kas attiecas uz saistībām, kuras finansē no piešķirtajiem ieņēmumiem, vai programmām, kurās AK nepiedalās (nepiedalīšanās klauzula).

Citas korekcijas summai, ko AK ir pienākums maksāt saskaņā ar šo pantu, ir saistītas ar neto finanšu korekcijām par laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam vai iepriekšējiem plānošanas periodiem, un tradicionālajiem pašu resursiem, kas saistīti ar 2020. gadu un darīti pieejami 2021. gada janvārī un februārī.

Lai aprēķinātu AK daļu no RAL, par sākumpunktu ir izmantotas oficiālās budžeta RAL2020. gada 31. decembrī (303,2 miljardi EUR, skatīt 4.4. tabulu budžeta izpildes tabulās). AK daļa no koriģētajām RAL 2020. gada beigās bija 36 miljardi EUR – pēc korekcijām attiecībā uz prognozēto saistību atcelšanu parāds ES 2020. gada beigās bija 35 miljardi EUR, no kuriem 6,8 miljardi EUR tiks samaksāti laikposmā no 2021. gada 30. jūnija līdz 2021. gada 31. decembrim.

RAL

RAL

4.4.

RAL

141. pants – naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem

141. pants – naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem

Eiropas Komisija tieši panāk ES konkurences noteikumu izpildi, nodrošinot, ka visi uzņēmumi konkurē vienlīdzīgi un godīgi pēc to nopelniem. Tas nozīmē, ka var tikt piemēroti naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem. Kad ES piemēro naudas sodus, to saņēmējs var tos apstrīdēt (tiesvedībā) – naudas sods nav galīgs, kamēr visa šāda tiesvedība nav izbeigta.

ES katru gadu maksās AK tās daļu no naudas sodiem par konkurences tiesību pārkāpumiem, par kuriem Savienība izlēmusi pirms 2020. gada 31. decembra, tiklīdz šie naudas sodi kļūs galīgi, t. i., vai nu subjekts, kam piemērots naudas sods, neiesniedz pārsūdzību Eiropas Savienības Tiesā, vai arī pārsūdzība tiek noraidīta un subjektam ir jāmaksā naudas sods.

Gada pārskatos summas, kas maksājamas AK naudas sodu rezultātā, tiek atskaitītas no kopējās summas, kas AK ir jāmaksā. Aplēstā AK daļa no nesamaksātajiem naudas sodiem 2020. gada 31. decembrī ir 1,8 miljardi EUR. Šī summa tiks atgriezta AK ilgā laika periodā. Šis skaitlis ir balstīts uz nenokārtotajām lietām līdz 2020. gada 31. decembrim, un tas var tikt mainīts, lai atspoguļotu faktiskās summas, kas iekļautas budžetā pēc tam, kad naudas sodi ir kļuvuši galīgi.

142. pants – Savienības saistības

142. pants – Savienības saistības

AK ir apņēmusies samaksāt savu daļu no Savienības saistībām, kādas ir līdz 2020. gada beigām, izņemot īpašas saistības, kas noteiktas IL. Tāpēc AK maksās savu daļu no pienākumiem, kas saistīti ar ES, kā darba devēja (t. i., pensionējušos darbinieku pensijas un slimības apdrošināšana), kāda šī daļa ir 2020. gada 31. decembrī.

| 1. | ES ierēdņu pensijas – ES darbinieku pensiju maksājumi tiek segti no ES gada budžeta. Turklāt ES ierēdņi veic pensiju iemaksas visā to karjeras laikā. Šīs iemaksas tiek ierakstītas budžetā kā ieņēmumi, kas samazina no dalībvalstīm vajadzīgās iemaksas, lai finansētu vispārējo gada budžetu. ES dalībvalstis apņemas segt ES darbinieku pensiju izmaksas, kad viņi pensionējas. Saskaņā ar šo apņemšanos AK, sākot no 2022. gada jūnija, maksās savu daļu no gada pensijām, ko maksā ES ierēdņiem, līdz visas pensiju tiesības, ko darbinieki ieguvuši līdz 2020. gada 31. decembrim, būs izsmeltas, vairāku desmitgažu laikā. AK var nolemt izpildīt savu pienākumu jebkurā brīdī, samaksājot aktuārās saistības, kādas ir attiecīgā gada beigās, piecu gadu periodā. |
| --- | --- |

1.

ES ierēdņu pensijas – ES darbinieku pensiju maksājumi tiek segti no ES gada budžeta. Turklāt ES ierēdņi veic pensiju iemaksas visā to karjeras laikā. Šīs iemaksas tiek ierakstītas budžetā kā ieņēmumi, kas samazina no dalībvalstīm vajadzīgās iemaksas, lai finansētu vispārējo gada budžetu. ES dalībvalstis apņemas segt ES darbinieku pensiju izmaksas, kad viņi pensionējas. Saskaņā ar šo apņemšanos AK, sākot no 2022. gada jūnija, maksās savu daļu no gada pensijām, ko maksā ES ierēdņiem, līdz visas pensiju tiesības, ko darbinieki ieguvuši līdz 2020. gada 31. decembrim, būs izsmeltas, vairāku desmitgažu laikā. AK var nolemt izpildīt savu pienākumu jebkurā brīdī, samaksājot aktuārās saistības, kādas ir attiecīgā gada beigās, piecu gadu periodā.

| 2. | Eiropas Parlamenta deputātu, Eiropas komisāru, Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu u. c. ierēdņu pensijas – AK samaksās savu daļu no aktuārajām saistībām, kādas tās ir 2020. gada 31. decembrī, 10 gadu periodā, sākot no 2021. gada oktobra. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta deputātu, Eiropas komisāru, Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu u. c. ierēdņu pensijas – AK samaksās savu daļu no aktuārajām saistībām, kādas tās ir 2020. gada 31. decembrī, 10 gadu periodā, sākot no 2021. gada oktobra.

| 3. | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma (JSIS) – šī sistēma sedz ES darbinieku, tostarp pensionāru, veselības aprūpes izmaksas. ES ierēdņi un pensionāri veic iemaksas shēmā visā viņu karjeras laikā un pensionējoties tāpat, kā to dara ES kā darba devēja. Saskaņā ar principu, ko piemēro arī ES ierēdņu pensiju sistēmai, AK maksās savu daļu no ES budžeta iemaksām pensionējušos darbinieku veselības aprūpes izmaksu segšanai. Šie maksājumi, kas tiks sākti 2022. gada jūnijā, tiks turpināti vairākas desmitgades vai līdz brīdim, kad visi šie pienākumi būs izpildīti. Tāpat kā tas ir attiecībā uz ierēdņu pensijām, AK var nolemt izpildīt neizpildītos pienākumus jebkurā brīdī, samaksājot aktuārās saistības, kādas ir attiecīgā gada beigās, piecu gadu periodā. |
| --- | --- |

3.

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma (JSIS) – šī sistēma sedz ES darbinieku, tostarp pensionāru, veselības aprūpes izmaksas. ES ierēdņi un pensionāri veic iemaksas shēmā visā viņu karjeras laikā un pensionējoties tāpat, kā to dara ES kā darba devēja. Saskaņā ar principu, ko piemēro arī ES ierēdņu pensiju sistēmai, AK maksās savu daļu no ES budžeta iemaksām pensionējušos darbinieku veselības aprūpes izmaksu segšanai. Šie maksājumi, kas tiks sākti 2022. gada jūnijā, tiks turpināti vairākas desmitgades vai līdz brīdim, kad visi šie pienākumi būs izpildīti. Tāpat kā tas ir attiecībā uz ierēdņu pensijām, AK var nolemt izpildīt neizpildītos pienākumus jebkurā brīdī, samaksājot aktuārās saistības, kādas ir attiecīgā gada beigās, piecu gadu periodā.

JSIS

ES saistības attiecībā uz iepriekš minētajiem pienākumiem maksāt pēcnodarbinātības pabalstus tiek aprēķinātas, izmantojot aktuāra vērtējumus, kas balstīti uz starptautiskiem standartiem. Summa, kas attiecināma uz AK, 2020. gada 31. decembrī ir 14,3 miljardi EUR.

11 miljardi EUR AK ir jāsamaksā 2021. gadā, un tie attiecas tikai uz atsevišķajām īpašajām pensiju shēmām (piemēram, Eiropas Parlamenta deputātiem). Atlikušās summas par visām shēmām tiks samaksātas atbilstoši iepriekš izklāstītajai kārtībai, sākot no 2022. gada.

143./144. pants – finanšu instrumenti un budžeta garantijas

143./144. pants – finanšu instrumenti un budžeta garantijas

Saskaņā ar šiem pantiem AK ir jāfinansē ES iespējamās saistības, kas izriet no pirmsizstāšanās dienas operācijām saistībā ar tās aizņēmumu, aizdevumu un garantiju darbībām, ja tādas rodas un ja tās netiek segtas ar AK daļu esošajos garantiju fondos. ES atmaksās AK summas, ko AK jau iemaksājusi garantiju fondos un kas galu galā izrādīsies nevajadzīgas.

Šīs summas galvenokārt ir:

| — | summas, kas maksājamas AK kā tās daļa no Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) Garantiju fonda, kurā AK jau veikusi iemaksas ar saviem budžeta maksājumiem, bet kurā nav bijis apstiprinātu operāciju pirms izstāšanās, tādējādi neradot AK pienākumus segt summas – 93 miljoni EUR, kas jāatgriež AK 2021. gadā, |
| --- | --- |

—

summas, kas maksājamas AK kā tās daļa no Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) Garantiju fonda, kurā AK jau veikusi iemaksas ar saviem budžeta maksājumiem, bet kurā nav bijis apstiprinātu operāciju pirms izstāšanās, tādējādi neradot AK pienākumus segt summas – 93 miljoni EUR, kas jāatgriež AK 2021. gadā,

| — | summas, kas maksājamas AK saistībā ar finanšu instrumentiem, – 46 miljoni EUR, |
| --- | --- |

—

summas, kas maksājamas AK saistībā ar finanšu instrumentiem, – 46 miljoni EUR,

| — | AK joprojām ir pienākums veikt savas daļas iemaksu ES iespējamās saistībās (budžeta garantijas – ESIF, ELM, EFSM un citi aizņēmumi, utt.), ja tām iestājas samaksas termiņš. AK maksimālais kopējais pienākums gada beigās sasniedz 12,9 miljardus EUR – sīkāku informāciju skatīt ES konsolidēto gada pārskatu 4.1. skaidrojumā. Šīs summas no AK nav jāiekasē, ja vien attiecīgais pienākums nākotnē neīstenojas un netiek segts no kāda garantiju fonda. Uzskata, ka tas ir maz iespējams. |
| --- | --- |

—

AK joprojām ir pienākums veikt savas daļas iemaksu ES iespējamās saistībās (budžeta garantijas – ESIF, ELM, EFSM un citi aizņēmumi, utt.), ja tām iestājas samaksas termiņš. AK maksimālais kopējais pienākums gada beigās sasniedz 12,9 miljardus EUR – sīkāku informāciju skatīt ES konsolidēto gada pārskatu 4.1. skaidrojumā. Šīs summas no AK nav jāiekasē, ja vien attiecīgais pienākums nākotnē neīstenojas un netiek segts no kāda garantiju fonda. Uzskata, ka tas ir maz iespējams.

ELM

4.1

145. pants – likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (ECSC i.L.)

145. pants – likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (ECSC i.L.

AK ir tiesīga saņemt savu daļu no likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) neto aktīviem, kādi tie ir 2020. gada 31. decembrī, – tā tiks samaksāta AK piecu gadu laikā. Kopējā summa, kas maksājama AK, ir 183 miljoni EUR (37 miljoni EUR ir jāatmaksā, t. i., jākompensē ar citām summām, kas maksājamas 2021. gadā). Tas nozīmē, ka katru gadu laikposmā no 2021. līdz 2025. gadam no summām, ko AK ir pienākums maksāt, tiks atskaitīti 37 miljoni EUR.

146. pants – ieguldījumi EIF

146. pants – ieguldījumi EIF

AK ir tiesīga saņemt savu daļu no ieguldījumiem, ko ES veikusi Eiropas Investīciju fonda (EIF) apmaksātajā akciju kapitālā, un tā ir maksājama pa daļām piecu gadu laikā. Kopējā summa, kas maksājama AK, ir 33 miljoni EUR. Tas nozīmē, ka katru gadu laikposmā no 2021. līdz 2025. gadam no summām, ko AK ir pienākums maksāt, tiks atskaitīti 7 miljoni EUR.

147. pants – iespējamās saistības, kas saistītas ar tiesas prāvām

147. pants – iespējamās saistības, kas saistītas ar tiesas prāvām

AK katru gadu ir jāmaksā tās daļa no summām, kas samaksātas no ES budžeta saistībā ar tiesas prāvām par notikumiem, kuri norisinājušies pirms 2020. gada 31. decembra. Aplēstā AK daļa par tiesas prāvām, par kurām, iespējams, būs vajadzīgi turpmāki maksājumi, gada beigās ir 46 miljoni EUR, bet AK tās nav jāmaksā, kamēr tiesas prāvas nav atrisinātas un kamēr ES vispirms nav veikusi maksājumu.

5.   BUDŽETA IZPILDES KOPSAVILKUMS

Galīgais pieņemtais 2020. gada budžets bija 173,9 miljardi EUR saistību apropriācijās un 164,1 miljards EUR maksājumu apropriācijās. Tā izpildi būtiski ietekmēja Covid-19 pandēmija un sekojošā krīze, kas skāra vairākas nozares. Krīze radīja vajadzību apņēmīgi rīkoties, lai nostiprinātu ES sabiedrības veselības nozares un mazinātu sociāli ekonomisko ietekmi ES, kā arī sniegtu palīdzību trešām valstīm. 2020. gada budžets bija pēdējais budžets, kas izpildīts saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. Tā izpilde tika rūpīgi uzraudzīta un aktīvi pārvaldīta, kā rezultātā gandrīz visas programmas tika praktiski pilnībā īstenotas.

Kopējās izpildītās saistību apropriācijas 2020. gadā bija 181,7 miljardi EUR:

| — | 172,9 miljardi EUR no galīgā pieņemtā budžeta, |
| --- | --- |

—

172,9 miljardi EUR no galīgā pieņemtā budžeta,

| — | 1,1 miljards EUR no apropriācijām, kas pārnestas no 2019. gada, |
| --- | --- |

—

1,1 miljards EUR no apropriācijām, kas pārnestas no 2019. gada,

| — | 7,7 miljardi EUR no apropriācijām, kas izriet no piešķirtajiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

—

7,7 miljardi EUR no apropriācijām, kas izriet no piešķirtajiem ieņēmumiem.

Kopējie 2020. gadā veiktie maksājumi bija 173,3 miljardi EUR:

| — | 161,8 miljardi EUR no galīgā pieņemtā budžeta, |
| --- | --- |

—

161,8 miljardi EUR no galīgā pieņemtā budžeta,

| — | 1,6 miljards EUR no apropriācijām, kas pārnestas no 2019. gada, |
| --- | --- |

—

1,6 miljards EUR no apropriācijām, kas pārnestas no 2019. gada,

| — | 9,9 miljardi EUR no apropriācijām, kas izriet no piešķirtajiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

—

9,9 miljardi EUR no apropriācijām, kas izriet no piešķirtajiem ieņēmumiem.

Visās budžeta pozīcijās 2020. gadā tika sasniegts augsts izpildes līmenis. 2020. gadā izpildes rādītājs visiem apropriāciju veidiem (budžeta, pārnestajām no iepriekšējā gada un piešķirtajiem ieņēmumiem) bija 97 % saistību sadaļā un 94 % maksājumu sadaļā. Izpildes rādītāji, izņemot piešķirtos ieņēmumus, liecina par pilnīgu izpildi 2020. gadā (99,5 % saistību apropriācijām un 98,5 % maksājumu apropriācijām).

Ienākumu vislielāko daļu veidoja pašu resursi, kas bija 91,9 % no kopējiem ieņēmumiem 174,3 miljardu EUR apmērā; nākamā lielākā daļa bija 4,7 % no iemaksām un atmaksām saistībā ar ES nolīgumiem un programmām, kas galvenokārt attiecas uz ieņēmumiem no finanšu korekcijām (ESI fondi, ELGF un ELFLA).

Neizpildītās saistības (ko dažkārt dēvē par RAL – reste à liquider), kas ir summas, par kurām uzņemtas saistības, bet kuras vēl nav samaksātas, 2020. gada beigās bija 303,2 miljardi EUR. Bija paredzams palielinājums salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni, ņemot vērā starpību starp budžeta saistību un maksājumu apropriācijām (9,8 miljardi EUR) pieņemtajā galīgajā budžetā un faktu, ka neizpildīto saistību palielinājums ir normāla attīstība, jo maksājumu apropriācijas palielinās katru gadu, kā paredzēts DFS. Neizpildīto saistību palielinājums salīdzinājumā ar 2019. gadu bija 5,5 miljardi EUR.

RAL – reste à liquider

Budžeta izpildes rezultāts (pārpalikums) samazinājās no 3,2 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 1,8 miljardiem EUR 2020. gadā.

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020.g. | 2019.g. |
| Ieņēmumi finanšu gadā | 174 306 | 163 918 |
| Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām | (171 721 ) | (157 428 ) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (2 086 ) | (1 615 ) |
| To neizmantoto apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N–1 gada | 78 | 75 |
| Piešķirto ieņēmumu attīstība (B)-(A) | 1 398 | (1 736 ) |
| | Neizmantotās apropriācijas kārtējā gada beigās (A) |

miljoni EUR

2020.g.

2019.g.

Ieņēmumi finanšu gadā

174 306

163 918

Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām

(171 721 )

(157 428 )

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(2 086 )

(1 615 )

To neizmantoto apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N–1 gada

78

75

Piešķirto ieņēmumu attīstība (B)-(A)

1 398

(1 736 )

Neizmantotās apropriācijas kārtējā gada beigās (A)

Neizmantotās apropriācijas kārtējā gada beigās (A)

7 694

7 694

9 092

9 092

| | Neizmantotās apropriācijas iepriekšējā gada beigās (B) |
| --- | --- |

Neizmantotās apropriācijas iepriekšējā gada beigās (B)

Neizmantotās apropriācijas iepriekšējā gada beigās (B)

9 092

9 092

7 356

7 356

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

(207)

4

Budžeta izpildes rezultāts

Budžeta izpildes rezultāts

1 768

1 768

3 217

3 217

6.   FINANŠU INSTRUMENTI un BUDŽETA GARANTIJAS

6.1.   FINANŠU INSTRUMENTI, KO FINANSĒ NO ES BUDŽETA

FINANŠU INSTRUMENTI, KO FINANSĒ NO ES BUDŽETA

Šāda veida budžeta izpildes gadījumā līdzekļi jau ir pārskaitīti uz fiduciārajiem kontiem, ko pārvalda pilnvarotie subjekti, un šie līdzekļi ir pieejami (kā nauda un naudas ekvivalenti, parāda vērtspapīri vai investīcijas naudas tirgus fondos vai apvienotos aktīvu portfeļos), lai segtu turpmākus garantiju pieprasījumus, vai ir ieguldīti pašu kapitālā. No ES budžeta finansēto, tieši un netieši pārvaldīto finanšu instrumentu nozīme un apjoms pēdējos gados ir pieaudzis. Pamata koncepcija šai jaunajai pieejai, kas atšķiras no tradicionālās budžeta izpildes metodes, saskaņā ar kuru budžets tiek izpildīts, piešķirot dotācijas un subsīdijas, ir tāda, ka par katru euro, kas iztērēts no budžeta, izmantojot finanšu instrumentus, galasaņēmējs sviras efekta rezultātā iegūst vairāk nekā 1 EUR kā finansiālu atbalstu. Finanšu instrumenti, ko finansē no ES budžeta, pastāv garantijas instrumentu, pašu kapitāla instrumentu un aizdevumu instrumentu veidā. Paredzams, ka DFS 2021.–2027. gadam ietvaros budžeta garantijas palielināsies salīdzinājumā ar to finanšu instrumentu izmantošanu, kuri pilnībā finansēti vai nodrošināti no ES budžeta. Konkrētāk, InvestEU programmā ES garantija 26,2 miljardu EUR apmērā tiks nodrošināta EIB grupai un citām finanšu iestādēm, lai atbalstītu dažādus Savienības politikas mērķus, veicot finansēšanas un ieguldīšanas operācijas.

InvestEU

6.2.   BUDŽETA GARANTIJĀM GARANTIJU FONDOS TURĒTIE FINANŠU AKTĪVI

BUDŽETA GARANTIJĀM GARANTIJU FONDOS TURĒTIE FINANŠU AKTĪVI

Šāda veida budžeta izpildes gadījumā ES sniedz garantijas darījumu partneriem, kam finansējumu tikai daļēji nodrošina ar Komisijas izveidotiem garantiju fondiem, tādējādi radot iespējamas saistības ES budžetam gadījumā, ja nodrošinātā summa nav pietiekama pieprasījumu izpildei. ES ir sniegusi garantijas par aizdevumiem, kas piešķirti ārpus ES (tā dēvētās “ārējo aizdevumu pilnvaras” jeb “ELM”), un par operācijām ar parādu un pašu kapitālu, kuras sedz no ESIF garantijas EIB grupai, kā arī garantijas par operācijām, ko sedz no EFIA garantijas, kura piešķirta EIB grupai un citām finanšu iestādēm.

ELM

Lai mazinātu risku, kāds EIB grupas vai citu finanšu iestāžu garantiju pieprasījumiem varētu būt attiecībā uz ES budžetu, ES ir izveidojusi speciālus garantiju fondus, ko finansē no budžeta. 2020. gada 31. decembrī Komisija tur finanšu aktīvus:

| — | Garantiju fondā ārējai darbībai 2,8 miljardu EUR apmērā, |
| --- | --- |

—

Garantiju fondā ārējai darbībai 2,8 miljardu EUR apmērā,

| — | ESIF galvojuma fondā 8,0 miljardu EUR apmērā un |
| --- | --- |

—

ESIF galvojuma fondā 8,0 miljardu EUR apmērā un

| — | EFIA garantiju fondā 0,8 miljardu EUR apmērā. |
| --- | --- |

—

EFIA garantiju fondā 0,8 miljardu EUR apmērā.

Līdzekļi Garantiju fondā ārējai darbībai tiek uzkrāti no ES budžeta, lai segtu 9 % no gada beigās- nesamaksātajiem garantētajiem aizdevumiem trešām valstīm, kas izsniegti saistībā ar EIB ārējo aizdevumu pilnvarām. 2020. gada 31. decembrī iepriekš minētā aktīvu kopējā vērtība sedz finansiālo iesaistīšanos attiecībā uz izmaksātajām summām 20,3 miljardu EUR apmērā.

ESIF galvojuma fonds darbību sāka 2016. gadā. Atbilstoši grozītajai ESIF regulai (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2396 (14)) ESIF ES galvojuma maksimālais apjoms tika palielināts līdz 26 miljardiem EUR (no sākotnējiem 16 miljardiem EUR), bet galvojuma fonda finansējuma robežvērtība samazināta līdz 35 % (no sākotnējiem 50 %) no kopējām ES galvojuma saistībām. Tāpēc tiek prognozēts, ka ESIF galvojuma fonda kopsumma sasniegs 9,1 miljardu EUR. 2020. gada 31. decembrī ESIF galvojuma fonda aktīvu kopsumma bija 8,0 miljardi EUR, un tā sedz finansiālo iesaistīšanos attiecībā uz izmaksātajām summām 18,9 miljardu EUR apmērā.

14

Atbilstoši EFIA regulai (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1601 (15)) ir jādara pieejama EFIA garantija līdz 1,5 miljardu EUR apmērā (to vēl palielinot ar ārējām iemaksām), lai atbalstītu investīcijas partnervalstīs Āfrikā un Eiropas kaimiņvalstīs. ES norāda EFIA garantiju savu konsolidēto gada pārskatu skaidrojumos (skatīt 4.1.1. skaidrojumu) kā iespējamās saistības. 2020. gada 31. decembrī bija spēkā 15 EFIA garantiju līgumi ar kopējo seguma ierobežojumu 1 370 miljoni EUR. EFIA garantiju fonds tika izveidots, lai segtu iespējamos nākotnes garantiju pieprasījumus. Kopējās fondā saņemtās iemaksas 2020. gada 31. decembrī bija 0,8 miljardi EUR. Ņemot vērā, ka lielākā daļa garantiju līgumu 2020. gadā tika noslēgti ar darījumu partneriem, programma ir izvēršanas posmā, un līdz 2020. gada beigām darījumu partneri bija parakstījuši garantiju operācijas par summu 438 miljoni EUR.

15

4.1.1.

Pēc DFS 2021.–2027. gadam stāšanās spēkā ESIF galvojuma fonda neto aktīvi no 2021. gada 1. janvāra tika pārnesti uz kopējo uzkrājumu fondu (KUF) (16), kurā tiek turēti uzkrājumi, kas veikti, lai segtu finanšu saistības, kuras izriet no budžeta garantijām un finansiālās palīdzības programmām saskaņā ar DFS 2021.–2027. gadam. Paredzams, ka EFIA garantiju fonda un Garantiju fonda ārējai darbībai aktīvi tiks pārnesti uz KUF 2021. gada gaitā.

16

6.3.   AIZDEVUMI UN SAISTĪTIE AIZŅĒMUMI FINANSIĀLĀ ATBALSTA PROGRAMMĀM

AIZDEVUMI UN SAISTĪTIE AIZŅĒMUMI FINANSIĀLĀ ATBALSTA PROGRAMMĀM

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumiem Komisija sniedz finansiālu atbalstu dalībvalstīm un trešām valstīm divpusēju aizdevumu veidā, ko finansē no kapitāla tirgiem, izmantojot ES budžeta garantiju.

Komisija 2020. gadā, darbodamās ES vārdā, vadīja šādas četras galvenās programmas, saskaņā ar kurām tā var piešķirt aizdevumus:

| — | maksājumu bilances (MB) atbalsts, |
| --- | --- |

—

maksājumu bilances (MB) atbalsts,

| — | Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) atbalsts, |
| --- | --- |

—

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma (EFSM) atbalsts,

| — | makrofinansiālā palīdzība (MFP) un |
| --- | --- |

—

makrofinansiālā palīdzība (MFP) un

| — | SURE atbalsts. |
| --- | --- |

—

SURE atbalsts.

SURE

ES aizdevumu finansēšanai vajadzīgais kapitāls tiek piesaistīts kapitāla tirgos vai izmantojot finanšu iestādes. ES aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālā atbalsta programmām ir ārpusbudžeta operācijas. Piesaistītie līdzekļi parasti tiek aizdoti saņēmējvalstij ar tādiem pašiem noteikumiem, t. i., ar tādu pašu kuponu, dzēšanas termiņu un summu. Neraugoties uz kompensējošo metodiku, finansēšanas instrumentu parāda apkalpošana ir ES juridiskais pienākums, un tā nodrošina, ka visi maksājumi tiek veikti pilnā apmērā un laikus. Komisija ir ieviesusi procedūras, lai nodrošinātu aizņēmumu atmaksu pat tad, ja aizdevuma saistības netiek pildītas.

2020. gada 31. decembrī finansiālajai palīdzībai izsniegto aizdevumu nominālā summa bija šāda:

| Miljardi EUR |
| --- |
| | Piešķirts kopā | Izmaksāts kopā gada beigās | Atmaksāts kopā gada beigās | Nesamaksāts gada beigās |
| SURE | | | | |
| Beļģija | 7,8 | 2,0 | — | 2,0 |
| Bulgārija | 0,5 | — | — | — |
| Horvātija | 1,0 | 0,5 | — | 0,5 |
| Kipra | 0,5 | 0,3 | — | 0,3 |
| Čehija | 2,0 | — | — | — |
| Grieķija | 2,7 | 2,0 | — | 2,0 |
| Ungārija | 0,5 | 0,2 | — | 0,2 |
| Īrija | 2,5 | — | — | — |
| Itālija | 27,4 | 16,5 | — | 16,5 |
| Latvija | 0,2 | 0,1 | — | 0,1 |
| Lietuva | 0,6 | 0,3 | — | 0,3 |
| Malta | 0,2 | 0,1 | — | 0,1 |
| Polija | 11,2 | 1,0 | — | 1,0 |
| Portugāle | 5,9 | 3,0 | — | 3,0 |
| Rumānija | 4,1 | 3,0 | — | 3,0 |
| Slovākija | 0,6 | 0,3 | — | 0,3 |
| Slovēnija | 1,1 | 0,2 | — | 0,2 |
| Spānija | 21,3 | 10,0 | — | 10,0 |
| | 90,3 | 39,5 | — | 39,5 |
| EFSM | | | | |
| Īrija | 22,5 | 22,5 | — | 22,5 |
| Portugāle | 26,0 | 24,3 | — | 24,3 |
| | 48,5 | 46,8 | — | 46,8 |
| MFP | | | | |
| Ukraina | 5,0 | 4,4 | (0,6 ) | 3,8 |
| Tunisija | 1,4 | 0,8 | — | 0,8 |
| Jordānija | 1,1 | 0,6 | — | 0,6 |
| citi | 1,5 | 0,8 | (0,2 ) | 0,6 |
| | 9,0 | 6,6 | (0,8 ) | 5,8 |
| MB | | | | |
| Latvija | 3,1 | 2,9 | (2,7 ) | 0,2 |
| | 3,1 | 2,9 | (2,7 ) | 0,2 |
| Kopā | 150,9 | 95,8 | (3,5 ) | 92,3 |

Miljardi EUR

Piešķirts kopā

Piešķirts kopā

Izmaksāts kopā gada beigās

Izmaksāts kopā gada beigās

Atmaksāts kopā gada beigās

Atmaksāts kopā gada beigās

Nesamaksāts gada beigās

Nesamaksāts gada beigās

SURE

SURE

Beļģija

7,8

2,0

—

2,0

Bulgārija

0,5

—

—

—

Horvātija

1,0

0,5

—

0,5

Kipra

0,5

0,3

—

0,3

Čehija

2,0

—

—

—

Grieķija

2,7

2,0

—

2,0

Ungārija

0,5

0,2

—

0,2

Īrija

2,5

—

—

—

Itālija

27,4

16,5

—

16,5

Latvija

0,2

0,1

—

0,1

Lietuva

0,6

0,3

—

0,3

Malta

0,2

0,1

—

0,1

Polija

11,2

1,0

—

1,0

Portugāle

5,9

3,0

—

3,0

Rumānija

4,1

3,0

—

3,0

Slovākija

0,6

0,3

—

0,3

Slovēnija

1,1

0,2

—

0,2

Spānija

21,3

10,0

—

10,0

90,3

90,3

39,5

39,5

—

39,5

39,5

EFSM

EFSM

Īrija

22,5

22,5

—

22,5

Portugāle

26,0

24,3

—

24,3

48,5

48,5

46,8

46,8

—

46,8

46,8

MFP

MFP

Ukraina

5,0

4,4

(0,6 )

3,8

Tunisija

1,4

0,8

—

0,8

Jordānija

1,1

0,6

—

0,6

citi

1,5

0,8

(0,2 )

0,6

9,0

9,0

6,6

6,6

(0,8 )

(0,8 )

5,8

5,8

MB

MB

Latvija

3,1

2,9

(2,7 )

0,2

3,1

3,1

2,9

2,9

(2,7 )

(2,7 )

0,2

0,2

Kopā

Kopā

150,9

150,9

95,8

95,8

(3,5 )

(3,5 )

92,3

92,3

Atmaksas grafiks summām, kas nav samaksātas gada beigās, ir šāds:

| Miljardi EUR |
| --- |
| | SURE | EFSM | MFP | KOPĀ |
| 2021.g. | — | 9,8 | — | 9,8 |
| 2022.g. | — | 2,7 | — | 2,7 |
| 2023.g. | — | 3,5 | 0,1 | 3,6 |
| 2024.g. | — | 2,6 | 0,6 | 3,2 |
| 2025.g. | 8,0 | 2,4 | — | 10,4 |
| 2026.g. | — | 4,0 | 0,1 | 4,1 |
| 2027.g. | — | 3,0 | 0,2 | 3,2 |
| 2028.g. | — | 2,3 | 0,2 | 2,5 |
| 2029.g. | — | 1,4 | 0,9 | 2,3 |
| 2030.g. | 10,0 | — | 0,1 | 10,1 |
| 2031.g. | — | 2,2 | 0,9 | 3,1 |
| 2032.g. | — | 3,0 | 0,1 | 3,1 |
| 2033.g. | — | 2,1 | 0,5 | 2,6 |
| 2034.g. | | — | 0,2 | 0,2 |
| 2035.g. | 8,5 | 2,0 | 1,9 | 12,4 |
| 2036.g. | — | 1,0 | — | 1,0 |
| 2038.g. | — | 1,8 | — | 1,8 |
| 2040.g. | 7,0 | — | — | 7,0 |
| 2042.g. | — | 3,0 | — | 3,0 |
| 2050.g. | 6,0 | — | — | 6,0 |
| Kopā | 39,5 | 46,8 | 5,8 | 92,1 |

Miljardi EUR

SURE

SURE

EFSM

EFSM

MFP

MFP

KOPĀ

KOPĀ

2021.g.

—

9,8

—

9,8

2022.g.

—

2,7

—

2,7

2023.g.

—

3,5

0,1

3,6

2024.g.

—

2,6

0,6

3,2

2025.g.

8,0

2,4

—

10,4

2026.g.

—

4,0

0,1

4,1

2027.g.

—

3,0

0,2

3,2

2028.g.

—

2,3

0,2

2,5

2029.g.

—

1,4

0,9

2,3

2030.g.

10,0

—

0,1

10,1

2031.g.

—

2,2

0,9

3,1

2032.g.

—

3,0

0,1

3,1

2033.g.

—

2,1

0,5

2,6

2034.g.

—

0,2

0,2

2035.g.

8,5

2,0

1,9

12,4

2036.g.

—

1,0

—

1,0

2038.g.

—

1,8

—

1,8

2040.g.

7,0

—

—

7,0

2042.g.

—

3,0

—

3,0

2050.g.

6,0

—

—

6,0

Kopā

Kopā

39,5

39,5

46,8

46,8

5,8

5,8

92,1

92,1

SURE

SURE

SURE tika izveidots 2020. gadā, lai sniegtu finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kurām Covid-19 pandēmijas dēļ to teritorijā radušies vai nopietni draud rasties būtiski ekonomiski traucējumi. Šis instruments papildina vietējos pasākumus, ko veic skartās dalībvalstis.

SURE

Finansiālās palīdzības maksimālā summa visām dalībvalstīm kopā nepārsniedz 100 miljardus EUR. Dalībvalstis 2020. gadā parakstīja aizdevumu mehānisma nolīgumus par summu 85,9 miljardi EUR, un no šīs summas tika izmaksāti 39,5 miljardi EUR. Aizdevumu atmaksas termiņš ir dažāds – 5, 10, 15, 20 un 30 gadi.

EFSM

EFSM

EFSM tika izveidots, lai sniegtu finansiālu atbalstu visām dalībvalstīm, kas saskaras ar smagām ekonomiskām un finansiālām problēmām, kuras izraisījuši ārkārtas apstākļi, ko tās nevar kontrolēt, vai kam nopietni draud šādas problēmas. EFSM tika izmantots, lai sniegtu finansiālu atbalstu Īrijai un Portugālei laika posmā no 2011. līdz 2014. gadam ar nosacījumu, kas šīs valstis īstenos reformas. Šīs programmas termiņš ir beidzies, un papildu aizdevumus nevar saņemt, lai gan šī programma turpina pastāvēt noteiktu uzdevumu izpildei, piemēram, lai pagarinātu atmaksas termiņu aizdevumiem Īrijai un Portugālei un lai nodrošinātu pagaidu aizdevumus. Īrija un Portugāle 2021. gada februārī lūdza termiņa pagarinājumu par summām, kuru atmaksas termiņš ir 2021. gada jūnijs (4,8 miljardi EUR) un 2021. gada septembris (5 miljardi EUR). Komisija 2021. gada aprīlī aizņēmās 4,8 miljardus EUR, lai pārjaunotu aizdevumus, kuru atmaksas termiņš ir 2021. gada jūnijs, – šis termiņš tika pagarināts par 15 gadiem.

2020. gadā netika veiktas jaunas operācijas vai aizdevumu atmaksas.

MFP

MFP

Makrofinansiālās palīdzības programma (MFP) ir finansiālas palīdzības veids, ko ES piedāvā partnervalstīm ārpus ES, kuras saskaras ar maksājumu bilances krīzi. Tas tiek sniegts vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumu vai dotāciju, vai arī to kombinācijas veidā un ir pieejams tikai valstīm, kas izmanto SVF maksājumu programmu.

Komisija 2020. gadā pieņēma priekšlikumu par 3 miljardu EUR MFP paketi par labu 10 paplašināšanās un kaimiņreģiona partneriem, lai palīdzētu tiem ierobežot koronavīrusa pandēmijas ekonomisko ietekmi. Eiropas Parlaments un Padome pieņēma lēmumu 2020. gada 25. maijā.

Kopumā 2020. gadā saskaņā ar MFP programmu tika izmaksāti 1,7 miljardi EUR.

MB

MB

MB ir palīdzības programma, kas izstrādāta valstīm ārpus eurozonas, kuras saskaras ar maksājumu bilances grūtībām vai kam draud šādas grūtības. MB palīdzība tiek sniegta vidēja termiņa aizdevumu veidā, kas tiek izsniegti ar nosacījumu, ka tiek īstenota politika pamatā esošo ekonomikas problēmu risināšanai. Parasti maksājumu bilances palīdzību no ES piedāvā sadarbībā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un citām starptautiskām organizācijām vai valstīm.

2020. gadā netika veiktas jaunas operācijas vai aizdevumu atmaksas.

6.4.   IESPĒJAMĀS BUDŽETA SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ FINANSIĀLĀS PALĪDZĪBAS PROGRAMMĀM

IESPĒJAMĀS BUDŽETA SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ FINANSIĀLĀS PALĪDZĪBAS PROGRAMMĀM

ES aizņēmumi veido ES tiešas un beznosacījuma saistības, un tos garantē ES dalībvalstis (iespējamās budžeta saistības). Aizņēmumus tādu aizdevumu finansēšanai, kuri ir paredzēti valstīm ārpus ES, sedz Garantiju fonds ārējai darbībai. Ja saņēmēja dalībvalsts nepildītu saistības, parāda apkalpošanas summa tiktu atskaitīta no Komisijas pieejamā līdzekļu atlikuma kasē, ja tas būtu iespējams. Ja attiecīgajā brīdī tas nav iespējams, Komisija nepieciešamos līdzekļus iegūtu no dalībvalstīm. Saskaņā ar tiesību aktiem par ES pašu resursiem (Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (17) 14. pants) ES dalībvalstīm ir juridisks pienākums nodrošināt pietiekamus līdzekļus ES saistību izpildei. Tādējādi ieguldītāji ir pakļauti tikai ES kredītriskam, nevis finansēto aizdevumu saņēmēja kredītriskam. Kompensējoša aizdošana nodrošina, ka ES budžets neuzņemas procentu likmju vai ārvalstu valūtas risku.

17

Aizdevumi, ko piešķir dalībvalstīm saskaņā ar SURE instrumentu, ir balstīti uz sistēmu, ko veido dalībvalstu brīvprātīgas garantijas, kuru apmērs ir 25 % no finansiālās palīdzības maksimālās summas. Katras dalībvalsts iemaksa garantijas kopējā summā atbilst tās relatīvajai daļai Eiropas Savienības kopējā nacionālajā kopienākumā (NKI), pamatojoties uz ES 2020. gada budžetu.

SURE

Par katras valsts programmu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pieņem lēmumus, ar kuriem nosaka vispārējo piešķirto summu, maksājumu daļu skaitu un maksimālo (vidējo) termiņu visai aizdevumu paketei. Tad Komisija un attiecīgā dalībvalsts vienojas par aizdevuma/finansējuma parametriem, jo īpaši par maksājumu daļu atmaksas termiņu. Turklāt, izņemot pirmo daļu, visas pārējās aizdevuma daļas ir atkarīgas no tā, vai tiek ievēroti politikas nosacījumi ES un SVF kopīgā finansiālā atbalsta kontekstā, kas ir vēl viens faktors, kurš ietekmē finansēšanas darbību grafiku. Tas nozīmē, ka emitēšanas laiks un atmaksas termiņi ir atkarīgi no saistītajām ES aizdevumu darbībām. Finansējums ir tikai euro valūtā un tiek piešķirts uz laiku no 3 līdz 30 gadiem.

7.   FINANŠU PĀRSKATU ANALĪZE

7.1.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

ES konsolidētie ieņēmumi ietver summas, kas attiecas uz darījumiem, kuri ir vai nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, un vislielākās summas ir saistītas tieši ar otrā veida darījumiem. Galveno ar komerciālu apmaiņu nesaistītu ieņēmumu kategoriju (kas ietver NKI resursus, tradicionālos pašu resursus, PVN resursus, naudas sodus un izdevumu atgūšanu, bet neietver vienreizējo ietekmi, ko rada ieņēmumi saistībā ar AK izstāšanos no ES 2020. gadā) piecu gadu tendence ir šāda.

Piecu gadu tendence ieņēmumiem no galvenajiem ar komerciālu apmaiņu nesaistītajiem darījumiem

Piecu gadu tendence ieņēmumiem no galvenajiem ar komerciālu apmaiņu nesaistītajiem darījumiem

(miljonos EUR)

(miljonos EUR)

Image 6

Tā kā budžeta ieņēmumiem vajadzētu būt vienādiem ar (vai lielākiem par) budžeta izdevumiem, iepriekš norādītās ieņēmumu tendences galvenais virzītājfaktors ir maksājumi, ko veic katru gadu.

Konsolidētie ieņēmumi 2020. gadā bija 224,0 miljardi EUR, kas ir ievērojams palielinājums par 63,7 miljardiem EUR jeb 39,7 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, kad tie bija 160,3 miljardi EUR. Šīs attīstības galvenais virzītājfaktors bija finansiālā ietekme, ko radīja AK izstāšanās no Eiropas Savienības (47,5 miljardi EUR). Ja piemēro korekciju attiecībā uz šo vienreizējo ietekmi, konsolidētie 2020. gada ieņēmumi bija 176,5 miljardi EUR, kas joprojām ir par 16,2 miljardiem EUR jeb 10,1 % vairāk nekā iepriekšējā gadā. Šo koriģēto palielinājumu galvenokārt izraisījusi turpmāk aprakstītā ietekme.

| — | Ieņēmumi no NKI (nacionālā kopienākuma), kas ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements, palielinājās no 108,8 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 125,4 miljardiem EUR 2020. gadā. Palielinājums par 16,6 miljardiem EUR jeb 15,3 % radās galvenokārt tāpēc, ka palielinājās maksājumu apropriāciju vajadzības par 2020. gadu, kas paredzētas, lai nostiprinātu ES galvenās politikas jomas, piemēram, Covid-19 vakcīnu stratēģiju (ko īsteno ar Ārkārtas atbalsta instrumenta starpniecību), un kohēzijas jomu (pieņemot Papildināto investīciju iniciatīvu reaģēšanai uz koronavīrusu). |
| --- | --- |

—

Ieņēmumi no NKI (nacionālā kopienākuma), kas ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements, palielinājās no 108,8 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 125,4 miljardiem EUR 2020. gadā. Palielinājums par 16,6 miljardiem EUR jeb 15,3 % radās galvenokārt tāpēc, ka palielinājās maksājumu apropriāciju vajadzības par 2020. gadu, kas paredzētas, lai nostiprinātu ES galvenās politikas jomas, piemēram, Covid-19 vakcīnu stratēģiju (ko īsteno ar Ārkārtas atbalsta instrumenta starpniecību), un kohēzijas jomu (pieņemot Papildināto investīciju iniciatīvu reaģēšanai uz koronavīrusu).

| — | Citi ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi palielinājās no 2,1 miljarda EUR 2019. gadā līdz 7,1 miljardam EUR 2020. gadā. Palielinājumu par 5,0 miljardiem EUR galvenokārt veicināja dalībvalstu iemaksas Inovāciju fondā, kas sāka darboties 2020. gadā (2,1 miljards EUR), no iepriekšējā gada pārņemtā budžeta pārpalikuma palielinājums (3,2 miljardi EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 1,8 miljardiem EUR 2019. gadā), kā arī dalībvalstu iemaksa 0,8 miljardu EUR apmērā papildus Ārkārtas atbalsta instrumentam (ESI). |
| --- | --- |

—

Citi ar komerciālu apmaiņu nesaistīti ieņēmumi palielinājās no 2,1 miljarda EUR 2019. gadā līdz 7,1 miljardam EUR 2020. gadā. Palielinājumu par 5,0 miljardiem EUR galvenokārt veicināja dalībvalstu iemaksas Inovāciju fondā, kas sāka darboties 2020. gadā (2,1 miljards EUR), no iepriekšējā gada pārņemtā budžeta pārpalikuma palielinājums (3,2 miljardi EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 1,8 miljardiem EUR 2019. gadā), kā arī dalībvalstu iemaksa 0,8 miljardu EUR apmērā papildus Ārkārtas atbalsta instrumentam (ESI).

ESI

| — | Finanšu ieņēmumi palielinājās no 1,8 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 3,4 miljardiem EUR 2020. gadā. Palielinājums par 1,6 miljardiem EUR jeb 88,9 % radās galvenokārt tādēļ, ka palielinājās nokavējuma procenti, konkrētāk, par AK TPR lietām (0,5 miljardi EUR) un ar AK nesaistītām lietām (0,5 miljardi EUR), kā arī ieņēmumi no obligāciju prēmijām saistībā ar SURE instrumentu (0,7 miljardi EUR). |
| --- | --- |

—

Finanšu ieņēmumi palielinājās no 1,8 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 3,4 miljardiem EUR 2020. gadā. Palielinājums par 1,6 miljardiem EUR jeb 88,9 % radās galvenokārt tādēļ, ka palielinājās nokavējuma procenti, konkrētāk, par AK TPR lietām (0,5 miljardi EUR) un ar AK nesaistītām lietām (0,5 miljardi EUR), kā arī ieņēmumi no obligāciju prēmijām saistībā ar SURE instrumentu (0,7 miljardi EUR).

SURE

| — | Ieņēmumi no naudas sodiem samazinājās no 4,3 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 0,5 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo samazinājumu par 3,8 miljardiem EUR jeb 88,4 % izraisīja gan 2020. gadā piespriesto naudas sodu skaita, gan summu samazināšanās. 2020. gadā galvenajās lietās naudas sodu kopējā summa bija 0,26 miljardi EUR (Orbia, Clariant un Celanese lietas), savukārt lielākajās lietās 2019. gadā piespriestā kopējā summa bija 3,1 miljards EUR (Google, divas Forex lietas un MasterCard). |
| --- | --- |

—

Ieņēmumi no naudas sodiem samazinājās no 4,3 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 0,5 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo samazinājumu par 3,8 miljardiem EUR jeb 88,4 % izraisīja gan 2020. gadā piespriesto naudas sodu skaita, gan summu samazināšanās. 2020. gadā galvenajās lietās naudas sodu kopējā summa bija 0,26 miljardi EUR (Orbia, Clariant un Celanese lietas), savukārt lielākajās lietās 2019. gadā piespriestā kopējā summa bija 3,1 miljards EUR (Google, divas Forex lietas un MasterCard).

Orbia

Clariant

Celanese

Google

Forex

MasterCard

Minētās izmaiņas atsvēra ieņēmumu no tradicionālajiem pašu resursiem samazinājums no 21,2 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 19,6 miljardiem EUR 2020. gadā (par 1,6 miljardiem EUR jeb 7,5 % mazāk) un atgūto summu samazinājums no 2,6 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 1,4 miljardiem EUR 2020. gadā (par 1,2 miljardiem EUR jeb 46,2 % mazāk).

7.2.   IZDEVUMI

IZDEVUMI

Galvenais izdevumu komponents, kas atzīts konsolidētajos finanšu pārskatos, ir pārvedumu maksājumi dalītās pārvaldības režīmā, kas ietver šādus fondus: i) Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF); ii) Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti; iii) Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un Kohēzijas fonds (KF) un iv) Eiropas Sociālais fonds (ESF). Šie fondi veidoja 109,7 miljardus EUR jeb 65,9 % no kopējiem izdevumiem 166,6 miljardu EUR apmērā, kas radās 2020. gadā (2019. gadā – 103,9 miljardi EUR jeb 66,8 %). Izdevumu sadalījums ir sniegts turpmāk norādītajā grafikā.

Galveno izdevumu, ko dalībvalstis īstenojušas par 2020. finanšu gadu (dalītā pārvaldība), relatīvais svars

Galveno izdevumu, ko dalībvalstis īstenojušas par 2020. finanšu gadu (dalītā pārvaldība), relatīvais svars

Image 7

Izdevumi, kas radušies tiešās pārvaldības režīmā, rāda, kā budžetu izpildījusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi. Netiešā pārvaldībā budžetu izpilda ES aģentūras, ES struktūras, trešās valstis, starptautiskās organizācijas un citi subjekti.

ES atzīst konkrētas nākotnes maksājumu saistības par izdevumiem pat tad, ja tie vēl nav norādīti naudas budžeta kontos. Nozīmīgas summas tiek parādītas kā parādi kreditoriem un uzkrātie izdevumi lauksaimniecības un lauku attīstības jomā un arī kā pensiju un darbinieku pabalstu saistības attiecībā uz komisāru, ES iestāžu ierēdņu un darbinieku iegūtām pensiju un citām pēcnodarbinātības tiesībām.

Kopumā izdevumi palielinājās par 7,1 % jeb 11,1 miljardu EUR no 155,5 miljardiem EUR līdz 166,6 miljardiem EUR, salīdzinot ar 2019. gadu, un to galvenokārt veicināja turpmāk aprakstītā ietekme.

| - | ERAF un KF izdevumi palielinājās no 35,2 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 41,1 miljardam EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 5,9 miljardiem EUR jeb 16,8 % veicināja labāka programmu īstenošana līdz ar DFS attīstību. |
| --- | --- |

-

ERAF un KF izdevumi palielinājās no 35,2 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 41,1 miljardam EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 5,9 miljardiem EUR jeb 16,8 % veicināja labāka programmu īstenošana līdz ar DFS attīstību.

| - | ESF izdevumi palielinājās no 11,2 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 13,7 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 2,5 miljardiem jeb 22,3 % galvenokārt veicināja palielināta īstenošana. |
| --- | --- |

-

ESF izdevumi palielinājās no 11,2 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 13,7 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 2,5 miljardiem jeb 22,3 % galvenokārt veicināja palielināta īstenošana.

| - | Izdevumi Komisijas tiešā pārvaldībā palielinājās no 18,9 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 22,1 miljardam EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 3,2 miljardiem EUR jeb 16,9 % galvenokārt veicināja izdevumi par vakcīnām pret Covid-19 (1,6 miljardi EUR), kā arī izdevumi atbilstoši kaimiņattiecību un pirmspievienošanās instrumentiem (0,6 miljardi EUR). |
| --- | --- |

-

Izdevumi Komisijas tiešā pārvaldībā palielinājās no 18,9 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 22,1 miljardam EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 3,2 miljardiem EUR jeb 16,9 % galvenokārt veicināja izdevumi par vakcīnām pret Covid-19 (1,6 miljardi EUR), kā arī izdevumi atbilstoši kaimiņattiecību un pirmspievienošanās instrumentiem (0,6 miljardi EUR).

| - | ELGF izdevumi samazinājās no 44,0 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 40,5 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo samazinājumu par 3,5 miljardiem EUR jeb 8 % galvenokārt veicināja tas, ka par 2,6 miljardiem EUR samazinājās summas, kas pieprasītas par tiešajiem maksājumiem, kuri paredzēti saimniecību ienākumu veicināšanai. |
| --- | --- |

-

ELGF izdevumi samazinājās no 44,0 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 40,5 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo samazinājumu par 3,5 miljardiem EUR jeb 8 % galvenokārt veicināja tas, ka par 2,6 miljardiem EUR samazinājās summas, kas pieprasītas par tiešajiem maksājumiem, kuri paredzēti saimniecību ienākumu veicināšanai.

7.3.   AKTĪVI

AKTĪVI

Visnozīmīgākās pozīcijas bilances aktīvu daļā ir saistītas ar finanšu aktīviem (izņemot naudu un naudas ekvivalentus), kas veido 40,4 % no ES kopējiem aktīviem, kā arī ar debitoru parādiem un priekšfinansējumu – attiecīgi 26,6 % un 22,4 %.

ES konsolidēto aktīvu sastāvs

ES konsolidēto aktīvu sastāvs

Image 8

2020. gada 31. decembrī kopējā aktīvu vērtība bija 280,0 miljardi EUR, kas ir par 101,1 miljardu EUR jeb 56,5 % vairāk nekā iepriekšējā gadā (2019. gadā – 178,9 miljardi EUR), un šo palielinājumu galvenokārt veicināja turpmāk aprakstītās izmaiņas.

| — | Debitoru parādi palielinājās no 24,0 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 74,5 miljardiem EUR 2020. gadā. Šis ievērojamais palielinājums par 50,5 miljardiem EUR ir galvenokārt AK izstāšanās no Eiropas Savienības un šīs izstāšanās radīto debitoru parādu (47,5 miljardi EUR) rezultāts. |
| --- | --- |

—

Debitoru parādi palielinājās no 24,0 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 74,5 miljardiem EUR 2020. gadā. Šis ievērojamais palielinājums par 50,5 miljardiem EUR ir galvenokārt AK izstāšanās no Eiropas Savienības un šīs izstāšanās radīto debitoru parādu (47,5 miljardi EUR) rezultāts.

| — | Aizdevumi palielinājās no 52,7 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 93,3 miljardiem EUR 2020. gadā. Šis ievērojamais palielinājums par 40,6 miljardiem EUR jeb 77,0 % ir galvenokārt saistīts ar aizdevumu izsniegšanu finansiālajam atbalstam saskaņā ar SURE instrumentu (39,5 miljardi EUR). |
| --- | --- |

—

Aizdevumi palielinājās no 52,7 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 93,3 miljardiem EUR 2020. gadā. Šis ievērojamais palielinājums par 40,6 miljardiem EUR jeb 77,0 % ir galvenokārt saistīts ar aizdevumu izsniegšanu finansiālajam atbalstam saskaņā ar SURE instrumentu (39,5 miljardi EUR).

SURE

| — | Priekšfinansējums palielinājās no 51,4 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 62,7 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 11,3 miljardiem EUR jeb 22,0 % galvenokārt veicināja 2019. gada priekšfinansējuma neatgūšana 2020. gadā saistībā ar pasākumiem Investīciju iniciatīvā reaģēšanai uz koronavīrusu (6,6 miljardi EUR) un priekšfinansējums, kas samaksāts par vakcīnu izstrādi Covid-19 pandēmijas seku likvidēšanai (1 miljards EUR). |
| --- | --- |

—

Priekšfinansējums palielinājās no 51,4 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 62,7 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 11,3 miljardiem EUR jeb 22,0 % galvenokārt veicināja 2019. gada priekšfinansējuma neatgūšana 2020. gadā saistībā ar pasākumiem Investīciju iniciatīvā reaģēšanai uz koronavīrusu (6,6 miljardi EUR) un priekšfinansējums, kas samaksāts par vakcīnu izstrādi Covid-19 pandēmijas seku likvidēšanai (1 miljards EUR).

Naudas atlikums 16,7 miljardu EUR apmērā gada beigās sastāv no šādiem galvenajiem elementiem:

| — | maksājumi, kas vēl nav īstenoti gada beigās, par summu 9,4 miljardi EUR, no kuras 7,9 miljardi EUR ir saistīti ar piešķirtajiem ieņēmumiem. Piešķirtie ieņēmumi ietver naudu 1,3 miljardu EUR apmērā, kas iegūta, pārdodot emisijas kvotas, un atgūta no EIB pēc tam, kad dalībvalstis to piešķīra Inovācijas fondam, |
| --- | --- |

—

maksājumi, kas vēl nav īstenoti gada beigās, par summu 9,4 miljardi EUR, no kuras 7,9 miljardi EUR ir saistīti ar piešķirtajiem ieņēmumiem. Piešķirtie ieņēmumi ietver naudu 1,3 miljardu EUR apmērā, kas iegūta, pārdodot emisijas kvotas, un atgūta no EIB pēc tam, kad dalībvalstis to piešķīra Inovācijas fondam,

| — | summa 2,4 miljardu EUR apmērā, kas pieder pie finanšu instrumentiem, kuri galvenokārt saistīti ar naudas ekvivalentiem, ko Komisijas vārdā pārvalda fiduciāri, lai īstenotu konkrētas finanšu instrumentu programmas, kuras tiek finansētas no ES budžeta un no naudas un tās ekvivalentiem, kas tiek turēti garantiju fondos saistībā ar budžeta garantijām. Naudu, kas pieder pie finanšu instrumentiem un garantiju fondiem, var izmantot tikai attiecīgajās programmās, |
| --- | --- |

—

summa 2,4 miljardu EUR apmērā, kas pieder pie finanšu instrumentiem, kuri galvenokārt saistīti ar naudas ekvivalentiem, ko Komisijas vārdā pārvalda fiduciāri, lai īstenotu konkrētas finanšu instrumentu programmas, kuras tiek finansētas no ES budžeta un no naudas un tās ekvivalentiem, kas tiek turēti garantiju fondos saistībā ar budžeta garantijām. Naudu, kas pieder pie finanšu instrumentiem un garantiju fondiem, var izmantot tikai attiecīgajās programmās,

| — | summa 1,6 miljardu EUR apmērā, kas pieder aģentūrām un kopuzņēmumiem un ko minēto subjektu vārdā pārvalda Komisijas kase, |
| --- | --- |

—

summa 1,6 miljardu EUR apmērā, kas pieder aģentūrām un kopuzņēmumiem un ko minēto subjektu vārdā pārvalda Komisijas kase,

| — | nauda saistībā ar naudas sodiem 1,5 miljardu EUR apmērā, kas galvenokārt attiecas uz naudu, kura saņemta saistībā ar Komisijas noteiktajiem naudas sodiem lietā, kas vēl tiek izskatīta, un – mazākā mērā – ar galīgi saņemtiem naudas sodiem, kas pārskaitāmi budžetā nākamajā gadā, |
| --- | --- |

—

nauda saistībā ar naudas sodiem 1,5 miljardu EUR apmērā, kas galvenokārt attiecas uz naudu, kura saņemta saistībā ar Komisijas noteiktajiem naudas sodiem lietā, kas vēl tiek izskatīta, un – mazākā mērā – ar galīgi saņemtiem naudas sodiem, kas pārskaitāmi budžetā nākamajā gadā,

| — | nauda saistībā ar citām konsolidētām iestādēm, aģentūrām un struktūrām 1,4 miljardu EUR apmērā. |
| --- | --- |

—

nauda saistībā ar citām konsolidētām iestādēm, aģentūrām un struktūrām 1,4 miljardu EUR apmērā.

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

Jānorāda, ka priekšfinansējuma līmeni būtiski ietekmē DFS cikls, piemēram, DFS perioda sākumā var gaidīt, ka saskaņā ar kohēzijas politiku būs jāizmaksā dalībvalstīm lieli avansa maksājumi, un šīs summas paliks pieejamas dalībvalstīm līdz programmu slēgšanai. Tiek izmaksāts arī ikgadējais priekšfinansējums, kas jāizlieto gada laikā vai jāatgūst nākamajā gadā ikgadējā kontu slēgšanas cikla ietvaros. Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka priekšfinansējuma līmenis tiek uzturēts atbilstīgā līmenī. Ir jārod līdzsvars starp pietiekama finansējuma nodrošināšanu projektiem un izdevumu savlaicīgu atzīšanu.

Kopējais priekšfinansējums (izņemot citus avansa maksājumus dalībvalstīm un iemaksas trasta fondos “Bêkou” un Āfrikai) ES bilancē ir 55,5 miljardi EUR (2019. gadā – 44,4 miljardi EUR), un gandrīz visi līdzekļi ir saistīti ar Komisijas darbībām. Aptuveni 58 % no Komisijas priekšfinansējuma piemēro dalītu pārvaldību, un tas nozīmē, ka budžeta izpilde tiek deleģēta dalībvalstīm (Komisijai paliek uzraudzības funkcija).

Bêkou

Komisijas priekšfinansējuma pārvaldības režīms

Komisijas priekšfinansējuma pārvaldības režīms

Image 9

7.4.   SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

Bilancē vissvarīgākie saistību posteņi ir galvenokārt šādi četri posteņi: i) pensiju saistības un citu pēcnodarbinātības medicīnisko pabalstu saistības; ii) aizņēmumi; iii) parādi trešām personām un iv) uzkrātie izdevumi.

Saistību sastāvs ES konsolidētajā bilancē

Saistību sastāvs ES konsolidētajā bilancē

Image 10

2020. gada 31. decembrī kopējā saistību vērtība bija 313,5 miljardi EUR, kas ir par 62,0 miljardiem jeb 24,7 % vairāk nekā iepriekšējā gadā (251,5 miljardi EUR).

Galvenās pārmaiņas bija saistītas ar turpmāk aprakstīto ietekmi.

| — | Pensijas un citi pēcnodarbinātības pabalsti palielinājās no 97,7 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 116,0 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 18,3 miljardiem EUR jeb 18,7 % galvenokārt veicināja aktuārie zaudējumi no finanšu pieņēmumiem, ko izraisīja ievērojama diskonta likmes turpmāka samazināšanās. |
| --- | --- |

—

Pensijas un citi pēcnodarbinātības pabalsti palielinājās no 97,7 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 116,0 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 18,3 miljardiem EUR jeb 18,7 % galvenokārt veicināja aktuārie zaudējumi no finanšu pieņēmumiem, ko izraisīja ievērojama diskonta likmes turpmāka samazināšanās.

| — | Aizņēmumi palielinājās no 52,6 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 93,2 miljardiem EUR 2020. gadā. Šis palielinājums par 40,6 miljardiem EUR jeb 77,2 % galvenokārt atspoguļo SURE emisiju par summu 39,5 miljoni EUR 2020. gada beigās. |
| --- | --- |

—

Aizņēmumi palielinājās no 52,6 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 93,2 miljardiem EUR 2020. gadā. Šis palielinājums par 40,6 miljardiem EUR jeb 77,2 % galvenokārt atspoguļo SURE emisiju par summu 39,5 miljoni EUR 2020. gada beigās.

SURE

| — | Parādi kreditoriem palielinājās no 27,2 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 32,4 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 5,2 miljardiem EUR jeb 19,1 % galvenokārt veicināja neizpildīti izmaksu prasījumi par DFS 2014.–2020. gada periodu, kas tika saņemti pašās gada beigās un netika apstrādāti vai apmaksāti, jo nepietika maksājumu apropriāciju. |
| --- | --- |

—

Parādi kreditoriem palielinājās no 27,2 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 32,4 miljardiem EUR 2020. gadā. Šo palielinājumu par 5,2 miljardiem EUR jeb 19,1 % galvenokārt veicināja neizpildīti izmaksu prasījumi par DFS 2014.–2020. gada periodu, kas tika saņemti pašās gada beigās un netika apstrādāti vai apmaksāti, jo nepietika maksājumu apropriāciju.

Kopējie izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti un atzīti bilances pozīcijā “Parādi kreditoriem”’

Kopējie izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti un atzīti bilances pozīcijā “Parādi kreditoriem”’

Image 11

Neto aktīvi

Neto aktīvi

Tas, ka saistības ir lielākas par aktīviem, nozīmē nevis to, ka ES iestādēm un struktūrām ir finanšu grūtības, bet gan to, ka noteiktām saistībām finansējums tiks piešķirts no nākamo gadu budžetiem. Daudzi izdevumi kārtējā gadā tiek atzīti atbilstīgi uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, kaut gan tos faktiski varētu samaksāt nākamajā gadā vai vēlākos gados un finansēt, izmantojot nākamo gadu budžetus; saistītie ieņēmumi tiks uzskaitīti tikai turpmākajos periodos. Visnozīmīgākās summas ir ar ELGF darbību saistītās summas (kuru lielāko daļu parasti samaksā nākamā gada pirmajā ceturksnī) un darbinieku pabalstu saistības (jāsamaksā vairāku desmitgažu laikā). No dalībvalstīm pieprasāmo summu ievērojamo samazinājumu no 77,6 miljardiem EUR 2019. gadā līdz 38,5 miljardiem EUR 2020. gadā galvenokārt izraisīja ieņēmumi saistībā ar neto summām, kas AK jāmaksā saskaņā ar IL, kurš parakstīts pēc tās izstāšanās no Savienības 2020. gadā, – skatīt ES konsolidēto gada pārskatu 2.6.1.2. skaidrojumu.

2.6.1.2.

8.   ES POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA, PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

Eiropas Savienība (ES) ir savienība, kam dalībvalstis piešķir kompetences, lai sasniegtu kopējus mērķus. Savienība ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņas aizsardzība, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošana. Šīs vērtības ir kopīgas visām dalībvalstīm sabiedrībā, kurā dominē plurālisms, nediskriminācija, iecietība, tiesiskums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība.

8.1.   POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA

POLITISKĀ UN FINANŠU SISTĒMA

ES Līgumi

ES Līgumi

Vispārējie mērķi un principi, no kuriem vadās Savienība un Eiropas iestādes, ir definēti Līgumos. Savienība un ES iestādes var rīkoties tikai saskaņā ar Līgumos piešķirtajām pilnvarām, lai sasniegtu tajos noteiktos mērķus, un tām jārīkojas, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus (18). Lai sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku, Savienība sev nodrošina nepieciešamos finanšu līdzekļus. Komisijas atbildībā ir veicināt Savienības vispārējās intereses, kas ietver budžeta izpildi un programmu pārvaldību sadarbībā ar dalībvalstīm un ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu.

18

ES cenšas sasniegt Līgumā noteiktos mērķus, izmantojot vairākus instrumentus, un viens no tiem ir ES budžets. Citi ir, piemēram, vienots tiesiskais regulējums vai kopējas politikas stratēģijas.

Komisijas politiskās prioritātes

Komisijas politiskās prioritātes

Komisijas politiskās prioritātes ir definētas Komisijas priekšsēdētāja noteiktajās politiskajās pamatnostādnēs. Priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas – kura sāka pildīt amata pilnvaras 2019. gada 1. decembrī – vadībā Komisija pievērsīsies turpmāk aprakstītajiem sešiem vērienīgajiem mērķiem.

SEŠI VĒRIENĪGIE MĒRĶI

SEŠI VĒRIENĪGIE MĒRĶI

Eiropas zaļais kurss

Eiropas zaļais kurss

| — | Tiekties uz to, lai Eiropa kļūtu par pirmo klimatneitrālo pasaules daļu |
| --- | --- |

—

Tiekties uz to, lai Eiropa kļūtu par pirmo klimatneitrālo pasaules daļu

Digitālajam laikmetam gatava Eiropa

Digitālajam laikmetam gatava Eiropa

| — | Nodrošināt iedzīvotājiem plašākas iespējas ar jaunas paaudzes tehnoloģiju palīdzību |
| --- | --- |

—

Nodrošināt iedzīvotājiem plašākas iespējas ar jaunas paaudzes tehnoloģiju palīdzību

Ekonomika cilvēku labā

Ekonomika cilvēku labā

| — | Nodrošināt sociālo taisnīgumu un labklājību |
| --- | --- |

—

Nodrošināt sociālo taisnīgumu un labklājību

Spēcīgāka Eiropa pasaulē

Spēcīgāka Eiropa pasaulē

| — | Nodrošināt, ka Eiropa cenšas panāk vairāk, stiprinot savu unikālo atbildīgas globālās līderes zīmolu |
| --- | --- |

—

Nodrošināt, ka Eiropa cenšas panāk vairāk, stiprinot savu unikālo atbildīgas globālās līderes zīmolu

Mūsu eiropeiskās dzīvesziņas veicināšana

Mūsu eiropeiskās dzīvesziņas veicināšana

| — | Izveidot līdztiesības savienību, kurā mums visiem ir vienādas iespējas |
| --- | --- |

—

Izveidot līdztiesības savienību, kurā mums visiem ir vienādas iespējas

Jauns impulss Eiropas demokrātijai

Jauns impulss Eiropas demokrātijai

| — | Veicināt, aizsargāt un nostiprināt mūsu demokrātiju |
| --- | --- |

—

Veicināt, aizsargāt un nostiprināt mūsu demokrātiju

Daudzgadu finanšu shēma un izdevumu programmas

Daudzgadu finanšu shēma un izdevumu programmas

No ES budžeta atbalstītie politikas virzieni tiek īstenoti saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un attiecīgiem nozaru tiesību aktiem, kuros ir noteiktas izdevumu programmas un instrumenti. Ar tiem ES politiskās prioritātes tiek izteiktas finanšu izteiksmē pietiekami ilgā periodā, lai tās būtu efektīvas un sniegtu saskaņotu ilgtermiņa redzējumu ES fondu finansējuma saņēmējiem un valstu iestādēm, kas nodrošina līdzfinansējumu. Gada maksimālās summas (maksimālais apjoms) tiek noteikts ES izdevumiem kopumā un galvenajām izdevumu kategorijām. Visu izdevumu kategoriju maksimālo apjomu summa parāda saistību apropriāciju kopējo maksimālo apjomu. DFS pieņem Padome ar visu dalībvalstu vienbalsību un Eiropas Parlamenta piekrišanu. Jaunā daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam tika pieņemta 2020. gada 17. decembrī.

Gada budžets

Gada budžets

Gada budžetu sagatavo Komisija, un Eiropas Parlaments un Padome par to parasti vienojas līdz decembra vidum, pamatojoties uz LESD 314. pantā noteikto procedūru. Saskaņā ar budžeta līdzsvarotības principu kopējiem ieņēmumiem konkrētā finanšu gadā jābūt vienādiem ar kopējiem izdevumiem (maksājumu apropriācijām).

Galvenie ES finansējuma avoti ir pašu resursu ieņēmumi, ko papildina citi ieņēmumi. Ir trīs veidu pašu resursi – tradicionālie pašu resursi (galvenokārt muitas nodokļi), pašu resursi, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN), un pašu resursi, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI). Citi ieņēmumi no ES darbībām (piemēram, naudas sodi par konkurences noteikumu pārkāpumiem) parasti veido mazāk nekā 10 % no kopējiem ieņēmumiem (neņemot vērā AK izstāšanās no ES vienreizējo ietekmi uz 2020. gada pārskatiem). Budžeta finansēšanai nepieciešamo pašu resursu kopsummu nosaka, no kopējiem izdevumiem atskaitot citus ieņēmumus.

Pārvaldības veidi

Pārvaldības veidi

ES budžetu īsteno trīs pārvaldības režīmos, kas nosaka, kā nauda tiek izmaksāta un pārvaldīta:

| — | Dalīta pārvaldība: lielāko daļu (aptuveni 3/4) budžeta Komisija pārvalda atbilstīgi dalītas pārvaldības sistēmai sadarbībā ar dalībvalstīm, jo īpaši struktūrfondu un lauksaimniecības jomās. |
| --- | --- |

—

Dalīta pārvaldība: lielāko daļu (aptuveni 3/4) budžeta Komisija pārvalda atbilstīgi dalītas pārvaldības sistēmai sadarbībā ar dalībvalstīm, jo īpaši struktūrfondu un lauksaimniecības jomās.

Dalīta pārvaldība:

| — | Tieša pārvaldība: Komisija arī pārvalda programmas pati un var deleģēt konkrētu programmu īstenošanu izpildaģentūrām. |
| --- | --- |

—

Tieša pārvaldība: Komisija arī pārvalda programmas pati un var deleģēt konkrētu programmu īstenošanu izpildaģentūrām.

Tieša pārvaldība:

| — | Netieša pārvaldība: lēmumus par izdevumiem var arī pārvaldīt netieši ar citu ES vai ārpus ES esošu struktūru starpniecību. Finanšu regulā un/vai iemaksu nolīgumos ir noteikti nepieciešamie kontroles un ziņošanas mehānismi, kas šiem subjektiem jāizmanto, un Komisijas uzraudzība, budžeta izpildes uzdevumus uzticot valsts aģentūrām, Eiropas Investīciju bankas grupai, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām (piemēram, Pasaules Bankai vai Apvienoto Nāciju Organizācijai) un citiem subjektiem (piemēram, ES decentralizētām aģentūrām, kopuzņēmumiem). |
| --- | --- |

—

Netieša pārvaldība: lēmumus par izdevumiem var arī pārvaldīt netieši ar citu ES vai ārpus ES esošu struktūru starpniecību. Finanšu regulā un/vai iemaksu nolīgumos ir noteikti nepieciešamie kontroles un ziņošanas mehānismi, kas šiem subjektiem jāizmanto, un Komisijas uzraudzība, budžeta izpildes uzdevumus uzticot valsts aģentūrām, Eiropas Investīciju bankas grupai, trešām valstīm, starptautiskām organizācijām (piemēram, Pasaules Bankai vai Apvienoto Nāciju Organizācijai) un citiem subjektiem (piemēram, ES decentralizētām aģentūrām, kopuzņēmumiem).

Netieša pārvaldība:

Finanšu regula

Finanšu regula

Finanšu regula (FR) (19), kas piemērojama vispārējam budžetam, ir viens no galvenajiem ES finanšu regulējuma struktūras tiesību aktiem. Tajā ir sīki definēti finanšu noteikumi, kas piemērojami ES budžeta izpildei, un to dažādo dalībnieku loma, kuru pienākums ir nodrošināt, ka nauda tiek izlietota pareizi un sasniedzot noteiktos mērķus.

19

8.2.   PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

PĀRVALDĪBA UN PĀRSKATATBILDĪBA

8.2.1.   
  Institucionālā struktūra

Institucionālā struktūra

ES ir iestāžu sistēma, kuras uzdevumi ir stiprināt tās vērtības, sekmēt tās mērķu sasniegšanu, kalpot Savienības, tās pilsoņu un dalībvalstu interesēm, kā arī nodrošināt tās politiku un darbību saskaņotību, efektivitāti un nepārtrauktību. Organizatoriskā struktūra sastāv no iestādēm, aģentūrām un citām ES struktūrām, ko iekļauj ES konsolidētajos pārskatos, ciktāl ir izpildīti FR noteiktie konsolidācijas kritēriji un piemērojamie grāmatvedības noteikumi (konsolidācijas darbības jomā iekļauto subjektu sarakstu skatīt ES konsolidēto gada pārskatu 9. skaidrojumā).

9.

Eiropas Parlaments kopīgi ar Padomi veic likumdošanas un budžeta pieņemšanas funkcijas. Komisijai ir politiska pārskatatbildība attiecībā pret Eiropas Parlamentu. Arī Padome veic politikas veidošanas un koordinēšanas funkcijas Eiropadomes noteiktajā Savienības vispārējā politiskajā virzienā un prioritātēs.

Eiropas Komisija ir Eiropas Savienības izpildvaras iestāde. Tā veicina Savienības vispārējās intereses un šajā nolūkā īsteno atbilstīgas iniciatīvas. Tā nodrošina Līgumu piemērošanu un pārrauga, kā dalībvalstis piemēro Savienības tiesību aktus Eiropas Savienības Tiesas kontrolē. Tā īsteno koordinēšanas, izpildu un pārvaldības funkcijas, izpilda budžetu un pārvalda programmas.

Komisija veic budžeta izpildi, lielā mērā sadarbojoties ar dalībvalstīm (20). Kopā tās nodrošina, ka apropriācijas tiek izlietotas saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem. Regulās nosaka dalībvalstu pienākumus to kopīgajā budžeta izpildes kontrolē un revīzijā, kā arī izrietošo atbildību. Tajās arī nosaka pienākumus un sīki izstrādātus noteikumus katrai no ES iestādēm attiecībā uz to izdevumiem.

20

8.2.2.   
  Komisijas pārvaldības struktūra

Komisijas pārvaldības struktūra

Komisijas pārvaldības kārtība un tas, kā tā nodrošina, ka Komisija darbojas kā mūsdienīga, pārskatatbildīga un uz darbības rezultātiem vērsta iestāde, ir aprakstīta Paziņojumā C(2020) 4240 dd (2020. gada 24. jūnijs) par pārvaldību Eiropas Komisijā.

dd

Komisija savas funkcijas veic komisāru kolēģijas – kas nosaka prioritātes un uzņemas vispārēju politisku atbildību par Komisijas darbu – vadībā. Komisija kā kolēģija strādā tās priekšsēdētāja(-as) – kurš(-a) mērķus, ko viņš(-a) plāno īstenot, izklāsta priekšsēdētāja politiskajās pamatnostādnēs – politiskajā vadībā. Priekšsēdētājs lemj par Komisijas iekšējo organizāciju, nodrošinot tās konsekventu, efektīvu un koleģiālu darbību. Iekšējā kārtība rada stingru kontroļu un pārvaldības rīku struktūru, kas ļauj komisāru kolēģijai uzņemties politisko atbildību par Komisijas darbu (21).

21

Kolēģija deleģē budžeta praktisko izpildi un finanšu pārvaldību ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kuri vada Komisijas attiecīgo administratīvo struktūru. Šī decentralizētā pieeja rada administratīvu kultūru, kas mudina civildienesta ierēdņus uzņemties atbildību par viņu kontrolē esošajām darbībām un liek viņiem nodrošināt pārliecību par darbībām, par kurām viņi atbild.

8.2.3.   
  Komisijas finanšu pārvaldība

Komisijas finanšu pārvaldība

Komisijā pienākumi un atbildības jomas finanšu pārvaldībā ir skaidri definētas (piemēram, FR un Iekšējos noteikumos (22)) un tiek attiecīgi piemērotas. Komisijas ģenerāldirektori un dienestu vadītāji kā deleģētie kredītrīkotāji ir atbildīgi par ES finanšu resursu pareizu pārvaldību, atbilstību Finanšu regulas noteikumiem, riska pārvaldību un atbilstošas iekšējās kontroles sistēmas izveidi.

22

Kredītrīkotāji atbild par visu pārvaldības procesu – tie gan nosaka, kas jādara, lai tiktu sasniegti iestādes noteiktie politikas mērķi, gan pārvalda darbības no operatīvā un pareizas finanšu pārvaldības viedokļa. Uzdevumus var tālāk apakšdeleģēt direktoriem, nodaļu vadītājiem un citām personām, kuras tādējādi kļūst par pastarpināti deleģētiem kredītrīkotājiem. Katrs deleģētais kredītrīkotājs iekšējās kontroles sistēmu īstenošanas pārraudzībā un uzraudzībā var paļauties uz vienu vai diviem direktoriem, kuri atbild par riska pārvaldību un iekšējo kontroli.

Komisijas centrālie dienesti sniedz norādījumus un padomus un veicina paraugpraksi, tostarp ar Korporatīvās pārvaldības padomes darba starpniecību.

Saskaņā ar FR katram kredītrīkotājam ir jāsagatavo gada darbības pārskats (GDP), kurā sīki izklāsta sasniegumus, iekšējo kontroli un finanšu pārvaldības pasākumus, kas veikt gada laikā. GDP iekļauj deklarāciju, ka resursi ir izmantoti, piemērojot pareizas finanšu pārvaldības principus, un ka ir ieviesti kontroles pasākumi, kas sniedz nepieciešamās garantijas attiecībā uz pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. ES budžeta gada pārvaldības un izpildes ziņojums ir galvenais instruments, ar kura starpniecību komisāru kolēģija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta finanšu pārvaldību.

ar kura starpniecību komisāru kolēģija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta finanšu pārvaldību

Komisijas grāmatvedis ir galvenais atbildīgais par kases pārvaldību, atgūšanas procedūrām, grāmatvedības noteikumu noteikšanu, pamatojoties uz Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS) un metodēm, grāmatvedības sistēmu apstiprināšanu un Komisijas un ES konsolidēto gada pārskatu sagatavošanu. Turklāt grāmatvedim jāparaksta gada pārskati, apliecinot, ka tie visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo finanšu stāvokli, darbību rezultātus un Savienības naudas plūsmas. Gada pārskatus pieņem komisāru kolēģija. Grāmatvedis ir neatkarīga funkcija, un Komisijā viņš uzņemas lielu atbildību par finanšu pārskatu sagatavošanu.

Arī Komisijas iekšējais revidents ir centralizēta un neatkarīga funkcija, kas sniedz neatkarīgas konsultācijas, atzinumus un ieteikumus par iekšējās kontroles sistēmu kvalitāti un funkcionēšanu Komisijā, ES aģentūrās un citās autonomās struktūrās.

Revīzijas progresa komiteja nodrošina iekšējā revidenta neatkarību un uzrauga iekšējās revīzijas darba kvalitāti un pasākumus, ko Komisijas dienesti veikuši, atbildot uz iekšējās un ārējās revīzijas ieteikumiem, kā arī Eiropas Revīzijas palātas konstatējumiem par budžeta izpildes apstiprināšanu un ieteikumiem par gada konsolidēto ES pārskatu uzticamību. Komitejas konsultatīvā loma palīdz turpināt vispārējo Komisijas iedarbīguma un efektivitātes uzlabošanu, lai tā varētu sasniegt savus mērķus, un veicina komisāru kolēģijas īstenoto pārraudzību pār Komisijas pārvaldību, risku pārvaldību un iekšējās kontroles praksi.

8.2.4.   
  Ārējā revīzija un budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra

Ārējā revīzija un budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra

Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem līdzekļi ir jāpārvalda efektīvā, lietderīgā un saimnieciskā veidā. Pastāv pārskatatbildības satvars, kas pamatojas uz visaptverošu ziņošanu, ārēju revīziju un politisko kontroli, lai sniegtu pietiekamu pārliecību, ka ES līdzekļi tiek tērēti pareizi.

Katru gadu Eiropas Revīzijas palāta pārbauda pārskatu uzticamību, vai visi ieņēmumi ir saņemti un visi izdevumi ir radušies likumīgā un atbilstīgā veidā un vai finanšu pārvaldība un budžeta plānošanas kvalitatīvie aspekti, tostarp snieguma aspekts, ir bijuši pareizi. Ar Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojuma publicēšanu tiek sākta budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra. Revidenti arī sagatavo īpašus ziņojumus par noteiktiem izdevumiem vai politikas jomām, kā arī budžeta vai pārvaldības jautājumiem.

Eiropas Revīzijas palāta

Pēc Padomes ieteikuma Eiropas Parlaments lemj par to, vai sniegt galīgo apstiprinājumu (ko dēvē par “budžeta izpildes apstiprinājumu”) tam, kā Komisija attiecīgajā gadā ir izpildījusi ES budžetu. Ikgadējā budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra nodrošina to, ka no Komisijas tiek prasīta politiskā pārskatatbildība par ES budžeta izpildi.

Padomes

Eiropas Parlaments

Lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu arī pamatojas uz Komisijas integrēto finanšu un pārskatatbildības ziņošanu, komisāru uzklausīšanu Eiropas Parlamentā un uz atbilžu sniegšanu uz Komisijai nosūtītajiem rakstveida jautājumiem.

SKAIDROJUMS PIE KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM

Eiropas Savienības 2020. gada konsolidētie gada pārskati ir sagatavoti, pamatojoties uz informāciju, kuru iestādes un struktūras sniegušas saskaņā ar Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, 246. panta 2. punktu. Ar šo es paziņoju, ka tie ir sagatavoti saskaņā ar minētās Finanšu regulas XIII sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstītas finanšu pārskatu skaidrojumos.

No minēto iestāžu un struktūru grāmatvežiem, kas apliecinājuši informācijas ticamību, esmu saņēmusi visu informāciju, kas nepieciešama, lai sagatavotu finanšu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Savienības aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde.

Ar šo apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām, lai apstiprinātu Eiropas Komisijas pārskatus, man ir pietiekama pārliecība, ka finanšu pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbību rezultātiem un naudas plūsmām.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Komisijas grāmatvede

2021. gada 18. jūnijā

KONSOLIDĒTIE FINANŠU PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI (1)

1

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| BILANCE | 35 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 36 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 37 |
| --- | --- |

| NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS | 38 |
| --- | --- |

| FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI | 39 |
| --- | --- |

| 1. | NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA | 39 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BILANCES SKAIDROJUMI | 53 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU | 91 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN AKTĪVI | 100 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | BUDŽETA UN JURIDISKĀS SAISTĪBAS | 105 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA | 110 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM | 124 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA | 126 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA | 126 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANCE

BILANCE

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | | |
| Nemateriālie aktīvi | 2.1 | 620 | 515 |
| Materiālie pamatlīdzekļi | 2.2 | 11 682 | 11 380 |
| Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītas investīcijas | 2.3 | 588 | 591 |
| Finanšu aktīvi | 2.4 | 99 214 | 66 714 |
| Priekšfinansējums | 2.5 | 34 519 | 26 240 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.6 | 45 813 | 3 607 |
| | | 192 434 | 109 047 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | | |
| Finanšu aktīvi | 2.4 | 13 881 | 4 514 |
| Priekšfinansējums | 2.5 | 28 229 | 25 206 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.6 | 28 681 | 20 367 |
| Krājumi | 2.7 | 80 | 68 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2.8 | 16 742 | 19 745 |
| | | 87 613 | 69 900 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 280 047 | 178 947 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Pensijas un citi darbinieku pabalsti | 2.9 | (116 020 ) | (97 659 ) |
| Uzkrājumi | 2.10 | (3 878 ) | (3 707 ) |
| Finanšu saistības | 2.11 | (84 399 ) | (53 071 ) |
| | | (204 297 ) | (154 437 ) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Uzkrājumi | 2.10 | (1 527 ) | (1 116 ) |
| Finanšu saistības | 2.11 | (10 649 ) | (1 446 ) |
| Parādi kreditoriem | 2.12 | (32 408 ) | (27 241 ) |
| Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi | 2.13 | (64 584 ) | (67 230 ) |
| | | (109 167 ) | (97 033 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | | (313 464 ) | (251 470 ) |
| NETO AKTĪVI | | (33 418 ) | (72 523 ) |
| Rezerves | 2.14 | 5 062 | 5 037 |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas
   (2) | 2.15 | (38 480 ) | (77 560 ) |
| NETO AKTĪVI | | (33 418 ) | (72 523 ) |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

2.1

2.1

620

620

515

515

Materiālie pamatlīdzekļi

Materiālie pamatlīdzekļi

2.2

2.2

11 682

11 682

11 380

11 380

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītas investīcijas

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītas investīcijas

2.3

2.3

588

588

591

591

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

2.4

2.4

99 214

99 214

66 714

66 714

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5

2.5

34 519

34 519

26 240

26 240

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.6

2.6

45 813

45 813

3 607

3 607

192 434

192 434

109 047

109 047

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

2.4

2.4

13 881

13 881

4 514

4 514

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5

2.5

28 229

28 229

25 206

25 206

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.6

2.6

28 681

28 681

20 367

20 367

Krājumi

Krājumi

2.7

2.7

80

80

68

68

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

2.8

2.8

16 742

16 742

19 745

19 745

87 613

87 613

69 900

69 900

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

280 047

280 047

178 947

178 947

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

Pensijas un citi darbinieku pabalsti

2.9

2.9

(116 020 )

(116 020 )

(97 659 )

(97 659 )

Uzkrājumi

Uzkrājumi

2.10

2.10

(3 878 )

(3 878 )

(3 707 )

(3 707 )

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.11

2.11

(84 399 )

(84 399 )

(53 071 )

(53 071 )

(204 297 )

(204 297 )

(154 437 )

(154 437 )

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Uzkrājumi

Uzkrājumi

2.10

2.10

(1 527 )

(1 527 )

(1 116 )

(1 116 )

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.11

2.11

(10 649 )

(10 649 )

(1 446 )

(1 446 )

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

2.12

2.12

(32 408 )

(32 408 )

(27 241 )

(27 241 )

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

2.13

2.13

(64 584 )

(64 584 )

(67 230 )

(67 230 )

(109 167 )

(109 167 )

(97 033 )

(97 033 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

(313 464 )

(313 464 )

(251 470 )

(251 470 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(33 418 )

(33 418 )

(72 523 )

(72 523 )

Rezerves

Rezerves

2.14

2.14

5 062

5 062

5 037

5 037

No dalībvalstīm pieprasāmās summas
   (2)

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

2

2.15

2.15

(38 480 )

(38 480 )

(77 560 )

(77 560 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

(33 418 )

(33 418 )

(72 523 )

(72 523 )

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 2020.g. | 2019.g. |
| IEŅĒMUMI | | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | | | |
| NKI resursi | 3.1 | 125 393 | 108 820 |
| Tradicionālie pašu resursi | 3.2 | 19 559 | 21 235 |
| PVN resursi | 3.3 | 17 858 | 18 128 |
| Naudas sodi | 3.4 | 452 | 4 291 |
| Izdevumu atgūšana | 3.5 | 1 355 | 2 627 |
| AK izstāšanās līgums | 3.6 | 47 456 | — |
| Citi | 3.7 | 7 116 | 2 072 |
| | | 219 190 | 157 174 |
| | | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu | | | |
| Finanšu ieņēmumi | 3.8 | 3 434 | 1 817 |
| Citi | 3.9 | 1 404 | 1 298 |
| | | 4 838 | 3 116 |
| Ieņēmumi kopā | | 224 028 | 160 289 |
| IZDEVUMI | | | |
| Īstenojušas dalībvalstis | 3.10 | | |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | | (40 461 ) | (43 951 ) |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti | | (14 467 ) | (13 541 ) |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | | (41 118 ) | (35 178 ) |
| Eiropas Sociālais fonds | | (13 677 ) | (11 218 ) |
| Citi | | (2 701 ) | (2 608 ) |
| Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi | 3.11 | (22 094 ) | (18 942 ) |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | 3.12 | (3 530 ) | (3 131 ) |
| Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas | 3.12 | (4 178 ) | (4 085 ) |
| Īstenojuši citi subjekti | 3.12 | (3 257 ) | (2 875 ) |
| Personāla un pensiju izmaksas | 3.13 | (11 995 ) | (11 613 ) |
| Finansējuma izmaksas | 3.14 | (2 188 ) | (1 491 ) |
| Citi izdevumi | 3.15 | (6 946 ) | (6 862 ) |
| Izdevumi kopā | | (166 612 ) | (155 493 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | | 57 416 | 4 796 |

miljoni EUR

Skaidrojums

2020.g.

2019.g.

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

NKI resursi

NKI resursi

3.1

3.1

125 393

125 393

108 820

108 820

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

3.2

3.2

19 559

19 559

21 235

21 235

PVN resursi

PVN resursi

3.3

3.3

17 858

17 858

18 128

18 128

Naudas sodi

Naudas sodi

3.4

3.4

452

452

4 291

4 291

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

3.5

3.5

1 355

1 355

2 627

2 627

AK izstāšanās līgums

AK izstāšanās līgums

3.6

3.6

47 456

47 456

—

—

Citi

Citi

3.7

3.7

7 116

7 116

2 072

2 072

219 190

219 190

157 174

157 174

Ieņēmumi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

3.8

3.8

3 434

3 434

1 817

1 817

Citi

Citi

3.9

3.9

1 404

1 404

1 298

1 298

4 838

4 838

3 116

3 116

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

224 028

224 028

160 289

160 289

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Īstenojušas dalībvalstis

Īstenojušas dalībvalstis

3.10

3.10

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

(40 461 )

(40 461 )

(43 951 )

(43 951 )

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

(14 467 )

(14 467 )

(13 541 )

(13 541 )

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

(41 118 )

(41 118 )

(35 178 )

(35 178 )

Eiropas Sociālais fonds

Eiropas Sociālais fonds

(13 677 )

(13 677 )

(11 218 )

(11 218 )

Citi

Citi

(2 701 )

(2 701 )

(2 608 )

(2 608 )

Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi

Īstenojusi Komisija, izpildaģentūras un trasta fondi

3.11

3.11

(22 094 )

(22 094 )

(18 942 )

(18 942 )

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

3.12

3.12

(3 530 )

(3 530 )

(3 131 )

(3 131 )

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

3.12

3.12

(4 178 )

(4 178 )

(4 085 )

(4 085 )

Īstenojuši citi subjekti

Īstenojuši citi subjekti

3.12

3.12

(3 257 )

(3 257 )

(2 875 )

(2 875 )

Personāla un pensiju izmaksas

Personāla un pensiju izmaksas

3.13

3.13

(11 995 )

(11 995 )

(11 613 )

(11 613 )

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

3.14

3.14

(2 188 )

(2 188 )

(1 491 )

(1 491 )

Citi izdevumi

Citi izdevumi

3.15

3.15

(6 946 )

(6 946 )

(6 862 )

(6 862 )

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(166 612 )

(166 612 )

(155 493 )

(155 493 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

57 416

57 416

4 796

4 796

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020.g. | 2019.g. |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | 57 416 | 4 796 |
| Pamatdarbības | | |
| Amortizācija | 113 | 107 |
| Nolietojums | 1 047 | 1 022 |
| Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums | (40 624 ) | 1 255 |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | (11 301 ) | (1 472 ) |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | (50 519 ) | 691 |
| Krājumu (palielinājums)/samazinājums | (12) | 5 |
| Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums) | 18 360 | 17 203 |
| Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) | 581 | 693 |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | 40 531 | (1 389 ) |
| Parādu kreditoriem palielinājums/(samazinājums) | 5 166 | (4 985 ) |
| Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) | (2 645 ) | 4 041 |
| Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi | (3 218 ) | (1 803 ) |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā) | (15 155 ) | (14 164 ) |
| Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas | 63 | 111 |
| Investīciju darbība | | |
| Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums | (1 566 ) | (1 392 ) |
| Ar pašu kapitāla metodi uzskaitītu investīciju (palielinājums)/samazinājums | 3 | (1) |
| Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums | (1 180 ) | (2 964 ) |
| Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums | (62) | (121) |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | (3 004 ) | 1 633 |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) | (3 004 ) | 1 633 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 19 745 | 18 113 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 16 742 | 19 745 |

miljoni EUR

2020.g.

2019.g.

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

57 416

57 416

4 796

4 796

Pamatdarbības

Pamatdarbības

Amortizācija

Amortizācija

113

113

107

107

Nolietojums

Nolietojums

1 047

1 047

1 022

1 022

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

Aizdevumu (palielinājums)/samazinājums

(40 624 )

(40 624 )

1 255

1 255

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

(11 301 )

(11 301 )

(1 472 )

(1 472 )

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

(50 519 )

(50 519 )

691

691

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

Krājumu (palielinājums)/samazinājums

(12)

(12)

5

5

Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums)

Pensiju un citu darbinieku pabalstu palielinājums/(samazinājums)

18 360

18 360

17 203

17 203

Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums)

581

581

693

693

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

40 531

40 531

(1 389 )

(1 389 )

Parādu kreditoriem palielinājums/(samazinājums)

Parādu kreditoriem palielinājums/(samazinājums)

5 166

5 166

(4 985 )

(4 985 )

Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

(2 645 )

(2 645 )

4 041

4 041

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi

Iepriekšējā gada budžeta pārpalikums kā nenaudas ieņēmumi

(3 218 )

(3 218 )

(1 803 )

(1 803 )

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā)

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana (ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas nav iekļautas finanšu darbības rezultātu pārskatā)

(15 155 )

(15 155 )

(14 164 )

(14 164 )

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

63

63

111

111

Investīciju darbība

Investīciju darbība

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu (palielinājums)/samazinājums

(1 566 )

(1 566 )

(1 392 )

(1 392 )

Ar pašu kapitāla metodi uzskaitītu investīciju (palielinājums)/samazinājums

Ar pašu kapitāla metodi uzskaitītu investīciju (palielinājums)/samazinājums

3

3

(1)

(1)

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

(1 180 )

(1 180 )

(2 964 )

(2 964 )

Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums

Finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums

(62)

(62)

(121)

(121)

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

(3 004 )

(3 004 )

1 633

1 633

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

(3 004 )

(3 004 )

1 633

1 633

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

19 745

19 745

18 113

18 113

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

16 742

16 742

19 745

19 745

NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS

NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS

| miljoni EUR |
| --- |
| | No dalībvalstīm pieprasāmās summas Uzkrātais pārpalikums/(deficīts) | Citas rezerves | Patiesās vērtības rezerve | Neto aktīvi |
| ATLIKUMS 31.12.2018. | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 464 ) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | (21) | 21 | — | — |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | — | — | 160 | 160 |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | (14 164 ) | — | — | (14 164 ) |
| citi | 56 | (105) | — | (49) |
| Dalībvalstīm kreditētais 2018. gada budžeta izpildes rezultāts | (1 803 ) | — | — | (1 803 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | 4 796 | — | — | 4 796 |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | (77 560 ) | 4 646 | 391 | (72 523 ) |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | (173) | 173 | — | — |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | — | — | 105 | 105 |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | (15 155 ) | — | — | (15 155 ) |
| citi | 210 | (252) | — | (42) |
| Dalībvalstīm kreditētais 2019. gada budžeta izpildes rezultāts | (3 218 ) | — | — | (3 218 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | 57 416 | — | — | 57 416 |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | (38 480 ) | 4 566 | 496 | (33 418 ) |

miljoni EUR

No dalībvalstīm pieprasāmās summas Uzkrātais pārpalikums/(deficīts)

Citas rezerves

Patiesās vērtības rezerve

Neto aktīvi

ATLIKUMS 31.12.2018.

ATLIKUMS 31.12.2018.

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 464 )

(61 464 )

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

(21)

(21)

21

21

—

—

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

—

—

160

160

160

160

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

(14 164 )

(14 164 )

—

—

(14 164 )

(14 164 )

citi

citi

56

56

(105)

(105)

—

(49)

(49)

Dalībvalstīm kreditētais 2018. gada budžeta izpildes rezultāts

Dalībvalstīm kreditētais 2018. gada budžeta izpildes rezultāts

(1 803 )

(1 803 )

—

—

(1 803 )

(1 803 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

4 796

4 796

—

—

4 796

4 796

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

(77 560 )

(77 560 )

4 646

4 646

391

391

(72 523 )

(72 523 )

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

(173)

(173)

173

173

—

—

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

—

—

105

105

105

105

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

(15 155 )

(15 155 )

—

—

(15 155 )

(15 155 )

citi

citi

210

210

(252)

(252)

—

(42)

(42)

Dalībvalstīm kreditētais 2019. gada budžeta izpildes rezultāts

Dalībvalstīm kreditētais 2019. gada budžeta izpildes rezultāts

(3 218 )

(3 218 )

—

—

(3 218 )

(3 218 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

57 416

57 416

—

—

57 416

57 416

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

(38 480 )

(38 480 )

4 566

4 566

496

496

(33 418 )

(33 418 )

FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI

FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI

| Jāņem vērā, ka turpmākajās tabulās summas kas attiecas uz AK, joprojām ir norādītas pozīcijā “Dalībvalstis”, lai gan AK izstājās no Savienības 2020. gada 1. februāris, un ka pārejas periodā līdz 2020. gada 31. decembrim tai joprojām bija finansiālas attiecības ar Savienību, kuras ir līdzvērtīgas dalībvalsts attiecībām. |
| --- |

Jāņem vērā, ka turpmākajās tabulās summas kas attiecas uz AK, joprojām ir norādītas pozīcijā “Dalībvalstis”, lai gan AK izstājās no Savienības 2020. gada 1. februāris, un ka pārejas periodā līdz 2020. gada 31. decembrim tai joprojām bija finansiālas attiecības ar Savienību, kuras ir līdzvērtīgas dalībvalsts attiecībām.

Jāņem vērā, ka turpmākajās tabulās summas kas attiecas uz AK, joprojām ir norādītas pozīcijā “Dalībvalstis”, lai gan AK izstājās no Savienības 2020. gada 1. februāris, un ka pārejas periodā līdz 2020. gada 31. decembrim tai joprojām bija finansiālas attiecības ar Savienību, kuras ir līdzvērtīgas dalībvalsts attiecībām.

1.   NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1.   JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

JURIDISKAIS PAMATS UN GRĀMATVEDĪBAS NOTEIKUMI

ES grāmatvedības uzskaiti kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, turpmāk dēvētu par “Finanšu regulu” (FR).

ES sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar Finanšu regulas 80. pantu, pamatojoties uz noteikumiem par uzkrāšanas principu grāmatvedībā, kuru pamatā ir starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (SPSGS). Minētie grāmatvedības noteikumi, ko pieņem Komisijas grāmatvedis, ir jāpiemēro visās iestādēs un ES struktūrās, uz kurām attiecas konsolidācijas darbības joma, lai nodrošinātu ES konsolidēto pārskatu iekšējo konsekvenci.

Jaunu un grozītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Jaunu un grozītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Jauni EGN, kas ir spēkā par gada pārskata periodiem, kuri sākās 2020. gada 1. janvārī vai vēlāk

Jauni EGN, kas ir spēkā par gada pārskata periodiem, kuri sākās 2020. gada 1. janvārī vai vēlāk

Nav jaunu EGN, kas būtu stājušies spēkā par gada pārskata periodiem, kuri sākās 2020. gada 1. janvārī vai vēlāk.

Jauni EGN, kas pieņemti līdz 2020. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā

Jauni EGN, kas pieņemti līdz 2020. gada 31. decembrim, bet vēl nav stājušies spēkā

Eiropas Komisijas grāmatvede 2020. gada 17. decembrī pieņēma pārskatīto 11. EGN “Finanšu instrumenti”, kas ir spēkā par pārskata periodiem, kuri sākas 2021. gada 1. janvārī vai vēlāk. Pārskatītais 11. EGN ir atjaunināts atbilstoši 41. SPSGS “Finanšu instrumenti” un nosaka principus ES subjektu turējumā esošo finanšu aktīvu un finanšu saistību finanšu ziņojumu sniegšanai.

Galvenās izmaiņas un paredzamā to ietekme uz ES 2021. gada pārskatiem ir aprakstītas turpmāk.

Jauni klasificēšanas un novērtēšanas principi attiecībā uz finanšu aktīviem

Jauni klasificēšanas un novērtēšanas principi attiecībā uz finanšu aktīviem

Ar pārskatīto 11. EAG ir ieviesta uz principiem balstīta pieeja finanšu aktīvu klasificēšanai, kuras pamatā ir divi kritēriji – pārvaldības modelis, ko subjekts piemēro savu finanšu aktīvu pārvaldībai, un minēto aktīvu līgumiskās naudas plūsmas iezīmes. Atkarībā no šiem kritērijiem finanšu aktīvus klasificē šādās kategorijās: finanšu aktīvi amortizācijas izmaksās (AC), finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvos / pašu kapitālā (FVNA), vai finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma un deficīta aprēķinā (FVSD).

AC

FVNA

FVSD

Finanšu aktīvus ar līgumiskiem nosacījumiem, kuri veido tikai pamatsummu un procentus, klasificē vai nu kā AC (ja finanšu aktīvs tiek turēts pārvaldības modelī, kura mērķis ir turēt finanšu aktīvus, lai iekasētu līgumiskas naudas plūsmas), vai kā FVNA (ja finanšu aktīvs tiek turēts pārvaldības modelī, kura mērķis tiek sasniegts, gan iekasējot līgumiskas naudas plūsmas, gan pārdodot finanšu aktīvus). Finanšu aktīvus, kas neatbilst kritērijiem, lai tos klasificētu kā AC vai FVNA, jo īpaši finanšu aktīvus, attiecībā uz kuriem līgumiskās naudas plūsmas neveido tikai pamatsummu un procentus vai kuri tiek turēti citos pārvaldības modeļos, klasificē kā FVSD.

AC

FVNA

AC

FVNA

FVSD

Saskaņā ar šiem principiem ES 2021. gada pārskatos visi kapitālieguldījumi, kas patlaban klasificēti kā “pieejami pārdošanai”, tiks pārklasificēti par FVSD. Paredzams, ka arī parāda vērtspapīri tiks pārklasificēti par FVSD, ņemot vērā, ka ES pārvalda šos aktīvu portfeļus un izvērtē to darbības rezultātus, pamatojoties uz to patieso vērtību. Saistītā patiesās vērtības rezerve tiks iekļauta neto aktīvos.

FVSD

FVSD

Jauns vērtības samazināšanās modelis

Jauns vērtības samazināšanās modelis

Lai gan pašreizējais vērtības samazināšanās modelis ir balstīts uz radītajiem zaudējumiem, ar pārskatīto 11. EGN ir ieviests uz nākotni vērsts vērtības samazināšanās modelis, kura pamatā ir paredzamie kredītzaudējumi, ņemot vērā visus iespējamos saistību neizpildes gadījumus un jebkurus kredītkvalitātes uzlabojumus, kas ir līgumisko nosacījumu neatņemama daļa. Attiecībā uz piemērojamo laika diapazonu piemēro posmu pieeju – kamēr vien nav kredītriska būtiska palielinājuma, vērtības samazināšanās zaudējumus nosaka kā summu, kas vienāda ar paredzamajiem 12 mēnešu kredītzaudējumiem (1. posms). Kredītriska būtiska palielinājuma gadījumā (2. posms) un attiecībā uz finanšu aktīviem ar samazinātu kredītvērtību vērtības samazināšanās zaudējumi ir vienādi ar paredzamo kredītzaudējumu pastāvēšanas laiku. Jaunais vērtības samazināšanās modelis attiecas uz visiem finanšu aktīviem, ko novērtē AC vai FVNA, uz aizdevumu saistībām un finanšu garantiju līgumiem.

AC

FVNA

Paredzams, ka jaunā, uz nākotni vērstā vērtības samazināšanās modeļa rezultātā ES 2021. gada pārskatos tiks atzīti papildu vērtības samazināšanās zaudējumi, jo īpaši attiecībā uz aizdevumiem finanšu atbalstam, kurus piešķir partnervalstīm saskaņā ar DFS un Euratom programmām.

Euratom

Finanšu garantiju uzskaite

Finanšu garantiju uzskaite

Saskaņā ar spēkā esošo 11. EGN lielāko daļu finanšu garantiju, jo īpaši tās, kuras sniedz bez atlīdzības vai par nominālu atlīdzību, uzskaita saskaņā ar 10. EGN “Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi” principiem, tātad tās vai nu atzīst kā uzkrājumus, vai uzrāda kā iespējamās saistības atkarībā no zaudējumu varbūtības.

Pārskatītais 11. EGN nosaka, ka finanšu garantiju uzskaites prasības ir piemērojamas visiem finanšu garantiju līgumiem, kas sākotnēji būtu jāatzīst vai nu patiesajā vērtībā, vai to pastāvēšanas laikā paredzamajos kredītzaudējumos gadījumā, ja patieso vērtību nevar ticami noteikt. Turpmākā novērtēšanā finanšu garantiju līgumi būtu jānovērtē pēc augstākās no šīm vērtībām: i) zaudējumu atskaitījumu summa un ii) sākotnēji atzītā summa, no kuras attiecīgā gadījumā atskaitīta amortizācijas kumulatīvā summa, kas atzīta saskaņā ar 4. EGN “Ieņēmumi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu” principiem.

Rezultātā ir paredzams, ka ES 2021. gada pārskatos esošie finanšu garantiju līgumi tiks pārklasificēti no finanšu uzkrājumiem par finanšu garantiju saistību garantijām un novērtēti atkārtoti pēc pastāvēšanas laikā paredzamajiem kredītzaudējumiem vai – attiecīgā gadījumā – summas, kas sākotnēji atzīta kā uzkrājumi, atskaitot uzkrāto amortizāciju, atkarībā no tā, kura no šīm vērtībām ir lielāka. Paredzams, ka šo izmaiņu rezultātā bilancē palielināsies finanšu saistības, jo īpaši attiecībā uz garantijām, kas sniegtas EIB grupai saskaņā ar ārējo aizdevumu pilnvarām.

Jaunās prasības piemēro ar atpakaļejošu spēku un ievērojot īpašos pārejas noteikumus, kas izklāstīti pārskatītajā 11. EGN. Proti, nav vajadzīgs pārrēķināt salīdzinošos rādītājus. Tādējādi jebkādu atkārtotu novērtējumu ietekme tiks atzīta neto aktīvos pārskatītā 11. EGN sākotnējā piemērošanas datumā.

1.2.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par subjekta finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. ES kā publiskā sektora subjektam ir konkrēti mērķi – sniegt lēmumu pieņemšanai noderīgu informāciju un apliecināt subjekta pārskatatbildību par tam uzticētajiem līdzekļiem. Šis dokuments ir sagatavots, ņemot vērā minētos mērķus.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS aprakstītie, proti, patiess atspoguļojums, uzkrāšanas princips, darbības turpināšana, uzrādīšanas konsekvence, būtiskums, apkopošana, ieskaits un salīdzināmā informācija.

Finanšu pārskatu kvalitatīvie rādītāji ir būtiskums, patiesa atspoguļošana (uzticamība), saprotamība, savlaicīgums, salīdzināmība un pārbaudāmība.

1.3.   KONSOLIDĀCIJA

KONSOLIDĀCIJA

Konsolidācijas darbības joma

Konsolidācijas darbības joma

ES konsolidētie finanšu pārskati ietver visus būtiskos kontrolētos subjektus, kopīgas struktūras un asociētos uzņēmumus. Konsolidācijas darbības jomā ietilpstošo subjektu pilns saraksts, kas patlaban ietver 52 kontrolētus subjektus un vienu asociēto uzņēmumu, ir atrodams 9. skaidrojumā. Kontrolēto subjektu vidū ir ES iestādes (tostarp Komisija, taču ne Eiropas Centrālā banka) un ES aģentūras (izņemot kopējās ārpolitikas un drošības politikas aģentūras). Arī likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (ECSC i.L.) uzskata par kontrolētu subjektu. ES vienīgais asociētais uzņēmums ir Eiropas Investīciju fonds (EIF).

9.

ECSC i.L.

Subjekti, uz kuriem attiecas konsolidācijas darbības joma, bet kuri nav būtiski ES konsolidētajiem finanšu pārskatiem kopumā, nav jākonsolidē vai jāuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, ja tas ES radītu pārmērīgu laika patēriņu vai izmaksas. Šādus subjektus dēvē par “mazajiem subjektiem”, un tie ir atsevišķi uzskaitīti 9. skaidrojumā. 2020. gadā kopumā astoņi subjekti tika klasificēti kā šādi mazie subjekti.

9.

Kontrolētie subjekti

Kontrolētie subjekti

Lai noteiktu konsolidācijas darbības jomu, piemēro kontroles koncepciju. Kontrolētie subjekti ir subjekti, par kuriem ES saņem vai ir tiesīga saņemt mainīgu ieguvumu no tās iesaistes un no kuriem gūtā minētā ieguvuma veidu un summu ES var ietekmēt, izmantojot savu varu pār otru subjektu. Šādai varai jābūt patlaban īstenojamai un jābūt saistītai ar subjekta attiecīgajām darbībām. Kontrolētie subjekti tiek pilnībā konsolidēti. Konsolidācija sākas kontroles pastāvēšanas pirmajā dienā un beidzas līdz ar kontroles izbeigšanos.

Izplatītākie kontroles rādītāji ES ir šādi: subjekta izveide ar dibināšanas līgumiem vai sekundārajiem tiesību aktiem, subjekta finansēšana no ES budžeta, balsstiesības vadības struktūrās, Eiropas Revīzijas palātas veikta revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana Eiropas Parlamentā. Katrs subjekts tiek vērtēts atsevišķi, lai izlemtu, vai pietiek ar vienu no iepriekš minētajiem kritērijiem, lai kontroli uzskatītu par pastāvošu, vai ir jāizpildās tiem visiem.

Ir izslēgti visi būtiskie ES kontrolēto subjektu savstarpējie darījumi un atlikumi, savukārt nerealizētie guvumi un zaudējumi saistībā ar šādiem darījumiem nav būtiski un tāpēc nav izslēgti.

Kopīgas struktūras

Kopīgas struktūras

Kopīga struktūra ir struktūra, kuru kopīgi kontrolē ES un viena vai vairākas citas puses. Kopīga kontrole ir struktūras kontroles savstarpēja dalīšana, kas noteikta ar saistošu līgumu un kas pastāv tikai tad, kad, pieņemot lēmumus par attiecīgajām darbībām, ir vajadzīgs to pušu vienprātīgs apstiprinājums, kuras savstarpēji dala kontroli. Kopīgas struktūras var būt gan kopuzņēmumi, gan kopīgas darbības. Kopuzņēmums ir kopīga struktūra, kuras uzbūvē ir atsevišķa instrumentsabiedrība un kurā pusēm, kas kopīgi kontrolē uzņēmumu, ir tiesības uz tā neto aktīviem. Līdzdalību kopuzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (skatīt 1.5.4. skaidrojumu). Kopīga darbība ir kopīga struktūra, kurā pusēm, kam ir kopīga kontrole struktūrā, ir tiesības uz struktūras aktīviem un pienākumi pret struktūras saistībām. Līdzdalību kopīgās darbībās uzskaita, ES finanšu pārskatos atzīstot tās aktīvus un saistības, ieņēmumus un izdevumus, kā arī to daļu no aktīviem, saistībām, ieņēmumiem un izdevumiem, kas tiek turēti vai radušies kopīgi.

1.5.4

Asociētie uzņēmumi

Asociētie uzņēmumi

Asociētie uzņēmumi ir tādi subjekti, kuros ES tieši vai netieši ir būtiska ietekme, bet kurus tā ne ekskluzīvi, ne kopīgi nekontrolē. Pieņem, ka būtiska ietekme pastāv, ja ES tieši vai netieši ir 20 % vai vairāk balsstiesību. Līdzdalību asociētajos uzņēmumos uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi (skatīt 1.5.4. skaidrojumu).

1.5.4.

Nekonsolidēti subjekti, kuru līdzekļus pārvalda Komisija

Nekonsolidēti subjekti, kuru līdzekļus pārvalda Komisija

ES darbinieku veselības apdrošināšanas kopīgās shēmas, Eiropas Attīstības fonda un Dalībnieku garantiju fonda naudas līdzekļus pārvalda Komisija šo subjektu vārdā. Tomēr ES nekontrolē šos subjektus, tāpēc tie nav konsolidēti tās finanšu pārskatos.

1.4.   SAGATAVOŠANAS PAMATS

SAGATAVOŠANAS PAMATS

Finanšu pārskati tiek sniegti ik gadu. Finanšu gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

1.4.1.   
  Valūta un konvertēšanas bāze

Valūta un konvertēšanas bāze

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Darbības un pārskatu sniegšanas valūta

Ja vien nav norādīts citādi, finanšu pārskatus sagatavo miljonos euro, kas ir ES funkcionālā valūta.

Darījumi un atlikumi

Darījumi un atlikumi

Darījumus ārvalstu valūtā konvertē euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Guvumus un zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas, kas radušies ārvalstu valūtas darījumu norēķinos un pārrēķinot ārvalstu valūtā izteiktus monetāros aktīvus un saistības atbilstoši valūtas kursam gada beigās, norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pārrēķina starpību nemonetāriem finanšu instrumentiem, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai, iekļauj patiesās vērtības rezervē.

Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas materiālajiem pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuru vērtība saglabājas euro atbilstoši kursam to iegādes datumā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās konvertē euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa.

Euro valūtas kurss

Euro valūtas kurss

| Valūta | 31.12.2020. | 31.12.2019. | Valūta | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,5597 | 4,2568 |
| CZK | 26,2420 | 25,4080 | RON | 4,8683 | 4,783 |
| DKK | 7,4409 | 7,4715 | SEK | 10,0343 | 10,4468 |
| GBP | 0,8990 | 0,8508 | CHF | 1,0802 | 1,0854 |
| HRK | 7,5519 | 7,4395 | JPY | 126,4900 | 121,9400 |
| HUF | 363,8900 | 330,5300 | USD | 1,2271 | 1,1234 |

Valūta

31.12.2020.

31.12.2019.

Valūta

31.12.2020.

31.12.2019.

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,5597

4,5597

4,2568

4,2568

CZK

CZK

26,2420

26,2420

25,4080

25,4080

RON

RON

4,8683

4,8683

4,783

4,783

DKK

DKK

7,4409

7,4409

7,4715

7,4715

SEK

SEK

10,0343

10,0343

10,4468

10,4468

GBP

GBP

0,8990

0,8990

0,8508

0,8508

CHF

CHF

1,0802

1,0802

1,0854

1,0854

HRK

HRK

7,5519

7,5519

7,4395

7,4395

JPY

JPY

126,4900

126,4900

121,9400

121,9400

HUF

HUF

363,8900

363,8900

330,5300

330,5300

USD

USD

1,2271

1,2271

1,1234

1,1234

1.4.2.   
  Aplēšu izmantošana

Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ietver summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, kuri izdarīti, pamatojoties uz visticamāko pieejamo informāciju. Būtiskas aplēses cita starpā ietver aplēses par turpmāk minēto: darbinieku pabalstu saistību summas, finanšu risks saistībā ar debitoru parādiem un summas, kas uzrādītas skaidrojumos par finanšu instrumentiem, uzkrātie ieņēmumi un maksas, uzkrājumi, nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu vērtības samazinājuma pakāpe, krājumu neto pārdošanas vērtība, iespējamie aktīvi un saistības. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Izmaiņas aplēsēs tiek atspoguļotas periodā, kad tās kļūst zināmas, ja izmaiņas skar tikai attiecīgo periodu, vai attiecīgajā periodā un turpmākajos periodos, ja izmaiņas skar abus.

1.5.   BILANCE

BILANCE

1.5.1.   
  Nemateriālie aktīvi

Nemateriālie aktīvi

Nemateriāls aktīvs ir identificējams bezķermenisks, nemonetārs aktīvs. Aktīvs ir identificējams, ja tas ir nošķirams (t. i., to var nošķirt vai atdalīt no subjekta, to pārdodot, nododot, licencējot, iznomājot vai apmainot vai nu individuāli, vai arī kopā ar attiecīgu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām, neatkarīgi no tā, vai subjekts plāno tā rīkoties) vai izriet no līgumiskiem pasākumiem (tostarp līgumiskām vai citām juridiskām tiesībām, neatkarīgi no tā, vai šīs tiesības ir nododamas vai nošķiramas no subjekta vai no citām tiesībām un pienākumiem).

Iegādātos nemateriālos aktīvus norāda, no sākotnējām izmaksām atskaitot uzkrāto amortizāciju un zaudējumus no vērtības samazināšanās. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti attiecīgie ES grāmatvedības noteikumu kritēriji, un izdevumi attiecas tikai uz aktīva izstrādes posmu. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas ir saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

Nemateriālos aktīvus amortizē pēc lineārās metodes visā to aplēstajā lietderīgās lietošanas laikā (3–11 gadi). Aplēstais nemateriālo aktīvu lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no to konkrētā ekonomiskā kalpošanas ilguma vai juridiskā kalpošanas ilguma, kas noteikts vienošanās ceļā.

1.5.2.   
  Materiālie pamatlīdzekļi

Materiālie pamatlīdzekļi

Visus materiālos pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un zaudējumi no vērtības samazināšanās. Izmaksās ir ietverti izdevumi, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi, radīšanu vai pārvešanu.

Turpmākās izmaksas pēc vajadzības iekļauj aktīva uzskaites vērtībā vai atzīst par atsevišķu aktīvu tikai tad, ja ir iespējams, ka ar attiecīgo izmaksu posteni saistītos nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu izmantos ES un izmaksas var ticami novērtēt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas ieskaita finanšu darbības rezultātu pārskatā tajā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās.

Uz zemi netiek attiecināts nolietojums, jo uzskata, ka tās lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Nolietojumu citiem aktīviem aprēķina, izmantojot lineāro metodi, lai to izmaksas, no kurām atņemta to atlikusī vērtība, sadalītu pa visu aplēstās aktīvu lietderīgās lietošanas laiku:

| Aktīva veids | Lineārā nolietojuma likme |
| --- | --- |
| Ēkas | No 4 % līdz 10 % |
| Kosmosa aktīvi | No 8 % līdz 25 % |
| Aprīkojums un iekārtas | No 10 % līdz 25 % |
| Mēbeles un transportlīdzekļi | No 10 % līdz 25 % |
| Datortehnika | No 25 % līdz 33 % |
| Citi | No 10 % līdz 33 % |

Aktīva veids

Lineārā nolietojuma likme

Ēkas

Ēkas

No 4 % līdz 10 %

No 4 % līdz 10 %

Kosmosa aktīvi

Kosmosa aktīvi

No 8 % līdz 25 %

No 8 % līdz 25 %

Aprīkojums un iekārtas

Aprīkojums un iekārtas

No 10 % līdz 25 %

No 10 % līdz 25 %

Mēbeles un transportlīdzekļi

Mēbeles un transportlīdzekļi

No 10 % līdz 25 %

No 10 % līdz 25 %

Datortehnika

Datortehnika

No 25 % līdz 33 %

No 25 % līdz 33 %

Citi

Citi

No 10 % līdz 33 %

No 10 % līdz 33 %

Guvumus vai zaudējumus no aktīva atsavināšanas nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā aktīva uzskaites vērtību, un iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Noma

Noma ir vienošanās, kuras rezultātā iznomātājs apmaiņā pret nomas maksu nodod nomniekam tiesības lietot aktīvu noteiktu laika periodu. Nomu klasificē kā finanšu nomu vai operatīvo nomu.

Finanšu noma ir noma, kur būtībā visus riskus un ieguvumus saistībā ar īpašumtiesībām nodod nomniekam. Noslēdzot finanšu nomas līgumu kā nomniekam, aktīvus, kas tiek iegūti finanšu nomas rezultātā, atzīst kā aktīvus un saistītos nomas pienākumus atzīst kā saistības no nomas termiņa sākšanās brīža. Aktīvus un saistības atzīst summās, kas vienādas ar nomātā īpašuma patieso vērtību, vai, ja tā ir zemāka, minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā, gan vienu, gan otru nosakot nomas sākšanas brīdī. Nomas termiņa laikā finanšu nomā turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no šādiem periodiem: aktīva lietderīgās lietošanas laiks vai nomas termiņš. Minimālos nomas maksājumus sadala starp finanšu maksu (procentu elements) un nenokārtoto saistību samazinājumu (kapitāla elements). Finanšu maksu sadala pa katru periodu nomas termiņa laikā tā, lai veidotos pastāvīga periodiska procentu likme attiecībā uz saistību atlikumu, ko pēc vajadzības atspoguļo kā ilgtermiņa/īstermiņa. Mainīgās nomas uzskaita kā izdevumus to rašanās periodā.

Operatīvā noma ir noma, kas nav finanšu noma, t. i., noma, kur iznomātājs patur būtībā visus riskus un ieguvumus saistībā ar aktīva īpašumtiesībām. Noslēdzot operatīvās nomas līgumu kā nomniekam, maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo kā izdevumus finanšu stāvokļa pārskatā, izmantojot lineāro metodi, pārskatā par finanšu stāvokli nenorādot ne nomāto aktīvu, ne nomas saistības.

1.5.3.   
  Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Vērtības samazināšanās ir aktīva nākotnes saimniecisko labumu vai pakalpojuma potenciāla zudums, kas pārsniedz aktīva nākotnes saimniecisko labumu vai pakalpojuma potenciāla zuduma sistemātisko atzīšanu ar amortizācijas vai nolietojuma starpniecību (atkarībā no konkrētā gadījuma). Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu pārbauda to vērtības samazinājumu. Aktīviem, kuriem nosaka amortizāciju/nolietojumu, vērtības samazinājumu pārbauda ikreiz, kad pārskata datumā ir norādes, ka aktīva vērtība var būt samazinājusies. Zaudējumus no vērtības samazināšanās atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo (darba) summu. Atgūstamā (darba) summa ir lielākā no šādām summām: aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic zaudējumu no vērtības samazināšanās apvērsi.

1.5.4.   
  Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītas investīcijas

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītas investīcijas

Līdzdalība asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos

Līdzdalība asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos

Pēc pašu kapitāla metodes uzskaitītas investīcijas sākotnēji atzīst izmaksās, sākotnējo uzskaites vērtību vēlāk palielinot vai samazinot, lai atzītu turpmākās iemaksas, ES daļu investīciju saņēmēja pārpalikumā vai deficītā, jebkādus vērtības samazinājumus un dividendes. Investīciju uzskaites vērtību finanšu pārskatos bilances datumā iegūst, sākotnējām izmaksām pieskaitot visas pārmaiņas. ES daļu investīciju saņēmēja pārpalikumā vai deficītā atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, un tās daļu investīciju saņēmēja pašu kapitāla pārmaiņās atzīst rezervē neto aktīvos. No investīcijām saņemtā peļņas daļa samazina aktīva uzskaites vērtību.

Ja ES deficīta daļa investīcijā, ko uzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi, ir vienāda ar tās līdzdalību investīcijā vai pārsniedz to, ES pārtrauc atzīt savu daļu turpmākajos zaudējumos (“neatzītie zaudējumi”). Kad ES līdzdalība ir samazināta līdz nullei, papildu zaudējumi tiek segti un saistības tiek atzītas tikai, ja ES ir radušies juridiski vai prakses radīti pienākumi vai tā ir veikusi maksājumus subjekta vārdā.

Ja pastāv vērtības samazinājuma pazīmes, jāveic daļēja norakstīšana līdz mazākajai atgūstamajai summai. Atgūstamo summu nosaka atbilstīgi 1.5.3. skaidrojumam. Ja vērtības samazinājuma iemesls vēlāk vairs nepastāv, veic zaudējumu no vērtības samazināšanās apvērsi līdz uzskaites vērtībai, kāda būtu noteikta, ja nebūtu atzīti nekādi zaudējumi no vērtības samazināšanās.

1.5.3.

Ja ES līdzdalība investīciju kapitāla fondā ir 20 % vai vairāk, tā necenšas īstenot būtisku ietekmi. Tāpēc šādus fondus uzskata par finanšu instrumentiem un klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Asociētos uzņēmumus un kopuzņēmumus, kas klasificēti kā mazie subjekti (skatīt 1.3. skaidrojumu), neuzskaita, izmantojot pašu kapitāla metodi. ES iemaksas šajos subjektos tiek uzskaitītas kā attiecīgā perioda izdevumi.

1.3.

1.5.5.   
  Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Klasifikācija

Klasifikācija

ES savus finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā; aizdevumi un debitoru parādi; līdz termiņa beigām turētas investīcijas un pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu, un tā tiek atkārtoti novērtēta katrā bilances datumā.

i)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvu klasificē kategorijā “patiesā vērtība ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, ja tas iegādāts galvenokārt pārdošanai īstermiņā vai ja subjekts to ir paredzējis šim nolūkam. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Minētās kategorijas aktīvi tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā no bilances datuma.

ii)   Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kas netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad ES nodrošina naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram bez nodoma pārdot attiecīgo debitoru parādu, vai gadījumos, kad ES pārņem sākotnējā aizdevēja tiesības pēc tam, kad ES veikusi maksājumu atbilstīgi garantijas līgumam. Maksājumi, kuru termiņš ir 12 mēneši pēc bilances datuma, tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi. Maksājumi, kuru termiņš ir vairāk nekā 12 mēneši pēc bilances datuma, tiek klasificēti kā ilgtermiņa aktīvi. Aizdevumi un debitoru parādi ietver termiņnoguldījumus, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par trīs mēnešiem.

iii)   Līdz termiņa beigām turētas investīcijas

Līdz termiņa beigām turētas investīcijas

Līdz termiņa beigām turētas investīcijas ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētu termiņu, attiecībā uz kuriem ES ir pozitīva apņemšanās un iespējas tos turēt līdz termiņa beigām. Šajā finanšu gadā ES nebija nevienas minētās kategorijas investīcijas.

iv)   Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iekļauti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no tā, cik ilgi ES plāno tos turēt. Investīcijas subjektos, kas nav nedz konsolidēti, nedz uzskaitīti, izmantojot pašu kapitāla metodi, un cita veida kapitāla investīcijas (piemēram, riska kapitāla darījumus) arī klasificē kā pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Patiesajā vērtībā novērtētu finanšu aktīvu ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, kā arī līdz termiņa beigām turētu vai pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu iegādi vai pārdošanu atzīst darījuma datumā, proti, datumā, kad ES uzņemas saistības pirkt vai pārdot aktīvu. Naudas ekvivalenti un aizdevumi tiek atzīti, kad naudu nogulda finanšu iestādē vai izmaksā aizņēmējiem. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Visiem finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu. Finanšu aktīvus, kurus uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, un darījuma izmaksas tiek ieskaitītas izdevumos finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu aktīva patiesā vērtība sākotnējās atzīšanas brīdī parasti ir darījuma cena (t. i., saņemtās atlīdzības patiesā vērtība), ja vien šā instrumenta patiesā vērtība nav pierādīta salīdzinājumā ar citiem novērojamiem pašreizējiem tirgus darījumiem ar to pašu instrumentu vai pamatojoties uz vērtēšanas metodi, kuras mainīgie rādītāji ietver tikai novērojamo tirgu datus (piemēram, dažu atvasināto instrumentu līgumu gadījumā). Tomēr, ja tiek piešķirts ilgtermiņa aizdevums bez procentu likmes vai ar likmi, kas ir zemāka par tirgus likmi, tā patieso vērtību var aplēst kā visu nākotnē saņemamo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību, kas diskontēta, izmantojot līdzīga instrumenta ar līdzīgu kredītvērtējumu dominējošo tirgus procentu likmi.

Piešķirtos aizdevumus novērtē to nominālsummā, ko uzskata par aizdevuma patieso vērtību. Tā iemesli ir izklāstīti turpmāk.

| — | ES aizdevumiem ir īpaša “tirgus vide”, kas atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvas investīcijas, iespēja šādi rīkoties ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo investīciju iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos; ES tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādiem pašiem procentiem. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav iespējas izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati reprezentē tirgu. Tā kā iespējas izmaksu “opcija” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām. |
| --- | --- |

—

ES aizdevumiem ir īpaša “tirgus vide”, kas atšķiras no kapitāla tirgus, kurā tiek emitētas komercobligācijas vai valsts obligācijas. Tā kā aizdevējiem šajos tirgos ir iespēja izvēlēties alternatīvas investīcijas, iespēja šādi rīkoties ir iekļauta tirgus cenās. Taču ES šādas alternatīvo investīciju iespējas nav, jo tai nav atļauts ieguldīt naudu kapitāla tirgos; ES tikai aizņemas līdzekļus, lai aizdotu tos ar tādiem pašiem procentiem. Tas nozīmē, ka ES nav alternatīvas iespējas aizdot vai ieguldīt summas, ko tā ir aizņēmusies. Attiecīgi nav iespējas izmaksu un bāzes salīdzinājumam ar tirgus likmēm. Faktiski ES aizdevumu darbība pati reprezentē tirgu. Tā kā iespējas izmaksu “opcija” netiek piemērota, tirgus cena nesniedz patiesu priekšstatu par ES aizdevumu darījumu būtību. Tāpēc nav pareizi noteikt ES aizdevumu patieso vērtību, atsaucoties uz komercobligācijām vai valsts obligācijām.

| — | Papildus tam, tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, ar ko varētu salīdzināt, procentu likme, kas ES būtu jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevuma darījumiem saskaņā ar Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilanci (MB) un citiem šādiem aizdevumiem, ir prasītā procentu likme. |
| --- | --- |

—

Papildus tam, tā kā nav aktīva tirgus vai līdzīgu darījumu, ar ko varētu salīdzināt, procentu likme, kas ES būtu jāizmanto, lai noteiktu patieso vērtību aizdevuma darījumiem saskaņā ar Eiropas Finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), maksājumu bilanci (MB) un citiem šādiem aizdevumiem, ir prasītā procentu likme.

| — | Turklāt šo aizdevumu gadījumā aizdevumi un aizņēmumi cits citu līdzsvaro to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. |
| --- | --- |

—

Turklāt šo aizdevumu gadījumā aizdevumi un aizņēmumi cits citu līdzsvaro to kompensējošā rakstura dēļ. Tādējādi aizdevuma efektīvā procentu likme ir vienāda ar saistīto aizņēmumu efektīvo procentu likmi. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no investīcijām ir beigušās vai ES būtībā ir nodevusi citai personai visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmāka novērtēšana

Turpmāka novērtēšana

| a) | Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Guvumus un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām kategorijā “Finanšu instrumenti, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas. |
| --- | --- |

a)

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā pēc tam uzskaita patiesajā vērtībā. Guvumus un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības pārmaiņām kategorijā “Finanšu instrumenti, kas novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas.

| b) | Aizdevumus un debitoru parādus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. |
| --- | --- |

b)

Aizdevumus un debitoru parādus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. Tādu aizdevumu gadījumā, kuri piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, gan aizdevumiem, gan aizņēmumiem piemēro vienu un to pašu efektīvo procentu likmi, jo šiem aizdevumiem ir kompensējošu darbību iezīmes un atšķirības starp aizdevuma un aizņēmuma nosacījumiem un summām nav būtiskas. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

| c) | Līdz termiņa beigām turētos aktīvus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. ES pašlaik nav līdz termiņa beigām turētu investīciju. |
| --- | --- |

c)

Līdz termiņa beigām turētos aktīvus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. ES pašlaik nav līdz termiņa beigām turētu investīciju.

| d) | Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā. Guvumus un zaudējumus no pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē, izņemot valūtas pārrēķina starpību monetāriem aktīviem, ko atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu atzīšana tiek pārtraukta vai to vērtība samazinās, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības kumulatīvās korekcijas atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst tad, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu. |
| --- | --- |

d)

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā. Guvumus un zaudējumus no pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu patiesās vērtības pārmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē, izņemot valūtas pārrēķina starpību monetāriem aktīviem, ko atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu atzīšana tiek pārtraukta vai to vērtība samazinās, iepriekš patiesās vērtības rezervē atzītās patiesās vērtības kumulatīvās korekcijas atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Dividendes par pārdošanai pieejamiem kapitāla instrumentiem atzīst tad, kad stājas spēkā ES tiesības saņemt maksājumu.

Aktīvos tirgos kotētu investīciju patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās piedāvātās cenas. Ja finanšu aktīvam ir neaktīvs tirgus (kā arī nekotētiem vērtspapīriem un ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem), ES nosaka patieso vērtību, izmantojot novērtēšanas metodes. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontētu naudas plūsmu analīzi, iespējas līgumu cenu noteikšanas modeļus un citas novērtēšanas metodes, kuras parasti izmanto tirgus dalībnieki.

Investīcijas riska kapitāla fondos, kas klasificētas kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi un kam nav kotētas tirgus cenas aktīvā tirgū, tiek novērtētas attiecināmajā neto aktīvu vērtībā, ko uzskata par to patiesās vērtības ekvivalentu.

Ja nevar ticami noteikt tādu kapitāla instrumentos veiktu investīciju patieso vērtību, kuriem aktīvā tirgū nav kotētas tirgus cenas, šādas investīcijas novērtē, ņemot vērā to izmaksas, no kurām atskaitīti zaudējumi no vērtības samazināšanās.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīva vērtība samazinās un zaudējumus atzīst tikai tad, ja ir objektīvi pierādījumi par vērtības samazinājumu viena vai vairāku tādu notikumu rezultātā, kuri risinājušies pēc konkrētā aktīva sākotnējās atzīšanas, un ar zaudējumiem saistītais notikums (vai notikumi) ietekmē aplēstās finanšu aktīva nākotnes naudas plūsmas, un šādu ietekmi var ticami aplēst. Katrā pārskata datumā ES novērtē, vai ir objektīvi pierādījumi tam, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies.

a)   Aktīvi, kurus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Aktīvi, kurus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Ja ir objektīvi pierādījumi tam, ka ir radušies zaudējumi jo vērtības samazināšanās aizdevumiem un debitoru parādiem vai līdz termiņa beigām turētām investīcijām, kurus uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, šo zaudējumu apjomu nosaka kā starpību starp aktīva uzskaites vērtību un aplēsto nākotnes naudas plūsmu pašreizējo vērtību (izņemot nākotnes kredītzaudējumus, kas vēl nav radušies), to diskontējot atbilstoši finanšu aktīva sākotnējai efektīvajai procentu likmei. Aktīva uzskaites vērtību samazina un zaudējumu summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja aizdevumam vai līdz termiņa beigām turētai investīcijai ir mainīga procentu likme, diskonta likme zaudējumu no vērtības samazināšanās novērtēšanai ir līgumā noteiktā pašreizējā efektīvā procentu likme. Nodrošināta finanšu aktīva aplēsto nākotnes naudas plūsmu pašreizējās vērtības aprēķinā tiek atspoguļotas naudas plūsmas, ko var radīt atsavināšana, atskaitot nodrošinājuma iegūšanas un pārdošanas izmaksas, neatkarīgi no tā, vai atsavināšana ir iespējama, vai ne. Ja kādā no nākamajiem periodiem zaudējumu no vērtības samazināšanās summa samazinās un šo samazinājumu var objektīvi attiecināt uz notikumu, kas norisinājies pēc vērtības samazinājuma atzīšanas, tad iepriekš atzītos zaudējumus no vērtības samazināšanās apvērš, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

b)   Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Aktīvi, kurus uzskaita patiesajā vērtībā

Tādu kapitālieguldījumu gadījumā, kuri klasificēti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi, nosakot, vai vērtspapīru vērtība ir samazinājusies, ņem vērā, vai vērtspapīra patiesā vērtība ir būtiski vai pastāvīgi (ilgstoši) samazinājusies, kļūstot mazāka par tā izmaksām. Ja ir šādi pierādījumi attiecībā uz pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kumulatīvos zaudējumus, kas aprēķināti kā starpība starp iegādes izmaksām un pašreizējo patieso vērtību, no kuras atskaitīti zaudējumi no šā finanšu aktīva vērtības samazināšanās, kas iepriekš atzīta finanšu darbības rezultātu pārskatā, izņem no rezervēm un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Zaudējumiem no vērtības samazināšanās, kas atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā attiecībā uz kapitāla instrumentiem, apvērsi neveic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu. Ja kādā no nākamajiem periodiem palielinās parāda instrumenta, kas klasificēts kā pārdošanai pieejams finanšu aktīvs, patiesā vērtība un šis palielinājums ir objektīvi attiecināms uz notikumu, kas risinās pēc zaudējumu no vērtības samazināšanās atzīšanas, zaudējumu no vērtības samazināšanās apvērsi veic, izmantojot finanšu darbības rezultātu pārskatu.

1.5.6.   
  Krājumi

Krājumi

Krājumus uzskaita izmaksās vai arī neto pārdošanas vērtībā atkarībā no tā, kura no abām summām ir mazāka. Izmaksas tiek noteiktas, izmantojot metodi “pirmais iekšā – pirmais ārā” (FIFO). Gatavo preču un nepabeigto ražojumu izmaksas ietver izejmateriālu izmaksas, tiešās darbaspēka izmaksas, citas tieši attiecināmās izmaksas un saistītās pieskaitāmās ražošanas izmaksas (pamatojoties uz parasto darbības jaudu). Neto pārdošanas vērtību aprēķina, no parastajā uzņēmējdarbības gaitā paredzētās pārdošanas cenas atskaitot pabeigšanas izmaksas un pārdošanas izdevumus. Ja krājumus tur sadalei bez maksas vai par nominālmaksu, tos novērtē izmaksās vai arī pašreizējās aizstāšanas izmaksās atkarībā no tā, kura no šīm summām ir mazāka. Pašreizējās aizstāšanas izmaksas ir izmaksas, kas ES rastos, iegādājoties šādu aktīvu pārskata datumā.

FIFO

1.5.7.   
  Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu naudas avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā līgumā, lēmumā, nolīgumā vai tiesību pamataktā. Apgrozāmos līdzekļus jeb avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā, vai arī atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmie izdevumi, tam ir pienākums atmaksāt priekšfinansējumu ES. Tā kā ES saglabā kontroli pār priekšfinansējumu un ir tiesīga saņemt atmaksu par neattiecināmo daļu, attiecīgo summu norāda kā aktīvus.

Priekšfinansējumu sākotnēji atzīst bilancē, kad naudu nodod saņēmējam. To novērtē piešķirtās atlīdzības summā. Turpmākos periodos priekšfinansējumu novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi (tostarp aplēstās summas, ja tas ir nepieciešams), kas radušies perioda laikā.

Procentus par priekšfinansējumu atzīst tad, kad tie nopelnīti saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem. Gada beigās, pamatojoties uz ticamāko informāciju, aplēš uzkrātos procentu ieņēmumus, ko ietver bilancē.

Citus avansa maksājumus dalībvalstīm, kas rodas, kad ES atmaksā summas, kuras dalībvalstis avansa veidā samaksājušas saņēmējiem (tostarp “finanšu instrumentus, kam piemēro dalīto pārvaldību”), atzīst aktīvos un uzrāda pozīcijā “Priekšfinansējums”. Citus avansa maksājumus dalībvalstīm turpmāk novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīta labākā aplēse par attiecināmajiem izdevumiem, kas radušies galasaņēmējiem un ko aprēķina, pamatojoties uz ticamiem un pamatojamiem pieņēmumiem.

Iemaksas ES trasta fondos, kas nav konsolidēti Eiropas Komisijā, vai citos nekonsolidētos subjektos klasificē kā priekšfinansējumu, jo to nolūks ir nodrošināt apgrozāmos līdzekļus trasta fondam, lai tas varētu finansēt konkrētas darbības, kas ir noteiktas šā trasta fonda mērķos. ES iemaksas trasta fondos tiek novērtētas ES iemaksas sākotnējā vērtībā, no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi, tostarp, ja nepieciešams, aplēstās summas, kas trasta fondam radušās pārskata periodā un ir attiecinātas uz ES iemaksu atbilstīgi noslēgtajam nolīgumam.

1.5.8.   
  Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem ar komerciālu apmaiņu saistīti un nesaistīti darījumi ir jāuzrāda atsevišķi. Lai atšķirtu abas šīs kategorijas, jēdzienu “debitoru parādi” lieto attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, savukārt attiecībā uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, t. i., kad ES saņem vērtību no cita subjekta, nesniedzot pretī aptuveni vienādu vērtību, lieto jēdzienu “atgūstamās summas” (piemēram, no dalībvalstīm atgūstamās summas saistībā ar pašu resursiem).

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilst finanšu instrumentu definīcijai, un tāpēc tie tiek klasificēti kā aizdevumi un debitoru parādi un arī attiecīgi novērtēti (skatīt 1.5.5. skaidrojumu). Finanšu instrumentu skaidrojumu informācijā par debitoru parādiem no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, ir ietverti uzkrātie ieņēmumi un nākamo periodu maksas no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, jo šīs summas nav būtiskas. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, tiek veikta vispārēja daļēja norakstīšana neizpildītajiem atgūšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav piemērota noteikta daļējā norakstīšana.

1.5.5.

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, uzskaita patiesajā vērtībā to iegādes dienā (ņemot vērā procentus un naudas sodus), atskaitot norakstāmo vērtības samazinājuma summu. Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu atgūstamo summu norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, ja ir objektīvi pierādījumi, ka ES nevarēs iekasēt visu pienākošos summu atbilstoši sākotnējiem noteikumiem par atgūstamajām summām no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi, tiek veikta arī vispārēja daļēja norakstīšana neizpildītajiem atgūšanas rīkojumiem, kuriem vēl nav piemērota noteikta daļējā norakstīšana. Skatīt 1.5.14. skaidrojumu par režīmu uzkrātajiem ieņēmumiem gada beigās. Summas, kas parādītas un uzrādītas kā atgūstamās summas no darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, nav finanšu instrumenti, jo tās neizriet no līguma, kas rada finanšu saistības vai pašu kapitāla instrumentu. Tomēr finanšu pārskatu skaidrojumos atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilstošā gadījumā uzrāda kopā ar debitoru parādiem no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu.

1.5.14.

1.5.9.   
  Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

1.5.10.   
  Darbinieku pabalsti

Darbinieku pabalsti

ES nodrošina darbiniekiem vairākus pabalstus (atalgojumu un sociālās nodrošināšanas pabalstus). Uzskaites nolūkiem tie jāklasificē īstermiņa un pēcnodarbinātības pabalstos.

Darbinieku īstermiņa pabalsti

Darbinieku īstermiņa pabalsti

Darbinieku īstermiņa pabalsti ir pabalsti, kas jāizmaksā 12 mēnešu laikā pēc tā pārskata perioda beigām, kurā darbinieki snieguši pakalpojumu, piemēram, darba algas, samaksa par ikgadējiem atvaļinājumiem un apmaksātiem slimības atvaļinājumiem un citi īstermiņa pabalsti. Darbinieku īstermiņa pabalstus atzīst kā izdevumus tad, kad tiek sniegts saistītais pakalpojums. Saistības atzīst par summu, ko plānots izmaksāt, ja ES ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums maksāt saistībā ar darbinieka iepriekš sniegtu pakalpojumu un šādu pienākumu var ticami aplēst.

Pēcnodarbinātības pabalsti

Pēcnodarbinātības pabalsti

ES piešķir darbiniekiem vairākus pēcnodarbinātības pabalstus, kas ietver izdienas, invaliditātes un pārdzīvojušā laulātā pensijas, kuras nodrošina saskaņā ar Eiropas ierēdņu pensiju shēmu (PSEO), kā arī veselības apdrošināšanu, kuru nodrošina saskaņā ar kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu (JSIS) (skatīt 2.9. skaidrojumu). Šos pabalstus piešķir saskaņā ar atsevišķu plānu – lai gan tie ir sadalīti divās shēmās, tiem jāpiemēro līdzīgs režīms, lai patiesi atspoguļotu situāciju un atainotu ekonomisko realitāti.

PSEO

JSIS

2.9.

| i) | Eiropas ierēdņu pensiju shēma (PSEO). Pabalsti, ko piešķir saskaņā ar šo nosacīti finansēto (3) shēmu, ir saistīti ar amata stāžu, invaliditāti un laulātā pārdzīvošanu, kā arī ģimenes pabalstiem, nāvi pirms pensionēšanās tiem darbiniekiem, kuri strādā vai ir strādājuši ES iestādēs, aģentūrās un citās ES struktūrās vai ir mirušu ierēdņu vai pensionāru pārdzīvojušie laulātie. Personāls vienu trešdaļu no plānotajām šo pabalstu izmaksām sedz no savas darba algas; |
| --- | --- |

i)

Eiropas ierēdņu pensiju shēma (PSEO). Pabalsti, ko piešķir saskaņā ar šo nosacīti finansēto (3) shēmu, ir saistīti ar amata stāžu, invaliditāti un laulātā pārdzīvošanu, kā arī ģimenes pabalstiem, nāvi pirms pensionēšanās tiem darbiniekiem, kuri strādā vai ir strādājuši ES iestādēs, aģentūrās un citās ES struktūrās vai ir mirušu ierēdņu vai pensionāru pārdzīvojušie laulātie. Personāls vienu trešdaļu no plānotajām šo pabalstu izmaksām sedz no savas darba algas;

PSEO

3

| ii) | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma (JSIS). Saskaņā ar šo shēmu ES nodrošina veselības apdrošināšanu Eiropas Komisijas, iestāžu, aģentūru un citu ES struktūru darbiniekiem, atmaksājot medicīnas pakalpojumu izdevumus. Pabalstus, ko šajā shēmā piešķir “nestrādājošajiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā pēcnodarbinātības pabalstus. |
| --- | --- |

ii)

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma (JSIS). Saskaņā ar šo shēmu ES nodrošina veselības apdrošināšanu Eiropas Komisijas, iestāžu, aģentūru un citu ES struktūru darbiniekiem, atmaksājot medicīnas pakalpojumu izdevumus. Pabalstus, ko šajā shēmā piešķir “nestrādājošajiem” (pensionāriem, bāreņiem u. c.), klasificē kā pēcnodarbinātības pabalstus.

JSIS

ES arī nodrošina pēcnodarbinātības pabalstus ES iestāžu darbiniekiem ar atsevišķu pensiju shēmu starpniecību. Tie ir iekļauti pozīcijā “Citas pensijas pabalstu shēmas”. Saskaņā ar šīm shēmām ES nodrošina pensijas pabalstus Komisijas, Eiropas Savienības Tiesas un Vispārējās tiesas, Revīzijas palātas, Padomes, Eiropas Parlamenta, Ombuda, Datu aizsardzības uzraudzītāja, Civildienesta tiesas darbiniekiem. ES nodrošina ES iestāžu darbiniekiem veselības apdrošināšanu ar JSIS starpniecību.

JSIS

Minētos pēcnodarbinātības pabalstus uzskata par ES definēto pabalstu saistībām un aprēķina katrā pārskata datumā, aplēšot nākotnes pabalstu summu, ko darbinieki nopelnījuši kārtējā periodā un iepriekšējos periodos, šo summu diskontējot un atskaitot visu plāna aktīvu patieso vērtību. Definēto pabalstu saistības aprēķina katru gadu, izmantojot plānotās vienības kredītmetodi. Definēto pabalstu saistību pašreizējo vērtību nosaka, diskontējot aplēstās nākotnes naudas aizplūdes, izmantojot tādu valsts obligāciju procentu likmes, kuras ir izteiktas pabalstu izmaksāšanas valūtā un kuru dzēšanas termiņš aptuveni atbilst attiecīgo pensiju saistību termiņam.

ES darbiniekiem piešķirtos pēcnodarbinātības pabalstus iekļauj vienotā plānā, kurā ietverta gan pensiju shēma (PSEO), gan veselības apdrošināšanas shēma (JSIS), un tiesības uz apdrošināšanu saskaņā ar JSIS shēmu ir tikai tad, ja ir iegūtas tiesības uz apdrošināšanu saskaņā ar PSEO shēmu. Atbilstīgi minētā vienotā plāna nosacījumiem, kas izklāstīti Civildienesta noteikumos, dažas tiesības, piemēram, tiesības uz atliktu un samazinātu pensiju saskaņā ar PSEO shēmu, tiek iegūtas pēc 10 nostrādātiem gadiem. Tomēr tiesības, ko uzkrāj saskaņā ar vienoto plānu, darbiniekam turpinot darbu, ir ievērojami lielākas nekā sākotnējās tiesības, kā to atspoguļo vēlākās katru gadu uzkrātās pensijas tiesības.

PSEO

JSIS

JSIS

PSEO

PSEO

Tāpēc, lai raksturotu pamatā esošā darījuma ekonomisko būtību, ko prasa finanšu pārskatu kvalitatīvo rādītāju patiesa atspoguļošana, kā izklāstīts gan 1. EGN, gan SPSGS “Konceptuālais satvars”, radušās darba izmaksas tiek uzkrātas atbilstīgi lineārajai metodei visā aplēstajā darbinieka aktīvā dienesta periodā, t. i., periodā no dienas, kad darbinieka dienests pirmo reizi rada tiesības uz pabalstiem saskaņā ar plānu (neatkarīgi no tā, vai pabalstus piešķir ar nosacījumu, ka darbinieks turpina dienestu), līdz dienai, kad darbinieka dienesta turpināšana saskaņā ar plānu nerada būtiskas turpmāko pabalstu summas, neskaitot summas, kas rodas no darba algas turpmākas paaugstināšanas. Šo pieeju konsekventi piemēro pabalstiem, kurus piešķir saskaņā ar vienoto plānu.

Definēto pabalstu neto saistību pārrēķinos iekļauj aktuāros guvumus un zaudējumus un atdevi no plāna aktīviem, un tos nekavējoties atzīst neto aktīvos.

ES atzīst neto procentu izdevumus (ienākumus) un citus ar definēto pabalstu plāniem saistītos izdevumus finanšu darbības rezultātu pārskata pozīcijā “Personāla un pensiju izmaksas”.

Kad piešķirtie pabalsti tiek mainīti vai samazināti, izrietošās pabalstu izmaiņas, kas saistītas ar iepriekšēju dienestu, vai samazināšanas rezultātā radušos guvumus/zaudējumus nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Guvumus un zaudējumus, kas rodas norēķinos, atzīst, kad notiek norēķins. Iepriekšējās darba izmaksas nekavējoties atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, ja vien izmaiņas nav atkarīgas no nosacījuma, ka darbiniekiem ir jāpaliek dienestā noteiktu laika periodu.

1.5.11.   
  Uzkrājumi

Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja pagātnes notikumu rezultātā ES ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām, minēto saistību izpildei, visticamāk, būs nepieciešams tērēt līdzekļus un šo summu var ticami novērtēt. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par prognozējamajiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai pārskata datumā izpildītu pašreizējās saistības. Ja uzkrājumus veido lielam posteņu skaitam, saistības aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus atbilstoši to iespējamībai (“paredzamās vērtības” metode).

Uzkrājumus apgrūtinošiem līgumiem vērtē pēc paredzamo līguma laušanas izmaksu pašreizējās vērtības vai paredzamo līguma izpildes turpināšanas izmaksu pašreizējās vērtības atkarībā no tā, kura no šīm vērtībām ir mazāka.

1.5.12.   
  Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības iedala finanšu saistībās patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, finanšu saistībās, ko uzskaita atbilstoši amortizētajai iegādes vērtībai, un finanšu garantiju saistībās.

Aizņēmumus veido aizņēmumi no kredītiestādēm un parādi, ko apliecina sertifikāti. Tos sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kas ir to piešķiršanas ieņēmumi (saņemtās atlīdzības patiesā vērtība), no kuras tiek atskaitītas radušās darījuma izmaksas, un turpmāk tos uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā, izmantojot efektīvo procentu metodi; starpību starp ieņēmumiem, no kuriem atskaitītas darījuma izmaksas, un dzēšanas vērtību atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā aizņēmumu periodā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Ja aizdevumi ir piešķirti no aizņemtiem līdzekļiem, tad atbilstoši būtiskuma apsvērumiem efektīvo procentu metodi nevar piemērot aizdevumiem un aizņēmumiem. Darījuma izmaksas, kas radušās ES un vēlāk pieprasītas no aizdevuma saņēmēja, tieši atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Finanšu saistības, kas kategorizētas patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, ietver atvasinātos instrumentus, kuru patiesā vērtība ir negatīva. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā – skatīt 1.5.5. skaidrojumu.

1.5.5.

Finanšu garantiju saistības tiek sākotnēji atzītas patiesajā vērtībā, proti, atbilstoši saņemtajai prēmijai. Pēc tam finanšu garantiju saistību vērtību nosaka atbilstīgi labākajai aplēsei par prognozējamajiem izdevumiem, kas būs vajadzīgi, lai izpildītu finanšu garantiju saistības, vai sākotnēji atzītajai summai, no kā vajadzības gadījumā atņem uzkrāto amortizāciju, – atkarībā no tā, kura no minētajām summām ir lielāka. ES atzīst finanšu garantiju saistības, kad tā saņem atlīdzību par garantijas piešķiršanu, kas atbilst tirgus noteikumiem, vai kad var ticami izmērīt garantijas patieso vērtību. Ja nav aktīva tirgus tieši līdzvērtīgam garantijas līgumam, ES atklāj informāciju par sniegto garantiju kā par iespējamām saistībām (skatīt 1.7.2. skaidrojumu) vai, ja pastāv lielāka iespēja, ka saistību izpildei būs nepieciešama resursu aizplūde, ES atzīst uzkrājumu (skatīt 1.5.11. skaidrojumu).

1.7.2.

1.5.11.

Finanšu saistības klasificē kā ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad to dzēšanas termiņš nepārsniedz 12 mēnešus pēc bilances datuma.

ES trasta fondi, kas tiek uzskatīti par daļu no Komisijas operatīvajām darbībām (t. i., trasta fondi “Madad” un Kolumbijai), tiek uzskaitīti Komisijas pārskatos un vēlāk konsolidēti ES gada pārskatos. Tāpēc iemaksas, ko citi līdzekļu devēji veic ES trasta fondos, pēc kritērijiem atbilst ieņēmumiem no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilstīgi zināmiem nosacījumiem, un tos uzrāda kā finansiālas saistības, līdz ar veiktajām iemaksām saistītie nosacījumi ir izpildīti, t. i., trasta fondam rodas attiecināmas izmaksas. Trasta fondam piemēro prasību finansēt noteiktus projektus un atdot atlikušos līdzekļus tad, kad fonds tiek likvidēts. Bilances datumā nenokārtotās iemaksu saistības tiek novērtētas, ņemot vērā saņemto iemaksu summu, no kuras atskaitīti izdevumi, kas radušies trasta fondam, tostarp aplēstas summas, ja tas ir nepieciešams. Pārskata sagatavošanas nolūkos neto izdevumi tiek attiecināti uz citu līdzekļu devēju iemaksām proporcionāli neto iemaksām, kas veiktas līdz 31. decembrim. Iemaksu attiecināšanai ir tikai indikatīvs raksturs. Likvidējot trasta fondu, par faktisko atlikušo resursu sadalījumu lemj trasta fonda valde.

Madad

1.5.13.   
  Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

Liela daļa ES parādu kreditoriem ir nesamaksātie izmaksu atlīdzināšanas prasījumi, ko iesnieguši dotāciju vai cita veida ES finansējuma saņēmēji (darījumi, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu). Tos grāmato kā parādus kreditoriem pieprasītās summas apjomā, kad tiek saņemts attiecīgs izmaksu atlīdzināšanas prasījums. Pēc attiecināmo izmaksu pārbaudes un apstiprināšanas parādus kreditoriem vērtē atbilstoši attiecināmajai summai.

Parādus kreditoriem, ko rada preču un pakalpojumu iegāde, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu, un attiecīgos attiecināmos izdevumus iegrāmato, kad preces vai pakalpojumi saņemti un ES tos ir apstiprinājusi.

1.5.14.   
  Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un maksas

Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un maksas

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Ja gada beigās rēķins vēl nav izsniegts, kaut gan ES ir sniegusi pakalpojumu vai piegādājusi preces vai arī pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz līgumu), uzkrātie ieņēmumi tiek atzīti finanšu pārskatos. Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai sagādātās preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo pārskata periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātie izdevumi tiek atzīti, par pamatu izmantojot attiecīgā perioda pārskaitījuma saistību summas aplēsi. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar Komisijas sīki izstrādātām darbības un prakses pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka finanšu pārskati sniedz patiesu to ekonomisko un citu parādību attēlojumu, kas tiem ir jāattēlo. Pēc analoģijas, ja ir veikts avansa maksājums par pakalpojumiem vai precēm, kas vēl nav saņemti, izdevumi tiks attiecināti uz nākamo periodu un atzīti nākamajā pārskata periodā.

1.6.   FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.6.1.   
  Ieņēmumi

Ieņēmumi

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Lielākā daļa ES ieņēmumu attiecas uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu.

NKI resursi un PVN resursi

NKI resursi un PVN resursi

Ieņēmumi tiek atzīti par periodu, kurā Komisija nosūta dalībvalstīm pieprasījumu veikt iemaksas. Tos novērtē pieprasītās summas apmērā. Tā kā PVN un NKI resursu pamatā ir aplēses par attiecīgā budžeta gada datiem, notiekot pārmaiņām, tās var pārskatīt, līdz dalībvalstis iesniedz galīgos datus. Aplēses pārmaiņu radīto ietekmi ņem vērā, nosakot tā perioda neto pārpalikumu vai deficītu, kurā pārmaiņas notikušas.

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, un ar tiem saistītus ieņēmumus atzīst tad, kad no dalībvalstīm tiek saņemti attiecīgie mēneša A pārskati (kuros ietvertas iekasētās nodevas un pienākošās summas, kas ir garantētas un nav apstrīdētas). Pārskata datumā ieņēmumus, ko dalībvalstis attiecīgajā periodā iekasējušas, bet vēl nav samaksājušas Komisijai, aplēš un atzīst kā uzkrātos ieņēmumus. No dalībvalstīm saņemtajos ceturkšņa B pārskatos (kuros ietvertas nodevas, kas nav ne iekasētas, ne garantētas, un debitora apstrīdētās garantētās summas) tos atzīst kā ieņēmumus, no kuriem atskaita iekasēšanas izmaksas, uz ko dalībvalstīm ir prasījuma tiesības. Turklāt atzīst vērtības samazinājumu par summu, kas ir parāda un atgūstamās summas aplēstā starpība.

Naudas sodi

Naudas sodi

Ieņēmumus no naudas sodiem atzīst, kad ES ir pieņēmusi lēmumu piemērot naudas sodu un tas oficiāli paziņots adresātam. Pēc tam, kad ir pieņemts lēmums piemērot naudas sodu, uzņēmumi divu mēnešu laikā pēc paziņojuma datuma:

| a) | piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā naudas sods norādītajā termiņā, un ES galīgi iekasē attiecīgo summu); |
| --- | --- |

a)

piekrīt lēmumam (šādā gadījumā tiem ir jāsamaksā naudas sods norādītajā termiņā, un ES galīgi iekasē attiecīgo summu);

| b) | vai arī nepiekrīt lēmumam un iesniedz pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

b)

vai arī nepiekrīt lēmumam un iesniedz pārsūdzību saskaņā ar ES tiesību aktiem.

Pat ja tiek iesniegta pārsūdzība, naudas sods jāsamaksā noteiktajā termiņā, kas ir trīs mēneši, jo pārsūdzība nenozīmē maksājuma atlikšanu (LESD 278. pants). Saņemto naudu izmanto, lai dzēstu atgūstamo summu. Tomēr ar Komisijas grāmatveža piekrišanu uzņēmums maksājuma vietā var iesniegt bankas garantiju par attiecīgo summu. Šādā gadījumā naudas sodu joprojām uzskata par atgūstamo summu. Ja netiek saņemta ne nauda, ne garantija un ja ir šaubas par uzņēmuma maksātspēju, atzīst maksājumtiesību vērtības samazinājumu.

Ja uzņēmums iesniedz pārsūdzību un jau ir veicis provizorisku naudas soda maksājumu, summu atspoguļo kā iespējamās saistības, vai, ja pastāv iespēja, ka Vispārējā tiesa varētu pieņemt ES nelabvēlīgu nolēmumu, atzīst uzkrājumus šā riska segšanai. Ja maksājuma vietā tiek iesniegta garantija, nesamaksāto atgūstamo summu noraksta.

Komisijas saņemtos uzkrātos procentus saistībā ar bankas kontiem, kuros noguldīti saņemtie maksājumi, atzīst par ieņēmumiem un attiecīgi palielina iespējamās saistības.

Kopš 2010. gada visus provizoriski iekasētos naudas sodus Komisija pārvalda īpaši izveidotā fondā (BUFI) un investē finanšu instrumentos.

BUFI

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Ieņēmumi no preču un pakalpojumu pārdošanas tiek atzīti, kad pircējam tiek nodoti nozīmīgi riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības pakāpi pārskata datumā.

Procentu ieņēmumi un izdevumi

Procentu ieņēmumi un izdevumi

Procentu ieņēmumus un izdevumus atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir metode finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizētās iegādes vērtības aprēķināšanai un procentu ieņēmumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā. Aprēķinot efektīvo procentu likmi, ES izdara aplēsi par naudas plūsmām, ņemot vērā visus finanšu instrumenta līguma nosacījumus (piemēram, priekšapmaksas iespējas), bet neņem vērā kredītzaudējumus nākotnē. Aprēķinā iekļauj visas maksas un procentu likmes punktus, ko līgumslēdzējas puses ir maksājušas vai saņēmušas un kas ir efektīvās procentu likmes neatņemama sastāvdaļa, kā arī darījuma izmaksas un visas citas prēmijas vai diskontus.

Ja finanšu aktīva vai līdzīgu finanšu aktīvu grupas vērtība ir daļēji norakstīta zaudējumu no vērtības samazināšanās rezultātā, procentu ieņēmumus atzīst, izmantojot procentu likmi, kas lietota nākotnes naudas plūsmu diskontēšanai, lai noteiktu zaudējumus no vērtības samazināšanās.

Ieņēmumi no dividendēm

Ieņēmumi no dividendēm

Ieņēmumus no dividendēm un līdzīgiem sadalītiem ieņēmumiem atzīst tad, kad stājas spēkā tiesības saņemt maksājumu.

1.6.2.   
  Izdevumi

Izdevumi

Tādu darījumu izdevumi, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, veido lielāko ES izdevumu daļu. Minētie izdevumi attiecas uz maksājumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu – maksājumi, kuru pamatā ir noteiktas saņēmēja tiesības saņemt maksājumu, pārvedumi saskaņā ar nolīgumu un diskrecionāras dotācijas, iemaksas un ziedojumi.

Pārvedumus atzīst kā izdevumus tajā periodā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums veikts, ja vien šāda veida pārvedumu pieļauj regula (Finanšu regula, Civildienesta noteikumi vai cita regula) vai ir parakstīts nolīgums, kas atļauj pārvedumu, ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus un ja attiecīgo summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu pieprasījums un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, kuri ir radušies, bet par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un tos grāmato kā uzkrātos izdevumus.

Izdevumus, kas radušies preču un pakalpojumu iegādes darījumos, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu, atzīst tad, kad ES saņēmusi preces vai pakalpojumus un ir to apstiprinājusi. Tos novērtē sākotnējā rēķinā norādītās summas apmērā. Turklāt bilances datumā izdevumus, kuri saistīti ar attiecīgajā periodā sniegtu pakalpojumu, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai apstiprināts, aplēš un atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.7.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS

1.7.1.   
  Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi

Iespējams aktīvs ir aktīvs, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki nākotnes notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimnieciskā labuma vai kalpošanas potenciāla ieplūde ir ticama.

1.7.2.   
  Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir pienākums, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki nākotnes notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus ES nespēj pilnībā ietekmēt, vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga tādu resursu aizplūde, kas ietver saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu, vai – retos gadījumos – pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt. Iespējamās saistības atspoguļo pārskatos, ja vien saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespējamība nav niecīga.

1.8.   NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

Naudas plūsmas informāciju izmanto, lai varētu novērtēt ES spēju ģenerēt naudu un naudas ekvivalentus un ES vajadzību izmantot šādas naudas plūsmas.

Naudas plūsmas pārskatu sagatavo, izmantojot netiešo metodi. Tas nozīmē, ka finanšu gada saimnieciskās darbības rezultāts tiek koriģēts, ņemot vērā ietekmi, ko rada nenaudas darījumi, atlikti vai uzkrāti iepriekšējo vai nākamo periodu naudas ieņēmumi vai maksājumi no pamatdarbības un ieņēmumu vai izdevumu posteņi, kuri saistīti ar naudas plūsmām no investīciju darbības.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā iegrāmato ES pārskata valūtā (euro), summai ārvalstu valūtā piemērojot euro un attiecīgās ārvalstu valūtas maiņas kursu naudas plūsmas datumā.

Naudas plūsmas pārskatā parādītas attiecīgā perioda naudas plūsmas, kuras iedalītas pamatdarbības un investīciju darbības naudas plūsmās (ES nav finansēšanas darbību).

Pamatdarbība ir ES darbība, kas nav investīciju darbība. Tā ir lielākā daļa no veiktajām darbībām. Saņēmējiem piešķirti aizdevumi (un vajadzības gadījumā attiecīgi aizņēmumi) netiek uzskatīti par investīciju (vai finansēšanas) darbību, jo šī darbība ir vispārējo mērķu sastāvdaļa un tādējādi ES ikdienas darbība.

Investīciju darbības ir nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu, kā arī citu naudas ekvivalentos neiekļautu investīciju iegāde un atsavināšana. Investīciju darbība neietver aizdevumus, kas piešķirti saņēmējiem. Mērķis ir atspoguļot ES faktiskās investīcijas.

2.   BILANCES SKAIDROJUMI

AKTĪVI

AKTĪVI

2.1.   NEMATERIĀLIE AKTĪVI

NEMATERIĀLIE AKTĪVI

| miljoni EUR |
| --- |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019. | 1 230 |
| Palielinājumi | 216 |
| Atsavināšana | (39) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 |
| Citas pārmaiņas | 2 |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020. | 1 409 |
| Uzkrātā amortizācija 31.12.2019. | (715) |
| Amortizācija attiecīgajā gadā | (113) |
| Atkārtoti iegrāmatota amortizācija | 0 |
| Atsavināšana | 38 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 0 |
| Citas pārmaiņas | 0 |
| Uzkrātā amortizācija 31.12.2020. | (789) |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2020. | 620 |
| Neto uzskaites vērtība 31.12.2019. | 515 |

miljoni EUR

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019.

1 230

1 230

Palielinājumi

Palielinājumi

216

216

Atsavināšana

Atsavināšana

(39)

(39)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

0

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

2

2

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020.

1 409

1 409

Uzkrātā amortizācija 31.12.2019.

Uzkrātā amortizācija 31.12.2019.

(715)

(715)

Amortizācija attiecīgajā gadā

Amortizācija attiecīgajā gadā

(113)

(113)

Atkārtoti iegrāmatota amortizācija

Atkārtoti iegrāmatota amortizācija

0

0

Atsavināšana

Atsavināšana

38

38

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

0

0

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

0

0

Uzkrātā amortizācija 31.12.2020.

Uzkrātā amortizācija 31.12.2020.

(789)

(789)

Neto uzskaites vērtība 31.12.2020.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2020.

620

620

Neto uzskaites vērtība 31.12.2019.

Neto uzskaites vērtība 31.12.2019.

515

515

Iepriekš minētās summas galvenokārt ir saistītas ar datorprogrammām.

2.2.   MATERIĀLIE PAMATLĪDZEKĻI

MATERIĀLIE PAMATLĪDZEKĻI

Kosmosa aktīvu kategorijā ietilpst operatīviem pamatlīdzekļi, kas saistīti ar abām ES kosmosa programmām – globālajām navigācijas satelītu sistēmām (GNSS), t. i., Galileo un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma sistēmu (EGNOS), un Eiropas Zemes novērošanas programmu Copernicus. Kosmosa sistēmas aktīvus, kas vēl nav operatīvi, iekļauj pozīcijā “Nepabeigtie pamatlīdzekļi”. Ar ES kosmosa programmām saistīto aktīvu izveidei izmanto Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) atbalstu.

GNSS

Galileo

EGNOS

Copernicus

Attiecībā uz Galileo 2020. gadā nebija jaunu darbību sākušu satelītu. Konstelācijā ir 26 satelīti. Galileo operatīvie pamatlīdzekļi, ieskaitot gan satelītus, gan uz zemes izvietotās iekārtas, 2020. gada 31. decembrī bija 2 145 miljoni EUR (2019. gadā – 2,489 miljardi EUR). Atlikušo nepabeigto pamatlīdzekļu kopējā summa bija 1 872 miljoni EUR (2019. gadā – 1 361 miljoni EUR). Galileo sistēmas attīstība turpināsies, līdz sistēma būs pilnībā darbotiesspējīga. Pēc pabeigšanas Galileo konstelāciju veidos 30 satelīti (tostarp seši rezerves satelīti).

Galileo

Galileo

Galileo

Galileo

Attiecībā uz Copernicus 2020. gadā nebija jaunu darbību sākušu satelītu. Copernicus operatīvo pamatlīdzekļu kopējā vērtība ir 877 miljoni EUR (2019. gadā – 1 153 miljoni EUR), atskaitot uzkrāto nolietojumu. Saistībā ar Copernicus satelītiem vēl 1894 miljoni EUR ir atzīti par nepabeigtiem pamatlīdzekļiem (2019. gadā – 1453 miljoni EUR). Šis palielinājums ietver 266 miljonus EUR attiecībā uz satelītu 6A, kura īpašumtiesības tika saņemtas no EKA 2020. gada 21. novembrī – tā palaišanas dienā. Paredzams, ka tas tiks atzīts par darbojošos pēc kontrolēm 2021. gada vidū.

Copernicus

Copernicus

Copernicus

Arī pamatlīdzekļi, kas saistīti ar EGNOS zemes infrastruktūru, 24 miljonu EUR apmērā (2019. gadā – 37 miljoni EUR) ir iekļauti pozīcijā “Kosmosa aktīvi”. Papildus tam EGNOS ir nepabeigtie pamatlīdzekļi 273 miljonu EUR apmērā (2019. gadā – 238 miljonu EUR apmērā).

EGNOS

EGNOS

Materiālie pamatlīdzekļi

Materiālie pamatlīdzekļi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Zeme un ēkas | Kosmosa aktīvi | Aprīkojums un iekārtas | Mēbeles un transportlīdzekļi | Datortehnika | citi | Finanšu noma | Nepabeigtie pamatlīdzekļi | Kopā |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019. | 5 895 | 5 680 | 542 | 259 | 644 | 325 | 2 638 | 3 653 | 19 635 |
| Palielinājumi | 15 | 6 | 27 | 13 | 123 | 12 | 18 | 1 155 | 1 369 |
| Atsavināšana | (0) | (16) | (16) | (6) | (45) | (20) | (2) | (1) | (106) |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | 26 | — | 3 | 7 | 5 | 14 | (3) | (52) | 0 |
| Citas pārmaiņas | (11) | — | (10) | (0) | 0 | (0) | (0) | (8) | (29) |
| Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020. | 5 924 | 5 670 | 546 | 272 | 727 | 332 | 2 650 | 4 748 | 20 868 |
| Uzkrātais nolietojums 31.12.2019. | (3 503 ) | (2 001 ) | (457) | (194) | (533) | (255) | (1 313 ) | | (8 255 ) |
| Nolietojums attiecīgajā gadā | (185) | (635) | (33) | (15) | (67) | (23) | (93) | | (1 051 ) |
| Atkārtoti iegrāmatots nolietojums | — | — | — | 0 | 0 | 0 | — | | 0 |
| Atsavināšana | 0 | 10 | 16 | 6 | 45 | 20 | 1 | | 98 |
| Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām | — | — | 0 | (0) | (2) | 0 | 2 | | (0) |
| Citas pārmaiņas | 11 | — | 10 | 0 | 0 | 0 | — | | 21 |
| Uzkrātais nolietojums 31.12.2020. | (3 676 ) | (2 625 ) | (465) | (203) | (557) | (259) | (1 402 ) | | (9 186 ) |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2020. | 2 249 | 3 045 | 81 | 69 | 170 | 73 | 1 248 | 4 748 | 11 682 |
| NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2019. | 2 392 | 3 679 | 85 | 65 | 110 | 70 | 1 325 | 3 653 | 11 380 |

miljoni EUR

Zeme un ēkas

Kosmosa aktīvi

Aprīkojums un iekārtas

Mēbeles un transportlīdzekļi

Datortehnika

citi

Finanšu noma

Nepabeigtie pamatlīdzekļi

Kopā

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2019.

5 895

5 895

5 680

5 680

542

542

259

259

644

644

325

325

2 638

2 638

3 653

3 653

19 635

19 635

Palielinājumi

Palielinājumi

15

15

6

6

27

27

13

13

123

123

12

12

18

18

1 155

1 155

1 369

1 369

Atsavināšana

Atsavināšana

(0)

(0)

(16)

(16)

(16)

(16)

(6)

(6)

(45)

(45)

(20)

(20)

(2)

(2)

(1)

(1)

(106)

(106)

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

26

26

—

—

3

3

7

7

5

5

14

14

(3)

(3)

(52)

(52)

0

0

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

(11)

(11)

—

—

(10)

(10)

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

(8)

(8)

(29)

(29)

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020.

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020.

5 924

5 924

5 670

5 670

546

546

272

272

727

727

332

332

2 650

2 650

4 748

4 748

20 868

20 868

Uzkrātais nolietojums 31.12.2019.

Uzkrātais nolietojums 31.12.2019.

(3 503 )

(3 503 )

(2 001 )

(2 001 )

(457)

(457)

(194)

(194)

(533)

(533)

(255)

(255)

(1 313 )

(1 313 )

(8 255 )

(8 255 )

Nolietojums attiecīgajā gadā

Nolietojums attiecīgajā gadā

(185)

(185)

(635)

(635)

(33)

(33)

(15)

(15)

(67)

(67)

(23)

(23)

(93)

(93)

(1 051 )

(1 051 )

Atkārtoti iegrāmatots nolietojums

Atkārtoti iegrāmatots nolietojums

—

—

—

—

—

0

0

0

0

0

0

—

—

0

0

Atsavināšana

Atsavināšana

0

0

10

10

16

16

6

6

45

45

20

20

1

1

98

98

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

Pārvietojumi starp aktīvu kategorijām

—

—

—

0

0

(0)

(0)

(2)

(2)

0

0

2

2

(0)

(0)

Citas pārmaiņas

Citas pārmaiņas

11

11

—

—

10

10

0

0

0

0

0

0

—

—

21

21

Uzkrātais nolietojums 31.12.2020.

Uzkrātais nolietojums 31.12.2020.

(3 676 )

(3 676 )

(2 625 )

(2 625 )

(465)

(465)

(203)

(203)

(557)

(557)

(259)

(259)

(1 402 )

(1 402 )

(9 186 )

(9 186 )

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2020.

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2020.

2 249

2 249

3 045

3 045

81

81

69

69

170

170

73

73

1 248

1 248

4 748

4 748

11 682

11 682

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2019.

NETO UZSKAITES VĒRTĪBA 31.12.2019.

2 392

2 392

3 679

3 679

85

85

65

65

110

110

70

70

1 325

1 325

3 653

3 653

11 380

11 380

2.3.   PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTAS INVESTĪCIJAS

PĒC PAŠU KAPITĀLA METODES UZSKAITĪTAS INVESTĪCIJAS

ES, ko pārstāv Komisija, līdzdalība Eiropas Investīciju fondā (EIF) tiek uzskatīta par asociētā uzņēmuma dalību, un tās uzskaitei izmanto pašu kapitāla metodi. EIF ir ES finanšu iestāde, kuras specializācija ir riska kapitāla un garantiju sniegšana maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). EIF atrodas Luksemburgā un darbojas kā privātā un publiskā sektora partnerība, kuras dalībnieki ir Eiropas Investīciju banka (EIB), ES un finanšu iestāžu grupa. 2020. gada 31. decembrī ES līdzdalība EIF bija 29,7 % (2019. gadā – 29,7 %), un ES piederēja 29,7 % balsstiesību (2019. gadā – 29,7 %). Saskaņā ar tā statūtiem EIF ir pienākums iekļaut tiesību aktos noteiktajās rezervēs vismaz 20 % no tā gada neto rezultāta, līdz kopējā rezerve sasniedz 10 % no parakstītā kapitāla. Šī rezerve nav pieejama sadalei.

| miljoni EUR |
| --- |
| | Eiropas Investīciju fonds |
| Līdzdalība 31.12.2019. | 591 |
| Iemaksas | — |
| Saņemtās dividendes | — |
| Daļa neto rezultātā | 38 |
| Daļa neto aktīvos | (42) |
| Līdzdalība 31.12.2020. | 588 |

miljoni EUR

Eiropas Investīciju fonds

Līdzdalība 31.12.2019.

Līdzdalība 31.12.2019.

591

591

Iemaksas

Iemaksas

—

—

Saņemtās dividendes

Saņemtās dividendes

—

—

Daļa neto rezultātā

Daļa neto rezultātā

38

38

Daļa neto aktīvos

Daļa neto aktīvos

(42)

(42)

Līdzdalība 31.12.2020.

Līdzdalība 31.12.2020.

588

588

Turpmāk minētās uzskaites vērtības tiek attiecinātas uz ES, pamatojoties uz tās līdzdalības īpatsvaru:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Kopā EIF | Kopā EIF |
| Aktīvi | 3 256 | 2 965 |
| Saistības | (1 277 ) | (975) |
| Ieņēmumi | 322 | 337 |
| Izdevumi | (194) | (161) |
| Pārpalikums/(deficīts) | 129 | 176 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Kopā EIF

Kopā EIF

Aktīvi

Aktīvi

3 256

3 256

2 965

2 965

Saistības

Saistības

(1 277 )

(1 277 )

(975)

(975)

Ieņēmumi

Ieņēmumi

322

322

337

337

Izdevumi

Izdevumi

(194)

(194)

(161)

(161)

Pārpalikums/(deficīts)

Pārpalikums/(deficīts)

129

129

176

176

Iepriekš apkopotās finanšu informācijas saskaņojums ar līdzdalības EIF uzskaites vērtību ir šāds.

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Asociētā uzņēmuma neto aktīvi | 1 979 | 1 990 |
| EK līdzdalība EIF | 29,7  % | 29,7  % |
| Uzskaites vērtība | 588 | 591 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Asociētā uzņēmuma neto aktīvi

Asociētā uzņēmuma neto aktīvi

1 979

1 979

1 990

1 990

EK līdzdalība EIF

EK līdzdalība EIF

29,7  %

29,7  %

29,7  %

29,7  %

Uzskaites vērtība

Uzskaites vērtība

588

588

591

591

ES, ko pārstāv Komisija, līdz 2020. gada 31. decembrim bija iemaksājusi 20 % no tās parakstītajām daļām EIF kapitālā, un nepieprasītā summa ir šāda.

| miljoni EUR |
| --- |
| | Kopējais EIF kapitāls | ES parakstītā daļa |
| Kopējais pamatkapitāls | 4 500 | 1 337 |
| Iemaksātais | (900) | (267) |
| Nepieprasītais | 3 600 | 1 070 |

miljoni EUR

Kopējais EIF kapitāls

ES parakstītā daļa

Kopējais pamatkapitāls

Kopējais pamatkapitāls

4 500

4 500

1 337

1 337

Iemaksātais

Iemaksātais

(900)

(900)

(267)

(267)

Nepieprasītais

Nepieprasītais

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   FINANŠU AKTĪVI

FINANŠU AKTĪVI

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 2.4.1 | 16 134 | 15 211 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.4.2 | 193 | 134 |
| Aizdevumi | 2.4.3 | 82 887 | 51 368 |
| | | 99 214 | 66 714 |
| Īstermiņa | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 2.4.1 | 3 453 | 3 196 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.4.2 | 6 | 3 |
| Aizdevumi | 2.4.3 | 10 422 | 1 316 |
| | | 13 881 | 4 514 |
| Kopā | | 113 095 | 71 228 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2.4.1

2.4.1

16 134

16 134

15 211

15 211

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.4.2

2.4.2

193

193

134

134

Aizdevumi

Aizdevumi

2.4.3

2.4.3

82 887

82 887

51 368

51 368

99 214

99 214

66 714

66 714

Īstermiņa

Īstermiņa

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2.4.1

2.4.1

3 453

3 453

3 196

3 196

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.4.2

2.4.2

6

6

3

3

Aizdevumi

Aizdevumi

2.4.3

2.4.3

10 422

10 422

1 316

1 316

13 881

13 881

4 514

4 514

Kopā

Kopā

113 095

113 095

71 228

71 228

2.4.1.   
  Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| BUFI investīcijas | 1 598 | 1 863 |
| Likvidējamā EOTK | 1 445 | 1 459 |
| Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka | 188 | 188 |
| EĀDD vietējo darbinieku pensiju plāns | 73 | 75 |
| | 3 304 | 3 585 |
| Garantiju fondi budžeta garantijām: | | |
| ESIF galvojuma fonds | 7 526 | 6 654 |
| Garantiju fonds ārējai darbībai | 2 794 | 2 545 |
| EFIA garantiju fonds | 692 | 595 |
| | 11 012 | 9 794 |
| Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta: | | |
| Programma “Apvārsnis 2020” | 3 097 | 2 455 |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | 764 | 699 |
| ES MVU pašu kapitāla mehānismi | 533 | 507 |
| Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai | 163 | 166 |
| Zaļās izaugsmes fonds | 143 | 70 |
| Energoefektivitātes finansējuma mehānisms | 104 | 105 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms | 96 | 597 |
| Riska kapitāla darījumi | 82 | 112 |
| Citi | 289 | 317 |
| | 5 271 | 5 028 |
| Kopā | 19 587 | 18 407 |
| Ilgtermiņa | 16 134 | 15 211 |
| Īstermiņa | 3 453 | 3 196 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

BUFI investīcijas

BUFI investīcijas

1 598

1 598

1 863

1 863

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

1 445

1 445

1 459

1 459

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

188

188

188

188

EĀDD vietējo darbinieku pensiju plāns

EĀDD vietējo darbinieku pensiju plāns

73

73

75

75

3 304

3 304

3 585

3 585

Garantiju fondi budžeta garantijām:

Garantiju fondi budžeta garantijām:

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

7 526

7 526

6 654

6 654

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

2 794

2 794

2 545

2 545

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

692

692

595

595

11 012

11 012

9 794

9 794

Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta:

Finanšu instrumenti, kurus finansē no ES budžeta:

Programma “Apvārsnis 2020”

Programma “Apvārsnis 2020”

3 097

3 097

2 455

2 455

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

764

764

699

699

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

533

533

507

507

Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai

Eiropas Fonds Dienvidaustrumu Eiropai

163

163

166

166

Zaļās izaugsmes fonds

Zaļās izaugsmes fonds

143

143

70

70

Energoefektivitātes finansējuma mehānisms

Energoefektivitātes finansējuma mehānisms

104

104

105

105

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

96

96

597

597

Riska kapitāla darījumi

Riska kapitāla darījumi

82

82

112

112

Citi

Citi

289

289

317

317

5 271

5 271

5 028

5 028

Kopā

Kopā

19 587

19 587

18 407

18 407

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

16 134

16 134

15 211

15 211

Īstermiņa

Īstermiņa

3 453

3 453

3 196

3 196

No kopējās summas 19 587 miljonu EUR apmērā ES turējumā ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi kā investīcijas:

| — | parāda vērtspapīros (piemēram, obligācijās) 14 862 miljonu EUR apmērā (2019. gadā – 14 998 miljoni EUR), |
| --- | --- |

—

parāda vērtspapīros (piemēram, obligācijās) 14 862 miljonu EUR apmērā (2019. gadā – 14 998 miljoni EUR),

| — | pašu kapitāla instrumentos 4 071 miljonu EUR apmērā (2019. gadā – 2 801 miljoni EUR) un |
| --- | --- |

—

pašu kapitāla instrumentos 4 071 miljonu EUR apmērā (2019. gadā – 2 801 miljoni EUR) un

| — | naudas tirgus fondos (piemēram, EIB vienotajā fondā) 654 miljonu EUR apmērā (2019. gadā – 608 miljoni EUR). |
| --- | --- |

—

naudas tirgus fondos (piemēram, EIB vienotajā fondā) 654 miljonu EUR apmērā (2019. gadā – 608 miljoni EUR).

BUFI investīcijas

BUFI

Naudas sodi, ko provizoriski iekasē saistībā ar konkurences lietām, tiek nodoti īpaši izveidotam fondam (BUFI fonds – budžeta naudas sodu fonds), un Komisija iegulda šos līdzekļus parāda instrumentos, kas klasificēti kā pārdošanai pieejami finanšu aktīvi.

BUFI

Likvidējamā EOTK

Likvidējamā EOTK

Visi pārdošanai pieejamie finanšu aktīvi, kas saistīti ar likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (ECSC i.L.), ir parāda vērtspapīri euro valūtā, kas ir kotēti aktīvā tirgū.

ECSC i.L

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

ES ir finanšu investīcijas Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) kapitālā, kur 2020. gada 31. decembrī ES akciju skaits bija 90 044 (2019. gadā – 90 044 akcijas), kas ir 3 % no kopējā parakstītā akciju kapitāla. ES parakstījās par akciju kapitālu ar kopējo summu 900 miljoni EUR, no kuriem 713 miljoni EUR pašlaik nav pieprasīti. Saskaņā ar nolīgumu par ERAB izveidi akcionāriem jāievēro daži līgumā noteikti ierobežojumi, piemēram, akcijas nevar nodot un to izpirkšanas maksa nedrīkst pārsniegt sākotnējās iegādes izmaksas. ES novērtē investīcijas ERAB to patiesajā vērtībā. Jo īpaši iepriekš norādīto līgumā noteikto ierobežojumu dēļ sākotnējās iegādes izmaksas uzskata par labāko patiesās vērtības aplēsi. Lai gan ERAB akcijas netiek kotētas biržās, nesen ir notikuši darījumi investīciju saņēmēja pašu kapitālā (kapitāla emitēšana par nominālvērtību), kas apliecina, ka šajā situācijā izmaksas ir labākā patiesās vērtības aplēse.

GARANTIJU FONDI BUDŽETA GARANTIJĀM

GARANTIJU FONDI BUDŽETA GARANTIJĀM

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

Saskaņā ar ESIF regulu (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/1017 (23)) ESIF galvojuma fonds ir izveidots, lai nodrošinātu likviditātes rezerves iespējamo zaudējumu gadījumā, kas EIB var rasties saistībā ar tās finansēšanas un ieguldījumu darbībām, uz kurām saskaņā ar ESIF nolīgumu ir attiecināms ESIF ES galvojums, – skatīt 4.1.1. skaidrojumu. ESIF galvojuma fondu finansē no iemaksām no ES budžeta. Tam tiek piešķirta arī peļņa no ieguldītajiem galvojuma fonda līdzekļiem, ieņēmumi, ko ES saņēmusi kā atlīdzību par garantiju saskaņā ar ESIF nolīgumu, un summas, ko EIB atguvusi no saistības nepildošiem debitoriem attiecībā uz iepriekšējiem garantiju pieprasījumiem. 2020. gada beigās ESIF galvojuma fonda kopējā aktīvu summa bija 8 028 miljoni EUR (2019. gadā – 6 688 miljoni EUR), no kuriem 7 526 miljoni EUR tika investēti pārdošanai pieejamos finanšu aktīvos (2019. gadā – 6 654 miljoni EUR). Vēl 931 miljons EUR (2019. gadā – 1 879 miljoni EUR) ir piešķirti, bet vēl nav iemaksāti fondā, un tie ir iekļauti budžeta RAL un arī uzrādīti 5.1. skaidrojumā kā saistības vēl neizmantotās apropriācijās. Šajā fondā tiks veikti uzkrājumi, pakāpeniski sasniedzot 9,1 miljardu EUR, t. i., 35 % no visām ES ESIF galvojumu saistībām.

23

4.1.1.

RAL

5.1.

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai sedz no ES budžeta garantētus aizdevumus, jo īpaši EIB aizdevumu darbības ārpus ES, kuras finansē no EIB pašu resursiem, aizdevumus makrofinansiālajai palīdzībai (MFP), kā arī Euratom aizdevumus ārpus ES, – skatīt 4.1.1. skaidrojumu. Fondu pārvalda EIB, un tas ir paredzēts tādu ES garantētu aizdevumu segšanai, kuriem netiek pildītas saistības. Fonda līdzekļus veido maksājumi no ES budžeta, tādu procentu ieņēmumi, kas tiek maksāti par fonda aktīvu investīcijām, un summas, kas atgūtas no debitoriem, kuri nepilda saistības un kuru gadījumā fondam ir nācies izmantot savu galvojumu. Garantiju fondā ārējām darbībām būtu jāuztur mērķa summa, kas ir 9 % no gada beigās neatmaksātajiem garantētajiem aizdevumiem. Starpību starp mērķa summu un fonda aktīvu vērtību gada beigās sedz no ES budžeta n+2 gadā, savukārt pārpalikumu atmaksā ES budžetā. 2020. gada beigās Garantiju fonda ārējai darbībai kopējā aktīvu summa bija 2 813 miljoni EUR (2019. gadā – 2 590 miljoni EUR), no kuriem 2 794 miljoni EUR tika investēti pārdošanai pieejamos finanšu aktīvos (2019. gadā – 2 545 miljoni EUR).

Euratom

4.1.1.

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

Atbilstīgi EFIA regulai (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1601) tika izveidots EFIA garantiju fonds, kas nodrošinātu likviditātes rezervi, no kuras veic izmaksas Savienības garantijas izmantošanas gadījumā saskaņā ar attiecīgajiem EFIA garantijas nolīgumiem. EFIA garantiju fondu finansē no ES budžeta, no 11. EAF iemaksām ES budžetā un no dalībvalstu un citu iemaksu veicēju brīvprātīgām iemaksām. Fondam tiek piešķirta arī peļņa no ieguldītajiem līdzekļiem, summas, ko atgūst no saistības nepildošiem debitoriem, ieņēmumi un citi maksājumi, ko ES saņēmusi saskaņā ar EFIA garantijas nolīgumiem. EFIA garantiju fondā ir veikti uzkrājumi līdz 750 miljoniem EUR, t. i., 50 % no visām EFIA nākotnes galvojuma saistībām, ko sedz no ES budžeta, un tie vēl tiks palielināti ar citām iemaksām. 2020. gada beigās EFIA garantiju fonda kopējā aktīvu summa bija 804 miljoni EUR (2019. gadā – 600 miljoni EUR), no kuriem 692 miljoni EUR ir investēti pārdošanai pieejamos finanšu aktīvos (2019. gadā – 595 miljoni EUR).

FINANŠU INSTRUMENTI, KO FINANSĒ NO ES BUDŽETA

FINANŠU INSTRUMENTI, KO FINANSĒ NO ES BUDŽETA

Programma “Apvārsnis 2020”

Programma “Apvārsnis 2020”

Saskaņā ar ES regulu, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” 2014.–2020. gadam, ir izveidoti jauni finanšu instrumenti, lai veicinātu tādu uzņēmumu piekļuvi finansējumam, kas darbojas pētniecības un inovāciju (PI) jomā. Šie instrumenti ir:

| — | InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai, kurā Komisijai ir dalīts finanšu risks saistībā ar portfeli, ko veido jaunas EIB veiktas finansēšanas darbības, |
| --- | --- |

—

InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai, kurā Komisijai ir dalīts finanšu risks saistībā ar portfeli, ko veido jaunas EIB veiktas finansēšanas darbības,

InnovFin aizdevumu un garantiju pakalpojums pētniecībai un inovācijai

| — | InnovFin MVU galvojums un instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām (SIUGI) – garantiju mehānismi, ko pārvalda EIF, sniedzot garantijas un pretgarantijas finanšu starpniekiem par jauniem aizdevumu portfeļiem (saskaņā ar SIUGI Komisijai ir dalīts finanšu risks saistībā ar garantiju, kas piešķirta kopīgi ar dalībvalstīm, EIF un EIB), |
| --- | --- |

—

InnovFin MVU galvojums un instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām (SIUGI) – garantiju mehānismi, ko pārvalda EIF, sniedzot garantijas un pretgarantijas finanšu starpniekiem par jauniem aizdevumu portfeļiem (saskaņā ar SIUGI Komisijai ir dalīts finanšu risks saistībā ar garantiju, kas piešķirta kopīgi ar dalībvalstīm, EIF un EIB),

InnovFin MVU galvojums un instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām (SIUGI

SIUGI

| — | InnovFin kapitāla finansēšanas mehānisms pētniecībai un inovācijai, kas nodrošina ieguldījumus riska kapitāla fondos un ko pārvalda EIF, un |
| --- | --- |

—

InnovFin kapitāla finansēšanas mehānisms pētniecībai un inovācijai, kas nodrošina ieguldījumus riska kapitāla fondos un ko pārvalda EIF, un

InnovFin kapitāla finansēšanas mehānisms pētniecībai un inovācijai

| — | EIP fonds (Eiropas Inovācijas padomes fonds), kas nodrošina pamatkapitāla finansējumu, lai paātrinātu inovācijas un tirgus izvēršanas darbības. EIP fonds tiks galvenokārt finansēts no DFS 2021.–2027. gadam pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros. Tomēr Komisija ir piešķīrusi H2020 ietvaros pieejamos resursus izmēģinājuma instrumentam, ar ko tika izveidots EIP fonds. |
| --- | --- |

—

EIP fonds (Eiropas Inovācijas padomes fonds), kas nodrošina pamatkapitāla finansējumu, lai paātrinātu inovācijas un tirgus izvēršanas darbības. EIP fonds tiks galvenokārt finansēts no DFS 2021.–2027. gadam pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros. Tomēr Komisija ir piešķīrusi H2020 ietvaros pieejamos resursus izmēģinājuma instrumentam, ar ko tika izveidots EIP fonds.

EIP fonds (Eiropas Inovācijas padomes fonds)

H2020

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (24) ir izveidots Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) parāda instruments, kura mērķis ir veicināt infrastruktūras projektu piekļuvi finansējumam transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē. To pārvalda EIB nolīguma ar ES ietvaros. EISI parāda finanšu instruments ir aizdevumu garantijas instrumenta TEN-T projektiem (LGTT) un projektu obligāciju iniciatīvas (PBI) izmēģinājuma posma turpinājums. Tas piedāvā riska dalīšanu parāda finansēšanai prioritārā un subordinētā parāda vai garantijas veidā, kā arī atbalstu projektu obligācijām. Pēc 2019. gada 19. jūnija, stājoties spēkā deleģēšanas nolīguma ar EIB pirmajam grozījumam, visas EISI operācijas, ko izmanto EIB, ir nodotas vienam no diviem portfeļiem – parāda portfelim vai nevērtspapīrojama finansējuma portfelim, attiecībā uz kuru ir ieviesta jauna uz portfeli balstīta riska dalīšanas pieeja.

24

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

ES MVU pašu kapitāla mehānismi

Šie ir pašu kapitāla instrumenti, ko EIF aizbildnībā finansē no COSME, CIP un MAP programmām Izaugsmes un nodarbinātības iniciatīvas un kas sniedz atbalstu ES MVU izveidei un finansēšanai to agrīnā (jaunuzņēmuma) un izaugsmes posmā, veicot investīcijas piemērotos specializētos riska kapitāla fondos.

COSME

CIP

MAP

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

Saskaņā ar riska dalīšanas finanšu mehānismu ES sniedz galvojumu EIB aizdevumiem un garantijām, ko EIB piešķir atbilstīgiem pētniecības projektiem. Pārdošanai pieejamie aktīvi šajā pozīcijā tiek izmantoti, lai finansētu ES finanšu risku no pieprasījumiem, ko EIB var izteikt saistībā ar ES garantiju. Kopumā RDFM piešķirtie ES budžeta līdzekļi 2007.–2013. gada DFS ietvaros nepārsniedza 1 miljardu EUR. DFS 2014.–2020. gadam ietvaros RDFM nebija paredzētas jaunas budžeta iemaksas. Ņemot vērā, ka ievērojama daļa RDFM neizpildīto norēķinu jau ir atmaksāta EIB, 2019. un 2020. gadā EIB daļēji atbrīvoja ES garantiju. Tā rezultātā samazinājās ES iespējamās saistības (skatīt 4.1.3. skaidrojumu). Attiecīgi 2020. gada beigās pārdošanai pieejamie ES aktīvi ir ievērojami mazāki, jo EIB 2020. gadā atmaksāja Komisijai ES ieguldījumu 500 miljonu EUR apmērā, kas galvenokārt tika izmantots, lai nostiprinātu ES finanšu instrumentus pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros.

4.1.3.

2.4.2.   
  Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

| miljoni EUR |
| --- |
| Atvasinātā instrumenta veids | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Nosacītā summa | Patiesā vērtība | Nosacītā summa | Patiesā vērtība |
| Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums | 417 | 6 | 393 | 3 |
| Galvojums pašu kapitāla portfelim | 3 197 | 193 | 1 439 | 134 |
| Kopā | 3 614 | 199 | 1 832 | 137 |
| Ilgtermiņa | 3 197 | 193 | 1 439 | 134 |
| Īstermiņa | 417 | 6 | 393 | 3 |

miljoni EUR

Atvasinātā instrumenta veids

31.12.2020.

31.12.2019.

Nosacītā summa

Patiesā vērtība

Nosacītā summa

Patiesā vērtība

Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums

Regulētā tirgū netirgots ārvalstu valūtas nākotnes līgums

417

417

6

6

393

393

3

3

Galvojums pašu kapitāla portfelim

Galvojums pašu kapitāla portfelim

3 197

3 197

193

193

1 439

1 439

134

134

Kopā

Kopā

3 614

3 614

199

199

1 832

1 832

137

137

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

3 197

3 197

193

193

1 439

1 439

134

134

Īstermiņa

Īstermiņa

417

417

6

6

393

393

3

3

ES noslēdz regulētā tirgū netirgotus ārvalstu valūtas nākotnes līgumus, lai ierobežotu ārvalstu valūtas risku, kas saistīts ar ASV dolāros denominētiem parāda vērtspapīriem, kuri tiek turēti ESIF galvojuma fondā. Saskaņā ar šiem regulētā tirgū netirgotajiem ārvalstu valūtas nākotnes līgumiem ES piegādā līgumā noteikto un iepriekšējā tabulā norādīto nosacīto summu ārvalstu valūtā (“maksāšanas pozīcija”) un saņem nosacīto summu EUR valūtā (“saņemšanas pozīcija”) termiņa beigās. Šie atvasināto instrumentu līgumi tiek novērtēti patiesajā vērtībā bilances datumā un klasificēti kā finanšu aktīvi vai finanšu saistības to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā atkarībā no tā, vai to patiesā vērtība ir pozitīva vai negatīva.

Pozīcija “Galvojums pašu kapitāla portfelim” ietver garantijas, ko ES dod finanšu iestādēm saistībā ar kapitālieguldījumu portfeļiem, kurus klasificē kā atvasinātus finanšu instrumentus un uzskaita kā finanšu aktīvus vai finanšu saistības to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā. Kopējo summu veido galvenokārt ESIF galvojums, ko ES dod EIB grupai ar EIB un EIF apmaksāto kapitālieguldījumu summu 2 223 miljoni EUR (2019. gadā – 1 420 miljoni EUR). Ar ESIF pašu kapitāla portfeļiem saistītā ES galvojuma patiesā vērtība bija 164 miljoni EUR (2019. gadā – 134 miljoni EUR).

Patiesajā vērtībā novērtēto finanšu aktīvu patiesās vērtības hierarhija

Patiesajā vērtībā novērtēto finanšu aktīvu patiesās vērtības hierarhija

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| 1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas | 15 383 | 15 482 |
| 2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas | 2 712 | 1 543 |
| 3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu | 1 691 | 1 518 |
| Kopā | 19 786 | 18 544 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

15 383

15 383

15 482

15 482

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

2 712

2 712

1 543

1 543

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

1 691

1 691

1 518

1 518

Kopā

Kopā

19 786

19 786

18 544

18 544

Šajā periodā starp 1. un 2. līmeni nebija pārvietojumu.

Tādu finanšu aktīvu saskaņojums, kas novērtēti ar novērtēšanas metodēm, izmantojot datus, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu (3. līmenis)

Tādu finanšu aktīvu saskaņojums, kas novērtēti ar novērtēšanas metodēm, izmantojot datus, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu (3. līmenis)

| miljoni EUR |
| --- |
| Sākuma atlikums 1.1.2020. | 1 518 |
| Pirkumi, pārdevumi, emisija un norēķini | 179 |
| Perioda guvumi vai zaudējumi, kas atzīti finanšu ienākumos vai finansējuma izmaksās | 10 |
| Guvumi vai zaudējumi, kas atzīti neto aktīvos | (17) |
| Pārvietojumi uz 3. līmeni | — |
| Pārvietojumi no 3. līmeņa | — |
| Citi | 1 |
| Beigu atlikums 31.12.2020. | 1 691 |

miljoni EUR

Sākuma atlikums 1.1.2020.

Sākuma atlikums 1.1.2020.

1 518

1 518

Pirkumi, pārdevumi, emisija un norēķini

Pirkumi, pārdevumi, emisija un norēķini

179

179

Perioda guvumi vai zaudējumi, kas atzīti finanšu ienākumos vai finansējuma izmaksās

Perioda guvumi vai zaudējumi, kas atzīti finanšu ienākumos vai finansējuma izmaksās

10

10

Guvumi vai zaudējumi, kas atzīti neto aktīvos

Guvumi vai zaudējumi, kas atzīti neto aktīvos

(17)

(17)

Pārvietojumi uz 3. līmeni

Pārvietojumi uz 3. līmeni

—

Pārvietojumi no 3. līmeņa

Pārvietojumi no 3. līmeņa

—

—

Citi

Citi

1

1

Beigu atlikums 31.12.2020.

Beigu atlikums 31.12.2020.

1 691

1 691

2.4.3.   
  Aizdevumi

Aizdevumi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Aizdevumi finansiālajam atbalstam | 2.4.3.1 | 93 193 | 52 564 |
| Aizdevumi budžeta programmām un termiņnoguldījumiem | 2.4.3.2 | 116 | 121 |
| Kopā | | 93 309 | 52 684 |
| Ilgtermiņa | | 82 887 | 51 368 |
| Īstermiņa | | 10 422 | 1 316 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

Aizdevumi finansiālajam atbalstam

Aizdevumi finansiālajam atbalstam

2.4.3.1

2.4.3.1

93 193

93 193

52 564

52 564

Aizdevumi budžeta programmām un termiņnoguldījumiem

Aizdevumi budžeta programmām un termiņnoguldījumiem

2.4.3.2

2.4.3.2

116

116

121

121

Kopā

Kopā

93 309

93 309

52 684

52 684

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

82 887

82 887

51 368

51 368

Īstermiņa

Īstermiņa

10 422

10 422

1 316

1 316

2.4.3.1.   Aizdevumi finansiālajam atbalstam

Aizdevumi finansiālajam atbalstam

| miljoni EUR |
| --- |
| | EFSM | SURE | MB | MFP | Euratom | Kopā |
| Kopā 31.12.2019. | 47 394 | — | 201 | 4 754 | 214 | 52 564 |
| Jauni aizdevumi | — | 39 500 | — | 1 675 | 100 | 41 275 |
| Atmaksa | — | — | — | (617) | (35) | (651) |
| Valūtas maiņas starpības | — | — | — | — | — | — |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 2 | 3 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Vērtības samazinājums | — | — | — | — | — | — |
| Kopā 31.12.2020. | 47 396 | 39 503 | 201 | 5 813 | 279 | 93 193 |
| Ilgtermiņa | 37 050 | 39 500 | 200 | 5 783 | 250 | 82 783 |
| Īstermiņa | 10 346 | 3 | 1 | 30 | 29 | 10 410 |

miljoni EUR

EFSM

SURE

MB

MFP

Euratom

Kopā

Kopā 31.12.2019.

Kopā 31.12.2019.

47 394

47 394

—

—

201

201

4 754

4 754

214

214

52 564

52 564

Jauni aizdevumi

Jauni aizdevumi

—

39 500

39 500

—

—

1 675

1 675

100

100

41 275

41 275

Atmaksa

Atmaksa

—

—

—

—

—

—

(617)

(617)

(35)

(35)

(651)

(651)

Valūtas maiņas starpības

Valūtas maiņas starpības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Uzskaites vērtības pārmaiņas

Uzskaites vērtības pārmaiņas

2

2

3

3

0

0

0

0

0

0

6

6

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

—

—

—

—

—

—

Kopā 31.12.2020.

Kopā 31.12.2020.

47 396

47 396

39 503

39 503

201

201

5 813

5 813

279

279

93 193

93 193

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

37 050

37 050

39 500

39 500

200

200

5 783

5 783

250

250

82 783

82 783

Īstermiņa

Īstermiņa

10 346

10 346

3

3

1

1

30

30

29

29

10 410

10 410

Finansiālā atbalsta aizdevumu nominālvērtība 2020. gada 31. decembrī bija 92 565 miljoni EUR (2019. gadā – 51 941 miljoni EUR). Uzskaites vērtības izmaiņas atbilst uzkrāto procentu izmaiņām.

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) sniedz iespēju piešķirt finansiālu atbalstu dalībvalstīm, kas ir nonākušas grūtībās vai kam nopietni draud lielas grūtības, kuras izraisījuši ārkārtas apstākļi, ko dalībvalsts nevar kontrolēt. Palīdzība var būt aizdevuma vai kredītlīnijas veidā. Saskaņā ar ECOFIN padomes 2010. gada 9. maija secinājumiem mehānisms tiek ierobežots un nepārsniedz 60 miljardus EUR, bet juridiskais ierobežojums nosaka, ka aizdevumu vai kredītlīniju neatmaksātā summa nedrīkst būt lielāka par starpību, kas ir pieejama saskaņā ar pašu resursu maksimālo apmēru. Aizņēmumus, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri izmaksāti EFSM ietvaros, garantē no ES budžeta. Netiek plānots, ka EFSM tiks iesaistīts jaunās finansēšanas programmās vai jaunos aizdevuma mehānisma nolīgumos.

Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) ir jaunais Eiropas instruments, kas palīdz noturēt cilvēkus darbvietās, kuras skar koronavīrusa pandēmija. Šis instruments ļauj dalībvalstīm pieprasīt ES finansiālo atbalstu, lai palīdzētu finansēt dalībvalstu publisko izdevumu pēkšņu un būtisku pieaugumu saistībā ar saīsināta darbalaika shēmām un tamlīdzīgiem pasākumiem, tostarp pašnodarbinātām personām, vai dažiem ar veselību saistītiem pasākumiem, jo īpaši darbavietā, lai reaģētu uz krīzi. Tas var nodrošināt finansiālu atbalstu līdz 100 miljardu EUR apmērā kā aizdevumus skartajām dalībvalstīm. Šā instrumenta pamatā ir garantijas 25 miljardu EUR apmērā, ko dalībvalstis sniegušas Komisijai. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2020/672 Komisija var noslēgt aizdevuma līgumu ar dalībvalsti tikai pēc tam, kad Komisija ir ierosinājusi un Padome ir pieņēmusi īstenošanas aktu par SURE finansiālu atbalstu. Līdz 2020. gada 31. decembrim Padome bija apstiprinājusi finansiālo palīdzību 90 363 miljonu EUR apmērā, no kuriem Komisija bija parakstījusi aizdevuma līgumus ar dalībvalstīm par 85 863 miljoniem EUR un izmaksājusi dalībvalstīm 39 500 miljonus EUR (nominālas summas). Atlikušās parakstīto aizdevuma līgumu summas tiek izmaksātas 2021. gadā. Attiecībā uz iespējamām saistībām, kas saistītas ar SURE, skatīt arī 4.1.2.. skaidrojumu.

SURE

SURE

SURE

4.1.2.

Maksājumu bilances (MB) mehānisms ir uz politiku balstīts finanšu instruments, kas sniedz vidēja termiņa finansiālu atbalstu ES dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas euro. Tas sniedz iespēju piešķirt aizdevumus dalībvalstīm, kam ir vai kam nopietni draud grūtības saistībā ar maksājumu bilanci vai kapitāla plūsmu. Saskaņā ar instrumentu piešķirto, bet vēl neatmaksāto aizdevumu maksimālā summa ir ierobežota un nepārsniedz 50 miljardus EUR. Aizņēmumus, kas saistīti ar šiem MB aizdevumiem, garantē no ES budžeta.

MFP (makrofinansiālā palīdzība) ir finansiālas palīdzības veids, ko ES piedāvā partnervalstīm, kuras saskaras ar maksājumu bilances krīzi. Tas ietver vidēja termiņa vai ilgtermiņa aizdevumus vai dotācijas, vai abu minēto maksājumu atbilstīgu apvienojumu un parasti papildina finansējumu, kas tiek nodrošināts saistībā ar SVF atbalstītu korekciju un reformu programmu. Garantiju šiem aizdevumiem piešķir Garantiju fonds ārējai darbībai. Gadā, kas beidzās 2020. gada 31. decembrī, tika izmaksāti papildu aizdevumi MFP ietvaros par kopējo summu 1675 miljoni EUR, no kuriem 1100 miljoni EUR tika piešķirti Ukrainai, 250 miljoni EUR – Jordānijai un 325 miljoni EUR – citām valstīm. Attiecībā uz iespējamām saistībām, kas saistītas ar MFP, skatīt arī 4.1.2.. skaidrojumu.

4.1.2.

Eiropas Atomenerģijas kopiena (Euratom, ko pārstāv Komisija) piešķir aizdevumus gan dalībvalstīm, gan citām valstīm, gan to subjektiem ar energoiekārtām saistītu projektu finansēšanai. Euratom aizdevumu segšanai no trešām personām ir saņemtas garantijas par 279 miljoniem EUR (2019. gadā – 214 miljoni EUR). Attiecībā uz iespējamām saistībām, kas saistītas ar Euratom, skatīt 4.1.2.. skaidrojumu.

Euratom

Euratom

Euratom

4.1.2.

Aizdevumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

Aizdevumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| --- | --- | --- |
| Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) | 0,50  % – 3,75  % | 0,50  % – 3,75  % |
| Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) | 0,00  % – 0,30  % | — |
| Maksājumu bilance (MB) | 2,88  % | 2,88  % |
| Makrofinansiālā palīdzība (MFP) | 0,00  % – 3,69  % | 0,00  % – 3,82  % |
| Euratom | 0,00  % – 5,76  % | 0,08  % – 5,76  % |

31.12.2020.

31.12.2019.

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE)

Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE)

0,00  % – 0,30  %

0,00  % – 0,30  %

—

—

Maksājumu bilance (MB)

Maksājumu bilance (MB)

2,88  %

2,88  %

2,88  %

2,88  %

Makrofinansiālā palīdzība (MFP)

Makrofinansiālā palīdzība (MFP)

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,82  %

0,00  % – 3,82  %

Euratom

Euratom

0,00  % – 5,76  %

0,00  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

2.4.3.2.   Aizdevumi budžeta programmām un termiņnoguldījumiem

Aizdevumi budžeta programmām un termiņnoguldījumiem

Aizdevumi budžeta programmām ietver aizdevumus, ko piešķir ar atvieglotiem nosacījumiem sadarbības ar trešām valstīm ietvaros (piemēram, saskaņā ar MEDA programmas Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās), aizdevumus, ko piešķir saskaņā ar ES Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu, un aizdevumus, ko piešķir saskaņā ar ES Elektrifikācijas finansēšanas iniciatīvu.

MEDA

Termiņnoguldījumi ietver summas, ko nogulda uz vairāk nekā trīs mēnešiem un kas neatbilst naudas ekvivalentu definīcijai.

Aizdevumu budžeta programmām un termiņnoguldījumiem nominālā vērtība ir 768 miljoni EUR (2019. gadā – 728 miljoni EUR).

Aizdevumu budžeta programmām vērtības samazināšanās

Aizdevumu budžeta programmām vērtības samazināšanās

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. | Palielinājumi | Apvērse | Norakstīšana | Citi | 31.12.2020. |
| Aizdevumi budžeta programmām | 10 | 3 | — | — | — | 13 |
| Pārņemtie aizdevumi | 658 | 73 | — | — | (4) | 726 |
| Kopā | 668 | 76 | — | — | (4) | 739 |

miljoni EUR

31.12.2019.

Palielinājumi

Apvērse

Norakstīšana

Citi

31.12.2020.

Aizdevumi budžeta programmām

Aizdevumi budžeta programmām

10

10

3

3

—

—

—

—

—

—

13

13

Pārņemtie aizdevumi

Pārņemtie aizdevumi

658

658

73

73

—

—

—

—

(4)

(4)

726

726

Kopā

Kopā

668

668

76

76

—

—

—

—

(4)

(4)

739

739

Pārņemtie aizdevumi ir neatmaksātie aizdevumi, ko piešķīrusi EIB un kas garantēti no ES budžeta. Visas tiesības uz šiem aizdevumiem ir pārņēmusi ES pēc tam, kad tika apmaksāti garantiju pieprasījumi no Garantiju fonda ārējai darbībai vai ESIF galvojuma fonda. Šo aizdevumu vērtība ir pilnā mērā samazinājusies par 726 miljoniem EUR (2019. gadā – 658 miljoni EUR). Pieprasīto galvojuma summu daļēji sedz no finanšu uzkrājumiem, kas izveidoti iepriekšējos gados. Saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kas noslēgti starp ES un EIB, EIB uzņemas atgūšanas procesu ES vārdā, lai atgūtu visas nesamaksātās summas.

2.5.   PRIEKŠFINANSĒJUMS

PRIEKŠFINANSĒJUMS

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Priekšfinansējums | 2.5.1 | 30 574 | 22 135 |
| Citi avansa maksājumi dalībvalstīm | 2.5.2 | 3 825 | 4 045 |
| Iemaksa trasta fondos | | 119 | 60 |
| | | 34 519 | 26 240 |
| Īstermiņa | | | |
| Priekšfinansējums | 2.5.1 | 24 902 | 22 314 |
| Citi avansa maksājumi dalībvalstīm | 2.5.2 | 3 327 | 2 892 |
| | | 28 229 | 25 206 |
| Kopā | | 62 748 | 51 446 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5.1

2.5.1

30 574

30 574

22 135

22 135

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

2.5.2

2.5.2

3 825

3 825

4 045

4 045

Iemaksa trasta fondos

Iemaksa trasta fondos

119

119

60

60

34 519

34 519

26 240

26 240

Īstermiņa

Īstermiņa

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.5.1

2.5.1

24 902

24 902

22 314

22 314

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

2.5.2

2.5.2

3 327

3 327

2 892

2 892

28 229

28 229

25 206

25 206

Kopā

Kopā

62 748

62 748

51 446

51 446

Priekšfinansējuma līmenim dažādajās programmās ir jābūt pietiekamam, lai saņēmējam nodrošinātu projekta sākšanai un virzīšanai nepieciešamo finansējumu, vienlaikus aizsargājot ES finanšu intereses un ņemot vērā juridiskos, darbības un izmaksu lietderības ierobežojumus.

2.5.1.   
  Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

| miljoni EUR |
| --- |
| | Bruto summa | Dzēsts, izmantojot uzkrājumu | Neto summa 31.12.2020. | Bruto summa | Dzēsts, izmantojot uzkrājumu | Neto summa 31.12.2019. |
| Dalīta pārvaldība | | | | | | |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | 3 193 | — | 3 193 | 3 193 | — | 3 193 |
| ERAF un KF | 23 074 | (3 846 ) | 19 229 | 17 985 | (3 540 ) | 14 444 |
| ESF | 8 222 | (1 348 ) | 6 874 | 6 830 | (1 530 ) | 5 301 |
| Citi | 4 192 | (1 520 ) | 2 672 | 3 549 | (1 463 ) | 2 086 |
| | 38 681 | (6 713 ) | 31 967 | 31 557 | (6 533 ) | 25 024 |
| Tieša pārvaldība | | | | | | |
| Īsteno: | | | | | | |
| Komisija | 17 031 | (10 648 ) | 6 382 | 12 839 | (8 344 ) | 4 495 |
| ES izpildaģentūras | 18 565 | (10 931 ) | 7 633 | 16 522 | (10 339 ) | 6 184 |
| Trasta fondi | 1 121 | (843) | 278 | 858 | (665) | 194 |
| | 36 716 | (22 423 ) | 14 294 | 30 219 | (19 347 ) | 10 872 |
| Netieša pārvaldība | | | | | | |
| Īsteno: | | | | | | |
| Citas ES aģentūras un struktūras | 1 243 | (781) | 462 | 1 162 | (678) | 484 |
| Trešās valstis | 1 515 | (1 043 ) | 471 | 1 491 | (861) | 630 |
| Starptautiskas organizācijas | 9 068 | (6 020 ) | 3 048 | 8 289 | (5 317 ) | 2 972 |
| Citi subjekti | 11 665 | (6 432 ) | 5 233 | 10 570 | (6 104 ) | 4 467 |
| | 23 491 | (14 276 ) | 9 215 | 21 513 | (12 960 ) | 8 553 |
| Kopā | 98 888 | (43 412 ) | 55 476 | 83 289 | (38 840 ) | 44 449 |
| Ilgtermiņa | 30 574 | — | 30 574 | 22 135 | — | 22 135 |
| Īstermiņa | 68 314 | (43 412 ) | 24 902 | 61 154 | (38 840 ) | 22 314 |

miljoni EUR

Bruto summa

Dzēsts, izmantojot uzkrājumu

Neto summa 31.12.2020.

Bruto summa

Dzēsts, izmantojot uzkrājumu

Neto summa 31.12.2019.

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

3 193

3 193

—

3 193

3 193

3 193

3 193

—

—

3 193

3 193

ERAF un KF

ERAF un KF

23 074

23 074

(3 846 )

(3 846 )

19 229

19 229

17 985

17 985

(3 540 )

(3 540 )

14 444

14 444

ESF

ESF

8 222

8 222

(1 348 )

(1 348 )

6 874

6 874

6 830

6 830

(1 530 )

(1 530 )

5 301

5 301

Citi

Citi

4 192

4 192

(1 520 )

(1 520 )

2 672

2 672

3 549

3 549

(1 463 )

(1 463 )

2 086

2 086

38 681

38 681

(6 713 )

(6 713 )

31 967

31 967

31 557

31 557

(6 533 )

(6 533 )

25 024

25 024

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Komisija

Komisija

17 031

17 031

(10 648 )

(10 648 )

6 382

6 382

12 839

12 839

(8 344 )

(8 344 )

4 495

4 495

ES izpildaģentūras

ES izpildaģentūras

18 565

18 565

(10 931 )

(10 931 )

7 633

7 633

16 522

16 522

(10 339 )

(10 339 )

6 184

6 184

Trasta fondi

Trasta fondi

1 121

1 121

(843)

(843)

278

278

858

858

(665)

(665)

194

194

36 716

36 716

(22 423 )

(22 423 )

14 294

14 294

30 219

30 219

(19 347 )

(19 347 )

10 872

10 872

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Citas ES aģentūras un struktūras

Citas ES aģentūras un struktūras

1 243

1 243

(781)

(781)

462

462

1 162

1 162

(678)

(678)

484

484

Trešās valstis

Trešās valstis

1 515

1 515

(1 043 )

(1 043 )

471

471

1 491

1 491

(861)

(861)

630

630

Starptautiskas organizācijas

Starptautiskas organizācijas

9 068

9 068

(6 020 )

(6 020 )

3 048

3 048

8 289

8 289

(5 317 )

(5 317 )

2 972

2 972

Citi subjekti

Citi subjekti

11 665

11 665

(6 432 )

(6 432 )

5 233

5 233

10 570

10 570

(6 104 )

(6 104 )

4 467

4 467

23 491

23 491

(14 276 )

(14 276 )

9 215

9 215

21 513

21 513

(12 960 )

(12 960 )

8 553

8 553

Kopā

Kopā

98 888

98 888

(43 412 )

(43 412 )

55 476

55 476

83 289

83 289

(38 840 )

(38 840 )

44 449

44 449

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

30 574

30 574

—

30 574

30 574

22 135

22 135

—

22 135

22 135

Īstermiņa

Īstermiņa

68 314

68 314

(43 412 )

(43 412 )

24 902

24 902

61 154

61 154

(38 840 )

(38 840 )

22 314

22 314

Priekšfinansējums ir izmaksātā nauda un tādējādi maksājumu apropriāciju izpilde. Kā izklāstīts 1.5.7. skaidrojumā, šie ir avansa maksājumi un vēl nav uzskaitīti izdevumos. Tādējādi, lai gan priekšfinansējums samazina neapmaksāto RAL (skatīt 5.1. skaidrojumu), tie ir izdevumi, kas vēl jāapstiprina un jāatzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.5.7.

RAL

5.1.

Dalītās pārvaldības gadījumā gandrīz viss priekšfinansējums attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu. Ir sākotnējais priekšfinansējums, kas netiks dzēsts (t. i., ko atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā) pirms plānošanas perioda beigām un ko uzrāda kā ilgtermiņa priekšfinansējumu.

Kohēzijas jomā ir arī ikgadējais priekšfinansējums, ko dzēš katru gadu un uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. Tomēr Covid-19 pandēmijas dēļ un pamatojoties uz Investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu pasākumiem, 2019. gada priekšfinansējuma neizlietotā daļa 2020. gadā netika atgūta, kā tas parasti tiktu darīts. Kopējā summa, kas ir 6,6 miljardi EUR, ir norādīta kā ilgtermiņa priekšfinansējums. 2019. gada priekšfinansējuma neatgūšana 2020. gadā ir svarīgs faktors, kas izskaidro dalītā pārvaldībā esošā priekšfinansējuma palielinājumu gada beigās.

Jauni priekšfinansējuma maksājumi, kas veikti kohēzijas jomā, ietver 2020. gada priekšfinansējumu (10 miljardi EUR), kā arī maksājumus no ES Solidaritātes fonda (1,1 miljards EUR).

Attiecībā uz tiešo pārvaldību vislielākā priekšfinansējuma daļa ir saistīta ar pētniecību (galvenokārt programmu “Apvārsnis 2020”, ko īsteno Komisija un ES izpildaģentūras) un sasniedz 9,3 miljardus EUR (2019. gadā – 7,8 miljardi EUR). Šis palielinājums ir sekas nolīgumiem, kuri noslēgti 2020. gadā un par kuriem veikti priekšfinansējuma maksājumi.

Netiešās pārvaldības gadījumā priekšfinansējums galvenokārt attiecas uz iekšējās politikas programmām, piemēram, Galileo un EGNOS, kā arī uz instrumentiem, kas saistīti ar ārējām attiecībām, piemēram, EKI (Eiropas kaimiņattiecību instrumentu), ASI (Attīstības sadarbības instrumentu) un IPA (pirmspievienošanās palīdzības instrumentu). Priekšfinansējuma starptautiskām organizācijām palielinājums ir galvenokārt saistīts ar iepriekš minētajiem ārējo attiecību instrumentiem.

Galileo

EGNOS

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Tās ir garantijas, ko Komisija, izmaksājot avansa maksājumus (priekšfinansējumu), atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, kas nav dalībvalstis. Šāda veida garantijām tiek uzrādītas divas vērtības – nominālā un aktuālā vērtība. Nominālo vērtību pamatojošais notikums ir saistīts ar garantijas esību. Garantijas aktuālo vērtību pamatojošais notikums ir priekšfinansējuma maksājums, ko veic pret garantiju un vēlāk samazina ar dzēšanu. Tādu garantiju nominālā vērtība, kas saņemtas saistībā ar priekšfinansējumu, 2020. gada 31. decembrī bija 466 miljoni EUR, bet to aktuālā vērtība bija 402 miljoni EUR (2019. gadā – attiecīgi 492 miljoni EUR un 406 miljoni EUR).

Atsevišķas priekšfinansējuma summas, kas izmaksātas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (PP7) un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, faktiski sedz Dalībnieku garantiju fonds (PGF). PGF ir savstarpēja izdevīguma instruments, kas izveidots, lai segtu riskus saistībā ar saņēmēju neveiktiem maksājumiem PP7 un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbību īstenošanas laikā. Visi to netiešo darbību dalībnieki, kas saņem dotācijas no ES, iemaksā PGF kapitālā 5 % no kopējās saņemtās summas.

PGF

PGF

2020. gada 31. decembrī kopējās priekšfinansējuma summas, ko sedza PGF, bija 2,3 miljardi EUR (2019. gadā – 2,1 miljards EUR). ES (ko pārstāv Komisija) darbojas kā izpildītājs PGF dalībnieku vārdā, bet fonds pieder tā dalībniekiem.

PGF

PGF

Gada beigās PGF kopējie aktīvi bija 2,4 miljardi EUR (2019. gadā – 2,2 miljardi EUR). PGF aktīvi ietver arī finanšu aktīvus, ko pārvalda Komisija. Tā kā PGF ir atsevišķs subjekts, fonda aktīvi netiek konsolidēti šajos ES gada pārskatos.

PGF

PGF

PGF

2.5.2.   
  Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

Citi avansa maksājumi dalībvalstīm

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā | 3 520 | 3 304 |
| Atbalsta shēmas | 3 633 | 3 634 |
| Kopā | 7 153 | 6 937 |
| Ilgtermiņa | 3 825 | 4 045 |
| Īstermiņa | 3 327 | 2 892 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

3 520

3 520

3 304

3 304

Atbalsta shēmas

Atbalsta shēmas

3 633

3 633

3 634

3 634

Kopā

Kopā

7 153

7 153

6 937

6 937

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

3 825

3 825

4 045

4 045

Īstermiņa

Īstermiņa

3 327

3 327

2 892

2 892

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

Avansa maksājumi dalībvalstīm par finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā

Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondi) programmu ietvaros dalībvalstīm var veikt avansa maksājumus no ES budžeta, lai tās varētu veikt iemaksas finanšu instrumentos (t. i., aizdevumos, kapitālieguldījumos vai garantijās). Par šo finanšu instrumentu izveidi un pārvaldību atbild dalībvalstis, nevis Komisija. Tomēr šiem instrumentiem neizlietotie naudas līdzekļi gada beigās nonāk ES īpašumā (tāpat kā viss priekšfinansējums), un tādējādi tos ES bilancē uzrāda kā aktīvus.

2014.–2020. gada periods

2014.–2020. gada periods

Tiek lēsts, ka no 10 518 miljoniem EUR, kas samaksāti saskaņā ar kohēzijas politiku, 2020. gada 31. decembrī neizmantoti bija 3 452 miljoni EUR. Tie ietver dalībvalstu iemaksas MVU iniciatīvā – instrumentā, kura mērķis ir stimulēt papildu aizdevumus MVU no banku sektora (izmaksāti 1 238 miljon EUR (izņemot summas, kas vēl ir iekļautas priekšfinansējumā), no kuriem 349 miljoni EUR tiek novērtēti kā neizmantoti).

Lauku attīstībai gada beigās joprojām bija neizmantoti 66 miljoni EUR.

2007.–2013. gada periods

2007.–2013. gada periods

Visas ar kohēzijas politiku saistītās summas tiek uzskatītas par izmantotām vai pārdalītām citiem pasākumiem, tāpēc 2020. gada 31. decembrī bilancē aktīvu nav. Jānorāda, ka faktisko īstenošanu dažādajos instrumentos nākamajos gados izskatīs kā daļu no programmu slēgšanas procesa.

Atbalsta shēmas

Atbalsta shēmas

Līdzīgi iepriekš minētajam atmaksātās summas, kas atbilst avansa maksājumiem, kurus dalībvalstis veikušas dažādām atbalsta shēmām (valsts atbalsts, ELGF tirgus pasākumi vai ELFLA investīciju pasākumi), un kas nebija izmantotas līdz gada beigām, grāmato kā aktīvus (avansa maksājumus) ES bilancē. Komisija aplēsusi šo avansa maksājumu vērtību, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju; rezultātā iegūtās summas ir iekļautas izdevumu apakšpozīcijā “atbalsta shēmas” (skatīt iepriekš).

2014.–2020. gada periods

2014.–2020. gada periods

Aplēstās neizmantotās summas gada beigās bija 1,887 miljardi EUR kohēzijas politikai un 1,663 miljoni EUR lauksaimniecībai un lauku attīstībai.

2007.–2013. gada periods

2007.–2013. gada periods

Saskaņā ar aplēsēm 2020. gada beigās neizmantoti paliek 83 miljoni EUR, kas samaksāti saistībā ar lauku attīstību.

2.6.   AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.1 | 44 128 | 2 422 |
| Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.2 | 1 685 | 1 185 |
| | | 45 813 | 3 607 |
| Īstermiņa | | | |
| Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.1 | 26 915 | 19 328 |
| Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.6.2 | 1 766 | 1 038 |
| | | 28 681 | 20 367 |
| Kopā | | 74 493 | 23 974 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.1

2.6.1

44 128

44 128

2 422

2 422

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.2

2.6.2

1 685

1 685

1 185

1 185

45 813

45 813

3 607

3 607

Īstermiņa

Īstermiņa

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.1

2.6.1

26 915

26 915

19 328

19 328

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.6.2

2.6.2

1 766

1 766

1 038

1 038

28 681

28 681

20 367

20 367

Kopā

Kopā

74 493

74 493

23 974

23 974

2.6.1.   
  Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Dalībvalstis | 2.6.1.1 | 2 237 | 2 422 |
| AK izstāšanās līgums | 2.6.1.2 | 40 629 | — |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas | 2.6.1.4 | 1 261 | — |
| Citas atgūstamās summas | | 1 | — |
| | | 44 128 | 2 422 |
| Īstermiņa | | | |
| Dalībvalstis | 2.6.1.1 | 7 213 | 6 180 |
| AK izstāšanās līgums | 2.6.1.2 | 6 827 | — |
| Konkurences naudas sodi | 2.6.1.3 | 11 295 | 11 301 |
| Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas | 2.6.1.4 | 787 | 1 788 |
| Citas atgūstamās summas | 2.6.1.5 | 792 | 59 |
| | | 26 915 | 19 328 |
| Kopā | | 71 043 | 21 750 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Dalībvalstis

Dalībvalstis

2.6.1.1

2.6.1.1

2 237

2 237

2 422

2 422

AK izstāšanās līgums

AK izstāšanās līgums

2.6.1.2

2.6.1.2

40 629

40 629

—

—

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

2.6.1.4

2.6.1.4

1 261

1 261

—

—

Citas atgūstamās summas

Citas atgūstamās summas

1

1

—

—

44 128

44 128

2 422

2 422

Īstermiņa

Īstermiņa

Dalībvalstis

Dalībvalstis

2.6.1.1

2.6.1.1

7 213

7 213

6 180

6 180

AK izstāšanās līgums

AK izstāšanās līgums

2.6.1.2

2.6.1.2

6 827

6 827

—

—

Konkurences naudas sodi

Konkurences naudas sodi

2.6.1.3

2.6.1.3

11 295

11 295

11 301

11 301

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

2.6.1.4

2.6.1.4

787

787

1 788

1 788

Citas atgūstamās summas

Citas atgūstamās summas

2.6.1.5

2.6.1.5

792

792

59

59

26 915

26 915

19 328

19 328

Kopā

Kopā

71 043

71 043

21 750

21 750

2.6.1.1.   No dalībvalstīm atgūstamās summas

No dalībvalstīm atgūstamās summas

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| A kontos iekļautie TPR | 5 297 | 5 478 |
| Atsevišķos kontos iekļautie TPR | 1 460 | 1 591 |
| Saņemamie pašu resursi | 2 188 | 7 |
| Vērtības samazinājums | (892) | (931) |
| citi | — | — |
| Pašu resursu atgūstamās summas | 8 053 | 6 145 |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 1 378 | 1 722 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti | 720 | 879 |
| Vērtības samazinājums | (837) | (822) |
| Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību | 1 260 | 1 779 |
| Priekšfinansējuma atgūšana | 53 | 443 |
| Samaksātais un atgūstamais PVN | 35 | 44 |
| Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas | 49 | 191 |
| Kopā | 9 450 | 8 602 |
| Ilgtermiņa | 2 237 | 2 422 |
| Īstermiņa | 7 213 | 6 180 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

A kontos iekļautie TPR

A kontos iekļautie TPR

5 297

5 297

5 478

5 478

Atsevišķos kontos iekļautie TPR

Atsevišķos kontos iekļautie TPR

1 460

1 460

1 591

1 591

Saņemamie pašu resursi

Saņemamie pašu resursi

2 188

2 188

7

7

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

(892)

(892)

(931)

(931)

citi

citi

—

—

—

—

Pašu resursu atgūstamās summas

Pašu resursu atgūstamās summas

8 053

8 053

6 145

6 145

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

1 378

1 378

1 722

1 722

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un citi lauku attīstības instrumenti

720

720

879

879

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

(837)

(837)

(822)

(822)

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

1 260

1 260

1 779

1 779

Priekšfinansējuma atgūšana

Priekšfinansējuma atgūšana

53

53

443

443

Samaksātais un atgūstamais PVN

Samaksātais un atgūstamais PVN

35

35

44

44

Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas

Citas no dalībvalstīm atgūstamās summas

49

49

191

191

Kopā

Kopā

9 450

9 450

8 602

8 602

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

2 237

2 237

2 422

2 422

Īstermiņa

Īstermiņa

7 213

7 213

6 180

6 180

Vislielākās summas, kas iekļautas ilgtermiņa aktīvos, attiecas uz summām, kas jāsaņem no dalībvalstīm, proti, 2,1 miljardu EUR Apvienotās Karalistes (AK) pārkāpuma lietā (izskaidrota turpmāk). Tāpat kā iepriekšējos gados ilgtermiņa aktīvos ir iekļautas arī summas, kas attiecas uz neizpildītiem atbilstības noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF), kā arī Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA). Ar šiem lēmumiem saistītās summas tiek atgūtas kā gada maksājumi.

Šo no dalībvalstīm atgūstamo summu palielinājumu galvenokārt veicināja saņemamie pašu resursi, kas saistīti ar budžeta grozījumiem 2020. gadā, – sk. turpmāk.

Pašu resursu atgūstamās summas

Pašu resursu atgūstamās summas

“A konti” attiecas uz mēneša pārskatiem, kuros dalībvalstis paziņo Komisijai konstatētās maksājumtiesības uz tradicionālajiem pašu resursiem (TPR), kas vēl nav atgūti. TPR galvenokārt ir muitas nodokļi, ko Komisijas vārdā iekasē dalībvalstis.

“A kontu” līmenis gada beigās parasti ir bijis aptuveni 3 miljardi EUR, tomēr gan 2020., gan 2019. gadā atlikums ietver papildu TPR summas, kas saistītas ar pārkāpuma lietu pret Apvienoto Karalisti (paskaidrots turpmāk) un citiem TPR pārbaudes ziņojumiem. Tā kā piemēro nokavējuma procentus 1,7 miljardu EUR apmērā (2019. gadā – 1,2 miljardi EUR), arī minētās summas ir iekļautas šajos gada pārskatos (skatīt 2.6.2. un 3.8. skaidrojumu).

2.6.2.

3.8.

Attiecībā uz pārkāpuma lietu Komisija 2018. gada 8. martā nosūtīja AK oficiāla paziņojuma vēstuli (pārkāpums Nr. 2018/2008), jo AK nebija ES budžetā darījusi pieejamu pareizo tradicionālo pašu resursu summu, kā to prasa ES tiesību akti. Tā kā AK nesniedza apmierinošu atbildi nedz uz oficiālā paziņojuma vēstuli, nedz uz argumentēto atzinumu, kas nosūtīts 2018. gada 24. septembrī, Komisija 2019. gada 6. martā apstiprināja savu lēmumu nodot pārkāpumu izskatīšanai ES Tiesā un iesniedza pieteikumu 2019. gada 7. martā. Lietas pirmsākums meklējams OLAF 2017. gada ziņojumā, kurā bija konstatēts, ka importētāji AK nebija nomaksājuši muitas nodokļus lielā apmērā, importēšanas procesā izmantojot fiktīvus un nepatiesus rēķinus un nepareizas muitas vērtības deklarācijas. Pamatojoties uz OLAF un JRC izstrādāto metodiku un pieejamo informāciju, Komisija ir aplēsusi, ka AK izdarītā ES tiesību aktu pārkāpuma rezultātā laikā no 2011. gada novembra līdz 2017. gada oktobrim ES budžetam ir radīti 2,1 miljardu EUR lieli zaudējumi (neto summa – tā, kas atliek, no bruto summas 2,7 miljardi EUR atņemot iekasēšanas izmaksas, kuras paturēs AK). AK neatzīst metodiku, ko Komisija izmantojusi, lai aplēstu iepriekš minētos zaudējumus. 2020. gada 8. decembrī Tiesā notika mutiska uzklausīšana. Nākamie posmi šajā procedūrā ir ģenerāladvokāta secinājumi un Tiesas spriedums – to datumi vēl nav zināmi. Tā kā notiekošā tiesvedība un līdz šim pieejamā informācija norāda uz to, ka process būs ilgstošs, gan pamatsumma 2,1 miljarda EUR apmērā, gan aplēstie nokavējuma procenti 1,6 miljardu EUR apmērā, kas uzkrāti līdz 2020. gada beigām (salīdzinājumā ar procentiem 1,1 miljarda EUR apmērā, kas bija uzkrāti un atzīti līdz 2019. gada beigām), ir klasificēti kā ilgtermiņa aktīvi.

OLAF

JRC

Turklāt Komisija minētajās summās iekļāva debitoru parādu 0,15 miljardu EUR apmērā par noteiktiem muitas nodokļiem un nokavējuma procentiem, balstoties uz jaunāko pieejamo informāciju.

“Atsevišķi konti” attiecas uz konstatētām maksājumtiesībām, kas nav iekļautas “A kontos”, jo dalībvalstis nav atguvušas attiecīgās summas un nav iesniegts to nodrošinājums (vai arī nodrošinājums ir iesniegts, bet summas ir apstrīdētas). Šo maksājumtiesību summa var samazināties, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis iesniedz katru gadu. Kā redzams iepriekš, šie konti katra gada beigās pārsvarā ir līdzīgā līmenī.

“Saņemamie pašu resursi” 2020. gadā ir summas, kas atgūstamas attiecīgi 2020. gada 24. novembrī un 2020. gada 15. decembrī pieņemto budžeta grozījumu Nr. 8/2020 un 9/2020 rezultātā. Par šīm summām lielākā daļa dalībvalstu izdarīja ierakstu 2021. gada janvāra pirmajā darbdienā. Attiecībā uz 2019. gadu šādu summu nebija.

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Atgūstamās summas saistībā ar ELGF un lauku attīstību

Šajā postenī galvenokārt iekļautas summas, ko dalībvalstis bija parādā 2019. gada 31. decembrī un deklarējušas un apstiprinājušas 2019. gada 15. oktobrī. Tiek aplēstas atgūstamās summas, kas izveidojās pēc minētās deklarācijas laikā līdz 2019. gada 31. decembrim. Komisija arī veic aplēsi par daļēji norakstāmām summām, kuras ir parādā saņēmēji un kuru atgūšana ir maz ticama. Tas, ka ir veikta šāda korekcija, nenozīmē, ka Komisija atsakās no tiesībām atgūt šīs summas nākotnē. Korekcijā ir arī iekļauts atskaitījums 20 % apmērā, kurš atbilst summām, ko dalībvalstis drīkst paturēt administratīvo izmaksu segšanai.

2.6.1.2.   AK izstāšanās līgums

AK izstāšanās līgums

| miljoni EUR |
| --- |
| | 140. pants | 142. pants | Citi | 31.12.2020. |
| Summas, ko maksā AK | 34 966 | 14 338 | 275 | 49 579 |
| Summas, kas maksājamas AK | — | — | (2 122 ) | (2 122 ) |
| Kopā | 34 966 | 14 338 | (1 847 ) | 47 456 |
| Ilgtermiņa | 28 196 | 14 327 | (1 894 ) | 40 629 |
| Īstermiņa | 6 769 | 11 | 47 | 6 827 |

miljoni EUR

140. pants

142. pants

Citi

31.12.2020.

Summas, ko maksā AK

Summas, ko maksā AK

34 966

34 966

14 338

14 338

275

275

49 579

49 579

Summas, kas maksājamas AK

Summas, kas maksājamas AK

—

—

(2 122 )

(2 122 )

(2 122 )

(2 122 )

Kopā

Kopā

34 966

34 966

14 338

14 338

(1 847 )

(1 847 )

47 456

47 456

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

28 196

28 196

14 327

14 327

(1 894 )

(1 894 )

40 629

40 629

Īstermiņa

Īstermiņa

6 769

6 769

11

11

47

47

6 827

6 827

Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (ats. Nr. 2019/C 384 I/01) (“Izstāšanās līgums” jeb “IL”), kas parakstīts starp ES un AK, nosaka dažādus finansiālus pienākumus abām pusēm. Iepriekš minētā summa ir neto summa, kas jāsaņem no AK, pamatojoties uz minētajiem pienākumiem, gada beigās.

Saskaņā ar IL 139. pantu AK daļu no finansiālajiem pienākumiem, kas izriet no IL, aprēķina kā attiecību starp pašu resursiem, ko Apvienotā Karaliste darījusi pieejamus no 2014. līdz 2020. gadam, un pašu resursiem, ko minētajā periodā darījušas pieejamas visas dalībvalstis un Apvienotā Karaliste. Ir iekļautas arī korekcijas, kas izriet no PVN un NKI atlikumu ieskaita par 2014.–2019. gadu. Aprēķinātajai AK daļai 2022. gadā tiks piemērotas galīgās korekcijas, kas paredzētas IL 139. pantā. AK daļa par 2021. gadu ir izmantota aprēķiniem, kas minēti 136. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā un 140.–147. pantā. AK daļa, kas aprēķināta saskaņā ar IL 139. pantu, ir 12,358072326018200 %.

140. pants – neizpildītās saistības

140. pants – neizpildītās saistības

AK ir apņēmusies samaksāt ES savu daļu no neizpildītajām budžeta saistībām, kādas tās ir 2020. gada 31. decembrī un koriģētas, ņemot vērā 140. panta prasības. Korekcijas ietver to saistību atskaitījumu, kas finansētas no piešķirtajiem ieņēmumiem Savienības budžetā, to saistību atskaitījumu, kas attiecas uz programmām, kurās AK izvēlējusies nepiedalīties, un saistību atskaitījumu attiecībā uz nediferencētajām budžeta pozīcijām, attiecībā uz kurām maksājumu apropriāciju summa tiek automātiski pārnesta un attiecībā uz kurām AK jau veica iemaksas 2020. gadā.

Savienības budžeta saistības, kas izriet no piešķirto ieņēmumu apropriācijām, ietver trešo valstu iemaksas (ārējie piešķirtie ieņēmumi) un to summu atkārtotu izmantošanu, kuras sākotnēji izmaksātas no ES budžeta un vēlāk atgrieztas ES budžetā (iekšējie piešķirtie ieņēmumi). Dažādie noteikumi par ārējo un iekšējo piešķirto ieņēmumu izmantošanu ir noteikti Finanšu regulas 12. panta 4. punkta attiecīgi c) un b) apakšpunktā.

Budžeta saistības, kas izriet no ārējo piešķirto ieņēmumu apropriācijām, nav iekļautas neizpildītajās saistībās, kas AK ir jāizpilda. Minētajai piešķirto ieņēmumu kategorijai maksājumu apropriācijas atbilstošo saistību finansēšanai paliek pieejamas visā tās programmas darbības laikā, kurai ieņēmumi piešķirti. Tāpēc papildu finansējums no AK nav jāsaņem.

Turklāt lielākā daļa maksājumu apropriāciju iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem jau ir izmantota balsojot apstiprināto budžeta saistību finansēšanai. Tāpēc no AK saistībām atskaita arī tikai tās no iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem izrietošās maksājumu apropriācijas, kas vēl ir pieejamas, lai finansētu daļu no neizpildītajām saistībām.

Iekšējo piešķirto ieņēmumu vislielākais komponents ir tīrvērtes mehānisms, ko piemēro ESI fondi. Maksājumu apropriācijas no iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem, kurās dalībvalstis un AK jau veikušas iemaksas iepriekš, izmanto, lai samaksātu neizpildītās budžeta saistības nolūkā optimizēt budžeta izlietojumu un tādējādi samazināt dalībvalstu iemaksas. Tas rada situāciju, kurā saistības, kas uzņemtas attiecībā uz iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem, ir jāfinansē no nākotnes budžeta apropriācijām. Attiecīgi šīs neizpildītās saistības joprojām paliek saistības ES budžetam un AK tāpat kā citas neizpildītas ES budžeta saistības.

AK nepiedalījās atsevišķu programmu un darbību finansēšanā tieslietu un iekšlietu jomā. Attiecīgi neizpildītās saistības attiecībā uz AK nepiedalīšanos nav iekļautas kopējā maksājamā summā. Pārējās korekcijas ietver saistību apropriāciju neautomātisko pārnešanu no 2020. gada uz 2021. gadu, kas palielinās AK neizpildītās budžeta saistības. Šo koriģēto RAL summa 2020. gada 31. decembrī bija 294,3 miljardi EUR, no kuriem AK daļa būtu 36,4 miljardi EUR. Tad šai summai tiek piemērotas papildu korekcijas, kas atbilst AK daļai no neto finanšu korekcijām par 2014.–2020. gada vai iepriekšējiem plānošanas periodiem, kuras iekasētas 2021. gadā, un TPR, kas attiecas uz 2020. gadu un darītas pieejamas 2021. gadā. Tādējādi summa, ko AK ir parādā saskaņā ar 140. pantu, ir 36,0 miljardi EUR. Summa, kas atzīta par saņemamo summu, ir balstīta uz Komisijas oficiālo prognozi par visu RAL atcelšanu līdz 2020. gada 31. decembrim, kā rezultātā kopējā saņemamā summa ir 35,0 miljardi EUR (no kuriem 6,8 miljardi EUR ir jāsamaksā 12 mēnešos pēc pārskata datuma):

RAL

RAL

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. |
| Neizpildītās budžeta saistības 31.12.2020., kas norādītas budžeta izpildes ziņojumos | 303 197 |
| Saistības par nediferencētām budžeta pozīcijām – automātiski pārnesto maksājumu apropriāciju summa | (1 196 ) |
| Saistības, kurās AK nepiedalās | (1 826 ) |
| Saistības, ko finansē no piešķirtajiem ieņēmumiem | (4 709 ) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pieejamas no iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem | (1 128 ) |
| Citas korekcijas (saistību apropriāciju neautomātiska pārnešana) | 10 |
| Koriģētas budžeta saistības 31.12.2020., kam piemērota AK daļa | 294 347 |
| AK daļa no koriģētajām budžeta saistībām | 36 376 |
| Neto finanšu korekcijas saistībā ar 2014.–2020. gada vai iepriekšējiem plānošanas periodiem | (0) |
| TPR, kas attiecas uz 2020. gadu un darītas pieejamas Savienībai 2021. gadā | (402) |
| Summas, ko AK ir parādā saskaņā ar 140. pantu | 35 973 |
| Aplēstā neizpilde | (1 008 ) |
| Kopā | 34 966 |
| Ilgtermiņa | 28 196 |
| Īstermiņa | 6 769 |

miljoni EUR

31.12.2020.

Neizpildītās budžeta saistības 31.12.2020., kas norādītas budžeta izpildes ziņojumos

Neizpildītās budžeta saistības 31.12.2020., kas norādītas budžeta izpildes ziņojumos

303 197

303 197

Saistības par nediferencētām budžeta pozīcijām – automātiski pārnesto maksājumu apropriāciju summa

Saistības par nediferencētām budžeta pozīcijām – automātiski pārnesto maksājumu apropriāciju summa

(1 196 )

(1 196 )

Saistības, kurās AK nepiedalās

Saistības, kurās AK nepiedalās

(1 826 )

(1 826 )

Saistības, ko finansē no piešķirtajiem ieņēmumiem

Saistības, ko finansē no piešķirtajiem ieņēmumiem

(4 709 )

(4 709 )

Maksājumu apropriācijas, kas pieejamas no iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem

Maksājumu apropriācijas, kas pieejamas no iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem

(1 128 )

(1 128 )

Citas korekcijas (saistību apropriāciju neautomātiska pārnešana)

Citas korekcijas (saistību apropriāciju neautomātiska pārnešana)

10

10

Koriģētas budžeta saistības 31.12.2020., kam piemērota AK daļa

Koriģētas budžeta saistības 31.12.2020., kam piemērota AK daļa

294 347

294 347

AK daļa no koriģētajām budžeta saistībām

AK daļa no koriģētajām budžeta saistībām

36 376

36 376

Neto finanšu korekcijas saistībā ar 2014.–2020. gada vai iepriekšējiem plānošanas periodiem

Neto finanšu korekcijas saistībā ar 2014.–2020. gada vai iepriekšējiem plānošanas periodiem

(0)

TPR, kas attiecas uz 2020. gadu un darītas pieejamas Savienībai 2021. gadā

TPR, kas attiecas uz 2020. gadu un darītas pieejamas Savienībai 2021. gadā

(402)

(402)

Summas, ko AK ir parādā saskaņā ar 140. pantu

Summas, ko AK ir parādā saskaņā ar 140. pantu

35 973

35 973

Aplēstā neizpilde

Aplēstā neizpilde

(1 008 )

(1 008 )

Kopā

Kopā

34 966

34 966

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

28 196

28 196

Īstermiņa

Īstermiņa

6 769

6 769

Sīkāku informāciju par neizpildītajām budžeta saistībām 2020. gada 31. decembrī, kas ir sākumpunkts to summu aprēķināšanai, kuras AK ir parādā saskaņā ar 140. pantu, skatīt budžeta izpildes ziņojumos un skaidrojumu 4.4. tabulā.

4.4.

142. pants – Savienības saistības 2020. gada beigās

142. pants – Savienības saistības 2020. gada beigās

AK ir apņēmusies samaksāt ES savu daļu no Savienības saistībām, kādas tās ir 2020. gada beigās, izņemot saistības: a) ar atbilstošiem aktīviem un b) kuras attiecas uz budžeta darbību un pašu resursu pārvaldību (ieskaitot summas, kas jau segtas no neizpildītajām saistībām (skatīt 140. pantu iepriekš)). Šajā ziņā galvenā summa attiecas uz ES pēcnodarbinātības saistībām (pensijas un slimības apdrošināšana), kas pastāvēja 2020. gada 31. decembrī; AK kopējā daļa gada beigās ir 14 338 miljoni EUR (no kuriem 11 miljoni EUR ir jāsamaksā 12 mēnešos pēc pārskata datuma):

| miljoni EUR |
| --- |
| | Eiropas ierēdņu pensiju shēma | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | Citas pensijas shēmas | 31.12.2020. |
| Nesamaksātās saistības 31.12.2020. | 100 741 | 12 935 | 2 344 | 116 020 |
| AK daļa | 12 450 | 1 599 | 290 | 14 338 |
| Ilgtermiņa | 12 450 | 1 599 | 279 | 14 327 |
| Īstermiņa | — | — | 11 | 11 |

miljoni EUR

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Citas pensijas shēmas

31.12.2020.

Nesamaksātās saistības 31.12.2020.

Nesamaksātās saistības 31.12.2020.

100 741

100 741

12 935

12 935

2 344

2 344

116 020

116 020

AK daļa

AK daļa

12 450

12 450

1 599

1 599

290

290

14 338

14 338

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

12 450

12 450

1 599

1 599

279

279

14 327

14 327

Īstermiņa

Īstermiņa

—

—

11

11

11

11

Vairāk informācijas par darbinieku pabalstu saistībām skatīt 2.9. skaidrojumā.

2.9.

Citi panti

Citi panti

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. |
| Summas, ko maksā AK: | |
| | 136. pants |

miljoni EUR

31.12.2020.

Summas, ko maksā AK:

Summas, ko maksā AK:

136. pants

136. pants

230

230

| | 147. pants |
| --- | --- |

147. pants

147. pants

46

46

275

275

Summas, kas maksājamas AK:

Summas, kas maksājamas AK:

| | 141. pants |
| --- | --- |

141. pants

141. pants

(1 766 )

(1 766 )

| | 143. pants |
| --- | --- |

143. pants

143. pants

(93)

(93)

| | 144. pants |
| --- | --- |

144. pants

144. pants

(46)

(46)

| | 145. pants |
| --- | --- |

145. pants

145. pants

(183)

(183)

| | 146. pants |
| --- | --- |

146. pants

146. pants

(33)

(33)

(2 122 )

(2 122 )

Kopā

Kopā

(1 847 )

(1 847 )

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

(1 894 )

(1 894 )

Īstermiņa

Īstermiņa

47

47

136. pants – noteikumi, kas piemērojami attiecībā uz pašu resursiem

136. pants – noteikumi, kas piemērojami attiecībā uz pašu resursiem

IL 136. pantā ir paredzēti noteikumi, kas piemērojami pēc 2020. gada 31. decembra attiecībā uz pašu resursiem. AK ir tiesīga saņemt savu daļu, ja pašu resursi, kas saistīti ar finanšu gadiem līdz 2020. gadam (ieskaitot), ir jādara pieejami vai jākoriģē pēc 2020. gada 31. decembra. Turklāt tā saņems savu daļu no korekcijām, kas saistītas ar 2020. gada pārpalikumu. Tai arī piemēro PVN un NKI pašu resursu korekcijas, kas saistītas ar finanšu gadiem līdz 2020. gadam (ieskaitot). Šīs PVN un NKI korekcijas tiks aprēķinātas katru gadu līdz 2028. gada 31. decembrim. Jāņem vērā arī aprēķinātie atjauninājumi korekcijai attiecībā uz AK par 2017.–2019. gadu.

AK ir jāmaksā tradicionālie pašu resursi, ko tā iekasē pēc 2021. gada 28. februāra, bet kas saistīti ar 2020. gadu un agrākiem gadiem. No šīs summas tad atskaita tās daļu no kopējiem TPR, kurus darījušas pieejamus ES-27 dalībvalstis un AK. Atsevišķo pārskatu par tradicionālajiem pašu resursiem pilnībā likvidē pēc 2025. gada 31. decembra.

Summa 230 miljonu EUR apmērā, kas norādīta turpmāk, AK ir jāmaksā 2021. gadā.

| miljoni EUR |
| --- |
| Pārpalikums | (219) |
| Korekcija attiecībā uz AK | 211 |
| Nepiedalīšanās | Neattiecas |
| PVN un NKI korekcijas (saistībā ar 2020. gadu un iepriekšējiem gadiem) | 214 |
| AK neto tradicionālie pašu resursi pēc 2021. gada 28. februāra | 23 |
| Kopā | 230 |

miljoni EUR

Pārpalikums

Pārpalikums

(219)

(219)

Korekcija attiecībā uz AK

Korekcija attiecībā uz AK

211

211

Nepiedalīšanās

Nepiedalīšanās

Neattiecas

Neattiecas

PVN un NKI korekcijas (saistībā ar 2020. gadu un iepriekšējiem gadiem)

PVN un NKI korekcijas (saistībā ar 2020. gadu un iepriekšējiem gadiem)

214

214

AK neto tradicionālie pašu resursi pēc 2021. gada 28. februāra

AK neto tradicionālie pašu resursi pēc 2021. gada 28. februāra

23

23

Kopā

Kopā

230

230

141. pants – naudas sodi

141. pants – naudas sodi

AK ir tiesīga saņemt savu daļu no naudas sodiem, par kuriem lēmums pieņemts pirms 2020. gada 31. decembra, un arī naudas sodiem, par kuriem Savienība pieņēmusi lēmumu pēc 2020. gada 31. decembra 92. panta 1. punktā minētajā procedūrā, kad šie naudas sodi kļūst galīgi. AK būtisko naudas sodu summa, kas 2020. gada 31. decembrī vēl nav samaksāta, ir 14,3 miljardi EUR. AK kopumā būtu tiesīga saņemt 1,8 miljardus EUR (no kuriem 20 miljoni EUR ir jāsamaksā 12 mēnešos pēc pārskata datuma).

143. pants – iespējamās finanšu saistības: aizdevumi finansiālajai palīdzībai, ESIF, EFIA un ELM

143. pants – iespējamās finanšu saistības: aizdevumi finansiālajai palīdzībai, ESIF, EFIA un ELM

Saskaņā ar šo pantu AK ir jāfinansē tās daļa no ES iespējamām saistībām attiecībā uz tās aizņēmumu, aizdevumu un garantiju darbībām, ja tādas rodas un ja tās netiek segtas no esošajiem garantiju fondiem – attiecībā uz saistītajām iespējamām saistībām skatīt 4.1. skaidrojumu. ES atmaksās AK summas, ko AK jau iemaksājusi garantiju fondos un kas vairs nav vajadzīgas. AK ir arī tiesības uz atmaksājumiem no operācijām, attiecībā uz kurām tai ir kopējas saistības. Summa, kas maksājama AK nākamajos 12 mēnešos, 2020. gada 31. decembrī ir 93 miljoni EUR. Tas attiecas tikai uz EFIA, kurā nav notikušas apstiprinātas operācijas pirms izstāšanās, līdz ar to nav saistību, kas AK būtu jāsedz.

4.1.

144. pants – Finanšu instrumenti

144. pants – Finanšu instrumenti

Saskaņā ar šo pantu ES ir apņēmusies atmaksāt AK tās daļu no atmaksājumiem, kas izriet no finanšu operācijām, kuras apstiprinātas līdz izstāšanās dienai, kā arī tās daļu no izmaksām finanšu operācijās, kas apstiprinātas pēc izstāšanās dienas. Summa, kas maksājama AK nākamajos 12 mēnešos, 2020. gada 31. decembrī ir 46 miljoni EUR.

145. pants – likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (ECSC i.L.)

145. pants – likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (ECSC i.L.

AK ir tiesīga saņemt savu daļu no likvidējamās EOTK neto aktīviem 2020. gada 31. decembrī, kura jāatmaksā piecās daļās katra gada 30. jūnijā, sākot no 2021. gada. Likvidējamās EOTK neto aktīvi 2020. gada 31. decembrī bija 1,5 miljardi EUR, no kuriem AK daļa ir 183 miljoni EUR (37 miljoni EUR jāatmaksā 2021. gadā).

146. pants – investīcijas Eiropas Investīciju fondā (EIF)

146. pants – investīcijas Eiropas Investīciju fondā (EIF)

AK ir tiesīga saņemt savu daļu no ES investīcijām EIF apmaksātajā pašu kapitālā, kāda tā ir 2020. gada 31. decembrī, un minētā daļa ir jāatmaksā piecās daļās katra gada 30. jūnijā, sākot no 2021. gada. ES investīcijas EIF apmaksātajā pašu kapitālā 2020. gada 31. decembrī bija 267 miljoni EUR (skatīt 2.3. skaidrojumu), no kuriem AK daļa ir 33 miljoni EUR (7 miljoni EUR jāatmaksā 2021. gadā).

2.3.

147. pants – tiesas prāvas

147. pants – tiesas prāvas

AK ir apņēmusies samaksāt savu daļu no ES maksājumiem, kas izriet no tiesas prāvām saistībā ar Savienības finanšu interesēm un kam iestājas samaksas termiņš, ar noteikumu, ka fakti, kas veido minēto tiesas prāvu priekšmetu, notikuši ne vēlāk kā 2020. gada 31. decembrī. Ņemot vērā uzkrājumus un uzkrātos izdevumus gada beigās, kā arī faktiskos maksājumus, kas veikti par tiesas prāvām 2021. gadā, aplēstā summa, kas AK būs jāmaksā, ir 46 miljoni EUR (no tiem AK ir izrakstīts rēķins par 21 miljonu EUR, kas jāsamaksā 2021. gadā).

2.6.1.3.   Atgūstamās summas no konkurences naudas sodiem

Atgūstamās summas no konkurences naudas sodiem

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Atgūstamās summas no naudas sodiem, bruto summa | 14 503 | 14 606 |
| Provizoriski maksājumi | (3 023 ) | (3 125 ) |
| Vērtības samazinājums | (186) | (180) |
| Kopā | 11 295 | 11 301 |
| Ilgtermiņa | — | — |
| Īstermiņa | 11 295 | 11 301 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Atgūstamās summas no naudas sodiem, bruto summa

Atgūstamās summas no naudas sodiem, bruto summa

14 503

14 503

14 606

14 606

Provizoriski maksājumi

Provizoriski maksājumi

(3 023 )

(3 023 )

(3 125 )

(3 125 )

Vērtības samazinājums

Vērtības samazinājums

(186)

(186)

(180)

(180)

Kopā

Kopā

11 295

11 295

11 301

11 301

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

—

—

Īstermiņa

Īstermiņa

11 295

11 295

11 301

11 301

Provizoriski maksājumi attiecas galvenokārt uz saņemto naudu no uzņēmumiem, kuri tomēr ir iesnieguši lēmuma par naudas sodu pārsūdzību ES tiesās vai kuriem joprojām ir šāda iespēja. Iespējamās saistības tiek norādītas attiecībā uz iespēju, ka šīs summas var nākties atmaksāt uzņēmumiem, kam piespriests naudas sods (skatīt 4.1.4. skaidrojumu).

4.1.4.

Uzņēmumi, kam piespriests naudas sods un kas ir iesnieguši pārsūdzību vai plāno to darīt, var veikt provizoriskus maksājumus vai uzrādīt Komisijai bankas garantijas. Attiecībā uz naudas sodiem 11,004 miljardu EUR apmērā (2019. gadā – 11,133 miljardi EUR), kas nebija samaksāti līdz gada beigām, Komisija ir pieņēmusi finanšu garantijas.

Summas, kas daļēji norakstītas vērtības samazināšanās dēļ, atspoguļo Komisijas individuālo pieeju tādu naudas sodu izvērtēšanai, kuri nav samaksāti vai par kuriem nav iesniegtas garantijas un kurus Komisijas ieskatā nepiedzīs.

Kopējās atgūstamās summas no naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem 2020. gadā salīdzinājumā ar 2019. gadu ir palikušas samērā nemainīgas. Tas ir skaidrojams ar faktu, ka jaunās atgūstamās summas 2020. gadā lielā mērā ir kompensētas ar naudas sodiem, kas galīgi iekasēti 2020. gadā.

2.6.1.4.   Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

Uzkrātie ienākumi un nākamo periodu maksas

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Uzkrātie ienākumi | 1 755 | 1 502 |
| Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 293 | 286 |
| Kopā | 2 048 | 1 788 |
| Ilgtermiņa | 1 261 | — |
| Īstermiņa | 787 | 1 788 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Uzkrātie ienākumi

Uzkrātie ienākumi

1 755

1 755

1 502

1 502

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

293

293

286

286

Kopā

Kopā

2 048

2 048

1 788

1 788

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

1 261

1 261

—

Īstermiņa

Īstermiņa

787

787

1 788

1 788

Uzkrātie ienākumi ietver 1,7 miljardus EUR (2019. gadā – 1,4 miljardu EUR), ko Komisija plāno atgūt kohēzijas jomā dalībvalstu iesniegto gada pārskatu izskatīšanas un pieņemšanas rezultātā (pamatojoties uz procedūru, kas ieviesta attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu). Paredzams, ka lielākā daļa šīs summas (1,3 miljardi EUR) tiks atgūta tikai pamatā esošo programmu slēgšanas brīdī (Investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu rezultātā), un tāpēc tā ir klasificēta kā ilgtermiņa aktīvi.

2.6.1.5.   Citas atgūstamās summas

Citas atgūstamās summas

Citu atgūstamo summu kopsumma ietver atgūstamu summu 744 miljonu EUR apmērā, kas izriet no neiztērēto NER300 līdzekļu pārnešanas uz Inovāciju fondu un vēl nav atgūta no EIB 2020. gada beigās – skatīt 3.7. skaidrojumu.

NER300

3.7.

2.6.2.   
  Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Ilgtermiņa | | |
| Nokavējuma procenti | 1 641 | 1 137 |
| Citi debitoru parādi | 44 | 48 |
| | 1 685 | 1 185 |
| Īstermiņa | | |
| Klienti | 324 | 269 |
| Klientu parādu vērtības samazinājums | (188) | (153) |
| Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu | 345 | 238 |
| Nokavējuma procenti | 1 085 | 528 |
| Citi | 200 | 157 |
| | 1 766 | 1 038 |
| Kopā | 3 450 | 2 223 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Nokavējuma procenti

Nokavējuma procenti

1 641

1 641

1 137

1 137

Citi debitoru parādi

Citi debitoru parādi

44

44

48

48

1 685

1 685

1 185

1 185

Īstermiņa

Īstermiņa

Klienti

Klienti

324

324

269

269

Klientu parādu vērtības samazinājums

Klientu parādu vērtības samazinājums

(188)

(188)

(153)

(153)

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu

Nākamo periodu maksas, kas attiecas uz darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu

345

345

238

238

Nokavējuma procenti

Nokavējuma procenti

1 085

1 085

528

528

Citi

Citi

200

200

157

157

1 766

1 766

1 038

1 038

Kopā

Kopā

3 450

3 450

2 223

2 223

Ilgtermiņa nokavējuma procenti attiecas uz pārkāpuma lietu, kas minēta 2.6.1.1. skaidrojumā.

2.6.1.1

Pārējie īstermiņa debitoru parādi attiecas galvenokārt uz nokavējuma procentiem. Palielinājumu 2020. gadā salīdzinājumā ar 2019. gadu izraisīja papildu uzkrātie ienākumi, kas izriet no TPR pārbaudes ziņojumiem, un palielinājums, ko radīja uzkrātie procenti par garantijām, kuras snieguši uzņēmumi, kam piespriests naudas sods.

2.7.   KRĀJUMI

KRĀJUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Zinātniskie materiāli | 59 | 47 |
| citi | 21 | 21 |
| Kopā | 80 | 68 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Zinātniskie materiāli

Zinātniskie materiāli

59

59

47

47

citi

citi

21

21

21

21

Kopā

Kopā

80

80

68

68

2.8.   NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Konti valstu kasēs un centrālajās bankās | | 11 342 | 15 519 |
| Norēķinu konti | | 80 | 91 |
| Avansa konti | | 8 | 7 |
| Pārvedumi (nauda ceļā) | | 0 | 0 |
| Bankas konti budžeta izpildei | 2.8.1 | 11 430 | 15 617 |
| Nauda, kas pieder pie finanšu instrumentiem | 2.8.2 | 2 446 | 1 567 |
| Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem | 2.8.3 | 1 458 | 1 258 |
| Nauda, kas attiecas uz citām iestādēm, aģentūrām un struktūrām | | 1 362 | 1 208 |
| Nauda, kas attiecas uz trasta fondiem | | 46 | 97 |
| Kopā | | 16 742 | 19 745 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

Konti valstu kasēs un centrālajās bankās

11 342

11 342

15 519

15 519

Norēķinu konti

Norēķinu konti

80

80

91

91

Avansa konti

Avansa konti

8

8

7

7

Pārvedumi (nauda ceļā)

Pārvedumi (nauda ceļā)

0

0

0

0

Bankas konti budžeta izpildei

Bankas konti budžeta izpildei

2.8.1

2.8.1

11 430

11 430

15 617

15 617

Nauda, kas pieder pie finanšu instrumentiem

Nauda, kas pieder pie finanšu instrumentiem

2.8.2

2.8.2

2 446

2 446

1 567

1 567

Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem

Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem

2.8.3

2.8.3

1 458

1 458

1 258

1 258

Nauda, kas attiecas uz citām iestādēm, aģentūrām un struktūrām

Nauda, kas attiecas uz citām iestādēm, aģentūrām un struktūrām

1 362

1 362

1 208

1 208

Nauda, kas attiecas uz trasta fondiem

Nauda, kas attiecas uz trasta fondiem

46

46

97

97

Kopā

Kopā

16 742

16 742

19 745

19 745

2.8.1.   
  Bankas konti budžeta izpildei

Bankas konti budžeta izpildei

Šī pozīcija ietver līdzekļus, ko Komisija tur savos bankas kontos katrā dalībvalstī un EBTA valstī (valsts kasē vai centrālajā bankā), kā arī komercbanku norēķinu kontos, avansa kontos un kā skaidras naudas līdzekļus sīkiem izdevumiem. Līdzekļu atlikums kasē 2020. gada beigās radās šādu būtisku elementu dēļ:

| — | maksājumi, kas vēl nav īstenoti gada beigās, par summu 9,4 miljardi EUR, no kuras 7,9 miljardi EUR ir saistīti ar piešķirtajiem ieņēmumiem. Piešķirtie ieņēmumi ietver naudu 1,3 miljardu EUR apmērā, kas iegūta, pārdodot emisijas kvotas, un atgūta no EIB pēc tam, kad dalībvalstis to piešķīra Inovācijas fondam – skatīt 3.7. skaidrojumu, |
| --- | --- |

—

maksājumi, kas vēl nav īstenoti gada beigās, par summu 9,4 miljardi EUR, no kuras 7,9 miljardi EUR ir saistīti ar piešķirtajiem ieņēmumiem. Piešķirtie ieņēmumi ietver naudu 1,3 miljardu EUR apmērā, kas iegūta, pārdodot emisijas kvotas, un atgūta no EIB pēc tam, kad dalībvalstis to piešķīra Inovācijas fondam – skatīt 3.7. skaidrojumu,

3.7.

| — | summa 1,6 miljardu EUR apmērā, kas pieder aģentūru un kopuzņēmumu kasei, – tā kā Komisija pārvalda kasi šo subjektu vārdā, šīs summas ir uzrādītas šajā apakšpozīcijā. |
| --- | --- |

—

summa 1,6 miljardu EUR apmērā, kas pieder aģentūru un kopuzņēmumu kasei, – tā kā Komisija pārvalda kasi šo subjektu vārdā, šīs summas ir uzrādītas šajā apakšpozīcijā.

2.8.2.   
  Nauda, kas pieder pie finanšu instrumentiem

Nauda, kas pieder pie finanšu instrumentiem

Šajā pozīcijā uzrādītās summas galvenokārt ir saistītas ar naudas ekvivalentiem, ko Komisijas vārdā pārvalda fiduciāri, lai īstenotu noteiktas finanšu instrumentu programmas, kuras tiek finansētas no ES budžeta un no naudas un tās ekvivalentiem, kas tiek turēti garantiju fondos saistībā ar budžeta garantijām – skatīt 2.4.1. skaidrojumu). Naudu, kas pieder pie finanšu instrumentiem un garantiju fondiem, var izmantot tikai attiecīgajās programmās. Šā atlikuma palielinājumu galvenokārt veicināja i) ESIF galvojuma fonda un EFIA garantiju fonda turpmāki uzkrājumi, kas vēl nebija investēti obligācijās 2020. gada beigās, un ii) maksājumi ES finanšu instrumentiem, jo īpaši programmu COSME un “Apvārsnis 2020” ietvaros, kuri vēl nebija izmantoti ne garantiju pieprasījumiem, ne investīcijām pašu kapitālā.

2.4.1.

COSME

2.8.3.   
  Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem

Nauda, kas attiecas uz naudas sodiem

Šī galvenokārt ir nauda, kas saņemta saistībā ar Komisijas piemērotajiem naudas sodiem, par kuriem ierosinātā lieta vēl joprojām tiek izskatīta. Šīs summas tiek turētas īpašos noguldījuma kontos, kas netiek izmantoti citām darbībām. Ja ir iesniegta pārsūdzība vai nav zināms, vai otra puse iesniegs pārsūdzību, pamatā esošā summa 4.1.4. skaidrojumā tiek norādīta kā iespējamās saistības. Kopš 2010. gada visus sekojošos provizoriski iekasētos naudas sodus Komisija pārvalda BUFI fondā, un tos investē finanšu instrumentos, kas klasificēti kā pieejami pārdošanai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu). Naudas, kas attiecas uz naudas sodiem, palielinājums 2020. gada beigās radās, jo palielinājās naudas atlikums, kas turēts BUFI, salīdzinājumā ar 2019. gada beigām, kā arī galīgi saņemtie naudas sodi, kas pārskaitāmi budžetā.

4.1.4.

BUFI

2.4.1.

BUFI

SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

2.9.   PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

PENSIJAS UN CITI DARBINIEKU PABALSTI

2.9.1.   
  Darbinieku pabalstu shēmas neto saistības

Darbinieku pabalstu shēmas neto saistības

| miljoni EUR |
| --- |
| | Eiropas ierēdņu pensiju shēma | Citas pensijas pabalstu shēmas | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | 31.12.2020. kopā | 31.12.2019. kopā |
| Definētu pabalstu saistības | 100 741 | 2 438 | 13 289 | 116 468 | 98 062 |
| Plāna aktīvi | Neattiecas | (94) | (354) | (448) | (403) |
| Neto saistības | 100 741 | 2 344 | 12 935 | 116 020 | 97 659 |

miljoni EUR

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Citas pensijas pabalstu shēmas

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

31.12.2020. kopā

31.12.2019. kopā

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

100 741

100 741

2 438

2 438

13 289

13 289

116 468

116 468

98 062

98 062

Plāna aktīvi

Plāna aktīvi

Neattiecas

Neattiecas

(94)

(94)

(354)

(354)

(448)

(448)

(403)

(403)

Neto saistības

Neto saistības

100 741

100 741

2 344

2 344

12 935

12 935

116 020

116 020

97 659

97 659

Kopējo darbinieku pabalstu saistību palielinājums galvenokārt izveidojās sakarā ar Eiropas ierēdņu pensiju shēmas (PSEO)– kas ir lielākā pastāvošā shēma – neto saistību palielinājumu. Šīs PSEO saistības ir palielinājušās galvenokārt aktuāro zaudējumu dēļ, kurus izraisīja izmaiņas finanšu pieņēmumos sakarā ar nominālās diskonta likmes straujo samazinājumu. Turklāt, tā kā nominālo diskonta likmi koriģē attiecībā uz inflāciju, lai iegūtu reālo diskonta likmi, 2020. gadā reālā diskonta likme bija negatīva otro gadu pēc kārtas, kas nozīmē, ka šodien jebkurai konkrētai summai ir lielāka vērtība nekā nākotnē; tas ievērojami palielina saistību apjomu gada beigās. Šai zemākajai diskonta likmei bija līdzīga ietekme arī uz pārējām shēmām

Turklāt tiesības, kas gada laikā uzkrātas saistībā ar darbu, ir lielākas nekā gada laikā izmaksātie pabalsti. Palielinājumu izraisa arī gada procentu izmaksas (saistību diskonta likmes samazināšana), kā arī aktuārie zaudējumi no pieredzes korekcijām.

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Šīs definētu pabalstu saistības atspoguļo to sagaidāmo nākotnes maksājumu pašreizējo vērtību, kas ES ir jāveic, lai nokārtotu pensiju saistības, kuras radušās darbinieka dienesta laikā pašreizējā un iepriekšējos periodos. Shēma tiek turpināta, un visi maksājumi, kas katru gadu jāveic no shēmas, katru gadu tiek iekļauti ES budžetā.

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu pabalstu maksājumi, kas paredzēti darbinieku pensiju shēmā, tiek veikti no ES budžeta. Shēma tiek finansēta nosacīti, un dalībvalstis kolektīvi garantē šo pabalstu maksājumus. Obligātā pensijas iemaksa tiek atskaitīta no aktīvo biedru pamatalgas, pašlaik 10,1 % apmērā. Šīs iemaksas tiek uzskatītas par gada budžeta ieņēmumiem un kopumā palīdz finansēt ES izdevumus; skatīt arī 3.7. skaidrojumu.

3.7.

Pensiju shēmas saistības tika novērtētas, pamatojoties uz PSEO darbinieku (aktīvo darbinieku, pensionēto darbinieku, bijušo aktīvo darbinieku, kuriem piešķirta invaliditāte, un mirušo darbinieku apgādājamo) skaitu 2020. gada 31. decembrī un minētajā datumā piemērojamajām Civildienesta noteikumu normām. Šo novērtējumu veica saskaņā ar 39. SPSGS noteikto metodiku (un attiecīgi arī ES grāmatvedības 12. noteikumu).

PSEO

Citas pensijas pabalstu shēmas

Citas pensijas pabalstu shēmas

Šeit ietilpst pensiju saistības attiecībā uz Komisijas, Tiesas (un Vispārējās tiesas), Revīzijas palātas, Padomes, Ombuda, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Civildienesta tiesas esošajiem un bijušajiem locekļiem. Šajā pozīcijā ir ietvertas arī saistības attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu pensijām.

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Papildus iepriekš minētajām pensijas pabalstu shēmām tiek vērtētas arī aplēstās ES saistības par kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu (JSIS) attiecībā uz veselības aprūpes izmaksām, kas jāsedz periodos, kuri seko pēc tam, kad darbinieks ir pensionējies (atskaitot darbinieku iemaksas). Kā norādīts 1.5.10. skaidrojumā, šo saistību aprēķinā ņem vērā visu aktīvā dienesta periodu, nodrošinot, ka pastāvīgi tiek uzskaitītas darbinieku pēcnodarbinātības plāna gan pensiju, gan slimības apdrošināšanas shēmas. Ņemot vērā pienākumu patiesi atspoguļot pamatā esošās situācijas ekonomisko būtību, kā to prasa gan EGN, gan SPSGS, mēs 39. SPSGS neinterpretējām stingrākā nozīmē, kad pabalstus attiecinājām uz darbības periodiem. Ja JSIS uzkrātos darba izmaksas par pilnu 10 gadu periodu un par visiem ierēdņiem, nevis par darbinieka aktīvā dienesta periodu, šādas pieejas rezultātā definētu pabalstu saistības gada beigās būtu palielinājušās par 4,6 miljardiem EUR. Tomēr, kā jau norādīts, šāda stingrāka pieeja nebūtu saderīga ar patiesa atspoguļojuma kvalitatīvo aspektu, tāpēc nevarētu uzskatīt, ka tā sniedz ticamu informāciju saskaņā ar 1. EGN un SPSGS konceptuālo satvaru. Šo aplēsi ļoti ietekmē pašreizējā darbinieku administratīvā statusa izmaiņas (jo īpaši to terminētus līgumus noslēgušo dalībnieku skaits, kurus uzskata par tādiem, kas nākotnē varētu kļūt par ierēdņiem).

JSIS

1.5.10.

JSIS

2.9.2.   
  Uz darbinieku pabalstiem attiecināmās definēto pabalstu saistības pašreizējās vērtības pārmaiņas

Uz darbinieku pabalstiem attiecināmās definēto pabalstu saistības pašreizējās vērtības pārmaiņas

Definētu pabalstu saistību pašreizējā vērtība ir diskontētie plānotie nākotnes maksājumi, kuri ir nepieciešami, lai nokārtotu saistības, kas radušās darbinieka dienesta laikā pašreizējā un iepriekšējos periodos.

Turpmāk ir sniegta analīze par definētu pabalstu saistību pārmaiņām kārtējā gada laikā.

| miljoni EUR |
| --- |
| | Eiropas ierēdņu pensiju shēma | Citas pensijas pabalstu shēmas | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | Kopā |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2019. | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 |
| Atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā | | | | |
| Kārtējās darba izmaksas | 3 441 | 97 | 348 | 3 886 |
| Procentu izmaksas | 919 | 17 | 145 | 1 081 |
| Iepriekšējās darba izmaksas | — | — | — | — |
| Atzīts neto aktīvos | | | | |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | | | | |
| Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no pieredzes | 2 348 | (7) | (141) | 2 200 |
| Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no demogrāfiskiem pieņēmumiem | — | (3) | — | (3) |
| Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no finanšu pieņēmumiem | 11 896 | 259 | 964 | 13 119 |
| Citi | | | | |
| Samaksātie pabalsti | (1 706 ) | (75) | (97) | (1 878 ) |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2020. | 100 741 | 2 438 | 13 289 | 116 468 |

miljoni EUR

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Citas pensijas pabalstu shēmas

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopā

Pašreizējā vērtība 31.12.2019.

Pašreizējā vērtība 31.12.2019.

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

Atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā

Atzīts finanšu darbības rezultātu pārskatā

Kārtējās darba izmaksas

Kārtējās darba izmaksas

3 441

3 441

97

97

348

348

3 886

3 886

Procentu izmaksas

Procentu izmaksas

919

919

17

17

145

145

1 081

1 081

Iepriekšējās darba izmaksas

Iepriekšējās darba izmaksas

—

—

—

—

—

—

—

—

Atzīts neto aktīvos

Atzīts neto aktīvos

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no pieredzes

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no pieredzes

2 348

2 348

(7)

(7)

(141)

(141)

2 200

2 200

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no demogrāfiskiem pieņēmumiem

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no demogrāfiskiem pieņēmumiem

—

—

(3)

(3)

—

—

(3)

(3)

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no finanšu pieņēmumiem

Aktuārie (guvumi)/zaudējumi no finanšu pieņēmumiem

11 896

11 896

259

259

964

964

13 119

13 119

Citi

Citi

Samaksātie pabalsti

Samaksātie pabalsti

(1 706 )

(1 706 )

(75)

(75)

(97)

(97)

(1 878 )

(1 878 )

Pašreizējā vērtība 31.12.2020.

Pašreizējā vērtība 31.12.2020.

100 741

100 741

2 438

2 438

13 289

13 289

116 468

116 468

Kārtējās darba izmaksas ir definētu pabalstu saistību pašreizējās vērtības palielinājums, kas rodas, esošajiem dalībniekiem strādājot kārtējā gadā.

Procentu izmaksas ir definēto pabalstu saistību pašreizējās vērtības palielinājums perioda laikā, kas rodas tāpēc, ka pabalsti par vienu periodu pietuvojas norēķinam.

Aktuārie guvumi un zaudējumi no pieredzes korekcijām ir ietekme, ko radījusi starpība starp to, kas tika gaidīts saskaņā ar iepriekšējā gada pieņēmumiem par 2020. gadu, un to, kas faktiski noticis 2020. gadā.

Aktuārie guvumi un zaudējumi no aktuāra pieņēmumiem (demogrāfiskajiem mainīgajiem, piemēram, kadru mainības un mirstības, un finanšu mainīgajiem, piemēram, diskonta likmēm un gaidāmajiem algu paaugstinājumiem) rodas, ja šos pieņēmumus atjaunina, lai tajos atspoguļotu pamatā esošo apstākļu izmaiņas.

Pabalstus (piemēram, pensijas vai medicīnisko izmaksu kompensāciju) samaksā attiecīgā gada laikā atbilstīgi shēmas noteikumiem. Šo samaksāto pabalstu iespaidā samazinās definētu pabalstu saistības.

2.9.3.   
  Plāna aktīvi

Plāna aktīvi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Citas pensijas pabalstu shēmas | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma | Kopā |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2019. | 94 | 309 | 403 |
| Neto pārmaiņas plāna aktīvos | 0 | 45 | 45 |
| Pašreizējā vērtība 31.12.2020. | 94 | 354 | 448 |

miljoni EUR

Citas pensijas pabalstu shēmas

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

Kopā

Pašreizējā vērtība 31.12.2019.

Pašreizējā vērtība 31.12.2019.

94

94

309

309

403

403

Neto pārmaiņas plāna aktīvos

Neto pārmaiņas plāna aktīvos

0

0

45

45

45

45

Pašreizējā vērtība 31.12.2020.

Pašreizējā vērtība 31.12.2020.

94

94

354

354

448

448

2.9.4.   
  Aktuāra pieņēmumi – darbinieku pabalsti

Aktuāra pieņēmumi – darbinieku pabalsti

Turpmāk ir norādīti galvenie aktuāra pieņēmumi, kas izmantoti, vērtējot abas galvenās ES darbinieku pabalstu shēmas.

| | Eiropas ierēdņu pensiju shēma | Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma |
| --- | --- | --- |
| 2020 | | |
| Nominālā diskonta likme | 0,4  % | 0,5  % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 1,2  % | 1,3  % |
| Reālā diskonta likme | (0,8 ) % | (0,8 ) % |
| Plānotais algas pieauguma līmenis | 1,8  % | 1,8  % |
| Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis | Neattiecas | 2,6  % |
| Pensionēšanās vecums | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2019 | | |
| Nominālā diskonta likme | 1,1  % | 1,2  % |
| Paredzamais inflācijas līmenis | 1,3  % | 1,3  % |
| Reālā diskonta likme | (0,2 ) % | (0,1 ) % |
| Plānotais algas pieauguma līmenis | 1,8  % | 1,8  % |
| Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis | Neattiecas | 3,0  % |
| Pensionēšanās vecums | 63/64/66 | 63/64/66 |

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

Kopīgā veselības apdrošināšanas shēma

2020

2020

Nominālā diskonta likme

Nominālā diskonta likme

0,4  %

0,4  %

0,5  %

0,5  %

Paredzamais inflācijas līmenis

Paredzamais inflācijas līmenis

1,2  %

1,2  %

1,3  %

1,3  %

Reālā diskonta likme

Reālā diskonta likme

(0,8 ) %

(0,8 ) %

(0,8 ) %

(0,8 ) %

Plānotais algas pieauguma līmenis

Plānotais algas pieauguma līmenis

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Neattiecas

Neattiecas

2,6  %

2,6  %

Pensionēšanās vecums

Pensionēšanās vecums

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2019

2019

Nominālā diskonta likme

Nominālā diskonta likme

1,1  %

1,1  %

1,2  %

1,2  %

Paredzamais inflācijas līmenis

Paredzamais inflācijas līmenis

1,3  %

1,3  %

1,3  %

1,3  %

Reālā diskonta likme

Reālā diskonta likme

(0,2 ) %

(0,2 ) %

(0,1 ) %

(0,1 ) %

Plānotais algas pieauguma līmenis

Plānotais algas pieauguma līmenis

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Medicīnisko izmaksu tendenču līmenis

Neattiecas

Neattiecas

3,0  %

3,0  %

Pensionēšanās vecums

Pensionēšanās vecums

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Mirstības rādītāji par 2019. un 2020. gadu ir balstīti uz ES civildienesta ierēdņu dzīves ilguma tabulu – EULT 2018.

EULT

Nominālo diskonta likmi nosaka kā euro valūtā izteikta nulles kupona ienesīguma vērtību (tā dzēšanas termiņš ir 23 gadi, sākot no 2020. gada decembra, PSEO un 27 gadi kopīgajai veselības apdrošināšanas shēmai). Tiek izmantots inflācijas līmenis, kas ir paredzamais inflācijas līmenis līdzvērtīgā periodā. Tas jānosaka empīriski, pamatojoties uz perspektīvām vērtībām, kas izteiktas, izmantojot indeksētas obligācijas Eiropas finanšu tirgos. Reālā diskonta likme tiek aprēķināta no nominālās diskonta likmes un paredzamā ilgtermiņa inflācijas līmeņa.

PSEO

Reālās diskonta likmes, t. i., starpības starp nominālo diskonta likmi un paredzamo inflācijas līmeni, samazinājums bija īpaši straujš 2019. gadā un turpinājās 2020. gadā. Reālās diskonta likmes samazinājuma galvenais iemesls ir tas, ka ir samazinājusies nominālā diskonta likme, kas atbilst visā pasaulē finanšu tirgos novērotajai pastāvīgajai tendencei. Nominālās diskonta likmes samazinājums netika pietiekami kompensēts ar izmaiņām inflācijas likmes pieņēmumos. Tādējādi ievērojami samazinājās reālā diskonta likme, turpinot negatīvo tendenci un veicinot ievērojamos aktuāros zaudējumus no finanšu pieņēmumiem.

Tāpat kā tas ir PSEO gadījumā, JSIS saistību palielinājumu galvenokārt veicināja nepārtrauktais reālās diskonta likmes samazinājums, lai gan šo ietekmi daļēji kompensēja medicīnisko izmaksu pieņemtā ikgadējā palielinājuma atjaunināšana, kas ir viens no galvenajiem pieņēmumiem medicīnas shēmu kontekstā. 2020. gadā prognozētā medicīnisko izmaksu tendence tika atvasināta, izmantojot daudz ilgāku datu laikrindu, kas aptver laikposmu no 2005. līdz 2019. gadam, tādējādi nodrošinot lielāku saskanību ar shēmas ilgumu un precīzāku aplēsi par paredzamajām medicīnisko izmaksu nākotnes tendencēm. Covid-19 pandēmijas izraisīto ārkārtas apstākļu dēļ un lai aplēsē izvairītos no neobjektivitātes riska, 2020. gads tika izslēgts no laikrindas.

PSEO

JSIS

2.9.5.   
  Jutīguma analīze

Jutīguma analīze

Jutīguma analīzes pamatā ir simulācijas, kas, nemainot citus parametrus, maina attiecīgo pieņēmumu vērtību.

Eiropas ierēdņu pensiju shēmas jutīgums

Eiropas ierēdņu pensiju shēmas jutīgums

Ja pieņēmums par diskonta likmi mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Definētu pabalstu saistības | (2 247 ) | 2 319 | (1 797 ) | 1 854 |

miljoni EUR

2020

2019

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(2 247 )

(2 247 )

2 319

2 319

(1 797 )

(1 797 )

1 854

1 854

Ja paredzamais algu palielinājums mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Definētu pabalstu saistības | 2 206 | (2 143 ) | 1 774 | (1 724 ) |

miljoni EUR

2020

2019

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

2 206

2 206

(2 143 )

(2 143 )

1 774

1 774

(1 724 )

(1 724 )

Ja pieņemtais pensionēšanās vecums mainītos par vienu gadu, tam būtu šāda ietekme:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu |
| Definētu pabalstu saistības | (1 104 ) | 1 417 | (620) | 771 |

miljoni EUR

2020

2019

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(1 104 )

(1 104 )

1 417

1 417

(620)

(620)

771

771

Kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas jutīgums

Kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas jutīgums

Ja pieņēmums par medicīnisko izmaksu tendenču līmeni mainītos par 10 bāzes punktiem, tas radītu šādu ietekmi:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Neto periodisko pēcnodarbinātības medicīnisko izmaksu kārtējo darba izmaksu komponenta un procentu izmaksu komponenta kopsumma | 15 | (14) | 8 | (8) |
| Definētu pabalstu saistības | 397 | (385) | 352 | (341) |

miljoni EUR

2020

2019

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Neto periodisko pēcnodarbinātības medicīnisko izmaksu kārtējo darba izmaksu komponenta un procentu izmaksu komponenta kopsumma

Neto periodisko pēcnodarbinātības medicīnisko izmaksu kārtējo darba izmaksu komponenta un procentu izmaksu komponenta kopsumma

15

15

(14)

(14)

8

8

(8)

(8)

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

397

397

(385)

(385)

352

352

(341)

(341)

Ja pieņēmums par diskonta likmi mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Definētu pabalstu saistības | (348) | 361 | (311) | 322 |

miljoni EUR

2020

2019

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(348)

(348)

361

361

(311)

(311)

322

322

Ja paredzamais algu palielinājums mainītos par 10 bāzes punktiem (0,1 %), tas radītu šādu ietekmi:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % | Palielinājums par 0,1  % | Samazinājums par 0,1  % |
| Definētu pabalstu saistības | (38) | 37 | (30) | 29 |

miljoni EUR

2020

2019

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Palielinājums par 0,1  %

Samazinājums par 0,1  %

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(38)

(38)

37

37

(30)

(30)

29

29

Ja pieņemtais pensionēšanās vecums mainītos par vienu gadu, tam būtu šāda ietekme:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu | Palielinājums par vienu gadu | Samazinājums par vienu gadu |
| Definētu pabalstu saistības | (401) | 421 | (363) | 383 |

miljoni EUR

2020

2019

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Palielinājums par vienu gadu

Samazinājums par vienu gadu

Definētu pabalstu saistības

Definētu pabalstu saistības

(401)

(401)

421

421

(363)

(363)

383

383

2.10.   UZKRĀJUMI

UZKRĀJUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | Summa 31.12.2019. | Papildu uzkrājumi | Neizmantotās apvērstās summas | Izmantotās summas | Pārvietojumi starp kategorijām | Aplēses pārmaiņas | Summa 31.12.2020. |
| Tiesas prāvas: | | | | | | | |
| Lauksaimniecība | 441 | 168 | (4) | (435) | — | — | 170 |
| Citi | 103 | 17 | (3) | (77) | — | (9) | 31 |
| Kodolobjektu nojaukšana | 2 132 | — | — | (30) | — | 325 | 2 426 |
| Finanšu | 1 938 | 812 | (1) | (225) | — | (2) | 2 523 |
| Citi | 208 | 59 | (13) | (11) | — | 11 | 254 |
| Kopā | 4 823 | 1 056 | (20) | (778) | — | 324 | 5 405 |
| Ilgtermiņa | 3 707 | 743 | (4) | (505) | (393) | 330 | 3 878 |
| Īstermiņa | 1 116 | 313 | (16) | (274) | 393 | (6) | 1 527 |

miljoni EUR

Summa 31.12.2019.

Papildu uzkrājumi

Neizmantotās apvērstās summas

Izmantotās summas

Pārvietojumi starp kategorijām

Aplēses pārmaiņas

Summa 31.12.2020.

Tiesas prāvas:

Tiesas prāvas:

Lauksaimniecība

Lauksaimniecība

441

441

168

168

(4)

(4)

(435)

(435)

—

—

—

170

170

Citi

Citi

103

103

17

17

(3)

(3)

(77)

(77)

—

—

(9)

(9)

31

31

Kodolobjektu nojaukšana

Kodolobjektu nojaukšana

2 132

2 132

—

—

(30)

(30)

—

325

325

2 426

2 426

Finanšu

Finanšu

1 938

1 938

812

812

(1)

(1)

(225)

(225)

—

—

(2)

(2)

2 523

2 523

Citi

Citi

208

208

59

59

(13)

(13)

(11)

(11)

—

—

11

11

254

254

Kopā

Kopā

4 823

4 823

1 056

1 056

(20)

(20)

(778)

(778)

—

—

324

324

5 405

5 405

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

3 707

3 707

743

743

(4)

(4)

(505)

(505)

(393)

(393)

330

330

3 878

3 878

Īstermiņa

Īstermiņa

1 116

1 116

313

313

(16)

(16)

(274)

(274)

393

393

(6)

(6)

1 527

1 527

Uzkrājumi ir no pagātnes notikumiem izrietošas un ticami aplēstas summas, kuras, iespējams, nākotnē būs jāizmaksā no ES budžeta.

Tiesas prāvas

Tiesas prāvas

Šī ir aplēse par summām, kas varētu būt jāmaksā pēc gada beigām saistībā ar vairākām notiekošām tiesas prāvām. Summas, kas attiecas uz lauksaimniecību, ir saistītas ar dalībvalstu tiesas prāvām pret atbilstības noskaidrošanas lēmumiem saistībā ar ELGF. Šajā ziņā samazinājuma iemesls ir divas atrisinātas lietas 2020. gadā.

Kodolobjektu nojaukšana

Kodolobjektu nojaukšana

Uzkrājumu bāze 2017. gadā tika atjaunināta atbilstoši JRC ekspluatācijas pārtraukšanas un atkritumu apsaimniekošanas programmas stratēģijai (JRC Decommissioning & Waste Management Programme Strategy – D&WMP), kas atjaunināta 2017. gadā. Stratēģijas, kā arī budžeta un personāla vajadzību pārskatīšana tika veikta kopā ar neatkarīgo D&WMP ekspertu grupu. Tajā ir norādītas labākās iespējamās aplēses par budžetu un personālu, kas būs vajadzīgs JRC objektu ekspluatācijas pārtraukšanai Isprā, Gēlā, Karlsrūē un Petenā.

JRC

JRC Decommissioning & Waste Management Programme Strategy – D&WMP

D&WMP

JRC

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šos uzkrājumus indeksē atbilstoši inflācijai un tad diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai (izmantojot euro mijmaiņas darījumu līkni). Tā rezultātā 2020. gada 31. decembrī uzkrājumu kopsumma bija 2,426 miljardi EUR, kuru veido summas, ko paredzēts izmantot 2021. gadā (33 miljoni EUR) un vēlāk (2,393 miljardi EUR). Palielinājums salīdzinājumā ar 2019. gadu radies galvenokārt tāpēc, ka samazinājās diskonta likme, ko piemēro aplēstajām nākotnes izmaksām.

Jānorāda, ka būtiskas neskaidrības, ar ko ir saistīta kodolobjektu ekspluatācijas pārtraukšanas ilgtermiņa plānošana, varētu ietekmēt šo aplēsi, kas nākotnē varētu būtiski pieaugt. Galvenie neskaidrību avoti ir attiecināmi uz slēdzamā objekta stāvokli pirms ekspluatācijas pārtraukšanas, kodolmateriāliem, atkritumu apsaimniekošanas un likvidēšanas aspektiem, valstu tiesiskā regulējuma definīcijas nepietiekamību vai neesību, sarežģītiem un ilgstošiem licenču saņemšanas procesiem un nākotnes notikumiem objektu ekspluatācijas pārtraukšanas rūpnieciskajā tirgū.

Finanšu uzkrājumi

Finanšu uzkrājumi

Tie galvenokārt ir uzkrājumi, kas atbilst aplēstajiem zaudējumiem, kuri radīsies saistībā ar garantijām, kas piešķirtas saskaņā ar dažādiem finanšu instrumentiem, kur pilnvarotie subjekti savā vārdā var izsniegt garantijas, lai gan tas notiek ES uzdevumā un ES uzņemas risku. Ar garantijām saistītais ES finanšu risks ir ierobežots, un pakāpeniski tiek uzkrāti finanšu aktīvi, lai segtu garantiju prasības nākotnē. Šajā pozīcijā ir arī iekļauti uzkrājumi nesamaksātiem aizdevumiem, ko EIB ir izsniegusi Sīrijai saskaņā ar tās ārējo aizdevumu pilnvarām un ko attiecīgi ir garantējusi ES, izmantojot Garantiju fondu ārējai darbībai. Ilgtermiņa finanšu uzkrājumus diskontē līdz to neto pašreizējai vērtībai.

Finanšu uzkrājumu palielinājums ir saistīts ar H2020, COSME, CCS LGF un EaSI ietvaros garantēto operāciju apjoma palielināšanos, tostarp attiecībā uz daļu, ko sedz no ESIF ES garantijas saskaņā ar ESIF SMEW parāda portfeli – skatīt 4.1.1. skaidrojumu.

H2020

COSME

CCS LGF

EaSI

SMEW

4.1.1.

2.11.   FINANŠU SAISTĪBAS

FINANŠU SAISTĪBAS

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Ilgtermiņa | | | |
| Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā | 2.11.1 | 84 395 | 53 062 |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.11.2 | 4 | 9 |
| | | 84 399 | 53 071 |
| Īstermiņa | | | |
| Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā | 2.11.1 | 10 559 | 1 423 |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 2.11.2 | 0 | 4 |
| Finanšu garantiju saistības | 2.11.3 | 90 | 20 |
| | | 10 649 | 1 446 |
| Kopā | | 95 048 | 54 517 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

2.11.1

2.11.1

84 395

84 395

53 062

53 062

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.11.2

2.11.2

4

4

9

9

84 399

84 399

53 071

53 071

Īstermiņa

Īstermiņa

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

2.11.1

2.11.1

10 559

10 559

1 423

1 423

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

2.11.2

2.11.2

0

0

4

4

Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

2.11.3

2.11.3

90

90

20

20

10 649

10 649

1 446

1 446

Kopā

Kopā

95 048

95 048

54 517

54 517

2.11.1.   
  Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

Finanšu saistības, kuras uzskaita amortizētajā iegādes vērtībā

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Aizņēmumi finansiālajam atbalstam | 2.11.1.1 | 93 192 | 52 564 |
| Citas finanšu saistības | 2.11.1.2 | 1 761 | 1 921 |
| Kopā | | 94 954 | 54 485 |
| Ilgtermiņa | | 84 395 | 53 062 |
| Īstermiņa | | 10 559 | 1 423 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

Aizņēmumi finansiālajam atbalstam

Aizņēmumi finansiālajam atbalstam

2.11.1.1

2.11.1.1

93 192

93 192

52 564

52 564

Citas finanšu saistības

Citas finanšu saistības

2.11.1.2

2.11.1.2

1 761

1 761

1 921

1 921

Kopā

Kopā

94 954

94 954

54 485

54 485

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

84 395

84 395

53 062

53 062

Īstermiņa

Īstermiņa

10 559

10 559

1 423

1 423

2.11.1.1.   Aizņēmumi finansiālajam atbalstam

Aizņēmumi finansiālajam atbalstam

| miljoni EUR |
| --- |
| | EFSM | SURE | MB | MFP | Euratom | Kopā |
| Kopā 31.12.2019. | 47 394 | — | 201 | 4 754 | 214 | 52 564 |
| Jauni aizdevumi | — | 39 500 | — | 1 675 | 100 | 41 275 |
| Atmaksa | — | — | — | (617) | (35) | (651) |
| Valūtas maiņas starpības | — | — | — | — | — | — |
| Uzskaites vērtības pārmaiņas | 2 | 3 | 0 | 0 | (0) | 5 |
| Kopā 31.12.2020. | 47 396 | 39 503 | 201 | 5 813 | 279 | 93 192 |
| Ilgtermiņa | 37 050 | 39 500 | 200 | 5 783 | 250 | 82 782 |
| Īstermiņa | 10 346 | 3 | 1 | 30 | 29 | 10 410 |

miljoni EUR

EFSM

SURE

MB

MFP

Euratom

Kopā

Kopā 31.12.2019.

Kopā 31.12.2019.

47 394

47 394

—

—

201

201

4 754

4 754

214

214

52 564

52 564

Jauni aizdevumi

Jauni aizdevumi

—

—

39 500

39 500

—

—

1 675

1 675

100

100

41 275

41 275

Atmaksa

Atmaksa

—

—

—

—

—

—

(617)

(617)

(35)

(35)

(651)

(651)

Valūtas maiņas starpības

Valūtas maiņas starpības

—

—

—

—

—

—

—

—

Uzskaites vērtības pārmaiņas

Uzskaites vērtības pārmaiņas

2

2

3

3

0

0

0

0

(0)

(0)

5

5

Kopā 31.12.2020.

Kopā 31.12.2020.

47 396

47 396

39 503

39 503

201

201

5 813

5 813

279

279

93 192

93 192

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

37 050

37 050

39 500

39 500

200

200

5 783

5 783

250

250

82 782

82 782

Īstermiņa

Īstermiņa

10 346

10 346

3

3

1

1

30

30

29

29

10 410

10 410

Aizņēmumos iekļauti galvenokārt ar sertifikātiem apliecināti parādi 92,415 miljardu EUR apmērā (2019. gadā – 52,433 miljardi EUR). Uzskaites vērtības pārmaiņas atbilst uzkrāto procentu pārmaiņām.

Iepriekš minēto aizņēmumu atmaksu galu galā garantē ES budžets (skatīt 4.1.2. skaidrojumu) un attiecīgi katra dalībvalsts.

4.1.2.

Aizņēmumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

Aizņēmumu efektīvās procentu likmes (izteiktas kā procentu likmju diapazons)

| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| --- | --- | --- |
| Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) | 0,50  % – 3,75  % | 0,50  % – 3,75  % |
| Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) | 0,00  % – 0,30  % | — |
| Maksājumu bilance (MB) | 2,88  % | 2,88  % |
| Makrofinansiālā palīdzība (MFP) | 0,00  % – 3,69  % | 0,00  % – 3,82  % |
| Euratom | 0,00  % – 5,68  % | 0,00  % – 5,68  % |

31.12.2020.

31.12.2019.

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM)

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE)

Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE)

0,00  % – 0,30  %

0,00  % – 0,30  %

—

—

Maksājumu bilance (MB)

Maksājumu bilance (MB)

2,88  %

2,88  %

2,88  %

2,88  %

Makrofinansiālā palīdzība (MFP)

Makrofinansiālā palīdzība (MFP)

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,82  %

0,00  % – 3,82  %

Euratom

Euratom

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

2.11.1.2.   Citas finanšu saistības

Citas finanšu saistības

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Ilgtermiņa | | |
| Saistības par finanšu nomu | 1 130 | 1 244 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 346 | 385 |
| Citi | 136 | 144 |
| | 1 612 | 1 772 |
| Īstermiņa | | |
| Saistības par finanšu nomu | 101 | 97 |
| Pa daļām apmaksātās ēkas | 38 | 36 |
| Atmaksājamie naudas sodi | 8 | — |
| Citi | 2 | 17 |
| | 149 | 149 |
| Kopā | 1 761 | 1 921 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Saistības par finanšu nomu

Saistības par finanšu nomu

1 130

1 130

1 244

1 244

Pa daļām apmaksātās ēkas

Pa daļām apmaksātās ēkas

346

346

385

385

Citi

Citi

136

136

144

144

1 612

1 612

1 772

1 772

Īstermiņa

Īstermiņa

Saistības par finanšu nomu

Saistības par finanšu nomu

101

101

97

97

Pa daļām apmaksātās ēkas

Pa daļām apmaksātās ēkas

38

38

36

36

Atmaksājamie naudas sodi

Atmaksājamie naudas sodi

8

8

—

—

Citi

Citi

2

2

17

17

149

149

149

149

Kopā

Kopā

1 761

1 761

1 921

1 921

Saistības par finanšu nomu

Saistības par finanšu nomu

| miljoni EUR |
| --- |
| | Nākamo periodu maksājumi |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Saistības kopā |
| Zeme un ēkas | 96 | 457 | 665 | 1 218 |
| Pārējie pamatlīdzekļi | 5 | 8 | — | 13 |
| Kopā 31.12.2020. | 101 | 465 | 665 | 1 231 |
| Procenti | 50 | 170 | 124 | 345 |
| Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2020. | 151 | 636 | 790 | 1 576 |
| Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2019. | 150 | 644 | 946 | 1 741 |

miljoni EUR

Nākamo periodu maksājumi

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Saistības kopā

Zeme un ēkas

Zeme un ēkas

96

96

457

457

665

665

1 218

1 218

Pārējie pamatlīdzekļi

Pārējie pamatlīdzekļi

5

5

8

8

—

13

13

Kopā 31.12.2020.

Kopā 31.12.2020.

101

101

465

465

665

665

1 231

1 231

Procenti

Procenti

50

50

170

170

124

124

345

345

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2020.

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2020.

151

151

636

636

790

790

1 576

1 576

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2019.

Nākamo periodu kopējie minimālie nomas maksājumi 31.12.2019.

150

150

644

644

946

946

1 741

1 741

Šīs ar nomu un ēkām saistītās summas finansēs no nākotnes budžetiem.

2.11.2.   
  Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

| miljoni EUR |
| --- |
| Atvasinātā instrumenta veids | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Nosacītā summa | Patiesā vērtība | Nosacītā summa | Patiesā vērtība |
| Galvojums pašu kapitāla portfelim | 215 | 1 | 752 | 10 |
| Ārvalstu valūtu opcija (“put spread”) | 14 | 4 | 13 | 2 |
| Kopā | 229 | 4 | 765 | 12 |
| Ilgtermiņa | 229 | 4 | 148 | 9 |
| Īstermiņa | 0 | 0 | 617 | 4 |

miljoni EUR

Atvasinātā instrumenta veids

31.12.2020.

31.12.2019.

Nosacītā summa

Patiesā vērtība

Nosacītā summa

Patiesā vērtība

Galvojums pašu kapitāla portfelim

Galvojums pašu kapitāla portfelim

215

215

1

1

752

752

10

10

Ārvalstu valūtu opcija (“put spread”)

Ārvalstu valūtu opcija (“put spread”)

14

14

4

4

13

13

2

2

Kopā

Kopā

229

229

4

4

765

765

12

12

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

229

229

4

4

148

148

9

9

Īstermiņa

Īstermiņa

0

0

0

0

617

617

4

4

Galvojumi pašu kapitāla portfeļiem

Galvojumi pašu kapitāla portfeļiem

Galvojumus pašu kapitāla portfeļiem klasificē kā finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, jo tie neatbilst finanšu garantijas saistību definīcijai, – skatīt 1.5.12. skaidrojumu. ES finanšu saistības vērtē, balstoties uz pamatā esošo investīciju vērtību.

1.5.12.

Ārvalstu valūtu opcija

Ārvalstu valūtu opcija

2020. gada 31. decembrī ES turējumā ir atvasināts finanšu instruments (ārvalstu valūtu opcija – “put spread” veida opcija), ar ko tā sedz tās ārvalstu maiņas valūtas (UHA) devalvāciju, kura saistīta ar finanšu iestāžu aizdevumiem MVU Ukrainā, ar mērķi uzlabot piekļuvi finansējumam, kā arī aizdevumu nosacījumu pievilcību šajā valstī. Saskaņā ar līguma nosacījumiem par katru atbilstīgu aizdevumu ES dod partneriem iespēju pieprasīt ES ieguldījumu ne vairāk kā 30 % apmērā, ja samazinās UHA/EUR attiecība.

put spread

Patiesajā vērtībā novērtēto finanšu saistību patiesās vērtības hierarhija

Patiesajā vērtībā novērtēto finanšu saistību patiesās vērtības hierarhija

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| 1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas | — | — |
| 2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas | 4 | 2 |
| 3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu | 1 | 10 |
| Kopā | 4 | 12 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

1. līmenis. Aktīvos tirgos kotētas cenas

—

—

—

—

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

2. līmenis. Novērojami dati, kas nav kotētās cenas

4

4

2

2

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

3. līmenis. Novērtēšanas metodes, kur izmantoti dati, kuru pamatā nav novērojamu tirgus datu

1

1

10

10

Kopā

Kopā

4

4

12

12

2.11.3.   
  Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

ESIF garantiju parādsaistību portfelim, ko atbilstīgi ESIF Inovācijas un infrastruktūras klasei (IIW) ir izmaksājusi EIB, kā arī ārējo aizdevumu pilnvaru (ELM) garantiju EIB aizdevumiem, kas izmaksāti atbilstīgi EIB Noturības iniciatīvai (ERI), klasificē kā finanšu garantiju saistības. 2020. gada 31. decembrī ESIF finanšu garantiju saistību kopējā summa ir nulle EUR (2019. gadā – nulle EUR), jo garantijas ietvaros saņemamie ieņēmumi pārsniedz paredzētos zaudējumus, savukārt ELM ERI finanšu garantiju saistību summa ir 90 miljoni EUR (2019. gadā – 20 miljoni EUR) – skatīt 4.1.1. skaidrojumu.

ELM

ERI

ELM ERI

4.1.1

2.12.   PARĀDI KREDITORIEM

PARĀDI KREDITORIEM

| miljoni EUR |
| --- |
| | Bruto summa | Korekcijas | Neto summa 31.12.2020. | Bruto summa | Korekcijas | Neto summa 31.12.2019. |
| Izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti no: | | | | | | |
| dalībvalstīm | | | | | | |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | 17 | (0) | 17 | 21 | (0) | 21 |
| ERAF un KF | 12 651 | (2 698 ) | 9 954 | 8 068 | (2 437 ) | 5 631 |
| ESF | 3 479 | (370) | 3 109 | 2 882 | (558) | 2 325 |
| Citi | 792 | (90) | 701 | 852 | (45) | 807 |
| Privāti un publiski subjekti | 1 485 | (182) | 1 302 | 1 562 | (180) | 1 381 |
| Saņemtie izmaksu prasījumi un rēķini kopā | 18 424 | (3 341 ) | 15 083 | 13 384 | (3 220 ) | 10 165 |
| ELGF | 16 160 | Neattiecas | 16 160 | 16 255 | Neattiecas | 16 255 |
| Dažādi parādi kreditoriem | 784 | Neattiecas | 784 | 539 | Neattiecas | 539 |
| citi | 381 | Neattiecas | 381 | 283 | Neattiecas | 283 |
| Kopā | 35 748 | (3 341 ) | 32 408 | 30 462 | (3 220 ) | 27 241 |

miljoni EUR

Bruto summa

Korekcijas

Neto summa 31.12.2020.

Bruto summa

Korekcijas

Neto summa 31.12.2019.

Izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti no:

Izmaksu prasījumi un rēķini, kas saņemti no:

dalībvalstīm

dalībvalstīm

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

17

17

(0)

(0)

17

17

21

21

(0)

(0)

21

21

ERAF un KF

ERAF un KF

12 651

12 651

(2 698 )

(2 698 )

9 954

9 954

8 068

8 068

(2 437 )

(2 437 )

5 631

5 631

ESF

ESF

3 479

3 479

(370)

(370)

3 109

3 109

2 882

2 882

(558)

(558)

2 325

2 325

Citi

Citi

792

792

(90)

(90)

701

701

852

852

(45)

(45)

807

807

Privāti un publiski subjekti

Privāti un publiski subjekti

1 485

1 485

(182)

(182)

1 302

1 302

1 562

1 562

(180)

(180)

1 381

1 381

Saņemtie izmaksu prasījumi un rēķini kopā

Saņemtie izmaksu prasījumi un rēķini kopā

18 424

18 424

(3 341 )

(3 341 )

15 083

15 083

13 384

13 384

(3 220 )

(3 220 )

10 165

10 165

ELGF

ELGF

16 160

16 160

Neattiecas

Neattiecas

16 160

16 160

16 255

16 255

Neattiecas

Neattiecas

16 255

16 255

Dažādi parādi kreditoriem

Dažādi parādi kreditoriem

784

784

Neattiecas

Neattiecas

784

784

539

539

Neattiecas

Neattiecas

539

539

citi

citi

381

381

Neattiecas

Neattiecas

381

381

283

283

Neattiecas

Neattiecas

283

283

Kopā

Kopā

35 748

35 748

(3 341 )

(3 341 )

32 408

32 408

30 462

30 462

(3 220 )

(3 220 )

27 241

27 241

Parādi kreditoriem ietver rēķinus un izmaksu prasījumus, kas gada beigās ir saņemti, bet vēl nav samaksāti. Rēķinu / izmaksu prasījumu saņemšanas laikā tie tiek sākotnēji atzīti atbilstīgi pieprasītajām summām. Vēlāk kreditoriem maksājamo parādu summas tiek koriģētas, lai atspoguļotu tikai summas, kas apstiprinātas pēc izmaksu izvērtēšanas, un summas, kas novērtētas kā attiecināmas. Par neattiecināmām uzskatītās summas tiek iekļautas ailē “Korekcijas”; lielākās summas attiecas uz strukturālajām darbībām.

2014.–2020. gada plānošanas periodā Eiropas Parlamenta un Padomes Kopīgo noteikumu regula (ES) Nr. 1303/2013 (25) (KNR), ko piemēro struktūrfondiem (ERAF un ESF), Kohēzijas fondam un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF), paredz, ka ES budžets tiek aizsargāts, sistemātiski saglabājot 10 % no veiktajiem starpposma maksājumiem. Līdz februārim, kas seko KNR pārskata gada beigām (no 1. jūlija līdz 30. jūnijam), kontroles ciklu pabeidz gan vadošo iestāžu veiktajās pārvaldības pārbaudēs, gan revīzijas iestāžu veiktajās revīzijās. Komisija pārbauda dalībvalstu attiecīgo iestāžu iesniegtos apliecinājuma dokumentus un pārskatus. Galīgā atlikuma apmaksa/atgūšana tiek veikta tikai pēc tam, kad šis novērtējums ir pabeigts un pārskati pieņemti. Saskaņā ar šo noteikumu aizturētā summa 2020. gada beigās sasniedza 7,8 miljardus EUR. Tiek lēsts, ka daļa no šīs summas (1,1 miljards EUR) ir neattiecināma, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis ir norādījušas savos pārskatos, un tā ir arī iekļauta ailē “Korekcijas”. Pēdējo kreditoriem maksājamo parādu korekciju komponentu veido summas, kas atbilst citiem avansa maksājumiem dalībvalstīm (skatīt 2.5.2. skaidrojumu), kuri gada beigās vēl nav samaksāti (1,3 miljardi EUR).

25

2.5.2.

Saistībā ar kohēzijas politiku (ERAF, KF, ESF) maksājamo summu palielinājuma iemesls galvenokārt ir izmaksu prasījumi, kas saņemti 2020. gada beigās (5,9 miljardi EUR) un kas vēl nebija apmaksāti kredītlīdzekļu trūkuma dēļ. Kopumā augstāks izmaksu prasījumu līmenis atspoguļo īstenošanas progresu šajā jomā.

Priekšfinansējuma pieprasījumi

Priekšfinansējuma pieprasījumi

Papildus iepriekš minētajām summām 2020. gada beigās bija saņemti, bet līdz gada beigām vēl nebija samaksāti priekšfinansējuma pieprasījumi 1,4 miljardu EUR apmērā. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šīs summas nav iegrāmatotas kā parādi kreditoriem.

2.13.   UZKRĀTIE IZDEVUMI UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

UZKRĀTIE IZDEVUMI UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Uzkrātie izdevumi | 64 383 | 66 860 |
| Nākamo periodu ienākumi | 128 | 254 |
| Citi | 74 | 116 |
| Kopā | 64 584 | 67 230 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Uzkrātie izdevumi

Uzkrātie izdevumi

64 383

64 383

66 860

66 860

Nākamo periodu ienākumi

Nākamo periodu ienākumi

128

128

254

254

Citi

Citi

74

74

116

116

Kopā

Kopā

64 584

64 584

67 230

67 230

Uzkrāto izdevumu sadalījums ir šāds:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| ELGF | 24 599 | 28 193 |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | 18 622 | 18 583 |
| ERAF un KF | 8 766 | 9 525 |
| ESF | 3 009 | 3 016 |
| Citi | 9 386 | 7 542 |
| Kopā | 64 383 | 66 860 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

ELGF

ELGF

24 599

24 599

28 193

28 193

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

18 622

18 622

18 583

18 583

ERAF un KF

ERAF un KF

8 766

8 766

9 525

9 525

ESF

ESF

3 009

3 009

3 016

3 016

Citi

Citi

9 386

9 386

7 542

7 542

Kopā

Kopā

64 383

64 383

66 860

66 860

Uzkrātie izdevumi attiecas uz atzītiem izdevumiem, par kuriem Savienība vēl nav saņēmusi izmaksu prasījumus. Kohēzijas politikas jomā samazinājums attiecībā uz ERAF un KF uzkrātajiem izdevumiem ir galvenokārt saistīts ar 2007.–2013. gada perioda likvidāciju (jo tiek saņemti galīgie izmaksu prasījumi), savukārt šis līmenis saglabājas stabils par 2014.–2020. gada periodu. ELGF summu attīstība ir sīkāk izskaidrota 3.10. skaidrojumā.

3.10.

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2.14.   REZERVES

REZERVES

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Patiesās vērtības rezerve | 2.14.1 | 496 | 391 |
| Garantiju fonda rezerve | 2.14.2 | 3 043 | 2 870 |
| Citas rezerves | 2.14.3 | 1 523 | 1 776 |
| Kopā | | 5 062 | 5 037 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

2.14.1

2.14.1

496

496

391

391

Garantiju fonda rezerve

Garantiju fonda rezerve

2.14.2

2.14.2

3 043

3 043

2 870

2 870

Citas rezerves

Citas rezerves

2.14.3

2.14.3

1 523

1 523

1 776

1 776

Kopā

Kopā

5 062

5 062

5 037

5 037

2.14.1.   
  Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita patiesās vērtības rezervē.

Patiesās vērtības rezerves pārmaiņas periodā

Patiesās vērtības rezerves pārmaiņas periodā

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Iekļauts patiesās vērtības rezervē | 89 | 200 |
| Iekļauts finanšu darbības rezultātu pārskatā | 16 | (40) |
| Kopā | 105 | 160 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Iekļauts patiesās vērtības rezervē

Iekļauts patiesās vērtības rezervē

89

89

200

200

Iekļauts finanšu darbības rezultātu pārskatā

Iekļauts finanšu darbības rezultātu pārskatā

16

16

(40)

(40)

Kopā

Kopā

105

105

160

160

2.14.2.   
  Garantiju fonda rezerve

Garantiju fonda rezerve

Šī rezerve atspoguļo mērķa summu, kas ir 9 % no nesamaksātajām summām, kuras garantē no ES budžeta saskaņā ar EIB ārējo aizdevumu pilnvarām, un kas jāglabā kā aktīvi Garantiju fondā ārējai darbībai – skatīt 2.4.1. skaidrojumu.

2.4.1.

2.14.3.   
  Citas rezerves

Citas rezerves

Šī summa galvenokārt attiecas uz likvidējamās EOTK rezervi (1,275 miljards EUR), kas paredzēta Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīviem, kurus izveidoja saistībā ar EOTK likvidāciju.

2.15.   NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

NO DALĪBVALSTĪM PIEPRASĀMĀS SUMMAS

| miljoni EUR |
| --- |
| No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2019. | 77 560 |
| Budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm | 3 218 |
| Garantiju fonda rezerves pārmaiņas | 173 |
| Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana | 15 155 |
| Citu rezervju pārmaiņas | (210) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | (57 416 ) |
| Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2020. | 38 480 |

miljoni EUR

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2019.

No dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2019.

77 560

77 560

Budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

Budžeta pārpalikuma atdošana dalībvalstīm

3 218

3 218

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

Garantiju fonda rezerves pārmaiņas

173

173

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana

15 155

15 155

Citu rezervju pārmaiņas

Citu rezervju pārmaiņas

(210)

(210)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(57 416 )

(57 416 )

Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2020.

Kopējās no dalībvalstīm pieprasāmās summas 31.12.2020.

38 480

38 480

Šī summa atspoguļo to līdz 31. decembrim radušos ES izdevumu daļu, kas jāsedz no turpmāko gadu budžetiem. Saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem daudzus izdevumus atzīst n gadā, lai gan faktiski tie var tikt apmaksāti n+1 gadā (vai vēlāk) un tādējādi finansēti, izmantojot n+1 (vai vēlāka) gada budžetu. Ja šīs saistības iekļauj finanšu pārskatos un attiecīgās summas finansē no turpmāko gadu budžetiem, gada beigās saistības ievērojami pārsniedz aktīvus. Nozīmīgākās norādāmās summas ir ELGF pasākumi un darbinieku pabalstu saistības.

Jāņem vērā arī tas, ka iepriekš minētais neietekmē budžeta izpildes rezultātu, – budžeta ieņēmumiem vienmēr būtu jāsakrīt ar budžeta izdevumiem vai vajadzētu būt lielākiem par tiem, un ieņēmumu pārpalikums tiek atdots dalībvalstīm.

Darbinieku pabalstu saistību pārrēķināšana attiecas uz aktuāriem guvumiem un zaudējumiem, kas rodas šo saistību aktuāra vērtējuma rezultātā.

No dalībvalstīm pieprasāmo summu ievērojamā samazinājuma iemesls galvenokārt ir ieņēmumi, kas saistīti ar neto summām, kuras AK ir parādā saskaņā ar IL, kas parakstīts pēc tās izstāšanās no Savienības 2020. gadā, – skatīt 2.6.1.2. skaidrojumu.

2.6.1.2

3.   SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PAŠU RESURSI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PAŠU RESURSI

3.1.   NKI RESURSI

NKI RESURSI

Pašu resursu ieņēmumi ir ES pamatdarbības ieņēmumu galvenais elements. NKI (nacionālā kopienākuma) ieņēmumi 2020. gadā ir 125,393 miljardi EUR (2019. gadā – 108,820 miljardi EUR), un tā ir visnozīmīgākā no trim pašu resursu kategorijām. Katras dalībvalsts NKI piemēro vienotu procentu likmi. NKI ieņēmumi līdzsvaro ieņēmumus un izdevumus, t. i., finansē to budžeta daļu, kas nav apmaksāta no citiem ienākuma avotiem. NKI ieņēmumu palielinājums atspoguļo maksājumu apropriāciju vajadzību – kas paredzētas galveno ES politikas jomu nostiprināšanai – palielinājumu 2020. gadā. 2020. gadā šīs galvenās politikas jomas cita starpā bija Covid-19 vakcīnu stratēģija (ar Investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu (ESI) starpniecību) un Papildinātā investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII+).

ESI

CRII+

3.2.   TRADICIONĀLIE PAŠU RESURSI

TRADICIONĀLIE PAŠU RESURSI

Tradicionālie pašu resursi galvenokārt attiecas uz muitas nodokļiem, kur dalībvalstis kā iekasēšanas izmaksas patur 20 % no summām, tāpēc iepriekš minētie skaitļi ir uzrādīti pēc šā samazinājuma atskaitīšanas. Muitas nodokļu samazinājuma galvenais iemesls ir iekasēto summu samazinājums ekonomiskās krīzes dēļ.

3.3.   PVN RESURSI

PVN RESURSI

PVN resursi bija pirmie resursi, kas lielā mērā tika saskaņoti ES līmenī. PVN iemaksas aprēķina, piemērojot vienotu piesaistīšanas likmi 0,3 % apmērā valsts PVN bāzei, kas nevar pārsniegt 50 % no katras dalībvalsts nacionālā kopienākuma (NKI). 2014.–2020. gada periodam Padomes Lēmumā 2014/335/ES, Euratom (26) ir paredzēta samazināta piesaistīšanas likme (0,15 %) Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai.

26

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PĀRVIETOJUMI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI: PĀRVIETOJUMI

3.4.   NAUDAS SODI

NAUDAS SODI

Ieņēmumi 452 miljona EUR apmērā (2019. gadā – 4,291 miljards EUR) attiecas uz naudas sodiem, ko Komisija ir piemērojusi uzņēmumiem par ES konkurences noteikumu pārkāpumiem, kā arī naudas sodiem, ko Komisija piemērojusi dalībvalstīm par ES tiesību aktu pārkāpumiem. Komisija atzīst ieņēmumus no naudas sodiem, kad tā pieņem lēmumu piespriest šādu naudas sodu un oficiāli paziņo par to lēmuma saņēmējam. Šīs summas galvenokārt ir saistītas ar naudas sodiem (370 miljoni EUR). Nozīmīgākās lietas attiecas uz ES pretmonopola noteikumu pārkāpumiem, t. i., naudas sodu, kas piespriests uzņēmumiem Orbia, Clariant un Celanese 260 miljonu EUR apmērā par piedalīšanos kartelī saistībā ar pirkumiem etilēna tirdzniecības tirgū, kā arī naudas sodiem, kas piespriesti farmācijas uzņēmumiem Teva un Cephalon 60 miljonu EUR apmērā par vienošanos aizkavēt Cephalon miega traucējumu medikamenta lētākas ģenēriskās versijas ienākšanu tirgū.

Orbia

Clariant

Celanese

Teva

Cephalon

Cephalon

3.5.   IZDEVUMU ATGŪŠANA

IZDEVUMU ATGŪŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Dalīta pārvaldība | 1 281 | 2 547 |
| Tieša pārvaldība | 53 | 65 |
| Netieša pārvaldība | 21 | 16 |
| Kopā | 1 355 | 2 627 |

miljoni EUR

2020

2019

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

1 281

1 281

2 547

2 547

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

53

53

65

65

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

21

21

16

16

Kopā

Kopā

1 355

1 355

2 627

2 627

Šī pozīcija galvenokārt atspoguļo Komisijas izdotos atgūšanas rīkojumus, kuros paredzētā summa ir iekasēta vai kompensēta (t. i., atskaitīta) no turpmākiem Komisijas grāmatvedības sistēmā iegrāmatotiem maksājumiem. Atgūšanas rīkojumi ir izdoti, lai atgūtu izdevumus, kas iepriekš izmaksāti no ES budžeta. Līdzekļu atgūšanas pamatā ir pārbaudes, revīzijas vai attiecināmības analīze, un tāpēc ar šīm operācijām aizsargā ES budžetu no izdevumiem, kas radīti, pārkāpjot tiesību aktus.

Ir iekļauti arī atgūšanas rīkojumi, kurus dalībvalstis izdevušas ELGF izdevumu saņēmējiem, kā arī uzkrāto ienākumu aplēses pārmaiņas no iepriekšējā gada beigām līdz kārtējā gada beigām.

Iepriekšējā tabulā norādītās summas rāda ieņēmumus, kas gūti pēc atgūšanas rīkojumu izdošanas. Tāpēc šie skaitļi nevar uzrādīt un neuzrāda visus pasākumus, kas tiek veikti, lai aizsargātu ES budžetu, jo īpaši saistībā ar kohēzijas politiku, kur pastāv īpaši mehānismi, ar kuriem nodrošina neattiecināmu izdevumu korekcijas un no kuriem lielākā daļa neietver atgūšanas rīkojumu izdošanu. Nav iekļautas summas, kas atgūtas, tās kompensējot no izdevumiem, summas, kas atgūtas atsaucot, un atgūtās priekšfinansējuma summas.

Dalītā pārvaldībā atgūtās summas veido lielāko daļu no kopsummas.

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Lauksaimniecība: ELGF un lauku attīstība

Saistībā ar ELGF un ELFLA summas, kas šajā pozīcijā iegrāmatotas kā gada ieņēmumi, ir gada finanšu korekcijas un atmaksājumi, ko dalībvalstis ir deklarējušas un kas ir atgūti attiecīgā gada laikā, kā arī dalībvalstu deklarēto nesamaksāto summu neto palielinājums, kas jāatgūst gada beigās un attiecas uz krāpšanu un pārkāpumiem.

Kohēzijas politika

Kohēzijas politika

Saistībā ar kohēzijas politiku galvenās summas atbilst uzkrātajiem ienākumiem 0,4 miljardu EUR apmērā (2019. gadā – 1,4 miljardi EUR), ko Komisija plāno atgūt no dalībvalstīm. Atgūšana notiks dalībvalstu 2021. gada sākumā iesniegto gada pārskatu izpētes un pieņemšanas rezultātā. Atgūstamās summas būtībā ir starpība starp summām, kas sākotnēji deklarētas kā attiecināmas pārskata gadā, un summām, kas apstiprinātas kā attiecināmas dalībvalstu gada pārskatos. Maza summa nozīmē, ka dalībvalstu līmenī ieviestās kontroles ir ļāvušas atklāt neattiecināmas summas jau agrīnā procesa posmā.

3.6.   AK IZSTĀŠANĀS LĪGUMS

AK IZSTĀŠANĀS LĪGUMS

Šie ieņēmumi attiecas uz neto summām, ko AK ir parādā saskaņā ar IL, kas parakstīts pēc tās izstāšanās no Savienības 2020. gadā, – skatīt 2.6.1.2. skaidrojumu.

2.6.1.2

3.7.   CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Dalībvalstu iemaksas Inovāciju fondā | 2 080 | — |
| Darbinieku nodokļi un iemaksas | 1 316 | 1 299 |
| Iemaksas no trešām valstīm | 1 592 | 1 509 |
| Dalībvalstu iemaksas ESI un ārējai palīdzībai | 1 073 | 331 |
| Aktīvu pārvešana | 317 | 60 |
| Budžeta korekcijas | 214 | (1 719 ) |
| Citi | 524 | 592 |
| Kopā | 7 116 | 2 072 |

miljoni EUR

2020

2019

Dalībvalstu iemaksas Inovāciju fondā

Dalībvalstu iemaksas Inovāciju fondā

2 080

2 080

—

—

Darbinieku nodokļi un iemaksas

Darbinieku nodokļi un iemaksas

1 316

1 316

1 299

1 299

Iemaksas no trešām valstīm

Iemaksas no trešām valstīm

1 592

1 592

1 509

1 509

Dalībvalstu iemaksas ESI un ārējai palīdzībai

Dalībvalstu iemaksas ESI un ārējai palīdzībai

1 073

1 073

331

331

Aktīvu pārvešana

Aktīvu pārvešana

317

317

60

60

Budžeta korekcijas

Budžeta korekcijas

214

214

(1 719 )

(1 719 )

Citi

Citi

524

524

592

592

Kopā

Kopā

7 116

7 116

2 072

2 072

Dalībvalstu iemaksas Inovācijas fondā ir ieņēmumi, kas saistīti ar emisijas kvotu pārdošanu (1,334 miljardi EUR) un to neiztērēto NER300 līdzekļu (747 miljoni EUR) pārvešanu, kuri izmantojami, lai atbalstītu inovāciju mazoglekļa tehnoloģijās. EIB ir uzticēts monetizēt minētās kvotas un pārvaldīt NER300 līdzekļus dalībvalstu vārdā. Gada beigās EIB bija pārvedusi Komisijai 1,336 miljardus EUR no kopējās summas 2,080 miljardi EUR, un tie ir iekļauti kā nauda (atskaitot 2020. gadā iztērēto summu) – skatīt 2.8.1. skaidrojumu. Atlikušie ieņēmumi 744 miljonu EUR apmērā 2020. gada beigās vēl nebija atgūti, tāpēc tie ir atzīti kā ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas – skatīt 2.6.1.5. skaidrojumu.

NER300

NER300

2.8.1

2.6.1.5

Ieņēmumi no darbinieku nodokļiem un iemaksām ir saistīti galvenokārt ar atskaitījumiem no darbinieku algām. Pensiju iemaksas un ienākuma nodoklis veido lielākās summas šajā kategorijā.

Iemaksas no trešām valstīm galvenokārt ir iemaksas no EBTA valstīm un pirmspievienošanās valstīm (1,293 miljardi EUR), kā arī trešo valstu finanšu iemaksas H2020 (297 miljoni EUR).

H2020

Dalībvalstis ir iemaksājušas 750 miljonus EUR kā papildinājumu Ārkārtas atbalsta instrumentam (ESI), kā arī 265 miljonu EUR, lai finansētu Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā.

ESI

Aktīvu pārvešanas ieņēmumi galvenokārt attiecas uz satelīta 6A nodošanu Copernicus programmas ietvaros no Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) Komisija – skatīt 2.2. skaidrojumu. Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem šī nodošana ir ar komerciālu apmaiņu nesaistīts darījums.

Copernicus

2.2.

Budžeta korekciju palielinājumu galvenokārt veicina no iepriekšējā gada pārņemtā budžeta pārpalikuma palielinājums, kas 2020. gadā bija 3,218 miljardi EUR salīdzinājumā ar 1,803 miljardiem EUR 2019. gadā. Budžeta pārpalikumu kompensēja PVN un NKI ikgadējā korekcija, kas 2020. gadā bija 3,165 miljardi EUR salīdzinājumā ar 3,443 miljardiem EUR 2019. gadā.

Citi ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ietver ITER uzņēmējvalsts un dalībnieku iemaksas “Fusion for Energy” – ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotajā Eiropas kopuzņēmumā (156 miljoni EUR).

ITER

Fusion for Energy

ITER

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

3.8.   FINANŠU IEŅĒMUMI

FINANŠU IEŅĒMUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Procenti par šādām kategorijām: | | |
| Novēloti maksājumi | 1 129 | 133 |
| Aizdevumi | 1 167 | 1 180 |
| Citi | 63 | 70 |
| Akciju emisijas uzcenojums | 674 | 2 |
| Prēmija par finanšu garantiju saistībām | 258 | 193 |
| Dividendes | 22 | 29 |
| Finanšu ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 70 | 125 |
| Realizētā peļņa no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem | 48 | 82 |
| Citi | 3 | 2 |
| Kopā | 3 434 | 1 817 |

miljoni EUR

2020

2019

Procenti par šādām kategorijām:

Procenti par šādām kategorijām:

Novēloti maksājumi

Novēloti maksājumi

1 129

1 129

133

133

Aizdevumi

Aizdevumi

1 167

1 167

1 180

1 180

Citi

Citi

63

63

70

70

Akciju emisijas uzcenojums

Akciju emisijas uzcenojums

674

674

2

2

Prēmija par finanšu garantiju saistībām

Prēmija par finanšu garantiju saistībām

258

258

193

193

Dividendes

Dividendes

22

22

29

29

Finanšu ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu ieņēmumi no finanšu aktīviem vai saistībām to patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

70

70

125

125

Realizētā peļņa no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem

Realizētā peļņa no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem

48

48

82

82

Citi

Citi

3

3

2

2

Kopā

Kopā

3 434

3 434

1 817

1 817

Procentu ieņēmumi par novēlotiem maksājumiem galvenokārt ir saistīti ar naudas sodiem un pašu resursu iemaksām, kas nav veiktas laikus. Galvenās summas attiecas uz pārkāpuma lietu, kas minēta 2.6.1.1. skaidrojumā (0,5 miljardi EUR), un aplēstajiem ieņēmumiem par lietu pret Nīderlandi saistībā ar izvairīšanos no antidempinga maksājumiem par saules enerģijas paneļiem (0,3 miljardi EUR).

2.6.1.1

Procentu ieņēmumi no aizdevumiem galvenokārt attiecas uz aizdevumiem, kas piešķirti finansiālajam atbalstam – skatīt 2.4.3. skaidrojumu.

2.4.3.

Akciju emisijas uzcenojumi 674 miljonu EUR apmērā galvenokārt attiecas uz SURE aizņēmumu emisiju, par kuru tika saņemti ieņēmumi, kas pārsniedz emitēto obligāciju nominālo vērtību. Minētie ieņēmumi tika nodoti dalībvalstīm, kas gūst labumu no atbalsta programmām, kā rezultātā tika atzīti finanšu izdevumi 672 miljonu EUR apmērā – skatīt 3.14. skaidrojumu.

SURE

3.14

Prēmija par finanšu garantiju saistībām galvenokārt attiecas uz riska dalīšanas ieņēmumiem, kas saņemti no EIB saistībā ar ESIF galvojumu ESIF IIW parāda portfelī – skatīt 2.11.3. skaidrojumu.

IIW

2.11.3

3.9.   CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

CITI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTU DARĪJUMU IEŅĒMUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu (aģentūras) | 640 | 592 |
| Guvumi no ārvalstu valūtas maiņas | 370 | 347 |
| Preču pārdošana | 48 | 31 |
| Daļa no EIF neto rezultāta | 38 | 53 |
| Ieņēmumi no komisijas maksām un prēmijām saistībā ar finanšu instrumentiem | 34 | 43 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi | 5 | 5 |
| Citi | 269 | 227 |
| Kopā | 1 404 | 1 298 |

miljoni EUR

2020

2019

Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu (aģentūras)

Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu (aģentūras)

640

640

592

592

Guvumi no ārvalstu valūtas maiņas

Guvumi no ārvalstu valūtas maiņas

370

370

347

347

Preču pārdošana

Preču pārdošana

48

48

31

31

Daļa no EIF neto rezultāta

Daļa no EIF neto rezultāta

38

38

53

53

Ieņēmumi no komisijas maksām un prēmijām saistībā ar finanšu instrumentiem

Ieņēmumi no komisijas maksām un prēmijām saistībā ar finanšu instrumentiem

34

34

43

43

Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi

Ar pamatlīdzekļiem saistīti ieņēmumi

5

5

5

5

Citi

Citi

269

269

227

227

Kopā

Kopā

1 404

1 404

1 298

1 298

Ieņēmumi no maksas par pakalpojumu sniegšanu galvenokārt ietver tirdzniecības atļauju izsniegšanas maksu, ko iekasē Eiropas Zāļu aģentūra, un maksu par preču zīmēm, ko iekasē Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs.

IZDEVUMI

IZDEVUMI

3.10.   DALĪTA PĀRVALDĪBA

DALĪTA PĀRVALDĪBA

| miljoni EUR |
| --- |
| Īstenojušas dalībvalstis | 2020 | 2019 |
| Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds | 40 461 | 43 951 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti | 14 467 | 13 541 |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | 41 118 | 35 178 |
| Eiropas Sociālais fonds | 13 677 | 11 218 |
| Citi | 2 701 | 2 608 |
| Kopā | 112 425 | 106 495 |

miljoni EUR

Īstenojušas dalībvalstis

2020

2019

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

40 461

40 461

43 951

43 951

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai un citi lauku attīstības instrumenti

14 467

14 467

13 541

13 541

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

41 118

41 118

35 178

35 178

Eiropas Sociālais fonds

Eiropas Sociālais fonds

13 677

13 677

11 218

11 218

Citi

Citi

2 701

2 701

2 608

2 608

Kopā

Kopā

112 425

112 425

106 495

106 495

Šis palielinājums galvenokārt attiecas uz kohēzijas politiku (ERAF, KF), kur gandrīz visi izdevumi ir saistīti ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu, kurā darbības turpinās.

Citi izdevumi galvenokārt ietver turpmāk norādīto: Patvēruma un migrācijas fonds (0,6 miljardi EUR), Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (0,6 miljardi EUR), Iekšējās drošības fonds (0,5 miljardi EUR), Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (0,3 miljardi EUR) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (0,6 miljardi EUR).

ELGF summu attīstība ir galvenokārt saistīta ar to, ka samazinājās par tiešiem maksājumiem pieprasītās summas, galvenokārt tāpēc, ka nav tiešu lauksaimniecības maksājumu AK lauksaimniekiem par 2020. pieprasījumu gadu (samazinājums par 2,6 miljardiem EUR salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu).

3.11.   TIEŠA PĀRVALDĪBA

TIEŠA PĀRVALDĪBA

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Īstenojusi Komisija | 11 429 | 8 435 |
| Īstenojušas ES izpildaģentūras | 10 029 | 10 095 |
| Īstenojuši trasta fondi | 636 | 412 |
| Kopā | 22 094 | 18 942 |

miljoni EUR

2020

2019

Īstenojusi Komisija

Īstenojusi Komisija

11 429

11 429

8 435

8 435

Īstenojušas ES izpildaģentūras

Īstenojušas ES izpildaģentūras

10 029

10 029

10 095

10 095

Īstenojuši trasta fondi

Īstenojuši trasta fondi

636

636

412

412

Kopā

Kopā

22 094

22 094

18 942

18 942

Šīs summas galvenokārt attiecas uz pētniecības politikas (7,2 miljardi EUR), transporta infrastruktūras politikas (3,9 miljardi EUR), attīstības sadarbības instrumenta (1,6 miljardi EUR) un Eiropas kaimiņattiecību politikas (1,8 miljardi EUR) īstenošanu.

Komisijas īstenoto tiešajā pārvaldībā esošo izdevumu palielinājums ir galvenokārt (1,6 miljardi EUR) saistīts ar Covid-19 vakcinācijas programmām un Eiropas kaimiņattiecību politiku (0,6 miljardi EUR).

3.12.   NETIEŠA PĀRVALDĪBA

NETIEŠA PĀRVALDĪBA

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | 3 530 | 3 131 |
| Īstenojušas trešās valstis | 559 | 637 |
| Īstenojušas starptautiskās organizācijas | 3 619 | 3 448 |
| Īstenojuši citi subjekti | 3 257 | 2 875 |
| Kopā | 10 965 | 10 091 |

miljoni EUR

2020

2019

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

3 530

3 530

3 131

3 131

Īstenojušas trešās valstis

Īstenojušas trešās valstis

559

559

637

637

Īstenojušas starptautiskās organizācijas

Īstenojušas starptautiskās organizācijas

3 619

3 619

3 448

3 448

Īstenojuši citi subjekti

Īstenojuši citi subjekti

3 257

3 257

2 875

2 875

Kopā

Kopā

10 965

10 965

10 091

10 091

No netieši pārvaldītajiem izdevumiem 4,2 miljardi EUR attiecas uz ārējām darbībām (galvenokārt pirmspievienošanās, humānās palīdzības, starptautiskās sadarbības un kaimiņattiecību jomu). Vēl 5,1 miljards EUR ir saistīti ar Eiropas konkurētspējas uzlabošanu (tādās jomās kā pētniecība, satelītu navigācijas sistēmas un izglītība).

3.13.   PERSONĀLA UN PENSIJU IZMAKSAS

PERSONĀLA UN PENSIJU IZMAKSAS

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Personāla izmaksas | 7 028 | 6 939 |
| Pensiju izmaksas | 4 967 | 4 674 |
| Kopā | 11 995 | 11 613 |

miljoni EUR

2020

2019

Personāla izmaksas

Personāla izmaksas

7 028

7 028

6 939

6 939

Pensiju izmaksas

Pensiju izmaksas

4 967

4 967

4 674

4 674

Kopā

Kopā

11 995

11 995

11 613

11 613

Pensiju izmaksas atspoguļo to pārmaiņu elementus, kas radušās pēc darbinieku pabalstu saistību aktuāra vērtējuma un nav atzītas neto aktīvos. Tāpēc tās neparāda faktiskos pensiju maksājumus gadā, kas ir daudz mazāki.

3.14.   FINANSĒJUMA IZMAKSAS

FINANSĒJUMA IZMAKSAS

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Procentu izdevumi: | | |
| Aizņēmumi | 1 160 | 1 174 |
| Citi | 24 | 23 |
| Emisijas izmaksas | 672 | 1 |
| Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās | 110 | 105 |
| Finanšu aktīvu vai saistību patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā zaudējumi | 21 | 57 |
| Finanšu noma | 62 | 70 |
| Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazināšanās | 41 | 19 |
| Realizētie zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem | 5 | 7 |
| Citi | 92 | 34 |
| Kopā | 2 188 | 1 491 |

miljoni EUR

2020

2019

Procentu izdevumi:

Procentu izdevumi:

Aizņēmumi

Aizņēmumi

1 160

1 160

1 174

1 174

Citi

Citi

24

24

23

23

Emisijas izmaksas

Emisijas izmaksas

672

672

1

1

Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās

Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās

110

110

105

105

Finanšu aktīvu vai saistību patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā zaudējumi

Finanšu aktīvu vai saistību patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā zaudējumi

21

21

57

57

Finanšu noma

Finanšu noma

62

62

70

70

Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Zaudējumi no pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu vērtības samazināšanās

41

41

19

19

Realizētie zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem

Realizētie zaudējumi no pārdošanai pieejamajiem finanšu aktīviem

5

5

7

7

Citi

Citi

92

92

34

34

Kopā

Kopā

2 188

2 188

1 491

1 491

Aizņēmumu procentu izdevumu summa galvenokārt atbilst finansiālajam atbalstam piešķirto aizdevumu procentu ienākumiem (kompensējošie darījumi).

Emisijas izmaksas 672 miljonu EUR apmērā attiecas galvenokārt uz SURE programmu, par kuru akciju emisijas uzcenojumi saistībā ar aizņēmumiem tika nodoti dalībvalstīm, kas gūst labumu no aizdevumiem (skatīt arī 3.8. skaidrojumu).

SURE

3.8

3.15.   CITI IZDEVUMI

CITI IZDEVUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Administratīvie un IT izdevumi | 1 984 | 2 154 |
| Uzkrājumu koriģēšana | 1 390 | 1 294 |
| Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi | 1 319 | 1 201 |
| Zemes un ēku apsaimniekošanas izdevumi | 661 | 568 |
| Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas | 578 | 343 |
| Operatīvās nomas izdevumi | 423 | 442 |
| Citi | 593 | 860 |
| Kopā | 6 946 | 6 862 |

miljoni EUR

2020

2019

Administratīvie un IT izdevumi

Administratīvie un IT izdevumi

1 984

1 984

2 154

2 154

Uzkrājumu koriģēšana

Uzkrājumu koriģēšana

1 390

1 390

1 294

1 294

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

Ar pamatlīdzekļiem saistīti izdevumi

1 319

1 319

1 201

1 201

Zemes un ēku apsaimniekošanas izdevumi

Zemes un ēku apsaimniekošanas izdevumi

661

661

568

568

Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas

Zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas

578

578

343

343

Operatīvās nomas izdevumi

Operatīvās nomas izdevumi

423

423

442

442

Citi

Citi

593

593

860

860

Kopā

Kopā

6 946

6 946

6 862

6 862

Ievērojot izdevumu atbilstošāku atspoguļojumu 2020. gadā (personāla, administratīvie un IT, kā arī zemes un ēku apsaimniekošanas izdevumi), 2019. gada salīdzinošie skaitļi tika attiecīgi pielāgoti.

To pētniecības un attīstības izdevumu kopējā summa, kuri atzīti kā izdevumi 2020. gadā, ir šāda:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Pētniecības izmaksas | 402 | 398 |
| Nekapitalizētās izstrādes izmaksas | 118 | 119 |
| Kopā | 520 | 517 |

miljoni EUR

2020

2019

Pētniecības izmaksas

Pētniecības izmaksas

402

402

398

398

Nekapitalizētās izstrādes izmaksas

Nekapitalizētās izstrādes izmaksas

118

118

119

119

Kopā

Kopā

520

520

517

517

3.16.   PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS (DFS) IZDEVUMU KATEGORIJĀM

PĀRSKATU SNIEGŠANA PA SEGMENTIEM – DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS (DFS) IZDEVUMU KATEGORIJĀM

| miljoni EUR |
| --- |
| | Gudra un iekļaujoša izaugsme | Ilgtspējīga izaugsme | Drošība un pilsonība | Globālā Eiropa | Administrācija | Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija (4) | Kopā |
| NKI resursi | — | — | — | — | — | 125 393 | 125 393 |
| Tradicionālie pašu resursi | — | — | — | — | — | 19 559 | 19 559 |
| PVN | — | — | — | — | — | 17 858 | 17 858 |
| Naudas sodi | — | — | — | — | — | 452 | 452 |
| Izdevumu atgūšana | 610 | 713 | 17 | 14 | 0 | (0) | 1 355 |
| AK izstāšanās līgums | — | — | — | — | — | 47 456 | 47 456 |
| Citi | 1 470 | 2 113 | 794 | 248 | 4 874 | (2 383 ) | 7 116 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2 080 | 2 826 | 811 | 262 | 4 874 | 208 336 | 219 190 |
| Finanšu ieņēmumi | 331 | 0 | 0 | 9 | (0) | 3 095 | 3 434 |
| Citi | 135 | (19) | (5) | (3) | 309 | 987 | 1 404 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 466 | (19) | (5) | 5 | 309 | 4 082 | 4 838 |
| Ieņēmumi kopā | 2 546 | 2 807 | 806 | 267 | 5 183 | 212 418 | 224 028 |
| Izdevumi, ko īstenojušas dalībvalstis: | | | | | | | |
| ELGF | — | (40 461 ) | — | — | — | — | (40 461 ) |
| ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti | — | (14 467 ) | — | — | — | — | (14 467 ) |
| ERAF un KF | (41 118 ) | — | — | — | — | — | (41 118 ) |
| ESF | (13 677 ) | — | — | — | — | — | (13 677 ) |
| Citi | (594) | (641) | (1 325 ) | (141) | — | — | (2 701 ) |
| Īstenojusi EK, izpildaģentūras un trasta fondi | (12 743 ) | (728) | (2 943 ) | (5 693 ) | (12) | 25 | (22 094 ) |
| Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras | (3 287 ) | (67) | (1 114 ) | (29) | — | 967 | (3 530 ) |
| Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas | (543) | (6) | (195) | (3 435 ) | — | — | (4 178 ) |
| Īstenojuši citi subjekti | (2 457 ) | (11) | (2) | (787) | (0) | 1 | (3 257 ) |
| Personāla un pensiju izmaksas | (1 767 ) | (387) | (500) | (706) | (7 551 ) | (1 084 ) | (11 995 ) |
| Finansējuma izmaksas | (40) | (38) | (0) | (37) | (89) | (1 984 ) | (2 188 ) |
| Citi izdevumi | (2 676 ) | (229) | (162) | (135) | (2 988 ) | (756) | (6 946 ) |
| Izdevumi kopā | (78 902 ) | (57 035 ) | (6 241 ) | (10 962 ) | (10 640 ) | (2 831 ) | (166 612 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | (76 356 ) | (54 228 ) | (5 435 ) | (10 695 ) | (5 457 ) | 209 587 | 57 416 |

miljoni EUR

Gudra un iekļaujoša izaugsme

Ilgtspējīga izaugsme

Drošība un pilsonība

Globālā Eiropa

Administrācija

Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija (4)

4

Kopā

NKI resursi

NKI resursi

—

—

—

—

—

125 393

125 393

125 393

125 393

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

—

—

—

—

—

19 559

19 559

19 559

19 559

PVN

PVN

—

—

—

—

—

17 858

17 858

17 858

17 858

Naudas sodi

Naudas sodi

—

—

—

—

—

452

452

452

452

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

610

610

713

713

17

17

14

14

0

0

(0)

(0)

1 355

1 355

AK izstāšanās līgums

AK izstāšanās līgums

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

47 456

47 456

47 456

47 456

Citi

Citi

1 470

1 470

2 113

2 113

794

794

248

248

4 874

4 874

(2 383 )

(2 383 )

7 116

7 116

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2 080

2 080

2 826

2 826

811

811

262

262

4 874

4 874

208 336

208 336

219 190

219 190

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

331

331

0

0

0

0

9

9

(0)

(0)

3 095

3 095

3 434

3 434

Citi

Citi

135

135

(19)

(19)

(5)

(5)

(3)

(3)

309

309

987

987

1 404

1 404

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

466

466

(19)

(19)

(5)

(5)

5

5

309

309

4 082

4 082

4 838

4 838

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

2 546

2 546

2 807

2 807

806

806

267

267

5 183

5 183

212 418

212 418

224 028

224 028

Izdevumi, ko īstenojušas dalībvalstis:

Izdevumi, ko īstenojušas dalībvalstis:

ELGF

ELGF

—

(40 461 )

(40 461 )

—

—

—

—

(40 461 )

(40 461 )

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

ELFLA un citi lauku attīstības instrumenti

—

(14 467 )

(14 467 )

—

—

—

—

(14 467 )

(14 467 )

ERAF un KF

ERAF un KF

(41 118 )

(41 118 )

—

—

—

—

—

(41 118 )

(41 118 )

ESF

ESF

(13 677 )

(13 677 )

—

—

—

—

—

(13 677 )

(13 677 )

Citi

Citi

(594)

(594)

(641)

(641)

(1 325 )

(1 325 )

(141)

(141)

—

—

—

(2 701 )

(2 701 )

Īstenojusi EK, izpildaģentūras un trasta fondi

Īstenojusi EK, izpildaģentūras un trasta fondi

(12 743 )

(12 743 )

(728)

(728)

(2 943 )

(2 943 )

(5 693 )

(5 693 )

(12)

(12)

25

25

(22 094 )

(22 094 )

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

Īstenojušas citas ES aģentūras un struktūras

(3 287 )

(3 287 )

(67)

(67)

(1 114 )

(1 114 )

(29)

(29)

—

967

967

(3 530 )

(3 530 )

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

Īstenojušas trešās valstis un starptautiskās organizācijas

(543)

(543)

(6)

(6)

(195)

(195)

(3 435 )

(3 435 )

—

—

—

(4 178 )

(4 178 )

Īstenojuši citi subjekti

Īstenojuši citi subjekti

(2 457 )

(2 457 )

(11)

(11)

(2)

(2)

(787)

(787)

(0)

(0)

1

1

(3 257 )

(3 257 )

Personāla un pensiju izmaksas

Personāla un pensiju izmaksas

(1 767 )

(1 767 )

(387)

(387)

(500)

(500)

(706)

(706)

(7 551 )

(7 551 )

(1 084 )

(1 084 )

(11 995 )

(11 995 )

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

(40)

(40)

(38)

(38)

(0)

(0)

(37)

(37)

(89)

(89)

(1 984 )

(1 984 )

(2 188 )

(2 188 )

Citi izdevumi

Citi izdevumi

(2 676 )

(2 676 )

(229)

(229)

(162)

(162)

(135)

(135)

(2 988 )

(2 988 )

(756)

(756)

(6 946 )

(6 946 )

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(78 902 )

(78 902 )

(57 035 )

(57 035 )

(6 241 )

(6 241 )

(10 962 )

(10 962 )

(10 640 )

(10 640 )

(2 831 )

(2 831 )

(166 612 )

(166 612 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(76 356 )

(76 356 )

(54 228 )

(54 228 )

(5 435 )

(5 435 )

(10 695 )

(10 695 )

(5 457 )

(5 457 )

209 587

209 587

57 416

57 416

Ieņēmumu un izdevumu norādīšana pa DFS izdevumu kategorijām balstās uz aplēsēm, jo ne visas saistības tiek piesaistītas kādai DFS izdevumu kategorijai.

4.   IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS UN AKTĪVI

4.1.   IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

Iespējamās saistības ir ES iespējamas nākotnes maksājumu saistības, kas var rasties pagātnes notikumu dēļ vai juridiski saistošu apņemšanos rezultātā, bet kas būs atkarīgas no nākotnes notikumiem, kurus ES pilnībā nekontrolē. Tās galvenokārt attiecas uz piešķirtajām finanšu garantijām (aizdevumiem un finansiālā atbalsta programmām) un juridiskajiem riskiem. Visas iespējamās saistības, izņemot tās, kas saistītas ar naudas sodiem, garantijām un finanšu instrumentiem līdz līmenim, kādā tos sedz no fondiem (skatīt 2.4.1. skaidrojumu), nākamajos gados nepieciešamības gadījumā finansēs no ES budžeta (un tādējādi arī no ES dalībvalstu līdzekļiem).

2.4.1.

4.1.1.   
  Budžeta garantijas

Budžeta garantijas

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Maksimālais apjoms | Parakstīts | Izmaksāts | Maksimālais apjoms | Parakstīts | Izmaksāts |
| EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas | 35 372 | 32 530 | 20 050 | 37 929 | 31 521 | 20 014 |
| ESIF galvojums | 25 543 | 23 831 | 18 590 | 25 797 | 21 889 | 17 634 |
| EFIA garantija | 1 370 | 438 | 34 | 50 | — | — |
| Kopā | 62 285 | 56 799 | 38 673 | 63 775 | 53 410 | 37 648 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Maksimālais apjoms

Parakstīts

Izmaksāts

Maksimālais apjoms

Parakstīts

Izmaksāts

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

35 372

35 372

32 530

32 530

20 050

20 050

37 929

37 929

31 521

31 521

20 014

20 014

ESIF galvojums

ESIF galvojums

25 543

25 543

23 831

23 831

18 590

18 590

25 797

25 797

21 889

21 889

17 634

17 634

EFIA garantija

EFIA garantija

1 370

1 370

438

438

34

34

50

50

—

—

—

—

Kopā

Kopā

62 285

62 285

56 799

56 799

38 673

38 673

63 775

63 775

53 410

53 410

37 648

37 648

Iepriekšējā tabulā ir parādīts, cik lielā mērā iespējamie nākotnes maksājumi, kas saistīti ar EIB grupai vai citām finanšu iestādēm piešķirtajām garantijām, ietekmē ES budžetu. Izmaksātās summas ir summas, kas jau piešķirtas galasaņēmējiem, savukārt parakstītās summas ietver šīs izmaksātās summas plus nolīgumus, kuri jau ir parakstīti ar saņēmējiem vai finanšu starpniekiem, bet kuros paredzētās summas vēl nav izmaksātas (18,126 miljardi EUR). Maksimālais apjoms ir kopējā garantija, ko ES budžets un tādējādi ES dalībvalstis ir apņēmušās segt, jo, lai atklātu maksimālo ietekmi uz ES 2020. gada 31. decembrī, ir jāiekļauj arī operācijas, kas ir apstiprinātas parakstīšanai, bet vēl nav parakstītas (5,486 miljardi EUR). Summas ir norādītas, atskaitot finanšu uzkrājumus vai finanšu saistības, kas atzītas attiecībā uz minētajām programmām.

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

EIB ārējo aizdevumu pilnvaru garantijas

No ES budžeta garantē aizdevumus, kurus EIB parakstījusi un piešķīrusi no EIB pašu resursiem trešām valstīm. 2020. gada 31. decembrī neapmaksāto un ar ES galvojumu segto aizdevumu kopējais apjoms sasniedza 20,050 miljardus EUR (2019. gadā – 20,014 miljardi EUR). No ES budžeta garantē:

| — | 19,310 miljardus EUR (2019. gadā – 19,074 miljardus EUR), izmantojot Garantiju fondu ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu), un |
| --- | --- |

—

19,310 miljardus EUR (2019. gadā – 19,074 miljardus EUR), izmantojot Garantiju fondu ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu), un

2.4.1.

| — | 740 miljonus EUR (2019. gadā – 940 miljonus EUR) tieši aizdevumiem, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās. |
| --- | --- |

—

740 miljonus EUR (2019. gadā – 940 miljonus EUR) tieši aizdevumiem, kas piešķirti dalībvalstīm pirms pievienošanās.

Papildus 20,050 miljardiem EUR, kas iepriekš norādīti kā izmaksāti, ES garantē vēl neatmaksātus aizdevumus Sīrijai 113 miljonu EUR apmērā, attiecībā uz kuriem ir veikti uzkrājumi, un 90 miljoni EUR ir atzīti kā finanšu garantiju saistības attiecībā uz EIB Ekonomikas noturības iniciatīvas (ERI) privātajām pilnvarām (skatīt turpmāk).

ERI

ES ārējo aizdevumu pilnvaru garantija Eiropas Investīciju bankas piešķirtajiem aizdevumiem ir ierobežota līdz 65 % no nesamaksātā atlikuma par nolīgumiem, kas noslēgti pēc 2007. gada (pilnvaras 2007.–2013. gadam un 2014.–2020. gadam). Attiecībā uz nolīgumiem, kas noslēgti pirms 2007. gada, ES garantijas apjoms ir ierobežots līdz procentuālajai daļai no atļauto kredītlīniju maksimālā apjoma, vairākumā gadījumu 65 %, bet arī 70 %, 75 % vai 100 % apmērā. Ja maksimālais apjoms netiek sasniegts, ES garantija sedz visu summu.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2018/412 (27) summu līdz 2,3 miljardu EUR apmērā piešķir jaunajām privātā sektora aizdevumu pilnvarām – projektiem, kas vērsti uz bēgļu, migrantu, uzņēmējkopienu un tranzīta kopienu ilgtermiņa ekonomisko noturību EIB ERI ietvaros. EIB 2019. gadā izmaksāja pirmās ERI privāto pilnvaru operācijas. Savienības budžetā atlīdzina risku, kas uzņemts saistībā ar garantijām, kuras piešķirtas EIB finansējuma operācijām ERI privāto pilnvaru ietvaros, tādēļ ERI privāto pilnvaru garantiju uzskaita kā finanšu garantiju saistības (skatīt 2.11.3. skaidrojumu).

27

ERI

ERI

ERI

2.11.3.

EU garantiju maksājumus veic Garantiju fonds ārējai darbībai – 2020. gadā no Garantiju fonda ārējai darbībai ir izmaksātas garantijas prasības 52 miljonu EUR apmērā (2019. gadā – 55 miljoni EUR).

Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) galvojums

Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) galvojums

ESIF iniciatīvas nolūks ir palielināt EIB grupas spēju uzņemties risku, tādējādi ļaujot EIB veikt vairāk investīciju ES. ESIF mērķis ir atbalstīt papildu investīcijas ES un mazu uzņēmumu piekļuvi finansējumam. ES budžets nodrošina galvojumu līdz 26 miljardiem EUR (“ESIF ES galvojums”) saskaņā ar līgumu starp ES un EIB, turpmāk “ESIF nolīgums”, lai aizsargātu EIB no zaudējumiem, kas tai varētu rasties saistībā ar tās finansēšanas un investīciju darbībām.

ESIF darbības tiek veiktas divās klasēs – Infrastruktūras un inovācijas klase (IIW), ko īsteno EIB (ESIF ES galvojums 19,250 miljardu EUR apmērā), un MVU klase (SMEW), ko īsteno EIF (ESIF ES galvojums 6,750 miljardu EUR apmērā), un abām klasēm ir parāda portfelis un pašu kapitāla portfelis. EIF darbojas saskaņā ar nolīgumu ar EIB, pamatojoties uz EIB galvojumu, kuru, savukārt, garantē ar ESIF ES galvojumu atbilstīgi ESIF nolīgumam.

IIW

SMEW

ES un EIB ir atšķirīgas lomas saistībā ar ESIF. ESIF ir izveidots EIB sastāvā, kas finansē darbības (parāda un kapitāla investīcijas), un šajā nolūkā aizņemas nepieciešamos līdzekļus kapitāla tirgos. EIB grupa neatkarīgi pieņem investīciju lēmumus un pārvalda darbības saskaņā ar saviem noteikumiem un procedūrām. ES nodrošina galvojumu šīm darbībām un sedz EIB radušos zaudējumus līdz šā galvojuma maksimālajam apjomam.

Lai nodrošinātu, ka ESIF ietvaros veiktās investīcijas paliek vērstas uz īpašo mērķi pievērsties tirgus nepilnībām un ka tās ir atbilstīgas ES galvojuma aizsardzībai, ir ieviesta speciāla pārvaldes struktūra, kas ietver Investīciju komiteju, kuras locekļi ir neatkarīgi eksperti un kura pārbauda katra projekta, ko IIW daļā ierosinājusi EIB, atbilstību ES galvojuma saņemšanai, un ESIF valdi, kas nodrošina programmas pārraudzību.

Tā kā kontroles kritēriji un grāmatvedības prasības attiecībā uz konsolidāciju, kas noteiktas ES grāmatvedības noteikumos (un SPSGS), nav izpildītas, attiecīgie garantētie aktīvi netiek uzskaitīti ES konsolidētajos gada pārskatos.

ES galvojums, kas piešķirts EIB grupai ESIF ietvaros, tiek uzskaitīts kā finanšu garantiju saistības attiecībā uz IIW parāda portfeli (skatīt 2.11.3. skaidrojumu), kā finanšu uzkrājumi SMEW parāda portfelim (skatīt 2.10. skaidrojumu) un kā atvasinājums (finanšu aktīvi vai saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā) attiecībā uz abiem pašu kapitāla portfeļiem (skatīt 2.4.2. skaidrojumu). Turklāt šajā skaidrojumā ir iekļautas arī iespējamās saistības, kas attiecināmas uz piešķirto ESIF galvojumu. ESIF iespējamās saistībās ir iekļauta tā COSME, H2020, CCS un EaSI darbību daļa, ko sedz ESIF ES galvojums SMEW parāda portfelī, un tās atspoguļo, atskaitot finanšu uzkrājumus 290 miljonu EUR apmērā, kas atzīti attiecībā uz šo portfeli un iekļauti pozīcijā “finanšu uzkrājumi”2.10. skaidrojumā.

IIW

2.11.3.

SMEW

2.10.

2.4.2.

COSME

H2020

CCS

EaSI

SMEW

2.10

ES galvojuma maksājumus, ko nesedz no ES ieņēmumiem, kuri tiek turēti kredītā ESIF norēķinu kontā EIB, veic ESIF galvojuma fonds – skatīt 2.4.1. skaidrojumu. 2020. gadā no ESIF galvojuma fonda ir izmaksātas garantijas prasības 1 miljona EUR apmērā (2019. gadā – nulle EUR).

2.4.1

Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai, kas izveidots ar EFIA regulu, ir iniciatīva, kuras mērķis ir atbalstīt ieguldījumus Āfrikā un Eiropas kaimiņvalstīs, tādējādi veicinot ilgtspējīgas attīstības sasniegšanu un pievēršoties konkrētiem migrācijas sociāli ekonomiskajiem pamatcēloņiem. Saskaņā ar EFIA regulu ES būtu jādara pieejamas garantijas 1,5 miljardu EUR apmērā (ko vēl palielina ar ārējām iemaksām) īstenošanas partneriem saistībā ar to investīciju un finansēšanas darbībām, lai mazinātu to investīciju riskus. EFIA garantija balstās uz EFIA garantiju fondu – skatīt 2.4.1. skaidrojumu. 2020. gada 31. decembrī bija spēkā 15 EFIA garantiju līgumi ar kopējo garantiju seguma ierobežojumu 1,370 miljoni EUR (2019. gadā – 50 miljoni EUR), savukārt kopējās operācijas, ko parakstījuši darījumu partneri un ko garantējusi ES saskaņā ar minētajiem līgumiem, bija 438 miljoni (2019. gadā – nulle EUR).

2.4.1.

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

Saskaņā ar Izstāšanās līguma 143. pantu AK ir jāatmaksā Savienībai tās daļa no iespējamām finanšu saistībām, kas saistītas ar ESIF, EFIA un EIB ārējo aizdevumu pilnvaru operācijām, kuras apstiprinātas līdz izstāšanās dienai, proti, 2020. gada 31. janvārim. Saskaņā ar 143. pantu attiecībā uz garantijas pieprasījumu par finanšu operāciju, kas apstiprināta pirms izstāšanās dienas, AK ir jāatmaksā Savienībai tās daļa no maksājumiem, ko Savienība veikusi minēto operāciju ietvaros, ja vien to nevar segt ar AK daļu no uzkrājumiem, kas tiek turēti garantiju fondā, ja piemērojams.

Attiecībā uz EIB ārējo aizdevumu pilnvaru aizdevumiem (ELM) ES budžeta garantijas vērtība izstāšanās dienā līdz izstāšanās dienai apstiprinātajām operācijām bija 33,7 miljardi EUR. 2020. gada 31. decembrī tā bija mainījusies līdz 30,9 miljardiem EUR. AK daļa no šīm iespējamām saistībām 2020. gada 31. decembrī tādējādi ir 3,8 miljardi EUR. Tomēr, kā minēts iepriekš, jebkuras neizpildītās saistības par šiem aizdevumiem vispirms sedz no Garantiju fonda ārējai darbībai, un no AK summas tiks pieprasītas tikai tad, ja AK uzkrājums šim fondam, kas 2020. gada 31. decembrī ir 347 miljoni EUR, nebūs pietiekams.

ELM

Attiecībā uz ESIF operācijām ES budžeta garantijas vērtība izstāšanās dienā līdz izstāšanās dienai apstiprinātajām operācijām bija 23,5 miljardi EUR. 2020. gada 31. decembrī tā bija mainījusies līdz 19,9 miljardiem EUR. AK daļa no šīm iespējamām saistībām 2020. gada 31. decembrī tādējādi ir 2,5 miljardi EUR. Visus garantiju pieprasījumus ESIF ietvaros vispirms sedz no ESIF galvojuma fonda, un no AK summas tiks pieprasītas tikai tad, ja AK uzkrājums šim fondam, kas 2020. gada 31. decembrī ir 1,1 miljards EUR, nebūs pietiekams.

Tā kā līdz izstāšanās dienai īstenošanas partneri nebija apstiprinājuši nevienu operāciju saistībā ar EFIA garantiju, AK šajā ziņā nav saistību.

Maksājumi, kas veikti no uzkrājumiem, kuri turēti garantiju fondos operācijām, kas apstiprinātas izstāšanās dienā vai pēc tās un līdz 2020. gada 31. decembrim, ir šādi: nulle attiecībā uz ESIF un nulle attiecībā uz ELM. Turklāt tika veikti ESIF garantiju pieprasījumi, maksas un izmaksas par summu 2,8 miljoni EUR operācijām, kas apstiprinātas izstāšanās dienā vai pēc tās un līdz 2020. gada 31. decembrim, un tie tika segti no ES ieņēmumiem, kas turēti EIB ESIF norēķinu kontā (0,19 miljardi EUR), un no SMEW pieejamām summām (2,7 miljoni EUR) saskaņā ar ESIF nolīgumu. Saskaņā ar IL šie maksājumi nesamazināja AK daļu no uzkrājumiem.

ELM

SMEW

4.1.2.   
  Ar finansiālo atbalstu saistītās garantijas (aizņēmumu un aizdevumu darbības)

Ar finansiālo atbalstu saistītās garantijas (aizņēmumu un aizdevumu darbības)

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Izmantots | Neizmantots | Kopā | Izmantots | Neizmantots | Kopā |
| EFSM | 47 396 | — | 47 396 | 47 394 | — | 47 394 |
| SURE | 39 503 | 46 363 | 85 867 | — | — | — |
| MB | 201 | — | 201 | 201 | — | 201 |
| MFP | 5 813 | 1 335 | 7 148 | 4 754 | 560 | 5 314 |
| Euratom | 279 | 100 | 379 | 214 | 200 | 414 |
| Kopā | 93 193 | 47 798 | 140 991 | 52 564 | 760 | 53 324 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Izmantots

Neizmantots

Kopā

Izmantots

Neizmantots

Kopā

EFSM

EFSM

47 396

47 396

—

47 396

47 396

47 394

47 394

—

47 394

47 394

SURE

SURE

39 503

39 503

46 363

46 363

85 867

85 867

—

—

—

—

—

MB

MB

201

201

—

201

201

201

201

—

201

201

MFP

MFP

5 813

5 813

1 335

1 335

7 148

7 148

4 754

4 754

560

560

5 314

5 314

Euratom

Euratom

279

279

100

100

379

379

214

214

200

200

414

414

Kopā

Kopā

93 193

93 193

47 798

47 798

140 991

140 991

52 564

52 564

760

760

53 324

53 324

No ES budžeta garantē aizņēmumus, ko Komisija saņēmusi, lai finansētu aizdevumus dalībvalstīm un trešām valstīm, izmantojot kompensējošus darījumus. Šie aizņēmumi jau ir atzīti kā saistības ES bilancē – skatīt 2.11.1. skaidrojumu. Tomēr, ja ar šiem aizņēmumiem piešķirtie kompensējošie aizdevumi netiks atmaksāti, no ES budžeta, pamatojoties uz Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 14. pantu, būs jāsedz visas nesamaksātās summas:

2.11.1.

| — | aizņēmumus, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri izmaksāti EFSM ietvaros, garantē tikai no ES budžeta, |
| --- | --- |

—

aizņēmumus, kas saistīti ar aizdevumiem, kuri izmaksāti EFSM ietvaros, garantē tikai no ES budžeta,

| — | ar SURE saistīti aizņēmumi ir balstīti uz dalībvalstu garantijām 25 miljardu EUR apmērā (25 % no finansiālās palīdzības maksimālās summas, kas ir 100 miljardi). Nepieprasītās saistības attiecas uz aizdevuma līgumiem, kuri parakstīti 2020. gadā un attiecībā uz kuriem izmaksa ir gaidāma 2021. gadā, |
| --- | --- |

—

ar SURE saistīti aizņēmumi ir balstīti uz dalībvalstu garantijām 25 miljardu EUR apmērā (25 % no finansiālās palīdzības maksimālās summas, kas ir 100 miljardi). Nepieprasītās saistības attiecas uz aizdevuma līgumiem, kuri parakstīti 2020. gadā un attiecībā uz kuriem izmaksa ir gaidāma 2021. gadā,

SURE

| — | aizņēmumus, kas saistīti ar MB aizdevumiem, garantē tikai no ES budžeta, |
| --- | --- |

—

aizņēmumus, kas saistīti ar MB aizdevumiem, garantē tikai no ES budžeta,

| — | MFP aizdevumus pirmām kārtām garantē no Garantiju fonda ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu) un tikai tad no ES budžeta, un |
| --- | --- |

—

MFP aizdevumus pirmām kārtām garantē no Garantiju fonda ārējai darbībai (skatīt 2.4.1. skaidrojumu) un tikai tad no ES budžeta, un

2.4.1.

| — | trešo personu izsniegtās garantijas ir pirmais instruments, kas tiek izmantots, lai segtu visus nesamaksātos Euratom aizdevumus. Garantiju fonds sedz ārējo aizdevumu summas, ja tās nesedz trešo personu izsniegtās garantijas. |
| --- | --- |

—

trešo personu izsniegtās garantijas ir pirmais instruments, kas tiek izmantots, lai segtu visus nesamaksātos Euratom aizdevumus. Garantiju fonds sedz ārējo aizdevumu summas, ja tās nesedz trešo personu izsniegtās garantijas.

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

Saskaņā ar Izstāšanās līguma 143. pantu AK ir jāatmaksā Savienībai tās daļa no iespējamām finanšu saistībām, kas saistītas ar aizdevumiem finansiālajai palīdzībai (EFSM, MFP, MB un Euratom), kuri apstiprināti / par kuriem pieņemts lēmums līdz izstāšanās dienai, proti, 2020. gada 31. janvārim. Saskaņā ar 143. pantu, ja netiek pildītas saistības par aizdevumu finansiālajai palīdzībai, kas apstiprināts pirms izstāšanās dienas, AK ir jāatmaksā Savienībai tās daļa no maksājumiem, ko Savienība veikusi neizpildīto maksājumu saistību operācijas ietvaros, ja vien to nevar segt ar AK daļu no uzkrājumiem, kas tiek turēti Garantiju fondā ārējai darbībai (t. i., MFP un Euratom aizdevumi trešās valstīs) – skatīt 4.1.1. skaidrojumu.

Euratom

Euratom

4.1.1.

ES neizpildītās iespējamās saistības attiecībā uz minētajiem aizdevumiem finansiālajai palīdzībai līdz izstāšanās dienai bija 53,9 miljardi EUR. Pēc atmaksām, kas veiktas kopš minētā datuma, šo no ES garantijas segto aizdevumu summa 2020. gada 31. decembrī ir 53,2 miljardi EUR – AK daļa no tiem ir 6,6 miljardi EUR.

4.1.3.   
  ES finanšu instrumentiem izsniegtās garantijas

ES finanšu instrumentiem izsniegtās garantijas

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Programma “Apvārsnis 2020” | 1 860 | 1 584 |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | 579 | 684 |
| Riska dalīšanas finanšu mehānisms | 37 | 110 |
| Citi | 49 | 38 |
| Kopā | 2 524 | 2 416 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Programma “Apvārsnis 2020”

Programma “Apvārsnis 2020”

1 860

1 860

1 584

1 584

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

579

579

684

684

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

37

37

110

110

Citi

Citi

49

49

38

38

Kopā

Kopā

2 524

2 524

2 416

2 416

Kā minēts FR 210. panta 1. punktā, ar finanšu instrumentu un ES finanšu saistībām saistītie budžeta izdevumi nekādā gadījumā nepārsniedz tiem noteikto attiecīgo budžeta saistību summu, tādējādi nepieļaujot iespējamās saistības, kas būtu jāsedz no budžeta. Praksē tas nozīmē, ka šīm saistībām pretī ir postenis bilances aktīvu pusē vai tās tiek segtas ar nenokārtotām budžeta saistībām, kas vēl nav iekļautas izdevumos. Iespējamās saistības iepriekšējā tabulā ir norādītas, atskaitot finanšu uzkrājumus un finanšu saistības, kas atzītas attiecībā uz šiem instrumentiem – skatīt 2.10. un 2.11.2. skaidrojumu.

2.10.

2.11.2

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

Attiecībā uz ES iespējamām saistībām par summām, kas apstiprinātas līdz izstāšanās dienai saistībā ar ES finanšu instrumentiem, ieskaitot iepriekš minētās summas, ja kāda no šīm saistībām īstenojas, tā tiks segta no ES budžeta, izmantojot fiduciārajos kontos turēto naudu. Tādējādi no AK principā netiks pieprasītas nekādas summas, izņemot tās daļu no budžeta RAL, kā izklāstīts IL 140. pantā, – skatīt 2.6.1.2. skaidrojumu.

RAL

2.6.1.2

4.1.4.   
  Tiesas prāvas

Tiesas prāvas

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Naudas sodi | 2 985 | 3 128 |
| Lauksaimniecība | 66 | 199 |
| Kohēzija | 341 | 341 |
| Citi | 2 169 | 2 137 |
| Kopā | 5 561 | 5 805 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Naudas sodi

Naudas sodi

2 985

2 985

3 128

3 128

Lauksaimniecība

Lauksaimniecība

66

66

199

199

Kohēzija

Kohēzija

341

341

341

341

Citi

Citi

2 169

2 169

2 137

2 137

Kopā

Kopā

5 561

5 561

5 805

5 805

Naudas sodi

Naudas sodi

Šīs summas galvenokārt attiecas uz tādiem Komisijas piemērotiem naudas sodiem par konkurences noteikumu pārkāpumiem, kurus attiecīgie uzņēmumi ir provizoriski samaksājuši un par kuriem ir iesniegta pārsūdzība vai par kuriem nav zināms, vai tie tiks pārsūdzēti. Iespējamās saistības saglabājas, līdz Tiesa pieņem galīgo lēmumu lietā, vai arī līdz pārsūdzības perioda beigām. Saņemtie procenti par provizoriskajiem maksājumiem ir iekļauti gada saimnieciskās darbības rezultātā un arī kā iespējamās saistības, lai atspoguļotu Komisijas tiesību uz šīm summām nenoteiktību.

Ja ES zaudēs kādā no šiem procesiem, kas saistīti ar uzliktajiem naudas sodiem, summas, kas provizoriski saņemtas, tiks atmaksātas uzņēmumiem, neradot ietekmi uz budžetu. Naudas soda summa tiek atzīta kā budžeta ieņēmumi tikai tad, kad naudas sods ir nepārsūdzams (FR 107. pants).

Lauksaimniecība

Lauksaimniecība

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar ELGF un lauku attīstības atbilstības lēmumiem līdz Tiesas spriedumam. Saistību galīgā apjoma un tā gada noteikšana, kurā sekmīgas apelācijas rezultātā summas tiks izmaksātas no budžeta, būs atkarīga no tiesas procesa ilguma.

Kohēzija

Kohēzija

Šīs ir iespējamās saistības pret dalībvalstīm saistībā ar kohēzijas politikas darbībām, attiecībā uz kurām vēl nav noteikts mutiskās uzklausīšanas datums vai Tiesa nav sagatavojusi spriedumu.

Citas tiesas prāvas

Citas tiesas prāvas

Šī pozīcija attiecas uz prasībām, kas pašlaik iesniegtas pret ES par zaudējumu atlīdzināšanu, citiem juridiskiem strīdiem un lēstiem tiesāšanās izdevumiem. Jāņem vērā, ka prasībā par zaudējumu atlīdzināšanu saskaņā ar LESD 340. pantu prasības iesniedzējam ir jāpierāda, ka iestāde ir izdarījusi pietiekami nopietnu tādas tiesību normas pārkāpumu, ar kuru personām tiek piešķirtas tiesības, kā arī iesniedzējam faktiski nodarītais kaitējums un tieša cēloņsakarība starp nelikumīgo rīcību un kaitējumu. Attiecīgā summa par 2020. gadu (tāpat kā 2019. gadā) galvenokārt attiecas uz zaudējumu atlīdzināšanas prasību pret Eiropas Komisiju par lēmumu, ar kuru aizliegta uzņēmumu apvienošana, tāpēc norādītā summa attiecas uz prasīto summu, jo nav ticamas aplēses.

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

AK saistības, kas izriet no tās izstāšanās no ES

Saskaņā ar IL 147. pantu Apvienotajai Karalistei ir jāsedz tās daļa no maksājumiem, kas vajadzīgi, lai izpildītu Savienības iespējamās saistības, kurām iestājas termiņš, sakarā ar tiesas prāvām par Savienības finanšu saistībām, ar nosacījumu, ka minēto tiesas prāvu priekšmetu veidojošie fakti notikuši ne vēlāk kā 2020. gada 31. decembrī. Šajā ziņā aplēstā maksimālā summa, kas AK jāmaksā, ir 318 miljoni EUR, neieskaitot summas par naudas sodiem iepriekš minētajā tabulā (jo nauda ir provizoriski saņemta no subjekta, kam piespriests naudas sods, un to nevajadzēs pilnībā finansēt no ES budžeta vai AK). Attiecībā uz tiesas prāvām, kurās tiek uzskatīts par iespējamu, ka summas tiks samaksātas no ES budžeta (skatīt 2.10. skaidrojumu), AK daļa ir iekļauta kā daļa no kopējās summas, kas jāsaņem no AK – sīkāku informāciju skatīt 2.6.1.2. skaidrojumā.

2.10.

2.6.1.2

4.2.   IESPĒJAMIE AKTĪVI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Saņemtās garantijas: | | |
| izpildes garantijas | 318 | 349 |
| Citas garantijas | 8 | 16 |
| Citi iespējamie aktīvi | 58 | 65 |
| Kopā | 384 | 430 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Saņemtās garantijas:

Saņemtās garantijas:

izpildes garantijas

izpildes garantijas

318

318

349

349

Citas garantijas

Citas garantijas

8

8

16

16

Citi iespējamie aktīvi

Citi iespējamie aktīvi

58

58

65

65

Kopā

Kopā

384

384

430

430

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka ES finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas noteikti saņēmēju līgumos ar ES.

5.   BUDŽETA UN JURIDISKĀS SAISTĪBAS

Šajā skaidrojumā sniegta informācija par budžeta procesu un nākotnes finansējuma vajadzībām, nevis saistībām, kas pastāv 2020. gada 31. decembrī.

Daudzgadu finanšu shēmā (DFS), par kuru vienojušās dalībvalstis, ir definētas programmas un noteiktas saistību apropriāciju izdevumu kategoriju maksimālie apjomi un maksājumu apropriāciju kopsumma, kuras robežās ES var uzņemties budžeta un juridiskās saistības un galu galā veikt maksājumus septiņu gadu periodā, – skatīt 1.1. tabulu budžeta izpildes pārskatu skaidrojumos.

Padome (dalībvalstis) ar Eiropas Parlamenta piekrišanu ir apstiprinājusi DFS maksimālo apjomu, un Regulas (ES) Nr. 1306/2013 par KLP finansēšanu 16. pants izveido tiešu saikni starp ELGF izdevumu gada maksimālo apjomu un DFS regulu. Eiropas Parlaments un Padome ir pieņēmuši arī attiecīgos pamataktus par ELGF izdevumiem, ar ko nosaka izdevumus katrai dalībvalstij visam 2014.–2020. gada periodam.

Juridiskās saistības atbilst parakstītajām programmām, projektiem, nolīgumiem vai līgumiem, kas ES tādējādi ir juridiski saistoši. Juridiskas saistības ir akts, ar kuru kredītrīkotājs noslēdz vai nodibina saistību (ES vajadzībām), kas rada maksājumu (FR 37. panta 2. punkts).

Budžeta saistības principā uzņemas pirms juridisko saistību uzņemšanās, bet attiecībā uz dažām daudzgadu programmām/projektiem tas ir otrādi – attiecīgās budžeta saistības uzņemas gada maksājumu veidā vairāku gadu laikā, ja to paredz pamatakts. Piemēram, attiecībā uz kohēziju Kopīgo noteikumu regulas (KNR) (Regula (ES) Nr. 1303/2013) 76. pantā noteikts, ka Komisijas lēmums, ar ko pieņem programmu, veido juridiskas saistības Finanšu regulas nozīmē, taču Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru programmu uzņemas gada maksājumu veidā par katru fondu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Citos juridiskajos pamatos var būt ietverti līdzīgi noteikumi. Šā iemesla dēļ var būt summas, kuras ES ir likumīgi apņēmusies maksāt, bet budžeta saistību uzņemšanās vēl nav notikusi – skatīt 5.2. un 5.3. skaidrojumu turpmāk.

5.2.

5.3.

Ja budžeta saistību uzņemšanās ir notikusi, bet turpmāki maksājumi vēl nav veikti, neizpildīto saistību summa tiek dēvēta par “reste à liquider” (RAL). Tās var būt programmas vai projekti, nereti daudzgadēji, kuri ir parakstīti, bet par kuriem maksājumi tiks veikti tikai vēlākos gados. Tie atspoguļo maksājumu saistības turpmākajiem gadiem. Tā kā finanšu pārskatus sagatavo, izmantojot uzkrāšanas principu, bet budžeta izpildes pārskatus sagatavo, pamatojoties uz naudas plūsmas principu, daļa no kopējās nesamaksātās summas (RAL) jau ir iekļauta izdevumos un bilancē atzīta kā saistības (skatīt 2.12. un 2.13. skaidrojumu). Šo izdevumu aprēķins tiek veikts, pamatojoties uz saņemtajiem izmaksu prasījumiem/rēķiniem vai programmas vai projekta īstenošanas aplēsēm, ja līdz pārskata sniegšanas datumam ES vēl nav iesniegti prasījumi, – skatīt 5.1. skaidrojumu. Tiklīdz ar RAL saistītie maksājumi ir veikti, saistību atzīšana bilancē tiek pārtraukta. RAL daļa, kas vēl nav iekļauta izdevumos, nav iekļauta saistībās, bet ir norādīta turpmāk.

RAL

2.12.

2.13.

5.1.

RAL

RAL

Tādējādi turpmāk sniegtā informācija atspoguļo summas ceturtdiena, 2020. gada 31. decembrī, kuras ES ir apņēmusies maksāt, pamatojoties uz līgumisko vienošanos izpildi, un tāpēc tās plānots finansēt no nākamajiem ES budžetiem.

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos | 5.1 | 249 309 | 249 686 |
| Dalītās pārvaldības juridiskās saistības saskaņā ar pašreizējo DFS, kas vēl nav izpildītas | 5.2 | — | 72 832 |
| Nozīmīgas juridiskās saistības citās jomās | 5.3 | 14 481 | 13 941 |
| Kopā | | 263 790 | 336 459 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2020.

31.12.2019.

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

5.1

5.1

249 309

249 309

249 686

249 686

Dalītās pārvaldības juridiskās saistības saskaņā ar pašreizējo DFS, kas vēl nav izpildītas

Dalītās pārvaldības juridiskās saistības saskaņā ar pašreizējo DFS, kas vēl nav izpildītas

5.2

5.2

—

—

72 832

72 832

Nozīmīgas juridiskās saistības citās jomās

Nozīmīgas juridiskās saistības citās jomās

5.3

5.3

14 481

14 481

13 941

13 941

Kopā

Kopā

263 790

263 790

336 459

336 459

5.1.   NEIZPILDĪTĀS BUDŽETA SAISTĪBAS, KAS VĒL NAV IEKĻAUTAS IZDEVUMOS

NEIZPILDĪTĀS BUDŽETA SAISTĪBAS, KAS VĒL NAV IEKĻAUTAS IZDEVUMOS

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos | 249 309 | 249 686 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

Neizpildītās budžeta saistības, kas vēl nav iekļautas izdevumos

249 309

249 309

249 686

249 686

Iepriekš norādītā summa ir budžeta RAL (“reste à liquider”) 303,197 miljardu EUR apmērā (skatīt 4.4. tabulu budžeta izpildes pārskatu skaidrojumos), no kā atskaitītas saistītās summas, kuras jau iekļautas bilancē kā saistības un finanšu darbības rezultātu pārskatā kā izdevumi. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo neizpildītās saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai kuras vēl nav atceltas. Kā iepriekš paskaidrots, šādas saistības ir raksturīga parādība, kas izriet no daudzgadu programmu pastāvēšanas.

RAL

reste à liquider

RAL

Būtu jānorāda, ka kopējie neatmaksātie priekšfinansējuma avansa maksājumi 2020. gada 31. decembrī bija 62,7 miljardi EUR – skatīt 2.5. skaidrojumu. Tas atspoguļo budžeta saistības, kas samaksātas, samazinot RAL, taču samaksātās summas joprojām tiek uzskatītas par piederīgām ES, nevis saņēmējam līdz brīdim, kad tiek izpildītas attiecīgās līgumsaistības. Tādējādi tās ir kā iepriekš aprakstītās RAL, kas vēl nav iekļautas izdevumos.

2.5.

RAL

RAL

5.2.   DALĪTĀS PĀRVALDĪBAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS SASKAŅĀ AR PAŠREIZĒJO DFS, KAS VĒL NAV IZPILDĪTAS

DALĪTĀS PĀRVALDĪBAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS SASKAŅĀ AR PAŠREIZĒJO DFS, KAS VĒL NAV IZPILDĪTAS

| miljoni EUR |
| --- |
| Fondi | 2014.–2020. gada finanšu shēma (A) | Juridiskās saistības saskaņā ar jaunāko Komisijas lēmumu (B) | Budžeta saistības, tostarp atceltās saistības (C) | Juridiskās saistības līdz īstenošanai (B-C) |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds | 261 889 | 261 690 | 261 690 | — |
| Eiropas Sociālais fonds | 93 642 | 93 498 | 93 498 | 0 |
| Eiropas kaimiņattiecību politikas instruments | — | — | — | — |
| Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām | 3 814 | 3 813 | 3 813 | — |
| 1.B. IZDEVUMU KATEGORIJA: KOHĒZIJAS POLITIKAS FONDI | 359 345 | 359 000 | 359 000 | 0 |
| Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai
   (*2) | 126 909 | 100 063 | 100 063 | (0) |
| Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds | 5 749 | 5 655 | 5 655 | — |
| 2. IZDEVUMU KATEGORIJA: DABAS RESURSI | 132 658 | 105 718 | 105 718 | (0) |
| Patvēruma un migrācijas fonds | 4 576 | 4 576 | 4 576 | (0) |
| Iekšējās drošības fonds | 3 172 | 3 172 | 3 172 | (0) |
| 3. IZDEVUMU KATEGORIJA: DROŠĪBA UN PILSONĪBA | 7 747 | 7 747 | 7 747 | (0) |
| Kopā | 499 750 | 472 466 | 472 466 | 0 |

miljoni EUR

Fondi

2014.–2020. gada finanšu shēma (A)

Juridiskās saistības saskaņā ar jaunāko Komisijas lēmumu (B)

Budžeta saistības, tostarp atceltās saistības (C)

Juridiskās saistības līdz īstenošanai (B-C)

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds

261 889

261 889

261 690

261 690

261 690

261 690

—

—

Eiropas Sociālais fonds

Eiropas Sociālais fonds

93 642

93 642

93 498

93 498

93 498

93 498

0

0

Eiropas kaimiņattiecību politikas instruments

Eiropas kaimiņattiecību politikas instruments

—

—

—

—

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām

3 814

3 814

3 813

3 813

3 813

3 813

—

—

1.B. IZDEVUMU KATEGORIJA: KOHĒZIJAS POLITIKAS FONDI

1.B. IZDEVUMU KATEGORIJA: KOHĒZIJAS POLITIKAS FONDI

359 345

359 345

359 000

359 000

359 000

359 000

0

0

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai
   (*2)

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

*2

126 909

126 909

100 063

100 063

100 063

100 063

(0)

(0)

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

5 749

5 749

5 655

5 655

5 655

5 655

—

—

2. IZDEVUMU KATEGORIJA: DABAS RESURSI

2. IZDEVUMU KATEGORIJA: DABAS RESURSI

132 658

132 658

105 718

105 718

105 718

105 718

(0)

(0)

Patvēruma un migrācijas fonds

Patvēruma un migrācijas fonds

4 576

4 576

4 576

4 576

4 576

4 576

(0)

(0)

Iekšējās drošības fonds

Iekšējās drošības fonds

3 172

3 172

3 172

3 172

3 172

3 172

(0)

(0)

3. IZDEVUMU KATEGORIJA: DROŠĪBA UN PILSONĪBA

3. IZDEVUMU KATEGORIJA: DROŠĪBA UN PILSONĪBA

7 747

7 747

7 747

7 747

7 747

7 747

(0)

(0)

Kopā

Kopā

499 750

499 750

472 466

472 466

472 466

472 466

0

0

Tās ir juridiskās saistības, ko ES ir apņēmusies maksāt, pieņemot darbības programmas, kas saistītas ar dalītu pārvaldību. Komisijas lēmums, ar ko pieņem darbības programmu, ir finansēšanas lēmums FR 110. panta nozīmē, un, sākot no brīža, kad par to tiek informēta attiecīgā dalībvalsts, – juridiskas saistības minētās regulas nozīmē.

Attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi) KNR 76. pantā ir noteikts:

“Savienības budžeta saistības attiecībā uz katru programmu uzņemas gada iemaksu veidā par katru fondu laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Budžeta saistības saistībā ar izpildes rezervi katrā programmā uzņemas atsevišķi no atlikušā programmas piešķīruma.”

Iepriekšējā tabulā ir sniegts pārskats par juridiskajām un budžeta saistībām saistībā ar 2014.–2020. gada DFS 1.B, 2. un 3. izdevumu kategoriju. Tabulas sākumā ir norādītas kopējās DFS summas, kas piešķirtas attiecīgajam periodam (A aile). B ailē ir norādītas juridiskās saistības, ko ES noslēgusi līdz gada beigām. C ailē ir norādītas budžeta saistības, kas jau ir uzņemtas, lai segtu iepriekš minētās juridiskās saistības. 2020. gada beigās juridiskās saistības ir pilnībā segtas no budžeta saistībām.

5.3.   NOZĪMĪGAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS CITĀS JOMĀS

NOZĪMĪGAS JURIDISKĀS SAISTĪBAS CITĀS JOMĀS

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. | 31.12.2019. |
| Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | 4 140 | 7 680 |
| ITER | 6 837 | 1 676 |
| Copernicus | — | 601 |
| Galileo | — | 438 |
| Zvejas nolīgumi | 172 | 223 |
| Operatīvās nomas saistības | 2 547 | 2 535 |
| Citas līgumsaistības | 785 | 788 |
| Kopā | 14 481 | 13 941 |

miljoni EUR

31.12.2020.

31.12.2019.

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

4 140

4 140

7 680

7 680

ITER

ITER

6 837

6 837

1 676

1 676

Copernicus

Copernicus

—

—

601

601

Galileo

Galileo

—

—

438

438

Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

172

172

223

223

Operatīvās nomas saistības

Operatīvās nomas saistības

2 547

2 547

2 535

2 535

Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

785

785

788

788

Kopā

Kopā

14 481

14 481

13 941

13 941

Šīs summas atspoguļo ilgtermiņa juridiskās saistības, kuras gada beigās nebija iekļautas budžeta saistību apropriācijās. Šie saistošie pienākumi tiks iekļauti budžetā gada maksājumu veidā turpmākajos gados un samaksāti.

Noteiktas svarīgas programmas (skatīt turpmāk) var īstenot, izmantojot gada maksājumus, saskaņā ar FR 112. panta 2. punktu. Tas ļauj ES uzņemties juridiskas saistības (parakstīt dotāciju nolīgumus, deleģēšanas nolīgumus un iepirkuma līgumus), pārsniedzot konkrētajā gadā pieejamās saistību apropriācijas. Tādējādi par būtisku pašreizējās DFS kopējā piešķīruma summu jau varētu būt uzņemtas saistības. Tas jo īpaši attiecas uz turpmāk aprakstītajām programmām.

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

EISI sniedz finansiālu atbalstu Eiropas tīkliem, atbalstot kopēju interešu projektus tādās jomās kā transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūra. EISI programmas juridiskās saistības aptver īstenošanas laikposmu no 2014. līdz 2024. gadam EISI transporta instrumentam un līdz 2025. gada 31. decembrim EISI enerģētikas instrumentam. Šo saistību juridiskais pamats ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010, un tās 19. pantā ir paredzēta gada maksājuma izmantošana.

ITER – starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors

ITER

Šīs saistības ir paredzētas ITER iekārtu turpmāko finansējuma vajadzību apmierināšanai laikposmā līdz 2027. gadam. ES (Euratom), tostarp dalībvalstu un Šveices, ieguldījums ITER International tiek nodrošināts ar Kodolsintēzes enerģijas aģentūras starpniecību. Ievērojamais saistību palielinājums gadu no gada atspoguļo perspektīvo finansējumu atbilstīgi DFS 2021.–2027. gadam, kas izveidota ar Padomes 2021. gada 22. februāra Lēmumu (Euratom) 2021/281 (28), ar kuru groza Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām, un ar kuru ir atļauts izmantot gada maksājumus. ITER tika izveidots, lai pārvaldītu ITER iekārtas, sekmētu ITER iekārtu ekspluatāciju, veicinātu sabiedrības izpratni par kodolsintēzes enerģiju un tās pieņemšanu un veiktu jebkuras citas darbības, kas ir vajadzīgas tā mērķa sasniegšanai. ITER ir iesaistīta ES, Ķīna, Indija, Krievija, Dienvidkoreja, Japāna un ASV.

ITER

Euratom

ITER International

28

ITER

ITER

ITER

ITER

Copernicus

Copernicus

Copernicus ir Eiropas Zemes novērošanas programma – skatīt arī 2.2. skaidrojumu. Šīs saistības uzņemas uz laika periodu līdz 2020. gadam. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 377/2014 (2014. gada 3. aprīlis) , ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (29), Komisija parakstīja deleģēšanas nolīgumus ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA), EUMETSAT, Mercator un Eiropas vidēja termiņa laika prognožu centru. Ar Regulas (ES) Nr. 377/2014 8. pantu ir atļauta gada maksājumu izmantošana.

Copernicus

2.2.

Copernicus

29

EUMETSAT

Mercator

2020. gada 31. decembrī visas juridiskās saistības bija pilnībā segtas no budžeta saistībām.

Galileo

Galileo

Šīs summas ir paredzētas Galileo programmai, lai attīstītu Eiropas globālo navigācijas satelītu sistēmu, – skatīt arī 2.2. skaidrojumu. Šīs saistības uzņemas uz laika periodu līdz 2020. gadam. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1285/2013 (2013. gada 11. decembris) (30), Komisija parakstīja deleģēšanas nolīgumu ar EKA. Ar Regulas (ES) 2013/1285 9. pantu ir atļauta gada maksājumu izmantošana.

Galileo

2.2.

30

2020. gada 31. decembrī visas juridiskās saistības bija pilnībā segtas no budžeta saistībām.

Zvejas nolīgumi

Zvejas nolīgumi

Šie nolīgumi ir saistības, kas uzņemtas ar trešām valstīm par darbībām saskaņā ar starptautiskiem zvejas nolīgumiem līdz 2026. gadam. Uzņemtās saistības ir balstītas uz Padomes lēmumiem par katru trešo valsti (piemēram, nolīgums starp ES un Seišelu Republiku un tā īstenošanas protokols (31)), un tās uzskata par īpašiem starptautiskiem līgumiem ar daudzgadu tiesībām un pienākumiem.

31

Operatīvās nomas saistības

Operatīvās nomas saistības

Minimālās summas, par kurām saskaņā ar pamatā esošajiem līgumiem ir saistības tās samaksāt atlikušajā nomas līguma darbības laikā, ir šādas:

| miljoni EUR |
| --- |
| | Minimālie nomas maksājumi |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Ēkas | 407 | 993 | 1 088 | 2 488 |
| IT materiāli un cits aprīkojums | 15 | 35 | 10 | 60 |
| Kopā | 422 | 1 028 | 1 098 | 2 547 |

miljoni EUR

Minimālie nomas maksājumi

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Ēkas

Ēkas

407

407

993

993

1 088

1 088

2 488

2 488

IT materiāli un cits aprīkojums

IT materiāli un cits aprīkojums

15

15

35

35

10

10

60

60

Kopā

Kopā

422

422

1 028

1 028

1 098

1 098

2 547

2 547

Saistībā ar Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās nodomu izstāties no Eiropas Savienības un pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1718 (2018. gada 14. novembris), ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras mītnesvietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 (32), Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) mītnesvieta 2019. gada martā tika pārcelta no Londonas uz Amsterdamu. Aģentūra 2019. gada 2. jūlijā vienojās ar ēkas īpašnieku un kopš tā laika savas telpas ēkā izīrē apakšīrniekam ar nosacījumiem, kas atbilst pamatnomas nosacījumiem, ieskaitot apakšnomas termiņu, kas ilgst līdz EMA pamatnomas termiņa beigām 2039. gada jūnijā.

32

EMA

EMA

Iepriekšējā tabulā norādītās summas ietver 378 miljonus EUR, kas vēl ir jāsaņem saskaņā ar pamatnomas līgumu. Paredzams, ka maksājumus par tādu pašu summu saņems apakšīrnieks saskaņā ar neatceļamo apakšnomas līgumu.

Citas līgumsaistības

Citas līgumsaistības

Norādītās summas atbilst saistībām par summām, kas jāmaksā līgumu darbības laikā. Visbūtiskākā šeit iekļautā summa attiecas uz līgumu (JMO2) par Komisijas ēku Luksemburgā (354 miljoni EUR).

JMO2

6.   FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmāk atklātā informācija par ES finanšu risku pārvaldību attiecas uz:

| — | aizņēmumu un aizdevumu darbībām saistībā ar finansiālo atbalstu, ko sniedz Komisija ar EFSM, MB, MFP, SURE un Euratom darbību starpniecību, |
| --- | --- |

—

aizņēmumu un aizdevumu darbībām saistībā ar finansiālo atbalstu, ko sniedz Komisija ar EFSM, MB, MFP, SURE un Euratom darbību starpniecību,

SURE

Euratom

| — | Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp naudas sodu saņemšanai, |
| --- | --- |

—

Komisijas veiktajām kases operācijām ES budžeta izpildei, tostarp naudas sodu saņemšanai,

| — | aktīviem, kas budžeta garantiju vajadzībām turēti fondos – Garantiju fondā ārējai darbībai, ESIF galvojuma fondā un EFIA garantiju fondā, un |
| --- | --- |

—

aktīviem, kas budžeta garantiju vajadzībām turēti fondos – Garantiju fondā ārējai darbībai, ESIF galvojuma fondā un EFIA garantiju fondā, un

| — | finanšu instrumentiem, kurus finansē no ES budžeta. |
| --- | --- |

—

finanšu instrumentiem, kurus finansē no ES budžeta.

6.1.   RISKU VEIDI

RISKU VEIDI

Tirgus risks ir risks, ka tirgus cenu izmaiņu dēļ var svārstīties finanšu instrumenta patiesā vērtība vai nākotnes naudas plūsmas. Tirgus risks ietver ne tikai iespējamos zaudējumus, bet arī iespējamo guvumu. Tas aptver valūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus (ES nav nozīmīga cita cenu riska).

Tirgus risks

valūtas risku, procentu likmju risku un citus cenu riskus

| — | Valūtas risks ir risks, ka ES darbības vai ieguldījumu vērtību ietekmēs valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena attiecībā pret otru valūtu. |
| --- | --- |

—

Valūtas risks ir risks, ka ES darbības vai ieguldījumu vērtību ietekmēs valūtas kursa pārmaiņas. Šo risku rada tas, ka mainās vienas valūtas cena attiecībā pret otru valūtu.

Valūtas risks

| — | Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Parasti augstākas procentu likmes izraisa nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi. |
| --- | --- |

—

Procentu likmes risks ir iespējamība, ka procentu likmju kāpuma dēļ samazināsies vērtspapīra, jo īpaši obligācijas, vērtība. Parasti augstākas procentu likmes izraisa nemainīgas likmes obligāciju cenu kritumu un otrādi.

Procentu likmes risks

Kredītrisks ir risks ciest zaudējumus, kurus rada parādnieka/aizņēmēja neveikts maksājums par aizdevumu vai citu kredītlīniju (pamatsummas vai procentu, vai abu summu maksājums) vai citu līgumsaistību nepildīšana. Saistību neizpildes gadījumi ietver atmaksas kavēšanu, aizņēmēja atmaksas pārstrukturēšanu un bankrotu.

Kredītrisks

Likviditātes risks ir risks, kas rodas, ja ir grūtības pārdot aktīvu, piemēram, risks, ka konkrēto vērtspapīru vai aktīvu nevarēs pietiekami ātri pārdot tirgū, lai novērstu zaudējumus vai izpildītu saistības.

Likviditātes risks

6.2.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA

Finanšu instrumentu novērtēšana

Finanšu instrumentu novērtēšana

Šādas finanšu aktīvu un saistību klases netiek novērtētas to patiesajā vērtībā: nauda un naudas ekvivalenti, aizdevumi, ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas, aizņēmumi un citas finanšu saistības, kas novērtētas amortizētajā iegādes vērtībā. Šo finanšu aktīvu un saistību uzskaites vērtība tiek uzskatīta par pamatotu tuvinājumu to patiesajai vērtībai.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darījumus veic ES saskaņā ar attiecīgajām Padomes regulām, Padomes un Eiropas Parlamenta lēmumiem un, ja piemērojams, ar iekšējām pamatnostādnēm. Ir izstrādātas rakstiskas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā aizņēmumi un aizdevumi, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās vienības. Aizdevumu darbības tiek finansētas, izmantojot kompensējošus aizņēmumus, tāpēc neveidojas atvērtas procentu likmju vai valūtas pozīcijas.

Kase

Kase

Komisijas kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804 (5)) un Finanšu regulā.

5

Saskaņā ar iepriekš minētajām regulām ir piemērojami turpmāk izklāstītie pamatprincipi.

| — | Pašu resursus maksā dalībvalstis, veicot iemaksas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kasē vai centrālajā bankā. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai apmierinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Pašu resursus maksā dalībvalstis, veicot iemaksas kontā, ko šajā nolūkā Komisijas vārdā atver valsts kasē vai centrālajā bankā. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai apmierinātu savas vajadzības pēc naudas līdzekļiem.

| — | Dalībvalstis pašu resursus maksā savas valsts valūtā, turpretī Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstis pašu resursus maksā savas valsts valūtā, turpretī Komisijas maksājumi galvenokārt tiek veikti euro.

| — | Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, par ko noslēgts līgums vai kas garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, un ar konkrētiem nosacījumiem arī gadījumos, kad prasības pēc naudas līdzekļiem pārsniedz kontos esošos naudas līdzekļus. |
| --- | --- |

—

Komisijas vārdā atvērtos bankas kontus nedrīkst pārtērēt. Šis ierobežojums neattiecas uz Komisijas pašu resursu kontiem gadījumā, ja nav izpildītas saistības attiecībā uz aizdevumiem, par ko noslēgts līgums vai kas garantēti saskaņā ar ES Padomes regulām un lēmumiem, un ar konkrētiem nosacījumiem arī gadījumos, kad prasības pēc naudas līdzekļiem pārsniedz kontos esošos naudas līdzekļus.

| — | Bankas kontos turētos līdzekļus, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro. |
| --- | --- |

—

Bankas kontos turētos līdzekļus, kas ir citās valūtās, nevis euro, izmanto maksājumiem tajās pašās valūtās vai periodiski konvertē euro.

Papildus pašu resursu kontiem Komisija atver citus bankas kontus centrālajās bankās un komercbankās, lai veiktu maksājumus un saņemtu citus ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz mūsdienīgām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Komisijas kases un maksājumu operāciju pārvaldību reglamentē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kura mērķis ir samazināt darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās aptver dažādas darbības jomas (piemēram, maksājumu izpildi un naudas pārvaldību, naudas plūsmas prognozēšanu, darbības nepārtrauktību utt.), turklāt pamatnostādņu un procedūru ievērošana tiek regulāri pārbaudīta.

Naudas sodi

Naudas sodi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Summas, kas saņemtas pirms 2010. gada, paliek tādu banku kontos, kuras ir īpaši izvēlētas provizoriski iekasētu naudas sodu noguldījumu turēšanai. Bankas tiek izvēlētas atbilstīgi Finanšu regulā noteiktajām konkursa procedūrām. Līdzekļu izvietošanu konkrētās bankās nosaka saskaņā ar iekšējo riska pārvaldības politiku, kurā definētas kredītreitinga prasības un līdzekļu apjoms, kādu var izvietot un kas ir proporcionāls darījuma partnera pašu kapitālam. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Sākot no 2010. gada, piemēroto un provizoriski iekasēto naudas sodu summas iegulda īpaši izveidotā BUFI portfelī. Portfeļa galvenais mērķis ir samazināt ar finanšu tirgiem saistītos riskus un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem subjektiem, piemērojot garantētu atdevi, ko aprēķina uz vienas un tās pašas bāzes, naudas soda nominālajai summai. Tomēr minimālā garantētā atdeve, ko piemēro subjektiem pirms jaunās Finanšu regulas stāšanās spēkā 2018. augustā, ir nulle. Aktīvu pārvaldību provizoriski iekasētajiem naudas sodiem veic Komisija saskaņā ar iekšējām aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm. Ir izstrādātas procedūru rokasgrāmatas, kas aptver tādas konkrētas jomas kā kases operāciju pārvaldība, un tās izmanto attiecīgās funkcionālās vienības. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējām pamatnostādnēm un procedūrām.

BUFI

Aktīvu pārvaldības darbību mērķis ir ieguldīt Komisijai provizoriski samaksātos naudas sodus tā, lai:

| — | nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus |
| --- | --- |

—

nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību vajadzības gadījumā, vienlaikus

| — | cenšoties parastos apstākļos panākt atdevi, kas vidēji atbilst BUFI kritērija atdevei, atskaitot radušās izmaksas un saglabājot naudas sodu nominālvērtību. |
| --- | --- |

—

cenšoties parastos apstākļos panākt atdevi, kas vidēji atbilst BUFI kritērija atdevei, atskaitot radušās izmaksas un saglabājot naudas sodu nominālvērtību.

BUFI

Investīcijas ir ierobežotas un būtībā attiecas tikai uz šādām kategorijām: termiņnoguldījumi dalībvalstu centrālajās bankās, valsts parāda aģentūrās, valstij pilnībā piederošās vai valsts garantētās bankās vai pārvalstiskās iestādēs, kā arī obligācijas, vekseļi un noguldījumu sertifikāti, ko emitējušas valsts vai pārvalstiskas iestādes.

Finanšu garantijas

Finanšu garantijas

Ievērojamas summas no finanšu iestāžu piešķirtām garantijām Komisija tur saistībā ar naudas sodiem, ko tā piemēro uzņēmumiem par ES konkurences noteikumu pārkāpumiem – skatīt 2.6.1.3. skaidrojumu). Uzņēmumi, kuriem tiek uzlikts naudas sods, nodrošina šādas garantijas kā alternatīvu provizoriska maksājuma veikšanai. Garantijas tiek pārvaldītas atbilstīgi iekšējai riska pārvaldības politikai. Tiek regulāri noteikti un novērtēti finanšu un darbības riski un pārbaudīta atbilstība iekšējai politikai un procedūrām.

2.6.1.3.

Garantiju fondi

Garantiju fondi

Komisija arvien biežāk sniedz finanšu garantijas finanšu iestādēm efektīvas budžeta izpildes veicināšanai, tādējādi atbalstot saņēmējus, pateicoties sviras ietekmei. Šādas ES budžeta izmantošanas mērķis ir maksimāli palielināt pieejamo līdzekļu ietekmi. Komisija ir izveidojusi garantiju fondus sniegto budžeta garantiju segšanai ar mērķi nodrošināt likviditātes rezerves pret iespējamiem zaudējumiem no garantētām operācijām. Galvenie garantiju fondi gada beigās ir Garantiju fonds ārējai darbībai, ESIF galvojuma fonds un EFIA garantiju fonds.

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Noteikumi un principi attiecībā uz Garantiju fonda aktīvu pārvaldību ir noteikti 1994. gada 25. novembra Konvencijā starp Komisiju un EIB un tās turpmākajos grozījumos. Šā garantiju fonda valūta ir tikai euro. Aktīvu pārvaldība balstās uz tradicionālajiem piesardzības noteikumiem, kas ir jāievēro attiecībā uz finanšu darbību. Īpaša uzmanība ir jāpievērš risku samazināšanai, un ir jānodrošina, lai pārvaldītos aktīvus varētu pārdot vai nodot bez lielas kavēšanās, ņemot vērā segtās saistības.

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds tika izveidots ar ESIF regulu – skatīt 2.4.1. skaidrojumu. Fonda aktīvu pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti Komisijas 2016. gada 21. janvāra Lēmumā C(2016) 165. Fondu pārvalda Komisija, kas ir pilnvarota ieguldīt ESIF galvojuma fonda aktīvus finanšu tirgos saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, ievērojot atbilstošos piesardzības noteikumus. Pārvaldītie aktīvi nodrošina pietiekamu likviditāti saistībā ar iespējamajiem garantiju pieprasījumiem, vienlaikus cenšoties panākt optimālu atdeves un riska līmeni, kas ir saderīgs ar augsta drošības un stabilitātes līmeņa saglabāšanu.

2.4.1.

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds ir izveidots ar EFIA regulu – skatīt 2.4.1. skaidrojumu. EFIA garantiju fonda aktīvus pārvalda Komisija saskaņā ar iekšējām pamatnostādnēm un aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm, kas ietvertas Komisijas 2017. gada 22. novembra Lēmuma C(2017) 7693 1. pielikumā. Komisija ir pilnvarota ieguldīt EFIA garantiju fonda aktīvus finanšu tirgos saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, ievērojot atbilstošos piesardzības noteikumus. Aktīvus pārvalda tā, lai nodrošinātu pietiekamu likviditāti saistībā ar iespējamajiem garantiju pieprasījumiem, vienlaikus cenšoties panākt optimālu atdeves un riska līmeni, kas ir savietojams ar augsta drošības un stabilitātes līmeņa saglabāšanu.

2.4.1.

Finanšu instrumentu programmas

Finanšu instrumentu programmas

Jau daudzus gadus ES budžeta izpildē paļaujas uz finanšu instrumentu programmu izmantošanu. Sīkāku informāciju par attiecīgajām summām skatīt 2.4.1. skaidrojumā.

2.4.1.

Lielākajai daļai finanšu instrumentu kopīgs ir tas, ka to īstenošana tiek deleģēta EIB grupai (tostarp EIF) vai citām finanšu iestādēm, pamatojoties uz nolīgumu starp Komisiju un finanšu iestādi. Nolīgumi, kas parakstīti ar šīm finanšu iestādēm, ietver stingrus nosacījumus un starpnieku saistības, lai nodrošinātu pienācīgu ES naudas pārvaldību un pārskatu iesniegšanu. Kad ir pausta apņemšanās veikt finanšu iemaksu kādā no instrumentiem, līdzekļi tiek pārvesti uz īpaši izveidotu bankas kontu, ko atvērusi finanšu iestāde savā vārdā, bet pārstāvot Komisiju (t. i., fiduciāro kontu). Atkarībā no attiecīgā instrumenta finanšu iestāde var izmantot šajā fiduciārajā kontā esošos līdzekļus aizdevumu sniegšanai, parāda instrumentu emitēšanai, investīcijām pašu kapitāla instrumentos vai garantijas pieprasījumu segšanai. Parasti ieņēmumi no finanšu instrumentiem tiek atmaksāti ES budžetā.

Attiecībā uz šiem finanšu instrumentiem risks ir ierobežots un nepārsniedz maksimālo apjomu, kas ir norādīts pamatā esošajos nolīgumos kā instrumentam budžetā paredzētā summa. Tā kā Komisija bieži uzņemas “pirmās kārtas zaudējumu daļu” un instrumenti ir paredzēti, lai finansētu riskantākus saņēmējus (kam ir grūtības iegūt finansējumu no komerciāliem aizdevējiem), ir iespējams, ka ES budžetam radīsies kādi zaudējumi.

6.3.   VALŪTAS RISKS

VALŪTAS RISKS

ES finanšu instrumentu valūtas risks gada beigās – neto pozīcija

ES finanšu instrumentu valūtas risks gada beigās – neto pozīcija

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Citi | Kopā |
| Finanšu aktīvi | | | | | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 593 | 42 | 15 | 14 | 18 904 | 20 | 19 587 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | (417) | — | — | — | 616 | — | 199 |
| Aizdevumi
   (6) | 21 | 40 | — | — | 46 | 9 | 116 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 22 | 1 208 | 116 | 176 | 72 233 | 738 | 74 493 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 115 | 64 | 178 | 367 | 14 429 | 1 589 | 16 742 |
| | 334 | 1 353 | 310 | 557 | 106 228 | 2 356 | 111 137 |
| Finanšu saistības | | | | | | | |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | — | — | — | — | (1) | (4) | (4) |
| Parādi kreditoriem | (3) | (0) | (19) | (1) | (32 366 ) | (19) | (32 408 ) |
| | (3) | (0) | (19) | (1) | (32 367 ) | (22) | (32 412 ) |
| Kopā | 331 | 1 353 | 291 | 556 | 73 861 | 2 333 | 78 725 |

miljoni EUR

31.12.2020.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Citi

Kopā

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

593

593

42

42

15

15

14

14

18 904

18 904

20

20

19 587

19 587

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

(417)

(417)

—

—

—

616

616

—

199

199

Aizdevumi
   (6)

Aizdevumi

6

21

21

40

40

—

—

46

46

9

9

116

116

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

22

22

1 208

1 208

116

116

176

176

72 233

72 233

738

738

74 493

74 493

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

115

115

64

64

178

178

367

367

14 429

14 429

1 589

1 589

16 742

16 742

334

334

1 353

1 353

310

310

557

557

106 228

106 228

2 356

2 356

111 137

111 137

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

—

—

—

—

—

(1)

(1)

(4)

(4)

(4)

(4)

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(3)

(3)

(0)

(0)

(19)

(19)

(1)

(1)

(32 366 )

(32 366 )

(19)

(19)

(32 408 )

(32 408 )

(3)

(3)

(0)

(0)

(19)

(19)

(1)

(1)

(32 367 )

(32 367 )

(22)

(22)

(32 412 )

(32 412 )

Kopā

Kopā

331

331

1 353

1 353

291

291

556

556

73 861

73 861

2 333

2 333

78 725

78 725

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Citi | Kopā |
| Finanšu aktīvi | | | | | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | 577 | 62 | 17 | 9 | 17 723 | 21 | 18 407 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | (393) | — | — | — | 529 | — | 137 |
| Aizdevumi
   (7) | 17 | 32 | — | — | 65 | 7 | 121 |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 30 | 804 | 62 | 93 | 22 751 | 233 | 23 974 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 100 | 311 | 319 | 432 | 16 910 | 1 673 | 19 745 |
| | 332 | 1 209 | 398 | 533 | 57 979 | 1 934 | 62 384 |
| Finanšu saistības | | | | | | | |
| Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | (0) | — | — | — | (10) | (2) | (12) |
| Parādi kreditoriem | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 200 ) | (33) | (27 241 ) |
| | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 211 ) | (35) | (27 254 ) |
| Kopā | 326 | 1 208 | 398 | 532 | 30 768 | 1 898 | 35 130 |

miljoni EUR

31.12.2019.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Citi

Kopā

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

577

577

62

62

17

17

9

9

17 723

17 723

21

21

18 407

18 407

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

(393)

(393)

—

—

—

529

529

—

137

137

Aizdevumi
   (7)

Aizdevumi

7

17

17

32

32

—

—

65

65

7

7

121

121

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

30

30

804

804

62

62

93

93

22 751

22 751

233

233

23 974

23 974

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

100

100

311

311

319

319

432

432

16 910

16 910

1 673

1 673

19 745

19 745

332

332

1 209

1 209

398

398

533

533

57 979

57 979

1 934

1 934

62 384

62 384

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

(0)

(0)

—

—

—

(10)

(10)

(2)

(2)

(12)

(12)

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 200 )

(27 200 )

(33)

(33)

(27 241 )

(27 241 )

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 211 )

(27 211 )

(35)

(35)

(27 254 )

(27 254 )

Kopā

Kopā

326

326

1 208

1 208

398

398

532

532

30 768

30 768

1 898

1 898

35 130

35 130

Ja euro kurss pret citām valūtām būtu paaugstinājies par 10 %, tam būtu bijusi šāda ietekme:

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saimnieciskās darbības rezultāts |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | (13) | (119) | (27) | (49) |
| 2019 | (14) | (104) | (35) | (48) |

miljoni EUR

Saimnieciskās darbības rezultāts

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

(13)

(13)

(119)

(119)

(27)

(27)

(49)

(49)

2019

2019

(14)

(14)

(104)

(104)

(35)

(35)

(48)

(48)

| miljoni EUR |
| --- |
| | Neto aktīvi |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | (17) | (4) | (1) | (1) |
| 2019 | (17) | (6) | (2) | (1) |

miljoni EUR

Neto aktīvi

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

(17)

(17)

(4)

(4)

(1)

(1)

(1)

(1)

2019

2019

(17)

(17)

(6)

(6)

(2)

(2)

(1)

(1)

Ja euro kurss pret šīm valūtām būtu pazeminājies par 10 %, tam būtu bijusi šāda ietekme:

| miljoni EUR |
| --- |
| | Saimnieciskās darbības rezultāts |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | 16 | 146 | 33 | 60 |
| 2019 | 17 | 127 | 42 | 58 |

miljoni EUR

Saimnieciskās darbības rezultāts

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

16

16

146

146

33

33

60

60

2019

2019

17

17

127

127

42

42

58

58

| miljoni EUR |
| --- |
| | Neto aktīvi |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | 21 | 5 | 2 | 2 |
| 2019 | 20 | 7 | 2 | 1 |

miljoni EUR

Neto aktīvi

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

21

21

5

5

2

2

2

2

2019

2019

20

20

7

7

2

2

1

1

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Finanšu aktīvi un saistības patlaban ir tikai euro valūtā, tāpēc ES nav ārvalstu valūtas riska.

Kase

Kase

Dalībvalstu samaksātie pašu resursi valūtās, kas nav euro, tiek turēti pašu resursu kontos saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804). Kad tie ir vajadzīgi maksājumu veikšanai, tos konvertē euro. Šo līdzekļu pārvaldības procedūras nosaka iepriekš minētā regula. Atsevišķos gadījumos šos līdzekļus izmanto tieši, lai veiktu maksājumus tajās pašās valūtās.

Komisijai komercbankās ir vairāki konti ES valūtās, kas nav euro, un konti ASV dolāros un Šveices frankos, lai veiktu maksājumus šajās valūtās. Šos kontus papildina atkarībā no veicamo maksājumu summas, tāpēc to atlikumi nav pakļauti valūtas riskam.

Ja dažādi ieņēmumi (ieņēmumi, kas nav pašu resursi) tiek saņemti valūtās, kas nav euro, tos pārskaita uz Komisijas kontiem attiecīgajās valūtās, ja tie ir vajadzīgi maksājumu izpildei, vai konvertē euro un pārskaita uz euro kontiem. Avansa konti, kuri tiek turēti valūtās, kas nav euro, tiek papildināti atkarībā no aplēsto vietējo īstermiņa maksājumu vajadzībām attiecīgajā valūtā. Šo kontu atlikumi tiek uzturēti atbilstoši to attiecīgajam maksimālajam apjomam.

Naudas sodi

Naudas sodi

Visus naudas sodus piemēro, maksā vai provizoriski sedz euro valūtā, un tāpēc tie nerada ārvalstu valūtas risku.

Garantiju fondi

Garantiju fondi

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Šā fonda finanšu aktīvi ir euro, tāpēc valūtas risks nepastāv. Aizdevumi, ko ES pārņem fondam izdoto pieprasījumu rezultātā pēc tam, kad aizdevuma saņēmējs neveic maksājumus, tiek īstenoti to oriģinālajā valūtā un tāpēc rada ES valūtas risku. Ņemot vērā aizdevumu atmaksas grafika nenoteiktību, nav pasākumu, kas kompensētu ārvalstu valūtas svārstības (riska ierobežošanas darbības).

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonda valūtas šobrīd ir gan euro, gan ASV dolāri. Valūtas risku pārvalda, noslēdzot atvasināto instrumentu līgumus (regulētā tirgū netirgoti ārvalstu valūtas nākotnes līgumi), kas ierobežo ASV dolāros veikto investīciju portfeļa tirgus vērtību. Neierobežota ārvalstu valūtas riska maksimālais limits ir noteikts 1 % apmērā no kopējās portfeļa vērtības kritērija un gada stratēģijas piešķīrumu ietvaros. Tādējādi, ja ASV dolāru investīciju tirgus vērtība pieaug vai samazinās, pārsniedzot 1 % robežu vai nokrītoties zem tās, rodas līdzsvarojoša tirdzniecība (jauns regulētā tirgū netirgots nākotnes līgums ar tādu pašu vai pretējo virzienu), attiecīgi koriģējot vai apvēršot pozīciju, kuras risks tiek ierobežots. Ierobežojuma koriģēšanu var izraisīt arī EUR/USD valūtas maiņas kursa izmaiņas.

Aizdevumi, kurus ES pārņem fondam izdoto pieprasījumu rezultātā pēc tam, kad aizdevuma saņēmējs neveic maksājumus, – skatīt 2.4.3.2. skaidrojumu – tiek īstenoti to oriģinālajā valūtā un tāpēc rada ES valūtas risku. Tā kā pastāv pārņemto aizdevumu atmaksas grafika nenoteiktība, nav pasākumu, kas kompensētu ārvalstu valūtas svārstības (riska ierobežošanas darbības).

2.4.3.2

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonda valūta patlaban ir tikai euro, tomēr aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs par EFIA garantiju fondu ir paredzēta iespēja ieguldīt konkrētos aktīvos, kas denominēti citā valūtā, nevis euro.

6.4.   PROCENTU LIKMJU RISKS

PROCENTU LIKMJU RISKS

Tabulā turpmāk ir attēlots pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu procentu likmju jutīgums, pieņemot, ka iespējamās izmaiņas procentu likmēs ir +/–100 bāzes punkti (1 %).

| miljoni EUR |
| --- |
| | Palielinājums (+) / samazinājums (–) bāzes punktos | Ietekme uz neto aktīviem |
| 2020: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | +100 | (479) |
| -100 | 513 |
| 2019: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | +100 | (447) |
| -100 | 483 |

miljoni EUR

Palielinājums (+) / samazinājums (–) bāzes punktos

Ietekme uz neto aktīviem

2020: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2020: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

+100

+100

(479)

(479)

-100

-100

513

513

2019: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

2019: Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

+100

+100

(447)

(447)

-100

-100

483

483

Jutīgums pret naudas tirgus instrumentu un obligāciju konkrēta portfeļa procentu likmju izmaiņām palielinās līdz ar portfeļa termiņu. Galveno Komisijas pārvaldīto aktīvu portfeļu termiņš ir aprakstīts turpmāk.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Eiropas Savienībai savas aizdevumu un aizņēmumu darbības veida dēļ ir ievērojami aktīvi un saistības, par kuriem tiek maksāti procenti. Tomēr procentu likmju riska nav, jo aizņēmumi tiek kompensēti ar līdzvērtīgiem aizdevumiem ar tādiem pašiem nosacījumiem (kompensējošās darbības).

Kase

Kase

Komisijas kase naudu neaizņemas, tāpēc tā nav pakļauta procentu likmju riskam. Tomēr tiek aprēķināti procenti par atlikumiem dažādajos bankas kontos. Tāpēc Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka gūtie procentu ienākumi no tās bankas kontiem regulāri atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamajām svārstībām.

Konti, kas ir atvērti dalībvalstu valsts kasēs pašu resursu ieņēmumiem, nesaņem procentu ienākumus un ir bezmaksas. Par kontu atlikumiem valstu centrālajās bankās (pašu resursi un citi) var saņemt atlīdzību saskaņā ar katrā iestādē piemērotajām oficiālajām likmēm. Tā kā patlaban šiem kontiem piemērotā atlīdzība var būt negatīva, ir ieviestas naudas pārvaldības procedūras, lai pēc iespējas samazinātu atlikumu šajos kontos. Pašu resursu kontus no negatīvas procentu likmes ietekmes aizsargā atbilstīgi Padomes Regulai (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804).

Par komercbanku kontos turētajiem diennakts atlikumiem katru dienu maksā procentus. To pamatā ir mainīgas tirgus likmes, kurām piemēro līgumā noteikto peļņas normu (pozitīvu vai negatīvu). Komercbanku piemērotās likmes parasti ir noteiktas nulles līmenī operatīvajiem atlikumiem līdz noteiktam maksimālajam apjomam.

Naudas sodi

Naudas sodi

Provizoriski iekasētie naudas sodi tiek ieguldīti naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar vidējo portfeļa termiņu 2,24 gadi.

Garantiju fondi

Garantiju fondi

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fondā paredzētais budžets tiek ieguldīts naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar kopējo vidējo portfeļa termiņu 3,04 gadi.

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fondā paredzētais budžets tiek ieguldīts naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar kopējo vidējo portfeļa termiņu 3,19 gadi.

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fondā paredzētais budžets tiek ieguldīts naudas tirgus instrumentu portfelī un ilgtermiņa obligācijās ar kopējo vidējo portfeļa termiņu 2,41 gads.

6.5.   KREDĪTRISKS

KREDĪTRISKS

Summas, kuras atspoguļo ES kredītrisku pārskata perioda beigās, ir finanšu instrumentu uzskaites vērtības, kas norādītas 2. skaidrojumā.

2.

Tādu finanšu aktīvu termiņa analīze, kuru vērtība nav samazinājusies

Tādu finanšu aktīvu termiņa analīze, kuru vērtība nav samazinājusies

| miljoni EUR |
| --- |
| | Kopā | Termiņš nav kavēts, un vērtība nav samazinājusies | Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi |
| Aizdevumi | 93 309 | 93 308 | 0 | — | — |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 74 493 | 59 702 | 505 | 14 030 | 257 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 199 | 199 | — | — | — |
| Kopā 31.12.2020. | 168 001 | 153 209 | 505 | 14 030 | 257 |
| Aizdevumi | 52 684 | 52 683 | 1 | — | — |
| Debitoru parādi un atgūstamās summas | 23 974 | 9 410 | 2 726 | 11 543 | 295 |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā | 137 | 137 | — | — | — |
| Kopā 31.12.2019. | 76 795 | 62 231 | 2 727 | 11 543 | 295 |

miljoni EUR

Kopā

Termiņš nav kavēts, un vērtība nav samazinājusies

Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Aizdevumi

Aizdevumi

93 309

93 309

93 308

93 308

0

0

—

—

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

74 493

74 493

59 702

59 702

505

505

14 030

14 030

257

257

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

199

199

199

199

—

—

—

Kopā 31.12.2020.

Kopā 31.12.2020.

168 001

168 001

153 209

153 209

505

505

14 030

14 030

257

257

Aizdevumi

Aizdevumi

52 684

52 684

52 683

52 683

1

1

—

—

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

23 974

23 974

9 410

9 410

2 726

2 726

11 543

11 543

295

295

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

137

137

137

137

—

—

—

Kopā 31.12.2019.

Kopā 31.12.2019.

76 795

76 795

62 231

62 231

2 727

2 727

11 543

11 543

295

295

Komisija 2020. gada 10. jūlijā pieņēma lēmumu grozīt savus iekšējos noteikumus par atgūstamo summu atgūšanu, lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi uz Komisijas debitoriem. Ar minēto lēmumu uz laiku tika pagarināti termiņi maksājumiem par jauniem parādiem un tika paredzēta iespēja atvēlēt papildu laiku samaksai attiecībā uz parādiem, kas tobrīd bija neatmaksāti.

Debitoru parādi un atgūstamās summas, kam beidzies atmaksas termiņš, bet kam nav samazinājusies vērtība, attiecās uz naudas sodiem 11,295 miljardu EUR par konkurences noteikumu pārkāpumiem (132 miljoniem EUR ir termiņš ir nokavēts par mazāk nekā vienu gadu, 10,931 miljardiem EUR – par vienu līdz pieciem gadiem, un 231 miljonam EUR – par vairāk nekā pieciem gadiem). Šīs summas lielā mērā tiek segtas ar banku garantijām, tāpēc Komisija nav pakļauta lielam kredītriskam. Uzņēmumi, kam tiek uzlikts naudas sods, nodrošina šādas garantijas kā alternatīvu provizorisku maksājumu veikšanai. Papildus tām pirmās divas debitoru parādu un atgūstamo summu kategorijas ietver debitoru parādus 1,2 miljardu EUR apmērā un atgūstamās summas 2,1 miljarda EUR apmērā, kas saistītas ar 2.6.1.1. skaidrojumā minēto pārkāpuma lietu.

2.6.1.1

To finanšu aktīvu kredītkvalitāte, kuru termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies

To finanšu aktīvu kredītkvalitāte, kuru termiņš nav nokavēts un vērtība nav samazinājusies

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. |
| AFS
   (8) | Finanšu aktīvi FVSD (9) | Aizdevumi | Debitoru parādi un atgūstamās summas | Nauda | Kopā |
| Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu | | | | | | |
| Augstākā un augsta kategorija | 9 005 | 199 | 2 040 | 52 817 | 13 896 | 77 956 |
| Augšējā vidējā kategorija | 3 415 | — | 35 040 | 1 535 | 1 011 | 41 001 |
| Apakšējā vidējā kategorija | 2 133 | — | 48 139 | 1 886 | 1 651 | 53 809 |
| Ārpus investīciju kategorijas | 310 | — | 7 964 | 142 | 165 | 8 580 |
| | 14 862 | 199 | 93 182 | 56 380 | 16 723 | 181 347 |
| Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga | | | | | | |
| 1. grupa | — | — | 126 | 3 318 | 19 | 3 463 |
| 2. grupa | — | — | — | 4 | — | 4 |
| | — | — | 126 | 3 322 | 19 | 3 466 |
| Kopā | 14 862 | 199 | 93 309 | 59 702 | 16 742 | 184 814 |

miljoni EUR

31.12.2020.

AFS
   (8)

AFS

8

Finanšu aktīvi FVSD (9)

9

Aizdevumi

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Nauda

Kopā

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Augstākā un augsta kategorija

Augstākā un augsta kategorija

9 005

9 005

199

199

2 040

2 040

52 817

52 817

13 896

13 896

77 956

77 956

Augšējā vidējā kategorija

Augšējā vidējā kategorija

3 415

3 415

—

35 040

35 040

1 535

1 535

1 011

1 011

41 001

41 001

Apakšējā vidējā kategorija

Apakšējā vidējā kategorija

2 133

2 133

—

48 139

48 139

1 886

1 886

1 651

1 651

53 809

53 809

Ārpus investīciju kategorijas

Ārpus investīciju kategorijas

310

310

—

7 964

7 964

142

142

165

165

8 580

8 580

14 862

14 862

199

199

93 182

93 182

56 380

56 380

16 723

16 723

181 347

181 347

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

1. grupa

1. grupa

—

—

126

126

3 318

3 318

19

19

3 463

3 463

2. grupa

2. grupa

—

—

—

4

4

—

4

4

—

—

—

126

126

3 322

3 322

19

19

3 466

3 466

Kopā

Kopā

14 862

14 862

199

199

93 309

93 309

59 702

59 702

16 742

16 742

184 814

184 814

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2019. |
| | AFS
   (8) | Finanšu aktīvi FVSD (9) | Aizdevumi | Debitoru parādi un atgūstamās summas | Nauda | Kopā |
| Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu | | | | | | |
| Augstākā un augsta kategorija | 8 848 | 137 | 32 | 3 632 | 15 452 | 28 101 |
| Augšējā vidējā kategorija | 3 588 | — | 23 013 | 1 444 | 3 688 | 31 734 |
| Apakšējā vidējā kategorija | 2 298 | — | 24 711 | 1 867 | 322 | 29 198 |
| Ārpus investīciju kategorijas | 264 | — | 4 855 | 478 | 262 | 5 858 |
| | 14 998 | 137 | 52 610 | 7 422 | 19 724 | 94 891 |
| Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga | | | | | | |
| 1. grupa | — | — | 73 | 1 987 | 21 | 2 082 |
| 2. grupa | — | — | — | 2 | — | 2 |
| | — | — | 73 | 1 989 | 21 | 2 083 |
| Kopā | 14 998 | 137 | 52 683 | 9 410 | 19 745 | 96 974 |

miljoni EUR

31.12.2019.

AFS
   (8)

AFS

8

Finanšu aktīvi FVSD (9)

9

Aizdevumi

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Nauda

Kopā

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Augstākā un augsta kategorija

Augstākā un augsta kategorija

8 848

8 848

137

137

32

32

3 632

3 632

15 452

15 452

28 101

28 101

Augšējā vidējā kategorija

Augšējā vidējā kategorija

3 588

3 588

—

23 013

23 013

1 444

1 444

3 688

3 688

31 734

31 734

Apakšējā vidējā kategorija

Apakšējā vidējā kategorija

2 298

2 298

—

24 711

24 711

1 867

1 867

322

322

29 198

29 198

Ārpus investīciju kategorijas

Ārpus investīciju kategorijas

264

264

—

4 855

4 855

478

478

262

262

5 858

5 858

14 998

14 998

137

137

52 610

52 610

7 422

7 422

19 724

19 724

94 891

94 891

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

1. grupa

1. grupa

—

—

73

73

1 987

1 987

21

21

2 082

2 082

2. grupa

2. grupa

—

—

—

—

2

2

—

2

2

—

—

73

73

1 989

1 989

21

21

2 083

2 083

Kopā

Kopā

14 998

14 998

137

137

52 683

52 683

9 410

9 410

19 745

19 745

96 974

96 974

Finanšu aktīvi, kas nav iekļauti iepriekšējā tabulā, ir pārdošanai pieejami finanšu aktīvi pašu kapitāla instrumentu veidā bez ārējā kredītreitinga. Četru iepriekš minēto riska kategoriju pamatā principā ir ārējā reitinga aģentūru vērtējuma kategorijas, un tās atbilst šādiem vērtējumiem:

| — | augstākā un augsta pakāpe: Moody P-1, Aaa–Aa3; S&P A-1+, A-1, no AAA līdz AA–; Fitch F1+, F1, no AAA līdz AA– un līdzvērtīgs, |
| --- | --- |

—

augstākā un augsta pakāpe: Moody P-1, Aaa–Aa3; S&P A-1+, A-1, no AAA līdz AA–; Fitch F1+, F1, no AAA līdz AA– un līdzvērtīgs,

Moody

S&P

Fitch

| — | augšējā vidējā kategorija: Moody P-2, A1–A3; S&P A-2, no A+ līdz A–; Fitch F2, no A+ līdz A– un līdzvērtīgs, |
| --- | --- |

—

augšējā vidējā kategorija: Moody P-2, A1–A3; S&P A-2, no A+ līdz A–; Fitch F2, no A+ līdz A– un līdzvērtīgs,

Moody

S&P

Fitch

| — | apakšējā vidējā kategorija: Moody P-3, Baa1–Baa3; S&P A-3, no BBB+ līdz BBB–; Fitch F-3, no BBBB+ līdz BBB– un līdzvērtīgs, |
| --- | --- |

—

apakšējā vidējā kategorija: Moody P-3, Baa1–Baa3; S&P A-3, no BBB+ līdz BBB–; Fitch F-3, no BBBB+ līdz BBB– un līdzvērtīgs,

Moody

S&P

Fitch

| — | ārpus investīciju kategorijas: Moody not prime, Ba1–C; S&P B, C, no BB+ līdz D; Fitch B, C, no BB+ līdz D un līdzvērtīgs. |
| --- | --- |

—

ārpus investīciju kategorijas: Moody not prime, Ba1–C; S&P B, C, no BB+ līdz D; Fitch B, C, no BB+ līdz D un līdzvērtīgs.

Moody not prime

S&P

Fitch

Jāņem vērā, ka ES šo ārējo aģentūru vērtējuma kategorijas izmanto kā atskaites punktu īpaši attiecībā uz finanšu instrumentiem un komercbankām, bet pēc atsevišķu gadījumu analīzes ES var glabāt summas kādā no iepriekš minētajām riska kategorijām pat tad, ja viena vai vairākas no iepriekš minētajām kredītreitinga aģentūrām ir pazeminājušas atbilstošā darījuma partnera reitingu. Darījuma partneru bez reitinga vērtējuma 1. grupa attiecas uz parādniekiem, kuriem iepriekš nav bijuši saistību nepildīšanas gadījumi, bet 2. grupa attiecas uz parādniekiem, kuriem iepriekš ir bijuši saistību nepildīšanas gadījumi.

Summas, kas iepriekš norādītas kategorijā “aizdevumi ārpus investīciju pakāpes”, ir galvenokārt saistītas ar finansiālās palīdzības aizdevumiem, ko Komisija izmaksājusi finanšu grūtībās nonākušām partnervalstīm. Summa, kas ietverta kategorijā “debitoru parādi un atgūstamās summas”, ir saistīta ar summām, kas atgūstamas no konkrētām dalībvalstīm, pamatojoties uz noteikumiem par pašu resursiem vai citu juridisko pamatu. Summa, kas ietverta kategorijā “nauda”, attiecas uz pašu resursu banku kontiem, kas atvērti konkrētu dalībvalstu valsts kasē vai centrālajā bankā, lai glabātu pašu resursu iemaksas, kā tas paredzēts iepriekš minētajā regulā. Iepriekš minētos kontus Komisija drīkst izmantot tikai, lai segtu tās vajadzības pēc naudas līdzekļiem budžeta izpildei.

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Kredītrisku pārvalda, vispirms iegūstot valsts garantijas Euratom gadījumā, pēc tam izmantojot Garantiju fondu ārējai darbībai (MFP un Euratom), tad – izmantojot iespēju nepieciešamos līdzekļus iegūt no Komisijas pašu resursu kontiem dalībvalstīs un, visbeidzot, izmantojot ES budžetu.

Euratom

Euratom

Tiesību aktos par pašu resursiem pašu resursu maksājumiem noteiktais maksimālais ierobežojums ir 1,20 % no dalībvalstu NKI, un 2020. gadā 1,03 % bija faktiski izmantoti maksājumu apropriāciju segšanai. Tas nozīmē, ka ceturtdiena, 2020. gada 31. decembrī šo garantiju segšanai bija pieejama rezerve 0,17 % apmērā. Šajā nolūkā ES ir tiesības vērsties pie visām dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES juridiskā pienākuma izpildi pret aizdevējiem.

Aizdevumi, ko piešķir dalībvalstīm saskaņā ar SURE instrumentu, ir balstīti uz sistēmu, ko veido dalībvalstu brīvprātīgas garantijas, kuras ir 25 % no maksimālās robežvērtības, kas pieejama saistītajai finansiālajai palīdzībai. Pirms dalībvalstu sniegto garantiju pieprasīšanas Komisijai ir jāizvērtē iespējas izmantot rezervi, kas līdz pašu resursu maksimālajai summai ir pieejama maksājumu apropriācijām, tādā mērā, kādā Komisija to uzskata par ilgtspējīgu, inter alia ņemot vērā kopējās iespējamās Savienības saistības un Savienības vispārējā budžeta ilgtspēju. Šāda izskatīšana neietekmē to, ka sniegtās garantijas ir neatsaucamas, beznosacījumu un sniegtas pēc pieprasījuma.

SURE

inter alia

Kase

Kase

Lielākā daļa Komisijas kases līdzekļu saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804) par pašu resursiem tiek turēti kontos, kurus dalībvalstis atvērušas savu iemaksu veikšanai (pašu resursi). Visi šie konti ir atvērti dalībvalstu valsts kasē vai valsts centrālajā bankā. Šīs iestādes nodrošina Komisijai zemāko kredīta (vai darījuma partnera) risku, jo risku uzņemas dalībvalstis. Attiecībā uz Komisijas kases līdzekļiem komercbankās, kurus tur maksājumu izpildes vajadzībām, – šos kontus papildina nepieciešamības brīdī, un tos automātiski pārvalda kases naudas pārvaldības sistēma. Katrā kontā tur naudas apjomu minimālā līmenī, kas atbilst vidējai no šāda konta veikto ikdienas maksājumu summai. Tā rezultātā šajos kontos diennaktī turētās kopsummas vienmēr ir nelielas (vidēji kopumā mazāk par 54 miljoniem EUR, un šī summa ir sadalīta starp aptuveni 25 kontiem), tādējādi nodrošinot, ka risks Komisijai ir ierobežots. Šīs summas ir jāskata kontekstā ar dienas vispārējiem līdzekļu atlikumiem kasē, kuri 2020. gadā bija robežās no 2 miljardiem EUR līdz 37 miljardiem EUR, un vispārējais no Komisijas kontiem veikto maksājumu apmērs 2020. gadā pārsniedza 163 miljardus EUR.

Turklāt komercbanku atlasei piemēro īpašas pamatnostādnes, lai vēl vairāk samazinātu darījuma partnera risku, kas pastāv Komisijai:

| — | visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais ilgtermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir S&P A- vai līdzvērtīgs. Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis. |
| --- | --- |

—

visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais ilgtermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir S&P A- vai līdzvērtīgs. Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis.

S&P

| — | To komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek regulāri uzraudzīts. |
| --- | --- |

—

To komercbanku kredītreitings, kurās Komisijai ir konti, tiek regulāri uzraudzīts.

| — | Delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties pa valstīm. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamajā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto maksimālo līmeni katru gadu pārskata. |
| --- | --- |

—

Delegācijās ārpus ES avansa konti tiek turēti vietējās bankās, kuras tiek izvēlētas, izmantojot vienkāršotu konkursa procedūru. Reitinga prasības ir atkarīgas no vietējās situācijas un var būtiski atšķirties pa valstīm. Lai ierobežotu risku, šo kontu atlikumi tiek turēti zemākajā iespējamajā līmenī (ņemot vērā darbības vajadzības); tie tiek regulāri papildināti, un piemēroto maksimālo līmeni katru gadu pārskata.

Naudas sodi

Naudas sodi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Provizoriski iekasēti naudas sodi: noguldījumi

Bankas, kurās tiek turēti noguldījumi naudas sodiem, kas provizoriski iekasēti līdz 2010. gadam, ir izvēlētas konkursa kārtībā atbilstīgi riska pārvaldības politikai, kas nosaka kredītreitinga prasības un līdzekļu apjomu, kādu var turēt proporcionāli darījuma partnera pašu kapitālam.

Komercbankām, kuras ir īpaši atlasītas provizoriski iekasētu naudas sodu glabāšanai, parasti ir jābūt ar minimālo ilgtermiņa reitingu A– (S&P vai līdzvērtīgs), un parasti ir vajadzīgas divas reitinga aģentūras. Ja šīs grupas bankām tiek pazemināts reitings, veic īpašus pasākumus. Turklāt katrā bankā glabātā summa ir ierobežota un nepārsniedz noteiktu procentuālo daļu no tās pašu kapitāla, un šī procentuālā daļa mainās atkarībā no katras iestādes reitinga līmeņa. Šāda ierobežojuma aprēķināšanā vērā tiek ņemta arī tādu nenokārtoto garantiju summa, kuras Komisijai izsniegusi tā pati iestāde. Regulāri tiek pārskatīta visu esošo noguldījumu atbilstība piemērojamajām politikas prasībām.

S&P

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Provizoriski iekasēti naudas sodi: BUFI portfelis

Attiecībā uz valsts parāda vērtspapīros veiktajām investīcijām no provizoriski iekasētiem naudas sodiem, kas piemēroti no 2010. gada, Komisija uzņemas kredītrisku. Vislielākā riska darījumu koncentrācija ir ar Spāniju – 17 % no portfeļa. Piecas valstis ar visaugstāko riska darījumu apjomu (Spānija, Francija, Itālija, Vācija un Beļģija) kopā veido 45 % no ieguldījumu portfeļa. Portfeļa vidējais svērtais kredītreitings ir A (S&P vai līdzvērtīgs).

S&P

Saņemtās finanšu garantijas

Saņemtās finanšu garantijas

Šādu garantiju pieņemšanai piemērotā riska pārvaldības politika nodrošina Komisijai augstu kredītkvalitāti. Minētā politika ietver maksimālās pakļautības kredītriskam noteikšanu attiecībā uz konkrētu finanšu nozares subjektu, pamatojoties uz tā kredītreitingu un subjekta kapitāla līmeni, kas uzskaitīts tā SFPS finanšu pārskatos. Tiek regulāri pārskatīta piešķirto garantiju atbilstība piemērojamajām politikas prasībām.

Garantiju fondi

Garantiju fondi

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs un/vai investīciju stratēģijā ir noteikti konkrēti limiti un ierobežojumi, lai ierobežotu portfeļa kredītrisku. Šādi limiti un ierobežojumi ietver atbilstības kritērijus, absolūtos kredītlimitus nominālajā izteiksmē atkarībā no emitenta kategorijas, relatīvās koncentrācijas limitus atkarībā no emitenta kategorijas un koncentrācijas limitus katrai emisijai. Visas investīcijas ir novērtētas vismaz kā atbilstošas investīciju pakāpei.

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

Aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs, riska un investīciju stratēģijās ir noteikti konkrēti limiti un ierobežojumi, lai ierobežotu portfeļa kredītrisku, kas ir ierobežots līdz investīcijas pakāpei, izņemot attiecībā uz ES dalībvalstu kredītrisku. Portfeļa vidējais svērtais kredītreitings ir BBB+ (S&P vai līdzvērtīgs).

S&P

Tā kā vienīgais darījuma partneris visiem spēkā esošajiem regulētā tirgū netirgotajiem valūtas nākotnes līgumiem 2020. gada 31. decembrī bija Banque de France, šajā datumā nebija nodrošināti nekādi kredītkvalitātes uzlabojumi, piemēram, nodrošinājums, savstarpējo prasījumu ieskaita līgumi vai garantijas. Maksimālais kredītrisks ārvalstu valūtas atvasinātajiem instrumentiem ar pozitīvu patieso vērtību pārskata perioda beigās ir vienāds ar uzskaites vērtību bilancē.

Banque de France

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

Aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs, riska un investīciju stratēģijās ir noteikti konkrēti limiti un ierobežojumi, lai ierobežotu portfeļa kredītrisku, kas ir ierobežots līdz investīciju pakāpei, izņemot attiecībā uz ES dalībvalstu kredītrisku. Portfeļa vidējais svērtais kredītreitings ir BBB+ (S&P vai līdzvērtīgs).

S&P

6.6.   LIKVIDITĀTES RISKS

LIKVIDITĀTES RISKS

Finanšu saistību termiņu analīze dalījumā pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

Finanšu saistību termiņu analīze dalījumā pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

| miljoni EUR |
| --- |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Aizņēmumi | (10 410 ) | (20 230 ) | (62 553 ) | (93 192 ) |
| Parādi kreditoriem | (32 408 ) | — | — | (32 408 ) |
| Finanšu garantiju saistības | (90) | — | — | (90) |
| citi | (149) | (665) | (947) | (1 761 ) |
| Kopā 31.12.2020. | (43 057 ) | (20 895 ) | (63 500 ) | (127 451 ) |
| Aizņēmumi | (1 273 ) | (19 312 ) | (31 978 ) | (52 564 ) |
| Parādi kreditoriem | (27 241 ) | — | — | (27 241 ) |
| Finanšu garantiju saistības | (20) | — | — | (20) |
| citi | (149) | (640) | (1 132 ) | (1 921 ) |
| Kopā 31.12.2019. | (28 684 ) | (19 952 ) | (33 110 ) | (81 746 ) |

miljoni EUR

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Aizņēmumi

Aizņēmumi

(10 410 )

(10 410 )

(20 230 )

(20 230 )

(62 553 )

(62 553 )

(93 192 )

(93 192 )

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(32 408 )

(32 408 )

—

—

(32 408 )

(32 408 )

Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

(90)

(90)

—

—

(90)

(90)

citi

citi

(149)

(149)

(665)

(665)

(947)

(947)

(1 761 )

(1 761 )

Kopā 31.12.2020.

Kopā 31.12.2020.

(43 057 )

(43 057 )

(20 895 )

(20 895 )

(63 500 )

(63 500 )

(127 451 )

(127 451 )

Aizņēmumi

Aizņēmumi

(1 273 )

(1 273 )

(19 312 )

(19 312 )

(31 978 )

(31 978 )

(52 564 )

(52 564 )

Parādi kreditoriem

Parādi kreditoriem

(27 241 )

(27 241 )

—

—

(27 241 )

(27 241 )

Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

(20)

(20)

—

—

(20)

(20)

citi

citi

(149)

(149)

(640)

(640)

(1 132 )

(1 132 )

(1 921 )

(1 921 )

Kopā 31.12.2019.

Kopā 31.12.2019.

(28 684 )

(28 684 )

(19 952 )

(19 952 )

(33 110 )

(33 110 )

(81 746 )

(81 746 )

Finanšu instrumenti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu instrumenti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

| miljoni EUR |
| --- |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija | (417) | (4) | (1) | (421) |
| Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija | 423 | — | — | 423 |
| Neto naudas plūsmas 31.12.2020. | 5 | (4) | (1) | 1 |
| Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija | (397) | (2) | (7) | (406) |
| Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija | 395 | — | — | 395 |
| Neto naudas plūsmas 31.12.2019. | (2) | (2) | (7) | (10) |

miljoni EUR

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

(417)

(417)

(4)

(4)

(1)

(1)

(421)

(421)

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

423

423

—

—

423

423

Neto naudas plūsmas 31.12.2020.

Neto naudas plūsmas 31.12.2020.

5

5

(4)

(4)

(1)

(1)

1

1

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu maksāšanas pozīcija

(397)

(397)

(2)

(2)

(7)

(7)

(406)

(406)

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

Atvasināto instrumentu saņemšanas pozīcija

395

395

—

—

395

395

Neto naudas plūsmas 31.12.2019.

Neto naudas plūsmas 31.12.2019.

(2)

(2)

(2)

(2)

(7)

(7)

(10)

(10)

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Aizņēmumu un aizdevumu darbības attiecībā uz finansiālo atbalstu

Likviditātes risks no aizņēmumiem parasti tiek kompensēts ar līdzvērtīgiem aizdevumiem ar tādiem pašiem noteikumiem (kompensējošās darbības). Saistībā ar MFP un Euratom Garantiju fonds ārējai darbībai kalpo par likviditātes rezervi (vai drošības tīklu) gadījumā, ja aizņēmējs neveic maksājumu vai kavējas ar maksājuma veikšanu. Attiecībā uz SURE instrumentu aizdevumus garantē ar sistēmu, ko veido neatsaucamas, beznosacījumu un pēc pieprasījuma sniegtas dalībvalstu garantijas, kuru apmērs ir 25 % no maksimālās robežvērtības, kas pieejama finansiālajai palīdzībai. Attiecībā uz MB Padomes Regulā (EK) Nr. 431/2009 (33) ir paredzēta procedūra, kas nodrošina pietiekamu laiku, lai iegūtu līdzekļus, izmantojot Komisijas pašu resursu kontus dalībvalstīs. Padomes Regulā (ES) Nr. 407/2010 (34) ir noteikta līdzīga procedūra attiecībā uz EFSM.

Euratom

SURE

33

34

Kase

Kase

ES budžeta principi nodrošina, lai vispārējie naudas resursi gadam vienmēr būtu pietiekami visu maksājumu veikšanai. Faktiski dalībvalstu kopējās iemaksas apvienojumā ar dažādiem ieņēmumiem ir vienādas ar maksājumu apropriāciju summu budžeta gadam. Tomēr dalībvalstu iemaksas tiek saņemtas kā 12 mēneša maksājumi gada laikā un ir balstītas uz pieņemto budžetu, savukārt maksājumi ir atkarīgi no operatīvajām vajadzībām. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kas grozīta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804) dalībvalstu iemaksas saistībā ar budžeta grozījumiem, kas tiek apstiprināti konkrētā mēnesī (n), kļūst pieejamas tikai n+1 mēnesī (ja tās apstiprinātas līdz konkrētā mēneša 16. datumam) vai n+2 mēneša pirmajā darbdienā (ja tās apstiprinātas konkrētā mēneša 16. datumā vai vēlāk), savukārt saistītās maksājumu apropriācijas ir pieejamas uzreiz.

Lai nodrošinātu, ka vienmēr ir pietiekams kases līdzekļu apjoms konkrētajā mēnesī veicamo maksājumu segšanai, ir ieviesta kārtība regulārai naudas līdzekļu prognozēšanai, un vajadzības gadījumā dalībvalstīm var pieprasīt veikt pašu resursu vai papildu līdzekļu avansa iemaksas atbilstoši noteiktiem limitiem un nosacījumiem. Operatīvo vajadzību un pēdējos gados pieredzēto vispārējo budžeta ierobežojumu dēļ ir vairāk jāuzrauga maksājumu ritms gada laikā. Papildus iepriekš minētajam Komisijas ikdienas kases operāciju kontekstā automatizēti naudas pārvaldības rīki nodrošina pietiekamu likviditāti ikvienā Komisijas bankas kontā katru dienu.

Naudas sodi

Naudas sodi

BUFI fondu, kurā iegulda provizoriski samaksāto naudas sodu, pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām. Portfelis sastāv galvenokārt no vērtspapīriem ar augstu likviditāti, ko var pārdot, lai segtu īstermiņa izejošās naudas plūsmas. Turklāt tās naudas, naudas ekvivalentu un vērtspapīru īpatsvars, kam termiņš ir līdz vienam gadam, ir 34 %.

BUFI

Garantiju fondi

Garantiju fondi

Garantiju fonds ārējai darbībai

Garantiju fonds ārējai darbībai

Fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām. Tāpēc fonds uztur pietiekamu daudzumu naudas aktīvu, lai segtu īstermiņa izejošās naudas plūsmas. Tās naudas, naudas ekvivalentu un vērtspapīru īpatsvars, kam termiņš ir līdz vienam gadam, ir 15 %.

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fonds

ESIF galvojuma fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām. Portfelis sastāv no likvīdiem aktīviem, ko var pārdot, lai pēc vajadzības segtu īstermiņa izejošās naudas plūsmas. Turklāt tās naudas, naudas ekvivalentu un vērtspapīru īpatsvars, kam termiņš ir līdz vienam gadam, ir 30 %.

Atvasināto instrumentu līgumu norēķins ir norādīts bruto vērtībā un ir balstīts uz līgumā noteikto termiņu. Saistības tiek pildītas, pārdodot ASV dolāros denominētos aktīvus un/vai veicot mijmaiņas darījumus, kā rezultātā var rasties naudas aizplūde ārvalstu valūtas maiņas kursu starpības dēļ.

Attiecībā uz nodrošinājuma/drošības rezerves prasībām nav nepieciešama likviditātes pārvaldība, jo pašreizējais riska ierobežošanas darījuma partneris piekrīt strādāt ar Komisiju bez jebkādām prasībām attiecībā uz nodrošinājumu/drošības rezervi.

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fonds

EFIA garantiju fondu pārvalda, ievērojot principu, ka aktīviem jābūt pietiekami likvīdiem un izmantojamiem attiecīgajām saistībām.

Portfelis sastāv no likvīdiem aktīviem, ko var pārdot, lai pēc vajadzības segtu īstermiņa izejošās naudas plūsmas. Turklāt tās naudas, naudas ekvivalentu un vērtspapīru īpatsvars, kam termiņš ir līdz vienam gadam, ir 46 %.

Citi finanšu instrumenti: atvasināto instrumentu finanšu saistības

Citi finanšu instrumenti: atvasināto instrumentu finanšu saistības

ES ir noslēgusi atvasinātā instrumenta līgumu (ārvalstu valūtu opcija), kas sedz tās ārvalstu maiņas valūtas devalvāciju, kura saistīta ar finanšu iestāžu izsniegtiem aizdevumiem, Austrumu partnerības MVU finansēšanas mehānisma ietvaros, – skatīt 2.11.2. skaidrojumu. Turklāt ES galvojums par pašu kapitāla portfeļiem, kas ir EIB grupas turējumā, radīja finansiālu saistību kompensēt pamatā esošo investīciju vērtības izmaiņas vai samazināšanos. Attiecībā uz pārējiem finanšu instrumentiem, ko finansē no ES budžeta, ES saistību apjoms, kas attiecas uz šiem instrumentiem, nevar pārsniegt piešķirto summu, tādējādi tiek mazināts likviditātes risks.

2.11.2.

7.   INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

7.1.   SAISTĪTĀS PERSONAS

SAISTĪTĀS PERSONAS

ES saistītās personas ir ES konsolidētie subjekti, asociētie uzņēmumi un šo subjektu augstākie vadītāji. Tā kā darījumi starp šiem subjektiem notiek ES parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem attiecībā uz šādiem darījumiem nav nepieciešamas īpašas informācijas atklāšanas prasības.

7.2.   AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

AUGSTĀKAJIEM VADĪTĀJIEM PIEŠĶIRTĀS SUMMAS

Lai sniegtu informāciju par saistīto personu darījumiem attiecībā uz ES augstāko vadību, šādas personas ir iedalītas piecās kategorijās.

1. kategorija – Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un Eiropas Savienības Tiesas priekšsēdētājs;

1. kategorija

2. kategorija – Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī pārējie Komisijas priekšsēdētāja vietnieki;

2. kategorija

3. kategorija – Padomes ģenerālsekretārs, Komisijas locekļi, Eiropas Savienības Tiesas tiesneši un ģenerāladvokāti, Vispārējās tiesas priekšsēdētājs un locekļi, ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs;

3. kategorija

4. kategorija – Eiropas Revīzijas palātas priekšsēdētājs un locekļi;

4. kategorija

5. kategorija – iestāžu un aģentūru augstāko kategoriju ierēdņi.

5. kategorija

Kopsavilkums par tiem piešķirtajām summām ir sniegts turpmāk, un papildinformāciju var atrast tīmekļa vietnē Europa publicētajos Civildienesta noteikumos, kas ir oficiāls dokuments, kurā aprakstītas visu ES ierēdņu tiesības un pienākumi. Augstākie vadītāji nav saņēmuši no ES aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem.

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

AUGSTĀKAJAI VADĪBAI PIEŠĶIRTĀS FINANŠU SUMMAS

| EUR |
| --- |
| Piešķirtās summas (vienam darbiniekam) | 1. kategorija | 2. kategorija | 3. kategorija | 4. kategorija | 5. kategorija |
| Pamatalga (mēnesī) | 28 660,63 | 25 960,71 - | 20 768,57 - | 22 430,06 - | 13 205,77 - |
| | | 26 999,15 | 23 364,64 | 23 883,86 | 20 768,57 |
| | | | | | |
| Uzturēšanās/ekspatriācijas pabalsts | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | no 0–4 % līdz 16 % |
| | | | | | |
| Ģimenes pabalsti: | | | | | |
| Mājsaimniecība (% no algas) | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 |
| Apgādājams bērns | 421,24 | 421,24 | 421,24 | 421,24 | 421,24 |
| Pirmsskola | 102,90 | 102,90 | 102,90 | 102,90 | 102,90 |
| Izglītība vai | 285,81 | 285,81 | 285,81 | 285,81 | 285,81 |
| izglītība ārpus darbavietas | 571,62 | 571,62 | 571,62 | 571,62 | 571,62 |
| Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas | Neattiecas | Neattiecas | 655,76 | Neattiecas | Neattiecas |
| | | | | | |
| Reprezentācijas pabalsts | 1 553,16 | 998,20 | 655,76 | Neattiecas | Neattiecas |
| | | | | | |
| Ikgadējie ceļa izdevumi | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Atmaksā |
| | | | | | |
| Pārvedumi dalībvalstīm: | | | | | |
| Pabalsts izglītībai (10) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |
| % no algas (10) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % no algas bez KK | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % |
| Reprezentācijas izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Neattiecas | Neattiecas |
| | | | | | |
| Sākot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Iekārtošanās izdevumi | 57 321,26 | 51 921,41 | 41 537,13 | 44 860,11 | Atmaksā |
| | | - 53 998,29 | - 46 729,28 | - 47 767,72 | |
| Ģimenes ceļa izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Beidzot pildīt pienākumus: | | | | | |
| Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā | 28 660,63 | 25 960,71 - | 20 768,57 - | 22 430,06 - | Atmaksā |
| | | 26 999,15 | 23 364,64 | 23 883,86 | |
| Ģimenes ceļa izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pārcelšanās izdevumi | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā | Atmaksā |
| Pāreja (% no algas) (11) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | Neattiecas |
| Veselības apdrošināšana | Sedz | Sedz | Sedz | Sedz | Sedz |
| Pensija (% no algas, pirms nodokļiem) | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % | Maks. 70 % |
| | | | | | |
| Atskaitījumi: | | | | | |
| Algas nodoklis | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Veselības apdrošināšana (% no algas) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Īpaša algas nodeva | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Pensijas atskaitījums | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | Neattiecas | 10,1  % |
| Personu skaits gada beigās | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

EUR

Piešķirtās summas (vienam darbiniekam)

Piešķirtās summas (vienam darbiniekam)

1. kategorija

1. kategorija

2. kategorija

2. kategorija

3. kategorija

3. kategorija

4. kategorija

4. kategorija

5. kategorija

5. kategorija

Pamatalga (mēnesī)

Pamatalga (mēnesī)

28 660,63

28 660,63

25 960,71 -

25 960,71 -

20 768,57 -

20 768,57 -

22 430,06 -

22 430,06 -

13 205,77 -

13 205,77 -

26 999,15

26 999,15

23 364,64

23 364,64

23 883,86

23 883,86

20 768,57

20 768,57

Uzturēšanās/ekspatriācijas pabalsts

Uzturēšanās/ekspatriācijas pabalsts

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

no 0–4 % līdz 16 %

no 0–4 % līdz 16 %

Ģimenes pabalsti:

Ģimenes pabalsti:

Mājsaimniecība (% no algas)

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

Apgādājams bērns

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

Pirmsskola

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

Izglītība vai

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

izglītība ārpus darbavietas

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Pabalsts tiesnešiem, kuri pilda priekšsēdētāja funkcijas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

655,76

655,76

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Reprezentācijas pabalsts

Reprezentācijas pabalsts

1 553,16

1 553,16

998,20

998,20

655,76

655,76

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Ikgadējie ceļa izdevumi

Ikgadējie ceļa izdevumi

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Atmaksā

Atmaksā

Pārvedumi dalībvalstīm:

Pārvedumi dalībvalstīm:

Pabalsts izglītībai (10)

10

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

% no algas (10)

10

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% no algas bez KK

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

Reprezentācijas izdevumi

Reprezentācijas izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Sākot pildīt pienākumus:

Sākot pildīt pienākumus:

Iekārtošanās izdevumi

57 321,26

57 321,26

51 921,41

51 921,41

41 537,13

41 537,13

44 860,11

44 860,11

Atmaksā

Atmaksā

- 53 998,29

- 53 998,29

- 46 729,28

- 46 729,28

- 47 767,72

- 47 767,72

Ģimenes ceļa izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Beidzot pildīt pienākumus:

Beidzot pildīt pienākumus:

Izdevumi par iekārtošanos citā dzīvesvietā

28 660,63

28 660,63

25 960,71 -

25 960,71 -

20 768,57 -

20 768,57 -

22 430,06 -

22 430,06 -

Atmaksā

Atmaksā

26 999,15

26 999,15

23 364,64

23 364,64

23 883,86

23 883,86

Ģimenes ceļa izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pārcelšanās izdevumi

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Atmaksā

Pāreja (% no algas) (11)

11

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

Neattiecas

Neattiecas

Veselības apdrošināšana

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Sedz

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Pensija (% no algas, pirms nodokļiem)

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Maks. 70 %

Atskaitījumi:

Atskaitījumi:

Algas nodoklis

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Veselības apdrošināšana (% no algas)

Veselības apdrošināšana (% no algas)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Īpaša algas nodeva

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

6-7 %

Pensijas atskaitījums

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

Neattiecas

10,1  %

10,1  %

Personu skaits gada beigās

Personu skaits gada beigās

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

8.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Komisijas grāmatvedei šo pārskatu parakstīšanas dienā nebija zināmi nekādi būtiski apstākļi, nedz arī viņai tika ziņots par tādiem apstākļiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Finanšu pārskati un attiecīgi skaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota šajā dokumentā.

9.   KONSOLIDĀCIJAS DARBĪBAS JOMA

A.   KONTROLĒTIE SUBJEKTI (52)

KONTROLĒTIE SUBJEKTI (52)

1.   Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

Iestādes un padomdevējas struktūras (11)

Eiropas Parlaments

Eiropas Parlaments

Eiropadome

Eiropadome

Eiropas Komisija

Eiropas Komisija

Eiropas Revīzijas palāta

Eiropas Revīzijas palāta

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Savienības Tiesa

Eiropas Ārējās darbības dienests

Eiropas Ārējās darbības dienests

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Eiropas Ombuds

Eiropas Ombuds

Eiropas Reģionu komiteja

Eiropas Reģionu komiteja

Eiropas Savienības Padome

Eiropas Savienības Padome

2.   ES aģentūras (39)

ES aģentūras (39)

2.1.   
  Izpildaģentūras (6)

Izpildaģentūras (6)

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA)

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA)

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra (CHAFEA)

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra (CHAFEA)

Pētniecības izpildaģentūra (REA)

Pētniecības izpildaģentūra (REA)

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra (EASME)

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra (EASME)

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA)

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA)

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra (INEA)

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra (INEA)

2.2.   
  Decentralizētas aģentūras (33)

Decentralizētas aģentūras (33)

Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA)

Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA)

Eiropas Zāļu aģentūra (EMA)

Eiropas Zāļu aģentūra (EMA)

Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA)

Eiropas Ķimikāliju aģentūra (ECHA)

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE)

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE)

Eiropas Vides aģentūra (EEA)

Eiropas Vides aģentūra (EEA)

Eiropas Banku iestāde (EBA)

Eiropas Banku iestāde (EBA)

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO)

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO)

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex)

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex)

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (CEPOL)

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (CEPOL)

Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra

Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust)

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust)

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (EU-OSHA)

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (EU-OSHA)

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC)

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC)

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (CEDEFOP)

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (CEDEFOP)

Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER)

Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER)

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde (BEREC birojs)

Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestāde (BEREC birojs)

Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra (ENISA)

Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra (ENISA)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA)

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra (RAIL)

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra (RAIL)

Kopienas Augu šķirņu birojs (CPVO)

Kopienas Augu šķirņu birojs (CPVO)

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (EFCA)

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (EFCA)

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO)

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (EASA)

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (EASA)

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI)

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI)

Eiropas Izglītības fonds (ETF)

Eiropas Izglītības fonds (ETF)

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound)

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound)

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA)

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA)

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (EIROPOLS)

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (EIROPOLS)

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA)

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA)

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI)

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI)

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs (CdT)

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs (CdT)

Eiropas kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstība (“Fusion for Energy”)

Eiropas kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstība (“Fusion for Energy”)

Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)

Eiropas Savienības Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)

3.   Citi kontrolētie subjekti (2)

Citi kontrolētie subjekti (2)

Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (ECSC i.L.)

Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena (ECSC i.L.)

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT)

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT)

B.   ASOCIĒTIE UZŅĒMUMI (1)

ASOCIĒTIE UZŅĒMUMI (1)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

Eiropas Investīciju fonds (EIF)

MAZIE SUBJEKTI

MAZIE SUBJEKTI

Pamatojoties uz to nebūtisko ietekmi, turpmāk uzskaitītie subjekti nav konsolidēti 2020. gada ES konsolidētajos finanšu pārskatos, izmantojot pašu kapitāla metodi.

Biorūpniecības kopuzņēmums (BBI)

Biorūpniecības kopuzņēmums (BBI

BBI ir publiskā un privātā sektora partnerība (PPP) starp ES un Biorūpniecības konsorciju (BIC). BBI mērķi ir sniegt ieguldījumu resursefektīvākā un ilgtspējīgākā mazoglekļa ekonomikā un ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības palielināšanā, attīstot ilgtspējīgas un konkurētspējīgas bioloģiskās rūpniecības nozares Eiropā.

BBI

BIC

BBI

Kopuzņēmums “Clean Sky”

Kopuzņēmums “Clean Sky

“Clean Sky” ir lielākā Eiropas pētniecības programma, kuras ietvaros izstrādā inovatīvas, progresīvas tehnoloģijas, kuru mērķis ir samazināt gaisa kuģu radīto CO2, gāzu emisiju un trokšņa līmeni. Kopuzņēmumu “Clean Sky” finansē no ES programmas “Apvārsnis 2020”, un tas palīdz stiprināt sadarbību Eiropas aviācijas rūpniecībā, šīs Eiropas nozares vadošo pozīciju pasaulē un konkurētspēju.

Clean Sky

Clean Sky

Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (IMI)

Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (IMI

Eiropas Savienības un Eiropas farmācijas nozares partnerība “IMI” ir pasaulē lielākā publiskā un privātā sektora partnerība dzīvības zinātņu jomā, un tā strādā, lai uzlabotu veselību, paātrinot inovatīvu zāļu izstrādi un pacientu piekļuvi tām, jo īpaši jomās, kurās pastāv neizpildītas medicīniskas vai sociālas vajadzības.

IMI

Kopuzņēmums “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nodrošināšanai” (ECSEL)

Kopuzņēmums “Elektroniskie komponenti un sistēmas Eiropas vadošās lomas nodrošināšanai” (ECSEL

ECSEL, kas ir PPP elektronisko komponentu un sistēmu jomā, finansē pētniecības, izstrādes un inovācijas projektus pasaules līmeņa zinātībai elektronisko komponentu un sistēmu jomā, tādējādi sniedzot ieguldījumu spēcīgas un pasaules līmenī konkurētspējīgas elektronisko komponentu un sistēmu nozares attīstīšanā Eiropas Savienībā.

ECSEL

Kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH)

Kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH

FCH ir PPP, kas atbalsta pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu (RTD) darbības kurināmā elementu un ūdeņraža enerģijas tehnoloģiju jomā Eiropā. Tās mērķis ir paātrināt šo tehnoloģiju ieviešanu tirgū, realizējot to potenciālu kļūt par instrumentiem, ar ko sasniegt mazoglekļa energosistēmu.

FCH

RTD

Kopuzņēmums, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR)

Kopuzņēmums, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR

SESAR ir PPP, kuras uzdevums ir modernizēt Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sistēmu, koordinējot un koncentrējot visus ar ATM saistītos pētniecības un inovācijas centienus Eiropas Savienībā.

SESAR

Eiropas Dzelzceļa kopuzņēmums “Shift2Rail” (“Shift2Rail”)

Eiropas Dzelzceļa kopuzņēmums “Shift2Rail

Shift2Rail

“Shift2Rail” ir pirmā Eiropas dzelzceļa kopīgā tehnoloģiju iniciatīva, kas koncentrējas uz mērķtiecīgu pētniecību un inovāciju (PI) un uz tirgu orientētiem risinājumiem, paātrinot jaunu un progresīvu tehnoloģiju integrāciju inovatīvos dzelzceļa produktu risinājumos.

Shift2Rail

Kopuzņēmums “EuroHPC” (“EuroHPC”)

Kopuzņēmums “EuroHPC

EuroHPC

Kopuzņēmums “EuroHPC” ir kopīga iniciatīva starp ES, Eiropas valstīm un privātiem partneriem, kuras mērķis ir attīstīt pasaules līmeņa superdatošanas infrastruktūru un padarīt Eiropu par līderi augstas veiktspējas datošanā (HPC).

EuroHPC

HPC

Iepriekš minēto subjektu gada pārskati ir publiski pieejami to attiecīgajās tīmekļa vietnēs.

BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATI UN SKAIDROJUMI (35)

35

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS | 132 |
| --- | --- |

| BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATI | 133 |
| --- | --- |

| BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATU SKAIDROJUMI | 136 |
| --- | --- |

| 1. | ES BUDŽETA SISTĒMA | 136 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2014.–2020. GADAM | 136 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | SĪKI IZSTRĀDĀTAS DFS IZDEVUMU KATEGORIJAS (PROGRAMMAS) | 137 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | GADA BUDŽETS | 137 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | IEŅĒMUMI | 139 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTA APRĒĶINS | 140 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA SASKAŅOJUMS AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU | 141 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | 2020. GADA ES BUDŽETA IZPILDE | 143 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | IEŅĒMUMI | 143 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | IZDEVUMI | 143 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | ES BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANA | 145 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | KOPSAVILKUMS PAR ES BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANU | 145 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | ES BUDŽETA IZDEVUMU ĪSTENOŠANA | 146 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS | 146 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA | 147 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA | 148 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS | 149 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS | 150 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA APROPRIĀCIJU VEIDIEM | 151 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS | 152 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA | 160 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA | 167 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS | 174 |
| --- | --- | --- |

4.10.

RAL

| 4.11. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS | 180 |
| --- | --- | --- |

4.11.

| 4.12. | SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA APROPRIĀCIJU VEIDIEM | 185 |
| --- | --- | --- |

4.12.

| 5. | BUDŽETA IZPILDE PA IESTĀDĒM | 192 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANA | 192 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA | 193 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA | 194 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AĢENTŪRU BUDŽETA IZPILDE | 195 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | BUDŽETA IEŅĒMUMI | 195 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM | 197 |
| --- | --- | --- |

6.2.

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

ES BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

| miljoni EUR |
| --- |
| Skaidrojums | 2020 | 2019 |
| a | Ieņēmumi finanšu gadā | 174 306 | 163 918 |
| b | Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām | (171 721 ) | (157 428 ) |
| c | Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu | (2 086 ) | (1 615 ) |
| d | To neizmantoto apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N–1 gada | 78 | 75 |
| e | Piešķirto ieņēmumu attīstība (B)-(A) | 1 398 | (1 736 ) |
| | Neizmantotās apropriācijas kārtējā gada beigās (A) | 7 694 | 9 092 |
| | Neizmantotās apropriācijas iepriekšējā gada beigās (B) | 9 092 | 7 356 |
| f | Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā | (207) | 4 |
| | Budžeta izpildes rezultāts | 1 768 | 3 217 |

miljoni EUR

Skaidrojums

2020

2019

a

Ieņēmumi finanšu gadā

174 306

163 918

b

Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām

(171 721 )

(157 428 )

c

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu

(2 086 )

(1 615 )

d

To neizmantoto apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N–1 gada

78

75

e

Piešķirto ieņēmumu attīstība (B)-(A)

1 398

(1 736 )

Neizmantotās apropriācijas kārtējā gada beigās (A)

Neizmantotās apropriācijas kārtējā gada beigās (A)

7 694

7 694

9 092

9 092

Neizmantotās apropriācijas iepriekšējā gada beigās (B)

Neizmantotās apropriācijas iepriekšējā gada beigās (B)

9 092

9 092

7 356

7 356

f

Valūtas kursa starpības attiecīgajā gadā

(207)

4

Budžeta izpildes rezultāts

Budžeta izpildes rezultāts

1 768

1 768

3 217

3 217

ES budžeta izpildes rezultāts tiks atdots dalībvalstīm 2021. gadā, samazinot summas, kas tām jāmaksā. To aprēķina saskaņā ar 1. panta 1. punktu Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 608/2014 (36), ar ko nosaka pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus. Vairāk informācijas pieejams 1.5. iedaļā “Budžeta izpildes rezultāta aprēķins”.

36

| a) | Ieņēmumi finanšu gadā – 3.1. tabula “Kopsavilkums par ES budžeta ieņēmumu īstenošanu”, 8. aile “Kopā ieņēmumi”. |
| --- | --- |

a)

Ieņēmumi finanšu gadā – 3.1. tabula “Kopsavilkums par ES budžeta ieņēmumu īstenošanu”, 8. aile “Kopā ieņēmumi”.

| b) | Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām – 4.3. tabula “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana”. 2. aile “Maksājumi no pieņemtā budžeta” un 4. aile “Maksājumi no piešķirtajiem ieņēmumiem”. |
| --- | --- |

b)

Maksājumi no kārtējā gada apropriācijām – 4.3. tabula “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana”. 2. aile “Maksājumi no pieņemtā budžeta” un 4. aile “Maksājumi no piešķirtajiem ieņēmumiem”.

| c) | Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu – 4.3. tabula “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana”, 7. aile “Automātiski pārnestas” un 8. aile “Pārnestas atbilstoši lēmumam”. |
| --- | --- |

c)

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz N+1 gadu – 4.3. tabula “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana”, 7. aile “Automātiski pārnestas” un 8. aile “Pārnestas atbilstoši lēmumam”.

| d) | To neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N–1 gada, – ņem vērā pārnesto maksājumu apropriāciju (automātiski pārnesto un ar lēmumu pārnesto) summu iepriekšējā gada beigās un kārtējā gada “Maksājumus no pārnestajām apropriācijām”, kā norādīts 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana” 3. ailē. |
| --- | --- |

d)

To neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana, kas pārnestas no N–1 gada, – ņem vērā pārnesto maksājumu apropriāciju (automātiski pārnesto un ar lēmumu pārnesto) summu iepriekšējā gada beigās un kārtējā gada “Maksājumus no pārnestajām apropriācijām”, kā norādīts 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana” 3. ailē.

| e) | Kopējo piešķirto ieņēmumu apropriāciju attīstība gada beigās – aprēķina starpību starp piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu iepriekšējā gada beigās (pluss) un piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu kārtējā gada beigās (kā norādīts 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana” 9. ailē – mīnuss), lai iegūtu piešķirto ieņēmumu neto izmaiņas kārtējā gadā. |
| --- | --- |

e)

Kopējo piešķirto ieņēmumu apropriāciju attīstība gada beigās – aprēķina starpību starp piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu iepriekšējā gada beigās (pluss) un piešķirto ieņēmumu apropriāciju summu kārtējā gada beigās (kā norādīts 4.3. tabulas “DFS: maksājumu apropriāciju īstenošana” 9. ailē – mīnuss), lai iegūtu piešķirto ieņēmumu neto izmaiņas kārtējā gadā.

| f) | Valūtas kursa starpības ietver realizētās un nerealizētās valūtas kursa starpības. |
| --- | --- |

f)

Valūtas kursa starpības ietver realizētās un nerealizētās valūtas kursa starpības.

BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATI

BUDŽETA UN FAKTISKO SUMMU SALĪDZINĀJUMA PĀRSKATI

Budžeta ieņēmumi

Budžeta ieņēmumi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Konstatētās maksājumtiesības | Ieņēmumi |
| 1 | Pašu resursi | 151 638 | 159 832 | 162 382 | 160 141 |
| | 11 – cukura nodevas | — | — | 0 | 0 |
| | 12 – muitas nodokļi | 22 157 | 18 507 | 22 107 | 19 867 |
| | 13 – PVN | 18 945 | 17 344 | 17 191 | 17 191 |
| | 14 – NKI | 110 536 | 123 980 | 122 944 | 122 944 |
| | 15 – budžeta nelīdzsvarotības korekcija | — | — | 147 | 147 |
| | 16 – Nīderlandes un Zviedrijas uz NKI balstītās iemaksas samazinājums | — | — | (8) | (8) |
| 3 | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | — | 2 102 | 3 173 | 3 167 |
| 4 | Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām | 1 651 | 1 651 | 1 629 | 1 615 |
| 5 | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 15 | 15 | 645 | 592 |
| 6 | Iemaksas un atmaksa saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām | 130 | 130 | 8 866 | 8 156 |
| 7 | Kavējuma procenti un naudas sodi | 115 | 361 | 17 027 | 629 |
| 8 | Aizdevumu un aizņēmumu operācijas | 2 | 2 | — | — |
| 9 | Dažādi ieņēmumi | 15 | 15 | 12 | 6 |
| Kopā | 153 566 | 164 108 | 193 735 | 174 306 |

miljoni EUR

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Konstatētās maksājumtiesības

Ieņēmumi

1

Pašu resursi

151 638

159 832

162 382

160 141

11 – cukura nodevas

11 – cukura nodevas

—

—

—

—

0

0

0

0

12 – muitas nodokļi

12 – muitas nodokļi

22 157

22 157

18 507

18 507

22 107

22 107

19 867

19 867

13 – PVN

13 – PVN

18 945

18 945

17 344

17 344

17 191

17 191

17 191

17 191

14 – NKI

14 – NKI

110 536

110 536

123 980

123 980

122 944

122 944

122 944

122 944

15 – budžeta nelīdzsvarotības korekcija

15 – budžeta nelīdzsvarotības korekcija

—

—

—

—

147

147

147

147

16 – Nīderlandes un Zviedrijas uz NKI balstītās iemaksas samazinājums

16 – Nīderlandes un Zviedrijas uz NKI balstītās iemaksas samazinājums

—

—

—

—

(8)

(8)

(8)

(8)

3

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

—

2 102

3 173

3 167

4

Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām

1 651

1 651

1 629

1 615

5

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

15

15

645

592

6

Iemaksas un atmaksa saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām

130

130

8 866

8 156

7

Kavējuma procenti un naudas sodi

115

361

17 027

629

8

Aizdevumu un aizņēmumu operācijas

2

2

—

—

9

Dažādi ieņēmumi

15

15

12

6

Kopā

Kopā

153 566

153 566

164 108

164 108

193 735

193 735

174 306

174 306

Budžeta izdevumi: saistības pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

Budžeta izdevumi: saistības pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 83 931 | 83 918 | 90 870 | 89 563 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 25 285 | 25 273 | 30 287 | 29 315 |
| | 1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 58 646 | 58 646 | 60 582 | 60 248 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 59 907 | 59 956 | 62 730 | 60 823 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 43 410 | 43 459 | 44 855 | 44 315 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 3 729 | 7 152 | 8 152 | 7 702 |
| 4 | Globālā Eiropa | 10 262 | 11 350 | 12 240 | 11 950 |
| 5 | Administrācija | 10 272 | 10 271 | 11 108 | 10 548 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 226 | 4 225 | 4 667 | 4 319 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — |
| 9 | Īpaši instrumenti | 588 | 1 236 | 1 306 | 1 108 |
| O | Inovācijas fonds (IF) | — | — | 1 337 | 5 |
| Kopā | 168 688 | 173 884 | 187 742 | 181 699 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

83 931

83 918

90 870

89 563

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

25 285

25 285

25 273

25 273

30 287

30 287

29 315

29 315

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

58 646

58 646

58 646

58 646

60 582

60 582

60 248

60 248

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

59 907

59 956

62 730

60 823

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43 410

43 410

43 459

43 459

44 855

44 855

44 315

44 315

3

Drošība un pilsonība

3 729

7 152

8 152

7 702

4

Globālā Eiropa

10 262

11 350

12 240

11 950

5

Administrācija

10 272

10 271

11 108

10 548

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

4 226

4 226

4 225

4 225

4 667

4 667

4 319

4 319

6

Kompensācijas

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

9

Īpaši instrumenti

588

1 236

1 306

1 108

O

Inovācijas fonds (IF)

—

—

1 337

5

Kopā

Kopā

168 688

168 688

173 884

173 884

187 742

187 742

181 699

181 699

Budžeta izdevumi: maksājumi pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

Budžeta izdevumi: maksājumi pa daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 72 354 | 77 278 | 88 334 | 83 541 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 22 308 | 21 753 | 28 726 | 24 057 |
| | 1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 50 046 | 55 525 | 59 607 | 59 484 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 57 904 | 58 772 | 61 448 | 60 595 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 43 380 | 43 419 | 45 018 | 44 456 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 3 685 | 6 293 | 7 331 | 6 333 |
| 4 | Globālā Eiropa | 8 929 | 10 386 | 11 928 | 11 412 |
| 5 | Administrācija | 10 275 | 10 273 | 11 941 | 10 319 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 226 | 4 225 | 5 168 | 4 134 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — |
| 9 | Īpaši instrumenti | 419 | 1 106 | 1 128 | 1 108 |
| O | Inovācijas fonds (IF) | — | — | 1 337 | 1 |
| Kopā | 153 566 | 164 108 | 183 446 | 173 310 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

1

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

Gudra un iekļaujoša izaugsme

72 354

72 354

77 278

77 278

88 334

88 334

83 541

83 541

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

22 308

22 308

21 753

21 753

28 726

28 726

24 057

24 057

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

50 046

50 046

55 525

55 525

59 607

59 607

59 484

59 484

2

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

57 904

57 904

58 772

58 772

61 448

61 448

60 595

60 595

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43 380

43 380

43 419

43 419

45 018

45 018

44 456

44 456

3

Drošība un pilsonība

3 685

6 293

7 331

6 333

4

Globālā Eiropa

8 929

10 386

11 928

11 412

5

5

Administrācija

Administrācija

10 275

10 275

10 273

10 273

11 941

11 941

10 319

10 319

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

4 226

4 226

4 225

4 225

5 168

5 168

4 134

4 134

6

Kompensācijas

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

9

Īpaši instrumenti

419

1 106

1 128

1 108

O

Inovācijas fonds (IF)

—

—

1 337

1

Kopā

Kopā

153 566

153 566

164 108

164 108

183 446

183 446

173 310

173 310

BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATU SKAIDROJUMI

BUDŽETA IZPILDES PĀRSKATU SKAIDROJUMI

1.   ES BUDŽETA SISTĒMA

Budžeta konti tiek turēti atbilstīgi Finanšu regulai (FR). Vispārējais budžets ir instruments, ar kuru katru gadu nosaka un apstiprina Savienības ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar maksimālajiem apjomiem un citiem noteikumiem, kas paredzēti DFS, atbilstoši tiesību aktiem par daudzgadu programmām, kas pieņemtas saskaņā ar minēto shēmu.

1.1.   DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2014.–2020. GADAM

DAUDZGADU FINANŠU SHĒMA 2014.–2020. GADAM

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kopā |
| 1. | Gudra un iekļaujoša izaugsme |

miljoni EUR

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kopā

1.

Gudra un iekļaujoša izaugsme

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |
| --- | --- |

1.a

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija |
| --- | --- |

1.b

Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi |
| --- | --- |

2.

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

43 881

43 881

43 888

43 888

307 998

307 998

| 3. | Drošība un pilsonība |
| --- | --- |

3.

Drošība un pilsonība

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globālā Eiropa |
| --- | --- |

4.

Globālā Eiropa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatīvā rezerve |
| --- | --- |

8.

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Īpaši instrumenti |
| --- | --- |

9.

Īpaši instrumenti

—

—

—

—

—

—

—

—

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Maksājumu apropriācijas kopā

Maksājumu apropriācijas kopā

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

126 492

126 492

154 355

154 355

166 709

166 709

172 420

172 420

1 027 151

1 027 151

Tabulā iepriekš ir parādītas DFS robežvērtības pašreizējās cenās. 2020. gads bija pēdējais finanšu gads, uz kuru attiecās DFS 2014.–2020. gadam. Kopējā robežvērtība apropriācijām 2020. gadā bija 168,797 miljardi EUR, kas atbilst 0,99 % no ES NKI, savukārt atbilstīgā maksājumu apropriāciju maksimālā robežvērtība bija 172,420 miljoni EUR jeb 1,01 % no ES NKI.

Saistībā ar DFS 2014.–2020. gadam ir panākta vienošanās par elastīguma noteikumiem. Tas ietver iespēju pārvietot neizmantoto summu (līdz regulā paredzētajai maksimālajai summai), kas atlikusi līdz maksājumu maksimālajam apjomam, uz turpmākajiem gadiem, nākamajam gadam veicamās DFS tehniskās korekcijas ietvaros izmantojot maksājumu vispārējo rezervi. Tāpēc summa, kas netika izmantota 2016. gadā (13,991 miljardi EUR pašreizējās cenās), 2017. gadā (16,414 miljardi EUR pašreizējās cenās) un 2018. gadā (210 miljoni EUR no aprēķinātajiem 11,386 miljardiem EUR maksimālās summas dēļ), tika pārnesta uz 2018.–2020. gadu un 2016.–2020. gada maksimālās robežvērtības tika attiecīgi koriģētas. Komisija 2019. gada 15. maijā pieņēma paziņojumu par finanšu shēmas tehniskajām korekcijām 2020. gadam atbilstoši NKI izmaiņām (EKS 2010) (COM(2019) 310).

Turpmāk ir sniegts paskaidrojums par dažādajām DFS izdevumu kategorijām. Izdevumu kategoriju struktūra un saturs ievērojami mainīsies nākamajā DFS.

1. izdevumu kategorija – Gudra un iekļaujoša izaugsme

1. izdevumu kategorija – Gudra un iekļaujoša izaugsme

Šī izdevumu kategorija ir sadalīta divās atsevišķās, bet savstarpēji saistītās daļās:

| 1.a | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi pētniecībai un inovācijai, izglītībai un apmācībai, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, sociālajai politikai, iekšējam tirgum un saistītām politikas jomām; |
| --- | --- |

1.a

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai, tostarp izdevumi pētniecībai un inovācijai, izglītībai un apmācībai, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam, sociālajai politikai, iekšējam tirgum un saistītām politikas jomām;

| 1.b | Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību. |
| --- | --- |

1.b

Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija, kas paredzēta, lai sekmētu vismazāk attīstīto dalībvalstu un reģionu konverģenci, papildinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju ārpus mazāk turīgiem reģioniem un atbalstītu reģionu sadarbību.

2. izdevumu kategorija – Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

2. izdevumu kategorija – Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

2. izdevumu kategorija ietver kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku un vides aizsardzības pasākumus, jo īpaši programmu LIFE+.

LIFE

3. izdevumu kategorija – Drošība un pilsonība

3. izdevumu kategorija – Drošība un pilsonība

3. izdevumu kategorija atspoguļo augošo nozīmi, kāda ir jomām, kurās ES ir noteikti īpaši uzdevumi, proti, tieslietām un iekšlietām, robežu aizsardzībai, imigrācijas un patvēruma politikai, sabiedrības veselībai un patērētāju tiesību aizsardzībai, kultūrai, jaunatnei, informācijai un dialogam ar pilsoņiem.

4. izdevumu kategorija – Globālā Eiropa

4. izdevumu kategorija – Globālā Eiropa

4. izdevumu kategorijā ietilpst visas ārējās darbības, tostarp sadarbība attīstības jomā, humānā palīdzība, pirmspievienošanās un kaimiņattiecību instrumenti. EAF netiek iekļauts ES budžetā un nav daļa no DFS.

5. izdevumu kategorija – Administrācija

5. izdevumu kategorija – Administrācija

Šī izdevumu kategorija attiecas uz visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, pensijām un Eiropas skolām. Iestādēm, izņemot Komisiju, šīs izmaksas veido to kopējos izdevumus.

6. izdevumu kategorija – Kompensācijas

6. izdevumu kategorija – Kompensācijas

Saskaņā ar politisko vienošanos par to, ka jaunās dalībvalstis nekļūst par budžeta neto maksātājām savas līdzdalības sākumposmā, šajā izdevumu kategorijā ir paredzēta kompensācija. Šī summa jaunām dalībvalstīm ir pieejama pārskaitījumu veidā, lai līdzsvarotu to budžeta ieņēmumus un iemaksas.

9. izdevumu kategorija – Īpaši instrumenti

9. izdevumu kategorija – Īpaši instrumenti

Elastības mehānismi ļauj ES mobilizēt nepieciešamos līdzekļus, lai reaģētu uz neparedzētiem notikumiem, piemēram, krīzēm un ārkārtas situācijām. To darbības joma, finanšu piešķīrums un darbības nosacījumi paredzēti DFS regulā un Iestāžu nolīgumā. Tie nodrošina, ka budžeta resursi var reaģēt uz mainīgajām prioritātēm, lai katrs euro tiktu izmantots tur, kur tas visvairāk vajadzīgs. Lielākā daļa elastības mehānismu tāpēc ir ārpus DFS, un finansējumu var mobilizēt, pārsniedzot izdevumu maksimālos apjomus.

DFS 2021.-2027. gadam summa būs 1,074 miljardi EUR ES-27 dalībvalstīm 2018. gada cenās, ieskaitot Eiropas Attīstības fonda (EAF) integrāciju. Kopā ar atveseļošanas instrumentu NextGenerationEU (NGEU) 750 miljardu EUR apmērā tā ļaus ES nākamajos gados nodrošināt vēl nebijušu 1,8 triljonu EUR finansējumu, lai atbalstītu atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas un ES ilgtermiņa prioritātes dažādās politikas jomās.

NextGenerationEU

NGEU

1.2.   SĪKI IZSTRĀDĀTAS DFS IZDEVUMU KATEGORIJAS (PROGRAMMAS)

SĪKI IZSTRĀDĀTAS DFS IZDEVUMU KATEGORIJAS (PROGRAMMAS)

DFS izdevumu kategorijas ir sadalītas sīkākās izdevumu kategorijās, kas atbilst galvenajām izdevumu programmām (piemēram, “Apvārsnis 2020”, Erasmus+ utt.). Juridiskais pamats budžeta izpildei tiek pieņemts šajā programmu līmenī. Programmas ir parastais formāts, kas tiek izmantots ziņošanai par īstenošanu un rezultātiem. Tabulas par katru programmu ir pieejamas budžeta izpildes pārskatos (skatīt 4.7.–4.12. tabulu turpmāk).

Erasmus

4.7.–4.12.

1.3.   GADA BUDŽETS

GADA BUDŽETS

Budžeta pieņemšanas procedūra ir noteikta Līguma par ES darbību 314. pantā. Turpmāk sniegtajā diagrammā ir norādīti budžeta pieņemšanas termiņi un posmi.

Image 12

Komisijas budžeta struktūru veido administratīvās un darbības apropriācijas. Pārējām iestādēm ir tikai administratīvās apropriācijas. Turklāt budžetā ir nodalītas divu veidu apropriācijas – nediferencētās un diferencētās. Nediferencētās apropriācijas izmanto, lai finansētu vienam gadam paredzētas darbības (tās atbilst gada pārskata principam). Diferencētās apropriācijas izmanto, lai gada pārskata principu saskaņotu ar vajadzību pārvaldīt daudzgadu darbības. Diferencētās apropriācijas tiek iedalītas saistību un maksājumu apropriācijās:

| — | saistību apropriācijas – sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas vairākiem gadiem atbilstošos gada maksājumos, ja tas paredzēts pamataktā, |
| --- | --- |

—

saistību apropriācijas – sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kas uzņemtas kārtējā finanšu gadā par darbībām, kuru ilgums ir vairāki gadi. Tomēr budžeta saistības darbībām, kuru ilgums pārsniedz vienu finanšu gadu, var tikt sadalītas vairākiem gadiem atbilstošos gada maksājumos, ja tas paredzēts pamataktā,

saistību apropriācijas

| — | maksājumu apropriācijas – sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados. |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas – sedz izdevumus par saistībām, kas radušās kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados.

maksājumu apropriācijas

Pārskatos šāda veida finansējums tiek sagrupēts divos galvenajos posteņos:

| — | galīgās pieņemtās budžeta apropriācijas un |
| --- | --- |

—

galīgās pieņemtās budžeta apropriācijas un

| — | papildu apropriācijas, kurās iekļauti:






  — | pārnesumi no iepriekšējā gada (Finanšu regula ļauj dažos gadījumos pārnest neiztērētās summas no iepriekšējā gada uz kārtējo gadu) un |
| --- | --- | --- |

—

papildu apropriācijas, kurās iekļauti:

—

pārnesumi no iepriekšējā gada (Finanšu regula ļauj dažos gadījumos pārnest neiztērētās summas no iepriekšējā gada uz kārtējo gadu) un

| — | piešķirtie ieņēmumi no atmaksātajām summām, trešo personu/valstu iemaksas ES programmās un darbs, kas veikts trešo personu labā, tiek tieši iedalīts attiecīgajās budžeta izdevumu pozīcijās un veido trešo finansējuma pīlāru. |
| --- | --- |

—

piešķirtie ieņēmumi no atmaksātajām summām, trešo personu/valstu iemaksas ES programmās un darbs, kas veikts trešo personu labā, tiek tieši iedalīts attiecīgajās budžeta izdevumu pozīcijās un veido trešo finansējuma pīlāru.

Visi finansējuma veidi kopā veido pieejamās apropriācijas.

1.4.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

1.4.1.   
  Pašu resursu ieņēmumi

Pašu resursu ieņēmumi

Lielākā daļa ieņēmumu ir no pašu resursiem, kas sastāv no šādām kategorijām:

| 1) | tradicionālie pašu resursi (TPR) – veido +/–14 % no pašu resursu ieņēmumiem. Tāpat kā attiecībā uz 2. un 3. punktu, šis īpatsvars attiecas uz 2014.–2020. gada DFS periodu; |
| --- | --- |

1)

tradicionālie pašu resursi (TPR) – veido +/–14 % no pašu resursu ieņēmumiem. Tāpat kā attiecībā uz 2. un 3. punktu, šis īpatsvars attiecas uz 2014.–2020. gada DFS periodu;

| 2) | pievienotās vērtības nodokļa (PVN) resursi – veido 13 % no pašu resursu ieņēmumiem; |
| --- | --- |

2)

pievienotās vērtības nodokļa (PVN) resursi – veido 13 % no pašu resursu ieņēmumiem;

| 3) | nacionālā kopienākuma (NKI) resursi – veido +/–73 % no pašu resursu ieņēmumiem. |
| --- | --- |

3)

nacionālā kopienākuma (NKI) resursi – veido +/–73 % no pašu resursu ieņēmumiem.

Pašu resursus piešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/335/ES, Euratom (2014. gada 26. maijs) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (2014. gada ORD). Lēmums stājās spēkā 2016. gada 1. oktobrī un tika piemērots ar atpakaļejošu spēku no 2014. gada 1. janvāra.

ORD

Kopējā pašu resursu summa, kas Savienībai piešķirta gada maksājumu apropriāciju segšanai, nepārsniedz 1,20 % no visu dalībvalstu NKI summas.

Līdz ar jaunās DFS sākšanos Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 (37) (2020. gada 14. decembris) par ES pašu resursu sistēmu (2020. gada Lēmums par pašu resursiem) pēc tam, kad to bija ratificējušas visas dalībvalstis, stājās spēkā 2021. gada 1. jūnijā un aizstāj pašreizējo Lēmumu par pašu resursiem ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra.

37

1.4.2.   
  Tradicionālie pašu resursi (TPR)

Tradicionālie pašu resursi (TPR)

TPR sastāv no muitas nodokļiem, ko dalībvalstis ES vārdā iekasē no uzņēmējiem par importu no trešām valstīm. Tomēr dalībvalstis patur 20 % kā kompensāciju par iekasēšanas izmaksām. Visas konstatētās tradicionālo pašu resursu summas ir jāiegrāmato vienā no kompetento iestāžu kontiem:

| — | parastajos kontos, kas paredzēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 6. panta 3. punktā, – visas atgūtās vai garantētās summas, |
| --- | --- |

—

parastajos kontos, kas paredzēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 6. panta 3. punktā, – visas atgūtās vai garantētās summas,

| — | atsevišķajos kontos, kas arī paredzēti iepriekš minētajā pantā, – visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas. |
| --- | --- |

—

atsevišķajos kontos, kas arī paredzēti iepriekš minētajā pantā, – visas summas, kuras vēl nav atgūtas un/vai nav garantētas; šajā kontā var iegrāmatot arī tās summas, kas ir garantētas, bet apstrīdētas.

Tradicionālie pašu resursi dalībvalstij jāieskaita Komisijas kontā valsts kasē vai valsts centrālajā bankā ne vēlāk kā pirmajā darbdienā pēc 19. datuma otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā maksājumtiesības konstatētas (vai – atsevišķa konta gadījumā – atgūtas attiecīgās summas).

1.4.3.   
  Pievienotās vērtības nodoklis (PVN)

Pievienotās vērtības nodoklis (PVN)

Pievienotās vērtības nodokli (PVN) piemēro dalībvalstu PVN bāzei, un bāzes šim nolūkam ir saskaņotas atbilstīgi ES noteikumiem. Tomēr PVN bāze ir ierobežota un nepārsniedz 50 % no katras dalībvalsts NKI. Vienotā PVN likme, ko piemēro, ir noteikta 0,30 % apmērā, izņemot Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai, kam piemēro samazinātu likmi – 0,15 %.

1.4.4.   
  Nacionālais kopienākums (NKI)

Nacionālais kopienākums (NKI)

Resursus, kuru pamatā ir nacionālais kopienākums (NKI), izmanto, lai finansētu to budžeta daļu, kuru nesedz citi ieņēmumu avoti. Katras dalībvalsts NKI piemēro vienu un to pašu procentu likmi, un to nosaka saskaņā ar ES noteikumiem.

PVN resursus un NKI resursus nosaka, pamatojoties uz attiecīgo bāzu prognozēm, ko izstrādā budžeta projekta sagatavošanas laikā. Šīs prognozes pēc tam pārskata un atjaunina attiecīgajā budžeta gadā, izmantojot budžeta grozījumus. Pozitīvās vai negatīvās starpības starp summām, kas dalībvalstīm ir jāmaksā, ņemot vērā faktiskās bāzes, un summām, kas ir faktiski samaksātas, pamatojoties uz (pārskatītajām) prognozēm, Komisija pieprasa dalībvalstīm nodrošināt līdz pirmajai jūnija darbdienai otrajā gadā, kurš seko attiecīgajam budžeta gadam. Faktiskajās PVN un NKI bāzēs joprojām var veikt korekcijas turpmākajos četros gados, ja vien netiek sniegta atruna. Šīs atrunas ir uzskatāmas par potenciāliem prasījumiem dalībvalstīm par precīzi nenosakāmām summām, jo to finansiālo ietekmi nevar precīzi aplēst. Ja ir iespējams noteikt precīzu summu, attiecīgie PVN un NKI resursi tiek pieprasīti saistībā ar PVN un NKI atlikumiem vai izmantojot atsevišķus līdzekļu pieprasījumus.

1.4.5.   
  Korekcija attiecībā uz AK

Korekcija attiecībā uz AK

Budžeta nelīdzsvarotības korekcijas mehānismu par labu Apvienotajai Karalistei (samazinot Apvienotās Karalistes pašu resursu maksājumus un palielinot citu dalībvalstu maksājumus) Eiropadome ieviesa Fontenblo sanāksmē (1984. gada jūnijā). Vācijai, Austrijai, Zviedrijai un Nīderlandei tika noteikts mazāks finansējums Apvienotās Karalistes korekcijai (kas nav lielāks par vienu ceturto daļu no šo valstu parastās daļas). Apvienotās Karalistes korekcija un saistītā finansēšanas kārtība beidzās 2020. gada beigās līdz ar tās izstāšanos no ES.

1.4.6.   
  Bruto samazinājums

Bruto samazinājums

Eiropadome 2013. gada 7. un 8. februārī secināja, ka Dānijai, Nīderlandei un Zviedrijai būtu jāpiemēro bruto samazinājums gada iemaksai, kuras pamatā ir NKI, 2014.–2020. gada periodam, savukārt Austrijai uz NKI bāzētajai gada iemaksai tika piemērots bruto samazinājums tikai 2014.–2016. gada periodam. Gada samazinājumi ir šādi: Dānijai 130 miljoni EUR, Nīderlandei 695 miljoni EUR un Zviedrijai 185 miljoni EUR. Periodam no 2021. līdz 2027. gadam bruto samazinājums gada iemaksām, kuru pamatā ir NKI, tiks piemērots Austrijai, Dānijai, Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai.

1.5.   BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTA APRĒĶINS

BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTA APRĒĶINS

ES budžeta izpildes rezultāts tiek atdots dalībvalstīm nākamā gada laikā, samazinot summas, kas dalībvalstīm jāmaksā attiecīgajā gadā.

Pašu resursu summas, ko iegrāmato kontos, ir summas, ko gada laikā dalībvalstu valdības ieskaita Komisijas vārdā atvērtajos kontos. Pārpalikuma gadījumā ieņēmumos tiek iekļauts arī budžeta izpildes rezultāts iepriekšējā finanšu gadā. Pārējie ieņēmumi, kurus grāmato kontos, ir summas, kas faktiski saņemtas gada laikā.

Lai aprēķinātu gada budžeta izpildes rezultātu, izdevumos tiek iekļauti maksājumi, kas tiek veikti no gada apropriācijām, kā arī visas attiecīgā gada apropriācijas, ko pārnes uz nākamo gadu. Maksājumi, kas veikti no gada apropriācijām, ir maksājumi, ko grāmatvedis veic līdz finanšu gada 31. decembrim. ELGF gadījumā maksājumi ir tie, ko dalībvalstis veikušas laikposmā no N–1 gada 16. oktobra līdz N gada 15. oktobrim, ar nosacījumu, ka grāmatvedim par saistībām un apstiprinājumu ir paziņots līdz N+1 gada 31. janvārim. Par ELGF izdevumiem pēc kontroles veikšanas dalībvalstīs var pieņemt atbilstības lēmumu.

Budžeta izpildes rezultātos ietver divus elementus: ES rezultātu un Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) ietilpstošo EBTA valstu līdzdalības rezultātus. Saskaņā ar 1. panta 1. punktu Regulā (ES, Euratom) Nr. 608/2014, ar ko nosaka pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus, minētais rezultāts atspoguļo starpību starp:

| — | kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā finanšu gadā, un |
| --- | --- |

—

kopējiem ieņēmumiem, kas saņemti attiecīgajā finanšu gadā, un

| — | uz kārtējā gada apropriāciju pamata veiktajiem kopējiem maksājumiem, kam pieskaitīta tā paša gada apropriāciju kopsumma, kura pārnesta uz nākamo gadu. |
| --- | --- |

—

uz kārtējā gada apropriāciju pamata veiktajiem kopējiem maksājumiem, kam pieskaitīta tā paša gada apropriāciju kopsumma, kura pārnesta uz nākamo gadu.

Aprēķinā iegūtajam skaitlim pieskaita vai no tā atņem šādas vērtības:

| — | no iepriekšējiem gadiem pārnesto atcelto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada, |
| --- | --- |

—

no iepriekšējiem gadiem pārnesto atcelto maksājumu apropriāciju neto atlikumu un visus maksājumus, kas euro kursa svārstību dēļ pārsniedz nediferencētās apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā gada,

| — | piešķirto ieņēmumu attīstību un |
| --- | --- |

—

piešķirto ieņēmumu attīstību un

| — | gada laikā iegrāmatotos neto valūtas maiņas kursa guvumus vai zaudējumus. |
| --- | --- |

—

gada laikā iegrāmatotos neto valūtas maiņas kursa guvumus vai zaudējumus.

No iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas attiecībā uz trešo personu iemaksām un darbu trešo personu uzdevumā, kuras atbilstoši definīcijai nekad netiek anulētas, ir iekļautas kā papildu apropriācijas attiecīgajam finanšu gadam. Ar to ir skaidrojama atšķirība starp pārnestajām apropriācijām no iepriekšējā gada N gada budžeta izpildes pārskatos un tām, kas pārnestas uz nākamo gadu N–1 budžeta izpildes pārskatos. Saistību apropriācijas, kas ir atkārtoti pieejamas pēc maksājumu atmaksas kontā, netiek ņemtas vērā, aprēķinot budžeta izpildes rezultātu.

Pārnestās maksājumu apropriācijas ietver automātiskus pārnesumus un pārnesumus atbilstoši lēmumam. Tādu neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana, kuras ir pārnestas no iepriekšējā gada, ietver tādu apropriāciju atcelšanu, kuras ir pārnestas automātiski un atbilstoši lēmumam.

1.6.   SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA SASKAŅOJUMS AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA SASKAŅOJUMS AR BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTU

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | 57 416 | 4 796 |
| Ieņēmumi | | |
| Kārtējā gadā konstatētās maksājumtiesības, kuru summas vēl nav iekasētas | (1 295 ) | (6 193 ) |
| Iepriekšējos gados konstatētās maksājumtiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā | 3 886 | 8 656 |
| Uzkrātie ieņēmumi (neto) | (48 762 ) | 3 341 |
| | (46 171 ) | 5 804 |
| Izdevumi | | |
| Uzkrātie izdevumi (neto) | 8 258 | 8 394 |
| Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā | (457) | (3 832 ) |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | (17 547 ) | (10 981 ) |
| Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu | (2 268 ) | (3 532 ) |
| Maksājumi, kas veikti no pārnestajām apropriācijām, un neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana | 3 248 | 1 924 |
| Uzkrājumu pārmaiņas | 3 873 | 3 801 |
| Citi | (4 441 ) | (3 076 ) |
| | (9 334 ) | (7 304 ) |
| Saimnieciskās darbības rezultāts aģentūrām un likvidējamajai EOTK | (142) | (79) |
| GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS | 1 768 | 3 217 |

miljoni EUR

2020

2019

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

57 416

57 416

4 796

4 796

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Kārtējā gadā konstatētās maksājumtiesības, kuru summas vēl nav iekasētas

Kārtējā gadā konstatētās maksājumtiesības, kuru summas vēl nav iekasētas

(1 295 )

(1 295 )

(6 193 )

(6 193 )

Iepriekšējos gados konstatētās maksājumtiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā

Iepriekšējos gados konstatētās maksājumtiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā

3 886

3 886

8 656

8 656

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

(48 762 )

(48 762 )

3 341

3 341

(46 171 )

(46 171 )

5 804

5 804

Izdevumi

Izdevumi

Uzkrātie izdevumi (neto)

Uzkrātie izdevumi (neto)

8 258

8 258

8 394

8 394

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

(457)

(457)

(3 832 )

(3 832 )

Priekšfinansējuma neto ietekme

Priekšfinansējuma neto ietekme

(17 547 )

(17 547 )

(10 981 )

(10 981 )

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

Maksājumu apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu

(2 268 )

(2 268 )

(3 532 )

(3 532 )

Maksājumi, kas veikti no pārnestajām apropriācijām, un neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana

Maksājumi, kas veikti no pārnestajām apropriācijām, un neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšana

3 248

3 248

1 924

1 924

Uzkrājumu pārmaiņas

Uzkrājumu pārmaiņas

3 873

3 873

3 801

3 801

Citi

Citi

(4 441 )

(4 441 )

(3 076 )

(3 076 )

(9 334 )

(9 334 )

(7 304 )

(7 304 )

Saimnieciskās darbības rezultāts aģentūrām un likvidējamajai EOTK

Saimnieciskās darbības rezultāts aģentūrām un likvidējamajai EOTK

(142)

(142)

(79)

(79)

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

1 768

1 768

3 217

3 217

Saskaņā ar Finanšu regulu gada saimnieciskās darbības rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības principiem (ES grāmatvedības noteikumiem), bet budžeta izpildes rezultāts ir balstīts uz mainītiem naudas plūsmas grāmatvedības noteikumiem. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta izpildes rezultātu nosaka vieni un tie paši pamatā esošie darījumi (izņēmums ir pārējie (nebudžeta) aģentūru un likvidējamās EOTK ieņēmumu un izdevumu avoti, ko iekļauj tikai saimnieciskās darbības rezultātā (skatīt 6. skaidrojumu), gada saimnieciskās darbības rezultāta salīdzināšana ar gada budžeta izpildes rezultātu kalpo kā noderīga saskaņotības pārbaude.

6.

Saskaņošanas posteņi – ieņēmumi

Saskaņošanas posteņi – ieņēmumi

Faktiskie finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par maksājumtiesībām, kuras konstatētas attiecīgā gada laikā, un summām, kas iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajām maksājumtiesībām. Tāpēc kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās maksājumtiesības saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultāta, jo tās nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās maksājumtiesības saskaņošanas nolūkā jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātam.

Uzkrātie ieņēmumi galvenokārt sastāv no uzkrātajiem ieņēmumiem, kas saistīti ar AK izstāšanos no ES, Inovācijas fondu, finanšu korekcijām, pašu resursiem, procentiem un dividendēm. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gadā uzkrātos ieņēmumus, no kuriem atskaitīti iepriekšējā gadā uzkrātie ieņēmumi.

Saskaņošanas posteņi – izdevumi

Saskaņošanas posteņi – izdevumi

Uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrātie izdevumi gada beigu noslēguma mērķiem, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies ES līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots Komisijai. Ņem vērā tikai neto ietekmi, t. i., kārtējā gadā uzkrātos izdevumus, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gadā uzkrāto izdevumu apvērse. Kārtējā gadā veikti maksājumi, kas attiecas uz iepriekšējos gados iegrāmatotiem rēķiniem, ir iekļauti kārtējā gada budžeta izdevumos un šā iemesla dēļ saskaņošanas nolūkos ir jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātam.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: 1) jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem, un 2) priekšfinansējuma summu dzēšana ar kārtējā gadā apstiprinātajām attiecināmajām izmaksām. Pēdējais no tiem ir izdevumi uzkrājumu izteiksmē, bet ne budžeta kontos, jo samaksas brīdī sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem.

Papildus maksājumiem, kas veikti uz attiecīgā gada apropriāciju pamata, minētā gada apropriācijas, kas pārnestas uz nākamo gadu, arī ir jāņem vērā, aprēķinot attiecīgā gada budžeta izpildes rezultātu (saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 608/2014 1. panta 1. punktu). Tas pats attiecas arī uz budžeta maksājumiem, kas veikti kārtējā gadā no apropriācijām, kuras pārnestas no iepriekšējiem gadiem, un uz neizmantoto maksājumu apropriāciju atcelšanu.

Uzkrājumu pārmaiņas attiecas uz gada beigu aplēsēm finanšu pārskatos (galvenokārt darbinieku pabalsti), kuras neietekmē budžeta kontus. Citas saskaņojamās summas ietver dažādus elementus, piemēram, aktīvu amortizāciju/nolietojumu, aktīvu iegādi, kapitāla nomas maksājumus un finansiālo līdzdalību, kuriem ir atšķirīga budžeta un uzkrājumu grāmatvedība.

Saskaņojamais postenis – aģentūru un likvidējamās EOTK saimnieciskās darbības rezultāts

Saskaņojamais postenis – aģentūru un likvidējamās EOTK saimnieciskās darbības rezultāts

Gada budžeta izpildes rezultāts ir nekonsolidēts skaitlis un neietver pārējos (nebudžeta) konsolidēto aģentūru un likvidējamās EOTK ieņēmumu un izdevumu avotus (skatīt 6. skaidrojumu). Lai saskaņotu gada saimnieciskās darbības rezultātu – konsolidētu skaitli, kas ietver šīs summas – ar gada budžeta izpildes rezultātu, kā saskaņojamo posteni norāda visu aģentūru un likvidējamās EOTK konsolidēto gada saimnieciskās darbības rezultātu.

6

2.   2020. GADA ES BUDŽETA IZPILDE

2.1.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Sākotnēji pieņemtajā ES budžetā, kuru parakstīja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs 2019. gada 27. novembrī, maksājumu apropriāciju summa bija 153,566 miljardi EUR, un no pašu resursiem finansējamais kopējais apjoms bija 151,638 miljardi EUR. Ieņēmumu un izdevumu aplēses sākotnējā budžetā parasti tiek koriģētas budžeta gadā, un šādas pārmaiņas tiek norādītas budžeta grozījumos. Korekcijas pašu resursos, kuru pamatā ir NKI, nodrošina, ka budžetā paredzētie ieņēmumi precīzi atbilst budžetā paredzētajiem izdevumiem. Saskaņā ar līdzsvara principu budžeta ieņēmumiem un izdevumiem (maksājumu apropriācijām) jābūt līdzsvarā.

2020. gadā tika pieņemti deviņi budžeta grozījumi. Ņemot tos vērā, galīgie apstiprinātie ieņēmumi 2020. gadā bija 164,108 miljardi EUR, un no pašu resursiem finansētā kopējā summa bija 159,832 miljardi EUR. Galvenais faktors, kāpēc dalībvalstu iemaksas 2020. gadā palielinājās, bija maksājumu apropriāciju palielināšanās (10,542 miljardi EUR).

Kas attiecas uz pašu resursu rezultātu – iekasētie tradicionālie pašu resursi bija ļoti līdzīgi prognozētajām summām.

Dalībvalstu veiktie galīgie PVN un NKI maksājumi arī gandrīz atbilda galīgā budžeta aplēsēm. Atšķirību starp prognozētajām summām un faktiski samaksātajām summām rada atšķirība starp euro maiņas kursu, kas tika izmantots budžeta vajadzībām, un spēkā esošo maiņas kursu laikā, kad dalībvalstis, kas nav EMS sastāvā, faktiski veica maksājumus.

Attiecībā uz PVN un NKI atlikumiem noteikumi ir izklāstīti Regulas par pieejamību (Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014) 10.b pantā. Procedūra neparedz budžeta grozījumu, tāpēc Komisija tieši prasa dalībvalstīm samaksāt neto summas. Šīs ieskaita sistēmas dēļ nav gandrīz nekādas ietekmes uz ES budžetu.

Sadaļa “Iemaksas un atmaksa saistībā ar ES nolīgumiem un programmām” galvenokārt attiecas uz ieņēmumiem no finanšu korekcijām (ESI fondi, ELGF un ELFLA), trešo valstu dalību pētniecības programmās, lauksaimniecības fondu grāmatojumu noskaidrošanu un citām iemaksām un atmaksu saistībā ar ES programmām/darbībām. Ievērojamu daļu no šīs kopējās summas veido piešķirtie ieņēmumi, kā rezultātā izdevumos parasti tiek ierakstītas papildu apropriācijas.

Ieņēmumi no naudas sodiem galvenokārt attiecas uz naudas sodiem, kas piemēroti konkurences jomā.

2.2.   IZDEVUMI

IZDEVUMI

ES budžetam ir būtiska loma Savienības politikas un prioritāšu īstenošanā. Kaut arī Savienības budžets apjoma ziņā ir ierobežots, jo atbilst aptuveni 2 % no visiem Savienības publiskajiem izdevumiem, tas papildina valstu budžetus un ir nepārprotami vērsts uz investīcijām un papildināmību. Tas ir svarīgs instruments starp dažādajiem Eiropas līmeņa politikas un regulatīvajiem instrumentiem, par kuriem vienojušās visas ES dalībvalstis un tas ir atspoguļots DFS, kurā noteiktas attiecīgās programmas un izdevumu maksimālais apjoms.

ES 2020. gada budžets, kas pieņemts 2019. gada 27. novembrī, apliecina, ka ES novirza naudu tur, kur tā ir vajadzīga. Lielākā daļa ES budžeta 2020. gadā tika izlietota, lai veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi un mazinātu ekonomiskās atšķirības starp reģioniem, stimulētu darbvietu radīšanu, cīnītos pret klimata pārmaiņām un risinātu Covid-19 pandēmijas sociāli ekonomisko ietekmi ES, kā arī sniegtu palīdzību trešām valstīm.

2020. gads bija DFS 2014.–2020. gadam pēdējais gads, un Komisija izmantoja visas atlikušās iespējas, lai piesaistītu papildu līdzekļus nolūkā pastiprināt ar Covid-19 saistītās darbības budžetā un atbalstīt dalībvalstis ar papildu likviditāti. Budžeta izpilde tika rūpīgi uzraudzīta un pārvaldīta, kā rezultātā tika praktiski pilnībā īstenotas gandrīz visas apropriācijas.

Apropriācijas, kas noteiktas galīgajā pieņemtajā budžetā, bija 173,9 miljardi EUR (par 4,6 % vairāk nekā 2019. gadā) saistībām un 164,1 miljards EUR (par 10,5 % vairāk) maksājumiem; tas atbilst attiecīgi 1,00 % un 0,90 % no ES nacionālā kopienākuma (NKI).

Visās budžeta pozīcijās 2020. gadā tika sasniegts augsts izpildes līmenis. 2020. gadā izpildes rādītājs visiem apropriāciju veidiem (budžeta, pārnestajām no iepriekšējā gada un piešķirtajiem ieņēmumiem) bija 97 % saistību sadaļā un 94 % maksājumu sadaļā. Izpildes rādītāji, izņemot piešķirtos ieņēmumus, liecina par pilnīgu izpildi 2020. gadā (99,5 % saistību apropriācijām un 98,5 % maksājumu apropriācijām).

Neizpildītās saistības (ko dažkārt dēvē par RAL – reste à liquider), kas ir summas, par kurām uzņemtas saistības, bet kuras vēl nav samaksātas, 2020. gada beigās bija 303,2 miljardi EUR. Bija paredzams palielinājums salīdzinājumā ar 2019. gada līmeni, ņemot vērā starpību starp budžeta saistību un maksājumu apropriācijām (9,8 miljardi EUR) pieņemtajā galīgajā budžetā un faktu, ka neizpildīto saistību palielinājums ir normāla attīstība, jo maksājumu apropriācijas palielinās katru gadu, kā paredzēts DFS. Neizpildīto saistību palielinājums salīdzinājumā ar 2019. gadu bija 5,5 miljardi EUR.

RAL – reste à liquider

3.   ES BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANA

3.1.   KOPSAVILKUMS PAR ES BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANU

KOPSAVILKUMS PAR ES BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANU

| miljoni EUR |
| --- |
| Sadaļa | Ienākumu apropriācijas | Konstatētās maksājumtiesības | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nav samaksāts |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kārtējā gada | Pārnestās summas | Kopā | Par kārtējā gada maksājumtiesībām | Par pārnestajām maksājumtiesībām | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1 | Pašu resursi | 151 638 | 159 832 | 160 092 | 2 291 | 162 382 | 160 086 | 55 | 160 141 | 100 % | 2 241 |
| 3 | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | — | 2 102 | 3 167 | 7 | 3 173 | 3 167 | 0 | 3 167 | 151 % | 7 |
| 4 | Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām | 1 651 | 1 651 | 1 619 | 10 | 1 629 | 1 606 | 9 | 1 615 | 98 % | 14 |
| 5 | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 15 | 15 | 600 | 44 | 645 | 569 | 23 | 592 | 3 933  % | 53 |
| 6 | Iemaksas un atmaksa saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām | 130 | 130 | 7 321 | 1 545 | 8 866 | 6 881 | 1 275 | 8 156 | 6 273  % | 711 |
| 7 | Kavējuma procenti un naudas sodi | 115 | 361 | 1 078 | 15 949 | 17 027 | 159 | 470 | 629 | 174 % | 16 398 |
| 8 | Aizdevumu un aizņēmumu operācijas | 2 | 2 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Dažādi ieņēmumi | 15 | 15 | 6 | 7 | 12 | 5 | 1 | 6 | 39 % | 7 |
| Kopā | 153 566 | 164 108 | 173 882 | 19 853 | 193 735 | 172 472 | 1 834 | 174 306 | 106 % | 19 429 |

miljoni EUR

Sadaļa

Ienākumu apropriācijas

Konstatētās maksājumtiesības

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nav samaksāts

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kārtējā gada

Pārnestās summas

Kopā

Par kārtējā gada maksājumtiesībām

Par pārnestajām maksājumtiesībām

Kopā

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1

Pašu resursi

151 638

159 832

160 092

2 291

162 382

160 086

55

160 141

100 %

2 241

3

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

—

2 102

3 167

7

3 173

3 167

0

3 167

151 %

7

4

Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām

1 651

1 651

1 619

10

1 629

1 606

9

1 615

98 %

14

5

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

15

15

600

44

645

569

23

592

3 933  %

53

6

Iemaksas un atmaksa saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām

130

130

7 321

1 545

8 866

6 881

1 275

8 156

6 273  %

711

7

Kavējuma procenti un naudas sodi

115

361

1 078

15 949

17 027

159

470

629

174 %

16 398

8

Aizdevumu un aizņēmumu operācijas

2

2

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Dažādi ieņēmumi

15

15

6

7

12

5

1

6

39 %

7

Kopā

Kopā

153 566

153 566

164 108

164 108

173 882

173 882

19 853

19 853

193 735

193 735

172 472

172 472

1 834

1 834

174 306

174 306

106 %

106 %

19 429

19 429

4.   ES BUDŽETA IZDEVUMU ĪSTENOŠANA

4.1.   DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā | Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 83 931 | (12) | 83 918 | 520 | 6 431 | 90 870 | 72 354 | 4 925 | 77 278 | 151 | 10 904 | 88 334 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 25 285 | (12) | 25 273 | 3 | 5 012 | 30 287 | 22 308 | (555) | 21 753 | 139 | 6 835 | 28 726 |
| | 1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 58 646 | — | 58 646 | 518 | 1 419 | 60 582 | 50 046 | 5 479 | 55 525 | 13 | 4 069 | 59 607 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 59 907 | 49 | 59 956 | 467 | 2 308 | 62 730 | 57 904 | 867 | 58 772 | 677 | 1 999 | 61 448 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 43 410 | 49 | 43 459 | 467 | 929 | 44 855 | 43 380 | 39 | 43 419 | 670 | 929 | 45 018 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 3 729 | 3 423 | 7 152 | — | 1 000 | 8 152 | 3 685 | 2 607 | 6 293 | 9 | 1 030 | 7 331 |
| 4 | Globālā Eiropa | 10 262 | 1 089 | 11 350 | 47 | 843 | 12 240 | 8 929 | 1 457 | 10 386 | 38 | 1 503 | 11 928 |
| 5 | Administrācija | 10 272 | (1) | 10 271 | — | 837 | 11 108 | 10 275 | (2) | 10 273 | 828 | 839 | 11 941 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 226 | (1) | 4 225 | | 442 | 4 667 | 4 226 | (1) | 4 225 | 499 | 443 | 5 168 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Īpaši instrumenti | 588 | 649 | 1 236 | 49 | 21 | 1 306 | 419 | 688 | 1 106 | 1 | 21 | 1 128 |
| O | Inovācijas fonds (IF) | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Kopā | 168 688 | 5 196 | 173 884 | 1 083 | 12 775 | 187 742 | 153 566 | 10 542 | 164 108 | 1 704 | 17 634 | 183 446 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

83 931

(12)

83 918

520

6 431

90 870

72 354

4 925

77 278

151

10 904

88 334

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

25 285

25 285

(12)

(12)

25 273

25 273

3

3

5 012

5 012

30 287

30 287

22 308

22 308

(555)

(555)

21 753

21 753

139

139

6 835

6 835

28 726

28 726

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

58 646

58 646

—

—

58 646

58 646

518

518

1 419

1 419

60 582

60 582

50 046

50 046

5 479

5 479

55 525

55 525

13

13

4 069

4 069

59 607

59 607

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

59 907

49

59 956

467

2 308

62 730

57 904

867

58 772

677

1 999

61 448

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

43 410

43 410

49

49

43 459

43 459

467

467

929

929

44 855

44 855

43 380

43 380

39

39

43 419

43 419

670

670

929

929

45 018

45 018

3

Drošība un pilsonība

3 729

3 423

7 152

—

1 000

8 152

3 685

2 607

6 293

9

1 030

7 331

4

Globālā Eiropa

10 262

1 089

11 350

47

843

12 240

8 929

1 457

10 386

38

1 503

11 928

5

Administrācija

10 272

(1)

10 271

—

837

11 108

10 275

(2)

10 273

828

839

11 941

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

4 226

4 226

(1)

(1)

4 225

4 225

442

442

4 667

4 667

4 226

4 226

(1)

(1)

4 225

4 225

499

499

443

443

5 168

5 168

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Īpaši instrumenti

588

649

1 236

49

21

1 306

419

688

1 106

1

21

1 128

O

Inovācijas fonds (IF)

—

—

—

—

1 337

1 337

—

—

—

—

1 337

1 337

Kopā

Kopā

168 688

168 688

5 196

5 196

173 884

173 884

1 083

1 083

12 775

12 775

187 742

187 742

153 566

153 566

10 542

10 542

164 108

164 108

1 704

1 704

17 634

17 634

183 446

183 446

4.2.   DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Uz 2021. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | piešķirtie ieņēmumi | pārnestas atbilstoši lēmumam | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 90 870 | 83 890 | 520 | 5 152 | 89 563 | 99 % | 1 219 | 22 | 1 241 | 6 | — | 59 | 65 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 30 287 | 25 254 | 3 | 4 058 | 29 315 | 97 % | 954 | 14 | 967 | 5 | — | 0 | 5 |
| | 1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 60 582 | 58 636 | 518 | 1 095 | 60 248 | 99 % | 265 | 8 | 274 | 1 | — | 59 | 60 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 62 730 | 59 475 | 463 | 886 | 60 823 | 97 % | 445 | 475 | 920 | 6 | 4 | 976 | 986 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 44 855 | 42 979 | 463 | 873 | 44 315 | 99 % | 56 | 475 | 531 | 5 | 4 | 0 | 9 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 8 152 | 7 152 | — | 550 | 7 702 | 94 % | 450 | — | 450 | 1 | — | 0 | 1 |
| 4 | Globālā Eiropa | 12 240 | 11 349 | 47 | 555 | 11 950 | 98 % | 288 | — | 288 | 1 | — | 0 | 2 |
| 5 | Administrācija | 11 108 | 10 009 | — | 540 | 10 548 | 95 % | 291 | 85 | 376 | 178 | — | 6 | 184 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 4 667 | 4 024 | | 294 | 4 319 | 93 % | 142 | 85 | 226 | 116 | 0 | 6 | 122 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Īpaši instrumenti | 1 306 | 1 059 | 49 | — | 1 108 | 85 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| O | Inovācijas fonds (IF) | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Kopā | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Uz 2021. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

piešķirtie ieņēmumi

pārnestas atbilstoši lēmumam

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

90 870

83 890

520

5 152

89 563

99 %

1 219

22

1 241

6

—

59

65

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

30 287

30 287

25 254

25 254

3

3

4 058

4 058

29 315

29 315

97 %

97 %

954

954

14

14

967

967

5

5

—

0

0

5

5

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

60 582

60 582

58 636

58 636

518

518

1 095

1 095

60 248

60 248

99 %

99 %

265

265

8

8

274

274

1

1

—

59

59

60

60

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

62 730

59 475

463

886

60 823

97 %

445

475

920

6

4

976

986

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

44 855

44 855

42 979

42 979

463

463

873

873

44 315

44 315

99 %

99 %

56

56

475

475

531

531

5

5

4

4

0

0

9

9

3

Drošība un pilsonība

8 152

7 152

—

550

7 702

94 %

450

—

450

1

—

0

1

4

Globālā Eiropa

12 240

11 349

47

555

11 950

98 %

288

—

288

1

—

0

2

5

Administrācija

11 108

10 009

—

540

10 548

95 %

291

85

376

178

—

6

184

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

4 667

4 667

4 024

4 024

294

294

4 319

4 319

93 %

93 %

142

142

85

85

226

226

116

116

0

0

6

6

122

122

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Īpaši instrumenti

1 306

1 059

49

—

1 108

85 %

13

—

13

177

—

8

185

O

Inovācijas fonds (IF)

1 337

—

—

5

5

0 %

1 332

—

1 332

—

—

—

—

Kopā

Kopā

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

4.3.   DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi | Uz 2021. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | autom. pārnestas | pārnestas atbilstoši lēmumam | piešķirtie ieņēmumi | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 88 334 | 77 097 | 129 | 6 316 | 83 541 | 95 % | 149 | 12 | 4 579 | 4 740 | 21 | 23 | 9 | 53 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 28 726 | 21 587 | 118 | 2 352 | 24 057 | 84 % | 134 | 12 | 4 474 | 4 620 | 19 | 21 | 9 | 49 |
| | 1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 59 607 | 55 509 | 11 | 3 964 | 59 484 | 100 % | 15 | — | 105 | 120 | 1 | 2 | 0 | 4 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 61 448 | 58 263 | 670 | 1 662 | 60 595 | 99 % | 24 | 475 | 338 | 837 | 9 | 6 | 0 | 16 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 45 018 | 42 919 | 664 | 873 | 44 456 | 99 % | 18 | 475 | 56 | 548 | 8 | 6 | 0 | 14 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 7 331 | 5 896 | 7 | 430 | 6 333 | 86 % | 11 | 381 | 600 | 991 | 5 | 2 | 0 | 7 |
| 4 | Globālā Eiropa | 11 928 | 10 328 | 35 | 1 049 | 11 412 | 96 % | 37 | 17 | 454 | 508 | 4 | 4 | 1 | 8 |
| 5 | Administrācija | 11 941 | 9 111 | 748 | 460 | 10 319 | 86 % | 895 | 85 | 375 | 1 355 | 182 | 80 | 5 | 266 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 5 168 | 3 435 | 440 | 258 | 4 134 | 80 % | 585 | 85 | 182 | 852 | 120 | 59 | 3 | 182 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Īpaši instrumenti | 1 128 | 1 106 | 0 | 2 | 1 108 | 98 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| O | Inovācijas fonds (IF) | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Kopā | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Uz 2021. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

autom. pārnestas

pārnestas atbilstoši lēmumam

piešķirtie ieņēmumi

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

88 334

77 097

129

6 316

83 541

95 %

149

12

4 579

4 740

21

23

9

53

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

28 726

28 726

21 587

21 587

118

118

2 352

2 352

24 057

24 057

84 %

84 %

134

134

12

12

4 474

4 474

4 620

4 620

19

19

21

21

9

9

49

49

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

59 607

59 607

55 509

55 509

11

11

3 964

3 964

59 484

59 484

100 %

100 %

15

15

—

105

105

120

120

1

1

2

2

0

0

4

4

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

61 448

58 263

670

1 662

60 595

99 %

24

475

338

837

9

6

0

16

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

45 018

45 018

42 919

42 919

664

664

873

873

44 456

44 456

99 %

99 %

18

18

475

475

56

56

548

548

8

8

6

6

0

0

14

14

3

Drošība un pilsonība

7 331

5 896

7

430

6 333

86 %

11

381

600

991

5

2

0

7

4

Globālā Eiropa

11 928

10 328

35

1 049

11 412

96 %

37

17

454

508

4

4

1

8

5

Administrācija

11 941

9 111

748

460

10 319

86 %

895

85

375

1 355

182

80

5

266

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

5 168

5 168

3 435

3 435

440

440

258

258

4 134

4 134

80 %

80 %

585

585

85

85

182

182

852

852

120

120

59

59

3

3

182

182

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Īpaši instrumenti

1 128

1 106

0

2

1 108

98 %

0

—

13

13

0

0

6

6

O

Inovācijas fonds (IF)

1 337

—

—

1

1

0 %

—

—

1 336

1 336

—

—

—

—

Kopā

Kopā

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

4.4.   DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS

DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības | Kārtējā gada saistības | Kopā neizpildītās saistības gada beigās |
| No iepriekšējā gada pārnestās saist. | Saist. atcelš./ pārvērtēšana/ atcelšana | Maksājumi | Gada beigās neizpildītās saist. | Gada laikā uzņemtās saist. | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās neizpildītās saist. |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 220 627 | (1 875 ) | (71 673 ) | 147 079 | 89 563 | (11 868 ) | (6) | 77 689 | 224 769 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 40 300 | (954) | (14 384 ) | 24 962 | 29 315 | (9 673 ) | (5) | 19 636 | 44 598 |
| | 1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 180 327 | (921) | (57 289 ) | 122 117 | 60 248 | (2 195 ) | (0) | 58 053 | 180 170 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 40 876 | (122) | (15 695 ) | 25 058 | 60 823 | (44 900 ) | — | 15 923 | 40 982 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 432 | (5) | (262) | 165 | 44 315 | (44 193 ) | — | 122 | 286 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 6 183 | (119) | (2 225 ) | 3 839 | 7 702 | (4 108 ) | — | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Globālā Eiropa | 29 154 | (672) | (7 862 ) | 20 620 | 11 950 | (3 550 ) | (1) | 8 400 | 29 020 |
| 5 | Administrācija | 854 | (92) | (757) | 5 | 10 548 | (9 563 ) | (0) | 985 | 990 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 511 | (70) | (440) | 2 | 4 319 | (3 694 ) | 0 | 625 | 627 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Īpaši instrumenti | 1 | (0) | (0) | — | 1 108 | (1 108 ) | — | 0 | 0 |
| O | Inovācijas fonds (IF) | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Kopā | 297 695 | (2 881 ) | (98 213 ) | 196 601 | 181 699 | (75 096 ) | (7) | 106 596 | 303 197 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības

Kārtējā gada saistības

Kopā neizpildītās saistības gada beigās

No iepriekšējā gada pārnestās saist.

Saist. atcelš./ pārvērtēšana/ atcelšana

Maksājumi

Gada beigās neizpildītās saist.

Gada laikā uzņemtās saist.

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās neizpildītās saist.

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

220 627

(1 875 )

(71 673 )

147 079

89 563

(11 868 )

(6)

77 689

224 769

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

40 300

40 300

(954)

(954)

(14 384 )

(14 384 )

24 962

24 962

29 315

29 315

(9 673 )

(9 673 )

(5)

(5)

19 636

19 636

44 598

44 598

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

180 327

180 327

(921)

(921)

(57 289 )

(57 289 )

122 117

122 117

60 248

60 248

(2 195 )

(2 195 )

(0)

(0)

58 053

58 053

180 170

180 170

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

40 876

(122)

(15 695 )

25 058

60 823

(44 900 )

—

15 923

40 982

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

432

432

(5)

(5)

(262)

(262)

165

165

44 315

44 315

(44 193 )

(44 193 )

—

122

122

286

286

3

Drošība un pilsonība

6 183

(119)

(2 225 )

3 839

7 702

(4 108 )

—

3 594

7 433

4

Globālā Eiropa

29 154

(672)

(7 862 )

20 620

11 950

(3 550 )

(1)

8 400

29 020

5

Administrācija

854

(92)

(757)

5

10 548

(9 563 )

(0)

985

990

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

511

511

(70)

(70)

(440)

(440)

2

2

4 319

4 319

(3 694 )

(3 694 )

0

0

625

625

627

627

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve un no iepriekšējā finanšu gada pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Īpaši instrumenti

1

(0)

(0)

—

1 108

(1 108 )

—

0

0

O

Inovācijas fonds (IF)

—

—

—

—

5

(1)

—

4

4

Kopā

Kopā

297 695

297 695

(2 881 )

(2 881 )

(98 213 )

(98 213 )

196 601

196 601

181 699

181 699

(75 096 )

(75 096 )

(7)

(7)

106 596

106 596

303 197

303 197

4.5.   DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

| miljoni EUR |
| --- |
| DFS izdevumu kategorija | < 2014 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kopā |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 3 347 | 878 | 1 741 | 4 079 | 21 655 | 46 203 | 68 942 | 77 924 | 224 769 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 683 | 570 | 903 | 1 748 | 3 530 | 6 544 | 10 749 | 19 871 | 44 598 |
| | 1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 2 664 | 308 | 838 | 2 330 | 18 125 | 39 659 | 58 193 | 58 053 | 180 170 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 120 | 271 | 1 286 | 1 209 | 2 388 | 7 633 | 12 142 | 15 934 | 40 982 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | — | — | — | 1 | 9 | 44 | 110 | 122 | 286 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 24 | 9 | 34 | 231 | 637 | 1 251 | 1 652 | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Globālā Eiropa | 1 339 | 607 | 1 140 | 2 122 | 3 351 | 4 733 | 7 304 | 8 423 | 29 020 |
| 5 | Administrācija | — | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 987 | 990 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 627 | 627 |
| 9 | Īpaši instrumenti | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| O | Inovācijas fonds (IF) | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Kopā | 4 830 | 1 765 | 4 201 | 7 640 | 28 030 | 59 820 | 90 044 | 106 867 | 303 197 |

miljoni EUR

DFS izdevumu kategorija

< 2014

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kopā

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

3 347

878

1 741

4 079

21 655

46 203

68 942

77 924

224 769

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

683

683

570

570

903

903

1 748

1 748

3 530

3 530

6 544

6 544

10 749

10 749

19 871

19 871

44 598

44 598

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

2 664

2 664

308

308

838

838

2 330

2 330

18 125

18 125

39 659

39 659

58 193

58 193

58 053

58 053

180 170

180 170

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

120

271

1 286

1 209

2 388

7 633

12 142

15 934

40 982

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

—

—

—

—

1

1

9

9

44

44

110

110

122

122

286

286

3

Drošība un pilsonība

24

9

34

231

637

1 251

1 652

3 594

7 433

4

Globālā Eiropa

1 339

607

1 140

2 122

3 351

4 733

7 304

8 423

29 020

5

Administrācija

—

—

—

—

0

0

3

987

990

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

627

627

627

627

9

Īpaši instrumenti

—

—

—

—

—

—

0

0

0

O

Inovācijas fonds (IF)

—

—

—

—

—

—

—

4

4

Kopā

Kopā

4 830

4 830

1 765

1 765

4 201

4 201

7 640

7 640

28 030

28 030

59 820

59 820

90 044

90 044

106 867

106 867

303 197

303 197

Jaunās Komisijas izveide ietvēra dienestu iekšējo reorganizāciju. Saistīto darījumu pārdales rezultātā notika nesamaksātās summas pārbīde pa gadiem. Neizpildīto saistību kopējā summa nemainās.

4.6.   DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA APROPRIĀCIJU VEIDIEM

DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA APROPRIĀCIJU VEIDIEM

| miljoni EUR |
| --- |
| Izdevumu kategorija | No budžeta apropriācijām | No piešķirto ieņēmumu apropriācijām | Kopējās neizpildītās saist. 2020. gada beigās |
| No 2019. gada pārnestās saist. | Korekcijas | Uzņ. saistības | Veiktie maksājumi | Atlikusī maksājamā summa | No 2019. gada pārnestās saist. | Korekcijas | Uzņ. saistības | Veiktie maksājumi | Atlikusī maksājamā summa |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=1+2+3-4 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=6+7+8-9 | 11=5+10 |
| 1 | Gudra un iekļaujoša izaugsme | 195 138 | (1 648 ) | 84 411 | 81 035 | 196 865 | 25 490 | (232) | 5 152 | 2 506 | 27 904 | 224 769 |
| | 1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 37 087 | (736) | 25 257 | 21 846 | 39 762 | 3 213 | (223) | 4 058 | 2 212 | 4 837 | 44 598 |
| | 1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija | 158 051 | (912) | 59 154 | 59 190 | 157 103 | 22 277 | (10) | 1 095 | 294 | 23 067 | 180 170 |
| 2 | Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi | 40 451 | (122) | 59 937 | 59 707 | 40 559 | 425 | (0) | 886 | 888 | 423 | 40 982 |
| | tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi | 431 | (5) | 43 441 | 43 582 | 286 | 1 | — | 873 | 874 | — | 286 |
| 3 | Drošība un pilsonība | 6 004 | (118) | 7 152 | 5 919 | 7 119 | 179 | (2) | 550 | 414 | 314 | 7 433 |
| 4 | Globālā Eiropa | 27 633 | (627) | 11 395 | 10 468 | 27 933 | 1 521 | (46) | 555 | 943 | 1 087 | 29 020 |
| 5 | Administrācija | 761 | (41) | 10 009 | 9 818 | 910 | 93 | (51) | 540 | 502 | 80 | 990 |
| | tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi | 464 | (22) | 4 024 | 3 875 | 591 | 47 | (47) | 294 | 258 | 36 | 627 |
| 9 | Īpaši instrumenti | 1 | (0) | 1 108 | 1 108 | 0 | | | | | | 0 |
| O | Inovācijas fonds (IF) | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Kopā | 269 987 | (2 557 ) | 174 012 | 168 056 | 273 386 | 27 708 | (330) | 7 688 | 5 254 | 29 811 | 303 197 |

miljoni EUR

Izdevumu kategorija

No budžeta apropriācijām

No piešķirto ieņēmumu apropriācijām

Kopējās neizpildītās saist. 2020. gada beigās

No 2019. gada pārnestās saist.

Korekcijas

Uzņ. saistības

Veiktie maksājumi

Atlikusī maksājamā summa

No 2019. gada pārnestās saist.

Korekcijas

Uzņ. saistības

Veiktie maksājumi

Atlikusī maksājamā summa

1

2

3

4

5=1+2+3-4

6

7

8

9

10=6+7+8-9

11=5+10

1

Gudra un iekļaujoša izaugsme

195 138

(1 648 )

84 411

81 035

196 865

25 490

(232)

5 152

2 506

27 904

224 769

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

1.a: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

37 087

37 087

(736)

(736)

25 257

25 257

21 846

21 846

39 762

39 762

3 213

3 213

(223)

(223)

4 058

4 058

2 212

2 212

4 837

4 837

44 598

44 598

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

1.b: Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

158 051

158 051

(912)

(912)

59 154

59 154

59 190

59 190

157 103

157 103

22 277

22 277

(10)

(10)

1 095

1 095

294

294

23 067

23 067

180 170

180 170

2

Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

40 451

(122)

59 937

59 707

40 559

425

(0)

886

888

423

40 982

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

tostarp: ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi

431

431

(5)

(5)

43 441

43 441

43 582

43 582

286

286

1

1

—

873

873

874

874

—

286

286

3

Drošība un pilsonība

6 004

(118)

7 152

5 919

7 119

179

(2)

550

414

314

7 433

4

Globālā Eiropa

27 633

(627)

11 395

10 468

27 933

1 521

(46)

555

943

1 087

29 020

5

Administrācija

761

(41)

10 009

9 818

910

93

(51)

540

502

80

990

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

tostarp: iestāžu administratīvie izdevumi

464

464

(22)

(22)

4 024

4 024

3 875

3 875

591

591

47

47

(47)

(47)

294

294

258

258

36

36

627

627

9

Īpaši instrumenti

1

(0)

1 108

1 108

0

0

O

Inovācijas fonds (IF)

—

—

—

—

—

5

1

4

4

Kopā

Kopā

269 987

269 987

(2 557 )

(2 557 )

174 012

174 012

168 056

168 056

273 386

273 386

27 708

27 708

(330)

(330)

7 688

7 688

5 254

5 254

29 811

29 811

303 197

303 197

4.7.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU SADALĪJUMS UN PĀRMAIŅAS

| miljoni EUR |
| --- |
| Programma | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā | Budžeta apropriācijas | Papildu apropriācijas | Pieejamās apropriācijas kopā |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi | Sākotnēji pieņemtais budžets | Budžeta grozījumi un pārvietojumi | Galīgais pieņemtais budžets | Pārnestās apropriācijas | Piešķirtie ieņēmumi |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | 173 | — | 173 | — | 157 | 329 | 1 105 | (2) | 1 103 | — | 184 | 1 287 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 1 207 | — | 1 207 | — | 121 | 1 328 | 954 | 19 | 973 | 2 | 272 | 1 247 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 365 | 2 | 367 | — | 46 | 412 | 639 | (0) | 638 | 0 | 46 | 684 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | 647 | 0 | 647 | — | 16 | 663 | 552 | 1 | 553 | 2 | 14 | 569 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 166 | — | 166 | — | 11 | 177 | 154 | (27) | 126 | 3 | 15 | 144 |
| | Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP) | 255 | — | 255 | — | 0 | 255 | 201 | (24) | 177 | 2 | 0 | 178 |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 147 | — | 147 | — | — | 147 | 171 | (54) | 117 | — | — | 117 |
| | Programma “Apvārsnis 2020” | 13 486 | (0) | 13 486 | — | 3 233 | 16 719 | 11 796 | (181) | 11 615 | 79 | 4 776 | 16 470 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 398 | 0 | 398 | 3 | 92 | 492 | 417 | (71) | 346 | 36 | 137 | 519 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 418 | (0) | 418 | — | 41 | 460 | 386 | 102 | 488 | 2 | 60 | 549 |
| | Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”) | 2 885 | — | 2 885 | — | 678 | 3 563 | 2 739 | 9 | 2 748 | 7 | 787 | 3 543 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 117 | — | 117 | — | 61 | 178 | 105 | (6) | 99 | 1 | 81 | 181 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | 133 | (0) | 133 | — | 12 | 145 | 124 | 21 | 145 | 0 | 15 | 160 |
| | EISI – enerģētika | 1 281 | — | 1 281 | — | 6 | 1 287 | 420 | (29) | 390 | 1 | 8 | 399 |
| | EISI – transports | 2 579 | 1 | 2 580 | — | 22 | 2 602 | 1 477 | (251) | 1 225 | 2 | 23 | 1 250 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 210 | — | 210 | — | 6 | 216 | 208 | 33 | 240 | 0 | 6 | 246 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | — | — | — | — | 2 | 2 | 60 | (29) | 31 | — | 2 | 33 |
| | Decentralizētās aģentūras | 400 | (14) | 386 | — | 24 | 410 | 401 | (24) | 377 | — | 24 | 401 |
| | Citas darbības un programmas | 196 | (1) | 196 | — | 477 | 673 | 185 | (9) | 175 | 1 | 380 | 557 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 85 | (1) | 85 | — | 1 | 85 | 95 | (29) | 65 | — | 1 | 66 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 136 | 0 | 136 | — | 8 | 144 | 122 | 1 | 122 | — | 4 | 127 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 28 762 | (4) | 28 758 | 389 | 687 | 29 834 | 25 414 | 2 948 | 28 362 | — | 1 629 | 29 990 |
| | Pārejas reģioni | 5 964 | 83 | 6 047 | 50 | 50 | 6 147 | 4 777 | 204 | 4 981 | — | 117 | 5 097 |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 8 822 | 1 757 | 10 580 | 51 | 390 | 11 021 | 7 698 | 999 | 8 697 | — | 737 | 9 434 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | 236 | — | 236 | 0 | — | 236 | 202 | 98 | 300 | — | 19 | 319 |
| | Kohēzijas fonds | 10 065 | (1 827 ) | 8 237 | 2 | 177 | 8 416 | 8 300 | 589 | 8 889 | — | 1 276 | 10 165 |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 2 012 | — | 2 012 | — | 10 | 2 023 | 1 285 | 231 | 1 516 | — | 155 | 1 671 |
| | Tehniskā palīdzība | 274 | 5 | 279 | — | 5 | 284 | 231 | (14) | 217 | 13 | 5 | 235 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | 579 | — | 579 | — | 1 | 580 | 411 | 108 | 520 | 0 | 3 | 522 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | 145 | (14) | 131 | 25 | 96 | 252 | 603 | (64) | 539 | — | 126 | 665 |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | 1 781 | — | 1 781 | — | 4 | 1 784 | 1 113 | 388 | 1 502 | — | 4 | 1 506 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 6 | — | 6 | — | 0 | 6 | 12 | (8) | 4 | — | 0 | 4 |
| Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 83 931 | (12) | 83 918 | 520 | 6 431 | 90 870 | 72 354 | 4 925 | 77 278 | 151 | 10 904 | 88 334 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 43 410 | 49 | 43 459 | 467 | 929 | 44 855 | 43 380 | 39 | 43 419 | 670 | 929 | 45 018 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 14 709 | — | 14 709 | — | 1 163 | 15 871 | 13 141 | 799 | 13 940 | 2 | 910 | 14 852 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 960 | (0) | 960 | — | 205 | 1 165 | 770 | (8) | 762 | 1 | 151 | 913 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | 148 | — | 148 | — | — | 148 | 143 | 2 | 144 | — | — | 144 |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 590 | — | 590 | — | 3 | 593 | 383 | 46 | 429 | 4 | 2 | 435 |
| | Decentralizētās aģentūras | 68 | — | 68 | — | 7 | 75 | 68 | — | 68 | — | 7 | 75 |
| | Citas darbības un pasākumi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 23 | — | 23 | — | 0 | 23 | 20 | (11) | 9 | — | 0 | 9 |
| | Konkrētas darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 59 907 | 49 | 59 956 | 467 | 2 308 | 62 730 | 57 904 | 867 | 58 772 | 677 | 1 999 | 61 448 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 949 | 441 | 1 389 | — | 16 | 1 406 | 953 | 171 | 1 123 | 1 | 17 | 1 142 |
| | Patērētāji | 30 | — | 30 | — | 1 | 31 | 28 | 2 | 30 | 1 | 1 | 31 |
| | Radošā Eiropa | 252 | 0 | 252 | — | 13 | 265 | 215 | (16) | 200 | 2 | 15 | 216 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | — | 2 700 | 2 700 | — | 750 | 3 450 | — | 2 610 | 2 610 | 0 | 750 | 3 360 |
| | Iekšējās drošības fonds | 501 | 28 | 528 | — | 126 | 655 | 670 | (217) | 454 | 1 | 161 | 616 |
| | IT sistēmas | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Tiesiskums | 47 | (0) | 47 | — | 1 | 47 | 43 | 11 | 54 | 0 | 1 | 55 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 70 | 0 | 70 | — | 2 | 72 | 71 | 7 | 77 | 0 | 2 | 80 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 141 | 370 | 511 | — | 15 | 526 | 62 | 132 | 194 | — | 9 | 203 |
| | Eiropa pilsoņiem | 31 | 7 | 38 | — | 0 | 38 | 29 | (4) | 25 | 0 | 0 | 26 |
| | Pārtika un barība | 279 | (31) | 247 | — | 4 | 251 | 245 | (11) | 233 | 1 | 2 | 237 |
| | Veselības aizsardzība | 70 | 3 | 73 | — | 3 | 75 | 64 | (3) | 61 | 1 | 3 | 65 |
| | Decentralizētās aģentūras | 1 233 | (94) | 1 139 | — | 67 | 1 206 | 1 184 | (56) | 1 128 | — | 67 | 1 195 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 23 | — | 23 | — | 0 | 23 | 16 | (5) | 11 | — | 0 | 11 |
| | Konkrētas darbības | 106 | (0) | 106 | — | 2 | 108 | 105 | (13) | 92 | 1 | 2 | 94 |
| Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 3 729 | 3 423 | 7 152 | — | 1 000 | 8 152 | 3 685 | 2 607 | 6 293 | 9 | 1 030 | 7 331 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 1 571 | 38 | 1 609 | — | 249 | 1 858 | 1 432 | 264 | 1 696 | 6 | 448 | 2 150 |
| | Makrofinansiālā palīdzība (MFP) | 20 | (20) | 0 | — | — | 0 | 27 | (12) | 15 | — | — | 15 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | 233 | — | 233 | — | 7 | 240 | 233 | — | 233 | — | 7 | 240 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 19 | 66 | 85 | — | 4 | 89 | 16 | 22 | 37 | — | 3 | 40 |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | 21 | (17) | 4 | — | 1 | 4 | 19 | (14) | 5 | — | 1 | 5 |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | 25 | — | 25 | — | 80 | 105 | 25 | — | 25 | — | 174 | 199 |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) | 2 671 | 174 | 2 845 | — | 64 | 2 909 | 1 966 | 639 | 2 605 | 6 | 70 | 2 681 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 3 272 | (67) | 3 206 | — | 88 | 3 294 | 2 797 | 168 | 2 965 | 13 | 134 | 3 112 |
| | Partnerības instruments (PI) | 162 | 2 | 164 | — | 8 | 172 | 133 | (2) | 131 | 0 | 8 | 140 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 196 | (24) | 172 | — | 7 | 179 | 175 | (24) | 151 | 3 | 7 | 161 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 394 | 15 | 408 | — | 5 | 413 | 350 | 30 | 379 | 3 | 6 | 389 |
| | Humānā palīdzība | 1 102 | 936 | 2 038 | 46 | 20 | 2 103 | 1 207 | 407 | 1 614 | 6 | 336 | 1 956 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 352 | (16) | 336 | — | 66 | 402 | 329 | 5 | 334 | 0 | 64 | 399 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 33 | — | 33 | — | 0 | 33 | 33 | (17) | 16 | 1 | 0 | 16 |
| | Decentralizētās aģentūras | 21 | — | 21 | — | 0 | 21 | 21 | (1) | 20 | — | 0 | 21 |
| | Citas darbības un programmas | 85 | (2) | 83 | — | 244 | 327 | 86 | 1 | 87 | 0 | 244 | 331 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 4 | (4) | — | 1 | 0 | 1 | 3 | (0) | 3 | — | 0 | 3 |
| | Konkrētas darbības | 81 | 7 | 88 | — | 1 | 88 | 78 | (10) | 68 | — | 1 | 69 |
| Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 10 262 | 1 089 | 11 350 | 47 | 843 | 12 240 | 8 929 | 1 457 | 10 386 | 38 | 1 503 | 11 928 |
| 5 | Pensijas | 2 123 | (19) | 2 104 | — | 0 | 2 104 | 2 123 | (19) | 2 104 | — | 0 | 2 104 |
| | Eiropas skolas | 192 | (9) | 183 | — | 17 | 200 | 192 | (9) | 183 | 0 | 17 | 201 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | — | — | — | — | — | — | 3 | 0 | 3 | 0 | — | 4 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | 3 731 | 28 | 3 759 | — | 378 | 4 137 | 3 731 | 26 | 3 757 | 328 | 379 | 4 464 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 4 226 | (1) | 4 225 | 0 | 442 | 4 667 | 4 226 | (1) | 4 225 | 499 | 443 | 5 168 |
| Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | 10 272 | (1) | 10 271 | — | 837 | 11 108 | 10 275 | (2) | 10 273 | 828 | 839 | 11 941 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | 359 | (359) | — | — | — | — | 359 | (359) | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 179 | — | 179 | — | 21 | 200 | 10 | (10) | 0 | 1 | 21 | 22 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | 50 | 1 007 | 1 057 | 49 | — | 1 106 | 50 | 1 056 | 1 106 | — | — | 1 106 |
| Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | 588 | 649 | 1 236 | 49 | 21 | 1 306 | 419 | 688 | 1 106 | 1 | 21 | 1 128 |
| O | Inovācijas fonds (IF) | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Kopā DFS O. izdevumu kategorija | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Kopā | 168 688 | 5 196 | 173 884 | 1 083 | 12 775 | 187 742 | 153 566 | 10 542 | 164 108 | 1 704 | 17 634 | 183 446 |

miljoni EUR

Programma

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Budžeta apropriācijas

Papildu apropriācijas

Pieejamās apropriācijas kopā

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

Sākotnēji pieņemtais budžets

Budžeta grozījumi un pārvietojumi

Galīgais pieņemtais budžets

Pārnestās apropriācijas

Piešķirtie ieņēmumi

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

173

—

173

—

157

329

1 105

(2)

1 103

—

184

1 287

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

EGNOS

Galileo

1 207

—

1 207

—

121

1 328

954

19

973

2

272

1 247

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

365

2

367

—

46

412

639

(0)

638

0

46

684

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

Copernicus

647

0

647

—

16

663

552

1

553

2

14

569

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

166

—

166

—

11

177

154

(27)

126

3

15

144

Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP)

255

—

255

—

0

255

201

(24)

177

2

0

178

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

147

—

147

—

—

147

171

(54)

117

—

—

117

Programma “Apvārsnis 2020”

13 486

(0)

13 486

—

3 233

16 719

11 796

(181)

11 615

79

4 776

16 470

Euratom pētniecības un mācību programma

398

0

398

3

92

492

417

(71)

346

36

137

519

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

COSME

418

(0)

418

—

41

460

386

102

488

2

60

549

Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”)

Erasmus

2 885

—

2 885

—

678

3 563

2 739

9

2 748

7

787

3 543

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

EaSI

117

—

117

—

61

178

105

(6)

99

1

81

181

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

Fiscalis

133

(0)

133

—

12

145

124

21

145

0

15

160

EISI – enerģētika

1 281

—

1 281

—

6

1 287

420

(29)

390

1

8

399

EISI – transports

2 579

1

2 580

—

22

2 602

1 477

(251)

1 225

2

23

1 250

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

210

—

210

—

6

216

208

33

240

0

6

246

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

EERP

—

—

—

—

2

2

60

(29)

31

—

2

33

Decentralizētās aģentūras

400

(14)

386

—

24

410

401

(24)

377

—

24

401

Citas darbības un programmas

196

(1)

196

—

477

673

185

(9)

175

1

380

557

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

85

(1)

85

—

1

85

95

(29)

65

—

1

66

Komisijas specifiskās kompetences

136

0

136

—

8

144

122

1

122

—

4

127

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

28 762

(4)

28 758

389

687

29 834

25 414

2 948

28 362

—

1 629

29 990

Pārejas reģioni

5 964

83

6 047

50

50

6 147

4 777

204

4 981

—

117

5 097

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

8 822

1 757

10 580

51

390

11 021

7 698

999

8 697

—

737

9 434

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

236

—

236

0

—

236

202

98

300

—

19

319

Kohēzijas fonds

10 065

(1 827 )

8 237

2

177

8 416

8 300

589

8 889

—

1 276

10 165

Eiropas teritoriālā sadarbība

2 012

—

2 012

—

10

2 023

1 285

231

1 516

—

155

1 671

Tehniskā palīdzība

274

5

279

—

5

284

231

(14)

217

13

5

235

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

FEAD

579

—

579

—

1

580

411

108

520

0

3

522

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

145

(14)

131

25

96

252

603

(64)

539

—

126

665

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

1 781

—

1 781

—

4

1 784

1 113

388

1 502

—

4

1 506

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

6

—

6

—

0

6

12

(8)

4

—

0

4

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

83 931

83 931

(12)

(12)

83 918

83 918

520

520

6 431

6 431

90 870

90 870

72 354

72 354

4 925

4 925

77 278

77 278

151

151

10 904

10 904

88 334

88 334

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

43 410

49

43 459

467

929

44 855

43 380

39

43 419

670

929

45 018

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

14 709

—

14 709

—

1 163

15 871

13 141

799

13 940

2

910

14 852

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

960

(0)

960

—

205

1 165

770

(8)

762

1

151

913

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

SFPA

148

—

148

—

—

148

143

2

144

—

—

144

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

LIFE

590

—

590

—

3

593

383

46

429

4

2

435

Decentralizētās aģentūras

68

—

68

—

7

75

68

—

68

—

7

75

Citas darbības un pasākumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

23

—

23

—

0

23

20

(11)

9

—

0

9

Konkrētas darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

59 907

59 907

49

49

59 956

59 956

467

467

2 308

2 308

62 730

62 730

57 904

57 904

867

867

58 772

58 772

677

677

1 999

1 999

61 448

61 448

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

AMIF

949

441

1 389

—

16

1 406

953

171

1 123

1

17

1 142

Patērētāji

30

—

30

—

1

31

28

2

30

1

1

31

Radošā Eiropa

252

0

252

—

13

265

215

(16)

200

2

15

216

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

IES

—

2 700

2 700

—

750

3 450

—

2 610

2 610

0

750

3 360

Iekšējās drošības fonds

501

28

528

—

126

655

670

(217)

454

1

161

616

IT sistēmas

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

0

0

Tiesiskums

47

(0)

47

—

1

47

43

11

54

0

1

55

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

70

0

70

—

2

72

71

7

77

0

2

80

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

141

370

511

—

15

526

62

132

194

—

9

203

Eiropa pilsoņiem

31

7

38

—

0

38

29

(4)

25

0

0

26

Pārtika un barība

279

(31)

247

—

4

251

245

(11)

233

1

2

237

Veselības aizsardzība

70

3

73

—

3

75

64

(3)

61

1

3

65

Decentralizētās aģentūras

1 233

(94)

1 139

—

67

1 206

1 184

(56)

1 128

—

67

1 195

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

23

—

23

—

0

23

16

(5)

11

—

0

11

Konkrētas darbības

106

(0)

106

—

2

108

105

(13)

92

1

2

94

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

3 729

3 729

3 423

3 423

7 152

7 152

—

—

1 000

1 000

8 152

8 152

3 685

3 685

2 607

2 607

6 293

6 293

9

9

1 030

1 030

7 331

7 331

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

IPA II

1 571

38

1 609

—

249

1 858

1 432

264

1 696

6

448

2 150

Makrofinansiālā palīdzība (MFP)

20

(20)

0

—

—

0

27

(12)

15

—

—

15

Garantiju fonds ārējai darbībai

233

—

233

—

7

240

233

—

233

—

7

240

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

19

66

85

—

4

89

16

22

37

—

3

40

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

EUAV

21

(17)

4

—

1

4

19

(14)

5

—

1

5

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

25

—

25

—

80

105

25

—

25

—

174

199

Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI)

2 671

174

2 845

—

64

2 909

1 966

639

2 605

6

70

2 681

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

3 272

(67)

3 206

—

88

3 294

2 797

168

2 965

13

134

3 112

Partnerības instruments (PI)

162

2

164

—

8

172

133

(2)

131

0

8

140

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

EIDHR

196

(24)

172

—

7

179

175

(24)

151

3

7

161

Stabilitāte un miers (IcSP)

IcSP

394

15

408

—

5

413

350

30

379

3

6

389

Humānā palīdzība

1 102

936

2 038

46

20

2 103

1 207

407

1 614

6

336

1 956

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

352

(16)

336

—

66

402

329

5

334

0

64

399

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

INSC

33

—

33

—

0

33

33

(17)

16

1

0

16

Decentralizētās aģentūras

21

—

21

—

0

21

21

(1)

20

—

0

21

Citas darbības un programmas

85

(2)

83

—

244

327

86

1

87

0

244

331

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

4

(4)

—

1

0

1

3

(0)

3

—

0

3

Konkrētas darbības

81

7

88

—

1

88

78

(10)

68

—

1

69

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

10 262

10 262

1 089

1 089

11 350

11 350

47

47

843

843

12 240

12 240

8 929

8 929

1 457

1 457

10 386

10 386

38

38

1 503

1 503

11 928

11 928

5

Pensijas

2 123

(19)

2 104

—

0

2 104

2 123

(19)

2 104

—

0

2 104

Eiropas skolas

192

(9)

183

—

17

200

192

(9)

183

0

17

201

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

—

—

—

—

—

—

3

0

3

0

—

4

Komisijas administratīvie izdevumi

3 731

28

3 759

—

378

4 137

3 731

26

3 757

328

379

4 464

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

4 226

(1)

4 225

0

442

4 667

4 226

(1)

4 225

499

443

5 168

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

10 272

10 272

(1)

(1)

10 271

10 271

—

—

837

837

11 108

11 108

10 275

10 275

(2)

(2)

10 273

10 273

828

828

839

839

11 941

11 941

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

EAR

359

(359)

—

—

—

—

359

(359)

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

179

—

179

—

21

200

10

(10)

0

1

21

22

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

50

1 007

1 057

49

—

1 106

50

1 056

1 106

—

—

1 106

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

588

588

649

649

1 236

1 236

49

49

21

21

1 306

1 306

419

419

688

688

1 106

1 106

1

1

21

21

1 128

1 128

O

Inovācijas fonds (IF)

—

—

—

—

1 337

1 337

—

—

—

—

1 337

1 337

Kopā DFS O. izdevumu kategorija

Kopā DFS O. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

1 337

1 337

1 337

1 337

—

—

—

—

—

—

—

—

1 337

1 337

1 337

1 337

Kopā

Kopā

168 688

168 688

5 196

5 196

173 884

173 884

1 083

1 083

12 775

12 775

187 742

187 742

153 566

153 566

10 542

10 542

164 108

164 108

1 704

1 704

17 634

17 634

183 446

183 446

4.8.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| Programma | Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Uz 2021. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | piešķirtie ieņēmumi | pārnestas atbilstoši lēmumam | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | 329 | 173 | — | 148 | 321 | 97 % | 8 | — | 8 | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 1 328 | 1 207 | — | 105 | 1 312 | 99 % | 16 | — | 16 | — | — | 0 | 0 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 412 | 367 | — | 29 | 396 | 96 % | 16 | — | 16 | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | 663 | 647 | — | 16 | 663 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 177 | 166 | — | 7 | 173 | 98 % | 4 | — | 4 | — | — | — | — |
| | Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP) | 255 | 255 | — | 0 | 255 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 147 | 147 | — | — | 147 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Programma “Apvārsnis 2020” | 16 719 | 13 485 | — | 2 925 | 16 411 | 98 % | 307 | — | 307 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 492 | 386 | 3 | 26 | 415 | 84 % | 66 | 12 | 77 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 460 | 418 | — | 30 | 448 | 98 % | 11 | — | 11 | 0 | — | — | 0 |
| | Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”) | 3 563 | 2 885 | — | 595 | 3 481 | 98 % | 82 | — | 82 | 0 | — | — | 0 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 178 | 116 | — | 49 | 164 | 92 % | 12 | — | 12 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | 145 | 133 | — | 11 | 144 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | EISI – enerģētika | 1 287 | 1 281 | — | 1 | 1 282 | 100 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | EISI – transports | 2 602 | 2 580 | — | 4 | 2 584 | 99 % | 18 | — | 18 | 0 | — | — | 0 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 216 | 210 | — | 6 | 216 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | 2 | — | — | 0 | 0 | 7 % | 2 | — | 2 | — | — | — | — |
| | Decentralizētās aģentūras | 410 | 385 | — | 18 | 403 | 98 % | 6 | 1 | 7 | 0 | — | — | 0 |
| | Citas darbības un programmas | 673 | 195 | — | 83 | 278 | 41 % | 394 | — | 394 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 85 | 83 | — | — | 83 | 98 % | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 1 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 144 | 135 | — | 3 | 138 | 96 % | 5 | — | 5 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 29 834 | 28 758 | 389 | 579 | 29 726 | 100 % | 65 | — | 65 | — | — | 43 | 43 |
| | Pārejas reģioni | 6 147 | 6 047 | 50 | 50 | 6 147 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 11 021 | 10 571 | 51 | 197 | 10 819 | 98 % | 185 | 8 | 193 | — | — | 8 | 8 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | 236 | 236 | 0 | — | 236 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohēzijas fonds | 8 416 | 8 237 | 2 | 165 | 8 404 | 100 % | 11 | — | 11 | — | — | — | — |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 2 023 | 2 012 | — | — | 2 012 | 99 % | 3 | — | 3 | — | — | 7 | 7 |
| | Tehniskā palīdzība | 284 | 278 | — | 4 | 282 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 2 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | 580 | 579 | — | 1 | 579 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | 252 | 131 | 25 | 96 | 252 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | 1 784 | 1 781 | — | 3 | 1 784 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 6 | 6 | — | — | 6 | 98 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 90 870 | 83 890 | 520 | 5 152 | 89 563 | 99 % | 1 219 | 22 | 1 241 | 6 | — | 59 | 65 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 44 855 | 42 979 | 463 | 873 | 44 315 | 99 % | 56 | 475 | 531 | 5 | 4 | 0 | 9 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 15 871 | 14 708 | — | 0 | 14 709 | 93 % | 260 | — | 260 | 0 | — | 903 | 903 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 1 165 | 960 | — | 3 | 963 | 83 % | 129 | — | 129 | 0 | — | 74 | 74 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | 148 | 148 | — | — | 148 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 593 | 590 | — | 3 | 592 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 75 | 68 | — | 7 | 75 | 99 % | 1 | — | 1 | — | — | 0 | 0 |
| | Citas darbības un pasākumi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 23 | 22 | — | — | 22 | 99 % | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| | Konkrētas darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 62 730 | 59 475 | 463 | 886 | 60 823 | 97 % | 445 | 475 | 920 | 6 | 4 | 976 | 986 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 1 406 | 1 389 | — | 15 | 1 404 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Patērētāji | 31 | 30 | — | 1 | 30 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Radošā Eiropa | 265 | 252 | — | 11 | 263 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | 3 450 | 2 700 | — | 333 | 3 033 | 88 % | 417 | — | 417 | — | — | — | — |
| | Iekšējās drošības fonds | 655 | 528 | — | 124 | 652 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | IT sistēmas | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Tiesiskums | 47 | 47 | — | 0 | 47 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 72 | 70 | — | 1 | 71 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 526 | 511 | — | 14 | 525 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropa pilsoņiem | 38 | 38 | — | 0 | 38 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pārtika un barība | 251 | 247 | — | 2 | 249 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Veselības aizsardzība | 75 | 72 | — | 2 | 74 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 1 206 | 1 139 | — | 47 | 1 186 | 98 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 23 | 23 | — | — | 23 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Konkrētas darbības | 108 | 106 | — | 0 | 106 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 8 152 | 7 152 | — | 550 | 7 702 | 94 % | 450 | — | 450 | 1 | — | 0 | 1 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 1 858 | 1 609 | — | 172 | 1 780 | 96 % | 77 | — | 77 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Makrofinansiālā palīdzība (MFP) | 0 | 0 | — | — | 0 | 95 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | 240 | 233 | — | 7 | 240 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 89 | 85 | — | 3 | 87 | 98 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | 4 | 4 | — | 1 | 4 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | 105 | 25 | — | 79 | 104 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) | 2 909 | 2 845 | — | 16 | 2 861 | 98 % | 48 | — | 48 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 3 294 | 3 206 | — | 63 | 3 268 | 99 % | 25 | — | 25 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Partnerības instruments (PI) | 172 | 164 | — | 3 | 168 | 98 % | 4 | — | 4 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 179 | 172 | — | 4 | 176 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 413 | 408 | — | 4 | 413 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Humānā palīdzība | 2 103 | 2 038 | 46 | 13 | 2 097 | 100 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 402 | 336 | — | 43 | 379 | 94 % | 23 | — | 23 | 0 | — | — | 0 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 33 | 33 | — | — | 33 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 21 | 21 | — | — | 21 | 99 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Citas darbības un programmas | 327 | 82 | — | 146 | 228 | 70 % | 98 | — | 98 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 1 | — | 1 | — | 1 | 98 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Konkrētas darbības | 88 | 88 | — | 0 | 88 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 12 240 | 11 349 | 47 | 555 | 11 950 | 98 % | 288 | — | 288 | 1 | — | 0 | 2 |
| 5 | Pensijas | 2 104 | 2 096 | — | — | 2 096 | 100 % | — | — | — | 8 | — | 0 | 8 |
| | Eiropas skolas | 200 | 183 | — | 14 | 197 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | 4 137 | 3 705 | — | 231 | 3 937 | 95 % | 146 | — | 146 | 53 | — | 1 | 54 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 4 667 | 4 024 | 0 | 294 | 4 319 | 93 % | 142 | 85 | 226 | 116 | 0 | 6 | 122 |
| Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | 11 108 | 10 009 | — | 540 | 10 548 | 95 % | 291 | 85 | 376 | 178 | — | 6 | 184 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 200 | 2 | — | — | 2 | 1 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | 1 106 | 1 057 | 49 | — | 1 106 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | 1 306 | 1 059 | 49 | — | 1 108 | 85 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| O | Inovācijas fonds (IF) | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Kopā DFS O. izdevumu kategorija | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Kopā | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

miljoni EUR

Programma

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Uz 2021. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

piešķirtie ieņēmumi

pārnestas atbilstoši lēmumam

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

329

173

—

148

321

97 %

8

—

8

0

—

—

0

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

EGNOS

Galileo

1 328

1 207

—

105

1 312

99 %

16

—

16

—

—

0

0

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

412

367

—

29

396

96 %

16

—

16

0

—

—

0

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

Copernicus

663

647

—

16

663

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

177

166

—

7

173

98 %

4

—

4

—

—

—

—

Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP)

255

255

—

0

255

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

147

147

—

—

147

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Programma “Apvārsnis 2020”

16 719

13 485

—

2 925

16 411

98 %

307

—

307

1

—

0

1

Euratom pētniecības un mācību programma

Euratom

492

386

3

26

415

84 %

66

12

77

0

—

0

0

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

COSME

460

418

—

30

448

98 %

11

—

11

0

—

—

0

Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”)

Erasmus

3 563

2 885

—

595

3 481

98 %

82

—

82

0

—

—

0

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

EaSI

178

116

—

49

164

92 %

12

—

12

1

—

0

1

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

Fiscalis

145

133

—

11

144

99 %

1

—

1

0

—

—

0

EISI – enerģētika

1 287

1 281

—

1

1 282

100 %

4

—

4

0

—

—

0

EISI – transports

2 602

2 580

—

4

2 584

99 %

18

—

18

0

—

—

0

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

216

210

—

6

216

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

EERP

2

—

—

0

0

7 %

2

—

2

—

—

—

—

Decentralizētās aģentūras

410

385

—

18

403

98 %

6

1

7

0

—

—

0

Citas darbības un programmas

673

195

—

83

278

41 %

394

—

394

1

—

0

1

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

85

83

—

—

83

98 %

0

1

1

0

—

0

1

Komisijas specifiskās kompetences

144

135

—

3

138

96 %

5

—

5

1

—

0

1

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

29 834

28 758

389

579

29 726

100 %

65

—

65

—

—

43

43

Pārejas reģioni

6 147

6 047

50

50

6 147

100 %

0

—

0

—

—

0

0

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

11 021

10 571

51

197

10 819

98 %

185

8

193

—

—

8

8

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

236

236

0

—

236

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kohēzijas fonds

8 416

8 237

2

165

8 404

100 %

11

—

11

—

—

—

—

Eiropas teritoriālā sadarbība

2 023

2 012

—

—

2 012

99 %

3

—

3

—

—

7

7

Tehniskā palīdzība

284

278

—

4

282

99 %

0

—

0

1

—

0

2

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

FEAD

580

579

—

1

579

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

252

131

25

96

252

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

1 784

1 781

—

3

1 784

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

6

6

—

—

6

98 %

0

—

0

—

—

0

0

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

90 870

90 870

83 890

83 890

520

520

5 152

5 152

89 563

89 563

99 %

99 %

1 219

1 219

22

22

1 241

1 241

6

6

—

—

59

59

65

65

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

44 855

42 979

463

873

44 315

99 %

56

475

531

5

4

0

9

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

15 871

14 708

—

0

14 709

93 %

260

—

260

0

—

903

903

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

1 165

960

—

3

963

83 %

129

—

129

0

—

74

74

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

SFPA

148

148

—

—

148

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

LIFE

593

590

—

3

592

100 %

1

—

1

0

—

0

0

Decentralizētās aģentūras

75

68

—

7

75

99 %

1

—

1

—

—

0

0

Citas darbības un pasākumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

23

22

—

—

22

99 %

—

—

—

0

—

0

0

Konkrētas darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

62 730

62 730

59 475

59 475

463

463

886

886

60 823

60 823

97 %

97 %

445

445

475

475

920

920

6

6

4

4

976

976

986

986

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

AMIF

1 406

1 389

—

15

1 404

100 %

2

—

2

0

—

—

0

Patērētāji

31

30

—

1

30

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Radošā Eiropa

265

252

—

11

263

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

IES

3 450

2 700

—

333

3 033

88 %

417

—

417

—

—

—

—

Iekšējās drošības fonds

655

528

—

124

652

100 %

2

—

2

0

—

—

0

IT sistēmas

0

—

—

—

—

—

0

—

0

—

—

—

—

Tiesiskums

47

47

—

0

47

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

72

70

—

1

71

98 %

1

—

1

0

—

0

0

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

526

511

—

14

525

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Eiropa pilsoņiem

38

38

—

0

38

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Pārtika un barība

251

247

—

2

249

99 %

2

—

2

0

—

0

0

Veselības aizsardzība

75

72

—

2

74

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Decentralizētās aģentūras

1 206

1 139

—

47

1 186

98 %

20

—

20

0

—

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

23

23

—

—

23

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Konkrētas darbības

108

106

—

0

106

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

8 152

8 152

7 152

7 152

—

—

550

550

7 702

7 702

94 %

94 %

450

450

—

—

450

450

1

1

—

—

0

0

1

1

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

IPA II

1 858

1 609

—

172

1 780

96 %

77

—

77

1

—

0

1

Makrofinansiālā palīdzība (MFP)

0

0

—

—

0

95 %

—

—

—

0

—

—

0

Garantiju fonds ārējai darbībai

240

233

—

7

240

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

89

85

—

3

87

98 %

1

—

1

—

—

—

—

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

EUAV

4

4

—

1

4

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

105

25

—

79

104

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI)

2 909

2 845

—

16

2 861

98 %

48

—

48

0

—

0

0

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

3 294

3 206

—

63

3 268

99 %

25

—

25

0

—

0

0

Partnerības instruments (PI)

172

164

—

3

168

98 %

4

—

4

0

—

0

0

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

EIDHR

179

172

—

4

176

98 %

3

—

3

0

—

0

0

Stabilitāte un miers (IcSP)

IcSP

413

408

—

4

413

100 %

1

—

1

0

—

0

0

Humānā palīdzība

2 103

2 038

46

13

2 097

100 %

6

—

6

0

—

—

0

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

402

336

—

43

379

94 %

23

—

23

0

—

—

0

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

INSC

33

33

—

—

33

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Decentralizētās aģentūras

21

21

—

—

21

99 %

0

—

0

—

—

0

0

Citas darbības un programmas

327

82

—

146

228

70 %

98

—

98

0

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

1

—

1

—

1

98 %

0

—

0

—

—

—

—

Konkrētas darbības

88

88

—

0

88

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

12 240

12 240

11 349

11 349

47

47

555

555

11 950

11 950

98 %

98 %

288

288

—

—

288

288

1

1

—

—

0

0

2

2

5

Pensijas

2 104

2 096

—

—

2 096

100 %

—

—

—

8

—

0

8

Eiropas skolas

200

183

—

14

197

98 %

3

—

3

0

—

—

0

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Komisijas administratīvie izdevumi

4 137

3 705

—

231

3 937

95 %

146

—

146

53

—

1

54

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

4 667

4 024

0

294

4 319

93 %

142

85

226

116

0

6

122

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

11 108

11 108

10 009

10 009

—

—

540

540

10 548

10 548

95 %

95 %

291

291

85

85

376

376

178

178

—

—

6

6

184

184

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

EAR

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

200

2

—

—

2

1 %

13

—

13

177

—

8

185

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

1 106

1 057

49

—

1 106

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

1 306

1 306

1 059

1 059

49

49

—

—

1 108

1 108

85 %

85 %

13

13

—

—

13

13

177

177

—

—

8

8

185

185

O

Inovācijas fonds (IF)

1 337

—

—

5

5

0 %

1 332

—

1 332

—

—

—

—

Kopā DFS O. izdevumu kategorija

Kopā DFS O. izdevumu kategorija

1 337

1 337

—

—

—

—

5

5

5

5

0 %

0 %

1 332

1 332

—

—

1 332

1 332

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā

Kopā

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

4.9.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| Programma | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi | Uz 2021. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | autom. pārnestas | pārnestas atbilstoši lēmumam | piešķirtie ieņēmumi | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | 1 287 | 1 103 | — | 156 | 1 259 | 98 % | 0 | — | 28 | 28 | 0 | — | — | 0 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 1 247 | 971 | 2 | 30 | 1 003 | 80 % | 1 | — | 242 | 244 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 684 | 637 | 0 | 1 | 639 | 93 % | 1 | — | 44 | 45 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | 569 | 551 | 2 | 14 | 566 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 144 | 125 | 3 | 6 | 134 | 92 % | 2 | — | 9 | 11 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP) | 178 | 176 | 2 | — | 178 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 117 | 117 | — | — | 117 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Programma “Apvārsnis 2020” | 16 470 | 11 524 | 69 | 1 615 | 13 207 | 80 % | 83 | — | 3 160 | 3 243 | 8 | 10 | 1 | 19 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 519 | 302 | 29 | 13 | 344 | 66 % | 31 | 12 | 124 | 167 | 1 | 7 | 0 | 8 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 549 | 486 | 2 | 35 | 522 | 95 % | 2 | — | 25 | 27 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”) | 3 543 | 2 742 | 7 | 320 | 3 068 | 87 % | 7 | — | 467 | 474 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 181 | 96 | 0 | 37 | 134 | 74 % | 1 | — | 36 | 37 | 1 | 1 | 8 | 10 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | 160 | 143 | 0 | 9 | 152 | 95 % | 0 | — | 6 | 6 | 2 | 0 | — | 2 |
| | EISI – enerģētika | 399 | 389 | 0 | 1 | 390 | 98 % | 1 | — | 7 | 9 | 0 | 0 | — | 0 |
| | EISI – transports | 1 250 | 1 224 | 1 | 12 | 1 237 | 99 % | 1 | — | 12 | 13 | 0 | 1 | — | 1 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 246 | 240 | 0 | 5 | 246 | 100 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | 33 | 30 | — | 0 | 30 | 92 % | 0 | — | 2 | 2 | 1 | — | — | 1 |
| | Decentralizētās aģentūras | 401 | 377 | — | 17 | 394 | 98 % | 0 | — | 6 | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Citas darbības un programmas | 557 | 172 | 1 | 77 | 250 | 45 % | 1 | — | 303 | 304 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 66 | 64 | — | 1 | 65 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 127 | 120 | — | 2 | 122 | 97 % | 0 | — | 2 | 2 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 29 990 | 28 362 | — | 1 587 | 29 949 | 100 % | 0 | — | 41 | 41 | — | — | — | — |
| | Pārejas reģioni | 5 097 | 4 981 | — | 116 | 5 097 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 9 434 | 8 697 | — | 737 | 9 434 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | 319 | 300 | — | 19 | 319 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohēzijas fonds | 10 165 | 8 889 | — | 1 276 | 10 165 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 1 671 | 1 516 | — | 155 | 1 671 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Tehniskā palīdzība | 235 | 202 | 11 | 4 | 217 | 92 % | 14 | — | 0 | 15 | 1 | 2 | 0 | 3 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | 522 | 519 | 0 | 3 | 522 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | 665 | 539 | — | 63 | 602 | 91 % | 0 | — | 63 | 63 | — | — | — | — |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | 1 506 | 1 502 | — | 3 | 1 505 | 100 % | — | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 4 | 4 | — | 0 | 4 | 98 % | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 88 334 | 77 097 | 129 | 6 316 | 83 541 | 95 % | 149 | 12 | 4 579 | 4 740 | 21 | 23 | 9 | 53 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 45 018 | 42 919 | 664 | 873 | 44 456 | 99 % | 18 | 475 | 56 | 548 | 8 | 6 | 0 | 14 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 14 852 | 13 938 | 2 | 670 | 14 609 | 98 % | 2 | — | 240 | 242 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 913 | 760 | 1 | 110 | 871 | 95 % | 1 | — | 41 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | 144 | 144 | — | — | 144 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 435 | 426 | 4 | 2 | 431 | 99 % | 4 | — | 0 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 75 | 68 | — | 7 | 75 | 99 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Citas darbības un pasākumi | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 9 | 9 | — | — | 9 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| | Konkrētas darbības | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 61 448 | 58 263 | 670 | 1 662 | 60 595 | 99 % | 24 | 475 | 338 | 837 | 9 | 6 | 0 | 16 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 1 142 | 1 121 | 1 | 15 | 1 137 | 100 % | 2 | — | 2 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Patērētāji | 31 | 29 | 0 | 1 | 30 | 96 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Radošā Eiropa | 216 | 198 | 1 | 7 | 206 | 95 % | 2 | — | 7 | 9 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | 3 360 | 2 231 | 0 | 333 | 2 565 | 76 % | — | 379 | 417 | 795 | — | 0 | — | 0 |
| | Iekšējās drošības fonds | 616 | 451 | 1 | 14 | 467 | 76 % | 2 | — | 147 | 149 | 0 | 0 | — | 0 |
| | IT sistēmas | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Tiesiskums | 55 | 51 | 0 | 0 | 52 | 95 % | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 80 | 75 | 0 | 1 | 76 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 203 | 194 | — | 8 | 202 | 100 % | 0 | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Eiropa pilsoņiem | 26 | 25 | 0 | 0 | 25 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Pārtika un barība | 237 | 232 | 1 | 1 | 234 | 99 % | 1 | — | 2 | 3 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Veselības aizsardzība | 65 | 59 | 1 | 2 | 62 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Decentralizētās aģentūras | 1 195 | 1 126 | — | 47 | 1 173 | 98 % | 0 | 2 | 20 | 22 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 11 | 11 | — | 0 | 11 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Konkrētas darbības | 94 | 91 | 1 | 0 | 92 | 98 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 7 331 | 5 896 | 7 | 430 | 6 333 | 86 % | 11 | 381 | 600 | 991 | 5 | 2 | 0 | 7 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 2 150 | 1 688 | 5 | 236 | 1 930 | 90 % | 7 | — | 212 | 219 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Makrofinansiālā palīdzība (MFP) | 15 | 15 | — | — | 15 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | 240 | 233 | — | 7 | 240 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 40 | 21 | — | 1 | 21 | 53 % | 0 | 17 | 2 | 19 | — | — | — | — |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | 5 | 5 | — | 0 | 5 | 87 % | — | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | 199 | 25 | — | 174 | 199 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) | 2 681 | 2 600 | 6 | 43 | 2 649 | 99 % | 5 | — | 27 | 32 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 3 112 | 2 954 | 12 | 77 | 3 043 | 98 % | 11 | — | 57 | 68 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Partnerības instruments (PI) | 140 | 130 | 0 | 4 | 134 | 96 % | 0 | — | 4 | 4 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 161 | 147 | 2 | 3 | 152 | 95 % | 4 | — | 4 | 8 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 389 | 376 | 3 | 4 | 382 | 98 % | 4 | — | 3 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Humānā palīdzība | 1 956 | 1 609 | 5 | 304 | 1 918 | 98 % | 5 | — | 32 | 37 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 399 | 333 | 0 | 56 | 390 | 98 % | 0 | — | 8 | 8 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 16 | 15 | 0 | 0 | 15 | 92 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | 21 | 20 | — | 0 | 20 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Citas darbības un programmas | 331 | 87 | 0 | 140 | 227 | 68 % | — | — | 105 | 105 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 3 | 3 | — | — | 3 | 87 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Konkrētas darbības | 69 | 67 | — | 0 | 68 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 11 928 | 10 328 | 35 | 1 049 | 11 412 | 96 % | 37 | 17 | 454 | 508 | 4 | 4 | 1 | 8 |
| 5 | Pensijas | 2 104 | 2 096 | — | — | 2 096 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 8 | — | 0 | 8 |
| | Eiropas skolas | 201 | 183 | 0 | 13 | 197 | 98 % | 0 | — | 4 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 4 | 3 | 0 | — | 4 | 99 % | 0 | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | 4 464 | 3 393 | 307 | 189 | 3 889 | 87 % | 311 | — | 188 | 499 | 53 | 21 | 2 | 76 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 5 168 | 3 435 | 440 | 258 | 4 134 | 80 % | 585 | 85 | 182 | 852 | 120 | 59 | 3 | 182 |
| Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | 11 941 | 9 111 | 748 | 460 | 10 319 | 86 % | 895 | 85 | 375 | 1 355 | 182 | 80 | 5 | 266 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 22 | — | 0 | 2 | 2 | 11 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | 1 106 | 1 106 | — | — | 1 106 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | 1 128 | 1 106 | 0 | 2 | 1 108 | 98 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| O | Inovācijas fonds (IF) | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Kopā DFS O. izdevumu kategorija | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Kopā | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

miljoni EUR

Programma

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Uz 2021. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

autom. pārnestas

pārnestas atbilstoši lēmumam

piešķirtie ieņēmumi

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

1 287

1 103

—

156

1 259

98 %

0

—

28

28

0

—

—

0

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

EGNOS

Galileo

1 247

971

2

30

1 003

80 %

1

—

242

244

0

0

0

0

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

684

637

0

1

639

93 %

1

—

44

45

0

0

—

0

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

Copernicus

569

551

2

14

566

100 %

2

—

0

2

0

0

—

0

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

144

125

3

6

134

92 %

2

—

9

11

0

0

—

0

Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP)

178

176

2

—

178

100 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

117

117

—

—

117

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Programma “Apvārsnis 2020”

16 470

11 524

69

1 615

13 207

80 %

83

—

3 160

3 243

8

10

1

19

Euratom pētniecības un mācību programma

Euratom

519

302

29

13

344

66 %

31

12

124

167

1

7

0

8

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

COSME

549

486

2

35

522

95 %

2

—

25

27

0

0

0

0

Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”)

Erasmus

3 543

2 742

7

320

3 068

87 %

7

—

467

474

0

0

0

1

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

EaSI

181

96

0

37

134

74 %

1

—

36

37

1

1

8

10

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

Fiscalis

160

143

0

9

152

95 %

0

—

6

6

2

0

—

2

EISI – enerģētika

399

389

0

1

390

98 %

1

—

7

9

0

0

—

0

EISI – transports

1 250

1 224

1

12

1 237

99 %

1

—

12

13

0

1

—

1

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

246

240

0

5

246

100 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

EERP

33

30

—

0

30

92 %

0

—

2

2

1

—

—

1

Decentralizētās aģentūras

401

377

—

17

394

98 %

0

—

6

6

0

—

—

0

Citas darbības un programmas

557

172

1

77

250

45 %

1

—

303

304

2

1

0

3

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

66

64

—

1

65

98 %

0

0

0

1

1

—

0

1

Komisijas specifiskās kompetences

127

120

—

2

122

97 %

0

—

2

2

2

—

0

2

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

29 990

28 362

—

1 587

29 949

100 %

0

—

41

41

—

—

—

—

Pārejas reģioni

5 097

4 981

—

116

5 097

100 %

0

—

0

0

—

—

0

0

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

9 434

8 697

—

737

9 434

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

319

300

—

19

319

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Kohēzijas fonds

10 165

8 889

—

1 276

10 165

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas teritoriālā sadarbība

1 671

1 516

—

155

1 671

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Tehniskā palīdzība

235

202

11

4

217

92 %

14

—

0

15

1

2

0

3

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

FEAD

522

519

0

3

522

100 %

0

—

—

0

0

0

—

0

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

665

539

—

63

602

91 %

0

—

63

63

—

—

—

—

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

1 506

1 502

—

3

1 505

100 %

—

—

1

1

0

—

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

4

4

—

0

4

98 %

0

—

—

—

0

—

0

0

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

88 334

88 334

77 097

77 097

129

129

6 316

6 316

83 541

83 541

95 %

95 %

149

149

12

12

4 579

4 579

4 740

4 740

21

21

23

23

9

9

53

53

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

45 018

42 919

664

873

44 456

99 %

18

475

56

548

8

6

0

14

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

14 852

13 938

2

670

14 609

98 %

2

—

240

242

1

0

—

1

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

913

760

1

110

871

95 %

1

—

41

42

0

0

0

0

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

SFPA

144

144

—

—

144

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

LIFE

435

426

4

2

431

99 %

4

—

0

4

0

0

—

0

Decentralizētās aģentūras

75

68

—

7

75

99 %

0

—

1

1

0

—

0

0

Citas darbības un pasākumi

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

9

9

—

—

9

99 %

0

—

—

—

0

—

0

0

Konkrētas darbības

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

61 448

61 448

58 263

58 263

670

670

1 662

1 662

60 595

60 595

99 %

99 %

24

24

475

475

338

338

837

837

9

9

6

6

0

0

16

16

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

AMIF

1 142

1 121

1

15

1 137

100 %

2

—

2

4

0

0

—

0

Patērētāji

31

29

0

1

30

96 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Radošā Eiropa

216

198

1

7

206

95 %

2

—

7

9

0

0

0

1

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

IES

3 360

2 231

0

333

2 565

76 %

—

379

417

795

—

0

—

0

Iekšējās drošības fonds

616

451

1

14

467

76 %

2

—

147

149

0

0

—

0

IT sistēmas

0

—

—

—

—

—

0

—

0

0

—

—

—

—

Tiesiskums

55

51

0

0

52

95 %

0

—

0

1

2

0

—

2

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

80

75

0

1

76

95 %

1

—

1

2

2

0

0

2

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

203

194

—

8

202

100 %

0

—

1

1

—

—

—

—

Eiropa pilsoņiem

26

25

0

0

25

98 %

0

—

0

0

0

0

0

0

Pārtika un barība

237

232

1

1

234

99 %

1

—

2

3

0

0

—

0

Veselības aizsardzība

65

59

1

2

62

95 %

1

—

1

2

1

0

0

1

Decentralizētās aģentūras

1 195

1 126

—

47

1 173

98 %

0

2

20

22

0

—

0

0

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

11

11

—

0

11

100 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Konkrētas darbības

94

91

1

0

92

98 %

1

—

1

2

0

0

0

0

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

7 331

7 331

5 896

5 896

7

7

430

430

6 333

6 333

86 %

86 %

11

11

381

381

600

600

991

991

5

5

2

2

0

0

7

7

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

IPA II

2 150

1 688

5

236

1 930

90 %

7

—

212

219

1

1

0

2

Makrofinansiālā palīdzība (MFP)

15

15

—

—

15

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Garantiju fonds ārējai darbībai

240

233

—

7

240

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

40

21

—

1

21

53 %

0

17

2

19

—

—

—

—

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

EUAV

5

5

—

0

5

87 %

—

—

1

1

—

—

—

—

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

199

25

—

174

199

100 %

—

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI)

2 681

2 600

6

43

2 649

99 %

5

—

27

32

0

0

0

1

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

3 112

2 954

12

77

3 043

98 %

11

—

57

68

0

1

0

1

Partnerības instruments (PI)

140

130

0

4

134

96 %

0

—

4

4

1

0

—

1

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

EIDHR

161

147

2

3

152

95 %

4

—

4

8

0

0

0

1

Stabilitāte un miers (IcSP)

IcSP

389

376

3

4

382

98 %

4

—

3

6

0

1

0

1

Humānā palīdzība

1 956

1 609

5

304

1 918

98 %

5

—

32

37

0

1

—

1

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

399

333

0

56

390

98 %

0

—

8

8

0

0

—

0

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

INSC

16

15

0

0

15

92 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Decentralizētās aģentūras

21

20

—

0

20

99 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Citas darbības un programmas

331

87

0

140

227

68 %

—

—

105

105

0

0

—

0

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

3

3

—

—

3

87 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Konkrētas darbības

69

67

—

0

68

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

11 928

11 928

10 328

10 328

35

35

1 049

1 049

11 412

11 412

96 %

96 %

37

37

17

17

454

454

508

508

4

4

4

4

1

1

8

8

5

Pensijas

2 104

2 096

—

—

2 096

100 %

0

—

—

0

8

—

0

8

Eiropas skolas

201

183

0

13

197

98 %

0

—

4

4

0

0

—

0

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

4

3

0

—

4

99 %

0

0

—

0

0

—

—

0

Komisijas administratīvie izdevumi

4 464

3 393

307

189

3 889

87 %

311

—

188

499

53

21

2

76

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

5 168

3 435

440

258

4 134

80 %

585

85

182

852

120

59

3

182

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

11 941

11 941

9 111

9 111

748

748

460

460

10 319

10 319

86 %

86 %

895

895

85

85

375

375

1 355

1 355

182

182

80

80

5

5

266

266

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

EAR

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

22

—

0

2

2

11 %

0

—

13

13

0

0

6

6

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

1 106

1 106

—

—

1 106

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

1 128

1 128

1 106

1 106

0

0

2

2

1 108

1 108

98 %

98 %

0

0

—

—

13

13

13

13

0

0

0

0

6

6

6

6

O

Inovācijas fonds (IF)

1 337

—

—

1

1

0 %

—

—

1 336

1 336

—

—

—

—

Kopā DFS O. izdevumu kategorija

Kopā DFS O. izdevumu kategorija

1 337

1 337

—

—

—

—

1

1

1

1

0 %

0 %

—

—

—

—

1 336

1 336

1 336

1 336

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā

Kopā

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

4.10.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL) PĀRMAIŅAS

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTO SAISTĪBU (RAL

| miljoni EUR |
| --- |
| Programma | Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības | Kārtējā gada saistības | Kopā neizpildītās saistības gada beigās |
| No iepriekšējā gada pārnestās saist. | Saist. atcelš./ pārvērtēšana/ atcelšana | Maksājumi | Gada beigās neizpildītās saist. | Gada laikā uzņemtās saist. | Maksājumi | Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest | Gada beigās neizpildītās saist. |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | 1 905 | (0) | (1 123 ) | 782 | 321 | (136) | — | 185 | 967 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 957 | (2) | (518) | 437 | 1 312 | (486) | — | 826 | 1 263 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 1 305 | (0) | (580) | 725 | 396 | (59) | (1) | 337 | 1 062 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | 507 | (1) | (468) | 38 | 663 | (98) | — | 564 | 602 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 55 | (1) | (16) | 38 | 173 | (118) | — | 55 | 93 |
| | Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP) | 245 | (0) | (178) | 67 | 255 | (0) | — | 255 | 322 |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 583 | — | (114) | 469 | 147 | (3) | — | 144 | 613 |
| | Programma “Apvārsnis 2020” | 22 356 | (595) | (8 146 ) | 13 615 | 16 411 | (5 061 ) | (5) | 11 345 | 24 959 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 295 | (8) | (122) | 166 | 415 | (222) | (0) | 192 | 358 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 993 | (23) | (456) | 514 | 448 | (66) | — | 382 | 896 |
| | Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”) | 997 | (62) | (446) | 488 | 3 481 | (2 623 ) | — | 858 | 1 346 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 230 | (18) | (86) | 125 | 164 | (47) | — | 117 | 243 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | 175 | (8) | (104) | 63 | 144 | (49) | — | 96 | 159 |
| | EISI – enerģētika | 2 721 | (14) | (282) | 2 424 | 1 282 | (107) | — | 1 175 | 3 599 |
| | EISI – transports | 5 556 | (95) | (1 191 ) | 4 270 | 2 584 | (45) | — | 2 539 | 6 809 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 490 | (18) | (169) | 302 | 216 | (77) | — | 139 | 442 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | 172 | (48) | (30) | 94 | 0 | (0) | — | — | 94 |
| | Decentralizētās aģentūras | 51 | (10) | (34) | 6 | 403 | (360) | — | 44 | 50 |
| | Citas darbības un programmas | 410 | (30) | (177) | 203 | 278 | (73) | — | 206 | 408 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 133 | (5) | (60) | 69 | 83 | (5) | — | 79 | 147 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 166 | (14) | (85) | 68 | 138 | (38) | — | 100 | 168 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 88 615 | (678) | (29 709 ) | 58 227 | 29 726 | (240) | — | 29 486 | 87 714 |
| | Pārejas reģioni | 19 984 | (25) | (4 637 ) | 15 322 | 6 147 | (460) | — | 5 687 | 21 009 |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 27 824 | (112) | (8 579 ) | 19 133 | 10 819 | (854) | — | 9 965 | 29 098 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | 618 | (0) | (304) | 313 | 236 | (15) | — | 221 | 535 |
| | Kohēzijas fonds | 28 582 | (10) | (9 731 ) | 18 841 | 8 404 | (433) | — | 7 971 | 26 812 |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 5 142 | (1) | (1 666 ) | 3 475 | 2 012 | (5) | — | 2 008 | 5 483 |
| | Tehniskā palīdzība | 273 | (11) | (106) | 156 | 282 | (110) | (0) | 172 | 327 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | 1 390 | (1) | (502) | 887 | 579 | (20) | — | 560 | 1 446 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | 1 450 | — | (577) | 874 | 252 | (26) | — | 227 | 1 101 |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | 6 439 | (83) | (1 473 ) | 4 883 | 1 784 | (32) | — | 1 752 | 6 635 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 10 | (0) | (4) | 6 | 6 | (0) | — | 5 | 11 |
| Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 220 627 | (1 875 ) | (71 673 ) | 147 079 | 89 563 | (11 868 ) | (6) | 77 689 | 224 769 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 432 | (5) | (262) | 165 | 44 315 | (44 193 ) | — | 122 | 286 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 35 108 | (19) | (14 154 ) | 20 935 | 14 709 | (455) | — | 14 253 | 35 189 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 3 441 | (74) | (851) | 2 516 | 963 | (20) | — | 943 | 3 459 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | 19 | (2) | (14) | 4 | 148 | (130) | — | 18 | 21 |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 1 841 | (22) | (403) | 1 417 | 592 | (29) | — | 564 | 1 981 |
| | Decentralizētās aģentūras | 3 | (0) | (3) | — | 75 | (72) | — | 3 | 3 |
| | Citas darbības un pasākumi | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 31 | (1) | (8) | 21 | 22 | (1) | — | 22 | 43 |
| | Konkrētas darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 40 876 | (122) | (15 695 ) | 25 058 | 60 823 | (44 900 ) | — | 15 923 | 40 982 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 2 870 | (15) | (1 048 ) | 1 807 | 1 404 | (90) | — | 1 314 | 3 122 |
| | Patērētāji | 43 | (4) | (20) | 18 | 30 | (10) | — | 21 | 39 |
| | Radošā Eiropa | 256 | (8) | (95) | 154 | 263 | (112) | — | 152 | 306 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | 2 | (2) | (0) | — | 3 033 | (2 565 ) | — | 469 | 469 |
| | Iekšējās drošības fonds | 1 711 | (5) | (458) | 1 248 | 652 | (9) | — | 644 | 1 891 |
| | IT sistēmas | 10 | (0) | — | 10 | — | — | — | — | 10 |
| | Tiesiskums | 87 | (12) | (27) | 48 | 47 | (25) | — | 22 | 69 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 108 | (17) | (43) | 48 | 71 | (33) | — | 37 | 86 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 67 | (4) | (18) | 45 | 525 | (184) | — | 341 | 386 |
| | Eiropa pilsoņiem | 24 | (1) | (12) | 11 | 38 | (14) | — | 24 | 35 |
| | Pārtika un barība | 357 | (38) | (179) | 140 | 249 | (55) | — | 194 | 334 |
| | Veselības aizsardzība | 138 | (7) | (47) | 85 | 74 | (15) | — | 59 | 144 |
| | Decentralizētās aģentūras | 395 | (0) | (205) | 190 | 1 186 | (968) | — | 218 | 408 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 29 | (1) | (11) | 16 | 23 | — | — | 23 | 39 |
| | Konkrētas darbības | 86 | (4) | (63) | 19 | 106 | (29) | — | 77 | 96 |
| Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 6 183 | (119) | (2 225 ) | 3 839 | 7 702 | (4 108 ) | — | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 8 481 | (83) | (1 698 ) | 6 701 | 1 780 | (232) | (0) | 1 549 | 8 249 |
| | Makrofinansiālā palīdzība (MFP) | 35 | (20) | (15) | — | 0 | (0) | — | 0 | 0 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | — | — | — | — | 240 | (240) | — | — | — |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 17 | (4) | (4) | 9 | 87 | (18) | — | 70 | 78 |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | 28 | (8) | (3) | 17 | 4 | (1) | — | 3 | 20 |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | 95 | — | (95) | — | 104 | (104) | — | — | — |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) | 7 995 | (196) | (1 983 ) | 5 815 | 2 861 | (666) | — | 2 195 | 8 011 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 9 203 | (155) | (2 591 ) | 6 457 | 3 268 | (452) | — | 2 816 | 9 273 |
| | Partnerības instruments (PI) | 400 | (3) | (112) | 285 | 168 | (22) | (0) | 145 | 430 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 367 | (24) | (112) | 231 | 176 | (40) | (0) | 136 | 368 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 676 | (49) | (237) | 391 | 413 | (146) | (0) | 267 | 658 |
| | Humānā palīdzība | 1 205 | (30) | (804) | 372 | 2 097 | (1 115 ) | (0) | 982 | 1 354 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 238 | (68) | (107) | 64 | 379 | (283) | — | 96 | 160 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 102 | (3) | (14) | 85 | 33 | (1) | — | 32 | 117 |
| | Decentralizētās aģentūras | 0 | (0) | — | — | 21 | (20) | — | 1 | 1 |
| | Citas darbības un programmas | 171 | (27) | (42) | 101 | 228 | (185) | — | 43 | 145 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 7 | (1) | (2) | 5 | 1 | (1) | — | — | 5 |
| | Konkrētas darbības | 135 | (2) | (45) | 88 | 88 | (23) | — | 65 | 153 |
| Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 29 154 | (672) | (7 862 ) | 20 620 | 11 950 | (3 550 ) | (1) | 8 400 | 29 020 |
| 5 | Pensijas | — | — | — | — | 2 096 | (2 096 ) | (0) | — | — |
| | Eiropas skolas | 0 | (0) | (0) | — | 197 | (196) | — | 1 | 1 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 6 | (0) | (4) | 2 | — | — | — | — | 2 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | 335 | (22) | (313) | 1 | 3 937 | (3 577 ) | (0) | 360 | 360 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 511 | (70) | (440) | 2 | 4 319 | (3 694 ) | 0 | 625 | 627 |
| Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | 854 | (92) | (757) | 5 | 10 548 | (9 563 ) | (0) | 985 | 990 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 1 | (0) | (0) | — | 2 | (2) | — | 0 | 0 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | — | — | — | — | 1 106 | (1 106 ) | — | — | — |
| Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | 1 | (0) | (0) | — | 1 108 | (1 108 ) | — | 0 | 0 |
| O | Inovācijas fonds (IF) | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Kopā DFS O. izdevumu kategorija | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Kopā | 297 695 | (2 881 ) | (98 213 ) | 196 601 | 181 699 | (75 096 ) | (7) | 106 596 | 303 197 |

miljoni EUR

Programma

Iepriekšējā gada beigās neizpildītās saistības

Kārtējā gada saistības

Kopā neizpildītās saistības gada beigās

No iepriekšējā gada pārnestās saist.

Saist. atcelš./ pārvērtēšana/ atcelšana

Maksājumi

Gada beigās neizpildītās saist.

Gada laikā uzņemtās saist.

Maksājumi

Tādu saistību anulēšana, kuras nevar pārnest

Gada beigās neizpildītās saist.

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

1 905

(0)

(1 123 )

782

321

(136)

—

185

967

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

EGNOS

Galileo

957

(2)

(518)

437

1 312

(486)

—

826

1 263

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

1 305

(0)

(580)

725

396

(59)

(1)

337

1 062

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

Copernicus

507

(1)

(468)

38

663

(98)

—

564

602

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

55

(1)

(16)

38

173

(118)

—

55

93

Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP)

245

(0)

(178)

67

255

(0)

—

255

322

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

583

—

(114)

469

147

(3)

—

144

613

Programma “Apvārsnis 2020”

22 356

(595)

(8 146 )

13 615

16 411

(5 061 )

(5)

11 345

24 959

Euratom pētniecības un mācību programma

Euratom

295

(8)

(122)

166

415

(222)

(0)

192

358

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

COSME

993

(23)

(456)

514

448

(66)

—

382

896

Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”)

Erasmus

997

(62)

(446)

488

3 481

(2 623 )

—

858

1 346

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

EaSI

230

(18)

(86)

125

164

(47)

—

117

243

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

Fiscalis

175

(8)

(104)

63

144

(49)

—

96

159

EISI – enerģētika

2 721

(14)

(282)

2 424

1 282

(107)

—

1 175

3 599

EISI – transports

5 556

(95)

(1 191 )

4 270

2 584

(45)

—

2 539

6 809

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

490

(18)

(169)

302

216

(77)

—

139

442

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

EERP

172

(48)

(30)

94

0

(0)

—

—

94

Decentralizētās aģentūras

51

(10)

(34)

6

403

(360)

—

44

50

Citas darbības un programmas

410

(30)

(177)

203

278

(73)

—

206

408

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

133

(5)

(60)

69

83

(5)

—

79

147

Komisijas specifiskās kompetences

166

(14)

(85)

68

138

(38)

—

100

168

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

88 615

(678)

(29 709 )

58 227

29 726

(240)

—

29 486

87 714

Pārejas reģioni

19 984

(25)

(4 637 )

15 322

6 147

(460)

—

5 687

21 009

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

27 824

(112)

(8 579 )

19 133

10 819

(854)

—

9 965

29 098

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

618

(0)

(304)

313

236

(15)

—

221

535

Kohēzijas fonds

28 582

(10)

(9 731 )

18 841

8 404

(433)

—

7 971

26 812

Eiropas teritoriālā sadarbība

5 142

(1)

(1 666 )

3 475

2 012

(5)

—

2 008

5 483

Tehniskā palīdzība

273

(11)

(106)

156

282

(110)

(0)

172

327

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

FEAD

1 390

(1)

(502)

887

579

(20)

—

560

1 446

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

1 450

—

(577)

874

252

(26)

—

227

1 101

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

6 439

(83)

(1 473 )

4 883

1 784

(32)

—

1 752

6 635

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

10

(0)

(4)

6

6

(0)

—

5

11

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

220 627

220 627

(1 875 )

(1 875 )

(71 673 )

(71 673 )

147 079

147 079

89 563

89 563

(11 868 )

(11 868 )

(6)

(6)

77 689

77 689

224 769

224 769

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

432

(5)

(262)

165

44 315

(44 193 )

—

122

286

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

35 108

(19)

(14 154 )

20 935

14 709

(455)

—

14 253

35 189

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

3 441

(74)

(851)

2 516

963

(20)

—

943

3 459

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

SFPA

19

(2)

(14)

4

148

(130)

—

18

21

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

LIFE

1 841

(22)

(403)

1 417

592

(29)

—

564

1 981

Decentralizētās aģentūras

3

(0)

(3)

—

75

(72)

—

3

3

Citas darbības un pasākumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

31

(1)

(8)

21

22

(1)

—

22

43

Konkrētas darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

40 876

40 876

(122)

(122)

(15 695 )

(15 695 )

25 058

25 058

60 823

60 823

(44 900 )

(44 900 )

—

—

15 923

15 923

40 982

40 982

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

AMIF

2 870

(15)

(1 048 )

1 807

1 404

(90)

—

1 314

3 122

Patērētāji

43

(4)

(20)

18

30

(10)

—

21

39

Radošā Eiropa

256

(8)

(95)

154

263

(112)

—

152

306

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

IES

2

(2)

(0)

—

3 033

(2 565 )

—

469

469

Iekšējās drošības fonds

1 711

(5)

(458)

1 248

652

(9)

—

644

1 891

IT sistēmas

10

(0)

—

10

—

—

—

—

10

Tiesiskums

87

(12)

(27)

48

47

(25)

—

22

69

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

108

(17)

(43)

48

71

(33)

—

37

86

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

67

(4)

(18)

45

525

(184)

—

341

386

Eiropa pilsoņiem

24

(1)

(12)

11

38

(14)

—

24

35

Pārtika un barība

357

(38)

(179)

140

249

(55)

—

194

334

Veselības aizsardzība

138

(7)

(47)

85

74

(15)

—

59

144

Decentralizētās aģentūras

395

(0)

(205)

190

1 186

(968)

—

218

408

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

29

(1)

(11)

16

23

—

—

23

39

Konkrētas darbības

86

(4)

(63)

19

106

(29)

—

77

96

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

6 183

6 183

(119)

(119)

(2 225 )

(2 225 )

3 839

3 839

7 702

7 702

(4 108 )

(4 108 )

—

—

3 594

3 594

7 433

7 433

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

IPA II

8 481

(83)

(1 698 )

6 701

1 780

(232)

(0)

1 549

8 249

Makrofinansiālā palīdzība (MFP)

35

(20)

(15)

—

0

(0)

—

0

0

Garantiju fonds ārējai darbībai

—

—

—

—

240

(240)

—

—

—

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

17

(4)

(4)

9

87

(18)

—

70

78

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

EUAV

28

(8)

(3)

17

4

(1)

—

3

20

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

95

—

(95)

—

104

(104)

—

—

—

Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI)

7 995

(196)

(1 983 )

5 815

2 861

(666)

—

2 195

8 011

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

9 203

(155)

(2 591 )

6 457

3 268

(452)

—

2 816

9 273

Partnerības instruments (PI)

400

(3)

(112)

285

168

(22)

(0)

145

430

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

EIDHR

367

(24)

(112)

231

176

(40)

(0)

136

368

Stabilitāte un miers (IcSP)

IcSP

676

(49)

(237)

391

413

(146)

(0)

267

658

Humānā palīdzība

1 205

(30)

(804)

372

2 097

(1 115 )

(0)

982

1 354

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

238

(68)

(107)

64

379

(283)

—

96

160

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

INSC

102

(3)

(14)

85

33

(1)

—

32

117

Decentralizētās aģentūras

0

(0)

—

—

21

(20)

—

1

1

Citas darbības un programmas

171

(27)

(42)

101

228

(185)

—

43

145

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

7

(1)

(2)

5

1

(1)

—

—

5

Konkrētas darbības

135

(2)

(45)

88

88

(23)

—

65

153

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

29 154

29 154

(672)

(672)

(7 862 )

(7 862 )

20 620

20 620

11 950

11 950

(3 550 )

(3 550 )

(1)

(1)

8 400

8 400

29 020

29 020

5

Pensijas

—

—

—

—

2 096

(2 096 )

(0)

—

—

Eiropas skolas

0

(0)

(0)

—

197

(196)

—

1

1

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

6

(0)

(4)

2

—

—

—

—

2

Komisijas administratīvie izdevumi

335

(22)

(313)

1

3 937

(3 577 )

(0)

360

360

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

511

(70)

(440)

2

4 319

(3 694 )

0

625

627

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

854

854

(92)

(92)

(757)

(757)

5

5

10 548

10 548

(9 563 )

(9 563 )

(0)

(0)

985

985

990

990

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

EAR

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

1

(0)

(0)

—

2

(2)

—

0

0

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

—

—

—

—

1 106

(1 106 )

—

—

—

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

1

1

(0)

(0)

(0)

(0)

—

—

1 108

1 108

(1 108 )

(1 108 )

—

—

0

0

0

0

O

Inovācijas fonds (IF)

—

—

—

—

5

(1)

—

4

4

Kopā DFS O. izdevumu kategorija

Kopā DFS O. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

5

5

(1)

(1)

—

—

4

4

4

4

Kopā

Kopā

297 695

297 695

(2 881 )

(2 881 )

(98 213 )

(98 213 )

196 601

196 601

181 699

181 699

(75 096 )

(75 096 )

(7)

(7)

106 596

106 596

303 197

303 197

4.11.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA GADIEM, KAD TĀS RADUŠĀS

| miljoni EUR |
| --- |
| Programma | < 2014 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kopā |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | — | — | — | 3 | 4 | 596 | 179 | 185 | 967 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 0 | — | 23 | 10 | 1 | 169 | 233 | 826 | 1 263 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 155 | — | — | — | — | 200 | 369 | 337 | 1 062 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | — | — | 0 | 2 | 2 | 2 | 32 | 564 | 602 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | — | — | — | — | — | 9 | 30 | 55 | 93 |
| | Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP) | — | — | — | — | — | — | 67 | 255 | 322 |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 10 | 21 | 31 | 82 | 105 | 107 | 113 | 144 | 613 |
| | Programma “Apvārsnis 2020” | 291 | 384 | 687 | 1 077 | 2 181 | 3 298 | 5 502 | 11 539 | 24 959 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 8 | 0 | 17 | 7 | 27 | 46 | 61 | 192 | 358 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 108 | 4 | 3 | 64 | 141 | 53 | 140 | 382 | 896 |
| | Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”) | 0 | 1 | 1 | 7 | 53 | 114 | 312 | 858 | 1 346 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 0 | 1 | 0 | 2 | 17 | 31 | 74 | 117 | 243 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 17 | 42 | 96 | 159 |
| | EISI – enerģētika | 1 | 123 | 112 | 125 | 495 | 590 | 978 | 1 175 | 3 599 |
| | EISI – transports | 2 | 29 | 12 | 276 | 446 | 1 160 | 2 344 | 2 539 | 6 809 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 0 | 1 | 6 | 86 | 22 | 78 | 70 | 179 | 442 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | 94 | — | — | — | — | — | — | — | 94 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | 0 | 6 | 44 | 50 |
| | Citas darbības un programmas | 14 | 4 | 9 | 4 | 25 | 39 | 108 | 206 | 408 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | — | — | 0 | 2 | 3 | 18 | 46 | 79 | 147 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 0 | 0 | 1 | 1 | 7 | 16 | 43 | 100 | 168 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 2 059 | 93 | 211 | 399 | 8 437 | 19 123 | 27 905 | 29 486 | 87 714 |
| | Pārejas reģioni | 35 | 14 | 49 | 375 | 3 089 | 5 478 | 6 282 | 5 687 | 21 009 |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 209 | 45 | 153 | 190 | 2 768 | 6 565 | 9 202 | 9 965 | 29 098 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | — | 0 | 1 | 4 | 57 | 85 | 166 | 221 | 535 |
| | Kohēzijas fonds | 263 | — | 24 | 152 | 2 252 | 5 511 | 10 640 | 7 971 | 26 812 |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 97 | — | — | — | 338 | 1 172 | 1 868 | 2 008 | 5 483 |
| | Tehniskā palīdzība | — | 0 | 21 | 12 | 15 | 36 | 70 | 172 | 327 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | — | — | — | 13 | 130 | 338 | 405 | 560 | 1 446 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | — | — | 70 | 379 | 89 | 135 | 202 | 227 | 1 101 |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | — | 156 | 307 | 805 | 948 | 1 214 | 1 453 | 1 752 | 6 635 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 0 | — | 0 | 1 | 3 | 2 | 1 | 5 | 11 |
| Kopā DFS 1. izdevumu kategorija | 3 347 | 878 | 1 741 | 4 079 | 21 655 | 46 203 | 68 942 | 77 924 | 224 769 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | — | — | — | 1 | 9 | 44 | 110 | 122 | 286 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 0 | 198 | 1 149 | 1 064 | 1 709 | 6 163 | 10 652 | 14 253 | 35 189 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 60 | 2 | 2 | 4 | 479 | 942 | 1 028 | 943 | 3 459 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | — | — | — | — | 1 | 1 | 2 | 18 | 21 |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 60 | 71 | 135 | 139 | 189 | 474 | 340 | 574 | 1 981 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 |
| | Citas darbības un pasākumi | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 0 | 0 | — | 0 | 1 | 8 | 11 | 22 | 43 |
| | Konkrētas darbības | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 2. izdevumu kategorija | 120 | 271 | 1 286 | 1 209 | 2 388 | 7 633 | 12 142 | 15 934 | 40 982 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 3 | 0 | 13 | 143 | 425 | 617 | 607 | 1 314 | 3 122 |
| | Patērētāji | — | — | 0 | 0 | 3 | 3 | 12 | 21 | 39 |
| | Radošā Eiropa | 0 | — | 0 | 2 | 7 | 38 | 106 | 152 | 306 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | — | — | — | — | — | — | — | 469 | 469 |
| | Iekšējās drošības fonds | 19 | 2 | 5 | 58 | 148 | 482 | 534 | 644 | 1 891 |
| | IT sistēmas | — | — | — | — | — | 10 | — | — | 10 |
| | Tiesiskums | — | — | 4 | 7 | 12 | 10 | 15 | 22 | 69 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | — | 0 | 3 | 5 | 10 | 11 | 19 | 37 | 86 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | — | — | 0 | 1 | 2 | 9 | 32 | 341 | 386 |
| | Eiropa pilsoņiem | 0 | — | — | 0 | 0 | 3 | 8 | 24 | 35 |
| | Pārtika un barība | 1 | 3 | 3 | 6 | 14 | 37 | 76 | 194 | 334 |
| | Veselības aizsardzība | 0 | 3 | 4 | 8 | 15 | 19 | 35 | 59 | 144 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | 1 | 4 | 184 | 218 | 408 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | — | 1 | 1 | 2 | 0 | 6 | 7 | 23 | 39 |
| | Konkrētas darbības | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 17 | 77 | 96 |
| Kopā DFS 3. izdevumu kategorija | 24 | 9 | 34 | 231 | 637 | 1 251 | 1 652 | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 429 | 155 | 380 | 821 | 1 046 | 1 365 | 2 505 | 1 549 | 8 249 |
| | Makrofinansiālā palīdzība (MFP) | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | — | — | — | 0 | 1 | 2 | 6 | 70 | 78 |
| | ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV) | — | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | 7 | 3 | 20 |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) | 562 | 198 | 305 | 609 | 849 | 1 488 | 1 805 | 2 195 | 8 011 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 320 | 205 | 391 | 577 | 1 225 | 1 485 | 2 229 | 2 839 | 9 273 |
| | Partnerības instruments (PI) | 10 | 15 | 11 | 24 | 43 | 75 | 108 | 145 | 430 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 4 | 9 | 13 | 15 | 29 | 71 | 91 | 136 | 368 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 4 | 12 | 19 | 33 | 61 | 105 | 157 | 267 | 658 |
| | Humānā palīdzība | — | — | 0 | 0 | 48 | 73 | 251 | 982 | 1 354 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 0 | — | — | 1 | 5 | 9 | 49 | 96 | 160 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 4 | 5 | 9 | 9 | 12 | 26 | 20 | 32 | 117 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| | Citas darbības un programmas | 4 | 6 | 9 | 24 | 13 | 14 | 31 | 43 | 145 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 1 | — | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | — | 5 |
| | Konkrētas darbības | 0 | 1 | 1 | 9 | 16 | 15 | 45 | 65 | 153 |
| Kopā DFS 4. izdevumu kategorija | 1 339 | 607 | 1 140 | 2 122 | 3 351 | 4 733 | 7 304 | 8 423 | 29 020 |
| 5 | Pensijas | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | — |
| | Eiropas skolas | — | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 1 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 360 | 360 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 627 | 627 |
| Kopā DFS 5. izdevumu kategorija | — | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 987 | 990 |
| 6 | Kompensācijas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 6. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatīvā rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pārnestais deficīts | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 8. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kopā DFS 9. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| O | Inovācijas fonds (IF) | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Kopā DFS O. izdevumu kategorija | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Kopā | 4 830 | 1 765 | 4 201 | 7 640 | 28 030 | 59 820 | 90 044 | 106 867 | 303 197 |

miljoni EUR

Programma

< 2014

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kopā

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

—

—

—

3

4

596

179

185

967

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

EGNOS

Galileo

0

—

23

10

1

169

233

826

1 263

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

155

—

—

—

—

200

369

337

1 062

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

Copernicus

—

—

0

2

2

2

32

564

602

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

—

—

—

—

—

9

30

55

93

Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP)

—

—

—

—

—

—

67

255

322

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

10

21

31

82

105

107

113

144

613

Programma “Apvārsnis 2020”

291

384

687

1 077

2 181

3 298

5 502

11 539

24 959

Euratom pētniecības un mācību programma

Euratom

8

0

17

7

27

46

61

192

358

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

COSME

108

4

3

64

141

53

140

382

896

Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”)

Erasmus

0

1

1

7

53

114

312

858

1 346

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

EaSI

0

1

0

2

17

31

74

117

243

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

Fiscalis

—

0

0

1

2

17

42

96

159

EISI – enerģētika

1

123

112

125

495

590

978

1 175

3 599

EISI – transports

2

29

12

276

446

1 160

2 344

2 539

6 809

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

0

1

6

86

22

78

70

179

442

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

EERP

94

—

—

—

—

—

—

—

94

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

0

6

44

50

Citas darbības un programmas

14

4

9

4

25

39

108

206

408

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

—

—

0

2

3

18

46

79

147

Komisijas specifiskās kompetences

0

0

1

1

7

16

43

100

168

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

2 059

93

211

399

8 437

19 123

27 905

29 486

87 714

Pārejas reģioni

35

14

49

375

3 089

5 478

6 282

5 687

21 009

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

209

45

153

190

2 768

6 565

9 202

9 965

29 098

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

—

0

1

4

57

85

166

221

535

Kohēzijas fonds

263

—

24

152

2 252

5 511

10 640

7 971

26 812

Eiropas teritoriālā sadarbība

97

—

—

—

338

1 172

1 868

2 008

5 483

Tehniskā palīdzība

—

0

21

12

15

36

70

172

327

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

FEAD

—

—

—

13

130

338

405

560

1 446

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

—

—

70

379

89

135

202

227

1 101

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

—

156

307

805

948

1 214

1 453

1 752

6 635

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

0

—

0

1

3

2

1

5

11

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

Kopā DFS 1. izdevumu kategorija

3 347

3 347

878

878

1 741

1 741

4 079

4 079

21 655

21 655

46 203

46 203

68 942

68 942

77 924

77 924

224 769

224 769

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

—

—

—

1

9

44

110

122

286

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

0

198

1 149

1 064

1 709

6 163

10 652

14 253

35 189

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

60

2

2

4

479

942

1 028

943

3 459

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

SFPA

—

—

—

—

1

1

2

18

21

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

LIFE

60

71

135

139

189

474

340

574

1 981

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

0

3

3

Citas darbības un pasākumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

0

0

—

0

1

8

11

22

43

Konkrētas darbības

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

Kopā DFS 2. izdevumu kategorija

120

120

271

271

1 286

1 286

1 209

1 209

2 388

2 388

7 633

7 633

12 142

12 142

15 934

15 934

40 982

40 982

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

AMIF

3

0

13

143

425

617

607

1 314

3 122

Patērētāji

—

—

0

0

3

3

12

21

39

Radošā Eiropa

0

—

0

2

7

38

106

152

306

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

IES

—

—

—

—

—

—

—

469

469

Iekšējās drošības fonds

19

2

5

58

148

482

534

644

1 891

IT sistēmas

—

—

—

—

—

10

—

—

10

Tiesiskums

—

—

4

7

12

10

15

22

69

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

—

0

3

5

10

11

19

37

86

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

—

—

0

1

2

9

32

341

386

Eiropa pilsoņiem

0

—

—

0

0

3

8

24

35

Pārtika un barība

1

3

3

6

14

37

76

194

334

Veselības aizsardzība

0

3

4

8

15

19

35

59

144

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

1

4

184

218

408

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

—

1

1

2

0

6

7

23

39

Konkrētas darbības

—

0

0

0

0

2

17

77

96

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

Kopā DFS 3. izdevumu kategorija

24

24

9

9

34

34

231

231

637

637

1 251

1 251

1 652

1 652

3 594

3 594

7 433

7 433

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

IPA II

429

155

380

821

1 046

1 365

2 505

1 549

8 249

Makrofinansiālā palīdzība (MFP)

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Garantiju fonds ārējai darbībai

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

—

—

—

0

1

2

6

70

78

ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva (EUAV)

EUAV

—

2

0

0

3

4

7

3

20

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI)

562

198

305

609

849

1 488

1 805

2 195

8 011

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

320

205

391

577

1 225

1 485

2 229

2 839

9 273

Partnerības instruments (PI)

10

15

11

24

43

75

108

145

430

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

EIDHR

4

9

13

15

29

71

91

136

368

Stabilitāte un miers (IcSP)

IcSP

4

12

19

33

61

105

157

267

658

Humānā palīdzība

—

—

0

0

48

73

251

982

1 354

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

0

—

—

1

5

9

49

96

160

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

INSC

4

5

9

9

12

26

20

32

117

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Citas darbības un programmas

4

6

9

24

13

14

31

43

145

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

1

—

2

0

1

1

1

—

5

Konkrētas darbības

0

1

1

9

16

15

45

65

153

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

Kopā DFS 4. izdevumu kategorija

1 339

1 339

607

607

1 140

1 140

2 122

2 122

3 351

3 351

4 733

4 733

7 304

7 304

8 423

8 423

29 020

29 020

5

Pensijas

—

—

—

—

—

—

(0)

0

—

Eiropas skolas

—

—

—

—

—

—

0

1

1

Decentralizētās aģentūras

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

—

—

—

—

0

0

2

—

2

Komisijas administratīvie izdevumi

—

—

—

—

—

0

1

360

360

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

0

0

0

0

0

0

0

627

627

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

Kopā DFS 5. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

0

0

3

3

987

987

990

990

6

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

Kopā DFS 6. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatīvā rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pārnestais deficīts

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

Kopā DFS 8. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR)

EAR

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

Kopā DFS 9. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(0)

(0)

0

0

0

0

O

Inovācijas fonds (IF)

—

—

—

—

—

—

—

4

4

Kopā DFS O. izdevumu kategorija

Kopā DFS O. izdevumu kategorija

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

4

4

4

4

Kopā

Kopā

4 830

4 830

1 765

1 765

4 201

4 201

7 640

7 640

28 030

28 030

59 820

59 820

90 044

90 044

106 867

106 867

303 197

303 197

Jaunās Komisijas izveide ietvēra dienestu iekšējo reorganizāciju. Saistīto darījumu pārdales rezultātā notika nesamaksātās summas pārbīde pa gadiem. Neizpildīto saistību kopējā summa nemainās.

4.12.   SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA APROPRIĀCIJU VEIDIEM

SĪKI IZKLĀSTĪTA DFS: NEIZPILDĪTĀS SAISTĪBAS PA APROPRIĀCIJU VEIDIEM

| miljoni EUR |
| --- |
| Izdevumu kategorija | No budžeta apropriācijām | No piešķirto ieņēmumu apropriācijām | Kopējās neizpildītās saist. 2020. gada beigās |
| No 2019. gada pārnestās saist. | Korekcijas | Uzņ. saistības | Veiktie maksājumi | Atlikusī maksājamā summa | No 2019. gada pārnestās saist. | Korekcijas | Uzņ. saistības | Veiktie maksājumi | Atlikusī maksājamā summa |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=1+2+3-4 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=6+7+8-9 | 11=5+10 |
| 1 | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) | 1 877 | (0) | 173 | 1 103 | 947 | 27 | — | 148 | 156 | 19 | 967 |
| | Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo) | 793 | (0) | 1 207 | 977 | 1 023 | 164 | (2) | 105 | 27 | 240 | 1 263 |
| | Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER) | 1 289 | (1) | 367 | 638 | 1 017 | 16 | — | 29 | 1 | 45 | 1 062 |
| | Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus) | 507 | (1) | 647 | 566 | 587 | 0 | — | 16 | 0 | 15 | 602 |
| | Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC) | 51 | (1) | 166 | 128 | 88 | 4 | — | 7 | 6 | 5 | 93 |
| | Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP) | 245 | (0) | 255 | 178 | 322 | — | — | 0 | — | 0 | 322 |
| | Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana | 583 | — | 147 | 117 | 613 | | | | | | 613 |
| | Programma “Apvārsnis 2020” | 20 078 | (429) | 13 485 | 11 815 | 21 319 | 2 278 | (170) | 2 925 | 1 392 | 3 641 | 24 959 |
| | Euratom pētniecības un mācību programma | 245 | (7) | 389 | 331 | 296 | 50 | (1) | 26 | 13 | 62 | 358 |
| | Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME) | 900 | (23) | 418 | 482 | 812 | 93 | (0) | 30 | 40 | 84 | 896 |
| | Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”) | 817 | (32) | 2 885 | 2 679 | 990 | 180 | (30) | 595 | 389 | 356 | 1 346 |
| | Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) | 202 | (17) | 116 | 102 | 199 | 27 | (1) | 49 | 32 | 44 | 243 |
| | Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana | 167 | (8) | 133 | 147 | 146 | 8 | (0) | 11 | 6 | 13 | 159 |
| | EISI – enerģētika | 2 674 | (14) | 1 281 | 390 | 3 551 | 47 | — | 1 | 0 | 48 | 3 599 |
| | EISI – transports | 5 374 | (91) | 2 580 | 1 188 | 6 675 | 182 | (4) | 4 | 49 | 133 | 6 809 |
| | EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 483 | (17) | 210 | 243 | 434 | 6 | (1) | 6 | 2 | 8 | 442 |
| | Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP) | 172 | (48) | — | 30 | 94 | — | — | 0 | 0 | — | 94 |
| | Decentralizētās aģentūras | 49 | (9) | 385 | 377 | 49 | 2 | (1) | 18 | 17 | 1 | 50 |
| | Citas darbības un programmas | 283 | (19) | 195 | 172 | 287 | 127 | (11) | 83 | 78 | 121 | 408 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 133 | (5) | 83 | 64 | 147 | 1 | — | — | 0 | 0 | 147 |
| | Komisijas specifiskās kompetences | 165 | (14) | 135 | 119 | 166 | 2 | (0) | 3 | 3 | 2 | 168 |
| | Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni) | 77 658 | (669) | 29 147 | 29 912 | 76 224 | 10 957 | (10) | 579 | 37 | 11 489 | 87 714 |
| | Pārejas reģioni | 17 678 | (25) | 6 097 | 5 091 | 18 659 | 2 306 | — | 50 | 6 | 2 350 | 21 009 |
| | Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni) | 24 372 | (112) | 10 623 | 9 420 | 25 463 | 3 452 | — | 197 | 14 | 3 635 | 29 098 |
| | Tālākie un mazapdzīvotie reģioni | 540 | (0) | 236 | 319 | 457 | 78 | — | — | — | 78 | 535 |
| | Kohēzijas fonds | 24 375 | (10) | 8 239 | 9 963 | 22 642 | 4 207 | — | 165 | 202 | 4 170 | 26 812 |
| | Eiropas teritoriālā sadarbība | 4 506 | (1) | 2 012 | 1 671 | 4 847 | 636 | — | — | — | 636 | 5 483 |
| | Tehniskā palīdzība | 273 | (11) | 278 | 216 | 323 | 0 | (0) | 4 | 0 | 4 | 327 |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) | 1 361 | (1) | 579 | 522 | 1 417 | 29 | — | 1 | — | 30 | 1 446 |
| | Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva | 839 | — | 157 | 567 | 429 | 611 | — | 96 | 35 | 672 | 1 101 |
| | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) | 6 439 | (83) | 1 781 | 1 505 | 6 632 | — | — | 3 | 0 | 3 | 6 635 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 10 | (0) | 6 | 4 | 11 | | | | | | 11 |
| Total Heading 1: Smart and inclusive growth | 195 138 | (1 648 ) | 84 411 | 81 035 | 196 865 | 25 490 | (232) | 5 152 | 2 506 | 27 904 | 224 769 |
| 2 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) | 431 | (5) | 43 441 | 43 582 | 286 | 1 | — | 873 | 874 | — | 286 |
| | Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) | 35 108 | (19) | 14 708 | 14 609 | 35 188 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 35 189 |
| | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) | 3 027 | (74) | 960 | 871 | 3 043 | 413 | — | 3 | 0 | 416 | 3 459 |
| | Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) | 19 | (2) | 148 | 144 | 21 | | | | | | 21 |
| | Vides un klimata pasākumi (LIFE) | 1 831 | (21) | 590 | 425 | 1 974 | 10 | (0) | 3 | 6 | 7 | 1 981 |
| | Decentralizētās aģentūras | 3 | (0) | 68 | 67 | 3 | 0 | — | 7 | 7 | — | 3 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 31 | (1) | 22 | 9 | 43 | | | | | | 43 |
| Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources | 40 451 | (122) | 59 937 | 59 707 | 40 559 | 425 | (0) | 886 | 888 | 423 | 40 982 |
| 3 | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF) | 2 817 | (15) | 1 389 | 1 124 | 3 068 | 53 | — | 15 | 14 | 54 | 3 122 |
| | Patērētāji | 42 | (4) | 30 | 29 | 39 | 1 | (0) | 1 | 1 | 0 | 39 |
| | Radošā Eiropa | 250 | (7) | 252 | 200 | 296 | 6 | (1) | 11 | 7 | 9 | 306 |
| | Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES) | 2 | (2) | 2 700 | 2 231 | 469 | — | — | 333 | 333 | 0 | 469 |
| | Iekšējās drošības fonds | 1 603 | (5) | 528 | 462 | 1 664 | 109 | — | 124 | 5 | 228 | 1 891 |
| | IT sistēmas | 7 | — | — | — | 7 | 2 | (0) | — | — | 2 | 10 |
| | Tiesiskums | 86 | (12) | 47 | 52 | 69 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 69 |
| | Tiesības, vienlīdzība un pilsonība | 107 | (17) | 70 | 75 | 85 | 1 | (0) | 1 | 1 | 1 | 86 |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 65 | (4) | 511 | 200 | 372 | 3 | (0) | 14 | 2 | 14 | 386 |
| | Eiropa pilsoņiem | 24 | (1) | 38 | 25 | 35 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 35 |
| | Pārtika un barība | 354 | (38) | 247 | 231 | 333 | 3 | (0) | 2 | 3 | 2 | 334 |
| | Veselības aizsardzība | 136 | (7) | 72 | 61 | 141 | 2 | (0) | 2 | 1 | 2 | 144 |
| | Decentralizētās aģentūras | 395 | (0) | 1 139 | 1 126 | 407 | 0 | — | 47 | 46 | 0 | 408 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 29 | (1) | 23 | 11 | 39 | | | | | | 39 |
| | Konkrētas darbības | 86 | (4) | 106 | 92 | 96 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 96 |
| Total Heading 3: Security and citizenship | 6 004 | (118) | 7 152 | 5 919 | 7 119 | 179 | (2) | 550 | 414 | 314 | 7 433 |
| 4 | Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II) | 7 698 | (81) | 1 609 | 1 761 | 7 465 | 784 | (2) | 172 | 169 | 785 | 8 249 |
| | Makrofinansiālā palīdzība (MFP) | 35 | (20) | 0 | 15 | 0 | | | | | | 0 |
| | Garantiju fonds ārējai darbībai | — | — | 233 | 233 | — | — | — | 7 | 7 | — | — |
| | Savienības civilās aizsardzības mehānisms | 16 | (4) | 85 | 20 | 76 | 1 | (0) | 3 | 1 | 2 | 78 |
| | Iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie” (EUAV) | 28 | (8) | 4 | 5 | 19 | 0 | — | 1 | 0 | 1 | 20 |
| | Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) | — | — | 25 | 25 | — | 95 | — | 79 | 174 | (0) | (0) |
| | Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) | 7 905 | (193) | 2 845 | 2 616 | 7 941 | 89 | (3) | 16 | 32 | 70 | 8 011 |
| | Attīstības sadarbības instruments (ASI) | 9 054 | (149) | 3 206 | 2 949 | 9 162 | 149 | (6) | 63 | 95 | 111 | 9 273 |
| | Partnerības instruments (PI) | 394 | (3) | 164 | 133 | 422 | 6 | (0) | 3 | 1 | 8 | 430 |
| | Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR) | 365 | (24) | 172 | 152 | 362 | 2 | — | 4 | 1 | 6 | 368 |
| | Stabilitāte un miers (IcSP) | 657 | (48) | 408 | 378 | 639 | 19 | (1) | 4 | 4 | 19 | 658 |
| | Humānā palīdzība | 873 | (29) | 2 084 | 1 627 | 1 301 | 332 | (1) | 13 | 291 | 53 | 1 354 |
| | Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 219 | (57) | 336 | 361 | 137 | 19 | (10) | 43 | 29 | 22 | 160 |
| | Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC) | 101 | (3) | 33 | 15 | 116 | 1 | (0) | — | — | 1 | 117 |
| | Decentralizētās aģentūras | — | — | 21 | 20 | 1 | 0 | (0) | — | — | — | 1 |
| | Citas darbības un programmas | 144 | (5) | 82 | 87 | 135 | 26 | (23) | 146 | 139 | 10 | 145 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 7 | (1) | 1 | 3 | 5 | | | | | | 5 |
| | Konkrētas darbības | 135 | (2) | 88 | 68 | 153 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 153 |
| Total Heading 4: Global Europe | 27 633 | (627) | 11 395 | 10 468 | 27 933 | 1 521 | (46) | 555 | 943 | 1 087 | 29 020 |
| 5 | Pensijas | — | (0) | 2 096 | 2 096 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eiropas skolas | 0 | — | 183 | 183 | 0 | 0 | (0) | 14 | 13 | 1 | 1 |
| | Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības | 6 | (0) | — | 4 | 2 | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| | Komisijas administratīvie izdevumi | 290 | (19) | 3 705 | 3 660 | 317 | 45 | (4) | 231 | 230 | 43 | 360 |
| | Citu iestāžu administratīvie izdevumi | 464 | (22) | 4 024 | 3 875 | 591 | 47 | (47) | 294 | 258 | 36 | 627 |
| Total Heading 5: Administration | 761 | (41) | 10 009 | 9 818 | 910 | 93 | (51) | 540 | 502 | 80 | 990 |
| 9 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 1 | (0) | 2 | 2 | 0 | | | | | | 0 |
| | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) | — | — | 1 106 | 1 106 | — | | | | | | — |
| Total Heading 9: Special Instruments | 1 | — | 1 108 | 1 108 | — | | | | | | — |
| O | Inovācijas fonds (IF) | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Total Heading O: Innovation Fund (IF) | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Total | 269 987 | (2 557 ) | 174 012 | 168 056 | 273 386 | 27 708 | (330) | 7 688 | 5 254 | 29 811 | 303 197 |

miljoni EUR

Izdevumu kategorija

No budžeta apropriācijām

No piešķirto ieņēmumu apropriācijām

Kopējās neizpildītās saist. 2020. gada beigās

No 2019. gada pārnestās saist.

Korekcijas

Uzņ. saistības

Veiktie maksājumi

Atlikusī maksājamā summa

No 2019. gada pārnestās saist.

Korekcijas

Uzņ. saistības

Veiktie maksājumi

Atlikusī maksājamā summa

1

2

3

4

5=1+2+3-4

6

7

8

9

10=6+7+8-9

11=5+10

1

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)

1 877

(0)

173

1 103

947

27

—

148

156

19

967

Eiropas satelītu navigācija (EGNOS/Galileo)

EGNOS

Galileo

793

(0)

1 207

977

1 023

164

(2)

105

27

240

1 263

Starptautiskais kodoltermiskais reaktors (ITER)

ITER

1 289

(1)

367

638

1 017

16

—

29

1

45

1 062

Eiropas Zemes novērošanas programma (Copernicus)

Copernicus

507

(1)

647

566

587

0

—

16

0

15

602

Eiropas Solidaritātes korpuss (ESC)

ESC

51

(1)

166

128

88

4

—

7

6

5

93

Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programma (EARAP)

245

(0)

255

178

322

—

—

0

—

0

322

Kodoldrošība un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšana

583

—

147

117

613

613

Programma “Apvārsnis 2020”

20 078

(429)

13 485

11 815

21 319

2 278

(170)

2 925

1 392

3 641

24 959

Euratom pētniecības un mācību programma

Euratom

245

(7)

389

331

296

50

(1)

26

13

62

358

Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programma (COSME)

COSME

900

(23)

418

482

812

93

(0)

30

40

84

896

Izglītība, apmācība un sports (“Erasmus+”)

Erasmus

817

(32)

2 885

2 679

990

180

(30)

595

389

356

1 346

Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI)

EaSI

202

(17)

116

102

199

27

(1)

49

32

44

243

Muita, Fiscalis un krāpšanas apkarošana

Fiscalis

167

(8)

133

147

146

8

(0)

11

6

13

159

EISI – enerģētika

2 674

(14)

1 281

390

3 551

47

—

1

0

48

3 599

EISI – transports

5 374

(91)

2 580

1 188

6 675

182

(4)

4

49

133

6 809

EISI – informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

483

(17)

210

243

434

6

(1)

6

2

8

442

Enerģētikas projekti ekonomikas atveseļošanai (EERP)

EERP

172

(48)

—

30

94

—

—

0

0

—

94

Decentralizētās aģentūras

49

(9)

385

377

49

2

(1)

18

17

1

50

Citas darbības un programmas

283

(19)

195

172

287

127

(11)

83

78

121

408

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

133

(5)

83

64

147

1

—

—

0

0

147

Komisijas specifiskās kompetences

165

(14)

135

119

166

2

(0)

3

3

2

168

Reģionālā konverģence (mazāk attīstīti reģioni)

77 658

(669)

29 147

29 912

76 224

10 957

(10)

579

37

11 489

87 714

Pārejas reģioni

17 678

(25)

6 097

5 091

18 659

2 306

—

50

6

2 350

21 009

Konkurētspēja (vairāk attīstīti reģioni)

24 372

(112)

10 623

9 420

25 463

3 452

—

197

14

3 635

29 098

Tālākie un mazapdzīvotie reģioni

540

(0)

236

319

457

78

—

—

—

78

535

Kohēzijas fonds

24 375

(10)

8 239

9 963

22 642

4 207

—

165

202

4 170

26 812

Eiropas teritoriālā sadarbība

4 506

(1)

2 012

1 671

4 847

636

—

—

—

636

5 483

Tehniskā palīdzība

273

(11)

278

216

323

0

(0)

4

0

4

327

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD)

FEAD

1 361

(1)

579

522

1 417

29

—

1

—

30

1 446

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

839

—

157

567

429

611

—

96

35

672

1 101

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

6 439

(83)

1 781

1 505

6 632

—

—

3

0

3

6 635

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

10

(0)

6

4

11

11

Total Heading 1: Smart and inclusive growth

Total Heading 1: Smart and inclusive growth

195 138

195 138

(1 648 )

(1 648 )

84 411

84 411

81 035

81 035

196 865

196 865

25 490

25 490

(232)

(232)

5 152

5 152

2 506

2 506

27 904

27 904

224 769

224 769

2

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF)

431

(5)

43 441

43 582

286

1

—

873

874

—

286

Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

35 108

(19)

14 708

14 609

35 188

0

—

0

0

0

35 189

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

3 027

(74)

960

871

3 043

413

—

3

0

416

3 459

Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (SFPA) un zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

SFPA

19

(2)

148

144

21

21

Vides un klimata pasākumi (LIFE)

LIFE

1 831

(21)

590

425

1 974

10

(0)

3

6

7

1 981

Decentralizētās aģentūras

3

(0)

68

67

3

0

—

7

7

—

3

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

31

(1)

22

9

43

43

Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources

Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources

40 451

40 451

(122)

(122)

59 937

59 937

59 707

59 707

40 559

40 559

425

425

(0)

(0)

886

886

888

888

423

423

40 982

40 982

3

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds (AMIF)

AMIF

2 817

(15)

1 389

1 124

3 068

53

—

15

14

54

3 122

Patērētāji

42

(4)

30

29

39

1

(0)

1

1

0

39

Radošā Eiropa

250

(7)

252

200

296

6

(1)

11

7

9

306

Ārkārtas atbalsts Savienībā (IES)

IES

2

(2)

2 700

2 231

469

—

—

333

333

0

469

Iekšējās drošības fonds

1 603

(5)

528

462

1 664

109

—

124

5

228

1 891

IT sistēmas

7

—

—

—

7

2

(0)

—

—

2

10

Tiesiskums

86

(12)

47

52

69

0

(0)

0

0

0

69

Tiesības, vienlīdzība un pilsonība

107

(17)

70

75

85

1

(0)

1

1

1

86

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

65

(4)

511

200

372

3

(0)

14

2

14

386

Eiropa pilsoņiem

24

(1)

38

25

35

0

(0)

0

0

0

35

Pārtika un barība

354

(38)

247

231

333

3

(0)

2

3

2

334

Veselības aizsardzība

136

(7)

72

61

141

2

(0)

2

1

2

144

Decentralizētās aģentūras

395

(0)

1 139

1 126

407

0

—

47

46

0

408

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

29

(1)

23

11

39

39

Konkrētas darbības

86

(4)

106

92

96

0

(0)

0

0

0

96

Total Heading 3: Security and citizenship

Total Heading 3: Security and citizenship

6 004

6 004

(118)

(118)

7 152

7 152

5 919

5 919

7 119

7 119

179

179

(2)

(2)

550

550

414

414

314

314

7 433

7 433

4

Pirmspievienošanās palīdzība (IPA II)

IPA II

7 698

(81)

1 609

1 761

7 465

784

(2)

172

169

785

8 249

Makrofinansiālā palīdzība (MFP)

35

(20)

0

15

0

0

Garantiju fonds ārējai darbībai

—

—

233

233

—

—

—

7

7

—

—

Savienības civilās aizsardzības mehānisms

16

(4)

85

20

76

1

(0)

3

1

2

78

Iniciatīva “ES palīdzības brīvprātīgie” (EUAV)

EUAV

28

(8)

4

5

19

0

—

1

0

1

20

Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

—

—

25

25

—

95

—

79

174

(0)

(0)

Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI)

7 905

(193)

2 845

2 616

7 941

89

(3)

16

32

70

8 011

Attīstības sadarbības instruments (ASI)

9 054

(149)

3 206

2 949

9 162

149

(6)

63

95

111

9 273

Partnerības instruments (PI)

394

(3)

164

133

422

6

(0)

3

1

8

430

Demokrātija un cilvēktiesības (EIDHR)

EIDHR

365

(24)

172

152

362

2

—

4

1

6

368

Stabilitāte un miers (IcSP)

IcSP

657

(48)

408

378

639

19

(1)

4

4

19

658

Humānā palīdzība

873

(29)

2 084

1 627

1 301

332

(1)

13

291

53

1 354

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

219

(57)

336

361

137

19

(10)

43

29

22

160

Sadarbība kodoldrošuma jomā (INSC)

INSC

101

(3)

33

15

116

1

(0)

—

—

1

117

Decentralizētās aģentūras

—

—

21

20

1

0

(0)

—

—

—

1

Citas darbības un programmas

144

(5)

82

87

135

26

(23)

146

139

10

145

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

7

(1)

1

3

5

5

Konkrētas darbības

135

(2)

88

68

153

0

—

0

0

0

153

Total Heading 4: Global Europe

Total Heading 4: Global Europe

27 633

27 633

(627)

(627)

11 395

11 395

10 468

10 468

27 933

27 933

1 521

1 521

(46)

(46)

555

555

943

943

1 087

1 087

29 020

29 020

5

Pensijas

—

(0)

2 096

2 096

—

—

—

—

—

—

—

Eiropas skolas

0

—

183

183

0

0

(0)

14

13

1

1

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

6

(0)

—

4

2

0

—

—

—

0

2

Komisijas administratīvie izdevumi

290

(19)

3 705

3 660

317

45

(4)

231

230

43

360

Citu iestāžu administratīvie izdevumi

464

(22)

4 024

3 875

591

47

(47)

294

258

36

627

Total Heading 5: Administration

Total Heading 5: Administration

761

761

(41)

(41)

10 009

10 009

9 818

9 818

910

910

93

93

(51)

(51)

540

540

502

502

80

80

990

990

9

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

1

(0)

2

2

0

0

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF)

—

—

1 106

1 106

—

—

Total Heading 9: Special Instruments

Total Heading 9: Special Instruments

1

1

—

—

1 108

1 108

1 108

1 108

—

—

—

—

O

Inovācijas fonds (IF)

—

—

—

—

—

5

1

4

4

Total Heading O: Innovation Fund (IF)

Total Heading O: Innovation Fund (IF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

5

5

1

1

4

4

4

4

Total

Total

269 987

269 987

(2 557 )

(2 557 )

174 012

174 012

168 056

168 056

273 386

273 386

27 708

27 708

(330)

(330)

7 688

7 688

5 254

5 254

29 811

29 811

303 197

303 197

5.   BUDŽETA IZPILDE PA IESTĀDĒM

5.1.   BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANA

BUDŽETA IEŅĒMUMU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| Iestāde | Ienākumu apropriācijas | Konstatētās maksājumtiesības | Ieņēmumi | Ieņēmumi % no budžeta | Nav samaksāts |
| Sākotnēji pieņemtais budžets | Galīgais pieņemtais budžets | Kārtējā gada | Pārnestās summas | Kopā | Par kārtējā gada maksājumties. | Par pārnestām maksājumties. | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Eiropas Parlaments | 171 | 171 | 199 | 21 | 220 | 197 | 7 | 203 | 119 % | 17 |
| Eiropadome un Padome | 56 | 56 | 102 | 2 | 103 | 101 | 1 | 102 | 181 % | 1 |
| Komisija | 153 185 | 163 727 | 173 169 | 19 829 | 192 998 | 171 765 | 1 824 | 173 589 | 106 % | 19 409 |
| Tiesa | 58 | 58 | 57 | 0 | 57 | 57 | 0 | 57 | 98 % | 0 |
| Revīzijas palāta | 22 | 22 | 23 | 0 | 23 | 23 | 0 | 23 | 102 % | 0 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 13 | 13 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 138 % | 0 |
| Reģionu komiteja | 10 | 10 | 11 | 0 | 11 | 11 | 0 | 11 | 109 % | 0 |
| Ombuds | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 88 % | — |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 2 | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 82 % | — |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 49 | 49 | 302 | 2 | 304 | 299 | 2 | 301 | 615 % | 3 |
| Kopā | 153 566 | 164 108 | 173 882 | 19 853 | 193 735 | 172 472 | 1 834 | 174 306 | 106 % | 19 429 |

miljoni EUR

Iestāde

Ienākumu apropriācijas

Konstatētās maksājumtiesības

Ieņēmumi

Ieņēmumi % no budžeta

Nav samaksāts

Sākotnēji pieņemtais budžets

Galīgais pieņemtais budžets

Kārtējā gada

Pārnestās summas

Kopā

Par kārtējā gada maksājumties.

Par pārnestām maksājumties.

Kopā

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Eiropas Parlaments

171

171

199

21

220

197

7

203

119 %

17

Eiropadome un Padome

56

56

102

2

103

101

1

102

181 %

1

Komisija

153 185

163 727

173 169

19 829

192 998

171 765

1 824

173 589

106 %

19 409

Tiesa

58

58

57

0

57

57

0

57

98 %

0

Revīzijas palāta

22

22

23

0

23

23

0

23

102 %

0

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

13

13

17

0

17

17

0

17

138 %

0

Reģionu komiteja

10

10

11

0

11

11

0

11

109 %

0

Ombuds

1

1

1

0

1

1

0

1

88 %

—

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2

2

1

0

1

1

0

1

82 %

—

Eiropas Ārējās darbības dienests

49

49

302

2

304

299

2

301

615 %

3

Kopā

Kopā

153 566

153 566

164 108

164 108

173 882

173 882

19 853

19 853

193 735

193 735

172 472

172 472

1 834

1 834

174 306

174 306

106 %

106 %

19 429

19 429

Tāpat kā iepriekšējos gados, konsolidētie pārskati par ES vispārējā budžeta izpildi ietver visu iestāžu budžeta izpildi, jo ES budžetā ir paredzēts atsevišķs budžets katrai iestādei.

Aģentūru budžets un tā izpilde nav konsolidēti ES budžetā un nav iekļauti ES budžeta ziņojumos. Tomēr Komisijas subsīdija, kas izmaksāta aģentūrām, ir daļa no ES budžeta. Šajā gada pārskatu budžeta daļā ir ņemta vērā tikai subsīdija, kas izmaksāta no Komisijas budžeta aģentūrām.

Saistībā ar EĀDD jānorāda, ka papildus savam budžetam tas arī saņem iemaksas no Komisijas 148,1 miljona EUR apmērā (2019. gadā – 152,7 miljoni EUR) un EAF un trasta fondiem 64,4 miljonu EUR apmērā (2019. gadā – 63,1 miljons EUR). No šīm iemaksām sedz delegācijās esošo Komisijas darbinieku izmaksas, ko finansē no EAF un trasta fondiem, tostarp piešķirtos ieņēmumus, kuri gūti gada laikā no šīm iemaksām.

5.2.   SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

SAISTĪBU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| Iestāde | Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Uz 2021. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | no piešķirtajiem ieņēmumiem | pārnestas atbilstoši lēmumam | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pārnestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Eiropas Parlaments | 2 105 | 1 951 | 0 | 34 | 1 985 | 94 % | 28 | 75 | 103 | 13 | 0 | 4 | 17 |
| Eiropadome un Padome | 649 | 550 | 0 | 15 | 566 | 87 % | 43 | 0 | 43 | 40 | 0 | 1 | 41 |
| Komisija | 183 075 | 168 909 | 1 078 | 7 393 | 177 381 | 97 % | 3 896 | 497 | 4 393 | 253 | 4 | 1 044 | 1 302 |
| Tiesa | 438 | 432 | 0 | 0 | 432 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 1 | 5 |
| Revīzijas palāta | 152 | 146 | 0 | 0 | 146 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 7 | 0 | — | 7 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 147 | 131 | 0 | 4 | 134 | 91 % | 1 | 0 | 1 | 12 | 0 | 0 | 12 |
| Reģionu komiteja | 103 | 94 | 0 | 1 | 95 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Ombuds | 12 | 12 | 0 | 0 | 12 | 95 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 19 | 14 | 0 | — | 14 | 73 % | — | 0 | — | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 1 040 | 695 | 0 | 240 | 934 | 90 % | 69 | 10 | 79 | 27 | 0 | 0 | 27 |
| Kopā | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

miljoni EUR

Iestāde

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Uz 2021. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

no piešķirtajiem ieņēmumiem

pārnestas atbilstoši lēmumam

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pārnestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Eiropas Parlaments

2 105

1 951

0

34

1 985

94 %

28

75

103

13

0

4

17

Eiropadome un Padome

649

550

0

15

566

87 %

43

0

43

40

0

1

41

Komisija

183 075

168 909

1 078

7 393

177 381

97 %

3 896

497

4 393

253

4

1 044

1 302

Tiesa

438

432

0

0

432

99 %

0

0

0

5

0

1

5

Revīzijas palāta

152

146

0

0

146

96 %

0

0

0

7

0

—

7

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

147

131

0

4

134

91 %

1

0

1

12

0

0

12

Reģionu komiteja

103

94

0

1

95

92 %

0

0

0

7

0

0

7

Ombuds

12

12

0

0

12

95 %

0

0

0

1

0

0

1

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

19

14

0

—

14

73 %

—

0

—

5

0

0

5

Eiropas Ārējās darbības dienests

1 040

695

0

240

934

90 %

69

10

79

27

0

0

27

Kopā

Kopā

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

5.3.   MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJU ĪSTENOŠANA

| miljoni EUR |
| --- |
| Iestāde | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi | Uz 2021. gadu pārnestās apropriācijas | Likvidējamās apropriācijas |
| no galīgā pieņemtā budžeta | no pār- nestā | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | % | autom. pārnestas | pār- nestas atbilstīgi lēmumam | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā | no galīgā pieņemtā budžeta | no pār- nestas | no piešķirtajiem ieņēmumiem | Kopā |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Eiropas Parlaments | 2 379 | 1 590 | 247 | 25 | 1 862 | 78 % | 357 | 75 | 39 | 471 | 17 | 27 | 1 | 46 |
| Eiropadome un Padome | 702 | 481 | 45 | 14 | 540 | 77 % | 70 | 0 | 44 | 113 | 40 | 7 | 1 | 48 |
| Komisija | 178 278 | 158 366 | 1 149 | 9 661 | 169 176 | 95 % | 532 | 885 | 7 511 | 8 928 | 101 | 56 | 18 | 174 |
| Tiesa | 463 | 399 | 21 | 0 | 420 | 91 % | 33 | 0 | 1 | 34 | 5 | 4 | 1 | 9 |
| Revīzijas palāta | 159 | 137 | 6 | 0 | 143 | 90 % | 9 | 0 | (0) | 9 | 7 | 1 | 0 | 7 |
| Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 156 | 119 | 7 | 3 | 128 | 82 % | 12 | 0 | 2 | 14 | 12 | 2 | 0 | 14 |
| Reģionu komiteja | 115 | 84 | 10 | 1 | 94 | 82 % | 11 | 0 | 1 | 12 | 7 | 2 | 0 | 9 |
| Ombuds | 13 | 12 | 0 | 0 | 12 | 93 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 21 | 13 | 2 | — | 15 | 69 % | 1 | 0 | — | 1 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Eiropas Ārējās darbības dienests | 1 161 | 602 | 102 | 215 | 919 | 79 % | 93 | 10 | 96 | 198 | 27 | 16 | 0 | 43 |
| Kopā | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

miljoni EUR

Iestāde

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Uz 2021. gadu pārnestās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

no galīgā pieņemtā budžeta

no pār- nestā

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

%

autom. pārnestas

pār- nestas atbilstīgi lēmumam

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

no galīgā pieņemtā budžeta

no pār- nestas

no piešķirtajiem ieņēmumiem

Kopā

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14

Eiropas Parlaments

2 379

1 590

247

25

1 862

78 %

357

75

39

471

17

27

1

46

Eiropadome un Padome

702

481

45

14

540

77 %

70

0

44

113

40

7

1

48

Komisija

178 278

158 366

1 149

9 661

169 176

95 %

532

885

7 511

8 928

101

56

18

174

Tiesa

463

399

21

0

420

91 %

33

0

1

34

5

4

1

9

Revīzijas palāta

159

137

6

0

143

90 %

9

0

(0)

9

7

1

0

7

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

156

119

7

3

128

82 %

12

0

2

14

12

2

0

14

Reģionu komiteja

115

84

10

1

94

82 %

11

0

1

12

7

2

0

9

Ombuds

13

12

0

0

12

93 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

21

13

2

—

15

69 %

1

0

—

1

5

0

0

5

Eiropas Ārējās darbības dienests

1 161

602

102

215

919

79 %

93

10

96

198

27

16

0

43

Kopā

Kopā

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

6.   AĢENTŪRU BUDŽETA IZPILDE

Aģentūru ieņēmumi un izdevumi, kas norādīti 6.1. un 6.2. ziņojumā turpmāk, kā tādi nav konsolidēti ES budžetā. Šajā gada pārskatu budžeta daļā ir ņemta vērā tikai subsīdija, kas izmaksāta no Komisijas budžeta aģentūrām.

ES budžeta izpildes ziņojumos attiecīgā gadījumā iekļauj subsīdiju, kas izmaksāta no ES budžeta aģentūrām kā saistību un maksājumu apropriācijas.

Turpmāk norādītajos aģentūru ziņojumos ir sniegts pārskats par aģentūrām – gan decentralizētajām (zināmas arī kā “tradicionālās aģentūras”), gan izpildaģentūrām, un par to ieņēmumiem (6.1.) un izdevumiem (6.2.).

Citi ieņēmumu un to saistīto izdevumu avoti nav pievienoti ES budžeta kontos. Katra aģentūra uzrāda savu gada pārskatu kopumu.

6.1.   BUDŽETA IEŅĒMUMI

BUDŽETA IEŅĒMUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| Aģentūra | Finansējuma DFS izdevumu kategorija | Galīgais pieņemtais budžets | Saņemtie ieņēmumi |
| Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai | 3 | 233 | 237 |
| Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 1.a | 17 | 17 |
| Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde | 1.a | 7 | 7 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | Neattiecas | 20 | 18 |
| Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra | 3 | 11 | 11 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 1.a, 3., 4. | 51 | 50 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 1.a | 16 | 16 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs | 3 | 130 | 131 |
| Eiropas Banku iestāde | 1.a | 101 | 48 |
| Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra | 3 | 364 | 373 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 3 | 62 | 72 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 1.a | 18 | 17 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 1.a, 2. | 114 | 110 |
| Eiropas Vides aģentūra | 2 | 61 | 61 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 2 | 17 | 18 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 3 | 99 | 99 |
| Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra | 1.a | 35 | 933 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 3 | 8 | 8 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts | 1.a | 547 | 550 |
| Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde | 1.a | 28 | 29 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 1.a | 81 | 98 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 3 | 370 | 404 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 3 | 18 | 18 |
| Eiropas Pētniecības padome | 1.a | 52 | 52 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 1.a | 55 | 54 |
| Eiropas Izglītības fonds | 4 | 20 | 20 |
| Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās | 3 | 42 | 48 |
| Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra | 1.a | 22 | 22 |
| Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai | 3 | 154 | 161 |
| Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra | 3 | 8 | 25 |
| Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra | 1.a | 31 | 31 |
| Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra | 1.a | 183 | 173 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 3 | 24 | 24 |
| Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs | Neattiecas | 465 | 284 |
| Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra | 1.a | 52 | 49 |
| Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 1.a | 22 | 22 |
| Kopuzņēmums “Fusion for Energy” | 1.a | 640 | 795 |
| Inovācijas un tīklu izpildaģentūra | 1.a | 32 | 31 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 5 | 80 | 80 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 5 | 47 | 44 |
| Kopā | | 4 338 | 5 240 |

miljoni EUR

Aģentūra

Finansējuma DFS izdevumu kategorija

Galīgais pieņemtais budžets

Saņemtie ieņēmumi

Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai

3

233

237

Energoregulatoru sadarbības aģentūra

1.a

17

17

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde

1.a

7

7

Kopienas Augu šķirņu birojs

Neattiecas

20

18

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra

3

11

11

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

1.a, 3., 4.

51

50

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

1.a

16

16

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

3

130

131

Eiropas Banku iestāde

1.a

101

48

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

3

364

373

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

3

62

72

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

1.a

18

17

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

1.a, 2.

114

110

Eiropas Vides aģentūra

2

61

61

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

2

17

18

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

3

99

99

Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra

GNSS

1.a

35

933

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

3

8

8

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

1.a

547

550

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde

1.a

28

29

Eiropas Jūras drošības aģentūra

1.a

81

98

Eiropas Zāļu aģentūra

3

370

404

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

3

18

18

Eiropas Pētniecības padome

1.a

52

52

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

1.a

55

54

Eiropas Izglītības fonds

4

20

20

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās

3

42

48

Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra

1.a

22

22

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai

3

154

161

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra

3

8

25

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra

1.a

31

31

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra

1.a

183

173

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

3

24

24

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs

Neattiecas

465

284

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra

1.a

52

49

Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

1.a

22

22

Kopuzņēmums “Fusion for Energy”

Fusion for Energy

1.a

640

795

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra

1.a

32

31

Pētniecības izpildaģentūra

5

80

80

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

5

47

44

Kopā

Kopā

4 338

4 338

5 240

5 240

| miljoni EUR |
| --- |
| Ieņēmumu veids | Galīgais pieņemtais budžets | Saņemtās summas |
| Komisijas subsīdijas | 2 543 | 3 423 |
| Ienākumi no maksām | 751 | 774 |
| Citi ienākumi | 1 045 | 1 044 |
| Kopā | 4 338 | 5 240 |

miljoni EUR

Ieņēmumu veids

Galīgais pieņemtais budžets

Saņemtās summas

Komisijas subsīdijas

2 543

3 423

Ienākumi no maksām

751

774

Citi ienākumi

1 045

1 044

Kopā

Kopā

4 338

4 338

5 240

5 240

6.2.   SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

SAISTĪBU UN MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS PA AĢENTŪRĀM

| miljoni EUR |
| --- |
| Aģentūra | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi |
| Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai | 412 | 341 | 256 | 229 |
| Energoregulatoru sadarbības aģentūra | 17 | 17 | 20 | 17 |
| Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde | 7 | 7 | 8 | 5 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | 21 | 18 | 20 | 18 |
| Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra | 11 | 11 | 13 | 11 |
| Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra | 50 | 50 | 56 | 52 |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra | 17 | 16 | 20 | 13 |
| Eiropas Patvēruma atbalsta birojs | 141 | 120 | 149 | 107 |
| Eiropas Banku iestāde | 49 | 49 | 54 | 49 |
| Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra | 384 | 372 | 495 | 305 |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | 72 | 61 | 82 | 57 |
| Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs | 18 | 18 | 18 | 17 |
| Eiropas Ķimikāliju aģentūra | 112 | 108 | 128 | 110 |
| Eiropas Vides aģentūra | 77 | 75 | 97 | 69 |
| Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra | 18 | 17 | 20 | 16 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | 104 | 104 | 107 | 95 |
| Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra | 915 | 438 | 1 584 | 788 |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts | 8 | 8 | 10 | 7 |
| Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts | 625 | 612 | 560 | 551 |
| Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde | 29 | 29 | 33 | 27 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | 105 | 98 | 119 | 99 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | 405 | 398 | 456 | 374 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | 19 | 18 | 20 | 17 |
| Eiropas Pētniecības padome | 52 | 52 | 55 | 53 |
| Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde | 54 | 53 | 60 | 51 |
| Eiropas Izglītības fonds | 21 | 21 | 22 | 20 |
| Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās | 48 | 44 | 51 | 40 |
| Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra | 22 | 21 | 26 | 19 |
| Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai | 165 | 156 | 183 | 148 |
| Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra | 30 | 13 | 32 | 10 |
| Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra | 33 | 33 | 34 | 29 |
| Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra | 262 | 171 | 273 | 156 |
| Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra | 25 | 24 | 30 | 22 |
| Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs | 483 | 256 | 21 | 253 |
| Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra | 49 | 48 | 54 | 48 |
| Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | 22 | 22 | 27 | 21 |
| Kopuzņēmums “Fusion for Energy” | 886 | 885 | 816 | 800 |
| Inovācijas un tīklu izpildaģentūra | 31 | 31 | 32 | 30 |
| Pētniecības izpildaģentūra | 80 | 79 | 86 | 78 |
| Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs | 47 | 42 | 50 | 42 |
| Kopā | 5 928 | 4 934 | 6 179 | 4 855 |

miljoni EUR

Aģentūra

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai

412

341

256

229

Energoregulatoru sadarbības aģentūra

17

17

20

17

Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestāde

7

7

8

5

Kopienas Augu šķirņu birojs

21

18

20

18

Patērētāju, veselības, lauksaimniecības un pārtikas izpildaģentūra

11

11

13

11

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra

50

50

56

52

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra

17

16

20

13

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs

141

120

149

107

Eiropas Banku iestāde

49

49

54

49

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

384

372

495

305

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

72

61

82

57

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs

18

18

18

17

Eiropas Ķimikāliju aģentūra

112

108

128

110

Eiropas Vides aģentūra

77

75

97

69

Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra

18

17

20

16

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

104

104

107

95

Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūra

GNSS

915

438

1 584

788

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts

8

8

10

7

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts

625

612

560

551

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde

29

29

33

27

Eiropas Jūras drošības aģentūra

105

98

119

99

Eiropas Zāļu aģentūra

405

398

456

374

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

19

18

20

17

Eiropas Pētniecības padome

52

52

55

53

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde

54

53

60

51

Eiropas Izglītības fonds

21

21

22

20

Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās

48

44

51

40

Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra

22

21

26

19

Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai

165

156

183

148

Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūra

30

13

32

10

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra

33

33

34

29

Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra

262

171

273

156

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra

25

24

30

22

Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs

483

256

21

253

Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūra

49

48

54

48

Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

22

22

27

21

Kopuzņēmums “Fusion for Energy”

Fusion for Energy

886

885

816

800

Inovācijas un tīklu izpildaģentūra

31

31

32

30

Pētniecības izpildaģentūra

80

79

86

78

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs

47

42

50

42

Kopā

Kopā

5 928

5 928

4 934

4 934

6 179

6 179

4 855

4 855

| miljoni EUR |
| --- |
| Izdevumu veids | Saistību apropriācijas | Maksājumu apropriācijas |
| Kopā pieejamās apropriācijas | Uzņemtās saistības | Kopā pieejamās apropriācijas | Veiktie maksājumi |
| Personāls | 1 349 | 1 325 | 1 240 | 1 313 |
| Administratīvie | 454 | 439 | 487 | 423 |
| Darbības | 4 126 | 3 169 | 4 452 | 3 119 |
| Kopā | 5 928 | 4 934 | 6 179 | 4 855 |

miljoni EUR

Izdevumu veids

Saistību apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Kopā pieejamās apropriācijas

Uzņemtās saistības

Kopā pieejamās apropriācijas

Veiktie maksājumi

Personāls

1 349

1 325

1 240

1 313

Administratīvie

454

439

487

423

Darbības

4 126

3 169

4 452

3 119

Kopā

Kopā

5 928

5 928

4 934

4 934

6 179

6 179

4 855

4 855

GLOSĀRIJS

Aktuāra pieņēmumi

Aktuāra pieņēmumi

Pieņēmumi, kurus izmanto, lai aprēķinātu nākotnes notikumu izmaksas, kas ietekmē pensiju saistības.

Aktuārie guvumi un zaudējumi

Aktuārie guvumi un zaudējumi

Definētu pabalstu shēmas gadījumā – aktuārā deficīta vai pārpalikuma izmaiņas. To cēlonis ir atšķirības starp iepriekšējiem aktuāra pieņēmumiem un faktiskajiem notikumiem un aktuāra pieņēmumu izmaiņu sekas.

Administratīvās apropriācijas

Administratīvās apropriācijas

Administratīvās apropriācijas sedz iestāžu un subjektu darbības izmaksas (personāls, ēkas, biroja aprīkojums).

Pieņemtais budžets

Pieņemtais budžets

Budžeta projekts kļūst par pieņemto budžetu, tiklīdz to apstiprina budžeta lēmējinstitūcija un par galīgi pieņemtu atzīst Eiropas parlamenta priekšsēdētājs.

Budžeta grozījumi

Budžeta grozījumi

Lēmums, kas pieņemts budžeta gadā, lai grozītu (palielinātu, samazinātu, pārvietotu) tā gada pieņemtā budžeta aspektus.

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

No dalībvalstīm pieprasāmās summas

Tie ir pārskata periodā radušies izdevumi, kas būs jāfinansē no nākamajiem budžetiem, t. i., no ES dalībvalstīm. Tie rodas, līdzās pastāvot uz uzkrājumiem balstītiem finanšu pārskatiem un naudas līdzekļos balstītam budžetam.

Gada darbības pārskats (GDP)

Gada darbības pārskats (GDP)

Gada darbības pārskatos tiek norādīti darbības rezultāti, inter alia atsaucoties uz izvirzītajiem mērķiem, saistītajiem riskiem un iekšējās kontroles struktūru. Komisijai kopš 2001. gada budžeta pieņemšanas un visām Eiropas Savienības iestādēm kopš 2003. gada ir noteikts, ka “deleģētajam kredītrīkotājam” jāiesniedz savai iestādei gada darbības pārskats par savu pienākumu izpildi kopā ar informāciju par finansēm un pārvaldību.

Apropriācijas

Apropriācijas

Budžeta finansējums. Budžetā ir paredzētas gan saistības, gan maksājumi (nauda vai bankas pārskaitījumi saņēmējiem). Saistību un maksājumu apropriācijas bieži atšķiras (diferencētas apropriācijas), jo saistības par daudzgadu programmām un projektiem parasti pilnībā uzņemas tajā gadā, kurā tiek pieņemti lēmumi par tiem, un tiek apmaksātas gadu gaitā, turpinoties programmu un projektu īstenošanai. Nediferencētas apropriācijas attiecas uz administratīvajiem izdevumiem, lauksaimniecības tirgus atbalstu un tiešajiem maksājumiem, un saistību apropriācijas ir vienādas ar maksājumu apropriācijām.

Piešķirtie ieņēmumi

Piešķirtie ieņēmumi

Īpašie ieņēmumi konkrētu izdevumu posteņu finansēšanai. Ārējo piešķirto ieņēmumu galvenais avots ir trešo valstu finanšu iemaksas Savienības finansētajās programmās. Galvenais iekšējo piešķirto ieņēmumu avots ir ieņēmumi no trešām personām par precēm, pakalpojumiem vai darbu, kas veikts pēc to pieprasījuma, ieņēmumi no nepareizi samaksāto summu atmaksas un ieņēmumi no publikāciju un filmu pārdošanas.

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Visi finanšu aktīvi (izņemot atvasinātos instrumentus), kuri atbilstoši starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem tiek novērtēti to patiesajā vērtībā un kuru patiesās vērtības izmaiņas atzīst neto aktīvu rezervē līdz to atzīšanas pārtraukšanai (vai vērtības samazinājumam).

Budžeta pozīcija

Budžeta pozīcija

Ciktāl tas attiecas uz budžeta struktūru, ieņēmumi un izdevumi tiek budžetā atspoguļoti saskaņā ar saistošo nomenklatūru, kas atspoguļo katra posteņa būtību un mērķi, kā to nosaka budžeta lēmējinstitūcija. Atsevišķie virsraksti (sadaļa, nodaļa, pants vai pozīcija) sniedz oficiālu nomenklatūras aprakstu.

Apropriāciju atcelšana

Apropriāciju atcelšana

Neizmantotās apropriācijas, ko vairs nevar izmantot.

Apropriāciju pārnešana

Apropriāciju pārnešana

Izņēmums no gada pārskata principa tiktāl, ciktāl apropriācijas, kuras konkrētajā budžeta gadā nav bijis iespējams izmantot, var, ievērojot stingrus nosacījumus, izņēmuma kārtā tikt pārnestas izmantošanai nākamajā gadā.

Saistības

Saistības

Juridiski saistoši apliecinājumi piešķirt finansējumu, ja ir izpildīti noteikti nosacījumi. ES apņemas atlīdzināt savu daļu no ES finansēta projekta izmaksām. Šodienas saistības ir rītdienas maksājumi. Šodienas maksājumi ir vakardienas saistības.

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas sedz juridisko saistību (līgumu, dotāciju nolīgumu/lēmumu), kuras varētu tikt parakstītas kārtējā finanšu gadā, kopējās izmaksas.

Kārtējās darba izmaksas

Kārtējās darba izmaksas

Shēmas saistību pieaugums, ko rada darbs kārtējā finanšu gadā.

Saistību atcelšana

Saistību atcelšana

Darbība, ar kuru tiek atceltas iepriekšējās saistības (vai to daļa).

Definētu pabalstu shēma

Definētu pabalstu shēma

Pensijas shēma vai cita pensijas pabalsta shēma, kuras noteikumos ir noteikti pabalsti neatkarīgi no maksājamajām iemaksām un kurās pabalsti nav tieši saistīti ar investīcijām shēmā. Shēma var būt finansēta vai nefinansēta.

Atvasinātie instrumenti

Atvasinātie instrumenti

Finanšu instrumenti, kuru vērtība ir saistīta ar kāda cita finanšu instrumenta, rādītāja vai preces vērtības izmaiņām. Atšķirībā no primārā finanšu instrumenta (piemēram, valdības obligācijas) turētāja, kuram ir neierobežotas tiesības saņemt naudu (vai kādu citu ekonomisku labumu) nākotnē, atvasinātā instrumenta turētājam ir tikai ierobežotas tiesības saņemt šādu labumu. Atvasinātā instrumenta piemērs ir regulētā tirgū netirgots valūtas nākotnes līgums.

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

Budžeta izpildes režīms. Tiešā pārvaldībā budžetu tieši izpilda Komisijas dienesti, izpildaģentūras vai trasta fondi.

Diskonta likme

Diskonta likme

Likme, ko izmanto, lai pielāgotu naudas laika vērtībai. Diskontēšana ir metode, ko izmanto, lai salīdzinātu izmaksas un ieguvumus, kas rodas dažādos laika periodos.

Efektīvā procentu likme

Efektīvā procentu likme

Likme, ar kuru diskontē aplēstos nākotnes naudas ieņēmumus vai maksājumus visā finanšu aktīva vai finanšu saistību paredzamajā dzīves ciklā, lai iegūtu aktīva vai saistību neto uzskaites vērtību.

Finanšu aktīvi vai saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi vai saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Visi finanšu aktīvi vai saistības, kuri atbilstoši Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem tiek novērtēti to patiesajā vērtībā un kuru patiesās vērtības izmaiņas atzīst pārpalikuma vai deficīta aprēķinā par attiecīgo periodu (t. i., atvasinātie instrumenti).

Finanšu korekcija

Finanšu korekcija

Finanšu korekciju mērķis ir aizsargāt ES budžetu no neatbilstoši veiktu izdevumu sloga. Attiecībā uz izdevumiem dalītā pārvaldībā par neatbilstoši veiktu maksājumu atgūšanas uzdevumu galvenokārt ir atbildīga dalībvalsts.

“Apstiprināta” finanšu korekcija ir tāda, kuru attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi. “Izlemtā” finanšu korekcija ir ar Komisijas lēmumu pieņemta, un tā vienmēr ir neto korekcija, saskaņā ar kuru dalībvalstij ir jāatmaksā nepareizi izmaksāti līdzekļi ES budžetā, tādējādi attiecīgajai dalībvalstij tiek galīgi samazināts piešķirtais finansējums. Šajā publikācijā apstiprinātās un izlemtās finanšu korekcijas ir iekļautas kā viena kategorija.

“Īstenota” finanšu korekcija ir tāda, ar kuru ir labots konstatētais pārkāpums.

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

Budžeta izpildes režīms. Netiešās pārvaldības režīmā Komisija piešķir budžeta izpildes uzdevumus struktūrām, ko reglamentē ES tiesību akti vai valsts tiesību akti.

Pārtraukšana un apturēšana

Pārtraukšana un apturēšana

Ja Komisija savā darbā vai pamatojoties uz revīzijas iestāžu sniegto informāciju, konstatē, ka dalībvalsts nav novērsusi nopietnus trūkumus pārvaldības un kontroles sistēmās un/vai nav labojusi deklarētos un apstiprinātos neatbilstīgos izdevumus, tā var pārtraukt vai apturēt maksājumus.

Pārkāpums

Pārkāpums

Pārkāpums ir darbība, kas neatbilst piemērojamiem ES vai dalībvalsts noteikumiem un kam ir potenciāli negatīva ietekme uz ES finanšu interesēm. Pārkāpumi var būt līdzekļus pieprasījušo saņēmēju vai par maksājumu veikšanu atbildīgo iestāžu rīcības rezultāts. Jēdziens “pārkāpums” ir plašāks nekā “krāpšana”, kas ir rīcība, kuru var kvalificēt kā noziedzīgu nodarījumu.

Likvidējamās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

Neizmantotās apropriācijas, kas jāatceļ finanšu gada beigās. Likvidēšana nozīmē uz apropriāciju attiecināmās izdevumu radīšanas un/vai saistību uzņemšanās atļaujas daļēju vai pilnīgu atcelšanu. Tikai kopuzņēmumiem, kā norādīts to finanšu noteikumos, visas neizmantotās apropriācijas var iekļaut ieņēmumu un izdevumu aplēsē par līdz pat trijiem nākamajiem finanšu gadiem (t. s. “n+3” noteikums). Tāpēc kopuzņēmumiem likvidējamās apropriācijas var atkal aktivizēt līdz pat n+3 finanšu gadam.

Neizpildītās saistības

Neizpildītās saistības

Tāpat kā reste à liquider (RAL) atspoguļo summu, par kādu ir uzņemtas budžeta saistības, bet sekojošais maksājums vēl nav izdarīts. Tās parāda ES maksājumu saistības turpmākajos gados un izriet tieši no daudzgadu programmu pastāvēšanas un saistību un maksājumu apropriāciju nošķiršanas.

reste à liquider

RAL

Pašu resursi

Pašu resursi

Galvenais ieņēmumu avots ES budžetam. Dažādie pašu resursi ir uzskaitīti piemērojamā Lēmumā par pašu resursiem (2020. gadā – Padomes Lēmums 2014/335) un ir tradicionālie pašu resursi, resursi, kuru pamatā ir PVN, un resursi, kuru pamatā ir NKI.

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas sedz kārtējā gadā maksājamus izdevumus, kas izriet no juridiskām saistībām, kuras uzņemtas kārtējā gadā un/vai iepriekšējos gados.

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

Maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos saskaņā ar pamatā esošā līguma, lēmuma, nolīguma vai tiesību pamatakta noteikumiem. Apgrozāmos līdzekļus jeb avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā, vai arī atmaksā.

Preventīvs pasākums

Preventīvs pasākums

Komisijas rīcībā esošie preventīvie pasākumi ES budžeta aizsardzībai gadījumos, kad Komisija ir informēta par iespējamiem trūkumiem, ietver no ES budžeta veikto darbības programmas maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu.

Neizpildītās saistības (reste à liquider, RAL)

Neizpildītās saistības (reste à liquider, RAL

Tāpat kā neizpildītās saistības atspoguļo summu, par kādu ir uzņemtas budžeta saistības, bet sekojošais maksājums vēl nav izdarīts. Tās parāda ES maksājumu saistības turpmākajos gados un izriet tieši no daudzgadu programmu pastāvēšanas un saistību un maksājumu apropriāciju nošķiršanas.

Dalīta pārvaldība

Dalīta pārvaldība

Budžeta izpildes režīms. Dalītās pārvaldības režīmā budžeta izpildes uzdevumi tiek deleģēti dalībvalstīm. Apmēram trīs ceturtdaļas ES izdevumu ietilpst šajā izpildes režīmā.

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi

Tradicionālie pašu resursi ir definēti piemērojamā Lēmumā par pašu resursiem (2020. gadā – Padomes Lēmums 2014/335/ES, Euratom) un ietver jo īpaši muitas nodokļus un cukura nodevas.

Pārvietojumi (starp budžeta pozīcijām)

Pārvietojumi (starp budžeta pozīcijām)

Pārvietojumi starp budžeta pozīcijām nozīmē, ka finanšu gada laikā apropriācijas tiek pārvietotas no vienas budžeta pozīcijas uz citu, un tādējādi tie ir izņēmums no budžeta specifikācijas principa. Tomēr tie ir nepārprotami atļauti Līgumā par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar Finanšu regulā (FR) paredzētajiem nosacījumiem. FR ir identificēti dažādi pārvietojumu veidi atkarībā no tā, vai tie ir starp budžeta sadaļām, nodaļām, pantiem vai pozīcijām vai to ietvaros, un to veikšanai ir vajadzīgi dažādi atļaujas līmeņi.

SAĪSINĀJUMU SARAKSTS

| GDP | Gada darbības pārskats |
| --- | --- |
| AMIF | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds |
| AOD | Deleģētais kredītrīkotājs |
| ATM | Gaisa satiksmes pārvaldība |
| MB | Maksājumu bilance |
| BUFI fonds | Budžeta naudas sodu fonds |
| KLP | Kopējā lauksaimniecības politika |
| CCS LGF | Kultūras un radošās nozares garantiju mehānisms |
| EISI | Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments |
| EISI PI | Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments |
| KF | Kohēzijas fonds |
| CIP | Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma |
| KOM | Eiropas Komisija |
| COSME | Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma |
| COSO | Tredveja komisijas atbalsta organizāciju komiteja |
| KNR | Kopīgo noteikumu regula |
| D&WM | Ekspluatācijas pārtraukšana un atkritumu apsaimniekošana |
| ELFLA | Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai |
| ELGF | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds |
| EGN | Eiropas Savienības grāmatvedības noteikums |
| EaSI | Nodarbinātība un sociālā inovācija |
| ERAB | Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka |
| ERP | Eiropas Revīzijas palāta |
| ECB | Eiropas Centrālā banka |
| ECOFIN | Ekonomikas un finanšu padome |
| ECSC i.L. | Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena |
| EAF | Eiropas Attīstības fonds |
| EDIF | Garantijas mehānisms Rietumbalkānu ietvaros |
| EEZ | Eiropas Ekonomikas zona |
| EĀDD | Eiropas Ārējās darbības dienests |
| EFIA | Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai |
| EFSE | Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai |
| EFSI | Eiropas Finanšu stabilitātes instruments |
| ESIF | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds |
| EFSM | Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms |
| EBTA | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija |
| EGNOS | Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests |
| EIB | Eiropas Investīciju banka |
| EIF | Eiropas Investīciju fonds |
| ElectriFI | Elektrifikācijas finansēšanas iniciatīva |
| ELM | Ārējās kreditēšanas pilnvaras |
| EJZF | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds |
| EMS | Ekonomiskā un monetārā savienība |
| ENEF | Uzņēmumu paplašināšanas fonds |
| ENIF | Uzņēmumu inovācijas fonds |
| EKPI | Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments |
| EP | Eiropas Parlaments |
| ERAF | Eiropas Reģionālās attīstības fonds |
| ERI | EKA |
| EIB noturības iniciatīva | Eiropas Kosmosa aģentūra |
| ESF | Eiropas Sociālais fonds |
| ESI fondi | Eiropas strukturālie un investīciju fondi |
| ESM | Eiropas Stabilitātes mehānisms |
| ETUM | Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998 |
| ES | Eiropas Savienība |
| EUMETSAT | Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija |
| Euratom | Eiropas Atomenerģijas kopiena |
| FIFO | Princips “pirmais iekšā – pirmais ārā” |
| PP7 | Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai |
| FR | ES Finanšu regula |
| FSDA | Finanšu pārskatu apspriešana un analīze |
| IKP | Iekšzemes kopprodukts |
| NKI | Nacionālais kopienākums |
| GNSS | Globāla navigācijas satelītu sistēma |
| H2020 | Programma “Apvārsnis 2020” |
| IIK | Infrastruktūras un inovācijas klase |
| SVF | Starptautiskais Valūtas fonds |
| SPSGS | Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti |
| IT | Informācijas tehnoloģija |
| ITER | Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors |
| JRC | Kopīgais pētniecības centrs |
| KU | Kopuzņēmums |
| LGTT | Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem |
| MAP | Daudzgadu programma – vidēju uzņēmumu finansiālās integrācijas programma |
| MEP | Eiropas Parlamenta deputāts |
| MFP | Makrofinansiālā palīdzība |
| DFS | Daudzgadu finanšu shēma |
| MMVU | Mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi |
| ORD | Lēmums par pašu resursiem |
| PBI | Projektu obligāciju iniciatīva |
| PF4EE | Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments |
| PGF | Dalībnieku garantiju fonds |
| PPP | Publiskā un privātā sektora partnerība |
| PSEO | Eiropas ierēdņu pensiju shēma |
| RAL | “Reste à liquider” (neizpildītās saistības) |
| RDFM | Riska dalīšanas finanšu mehānisms |
| RTD | Pētniecība, tehnoloģiju attīstība un demonstrējumi |
| S&P | Standard & Poor's Financial Services LLC |
| SANAD | MENA fonds mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem |
| SAPARD | Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai |
| Vidusjūras dienvidu un austrumu reģions | Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu finansiālās integrācijas programma |
| SIUGI | Instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām |
| MVU | Mazais(-ie) un vidējais(-ie) uzņēmums(-i) |
| SMEW | MVU klase (mazo un vidējo uzņēmumu klase) |
| SURE | Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā |
| LESD | Līgums par Eiropas Savienības darbību |
| TPR | Tradicionālie pašu resursi |
| TRDI | Pagaidu lauku attīstības instruments |
| PVN | Pievienotās vērtības nodoklis |

GDP

Gada darbības pārskats

AMIF

AMIF

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds

AOD

AOD

Deleģētais kredītrīkotājs

ATM

ATM

Gaisa satiksmes pārvaldība

MB

Maksājumu bilance

BUFI fonds

BUFI

Budžeta naudas sodu fonds

KLP

Kopējā lauksaimniecības politika

CCS LGF

CCS LGF

Kultūras un radošās nozares garantiju mehānisms

EISI

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

EISI PI

Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta parāda instruments

KF

Kohēzijas fonds

CIP

CIP

Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma

KOM

Eiropas Komisija

COSME

COSME

Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma

COSO

COSO

Tredveja komisijas atbalsta organizāciju komiteja

KNR

Kopīgo noteikumu regula

D&WM

D&WM

Ekspluatācijas pārtraukšana un atkritumu apsaimniekošana

ELFLA

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

ELGF

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

EGN

Eiropas Savienības grāmatvedības noteikums

EaSI

EaSI

Nodarbinātība un sociālā inovācija

ERAB

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka

ERP

Eiropas Revīzijas palāta

ECB

Eiropas Centrālā banka

ECOFIN

ECOFIN

Ekonomikas un finanšu padome

ECSC i.L.

ECSC i.L.

Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena

EAF

Eiropas Attīstības fonds

EDIF

EDIF

Garantijas mehānisms Rietumbalkānu ietvaros

EEZ

Eiropas Ekonomikas zona

EĀDD

Eiropas Ārējās darbības dienests

EFIA

Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai

EFSE

EFSE

Eiropas Fonds Dienvidaustrumeiropai

EFSI

Eiropas Finanšu stabilitātes instruments

ESIF

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds

EFSM

Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms

EBTA

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija

EGNOS

EGNOS

Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests

EIB

Eiropas Investīciju banka

EIF

Eiropas Investīciju fonds

ElectriFI

ElectriFI

Elektrifikācijas finansēšanas iniciatīva

ELM

ELM

Ārējās kreditēšanas pilnvaras

EJZF

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

EMS

Ekonomiskā un monetārā savienība

ENEF

ENEF

Uzņēmumu paplašināšanas fonds

ENIF

ENIF

Uzņēmumu inovācijas fonds

EKPI

Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments

EP

Eiropas Parlaments

ERAF

Eiropas Reģionālās attīstības fonds

ERI

ERI

EKA

EIB noturības iniciatīva

Eiropas Kosmosa aģentūra

ESF

Eiropas Sociālais fonds

ESI fondi

Eiropas strukturālie un investīciju fondi

ESM

Eiropas Stabilitātes mehānisms

ETUM

Eiropas Tehnoloģiju uzsākšanas mehānisms 1998

ES

Eiropas Savienība

EUMETSAT

EUMETSAT

Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācija

Euratom

Euratom

Eiropas Atomenerģijas kopiena

FIFO

FIFO

Princips “pirmais iekšā – pirmais ārā”

PP7

Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai

FR

ES Finanšu regula

FSDA

FSDA

Finanšu pārskatu apspriešana un analīze

IKP

Iekšzemes kopprodukts

NKI

Nacionālais kopienākums

GNSS

GNSS

Globāla navigācijas satelītu sistēma

H2020

H2020

Programma “Apvārsnis 2020”

IIK

Infrastruktūras un inovācijas klase

SVF

Starptautiskais Valūtas fonds

SPSGS

Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti

IT

Informācijas tehnoloģija

ITER

ITER

Starptautiskais eksperimentālais kodoltermiskais reaktors

JRC

JRC

Kopīgais pētniecības centrs

KU

Kopuzņēmums

LGTT

LGTT

Aizdevumu garantijas instruments TEN-T projektiem

TEN-T

MAP

MAP

Daudzgadu programma – vidēju uzņēmumu finansiālās integrācijas programma

MEP

MEP

Eiropas Parlamenta deputāts

MFP

Makrofinansiālā palīdzība

DFS

Daudzgadu finanšu shēma

MMVU

Mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi

ORD

ORD

Lēmums par pašu resursiem

PBI

PBI

Projektu obligāciju iniciatīva

PF4EE

PF4EE

Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments

PGF

Dalībnieku garantiju fonds

PPP

Publiskā un privātā sektora partnerība

PSEO

PSEO

Eiropas ierēdņu pensiju shēma

RAL

RAL

“Reste à liquider” (neizpildītās saistības)

Reste à liquider

RDFM

Riska dalīšanas finanšu mehānisms

RTD

RTD

Pētniecība, tehnoloģiju attīstība un demonstrējumi

S&P

S&P

Standard & Poor's Financial Services LLC

Standard & Poor's Financial Services LLC

SANAD

SANAD

MENA fonds mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem

MENA

SAPARD

SAPARD

Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai

Vidusjūras dienvidu un austrumu reģions

Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu finansiālās integrācijas programma

SIUGI

SIUGI

Instruments MVU iniciatīvai saistībā ar neierobežotām garantijām

MVU

Mazais(-ie) un vidējais(-ie) uzņēmums(-i)

SMEW

SMEW

MVU klase (mazo un vidējo uzņēmumu klase)

SURE

SURE

Atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā

LESD

Līgums par Eiropas Savienības darbību

TPR

Tradicionālie pašu resursi

TRDI

TRDI

Pagaidu lauku attīstības instruments

PVN

Pievienotās vērtības nodoklis

---

(1)  Pilnīgu un atjauninātu pārskatu par veiktajiem pasākumiem skatīt tīmekļa vietnē par ES reaģēšanu uz koronavīrusu: https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/timeline-eu-action_lv.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2016/369 (2016. gada 15. marts) par ārkārtas atbalsta sniegšanu Savienībā (OV L 70, 16.3.2016., 1. lpp.). Grozīta ar Padomes Regulu (ES) 2020/521 (2020. gada 14. aprīlis), ar ko aktivizē ārkārtas atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) 2016/369 un groza tās noteikumus, ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu (OV L 117, 15.4.2020., 3. lpp.).

2

(3)  Sk. budžeta grozījumu Nr. 1/2020 (pieņemts 2020. gada 17. aprīlī), ar ko groza budžetu Nr. 6/2020 (pieņemts 2020. gada 17. septembrī).

3

(4)  Sk. https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/health-research-and-innovation/coronavirus-research-and-innovation/financing-innovation_en.

4

(5)  OV L 99, 10.4.2019., 41. lpp.

5

(6)  OV L 82 I , 19.3.2020., 1. lpp.

6

(7)  OV L 94 I , 27.3.2020., 1. lpp.

7

(8)  OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.

8

(9)  OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.

9

(10)  OV L 165, 27.5.2020., 31. lpp.

10

(*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

*1

(11)  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

11

(12)  Atsevišķās vērtības pašreizējās un 2018. gada cenās ir viena un tā pati summa nominālajā un reālajā izteiksmē. Atšķirību rada gada korekcijas attiecībā uz inflāciju.

12

(13)  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

13

(14)  OV L 345, 27.12.2017., 34. lpp.

14

(15)  OV L 249, 27.9.2017., 1. lpp.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1046 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.) 212. pants.

16

(17)  OV L 168, 7.6.2014., 39. lpp.

17

(18)  Saskaņā ar subsidiaritātes principu Savienība rīkojas tikai tad, ja un ciktāl paredzētās darbības mērķus nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis un ierosinātās darbības mēroga vai ietekmes dēļ tie ir labāk sasniedzami Savienības līmenī. Saskaņā ar proporcionalitātes principu Savienības rīcības saturs un veids ir samērīgs ar Līgumu mērķu sasniegšanai vajadzīgo (skatīt Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantu).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

19

(20)  Sk. LESD 317. pantu.

20

(21)  Tā rezultātā termins “Eiropas Komisija” tiek lietots, lai apzīmētu gan Komisijas locekļu izveidoto iestādi – kolēģiju, gan tās administrāciju, ko pārvalda tās departamentu ģenerāldirektori (un citu administratīvo struktūru, piemēram, dienestu, biroju un izpildaģentūru, vadītāji).

21

(22)  Kopš 2019. gada vidus (atsaucoties uz pārskatīto Iekšējo noteikumu 12. pantu) Eiropas Attīstības fonda (EAF) pārvaldība ir līdzdeleģēta pieciem departamentiem (INTPA (DEVCO), ECHO, EAC, EACEA, JRC).

22

INTPA (DEVCO), ECHO, EAC, EACEA, JRC

(1)  Būtu jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

1

(2)  Eiropas Parlaments 2020. gada 18. decembrī pieņēma budžetu, kurā paredzēti maksājumi Savienības īstermiņa saistību segšanai no pašu resursiem, ko 2021. gadā iekasēs dalībvalstis vai pieprasīs no dalībvalstīm. Turklāt saskaņā ar Civildienesta noteikumu (Padomes 1968. gada 29. februāra Regula Nr. 259/68 (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.), ar grozījumiem) 83. pantu dalībvalstis kopīgi garantē saistības pensijām.

2

(3)  PSEO ir nosacīts (teorētisks) fonds ar definētiem pabalstiem, kurā personāls ar iemaksu palīdzību finansē savas nākotnes pensijas. Lai arī faktiski investīciju fonds nepastāv, summa, kas ar šāda fonda palīdzību tiktu iekasēta, tiek uzskatīta par ieguldītu dalībvalstu ilgtermiņa obligācijās un ir atspoguļota pensiju saistībās, kas ir reģistrētas Eiropas Savienības gada pārskatos. Dalībvalstis kopīgi garantē pabalstu izmaksu saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. pantu un Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu (sīku shēmas aprakstu skatīt COM(2018) 829).

3

PSEO

(23)  OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.

23

(24)  OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.

24

(25)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

25

(26)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

26

(4)  Sadaļa “Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija” ietver konsolidēto subjektu budžeta izpildi un konsolidācijā izslēgtās summas, ārpusbudžeta darbības un nepiešķirtās programmas ar individuāli nenozīmīgām summām.

4

Sadaļa “Nav piešķirta DFS izdevumu kategorija” ietver konsolidēto subjektu budžeta izpildi un konsolidācijā izslēgtās summas, ārpusbudžeta darbības un nepiešķirtās programmas ar individuāli nenozīmīgām summām.

(27)  OV L 76, 19.3.2018., 30. lpp.

27

(*2)  Finanšu shēma attiecībā uz ELFLA aptver laikposmu no 2014. līdz 2022. gadam saskaņā ar ropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/2220 (OV L 437, 28.12.2020., 1. lpp.).

*2

(28)  OV L 62, 23.2.2021., 41. lpp.

28

(29)  OV L 122, 24.4.2014., 44. lpp.

29

(30)  OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.

30

(31)  OV L 60, 28.2.2020., 5. lpp.

31

(32)  OV L 291, 16.11.2018., 3. lpp.

32

(5)  OV L 132, 21.5.2016., 85. lpp

5

(6)  Izņemot kompensējošos aizdevumus finansiālajam atbalstam.

6

Izņemot kompensējošos aizdevumus finansiālajam atbalstam.

(7)  Izņemot kompensējošos aizdevumus finansiālajam atbalstam.

7

Izņemot kompensējošos aizdevumus finansiālajam atbalstam.

(8)  Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi (neieskaitot ieguldījumus naudas tirgus fondos un pašu kapitāla instrumentos).

8

(9)  Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

9

(33)  OV L 128, 27.5.2009., 1. lpp.

33

(34)  OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.

34

(10)  Tiek piemērots korekcijas koeficients (“KK”).

10

Tiek piemērots korekcijas koeficients (“KK”).

(11)  Maksā pirmos trīs gadus pēc izstāšanās.

11

Maksā pirmos trīs gadus pēc izstāšanās.

(35)  Būtu jāņem vērā, ka, tā kā skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, daži finanšu dati šajās budžeta tabulās var nesakrist.

35

(36)  OV L 168, 7.6.2014., 29. lpp.

36

(37)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

37

---

| 28.10.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/207 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/207

---

Ticamības deklarācija, ko ERP sagatavo Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

(2021/C 436/02)

Atzinums

| I. | Mēs revidējām






  a) | Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un budžeta izpildes ziņojumi (2) par 2020. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2021. gada 30. jūnijā; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un budžeta izpildes ziņojumi (2) par 2020. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2021. gada 30. jūnijā;

| b) | pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantā. |
| --- | --- |

b)

pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantā.

Pārskatu ticamība

Atzinums par pārskatu ticamību

| II. | Mēs uzskatām, ka Eiropas Savienības (ES) konsolidētie pārskati par 2020. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo ES finanšu stāvokli 2020. gada 31. decembrī, tās darbību rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu izmaiņas minētajā datumā slēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un grāmatvedības noteikumi, kas pamatojas uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem. |
| --- | --- |

II.

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

| Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību









  III. | Uzskatām, ka pārskatiem par 2020. gada 31. decembrī slēgto gadu pakārtotie ieņēmumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību

III.

Izdevumi

| Negatīvs atzinums par izdevumu likumību un pareizību









  IV. | Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto izdevumu likumību un pareizību, mēs uzskatām, ka izdevumos, kas pieņemti pārskatos par 2020. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

Negatīvs atzinums par izdevumu likumību un pareizību

IV.

Atzinuma pamatojums

| V. | Mēs veicām revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem (ISA) un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI). Mūsu pienākumi saskaņā ar šiem standartiem un kodeksiem ir plašāk aprakstīti šā ziņojuma iedaļā, kas attiecas uz revidenta pienākumiem. Mēs esam neatkarīgi un ievērojam ētiskos pienākumus saskaņā ar Profesionālo grāmatvežu ētikas kodeksu, ko izstrādājusi Starptautiskās Ētikas standartu padome grāmatvežiem. Uzskatām, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. |
| --- | --- |

V.

Pamats negatīvam atzinumam par izdevumu likumību un pareizību

| VI. | Mūsu aplēstais kopējais kļūdu līmenis izdevumos, kas pieņemti pārskatos par 2020. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir 2,7 %. Ievērojamā šo izdevumu daļā – vairāk nekā pusē šo izdevumu – ir būtisks kļūdu līmenis. Tas galvenokārt sakāms par atlīdzinājuma izdevumiem, kuros aplēstais kļūdu līmenis ir 4,0 %. Galvenokārt tāpēc, ka atkal pieauga kohēzijas jomas izdevumi, atlīdzinājuma izdevumi 2020. gadā pieauga līdz 87,2 miljardiem euro, kas veido 59,0 % no mūsu revīzijas datu kopas (3). Tātad mūsu konstatēto kļūdu ietekme ir gan būtiska, gan plaši izplatīta pieņemtajos gada izdevumos. |
| --- | --- |

VI.

Galvenie revīzijas jautājumi

Mēs novērtējām saistības pensijām un citiem darbinieku pabalstiem

| VII. | ES bilancē ir iegrāmatotas saistības pensijām un citiem darbinieku pabalstiem, kas 2020. gada beigās bija 116,0 miljardi euro un veido vairāk nekā trešo daļu no kopējām 2020. gada saistībām, kuras ir 313,5 miljardi euro. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Lielākā daļa saistību pensijām un citiem darbinieku pabalstiem attiecas uz Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku pensiju shēmu (PSEO) (100,7 miljardi euro). Pārskatos reģistrētās šā veida saistības ir pašreizējās vērtības aplēse paredzamajiem nākotnes maksājumiem, kas ES būs jāveic, lai pildītu pensiju maksāšanas pienākumus. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | No pensiju shēmas maksātos pabalstus sedz no ES budžeta. Ja ES nav izveidots speciāls pensiju fonds, ko kura segt nākotnes pensiju saistību izmaksas, dalībvalstis kopīgi garantē pabalstu izmaksāšanu, un ierēdņi sedz trešo daļu no shēmas finansēšanas izmaksām. Eurostat katru gadu Komisijas grāmatveža uzdevumā aprēķina šīs saistības, izmantojot tādus parametrus kā ES ierēdņu vecuma profils un paredzamais mūža ilgums un pieņēmumus par nākotnes ekonomisko stāvokli. Šos parametrus un pieņēmumus novērtē arī Komisijas aktuāri. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Pensiju saistību pieaugums 2020. gadā ir galvenokārt skaidrojams ar to, ka ir samazinājusies nominālā diskonta likme, ko ietekmē vispārējo procentu likmju samazinājums (4). Šis ir galvenais iemesls tam, ka pensiju saistības laikā no 2014. līdz 2020. gadam ir pieaugušas par 98 %, proti, no 50,9 miljardiem euro līdz 100,7 miljardiem euro (5). |
| --- | --- |

X.

| XI. | Otra lielākā daļa no saistībām, kas paredzētas pensijām un citiem darbinieku pabalstiem, ir aplēstās ES saistības kopīgajai veselības apdrošināšanas shēmai; šīs saistības 2020. gada beigās bija 12,9 miljardi euro. Tās attiecas uz izmaksām par ES darbinieku veselības aprūpi, kuras ir jāsedz periodā pēc tam, kad darbinieks ir pensionējies (atskaitot darbinieku iemaksas). |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Savas revīzijas laikā mēs novērtējam aktuāra pieņēmumus par šīm shēmām un no tiem izrietošo novērtējumu. Savu novērtējumu balstām uz neatkarīga ārējā aktuārā eksperta darbu. Mēs pārbaudām šo saistību aprēķina pamatā esošos datus, aktuāros parametrus, kā arī pašu aprēķinu. Pārbaudām arī šo saistību izklāstu konsolidētajā bilancē un konsolidēto finanšu pārskatu skaidrojumos. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Mēs secinām, ka konsolidētajā bilancē norādītā aplēse par pensiju un citu darbinieku pabalstu kopējām saistībām, ir patiesa un ticama. Noslēgumā varam piebilst, ka turpināsim šo nozīmīgo saistību aprēķina novērtēšanu, tostarp pamatā esošo datu ticamības novērtēšanu, un tādējādi palīdzēsim Komisijai pastāvīgi uzraudzīt šīs saistības. |
| --- | --- |

XIII.

Mēs novērtējām būtiskākās pārskatos atspoguļotās gada noslēguma aplēses

| XIV. 2020. | gada beigās bija aplēsts, ka attiecināmie izdevumi, kuri radušies atbalsta saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav sniegts pārskats, bija 107,8 miljardi euro (2019. gada beigās – 105,7 miljardi euro). Šīs summas tika reģistrētas kā uzkrātie izdevumi (6). |
| --- | --- |

XIV. 2020.

| XV. 2020. | gada beigās summa, kas netika izlietota dalīti pārvaldītiem finanšu instrumentiem un atbalsta shēmām un kas tika atzīta ES pārskatos, bija lēsta 7,2 miljardu euro apmērā (2019. gada beigās – 6,9 miljardi euro); bilancē tā iegrāmatota kā “Citi avansi dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

XV. 2020.

| XVI. | Lai novērtētu šīs gada noslēguma aplēses, mēs pārbaudījām sistēmu, ko Komisija bija izveidojusi periodu nodalīšanas aprēķiniem, lai pārliecinātos par tās pareizību un pilnīgumu ģenerāldirektorātos, kur bija veikta lielākā daļa maksājumu. Revidējot izlasi, kurā bijām iekļāvuši rēķinus un priekšfinansējuma maksājumus, mēs pārbaudījām attiecīgos periodu nodalīšanas aprēķinus, lai novērtētu risku, ka uzkrājumi ir norādīti nepareizi. Mēs lūdzām Komisijas grāmatvedības dienestiem papildu skaidrojumu par šo aplēšu aprēķinam piemēroto vispārējo metodoloģiju. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Mēs secinām, ka konsolidētajā bilancē norādītā aplēse par kopējo summu, ko veido uzkrātie izdevumi un citi avansi dalībvalstīm, ir atspoguļota patiesi. |
| --- | --- |

XVII.

Mēs izskatījām aktīvu un attiecīgo ieņēmumu summas (no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu), ko radīja AK izstāšanās process

| XVIII. | Kopš 2020. gada 1. februāra Apvienotā Karaliste (AK) vairs nav ES dalībvalsts. Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) AK ir apņēmusies pildīt visas no iepriekšējām daudzgadu finanšu shēmām izrietošās finansiālās saistības, ko nosaka tās dalība Eiropas Savienībā. Pārejas periodā, kas beidzās 2020. gada 31. decembrī, AK turpināja veikt iemaksas ES budžetā un saņemt budžeta maksājumus, it kā tā būtu dalībvalsts. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Pēc pārejas perioda beigām turpmāki abpusējie pienākumi, kas jāpilda kā ES, tā AK, rada noteiktus pasīvus un debitoru saistības Eiropas Savienībai. Tas ir jāatspoguļo ES gada pārskatos. Komisija lēsa, ka bilances datumā AK bija parādā Eiropas Savienībai 49,6 miljardus euro, savukārt ES bija parādā Apvienotajai Karalistei 2,1 miljardu euro. Tāpēc ES pārskatos bija norādīts, ka bilances datumā no AK pienācās neto summa 47,5 miljardu euro apmērā. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Veicot ierastās revīzijas procedūras, mēs apspriedām ar Komisiju atzīto aktīvu un attiecīgo ieņēmumu summu laika grafiku, precizitāti un pilnīgumu. Mēs atkārtoti aprēķinājām attiecīgās summas, salīdzinājām tās ar attiecīgajiem ierakstiem un pārbaudījām visu izmantoto pieņēmumu piemērotību. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Mēs secinām, ka saistībā ar AK izstāšanās procesu atzīto kopējo aktīvu un ieņēmumu aplēses konsolidētajos gada pārskatos ir atspoguļotas patiesi. Arī turpmāk pārskatīsim šīs summas. |
| --- | --- |

XXI.

Mēs novērtējām Covid-19 pasākumu ietekmi uz pārskatiem

| XXII. | Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, Komisija mobilizēja ievērojamus resursus, lai nostiprinātu dalībvalstu sabiedrības veselības nozari un mazinātu krīzes sociālekonomisko ietekmi Eiropas Savienībā. Cita starpā tika finansēta ārkārtas medicīnas preču piegāde, tika ieviesta lielāka elastība Eiropas strukturālo un investīcija fondu finansiālā atbalsta izmantošanā un tika izsniegti aizdevumi dalībvalstīm ar izdevīgiem noteikumiem. Šo iniciatīvu finansiālā ietekme ievērojami skar finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Veicot ierastās revīzijas procedūras, mēs revidējām ES aktīvus, saistības, ieņēmumus un izdevumus, arī saistībā ar Komisijas veiktajiem pasākumiem. Mēs secinām, ka šie elementi ir patiesi atspoguļoti konsolidētajos gada pārskatos. |
| --- | --- |

XXIII.

Citi jautājumi

| XXIV. | Vadība atbild par “pārējās informācijas” sniegšanu. Ar pārējo informāciju saprot pārskatu sadaļu “Būtiskākā informācija par finanšu gadu”, bet ne konsolidētos pārskatus vai mūsu ziņojumu par tiem. Mūsu atzinums par konsolidētajiem pārskatiem neattiecas uz šo pārējo informāciju, un par to mēs nesniedzam nekāda veida secinājumu par pārliecību. Konsolidēto pārskatu revīzijā mūsu pienākums ir iepazīties ar pārējo informāciju un apsvērt, vai tā būtiskos aspektos saskan vai nesaskan ar konsolidētajiem pārskatiem vai mūsu revīzijā iegūto informāciju vai jebkādā citā veidā varētu saturēt būtiski nepareizas ziņas. Ja secinām, ka pārējā informācija satur būtiski nepareizas ziņas, mūsu pienākums ir par to attiecīgi ziņot. Šajā aspektā mums nav nekas ziņojams. |
| --- | --- |

XXIV.

Vadības pienākumi

| XXV. | Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadības pienākums ir sagatavot un iesniegt ES konsolidētos pārskatus, pamatojoties uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem, un nodrošināt tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šie pienākumi ietver iekšējās kontroles mehānismu izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un izklāstu tā, lai krāpšanas vai kļūdas dēļ tajos nebūtu sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Vadības pienākumos tostarp ir nodrošināt, lai finanšu pārskatos atspoguļotās darbības, finanšu darījumi un informācija atbilstu regulējumam (tiesību aktiem, noteikumiem, principiem un standartiem). Komisijai ir galīgā atbildība par ES pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants). |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | Sagatavojot konsolidētos pārskatus, vadības pienākums ir novērtēt ES spēju turpināt darbību, izklāstīt visus svarīgos jautājumus un izmantot darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā, ja vien vadība neplāno likvidēt uzņēmumu vai pārtraukt darbību, vai tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai darbības pārtraukšanai. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Komisija ir atbildīga par ES finanšu pārskatu sagatavošanas procesa pārraudzību. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Saskaņā ar Finanšu regulu (XIII sadaļa) Komisijas grāmatvedis nosūta revīzijai ES konsolidētos pārskatus vispirms līdz pārskata gadam sekojošā gada 31. martam kā provizoriskos pārskatus, tad līdz 31. jūlijam kā galīgos pārskatus. Jau provizoriskajos pārskatos ir jāsniedz skaidrs un patiess priekšstats par ES finanšu stāvokli. Tādējādi nepieciešams, lai visos provizorisko pārskatu posteņos būtu izklāstīti galīgie aprēķini, kas ļautu mums pildīt savus pienākumus saskaņā ar Finanšu regulas XIII sadaļu un noteiktajos termiņos. Atšķirībai starp provizoriskajiem un galīgajiem pārskatiem parasti vajadzētu rasties tikai mūsu apsvērumu rezultātā. |
| --- | --- |

XXVIII.

Revidenta pienākumi konsolidēto pārskatu un pakārtoto darījumu revīzijā

| XXIX. | Mūsu mērķi ir iegūt pamatotu pārliecību par to, ka ES konsolidētajos pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi, un, balstoties uz mūsu veikto revīziju, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Pamatota pārliecība ir augsts pārliecības līmenis, bet tā nav garantija, ka revīzijā vienmēr tiks atklāti visi iespējamie būtiski nepareizu ziņu vai būtisku neatbilstību gadījumi. Tie var rasties krāpšanas vai kļūdas dēļ un tos uzskata par būtiskiem tad, ja var pamatoti sagaidīt, ka atsevišķi vai kopā tie varētu ietekmēt saimnieciskus lēmumus, kuri pieņemti, pamatojoties uz šiem konsolidētajiem pārskatiem. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Ieņēmumu jomā mūsu veiktās PVN un NKI pašu resursu pārbaudes sākumpunkts ir makroekonomikas rādītāju kopums, uz kā pamata šie resursi ir aprēķināti, un pēc tam mēs novērtējam Komisijas sistēmas, ko izmanto šo datu apstrādei, līdz ir saņemtas dalībvalstu iemaksas un tās ir iegrāmatotas konsolidētajos pārskatos. Tradicionālo pašu resursu revīzijā mēs pārbaudām muitas iestāžu pārskatus un analizējam muitas nodokļu plūsmu, līdz Komisija šīs summas ir saņēmusi un atspoguļojusi pārskatos. |
| --- | --- |

XXX.

| XXXI. | Saistībā ar izdevumiem mēs pārbaudām maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies un ir iegrāmatoti un pieņemti. Šajā pārbaudē skatām visu veidu maksājumus brīdī, kad tie tiek veikti, izņemot avansus. Mēs pārbaudām avansa maksājumus tad, kad līdzekļu saņēmējs ir sniedzis pierādījumu par to atbilstīgu izmantošanu un iestāde vai struktūra ir pieņēmusi šo pierādījumu, avansa maksājumu dzēšot, kas var nenotikt līdz nākamajam gadam. |
| --- | --- |

XXXI.

| XXXII. | Mēs liekam lietā profesionālo spriedumu un visas revīzijas gaitā saglabājam profesionāli skeptisku attieksmi. Mēs arī






  a) | apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ ES konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts ES tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti; |
| --- | --- | --- |

XXXII.

a)

apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ ES konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts ES tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti;

| b) | iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti;

| c) | novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju; |
| --- | --- |

c)

novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju;

| d) | izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par struktūras spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju konsolidētajos pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāku notikumu vai nosacījumu dēļ organizācijai var nākties pārtraukt darbību; |
| --- | --- |

d)

izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par struktūras spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju konsolidētajos pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāku notikumu vai nosacījumu dēļ organizācijai var nākties pārtraukt darbību;

| e) | novērtējam konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi konsolidētajos pārskatos ir izklāstīti patiesi; |
| --- | --- |

e)

novērtējam konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi konsolidētajos pārskatos ir izklāstīti patiesi;

| f) | iegūstam pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus par ES konsolidācijas jomā ietilpstošo struktūru finanšu informāciju, lai sniegtu atzinumu par konsolidētajiem pārskatiem un pakārtotajiem darījumiem. Mēs esam atbildīgi par revīzijas vadību, pārraudzību un īstenošanu, un revīzijas atzinuma sagatavošana ir vienīgi mūsu ziņā. |
| --- | --- |

f)

iegūstam pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus par ES konsolidācijas jomā ietilpstošo struktūru finanšu informāciju, lai sniegtu atzinumu par konsolidētajiem pārskatiem un pakārtotajiem darījumiem. Mēs esam atbildīgi par revīzijas vadību, pārraudzību un īstenošanu, un revīzijas atzinuma sagatavošana ir vienīgi mūsu ziņā.

| XXXIII. | Mēs sazināmies ar vadību arī par revīzijai plānoto tvērumu un laika grafiku, kā arī par nozīmīgiem revīzijas konstatējumiem, tostarp par visiem konstatējumiem, kas attiecas uz būtiskiem iekšējās kontroles trūkumiem. |
| --- | --- |

XXXIII.

| XXXIV. | No jautājumiem, kas apspriesti ar Komisiju un citām revidētajām vienībām, mēs apzinām tos, kuri konsolidēto pārskatu revīzijā ir vissvarīgākie un kuri tādējādi ir galvenie revīzijas jautājumi kārtējā periodā. Šos jautājumus mēs aprakstām savā ziņojumā, ja vien ar likumu vai noteikumiem nav aizliegta to atklāšana plašākai sabiedrībai vai – ārkārtīgi retos gadījumos – ja secinām, ka informācija mūsu ziņojumā nav jāsniedz, jo ir pamats domāt, ka tās atklāšana varētu radīt negatīvas sekas, kuras būtu lielākas par labumu, ko gūtu sabiedrība. |
| --- | --- |

XXXIV.

2021. gada 15. jūlijā

Klaus-Heiner LEHNE

priekšsēdētājs

European Court of Auditors

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, finanšu darbības rezultātu pārskatu, naudas plūsmas pārskatu, neto aktīvu izmaiņu pārskatu, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus skaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

1

(2)  Budžeta izpildes pārskati ietver arī skaidrojumus.

2

(3)  Plašāka informācija ir sniegta mūsu 2020. gada pārskata
  1.21.–1.26.
   punktā.

3

1.21.–1.26.

(4)  ES 2020. gada pārskati, 2.9. skaidrojums.

4

(5)  Informācija sniegta ES gada pārskatu (2014.–2020. gads) 2.9. skaidrojumā.

5

(6)  Tie ietver uzkrātos izdevumus bilances saistību pusē 64,4 miljardu euro apmērā un bilances aktīvu pusē 43,4 miljardus euro, kas samazina priekšfinansējuma vērtību.

6

---