# Den Europæiske Unions C 418/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 418 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang15. oktober 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 418

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang15. oktober 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 418/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10462 — H&F/ZOOPLUS) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 418/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10427 — KKR/Telefónica/InfraCo) (
  1
  ) | 2 |
| 2021/C 418/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10375 — ARCELORMITTAL / CONDESA TUBOS) (
  1
  ) | 3 |
| | Den Europæiske Centralbank |
| 2021/C 418/04 | DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS MEDDELELSE OM TILBAGEKALDELSE AF MEDDELELSEN OM PÅLÆGGELSE AF SANKTIONER I TILFÆLDE AF MISLIGHOLDELSE AF PLIGTEN TIL AT HOLDE MINDSTERESERVER | 4 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 418/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10462 — H&F/ZOOPLUS) (
  1
  )

1

1

2021/C 418/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10427 — KKR/Telefónica/InfraCo) (
  1
  )

1

2

2021/C 418/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10375 — ARCELORMITTAL / CONDESA TUBOS) (
  1
  )

1

3

Den Europæiske Centralbank

2021/C 418/04

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS MEDDELELSE OM TILBAGEKALDELSE AF MEDDELELSEN OM PÅLÆGGELSE AF SANKTIONER I TILFÆLDE AF MISLIGHOLDELSE AF PLIGTEN TIL AT HOLDE MINDSTERESERVER

4

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 418/05 | Euroens vekselkurs — 14. oktober 2021 | 5 |
| 2021/C 418/06 | Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 19. maj 2021 om et foreløbigt udkast til afgørelse i sag AT.40324 — Europæiske statsobligationer (
  1
  ) | 6 |
| 2021/C 418/07 | Endelig rapport fra høringskonsulenten — Sag AT.40324 — Europæiske statsobligationer (
  1
  ) | 7 |
| 2021/C 418/08 | Resumé af Kommissionens afgørelse af 20. maj 2021 om en procedure i henhold til artikel 101 i TEUF og artikel 53 i EØS-aftalen (sag AT.40324 — Europæiske statsobligationer)
  (meddelt under nummer C(2021)3489)

   (
  1
  ) | 11 |
| 2021/C 418/09 | Udtalelse Afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og monopolspørgsmål på mødet den 26. april 2021 om et foreløbigt udkast til afgørelse i sag AT.40346 — SSA-obligationer — Møde ved audiokonferencen — via Skype for Business — Referent: Estland (
  1
  ) | 15 |
| 2021/C 418/10 | Høringskonsulentens endelige rapport Sag AT.40346 — SSA-obligationer (
  1
  ) | 16 |
| 2021/C 418/11 | Resumé af Kommissionens afgørelse af 28. april 2021 om en procedure i henhold til artikel 101 i TEUF og artikel 53 i EØS-aftalen (Sag AT.40346 — SSA-obligationer)
  (meddelt under nummer C(2021) 2871)

   (
  1
  ) | 19 |
| 2021/C 418/12 | Meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavsregler for præferenceoprindelse eller protokollerne om oprindelsesregler for diagonal kumulation mellem de kontraherende parter i denne konvention | 24 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 418/05

Euroens vekselkurs — 14. oktober 2021

5

2021/C 418/06

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 19. maj 2021 om et foreløbigt udkast til afgørelse i sag AT.40324 — Europæiske statsobligationer (
  1
  )

1

6

2021/C 418/07

Endelig rapport fra høringskonsulenten — Sag AT.40324 — Europæiske statsobligationer (
  1
  )

1

7

2021/C 418/08

Resumé af Kommissionens afgørelse af 20. maj 2021 om en procedure i henhold til artikel 101 i TEUF og artikel 53 i EØS-aftalen (sag AT.40324 — Europæiske statsobligationer)
  (meddelt under nummer C(2021)3489)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2021)3489)

1

11

2021/C 418/09

Udtalelse Afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og monopolspørgsmål på mødet den 26. april 2021 om et foreløbigt udkast til afgørelse i sag AT.40346 — SSA-obligationer — Møde ved audiokonferencen — via Skype for Business — Referent: Estland (
  1
  )

1

15

2021/C 418/10

Høringskonsulentens endelige rapport Sag AT.40346 — SSA-obligationer (
  1
  )

1

16

2021/C 418/11

Resumé af Kommissionens afgørelse af 28. april 2021 om en procedure i henhold til artikel 101 i TEUF og artikel 53 i EØS-aftalen (Sag AT.40346 — SSA-obligationer)
  (meddelt under nummer C(2021) 2871)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2021) 2871)

1

19

2021/C 418/12

Meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavsregler for præferenceoprindelse eller protokollerne om oprindelsesregler for diagonal kumulation mellem de kontraherende parter i denne konvention

24

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 418/13 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10460 — DMK/Uelzena/Niesky/Milchtrocknung Südhannover) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 33 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 418/14 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 35 |
| 2021/C 418/15 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 44 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2021/C 418/13

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10460 — DMK/Uelzena/Niesky/Milchtrocknung Südhannover) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

33

ANDET

Europa-Kommissionen

2021/C 418/14

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

35

2021/C 418/15

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

44

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10462 — H&F/ZOOPLUS)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 418/01)

Den 5. oktober 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10462. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10462. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/2

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10427 — KKR/Telefónica/InfraCo)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 418/02)

Den 5. oktober 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10427. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10427. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/3

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10375 — ARCELORMITTAL / CONDESA TUBOS)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 418/03)

Den 11. oktober 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10375. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10375. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

Den Europæiske Centralbank

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/4

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS MEDDELELSE OM TILBAGEKALDELSE AF MEDDELELSEN OM PÅLÆGGELSE AF SANKTIONER I TILFÆLDE AF MISLIGHOLDELSE AF PLIGTEN TIL AT HOLDE MINDSTERESERVER

(2021/C 418/04)

Det fremgår blandt andet af artikel 7, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 2531/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks anvendelse af mindstereserver, at hvis en institution helt eller delvist undlader at holde de mindstereserver, der kræves i henhold til denne forordning og forordninger eller beslutninger fra Den Europæiske Centralbank (ECB), som er knyttet dertil, kan ECB pålægge sanktioner. Visse elementer i sanktionspolitikken blev offentliggjort i Den Europæiske Centralbanks meddelelse om pålæggelse af sanktioner i tilfælde af misligholdelse af pligten til at holde mindstereserver (1). Disse elementer er overført til Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2021/1815 (ECB/2021/45) (2).

Meddelelse (2000/C 39/04) tilbagekaldes hermed med virkning fra 3. november 2021.

---

(1)  EUT C 39 af 11.2.2000, s. 3.

(2)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2021/1815 af 7. oktober 2021 om den metode, der anvendes til beregning af sanktioner for manglende overholdelse af kravet om at holde mindstereserver og dermed forbundne mindstereservekrav (ECB/2021/45) (EFT L 367 af 15.10.2021, s. 4).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/5

---

Euroens vekselkurs (1)

14. oktober 2021

(2021/C 418/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1602 |
| JPY | japanske yen | 131,65 |
| DKK | danske kroner | 7,4406 |
| GBP | pund sterling | 0,84618 |
| SEK | svenske kroner | 10,0138 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0686 |
| ISK | islandske kroner | 149,60 |
| NOK | norske kroner | 9,7928 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,387 |
| HUF | ungarske forint | 359,00 |
| PLN | polske zloty | 4,5693 |
| RON | rumænske leu | 4,9500 |
| TRY | tyrkiske lira | 10,6104 |
| AUD | australske dollar | 1,5644 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4361 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,0244 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6506 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5642 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 375,51 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,1620 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,4683 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5127 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 353,05 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8195 |
| PHP | filippinske pesos | 58,778 |
| RUB | russiske rubler | 83,1225 |
| THB | thailandske bath | 38,524 |
| BRL | brasilianske real | 6,3528 |
| MXN | mexicanske pesos | 23,8458 |
| INR | indiske rupee | 87,3355 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1602

JPY

japanske yen

131,65

DKK

danske kroner

7,4406

GBP

pund sterling

0,84618

SEK

svenske kroner

10,0138

CHF

schweiziske franc

1,0686

ISK

islandske kroner

149,60

NOK

norske kroner

9,7928

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,387

HUF

ungarske forint

359,00

PLN

polske zloty

4,5693

RON

rumænske leu

4,9500

TRY

tyrkiske lira

10,6104

AUD

australske dollar

1,5644

CAD

canadiske dollar

1,4361

HKD

hongkongske dollar

9,0244

NZD

newzealandske dollar

1,6506

SGD

singaporeanske dollar

1,5642

KRW

sydkoreanske won

1 375,51

ZAR

sydafrikanske rand

17,1620

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,4683

HRK

kroatiske kuna

7,5127

IDR

indonesiske rupiah

16 353,05

MYR

malaysiske ringgit

4,8195

PHP

filippinske pesos

58,778

RUB

russiske rubler

83,1225

THB

thailandske bath

38,524

BRL

brasilianske real

6,3528

MXN

mexicanske pesos

23,8458

INR

indiske rupee

87,3355

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/6

---

Udtalelse afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål på dets møde den 19. maj 2021 om et foreløbigt udkast til afgørelse i sag AT.40324 — Europæiske statsobligationer

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 418/06)

| 1. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den konkurrencebegrænsende adfærd, der er omfattet af udkastet til afgørelse, fandt sted på det primære og sekundære marked for europæiske statsobligationer i EØS, og at den udgør en aftale og/eller samordnet praksis mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF og EØS-aftalens artikel 53. |
| --- | --- |

1.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at den konkurrencebegrænsende adfærd, der er omfattet af udkastet til afgørelse, fandt sted på det primære og sekundære marked for europæiske statsobligationer i EØS, og at den udgør en aftale og/eller samordnet praksis mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF og EØS-aftalens artikel 53.

| 2. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at formålet med aftalen og/eller den samordnede praksis var at begrænse konkurrencen som omhandlet i artikel 101 i TEUF og artikel 53 i EØS-aftalen. |
| --- | --- |

2.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at formålet med aftalen og/eller den samordnede praksis var at begrænse konkurrencen som omhandlet i artikel 101 i TEUF og artikel 53 i EØS-aftalen.

| 3. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i dens vurdering af overtrædelsens varighed. |
| --- | --- |

3.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i dens vurdering af overtrædelsens varighed.

| 4. | Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens udkast til afgørelse for så vidt angår adressaterne med henblik på at konstatere en overtrædelse, herunder to adressater, hvor Kommissionen på grund af forældelse ikke kan pålægge bøder. |
| --- | --- |

4.

Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens udkast til afgørelse for så vidt angår adressaterne med henblik på at konstatere en overtrædelse, herunder to adressater, hvor Kommissionen på grund af forældelse ikke kan pålægge bøder.

| 5. | Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens udkast til afgørelse for så vidt angår de adressater, der skal pålægges bøder. |
| --- | --- |

5.

Det rådgivende udvalg er enigt i Kommissionens udkast til afgørelse for så vidt angår de adressater, der skal pålægges bøder.

| 6. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i beregningen af den tilnærmede værdi af afsætningen med henblik på at gøre det muligt at anvende retningslinjerne fra 2006 for beregning af bøder efter artikel 23, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

6.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i beregningen af den tilnærmede værdi af afsætningen med henblik på at gøre det muligt at anvende retningslinjerne fra 2006 for beregning af bøder efter artikel 23, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1/2003.

| 7. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at bøderne nedsættes i overensstemmelse med samarbejdsmeddelelsen fra 2006. |
| --- | --- |

7.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i, at bøderne nedsættes i overensstemmelse med samarbejdsmeddelelsen fra 2006.

| 8. | Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i bødernes endelige beløb. |
| --- | --- |

8.

Det rådgivende udvalg er enigt med Kommissionen i bødernes endelige beløb.

| 9. | Det rådgivende udvalg henstiller til, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

9.

Det rådgivende udvalg henstiller til, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/7

---

Endelig rapport fra høringskonsulenten (1)

Sag AT.40324 — Europæiske statsobligationer

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 418/07)

1.

| — | Bank of America |
| --- | --- |

—

Bank of America

| — | Natixis |
| --- | --- |

—

Natixis

| — | Nomura |
| --- | --- |

—

Nomura

| — | RBS/NatWest |
| --- | --- |

—

RBS/NatWest

| — | UBS |
| --- | --- |

—

UBS

| — | UniCredit og |
| --- | --- |

—

UniCredit og

| — | WestLB/Portigon (2). |
| --- | --- |

—

WestLB/Portigon (2).

2.

Sagen blev indledt efter en anmodning om bødefritagelse fra RBS/NatWest den 29. juli 2015. RBS/NatWest opnåede betinget bødefritagelse den 27. januar 2016. Den 29. juni og den 30. september 2016 anmodede UBS og Natixis om bødenedsættelse i henhold til samarbejdsmeddelelsen (3).

Klagepunktsmeddelelse

Klagepunktsmeddelelse

| 3. | Ved afgørelse af 31. januar 2019 indledte Kommissionen proceduren efter artikel 2, stk. 1, i forordning 773/2004 (4) og vedtog en klagepunktsmeddelelse. Klagepunktsmeddelelsen blev den 4. februar 2019 meddelt de juridiske enheder, der repræsenterer de pågældende virksomheder (5), samt en yderligere virksomhed (6). |
| --- | --- |

3.

Ved afgørelse af 31. januar 2019 indledte Kommissionen proceduren efter artikel 2, stk. 1, i forordning 773/2004 (4

5

6

Aktindsigt

Aktindsigt

| 4. | Der blev givet aktindsigt i sagsakterne i form af et elektronisk lagringsmedium mellem den 1. og den 4. februar 2019 og hos Generaldirektoratet for Konkurrence (herefter »GD Konkurrence«) mellem den 7. og den 22. februar 2019. |
| --- | --- |

4.

Der blev givet aktindsigt i sagsakterne i form af et elektronisk lagringsmedium mellem den 1. og den 4. februar 2019 og hos Generaldirektoratet for Konkurrence (herefter »GD Konkurrence«) mellem den 7. og den 22. februar 2019.

| 5. | Den 2. maj 2019 indgav Nomura i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i afgørelse 2011/695/EU en begrundet anmodning til høringskonsulenten om yderligere aktindsigt i dokumenter i sagsakterne, der indeholdt oplysninger fra flere parter, som kunne danne grundlag for eller påvirke den påtænkte beregning af en tilnærmet værdi af afsætningen (7) som udgangspunkt for fastsættelsen af eventuelle bøder i denne sag. Efter høringskonsulentens indgriben reducerede de relevante leverandører af oplysninger omfanget af deres anmodninger om fortrolig behandling i forbindelse med de dokumenter, som Nomura anmodede om yderligere aktindsigt i. Den 26. juni 2019 stillede GD Konkurrence de reviderede ikke-fortrolige udgaver af de pågældende dokumenter til rådighed for alle parter. Kun to af parterne fremsatte skriftlige bemærkninger til de reviderede ikke-fortrolige dokumenter, der blev fremsendt til hver af parterne som følge af Nomuras anmodning om yderligere oplysninger. |
| --- | --- |

5.

Den 2. maj 2019 indgav Nomura i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i afgørelse 2011/695/EU en begrundet anmodning til høringskonsulenten om yderligere aktindsigt i dokumenter i sagsakterne, der indeholdt oplysninger fra flere parter, som kunne danne grundlag for eller påvirke den påtænkte beregning af en tilnærmet værdi af afsætningen (7

Forlængelse af svarfrist for klagepunktsmeddelelsen

Forlængelse af svarfrist for klagepunktsmeddelelsen

| 6. | GD Konkurrence gav i første omgang parterne en frist på otte uger for deres skriftlige svar på klagepunktsmeddelelsen. Efter flere anmodninger forlængede GD Konkurrence de gældende frister for fem af parterne (8). Høringskonsulenten modtog ingen anmodninger om yderligere forlængelser. |
| --- | --- |

6.

GD Konkurrence gav i første omgang parterne en frist på otte uger for deres skriftlige svar på klagepunktsmeddelelsen. Efter flere anmodninger forlængede GD Konkurrence de gældende frister for fem af parterne (8

| 7. | Alle parter besvarede klagepunktsmeddelelsen inden for de (forlængede) frister, som GD for Konkurrence havde fastsat. |
| --- | --- |

7.

Alle parter besvarede klagepunktsmeddelelsen inden for de (forlængede) frister, som GD for Konkurrence havde fastsat.

Mundtlig høring

Mundtlig høring

| 8. | Alle parter deltog i en mundtlig høring, der fandt sted fra den 22. til den 24. oktober 2019. |
| --- | --- |

8.

Alle parter deltog i en mundtlig høring, der fandt sted fra den 22. til den 24. oktober 2019.

Bødeberegningsmeddelelse og sagsfremstillingsmeddelelse

Bødeberegningsmeddelelse og sagsfremstillingsmeddelelse

| 9. | Den 6. (9) og 26. november 2020 (10) sendte ledende næstformand Margrethe Vestager, kommissær med ansvar for konkurrence, skrivelser til de parter, for hvilke der kunne pålægges bøder, (11) med yderligere individuelle oplysninger om bødemetoden med særlig vægt på den individualiserede beregning og resultatet af den påtænkte tilnærmede værdi af afsætningen for hver af dem (»bødeberegningsmeddelelsen«). GD Konkurrence fremsendte også yderligere oplysninger om bødeberegningsmetoden til disse parter pr. e-mail den 9. og 10. december 2020 (12). |
| --- | --- |

9.

Den 6. (9

10

11

12

| 10. | Den 12. november 2020 modtog parterne også en sagsfremstillingsmeddelelse (»sagsfremstillingsmeddelelsen«), som gav dem mulighed for at fremsætte deres bemærkninger til faktuelle tilføjelser og rettelser vedrørende visse meddelelser, der var blevet fremlagt i klagepunktsmeddelelsen (herunder bilaget hertil). Samme dag fik parterne (fornyet) adgang til tilgængelige udgaver af de underliggende beviser i Kommissionens sagsakter pr. e-mail (13). |
| --- | --- |

10.

Den 12. november 2020 modtog parterne også en sagsfremstillingsmeddelelse (»sagsfremstillingsmeddelelsen«), som gav dem mulighed for at fremsætte deres bemærkninger til faktuelle tilføjelser og rettelser vedrørende visse meddelelser, der var blevet fremlagt i klagepunktsmeddelelsen (herunder bilaget hertil). Samme dag fik parterne (fornyet) adgang til tilgængelige udgaver af de underliggende beviser i Kommissionens sagsakter pr. e-mail (13

| 11. | GD Konkurrence gav i første omgang parterne en frist på 20 arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til hvert af de to ovennævnte breve. |
| --- | --- |

11.

GD Konkurrence gav i første omgang parterne en frist på 20 arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til hvert af de to ovennævnte breve.

| 12. | Efter anmodninger forlængede GD Konkurrence de gældende frister for bemærkninger til bødeberegningsskrivelsen og sagsfremstillingsmeddelelsen (14). Høringskonsulenten modtog ingen anmodninger om yderligere forlængelser. |
| --- | --- |

12.

Efter anmodninger forlængede GD Konkurrence de gældende frister for bemærkninger til bødeberegningsskrivelsen og sagsfremstillingsmeddelelsen (14

| 13. | Fire af parterne fremsatte deres bemærkninger til bødeberegningsmeddelelsen, og fem af parterne fremsatte deres bemærkninger til sagsfremstillingsmeddelelsen inden for de (forlængede) frister, som GD for Konkurrence havde fastsat i december 2020 og januar 2021 (15). Fire af parterne gjorde bl.a. gældende, at deres ret til forsvar blev undergravet, da de oplysninger, der blev meddelt via sagsfremstillingsmeddelelsen — og ifølge to af dem også de oplysninger, der blev meddelt via bødeberegningsmeddelelsen — burde have været indeholdt i en supplerende klagepunktsmeddelelse, der gav dem mulighed for at anmode om en mundtlig høring. |
| --- | --- |

13.

Fire af parterne fremsatte deres bemærkninger til bødeberegningsmeddelelsen, og fem af parterne fremsatte deres bemærkninger til sagsfremstillingsmeddelelsen inden for de (forlængede) frister, som GD for Konkurrence havde fastsat i december 2020 og januar 2021 (15

| 14. | For så vidt angår de oplysninger, der blev fremsendt via sagsfremstillingsmeddelelsen, og som nogle af parterne anså for at have udgjort ændringer i (den juridiske vurdering i) klagepunktsmeddelelsen, anføres det i udkastet til afgørelse, at sagsfremstillingsmeddelelsen ikke har tilføjet nye klagepunkter (16) eller på anden måde ændret overtrædelsens iboende karakter som beskrevet i klagepunktsmeddelelsen. Navnlig har sagsfremstillingen ikke i væsentlig grad ændret de kategorier eller typer af meddelelser, der er beskrevet i klagepunktsmeddelelsen, eller deres juridiske kvalifikation som en del af en samlet plan, der forfølger et fælles konkurrencebegrænsende mål og dermed udgør en enkelt og vedvarende overtrædelse. De rettelser, der er meddelt parterne gennem sagsfremstillingsmeddelelsen, kan snarere anses for at svare til frafaldet af visse beviser i kombination med muligheden for at høre parterne om tilføjelsen af sådanne kendsgerninger og/eller nye forhold, der endnu ikke var nævnt i klagepunktsmeddelelsen (17), som bevismateriale til støtte for specifikke (andre) kategorier eller typer af meddelelser, der er beskrevet i klagepunktsmeddelelsen. Om noget forekommer det mindre besværligt for parterne at udøve deres ret til at blive hørt om beviser, der er fremlagt i sagsfremstillingen, og som de allerede var blevet gjort opmærksom på tidspunktet for klagepunktsmeddelelsen, og som de således allerede havde haft mulighed for at gøre sig bekendt med (18), end om dokumenter eller beviser, der endnu ikke var blevet nævnt i klagepunktsmeddelelsen. |
| --- | --- |

14.

For så vidt angår de oplysninger, der blev fremsendt via sagsfremstillingsmeddelelsen, og som nogle af parterne anså for at have udgjort ændringer i (den juridiske vurdering i) klagepunktsmeddelelsen, anføres det i udkastet til afgørelse, at sagsfremstillingsmeddelelsen ikke har tilføjet nye klagepunkter (16

17

18

| 15. | Hvad angår de oplysninger, der blev fremsendt via bødeberegningsbrevet, som anført i udkastet til afgørelse, støtter Rettens Campine-dom (19) det synspunkt, at Kommissionen på tidspunktet for klagepunktsmeddelelsen ikke var forpligtet til at træffe en endelig beslutning om den endelige metode til fastsættelse af bødebeløbet, som den havde til hensigt at anvende, og at yderligere præciseringer af bødemetoden kunne gives ved brev frem for i form af en supplerende klagepunktsmeddelelse. |
| --- | --- |

15.

Hvad angår de oplysninger, der blev fremsendt via bødeberegningsbrevet, som anført i udkastet til afgørelse, støtter Rettens Campine-dom (19

| 16. | I lyset af forklaringerne i udkastet til afgørelse og ovenstående betragtninger om parternes svar på både bødeberegningsmeddelelsen og sagsfremstillingsmeddelelsen samt den omstændighed, at der ikke er nogen grundlæggende ret til at blive hørt mundtligt, så længe synspunkter reelt kan fremføres skriftligt (20), og eftersom artikel 12 i forordning nr. 773/2004 kun fastsætter retten til en mundtlig høring efter en klagepunktsmeddelelse, følger det heraf, at en ny mundtlig høring ikke var retligt påkrævet. |
| --- | --- |

16.

I lyset af forklaringerne i udkastet til afgørelse og ovenstående betragtninger om parternes svar på både bødeberegningsmeddelelsen og sagsfremstillingsmeddelelsen samt den omstændighed, at der ikke er nogen grundlæggende ret til at blive hørt mundtligt, så længe synspunkter reelt kan fremføres skriftligt (20

Andre proceduremæssige spørgsmål rejst af Bank of America

Andre proceduremæssige spørgsmål rejst af Bank of America

| 17. | Den 15. april 2021 indgav Bank of America en klage til høringskonsulenten. Sagsøgeren gjorde gældende, at GD Konkurrence på et uformelt møde den 16. marts 2021 havde meddelt Bank of America, at Kommissionen ikke længere ville påberåbe sig et vist element i Bank of Americas påståede ulovlige adfærd. Bank of America hævdede, at hvis Kommissionen agtede at gå videre med sagen mod banken på dette grundlag, ville en sådan sag være »radikalt forskellig fra den, der er beskrevet i klagepunktsmeddelelsen«, og at dette krævede, at Bank of America fik mulighed for at fremsætte skriftlige og mundtlige bemærkninger til disse »reviderede anklager«. Bank of America anmodede høringskonsulenten om at give GD Konkurrence visse instrukser i denne henseende. |
| --- | --- |

17.

Den 15. april 2021 indgav Bank of America en klage til høringskonsulenten. Sagsøgeren gjorde gældende, at GD Konkurrence på et uformelt møde den 16. marts 2021 havde meddelt Bank of America, at Kommissionen ikke længere ville påberåbe sig et vist element i Bank of Americas påståede ulovlige adfærd. Bank of America hævdede, at hvis Kommissionen agtede at gå videre med sagen mod banken på dette grundlag, ville en sådan sag være »radikalt forskellig fra den, der er beskrevet i klagepunktsmeddelelsen«, og at dette krævede, at Bank of America fik mulighed for at fremsætte skriftlige og mundtlige bemærkninger til disse »reviderede anklager«. Bank of America anmodede høringskonsulenten om at give GD Konkurrence visse instrukser i denne henseende.

| 18. | Den 16. april 2021 svarede høringskonsulenten Bank of America og forklarede, at dens anmodning om, at høringskonsulenten pålagde GD Konkurrence at træffe visse foranstaltninger, ikke faldt ind under nogen af de bestemmelser i afgørelse 2011/695/EU, der tillægger høringskonsulenten beslutningskompetence, og at høringskonsulenten derfor ikke var bemyndiget til at vedtage de afgørelser, som Bank of America anmodede om. Bank of America gentog efterfølgende i det væsentlige de samme argumenter i yderligere kontakter med GD Konkurrence (21). Høringskonsulenten mener i det væsentlige, at Bank of Americas holdning om, at den ændring af vurderingen, som GD for Konkurrence meddelte, tilsidesatte dens ret til at blive hørt, er ubegrundet. Det forhold, at udkastet til afgørelse indebærer en begrænsning af omfanget af Bank of Americas individuelle ansvar for den samlede og vedvarende overtrædelse som foreløbigt beskrevet i klagepunktsmeddelelsen og i forlængelse af Bank of Americas argumenter i sit svar på klagepunktsmeddelelsen, udgør ikke en tilsidesættelse af retten til at blive hørt. |
| --- | --- |

18.

Den 16. april 2021 svarede høringskonsulenten Bank of America og forklarede, at dens anmodning om, at høringskonsulenten pålagde GD Konkurrence at træffe visse foranstaltninger, ikke faldt ind under nogen af de bestemmelser i afgørelse 2011/695/EU, der tillægger høringskonsulenten beslutningskompetence, og at høringskonsulenten derfor ikke var bemyndiget til at vedtage de afgørelser, som Bank of America anmodede om. Bank of America gentog efterfølgende i det væsentlige de samme argumenter i yderligere kontakter med GD Konkurrence (21

Udkastet til afgørelse

Udkastet til afgørelse

| 19. | I forhold til klagepunktsmeddelelsen er i) en af klagepunktsmeddelelsens adressater ikke blevet fastholdt som adressat for udkastet til afgørelse på grund af manglende beviser, og ii) den samlede varighed af den samlede og vedvarende overtrædelse er blevet afkortet med to måneder og fire dage i udkastet til afgørelse (mens overtrædelsesperioderne for de enkelte involverede virksomheder samtidigt er blevet afkortet tilsvarende med op til fem måneder og 16 dage). |
| --- | --- |

19.

I forhold til klagepunktsmeddelelsen er i) en af klagepunktsmeddelelsens adressater ikke blevet fastholdt som adressat for udkastet til afgørelse på grund af manglende beviser, og ii) den samlede varighed af den samlede og vedvarende overtrædelse er blevet afkortet med to måneder og fire dage i udkastet til afgørelse (mens overtrædelsesperioderne for de enkelte involverede virksomheder samtidigt er blevet afkortet tilsvarende med op til fem måneder og 16 dage).

| 20. | I overensstemmelse med artikel 16 i afgørelse 2011/695/EU har høringskonsulenten undersøgt, om udkastet til afgørelse kun omhandler klagepunkter, hvortil parterne har haft mulighed for at fremsætte bemærkninger, og konkluderet, at det er tilfældet i denne sag. |
| --- | --- |

20.

I overensstemmelse med artikel 16 i afgørelse 2011/695/EU har høringskonsulenten undersøgt, om udkastet til afgørelse kun omhandler klagepunkter, hvortil parterne har haft mulighed for at fremsætte bemærkninger, og konkluderet, at det er tilfældet i denne sag.

| 21. | I lyset af ovenstående finder høringskonsulenten, at alle parternes proceduremæssige rettigheder i denne sag er blevet respekteret. |
| --- | --- |

21.

I lyset af ovenstående finder høringskonsulenten, at alle parternes proceduremæssige rettigheder i denne sag er blevet respekteret.

Bruxelles, den 20. maj 2021.

Dorothe DALHEIMER

---

(1)  I henhold til artikel 16 i afgørelse 2011/695/EU vedtaget af formanden for Europa-Kommissionen af 13. oktober 2011 om høringskonsulentens funktion og kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager (EUT L 275 af 20.10.2011, s. 29) (»afgørelse 2011/695/EU«).

1

(2)  Grupperet efter virksomhed er de relevante juridiske enheder: Bank of America, National Association and Bank of America Corporation (sammen med den tilsvarende virksomhed, »Bank of America«), Natixis S.A. (»Natixis«), Nomura International plc og Nomura Holdings, Inc. (sammen med den tilsvarende virksomhed, »Nomura«), Royal Bank of Scotland Group plc, NatWest Markets Plc og NatWest Markets N.V. (sammen med den tilsvarende virksomhed, »RBS/NatWest«), UBS Group AG og UBS AG (sammen med den tilsvarende virksomhed, »UBS«) UniCredit S.p.A. og UniCredit Bank AG (sammen med den tilsvarende virksomhed, »UniCredit«), samt Portigon AG (tidligere WestLB AG, »WestLB/Portigon«).

2

(3)  Kommissionens meddelelse om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager (EUT C 298 af 8.12.2006, s. 17).

3

(4)  Kommissionens forordning (EF) nr. 773/2004 af 7. april 2004 om Kommissionens gennemførelse af procedurer i henhold til EF-traktatens artikel 81 og 82 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 18).

4

(5)  Se fodnote 2 ovenfor.

5

(6)  I klagepunktsmeddelelsen præciseres det, at Bank of America og Natixis ikke kan pålægges nogen bøde, da deres adfærd som beskrevet i klagepunktsmeddelelsen falder uden for forældelsesfristen i artikel 25, stk. 1, litra b), og stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af reglerne i traktatens artikel 81 og 82 (EUT L 1 af 4.1.2003, s. 1). I betragtning 11 i forordning nr. 1/2003 er det fastsat, at Kommissionen bør kunne vedtage afgørelser i henhold til artikel 7, stk. 1, i forordning nr. 1/2003, hvori den konstaterer, at der tidligere er begået en overtrædelse, selv om den ikke pålægger en bøde.

6

(7)  I klagepunktsmeddelelsen blev det anført, at selv om Kommissionen »har til hensigt at anvende den metode, der er fastsat i retningslinjerne for bøder«, eftersom europæiske statsobligationer ikke genererer salg i normal forstand, ville Kommissionen anvende en specifik tilnærmet værdi af afsætningen baseret på de årlige nominelle værdier af europæiske statsobligationer, der handles, og diskonteret med en bestemt justeringsfaktor, som udgangspunkt for fastsættelsen af bøderne.

7

(8)  De forlængede frister for svar på klagepunktsmeddelelsen varierede mellem den 23. april og den 15. maj 2019.

8

(9)  For Nomura, RBS/NatWest, UBS, UniCredit og en anden virksomhed.

9

(10)  For WestLB/Portigon.

10

(11)  Se fodnote 6 ovenfor.

11

(12)  Denne yderligere meddelelse blev udløst af Nomuras anmodning til GD Konkurrence den 2. december 2020 om yderligere oplysninger om bødeberegningsmetoden.

12

(13)  Alle dokumenter bortset fra ét var blevet gjort tilgængelige før i forbindelse med den aktindsigt, der blev givet efter vedtagelsen af klagepunktsmeddelelsen.

13

(14)  Den 24. november 2020 havde to af parterne også indgivet særskilte bemærkninger til GD Konkurrence om deres proceduremæssige rettigheder i forbindelse med både bødeberegningsmeddelelsen og sagsfremstillingsmeddelelsen.

14

(15)  Disse bemærkninger blev også sendt til kabinettet hos kommissæren med ansvar for konkurrence, til GD Konkurrences hierarki, til de øvrige tjenestegrene i Kommissionen, der følger sagen, herunder høringskonsulenten, og til medlemsstaternes kompetente myndigheder forud for mødet i det rådgivende udvalg.

15

(16)  Rettens dom af 24. maj 2012, MasterCard m.fl. mod Kommissionen, T-111/08, EU:T:2012:260, præmis 266. Se også Rettens dom af 9. september 2015, Panasonic mod Kommissionen, T-82/13, EU:T:2015:612, præmis 50.

16

(17)  Rettens dom af 5. oktober 2020, HeidelbergCement AG og Schwenk Zement KG mod Kommissionen, T-380/17, EU:T:2020:471, præmis 636.

17

(18)  I udkastet til afgørelse nævnes det også, at de fleste af de korrektioner, der blev meddelt parterne via sagsfremstillingsmeddelelsen, allerede var blevet identificeret af parterne selv.

18

(19)  Dom af 7. november 2019, Campine og Campine Recycling mod Kommissionen, T-240/17, EU: t: 219: 778, præmis 355-360.

19

(20)  Jf. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom af 23. november 2006 i sagen Jussila mod Finland (sag nr. 73053/01), præmis 40-49, dom af 19. april 2007 i Vilho Eskelinen & Ors mod Finland (ansøgning nr. 63235/00), præmis 72-75, og dom af 23. oktober 2018 i Produkcija Plus Storitveno podjetje d.o.o. mod Slovenien (ansøgning nr. 47072/15), præmis 54, og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelse af 13. marts 2012 i sagen Bouygues Telecom mod Frankrig (sag nr. 2324/08), præmis 69-71, samt kendelse i Troszczynski mod Parlamentet, C-462/18 P, EU:C:2019:239, præmis 52-55, i Gollnisch mod Parlamentet, C-330/18 P, EU:C:2019:240, præmis 60 og 61, og dom i Syrian libanese Commercial Bank mod Rådet, T-174/12 og T-80/13, EU:T:2014:52, præmis 147, og generaladvokat Wahls forslag til afgørelse i SKW Stahl-Metallurgie mod Kommissionen, C-154/14 P, EU:C:2015:543, punkt 49 og 58, dom i Lucchini mod Kommissionen, T-185/18, EU:T:2019:298, præmis 49, og dom i HeidelbergCement og Schwenk Zement mod Kommissionen, T-380/17, EU:T:2020:471, præmis 634.

20

(21)  Den 5. maj 2021 fandt endnu en uformel samtale sted mellem Bank of America og GD Konkurrence, efterfulgt af en skrivelse fra Bank of America til GD Konkurrence den 7. maj 2021, som høringskonsulenten modtog en kopi af, hvori Bank of America rejste spørgsmålet på ny.

21

---

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/11

---

Resumé af Kommissionens afgørelse

af 20. maj 2021

om en procedure i henhold til artikel 101 i TEUF og artikel 53 i EØS-aftalen

(sag AT.40324 — Europæiske statsobligationer)

(meddelt under nummer C(2021)3489)

(Kun den engelske og den tyske udgave er autentiske)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 418/08)

Den 20. maj 2021 vedtog Kommissionen en afgørelse om en procedure i henhold til artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) og artikel 53 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«). I overensstemmelse med artikel 30 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 (1)
  offentliggør Kommissionen hermed parternes navne og afgørelsens hovedindhold, herunder de pålagte sanktioner. Der tages hensyn til virksomhedernes berettigede interesse i, at deres forretningshemmeligheder ikke afsløres. Der findes en ikke-fortrolig version af afgørelsen på GD Konkurrences websted: http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   INDLEDNING

| (1) | De virksomheder, som denne afgørelse er rettet til, deltog i en samlet og vedvarende overtrædelse af traktatens artikel 101 og EØS-aftalens artikel 53. Formålet med overtrædelsen (et kartel) var at begrænse og/eller fordreje konkurrencen inden for sektoren for europæiske statsobligationer. |
| --- | --- |

(1)

2.   PROCEDURE

| (2) | Kommissionen indledte sin undersøgelse den 29. juli 2015 på grundlag af en anmodning om bødefritagelse fra RBS (nu NatWest) i henhold til straflempelsesprogrammet (2). Kommissionen sendte anmodninger om oplysninger i henhold til artikel 18, stk. 2, i forordning 1/2003 til forskellige banker, hvorefter to af dem, UBS og Natixis, anmodede om bødenedsættelse i henhold til straflempelsesprogrammet. Ud over det frivillige samarbejde fra ansøgere om bødenedsættelse støttede undersøgelsen sig på yderligere anmodninger om oplysninger, der blev sendt til de banker, der var involveret i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kommissionen indledte proceduren i henhold til artikel 11, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1/2003 den 31. januar 2019 og sendte en klagepunktsmeddelelse, som adressaterne besvarede skriftligt og mundtligt under en mundtlig høring. Derefter sendte Kommissionen endnu en anmodning om oplysninger, en sagsfremstillingsmeddelelse og en skrivelse med en præcisering af beregningen af den tilnærmede værdi af afsætningen i denne sag. Alle berørte parter fremsatte deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål blev hørt og afgav en positiv udtalelse. Høringskonsulenten offentliggjorde også en endelig rapport. Kommissionen vedtog afgørelsen den 20. maj 2021. |
| --- | --- |

(4)

3.   KONKURRENCEBEGRÆNSENDE ADFÆRD

| (5) | Overtrædelsen vedrører karteladfærd på det primære og sekundære marked for handel med europæiske statsobligationer i en periode på næsten fem år. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Europæiske statsobligationer er statsobligationer udstedt i euro af centralregeringerne i medlemsstaterne i euroområdet. Europæiske statsobligationer er en form for gældsværdipapirer, som giver europæiske regeringer mulighed for at rejse kontanter til at finansiere udgifter eller investeringer eller til at refinansiere eksisterende gæld. Europæiske statsobligationer giver den stat, der udsteder obligationen (udstederen), mulighed for at låne penge (hovedstolen) fra investorer i en bestemt periode (udløbsdatoen). Til gengæld betaler staten en fast eller variabel rente (kuponrenten) til den investor, der er indehaver af obligationen, og tilbagebetaler hovedstolen til den investor, der er indehaver af obligationen på udløbsdatoen. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Europæiske statsobligationer udstedes på det primære marked og handles efterfølgende på det sekundære marked. Regeringerne uddelegerer udstedelsen af obligationer til deres finansministerium og mere specifikt til deres gældsforvaltningskontor. De kan tilbyde og markedsføre europæiske statsobligationer gennem auktioner, som er en udbudsprocedure, eller gennem syndikering, som er en privat investeringsproces. De primære værdipapirhandlere køber obligationerne på det primære marked og sælger dem til deres kunder på det sekundære marked. På det sekundære marked handles obligationerne mellem værdipapirhandlere og med andre institutionelle investorer. Store investeringsbanker handler typisk med alle europæiske statsobligationer i deres afdeling for europæiske statsobligationer, uanset den europæiske statsobligations udstedelsesdato, hovedstol eller udløbsdato. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | I perioden fra januar 2007 til november 2011 var en gruppe værdipapirhandlere, der handlede med europæiske statsobligationer, i tæt kontakt med hinanden personligt via telefon, chatbeskeder og permanente chatrooms. Permanente chatrooms er multilaterale møder, hvor deltagerne ikke er fysisk til stede og ikke kommunikerer mundtligt, men kommunikerer med hinanden ved at sende chatbeskeder til gruppen, som er tilgængelige for alle, og som alle kan reagere på. Et permanent chatrum er en kontinuerlig konference, som man kun kan deltage i efter invitation, hvilket betyder, at deltagelsen er begrænset til inviterede medlemmer, som automatisk har adgang til alle samtaler. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | To permanente chatrooms, der var af særlig relevans for udvekslingen af oplysninger i dette kartel, blev oprettet i begyndelsen af 2007 af en gruppe på fire forhandlere. Denne gruppe havde adgang til begge chatrooms fra starten og fortsatte med at have adgang hele vejen igennem, også når de skiftede arbejdsgiver og adgangen skulle fornys rent teknisk. Disse værdipapirhandlere var involveret i de indbyrdes kontakter under hele forløbet. De inviterede også andre værdipapirhandlere fra deres eller andre banker til et eller begge chatrooms. Disse værdipapirhandlere deltog således også i overtrædelsen, om end i mere begrænset omfang og i mere begrænsede perioder. Alle disse værdipapirhandleres adfærd pålagde erstatningsansvar for deres ansættende banker, på hvis vegne de handlede. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Kontakterne i de permanente chatrooms fandt sted regelmæssigt, undertiden dagligt, især når europæiske statsobligationer blev sat på auktion. Kommunikationen kunne være langvarig og vare hele dagen eller strække sig over flere dage. Værdipapirhandlere anvendte fagjargon, forkortelser, øgenavne og kodeord. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Kommissionen har organiseret disse kontakter i forbindelse med denne afgørelse i fire indbyrdes forbundne og delvis overlappende kategorier bestående af aftaler og samordnet praksis vedrørende:






  (a) | forsøg på at påvirke den gældende markedspris på det sekundære marked som følge af adfærden på det primære marked |
| --- | --- | --- |

(11)

(a)

forsøg på at påvirke den gældende markedspris på det sekundære marked som følge af adfærden på det primære marked

| (b) | forsøg på at koordinere buddene på det primære marked |
| --- | --- |

(b)

forsøg på at koordinere buddene på det primære marked

| (c) | forsøg på at koordinere niveauet af overbud på det primære marked |
| --- | --- |

(c)

forsøg på at koordinere niveauet af overbud på det primære marked

| (d) | anden udveksling af følsomme oplysninger, herunder om i) prisfastsættelseselementer, positioner og/eller mængder og strategier for specifikke modparter i forbindelse med individuelle handler med europæiske statsobligationer på de sekundære markeder ii) individuelle anbefalinger til et gældsforvaltningsagentur og iii) timingen for prisfastsættelsen i syndikater. |
| --- | --- |

(d)

anden udveksling af følsomme oplysninger, herunder om i) prisfastsættelseselementer, positioner og/eller mængder og strategier for specifikke modparter i forbindelse med individuelle handler med europæiske statsobligationer på de sekundære markeder ii) individuelle anbefalinger til et gældsforvaltningsagentur og iii) timingen for prisfastsættelsen i syndikater.

| (12) | Under disse kontakter udvekslede værdipapirhandlerne forretningsmæssigt følsomme oplysninger, som holdt dem orienteret om hinandens adfærd og strategier for at erhverve europæiske statsobligationer på det primære marked og handle med dem på det sekundære marked. Disse udvekslinger gjorde det muligt for dem at tilpasse og/eller koordinere deres adfærd og hjælpe hinanden med at opnå konkurrencemæssige fordele, når europæiske statsobligationer blev udstedt, markedsført og handlet. De relevante udvekslede oplysninger omfattede oplysninger om priser, mængder og handelspositioner: middelkurser, rentekurver og rentespænd for obligationer, der for nylig var blevet handlet eller udbudt på det sekundære marked, mængder, der påtænktes købt på auktionerne, oplysninger om buddene, niveauet af overbud og overbudsstrategier på auktionerne osv. De oplysninger, der blev udvekslet mellem konkurrenter, var ofte præcise og kommercielt følsomme. De var relevante for værdipapirhandlernes beslutningstagning og gav dem mulighed for at tilpasse deres handelsstrategier som følge heraf. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Det overordnede mål med samarbejdet mellem værdipapirhandlerne i gruppen var at hjælpe hinanden med at operere på markedet gennem øget gennemsigtighed og mindre usikkerhed med hensyn til udstedelse af og/eller handel med europæiske statsobligationer, idet risikoen for konkurrence bevidst blev substitueret til skade for andre markedsdeltagere, banker, deres kunder eller gældsforvaltningsagenturer. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Disse konkurrencebegrænsende kontakter var indbyrdes forbundne og komplementære. I betragtning af en række objektive elementer såsom indholdet og hyppigheden af kontakterne, det pågældende produkt, de anvendte metoder, mønstret, tidsperioden og de involverede aktører udgjorde kontakterne en samlet og vedvarende overtrædelse bestående af aftaler og/eller samordnet praksis, der havde til formål at begrænse konkurrencen i sektoren for europæiske statsobligationer. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Overtrædelsens geografiske udstrækning omfattede som minimum hele EØS. |
| --- | --- |

(15)

4.   INDIVIDUEL DELTAGELSE

| (16) | Følgende virksomheder har deltaget i adfærden og har derfor overtrådt artikel 101, stk. 1, TEUF og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, i de nedenfor anførte perioder.






  — | Bank of America fra den 29. januar 2007 til den 6. november 2008 |
| --- | --- | --- |

(16)

—

Bank of America fra den 29. januar 2007 til den 6. november 2008

| — | Natixis fra den 26. februar 2008 til den 6. august 2009 |
| --- | --- |

—

Natixis fra den 26. februar 2008 til den 6. august 2009

| — | NatWest fra den 4. januar 2007 til den 28. november 2011 (3) |
| --- | --- |

—

NatWest fra den 4. januar 2007 til den 28. november 2011 (3)

| — | Nomura fra den 18. januar 2011 til den 28. november 2011 |
| --- | --- |

—

Nomura fra den 18. januar 2011 til den 28. november 2011

| — | Portigon fra den 19. oktober 2009 til den 3. juni 2011 |
| --- | --- |

—

Portigon fra den 19. oktober 2009 til den 3. juni 2011

| — | UBS fra den 4. januar 2007 til den 28. november 2011, og |
| --- | --- |

—

UBS fra den 4. januar 2007 til den 28. november 2011, og

| — | UniCredit fra den 9. september 2011 til den 28. november 2011. |
| --- | --- |

—

UniCredit fra den 9. september 2011 til den 28. november 2011.

5.   RETSMIDLER

| (17) | Bank of Americas og Natixis’ individuelle deltagelse i adfærden ophørte mere end fem år før indledningen af Kommissionens undersøgelse. I henhold til artikel 25 i forordning nr. 1/2003 kan Kommissionen ikke længere anvende forordningens artikel 23, stk. 2, litra a), og kan ikke pålægge Bank of America og Natixis en bøde. Afgørelsen pålægger derfor kun bøder til virksomhederne NatWest, Nomura, Portigon, UBS og UniCredit. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | I afgørelsen anvendes retningslinjerne fra 2006 om beregning af bøder (4). Bødens grundbeløb fastsættes på grundlag af en reference til en tilnærmet værdi af afsætningen. Kommissionen beregnede den årlige salgsværdi på grundlag af den nominelle værdi af de europæiske statsobligationer, der blev handlet af parterne på det sekundære marked i EØS i den periode, hvor de var individuelt involveret, som blev diskonteret med en faktor, der tager hensyn til de særlige karakteristika i handelssektoren for europæiske statsobligationer, og navnlig at disse produkter handles konstant. Med henblik herpå justerede eller diskonterede Kommissionen de annualiserede nominelle værdier af europæiske statsobligationer, der blev handlet, med en faktor, der tager hensyn til de bud- og salgsspænd, der er karakteristiske for dette marked. Kommissionen anvendte en forskellig diskonteringsfaktor for hver part på grund af den store volatilitet i bud- og salgsspændet for europæiske statsobligationer og uoverensstemmelser mellem de udstedende lande og løbetider samt gennem hele overtrædelsesperioden. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Bødebeløbet tager hensyn til kartelovertrædelsernes meget alvorlige karakter, kartellets varighed og geografiske udstrækning, den omstændighed, at adfærden gennemsyrede hele handelssektoren for europæiske statsobligationer på det primære og sekundære marked, at europæiske statsobligationer anvendes til at rejse offentlig finansiering, og at adfærden fandt sted under en meget alvorlig finanskrise. I overensstemmelse med Kommissionens praksis lægges der et ekstra beløb til for at afskrække virksomhederne fra nogensinde at indgå i en sådan ulovlig praksis (såkaldt »adgangsgebyr«). |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Der foreligger ingen skærpende eller formildende omstændigheder for de virksomheder, der pålægges bøder, men den omstændighed, at UniCredits værdipapirhandler kun var aktiv på det sekundære marked, anerkendes ved beregningen af grovhedsfaktoren for UniCredit. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Den bøde, der pålægges hver enkelt virksomhed, overstiger ikke 10 % af dens samlede omsætning i det regnskabsår, der ligger forud for Kommissionens afgørelse dato, undtagen for West LB/Portigon. Virksomhedens seneste nettoomsætning (2020) er negativ, og bøden er derfor begrænset til nul. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Kommissionen indrømmer NatWest fuld bødefritagelse og en bødenedsættelse på 45 % til UBS for deres samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(22)

6.   KONKLUSION

| (23) | Afgørelsen er rettet mod følgende virksomheder for at have overtrådt traktatens artikel 101 og EØS-aftalens artikel 53 og pålægger følgende juridiske enheder en bøde i henhold til artikel 23, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1/2003, idet de hæfter solidarisk for betalingen af bøden.






  Virksomhed og juridiske enheder | Bøder (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Bank of America: | Bank of America Corporation |

(23)

Virksomhed og juridiske enheder

Bøder (EUR)

Bank of America:

Bank of America Corporation

| | Bank of America, National Association |
| --- | --- |

Bank of America, National Association

Ikke relevant (forældet)

Natixis:

| | Natixis S.A. |
| --- | --- |

Natixis S.A.

Ikke relevant (forældet)

NatWest:

| | NatWest Group plc |
| --- | --- |

NatWest Group plc

| | NatWest Markets plc |
| --- | --- |

NatWest Markets plc

| | NatWest Markets N.V |
| --- | --- |

NatWest Markets N.V

0 (ansøger om bødefritagelse)

Nomura:

| | Nomura Holdings Inc |
| --- | --- |

Nomura Holdings Inc

| | Nomura International plc |
| --- | --- |

Nomura International plc

129 573 000

Portigon:

| | Portigon AG |
| --- | --- |

Portigon AG

0 (negativ nettoomsætning i 2020)

UBS:

| | UBS Group AG |
| --- | --- |

UBS Group AG

| | UBS AG |
| --- | --- |

UBS AG

172 378 000

UniCredit:

| | UniCredit S.p.A. |
| --- | --- |

UniCredit S.p.A.

| | Unicredit Bank AG |
| --- | --- |

Unicredit Bank AG

69 442 000

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1)

(2)  Kommissionens meddelelse om bødefritagelse eller bødenedsættelse i kartelsager (EUT C 298 af 8.12.2006, s. 17).

(3)  NatWest Group plc og NatWest Markets plc fra 4. januar 2007 til 28. november 2011 og NatWest Markets N.V. fra den 17. oktober 2007 til den 28. november 2011.

(4)  Retningslinjer for beregning af bøder efter artikel 23, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1/2003 (EUT C 210 af 1.9.2006, s. 2).

---

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/15

---

Udtalelse Afgivet af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og monopolspørgsmål på mødet den 26. april 2021 om et foreløbigt udkast til afgørelse i sag AT.40346 — SSA-obligationer

Møde ved audiokonferencen — via »Skype for Business«

Referent: Estland

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 418/09)

| 1. | Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt med Kommissionen i, at den konkurrencebegrænsende adfærd, som udkastet til afgørelse omhandler, udgør en aftale og/eller samordnet praksis mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF og EØS-aftalens artikel 53. |
| --- | --- |

1.

Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt med Kommissionen i, at den konkurrencebegrænsende adfærd, som udkastet til afgørelse omhandler, udgør en aftale og/eller samordnet praksis mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF og EØS-aftalens artikel 53.

| 2. | Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt med Kommissionen i, at formålet med aftalen og/eller de samordnede praksisser var at begrænse konkurrencen som omhandlet i artikel 101 i TEUF og i EØS-aftalens artikel 53. |
| --- | --- |

2.

Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt med Kommissionen i, at formålet med aftalen og/eller de samordnede praksisser var at begrænse konkurrencen som omhandlet i artikel 101 i TEUF og i EØS-aftalens artikel 53.

| 3. | Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt med Kommissionen i dens vurdering af overtrædelsens varighed. |
| --- | --- |

3.

Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt med Kommissionen i dens vurdering af overtrædelsens varighed.

| 4. | Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt i Kommissionens udkast til afgørelse, hvad angår afgørelsens adressater. |
| --- | --- |

4.

Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt i Kommissionens udkast til afgørelse, hvad angår afgørelsens adressater.

| 5. | Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt med Kommissionen i, at de adressater, som udkastet til afgørelse er rettet til, bør pålægges bøder, med undtagelse af ansøgeren om bødefritagelse. |
| --- | --- |

5.

Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt med Kommissionen i, at de adressater, som udkastet til afgørelse er rettet til, bør pålægges bøder, med undtagelse af ansøgeren om bødefritagelse.

| 6. | Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt med Kommissionen i beregningen af referencen for afsætningens værdi for at kunne benytte retningslinjerne fra 2006 om metoden for beregning af bøder, der pålægges i henhold til artikel 23, stk. 2, litra a), i forordning nr. 1/2003. |
| --- | --- |

6.

Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt med Kommissionen i beregningen af referencen for afsætningens værdi for at kunne benytte retningslinjerne fra 2006 om metoden for beregning af bøder, der pålægges i henhold til artikel 23, stk. 2, litra a), i forordning nr. 1/2003.

| 7. | Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt med Kommissionen i de endelige bødebeløb. |
| --- | --- |

7.

Det rådgivende udvalg (11 medlemsstater) er enigt med Kommissionen i de endelige bødebeløb.

| 8. | Det Rådgivende Udvalg (11 medlemsstater) henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

8.

Det Rådgivende Udvalg (11 medlemsstater) henstiller, at dets udtalelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

---

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/16

---

Høringskonsulentens endelige rapport (1) Sag AT.40346 — SSA-obligationer

EØS-relevant tekst

(2021/C 418/10)

| 1. | I udkastet til afgørelse fastslås det, at der er sket en overtrædelse af artikel 101 i TEUF og EØS-aftalens artikel 53, som omfatter fire virksomheder på de amerikanske markeder for obligationer udstedt i USD af overstatslige organer, staten og agenturer (»SSA-obligationer«), nemlig Bank of America Merrill Lynch (»BAML«), Crédit Agricole, Credit Suisse og Deutsche Bank (samlet benævnt »parterne«) (2). |
| --- | --- |

1.

I udkastet til afgørelse fastslås det, at der er sket en overtrædelse af artikel 101 i TEUF og EØS-aftalens artikel 53, som omfatter fire virksomheder på de amerikanske markeder for obligationer udstedt i USD af overstatslige organer, staten og agenturer (»SSA-obligationer«), nemlig Bank of America Merrill Lynch (»BAML«), Crédit Agricole, Credit Suisse og Deutsche Bank (samlet benævnt »parterne«) (2).

| 2. | Sagen blev indledt efter en anmodning om bødefritagelse fra Deutsche Bank den 4. august 2015. Den 4. december 2015 indrømmede Kommissionen Deutsche Bank en betinget bødefritagelse. |
| --- | --- |

2.

Sagen blev indledt efter en anmodning om bødefritagelse fra Deutsche Bank den 4. august 2015. Den 4. december 2015 indrømmede Kommissionen Deutsche Bank en betinget bødefritagelse.

| 3. | Ved beslutningen af 20. december 2018 indledte Kommissionen proceduren i henhold til artikel 2, stk. 1, i forordning 773/2004 (3) mod Deutsche Bank, Credit Suisse, Crédit Agricole og BAML. |
| --- | --- |

3.

Ved beslutningen af 20. december 2018 indledte Kommissionen proceduren i henhold til artikel 2, stk. 1, i forordning 773/2004 (3) mod Deutsche Bank, Credit Suisse, Crédit Agricole og BAML.

| 4. | Den 20. december 2018 vedtog Kommissionen en klagepunktsmeddelelse, der var rettet mod parterne. Klagepunktsmeddelelsen blev anmeldt til parterne den 21. december 2018. |
| --- | --- |

4.

Den 20. december 2018 vedtog Kommissionen en klagepunktsmeddelelse, der var rettet mod parterne. Klagepunktsmeddelelsen blev anmeldt til parterne den 21. december 2018.

| 5. | Der blev givet aktindsigt i sagsakterne i form af et elektronisk lagringsmedie mellem den 21. december 2018 og den 3. januar 2019 og hos Generaldirektoratet for Konkurrence (»GD Konkurrence«) mellem den 15. og den 22. januar 2019. Nogle oplysninger fra Crédit Agricole blev videregivet til de øvrige parter via en aftalt aktindsigtsprocedure mellem den 7. og 14. februar 2019 (4). Høringskonsulenten modtog ikke klager vedrørende aktindsigten. |
| --- | --- |

5.

Der blev givet aktindsigt i sagsakterne i form af et elektronisk lagringsmedie mellem den 21. december 2018 og den 3. januar 2019 og hos Generaldirektoratet for Konkurrence (»GD Konkurrence«) mellem den 15. og den 22. januar 2019. Nogle oplysninger fra Crédit Agricole blev videregivet til de øvrige parter via en aftalt aktindsigtsprocedure mellem den 7. og 14. februar 2019 (4). Høringskonsulenten modtog ikke klager vedrørende aktindsigten.

| 6. | GD Konkurrence gav i første omgang alle parterne en frist på otte uger til at besvare klagepunktsmeddelelsen. Efter anmodning fra nogle af parterne forlængede GD Konkurrence fristen til den 28. marts 2019 for BAML og den 29. marts 2019 for Crédit Agricole og Credit Suisse. Høringskonsulenten modtog ikke yderligere anmodninger om forlængelser. |
| --- | --- |

6.

GD Konkurrence gav i første omgang alle parterne en frist på otte uger til at besvare klagepunktsmeddelelsen. Efter anmodning fra nogle af parterne forlængede GD Konkurrence fristen til den 28. marts 2019 for BAML og den 29. marts 2019 for Crédit Agricole og Credit Suisse. Høringskonsulenten modtog ikke yderligere anmodninger om forlængelser.

| 7. | I februar 2019 sendte GD Konkurrence efter anmodning om yderligere forklaringer fra BAML og Crédit Agricole breve til alle parter med yderligere oplysninger om Kommissionens foreslåede metode til beregning af bøder, navnlig for så vidt angår en reference, som Kommissionen ville anvende til afsætningens værdi. |
| --- | --- |

7.

I februar 2019 sendte GD Konkurrence efter anmodning om yderligere forklaringer fra BAML og Crédit Agricole breve til alle parter med yderligere oplysninger om Kommissionens foreslåede metode til beregning af bøder, navnlig for så vidt angår en reference, som Kommissionen ville anvende til afsætningens værdi.

| 8. | Alle parter fremsendte deres svar inden for de gældende frister. I deres svar på klagepunktsmeddelelsen kommenterede BAML, Crédit Agricole og Credit Suisse (»de anfægtende parter«) alle behovet for yderligere oplysninger om metoden til beregning af bøder. Den 3. juli 2019 sendte Crédit Agricole et brev til GD Konkurrence, hvori den supplerede sit svar på klagepunktsmeddelelsen vedrørende bøder. |
| --- | --- |

8.

Alle parter fremsendte deres svar inden for de gældende frister. I deres svar på klagepunktsmeddelelsen kommenterede BAML, Crédit Agricole og Credit Suisse (»de anfægtende parter«) alle behovet for yderligere oplysninger om metoden til beregning af bøder. Den 3. juli 2019 sendte Crédit Agricole et brev til GD Konkurrence, hvori den supplerede sit svar på klagepunktsmeddelelsen vedrørende bøder.

| 9. | Alle parter deltog i en mundtlig høring, der fandt sted den 10. og 11. juli 2019. |
| --- | --- |

9.

Alle parter deltog i en mundtlig høring, der fandt sted den 10. og 11. juli 2019.

| 10. | I september og oktober 2019 sendte BAML yderligere skriftlige bemærkninger til høringskonsulenten efter Icap-dommen af 10. juli 2019 (5), hvori høringskonsulenten blev anmodet om at pålægge GD Konkurrence at fremlægge sin foreslåede sanktionsmetode over for BAML og sætte det i stand til at fremsætte sine synspunkter vedrørende denne metode forud for en endelig afgørelse i denne sag (6). |
| --- | --- |

10.

I september og oktober 2019 sendte BAML yderligere skriftlige bemærkninger til høringskonsulenten efter Icap-dommen af 10. juli 2019 (5), hvori høringskonsulenten blev anmodet om at pålægge GD Konkurrence at fremlægge sin foreslåede sanktionsmetode over for BAML og sætte det i stand til at fremsætte sine synspunkter vedrørende denne metode forud for en endelig afgørelse i denne sag (6).

| 11. | I november 2019 svarede høringskonsulenten BAML og angav, at dennes anmodning om fremlæggelse af yderligere oplysninger vedrørende den foreslåede metode til beregning af bøder blev taget til efterretning. Høringskonsulenten anførte imidlertid, at afgørelse 2011/695/EU, som udtømmende fastlægger høringskonsulentens beføjelser, ikke giver høringskonsulenten beføjelse til at træffe en afgørelse om fremlæggelse af yderligere detaljer om den foreslåede metode. |
| --- | --- |

11.

I november 2019 svarede høringskonsulenten BAML og angav, at dennes anmodning om fremlæggelse af yderligere oplysninger vedrørende den foreslåede metode til beregning af bøder blev taget til efterretning. Høringskonsulenten anførte imidlertid, at afgørelse 2011/695/EU, som udtømmende fastlægger høringskonsulentens beføjelser, ikke giver høringskonsulenten beføjelse til at træffe en afgørelse om fremlæggelse af yderligere detaljer om den foreslåede metode.

| 12. | I november 2020 sendte ledende næstformand Margrethe Vestager, der er kommissær med ansvar for konkurrence, et brev til alle parter med yderligere individuelle oplysninger om bødemetoden, hvor der blev lagt særlig vægt på den individualiserede beregning og resultatet af den påtænkte reference for afsætningens værdi (7) for hver part (»bødeskrivelsen«). |
| --- | --- |

12.

I november 2020 sendte ledende næstformand Margrethe Vestager, der er kommissær med ansvar for konkurrence, et brev til alle parter med yderligere individuelle oplysninger om bødemetoden, hvor der blev lagt særlig vægt på den individualiserede beregning og resultatet af den påtænkte reference for afsætningens værdi (7) for hver part (»bødeskrivelsen«).

| 13. | DB svarede i december 2020, og de tre anfægtende parter svarede i januar 2021. Sidstnævnte hævdede bl.a., at deres ret til forsvar blev undergravet, da de oplysninger, der blev fremsendt via bødeskrivelsen, burde have været medtaget i klagepunktsmeddelelsen, og de anmodede om at blive hørt mundtligt herom under en mundtlig høring (BAML) eller i et alternativt format (Credit Suisse og Crédit Agricole (8)). |
| --- | --- |

13.

DB svarede i december 2020, og de tre anfægtende parter svarede i januar 2021. Sidstnævnte hævdede bl.a., at deres ret til forsvar blev undergravet, da de oplysninger, der blev fremsendt via bødeskrivelsen, burde have været medtaget i klagepunktsmeddelelsen, og de anmodede om at blive hørt mundtligt herom under en mundtlig høring (BAML) eller i et alternativt format (Credit Suisse og Crédit Agricole (8)).

| 14. | Som anført i udkastet til afgørelse støtter Rettens dom i Campine-sagen (9) den opfattelse, at Kommissionen på tidspunktet for klagepunktsmeddelelsen ikke var forpligtet til at træffe en endelig afgørelse om den endelige metode til fastsættelse af bødernes størrelse, som den agtede at anvende, og at yderligere præciseringer af bødeberegningsmetoden faktisk kunne gives ved brev i stedet for en supplerende klagepunktsmeddelelse. |
| --- | --- |

14.

Som anført i udkastet til afgørelse støtter Rettens dom i Campine-sagen (9) den opfattelse, at Kommissionen på tidspunktet for klagepunktsmeddelelsen ikke var forpligtet til at træffe en endelig afgørelse om den endelige metode til fastsættelse af bødernes størrelse, som den agtede at anvende, og at yderligere præciseringer af bødeberegningsmetoden faktisk kunne gives ved brev i stedet for en supplerende klagepunktsmeddelelse.

| 15. | Eftersom der ikke er nogen grundlæggende ret til at blive hørt mundtligt, så længe der rent faktisk kan fremsættes bemærkninger skriftligt (10), og eftersom artikel 12 i forordning nr. 773/2004 kun fastsætter retten til en mundtlig høring efter en klagepunktsmeddelelse, følger det heraf, at der ikke var et lovmæssigt krav om en anden mundtlig høring. |
| --- | --- |

15.

Eftersom der ikke er nogen grundlæggende ret til at blive hørt mundtligt, så længe der rent faktisk kan fremsættes bemærkninger skriftligt (10), og eftersom artikel 12 i forordning nr. 773/2004 kun fastsætter retten til en mundtlig høring efter en klagepunktsmeddelelse, følger det heraf, at der ikke var et lovmæssigt krav om en anden mundtlig høring.

| 16. | Sammenlignet med klagepunktsmeddelelsen fastholder beslutningsudkastet i) en kortere varighed af overtrædelsen for to af parterne og ii) fastholder ikke længere en skærpende omstændighed grundet en påstået hindring af undersøgelsen for én af parterne ved beregningen af bøden. |
| --- | --- |

16.

Sammenlignet med klagepunktsmeddelelsen fastholder beslutningsudkastet i) en kortere varighed af overtrædelsen for to af parterne og ii) fastholder ikke længere en skærpende omstændighed grundet en påstået hindring af undersøgelsen for én af parterne ved beregningen af bøden.

| 17. | I overensstemmelse med artikel 16 i afgørelse 2011/695/EU har høringskonsulenten undersøgt, om udkastet til afgørelse kun omhandler klagepunkter, hvortil parterne har haft mulighed for at fremsætte bemærkninger, og konkluderet, at det er tilfældet i denne sag. |
| --- | --- |

17.

I overensstemmelse med artikel 16 i afgørelse 2011/695/EU har høringskonsulenten undersøgt, om udkastet til afgørelse kun omhandler klagepunkter, hvortil parterne har haft mulighed for at fremsætte bemærkninger, og konkluderet, at det er tilfældet i denne sag.

| 18. | I lyset af ovenstående mener høringskonsulenten, at alle parternes roceduremæssige rettigheder i denne sag er blevet respekteret. |
| --- | --- |

18.

I lyset af ovenstående mener høringskonsulenten, at alle parternes roceduremæssige rettigheder i denne sag er blevet respekteret.

Bruxelles, den 27. april 2021.

Wouter WILS

---

(1)  I henhold til artikel 16 og 17 i afgørelse 2011/695/EU vedtaget af formanden for Europa-Kommissionen af 13. oktober 2011 om høringskonsulentens funktion og kompetenceområde under behandlingen af visse konkurrencesager (EUT L 275 af 20.10.2011, s. 29) (»afgørelse 2011/695/EU«).

1

(2)  De respektive juridiske enheder er: Merrill Lynch International og Bank of America Corporation; Crédit Agricole Corporate and Investment Bank og Crédit Agricole SA; Credit Suisse Securities (Europe) Limited og Credit Suisse Group AG og DB Group Services (UK) Limited, Deutsche Securities, Inc., og Deutsche Bank AG.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 773/2004 af 7. april 2004 om Kommissionens gennemførelse af procedurer i henhold til EF-traktatens artikel 81 og 82 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 18).

3

(4)  Crédit Agricole havde inden vedtagelsen af klagepunktsmeddelelsen rettet en anmodning til høringskonsulenten i henhold til artikel 8, stk. 2, i afgørelse 2011/695/EU, hvori den gjorde indsigelse mod, at disse oplysninger blev videregivet til de øvrige parter. Crédit Agricoles påstand om, at oplysningerne var følsomme, blev foreløbigt accepteret. Den aftalte aktindsigtsprocedure løste problemet.

4

(5)  Dom af 10. juli 2019, Europa-Kommissionen mod Icap m.fl., sag C-39/18 P, EU:C:2019:584. I dommens præmis 34 fastslog Domstolen, at i de tilfælde, hvor Kommissionen fraviger fra sine retningslinjer for beregning af bøder i henhold til artikel 23, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1/2003 (EUT C 210 af 1.9.2006, s. 2, herefter »retningslinjerne for beregning af bøder«) og »anvender en anden metode, som specifikt er tilpasset de særlige omstændigheder i situationen for de virksomheder, der har faciliteret et kartel, er det endvidere, henset til retten til forsvar, nødvendigt, at de berørte parter gøres bekendt med denne metode, således at de får mulighed for at gøre deres synspunkter gældende med hensyn til de forhold, Kommissionen påtænker at lægge til grund for sin afgørelse«.

5

Europa-Kommissionen

Icap m.fl.

(6)  I oktober 2019 havde Credit Suisse indgivet en lignende bemærkning til GD for Konkurrence.

6

(7)  I klagepunktsmeddelelsen blev det anført, at Kommissionen, selv om den »har til hensigt at anvende den metode, der er fastsat i retningslinjerne for bøder«, som udgangspunkt for fastsættelsen af bøder ville anvende en specifik reference for afsætningens værdi baseret på de årlige nominelle beløb for handlede SSA-obligationerdiskonteret med en bestemt justeringsfaktor, eftersom SSA-obligationer ikke genererer salg i normal forstand.

7

reference

(8)  I marts 2021 sendte Crédit Agricole endnu et brev til GD Konkurrence (samt et eksemplar til høringskonsulenten), hvori den gentog sin anmodning om, »at Kommissionen skulle præcisere statussen for Kommissionens brev med bødeberegningsmetoden« og anmodede om, at retten til forsvar blev respekteret ved at give parterne mulighed for at fremsætte mundtlige bemærkninger. GD Konkurrence svarede Crédit Agricole med forklaringer lig indholdet af punkt 14 og 15 i denne rapport fra høringskonsulenten.

8

(9)  Dom af 7. november 2019, Campine NV og Campine Recycling NV mod Europa-Kommissionen, T-240/17, EU:T:219:778, præmis 355-360.

9

Campine NV og Campine Recycling NV

Europa-Kommissionen,

(10)  Jf. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom af 23. november 2006 i sagen Jussila mod Finland (sag nr. 73053/01), præmis 40-49; dom af 19. april 2007 i sagen Vilho Eskelinen & Ors mod Finland (sag nr. 63235/00), præmis 72-75; og dom af 23. oktober 2018 i sagen Produkcija Plus Storitveno podjetje d.o.o. mod Slovenien (sag nr. 47072/15), præmis 54; og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelse af 13. marts 2012 i sagen Bouygues Telecom mod Frankrig (sag nr. 2324/08), præmis 69-71; samt kendelserne i sagerne Troszczynski mod Europa-Parlamentet, C-462/18 P, EU:C:2019:239, præmis 52-55, Gollnisch mod Europa-Parlamentet, C-330/18 P, EU:C:2019:240, præmis 60 og 61, og dommen i sagen Syrian libanese Commercial Bank mod Rådet for Den Europæiske Union, T-174/12 og T- 80/13, EU:T:2014:52, præmis 147; og forslag til afgørelse fra generaladvokat N. Wahl i sagen SKW Stahl- Metallurgie mod Europa-Kommissionen, C-154/14 P, EU:C:2015:543, præmis 49 og 58; dommen i sagen Lucchini mod Europa-Kommission, T-185/18, EU:T:2019:298, præmis 49; og dommen i sagen HeidelbergCement og Schwenk Zement mod Europa-Kommission, T-380/17, EU:T:2020:471, præmis 634.

10

Jussila

Finland

Vilho Eskelinen & Ors

Finland

Produkcija Plus Storitveno podjetje d.o.o.

Slovenien

Bouygues Telecom

Frankrig

Troszczynski

Europa-Parlamentet

Gollnisch

Europa-Parlamentet

Syrian libanese Commercial Bank

Rådet for Den Europæiske Union

SKW Stahl- Metallurgie

Europa-Kommissionen

Lucchini

Europa-Kommission

HeidelbergCement og Schwenk Zement

Europa-Kommission

---

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/19

---

Resumé af Kommissionens afgørelse

af 28. april 2021

om en procedure i henhold til artikel 101 i TEUF og artikel 53 i EØS-aftalen

(Sag AT.40346 — SSA-obligationer)

(meddelt under nummer C(2021) 2871)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 418/11)

Den 28. april 2021 vedtog Kommissionen en afgørelse om en procedure i henhold til artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»traktaten«) og artikel 53 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«). I overensstemmelse med artikel 30 i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 (1)
  offentliggør Kommissionen hermed parternes navne og afgørelsens hovedindhold, herunder de pålagte sanktioner. Der tages hensyn til virksomhedernes berettigede interesse i, at deres forretningshemmeligheder ikke afsløres. En ikke-fortrolig version af afgørelsens ordlyd findes på GD for Konkurrences websted:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   INDLEDNING

| (1) | Afgørelsens adressater deltog i en samlet og vedvarende overtrædelse af traktatens artikel 101 og EØS-aftalens artikel 53. Målet med overtrædelsen var at begrænse og/eller fordreje konkurrencen inden for sektoren for obligationer udstedt i USD af overstatslige organer, staten og agenturer (»USD SSA-obligationer«). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | SSA-obligationer er en kategori, der omfatter mange forskellige obligationer, som handles »over-the-counter« uden central børs, og inkluderer:






  — | obligationer udstedt af overstatslige organer: udstedt af overnationale institutioner, hvis mandat går på tværs af nationale grænser, såsom Den Europæiske Investeringsbank (EIB) eller Den Interamerikanske Udviklingsbank (»IDB«) |
| --- | --- | --- |

(2)

—

obligationer udstedt af overstatslige organer: udstedt af overnationale institutioner, hvis mandat går på tværs af nationale grænser, såsom Den Europæiske Investeringsbank (EIB) eller Den Interamerikanske Udviklingsbank (»IDB«)

| — | udenlandske statsobligationer: udstedt af centralregeringer i henhold til en anden lovgivning end deres nationale lovgivning og/eller i andre valutaer end statens egen nationale valuta |
| --- | --- |

—

udenlandske statsobligationer: udstedt af centralregeringer i henhold til en anden lovgivning end deres nationale lovgivning og/eller i andre valutaer end statens egen nationale valuta

| — | obligationer udstedt af agenturer (regionale myndigheder): udstedt af statslige eller regeringsrelaterede enheder på et niveau under den nationale centralregering, f.eks. provinsielle, regionale eller kommunale regeringer (f.eks. delstaterne i Tyskland eller provinserne i Canada), eller af institutioner som statsejede banker, infrastrukturudviklingsorganer, eksportfinansierende enheder eller sociale sikringsfaciliteter, der generelt er underlagt en implicit eller eksplicit garanti fra staten. |
| --- | --- |

—

obligationer udstedt af agenturer (regionale myndigheder): udstedt af statslige eller regeringsrelaterede enheder på et niveau under den nationale centralregering, f.eks. provinsielle, regionale eller kommunale regeringer (f.eks. delstaterne i Tyskland eller provinserne i Canada), eller af institutioner som statsejede banker, infrastrukturudviklingsorganer, eksportfinansierende enheder eller sociale sikringsfaciliteter, der generelt er underlagt en implicit eller eksplicit garanti fra staten.

Den adfærd, der er omhandlet i denne afgørelse, omfatter alle tre obligationstyper.

| (3) | SSA-obligationer udstedes typisk på det primære marked ved hjælp af syndikering. Den adfærd, der beskrives i denne afgørelse, vedrører imidlertid ikke det primære marked, men snarere den efterfølgende handel på det sekundære marked med USD SSA-obligationer. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Denne afgørelse er rettet til følgende virksomheder (»adressaterne«):






  — | Bank of America Corporation og Merrill Lynch International (sammen benævnt »BAML«) |
| --- | --- | --- |

(4)

—

Bank of America Corporation og Merrill Lynch International (sammen benævnt »BAML«)

| — | Crédit Agricole SA og Crédit Agricole Corporate and Investment Bank (sammen benævnt »Crédit Agricole«) |
| --- | --- |

—

Crédit Agricole SA og Crédit Agricole Corporate and Investment Bank (sammen benævnt »Crédit Agricole«)

| — | Credit Suisse Group AG og Credit Suisse Securities (Europe) Limited (sammen benævnt »Credit Suisse«) og |
| --- | --- |

—

Credit Suisse Group AG og Credit Suisse Securities (Europe) Limited (sammen benævnt »Credit Suisse«) og

| — | Deutsche Bank AG, DB Group Services (UK) Limited og Deutsche Securities Inc. (sammen benævnt »Deutsche Bank«). |
| --- | --- |

—

Deutsche Bank AG, DB Group Services (UK) Limited og Deutsche Securities Inc. (sammen benævnt »Deutsche Bank«).

2.   SAGSBESKRIVELSE

2.1.   Procedure

| (5) | Sagen blev indledt på baggrund af en anmodning om bødefritagelse, som blev indgivet af Deutsche Bank den 4. august 2015. Ingen anden part anmodede om straflempelse. Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) sendte den 4. december 2015 og den 6. september 2016 anmodninger om oplysninger i henhold til artikel 18, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1/2003 til BAML, Crédit Agricole, Credit Suisse og andre virksomheder, og den 21.-24. november 2016 gennemførte Kommissionen anmeldte kontrolbesøg hos BAML og Crédit Agricole. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Ved beslutning af 20. december 2018 indledte Kommissionen proceduren efter artikel 11, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1/2003 over for BAML, Crédit Agricole, Credit Suisse og Deutsche Bank, og den 21. december 2018 sendte Kommissionen en klagepunktsmeddelelse til de fire banker. Parterne fik efterfølgende adgang til Kommissionens sagsakter. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Alle klagepunktsmeddelelsens adressater gav Kommissionen skriftlig meddelelse om deres holdning til de klagepunkter, der var rettet mod dem. De fremlagde også deres synspunkter under en mundtlig høring, der blev afholdt i Bruxelles den 10. og 11. juli 2019. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Den 6. november 2020 sendte Kommissionen en skrivelse til alle parterne med yderligere oplysninger om bødemetoden med særlig vægt på beregningen af en reference for afsætningens værdi. En af parterne besvarede skrivelsen den 4. december 2020, og de øvrige tre parter fremsatte deres bemærkninger den 8. januar 2021. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål blev hørt og afgav en positiv udtalelse den 26. april 2021. Høringskonsulenten udsendte sin endelige rapport den 27. april 2021, og Kommissionen vedtog afgørelsen den 28. april 2021. |
| --- | --- |

(9)

2.2.   Beskrivelse af adfærden

| (10) | Adfærden i forbindelse med handel med USD SSA-obligationer på det sekundære marked. Den påvirkede direkte resultatet af forhandlingerne mellem de berørte erhvervsaktører og specifikke modparter samt handelsvilkårene på markedet for USD SSA-obligationer generelt i det omfang, at de handlendes strategier ikke var rettet mod bestemte kunder, men mod markedet som helhed. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | BAML, Crédit Agricole, Credit Suisse og Deutsche Bank udvekslede på baggrund af nogle af deres ansattes adfærd følsomme forretningsoplysninger, der gjorde det muligt for dem at koordinere deres adfærd, hvorved de opnåede en fordel i forhold til kunder og konkurrerende børshandlere ved handel med USD SSA-obligationer på det sekundære marked med det overordnede formål at øge deres handelsindtægter. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Til analyseformål kan karteladfærden opdeles i følgende kategorier:






  1. | Samordning af priser, der er noteret til bestemte modparter: Parterne aftalte, hvilke priser de ville byde ind med og/eller tilbyde bestemte kunder, når de var (eller potentielt ville være) i direkte konkurrence med hinanden i forbindelse med handler. |
| --- | --- | --- |

(12)

1.

Samordning af priser, der er noteret til bestemte modparter: Parterne aftalte, hvilke priser de ville byde ind med og/eller tilbyde bestemte kunder, når de var (eller potentielt ville være) i direkte konkurrence med hinanden i forbindelse med handler.

| 2. | Samordning af markedspriserne generelt: Parterne aftalte de priser, de ville angive for specifikke obligationer til markedet (herunder kunder, mæglere og konkurrerende børshandlere) generelt på et givet tidspunkt, enten på mæglerskærme eller som svar på indgående kundeanmodninger. |
| --- | --- |

2.

Samordning af markedspriserne generelt: Parterne aftalte de priser, de ville angive for specifikke obligationer til markedet (herunder kunder, mæglere og konkurrerende børshandlere) generelt på et givet tidspunkt, enten på mæglerskærme eller som svar på indgående kundeanmodninger.

| 3. | Udveksling af aktuelle eller fremadrettede kommercielt følsomme oplysninger om deres handelsaktiviteter og handelsstrømme på det sekundære marked: Parterne drøftede frit oplysninger indhentet fra hver banks interne kilder i forbindelse med specifikke kunders realtidsstrategier og -aktiviteter, kommende strømme og syndikationer på en måde, der gik ud over, hvad der var nødvendigt for den legitime forhandling af specifikke handler med USD SSA-obligationer. |
| --- | --- |

3.

Udveksling af aktuelle eller fremadrettede kommercielt følsomme oplysninger om deres handelsaktiviteter og handelsstrømme på det sekundære marked: Parterne drøftede frit oplysninger indhentet fra hver banks interne kilder i forbindelse med specifikke kunders realtidsstrategier og -aktiviteter, kommende strømme og syndikationer på en måde, der gik ud over, hvad der var nødvendigt for den legitime forhandling af specifikke handler med USD SSA-obligationer.

| 4. | Udveksling, bekræftelse og tilpasning af handels- og prisfastsættelsesstrategier: Parterne videregav deres seneste priser eller aktuelle prisfastsættelsesstrategier for specifikke obligationer og løbetider i form af spænd eller kurser under hele handelsdagen, hvilket gav dem mulighed for at justere og tilpasse deres strategier og beskytte hinanden. og |
| --- | --- |

4.

Udveksling, bekræftelse og tilpasning af handels- og prisfastsættelsesstrategier: Parterne videregav deres seneste priser eller aktuelle prisfastsættelsesstrategier for specifikke obligationer og løbetider i form af spænd eller kurser under hele handelsdagen, hvilket gav dem mulighed for at justere og tilpasse deres strategier og beskytte hinanden. og

| 5. | Koordinering af handelsaktiviteter: Parterne blev enige om at afstå fra at byde, udbyde eller fjerne (eller »dræbe«) et bud eller et udbud fra markedet (typisk fra en mæglerskærm), når de kunne komme i konkurrence med eller på anden måde forstyrre hinanden, i en bestemt periode på baggrund af en anden børshandlers annoncerede position eller handelsaktivitet. De blev også enige om at opdele handler mellem hinanden og forene eller reducere deres respektive positioner for at opfylde en bestemt kundes behov (der var kendt af dem). |
| --- | --- |

5.

Koordinering af handelsaktiviteter: Parterne blev enige om at afstå fra at byde, udbyde eller fjerne (eller »dræbe«) et bud eller et udbud fra markedet (typisk fra en mæglerskærm), når de kunne komme i konkurrence med eller på anden måde forstyrre hinanden, i en bestemt periode på baggrund af en anden børshandlers annoncerede position eller handelsaktivitet. De blev også enige om at opdele handler mellem hinanden og forene eller reducere deres respektive positioner for at opfylde en bestemt kundes behov (der var kendt af dem).

| (13) | De forskellige adfærdskategorier, der er beskrevet til analyseformål, var indbyrdes forbundne og overlappede ofte. F.eks. vil samordning af priser eller handelsaktiviteter uundgåeligt blive ledsaget af en udveksling af specifikke oplysninger om de pågældende hensigter med hensyn til prisfastsættelse eller handel. Mindst én børshandler fra hver part deltog i nogle af eller alle disse kategorier i kartellets samlede varighed, som mindst løb fra den 19. januar 2010 til den 24. marts 2015. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | De konkurrencebegrænsende aktiviteter fandt sted gennem multilaterale, vedvarende chatrum suppleret (og som følge af begrænsninger for parternes brug af multilaterale chatrum derefter erstattet) af hyppige bilaterale kontakter. |
| --- | --- |

(14)

2.3.   Individuel deltagelse i adfærden

| (15) | I løbet af den samlede varighed af overtrædelsen deltog hver af parterne i overtrædelsen i følgende perioder:
  BAML deltog først fra den 19. januar 2010 til den 23. oktober 2012 og derefter igen fra den 22. juli 2014 til den 27. januar 2015.
  Crédit Agricole deltog fra den 10. januar 2013 til den 24. marts 2015.
  Crédit Suisse deltog fra den 21. juni 2010 til den 24. marts 2015.
  Deutsche Bank deltog fra den 19. januar 2010 til den 28. marts 2014. |
| --- | --- |

(15)

BAML deltog først fra den 19. januar 2010 til den 23. oktober 2012 og derefter igen fra den 22. juli 2014 til den 27. januar 2015.

Crédit Agricole deltog fra den 10. januar 2013 til den 24. marts 2015.

Crédit Suisse deltog fra den 21. juni 2010 til den 24. marts 2015.

Deutsche Bank deltog fra den 19. januar 2010 til den 28. marts 2014.

| (16) | Afgørelsen fastlægger, at BAML, Crédit Agricole, Credit Suisse og Deutsche Bank deltog i en samlet og vedvarende overtrædelse af traktatens artikel 101 og EØS-aftalens artikel 53. De faktiske omstændigheder i sagen, såsom det pågældende produkt, adfærden, de involverede virksomheder, kontaktmønstret, hensigten om at bidrage til en overordnet plan om at øge indtægterne, børshandlernes kendskab til kommunikationen mellem dem og overtrædelsens vedvarende karakter, viser, at de hemmelige kontakter mellem parterne var forbundet, supplerede hinanden og bidrog til et enkelt mål. |
| --- | --- |

(16)

2.4.   Geografisk område

| (17) | Overtrædelsens geografiske udstrækning var mindst hele EØS. |
| --- | --- |

(17)

2.5.   Retsmidler

| (18) | I afgørelsen anvendes retningslinjerne fra 2006 for beregning af bøder. (2) Beslutningen pålægger de enheder i BAML, Crédit Agricole og Credit Suisse, der er anført i punkt 4 ovenfor, bøder. |
| --- | --- |

(18)

2.5.1.   Bødens grundbeløb

| (19) | Grundbeløbet for den bøde, der skal pålægges de pågældende virksomheder, fastsættes på grundlag af afsætningens værdi, kartellets varighed og geografiske udstrækning og den omstændighed, at overtrædelsens art, da den vedrører samordning af priser, gør den til en af de mest konkurrencebegrænsende aktiviteter. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Finansielle produkter såsom USD SSA-obligationer genererer ikke salg i den sædvanlige betydning, da de både købes og sælges af forhandlerne, og indtægterne stammer fra forskellen mellem købsprisen og salgsprisen for hver obligation, der erhverves og derefter sælges af børshandlerne. Det er derfor i det foreliggende tilfælde hensigtsmæssigt at beregne en reference for afsætningens værdi som udgangspunkt for fastsættelsen af bødens grundbeløb. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Det er Kommissionens faste praksis i kartelsager i den finansielle sektor, at den ikke fastsætter en reference for afsætningens værdi på grundlag af »nettohandelsindtægter« eller »nettofortjenesten ved finansielle transaktioner«. Disse metoder afspejler, at handelsoverskud opgøres på baggrund af handelstab (som kan variere betydeligt mellem virksomheder og ikke nødvendigvis er proportionale med handelsvolumen og -værdier), og kan sammenlignes med, at overskud måles ud fra handelsaktiviteter, i stedet for at det udgør en passende reference for salgsværdien i henhold til retningslinjerne for beregning af bøder. I stedet bør den nominelle mængde og værdi af de USD SSA-obligationer, som parterne handlede med i løbet af deres individuelle periode med deltagelse i kartellet, i dette tilfælde anvendes som udgangspunktet for den specifikke reference for afsætningens værdi. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Kommissionen anvender normalt virksomhedens afsætning i det seneste fulde regnskabsår, hvor den har deltaget i overtrædelsen. I betragtning af den varierende størrelse af markedet for USD SSA-obligationer, den store volatilitet i overtrædelsesperioden og de forskellige tidsperioder, hvor de forskellige adressater var involveret, finder Kommissionen det imidlertid mere hensigtsmæssigt at basere referencen for det årlige salg på værdien af virksomhedernes faktiske afsætning i de måneder, der svarer til deres respektive deltagelse i overtrædelsen. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Disse årlige nominelle beløb, der blev handlet med, afspejler overtrædelsens økonomiske betydning og den enkelte virksomheds relative vægt i overtrædelsen, uanset hvor længe den enkelte virksomhed deltog i overtrædelsen, men kan føre til uforholdsmæssigt store bøder, hvis der ikke tages hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for den finansielle sektor og navnlig USD SSA-obligationsbranchen. Da indtægterne fra transaktioner med USD SSA-obligationer på det sekundære marked afspejles i forskellen mellem købsprisen og salgsprisen for hver obligation, kendt som »købs-salg-spændet«, nedskriver Kommissionen derfor de ovennævnte årlige nominelle beløb for USD SSA-obligationer, der blev handlet på det sekundære marked, med en faktor baseret på de gældende købs- og salgsspænd. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Kommissionen er af den opfattelse, at det er hensigtsmæssigt at fastsætte den del af afsætningens værdi, der skal tages i betragtning ved beregningen af bødens grundbeløb, til 16 %, og at den procentsats, der skal anvendes ved beregningen af tillægsbeløbet, er 16 % af referencen for afsætningens værdi. |
| --- | --- |

(24)

2.5.2.   Regulering af grundbeløbet: Skærpende eller formildende omstændigheder

| (25) | Der er ingen skærpende eller formildende omstændigheder. |
| --- | --- |

(25)

2.5.3.   Specifikt beløb med en afskrækkende virkning

| (26) | Ved fastsættelsen af bødernes størrelse lægger Kommissionen særlig vægt på behovet for at sikre, at bøderne har en tilstrækkelig afskrækkende virkning, og har skønsbeføjelse til at anvende en multiplikationsfaktor med henblik på afskrækkelse, forudsat at den ikke forskelsbehandler parterne i sagen. Kommissionen kan navnlig forhøje bøderne for virksomheder, der har en særligt stor omsætning ud over den, som deres afsætning af de af overtrædelsen omfattede varer og tjenesteydelser giver anledning til. På dette grundlag og under hensyntagen til deres omsætning i det sidste regnskabsår forud for beslutningen finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at anvende en multiplikationsfaktor på 1,3 for de bøder, der skal pålægges BAML, og en multiplikationsfaktor på 1,2 for de bøder, der skal pålægges Crédit Agricole. |
| --- | --- |

(26)

2.5.4.   Anvendelse af omsætningsgrænsen på 10 %

| (27) | I henhold til artikel 23, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1/2003 må den bøde, der pålægges hver af de virksomheder, som har deltaget i de enkelte overtrædelser, ikke overstige 10 % af den samlede omsætning i det regnskabsår, der går forud for Kommissionens afgørelse. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | I nærværende tilfælde overstiger ingen af bøderne 10 % af virksomhedernes samlede omsætning i det regnskabsår, der går forud for afgørelsens dato. |
| --- | --- |

(28)

2.5.5.   Anvendelse af samarbejdsmeddelelsen

| (29) | Kommissionen mener, at Deutsche Bank har ret til at blive fritaget for bøder, som den ellers ville være blevet pålagt for sin deltagelse i den overtrædelse, der er genstand for denne beslutning. |
| --- | --- |

(29)

3.   KONKLUSION

| (30) | Der pålægges følgende bøder i henhold til artikel 23, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1/2003:






  (a) | Deutsche Bank AG, DB Group Services (UK) Limited og Deutsche Securities Inc. hæfter solidarisk for: 0 EUR. |
| --- | --- | --- |

(30)

(a)

Deutsche Bank AG, DB Group Services (UK) Limited og Deutsche Securities Inc. hæfter solidarisk for: 0 EUR.

| (b) | Bank of America Corporation og Merrill Lynch International hæfter solidarisk for: 12 642 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

Bank of America Corporation og Merrill Lynch International hæfter solidarisk for: 12 642 000 EUR.

| (c) | Crédit Agricole SA og Crédit Agricole Corporate and Investment Bank hæfter solidarisk for: 3 993 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

Crédit Agricole SA og Crédit Agricole Corporate and Investment Bank hæfter solidarisk for: 3 993 000 EUR.

| (d) | Credit Suisse Group AG og Credit Suisse Securities (Europe) Limited hæfter solidarisk for: 11 859 000 EUR. |
| --- | --- |

(d)

Credit Suisse Group AG og Credit Suisse Securities (Europe) Limited hæfter solidarisk for: 11 859 000 EUR.

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelse af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (EFT L 1 af 4.1.2003, s. 1), som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 411/2004 (EUT L 68 af 6.3.2004, s. 1).

(2)  Retningslinjer for beregning af bøder efter artikel 23, stk. 2, litra a), i forordning nr. 1/2003 (EUT C 210 af 1.9.2006, s. 2).

---

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/24

---

Meddelelse fra Kommissionen om anvendelsen af den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavsregler for præferenceoprindelse eller protokollerne om oprindelsesregler for diagonal kumulation mellem de kontraherende parter i denne konvention

(2021/C 418/12)

Med henblik på anvendelse af diagonal oprindelseskumulation mellem de kontraherende parter (1) i den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavsregler for præferenceoprindelse (2) (i det følgende benævnt »konventionen«) meddeler de berørte parter via Europa-Kommissionen hinanden om de oprindelsesregler, som anvendes med de andre parter.

Der skal erindres om, at der kun kan anvendes diagonal kumulation, hvis den part, hvor den endelige fremstilling finder sted, og den part, hvor den endelige modtager findes, har indgået frihandelsaftaler indeholdende tilsvarende oprindelsesregler med de andre parter, der deltager i erhvervelsen af oprindelsesstatus, dvs. med alle de parter, hvor de benyttede materialer har oprindelse. Materialer, der har oprindelse hos en part, som ikke har indgået en aftale med den part, hvor den endelige fremstilling finder sted, og/eller den part, hvor den endelige modtager findes, behandles som materialer uden oprindelsesstatus. I de forklarende bemærkninger til pan-Euro-Middelhavsprotokollerne om oprindelsesregler findes der en række specifikke eksempler herpå (3).

På grundlag af parternes meddelelser til Europa-Kommissionen angives følgende i de tilknyttede skemaer:

| | Skema 1 — en forenklet oversigt over mulighederne for kumulation den 1. august 2021. |
| --- | --- |

Skema 1 — en forenklet oversigt over mulighederne for kumulation den 1. august 2021.

| | Skema 2 og 3 – anvendelsesdatoen for diagonal kumulation. |
| --- | --- |

Skema 2 og 3 – anvendelsesdatoen for diagonal kumulation.

I skema 1 betyder et »X«, at de to partnere har indgået en frihandelsaftale med oprindelsesregler, der tillader kumulation efter pan-Euro-Middelhavsmodellen for oprindelsesregler. I tilfælde af diagonal kumulation med tre partnere skal der indsættes et »X« i alle rubrikkerne for forholdene mellem de tre partnere. Der er dog visse undtagelser fra diagonal kumulation. I disse tilfælde markeres undtagelserne enten med (1) , (2) eller (*) ved siden af »X«.

I skema 2 henviser datoerne til:

| — | Anvendelsesdatoen for diagonal kumulation på grundlag af artikel 3 i bilag I til konventionen, hvor den pågældende frihandelsaftale henviser til konventionen. I så fald står der »(C)« før datoen. |
| --- | --- |

—

Anvendelsesdatoen for diagonal kumulation på grundlag af artikel 3 i bilag I til konventionen, hvor den pågældende frihandelsaftale henviser til konventionen. I så fald står der »(C)« før datoen.

| — | Anvendelsesdatoen for protokollerne om oprindelsesregler for diagonal kumulation vedlagt den pågældende frihandelsaftale, i andre tilfælde. |
| --- | --- |

—

Anvendelsesdatoen for protokollerne om oprindelsesregler for diagonal kumulation vedlagt den pågældende frihandelsaftale, i andre tilfælde.

I skema 3 angives anvendelsesdatoerne for protokollerne om oprindelsesregler for diagonal kumulation vedlagt frihandelsaftalerne mellem EU, Tyrkiet og deltagerne i EU’s stabiliserings- og associeringsproces. For hver gang der henvises til konventionen i en frihandelsaftale mellem parter i dette skema, optræder »(C)« efterfulgt af en dato i skema 2.

Der skal ligeledes erindres om, at materialer der har oprindelse i Tyrkiet, og som er dækket af toldunionen mellem EU og Tyrkiet, kan inkorporeres som materialer med oprindelse med henblik på diagonal kumulation mellem Den Europæiske Union og de deltagerlande i stabiliserings- og associeringsprocessen, med hvilke der er indgået en oprindelsesprotokol.

Koderne for de kontraherende parter i skemaerne er som følger:

| — | Den Europæiske Union |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Union

EU

| — | EFTA-landene: |
| --- | --- |

—

EFTA-landene:

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

IS

| — | Schweiz (herunder Liechtenstein) (4) |
| --- | --- |

—

Schweiz (herunder Liechtenstein) (4)

CH (+LI)

| — | Norge |
| --- | --- |

—

Norge

NO

| — | Færøerne |
| --- | --- |

—

Færøerne

FO

| — | Deltagerne i Barcelonaprocessen: |
| --- | --- |

—

Deltagerne i Barcelonaprocessen:

| — | Algeriet |
| --- | --- |

—

Algeriet

DZ

| — | Egypten |
| --- | --- |

—

Egypten

EG

| — | Israel |
| --- | --- |

—

Israel

IL

| — | Jordan |
| --- | --- |

—

Jordan

JO

| — | Libanon |
| --- | --- |

—

Libanon

LB

| — | Marokko |
| --- | --- |

—

Marokko

MA

| — | Vestbredden og Gazastriben |
| --- | --- |

—

Vestbredden og Gazastriben

PS

| — | Syrie |
| --- | --- |

—

Syrie

SY

| — | Tunesien |
| --- | --- |

—

Tunesien

TN

| — | Tyrkiet |
| --- | --- |

—

Tyrkiet

TR

| — | Deltagerne i EU’s stabiliserings- og associeringsproces: |
| --- | --- |

—

Deltagerne i EU’s stabiliserings- og associeringsproces:

| — | Albanien |
| --- | --- |

—

Albanien

AL

| — | Bosnien-Hercegovina |
| --- | --- |

—

Bosnien-Hercegovina

BA

| — | Nordmakedonien |
| --- | --- |

—

Nordmakedonien

MK

| — | Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro

ME

| — | Serbien |
| --- | --- |

—

Serbien

RS

| — | Kosovo (*) |
| --- | --- |

—

Kosovo (*)

KO

| — | Republikken Moldova |
| --- | --- |

—

Republikken Moldova

MD

| — | Georgien |
| --- | --- |

—

Georgien

GE

| — | Ukraine |
| --- | --- |

—

Ukraine

UA

Denne meddelelse erstatter meddelelse 2020/C 322/03 (EUT C 322 af 30.9.2020, s. 3).

Skema 1

Forenklet oversigt over mulighederne for diagonal kumulation i pan-Euro-Middelhavsområdet den 1. august 2021

| | | EFTA-landene | | Deltagere i Barcelonaprocessen | | Deltagere i EU’s stabiliserings- og associeringsproces | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | DZ | EG | IL | JO | LB | MA | PS | SY | TN | TR | AL | BA | KO | ME | MK | RS | MD | GE | UA |
| EU | | X | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | | X | X (5) | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH(+LI) | X | | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | | X | X | X | | X | X |
| IS | X | X | | X | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | | X | X | X | | X | X |
| NO | X | X | X | | X | | X | X | X | X | X | X | | X | X | X | X | | X | X | X | | X | X |
| FO | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X | | | | | | | | | |
| DZ | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| EG | X | X | X | X | | | | | X | | X | | | X | X | | | | | | | | | |
| IL | X | X | X | X | | | | | X | | | | | | X | | | | | | | | | |
| JO | X | X | X | X | | | X | X | | | X | | | X | | | | | | | | | | |
| LB | | X | X | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| MA | X | X | X | X | | | X | | X | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| PS | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | X | | | | | | | | | |
| TN | X | X | X | X | | | X | | X | | X | | | | X | | | | | | | | | |
| TR | X (5) | X | X | X | X | | X | X | | | X | X | X | X | | X (*1) | X (*1) | (*1) | X (*1) | X (*1) | X (*1) | X | X (6) | |
| AL | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X (*1) | | X | X | X | X | X | X | | |
| BA | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X (*1) | X | | X | X | X | X | X | | |
| KO | X | | | | | | | | | | | | | | (*1) | X | X | | X | X | X | X | | |
| ME | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X (*1) | X | X | X | | X | X | X | | |
| MK | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X (*1) | X | X | X | X | | X | X | | |
| RS | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X (*1) | X | X | X | X | X | | X | | |
| MD | X | | | | | | | | | | | | | | X | X | X | X | X | X | X | | | |
| GE | X | X | X | X | | | | | | | | | | | X (6) | | | | | | | | | X |
| UA | X | X | X | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | | X | |

EFTA-landene

Deltagere i Barcelonaprocessen

Deltagere i EU’s stabiliserings- og associeringsproces

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

DZ

EG

IL

JO

LB

MA

PS

SY

TN

TR

AL

BA

KO

ME

MK

RS

MD

GE

UA

EU

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X (5)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH(+LI)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

IS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

NO

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

FO

X

X

X

X

X

DZ

X

EG

X

X

X

X

X

X

X

X

IL

X

X

X

X

X

X

JO

X

X

X

X

X

X

X

X

LB

X

X

X

MA

X

X

X

X

X

X

X

X

PS

X

X

X

X

X

SY

X

TN

X

X

X

X

X

X

X

X

TR

X (5)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X (*1)

X (*1)

(*1)

X (*1)

X (*1)

X (*1)

X

X (6)

AL

X

X

X

X

X (*1)

X

X

X

X

X

X

BA

X

X

X

X

X (*1)

X

X

X

X

X

X

KO

X

(*1)

X

X

X

X

X

X

ME

X

X

X

X

X (*1)

X

X

X

X

X

X

MK

X

X

X

X

X (*1)

X

X

X

X

X

X

RS

X

X

X

X

X (*1)

X

X

X

X

X

X

MD

X

X

X

X

X

X

X

X

GE

X

X

X

X

X (6)

X

UA

X

X

X

X

X

Skema 2

Anvendelsesdatoer for oprindelsesregler for diagonal kumulation i pan-Euro-Middelhavsområdet

| | | EFTA-landene | | Deltagere i Barcelonaprocessen | | Deltagere i EU’s stabiliserings- og associeringsproces | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EU | CH (+LI) | IS | NO | FO | DZ | EG | IL | JO | LB | MA | PS | SY | TN | TR | AL | BA | KO | ME | MK | RS | MD | GE | UA |
| EU | | 1.1.2006
  (C)1.2.2016 | 1.1.2006
  (C) 1.5.2015 | 1.1.2006
  (C) 1.5.2015 | 1.12.2005
  (C) 12.5.2015 | 1.11.2007 | 1.3.2006
  (C) 1.2.2016 | 1.1.2006 | 1.7.2006 | | 1.12.2005 | 1.7.2009
  (C) 1.3.2016 | | 1.8.2006 | (7) | (C) 1.5.2015 | (C) 9.12.2016 | (C) 1.4.2016 | (C) 1.2.2015 | (C) 1.5.2015 | (C) 1.2.2015 | (C) 1.12.2016 | (C) 1.6.2018 | (C) 1.1.2019 |
| CH
  (+LI) | 1.1.2006
  (C) 1.2. 2016 | | 1.8.2005
  (C) 1.7.2013 | 1.8.2005
  (C) 1.7.2013 | 1.1.2006 | | 1.8.2007 | 1.7.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.3.2005 | 1.5.2016 | | 1.6.2005 | 1.9.2007
  (C) 1.12.2019 | (C) 1.5.2015 | (C) 1.1.2015 | | (C) 1.9.2012 | 1.2.2016 | (C) 1.5.2015 | | (C) 1.5.2018 | 1.6.2012 |
| IS | 1.1.2006
  (C) 1.5.2015 | 1.8.2005
  (C) 1.7.2013 | | 1.8.2005
  (C) 1.7.2013 | 1.11.2005 | | 1.8.2007 | 1.7.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.3.2005 | 1.5.2016 | | 1.3.2006 | 1.9.2007
  (C) 1.12.2019 | (C) 1.5.2015 | (C) 1.1.2015 | | (C) 1.10.2012 | 1.5.2015 | (C) 1.5.2015 | | (C) 1.9.2017 | 1.6.2012 |
| NO | 1.1.2006
  (C) 1.5.2015 | 1.8.2005
  (C) 1.7.2013 | 1.8.2005
  (C) 1.7.2013 | | 1.12.2005 | | 1.8.2007 | 1.7.2005 | 17.7.2007 | 1.1.2007 | 1.3.2005 | 1.5.2016 | | 1.8.2005 | 1.9.2007
  (C) 1.12.2019 | (C) 1.5.2015 | (C) 1.1.2015 | | (C) 1.11.2012 | 1.5.2015 | (C) 1.5.2015 | | (C) 1.9.2017 | 1.6.2012 |
| FO | 1.12.2005
  (C) 12.5.2015 | 1.1.2006 | 1.11.2005 | 1.12.2005 | | | | | | | | | | | (C) 1.10.2017 | | | | | | | | | |
| DZ | 1.11.2007 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| EG | 1.3.2006
  (C) 1.2.2016 | 1.8.2007 | 1.8.2007 | 1.8.2007 | | | | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | | 6.7.2006 | 1.3.2007 | | | | | | | | | |
| IL | 1.1.2006 | 1.7.2005 | 1.7.2005 | 1.7.2005 | | | | | 9.2.2006 | | | | | | 1.3.2006 | | | | | | | | | |
| JO | 1.7.2006 | 17.7.2007 | 17.7.2007 | 17.7.2007 | | | 6.7.2006 | 9.2.2006 | | | 6.7.2006 | | | 6.7.2006 | | | | | | | | | | |
| LB | | 1.1.2007 | 1.1.2007 | 1.1.2007 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| MA | 1.12.2005 | 1.3.2005 | 1.3.2005 | 1.3.2005 | | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | | | | 6.7.2006 | 1.1.2006 | | | | | | | | | |
| PS | 1.7.2009
  (C) 1.3.2016 | 1.5.2016 | 1.5.2016 | 1.5.2016 | | | | | | | | | | | (C)) 26.3.2021 | | | | | | | | | |
| SY | | | | | | | | | | | | | | | 1.1.2007 | | | | | | | | | |
| TN | 1.8.2006 | 1.6.2005 | 1.3.2006 | 1.8.2005 | | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | 6.7.2006 | | | | 1.7.2005 | | | | | | | | | |
| TR | (7) | 1.9.2007
  (C) 1.12.2019 | 1.9.2007
  (C) 1.12.2019 | 1.9.2007
  (C) 1.12.2019 | (C) 1.10.2017 | | 1.3.2007 | 1.3.2006 | | | 1.1.2006 | (C)) 26.3.2021 | 1.1.2007 | 1.7.2005 | | (C) 3.5.2021 | (C) 1.8.2021 | 1.9.2019 | (C) 1.6.2021 | (C) 1.8.2018 | (C) 1.6.2019 | (C) 1.10.2017 | (C) 29.4.2021 | |
| AL | (C) 1.5.2015 | (C) 1.5.2015 | (C) 1.5.2015 | (C) 1.5.2015 | | | | | | | | | | | (C) 3.5.2021 | | (C) 1.2.2015 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | | |
| BA | (C) 9.12.2016 | (C) 1.1.2015 | (C) 1.1.2015 | (C) 1.1.2015 | | | | | | | | | | | (C) 1.8.2021 | (C) 1.2.2015 | | (C) 1.4.2014 | (C) 1.2.2015 | (C) 1.2.2015 | (C) 1.2.2015 | (C) 1.4.2014 | | |
| KO | (C) 1.4.2016 | | | | | | | | | | | | | | 1.9.2019 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | | |
| ME | (C) 1.2.2015 | (C) 1.9.2012 | (C) 1.10.2012 | (C) 1.11.2012 | | | | | | | | | | | (C) 1.6.2021 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.2.2015 | (C) 1.4.2014 | | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | | |
| MK | (C) 1.5.2015 | 1.2.2016 | 1.5.2015 | 1.5.2015 | | | | | | | | | | | (C) 1.8.2018 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.2.2015 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | | |
| RS | (C) 1.2.2015 | (C) 1.5.2015 | (C) 1.5.2015 | (C) 1.5.2015 | | | | | | | | | | | (C) 1.6.2019 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.2.2015 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | | (C) 1.4.2014 | | |
| MD | (C) 1.12.2016 | | | | | | | | | | | | | | (C) 1.10.2017 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | (C) 1.4.2014 | | | |
| GE | (C) 1.6.2018 | (C) 1.5.2018 | (C) 1.9.2017 | (C) 1.9.2017 | | | | | | | | | | | (C) 29.4.2021 | | | | | | | | | (C) 26.3.2020 |
| UA | (C) 1.1.2019 | 1.6.2012 | 1.6.2012 | 1.6.2012 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | (C) 26.3.2020 | |

EFTA-landene

Deltagere i Barcelonaprocessen

Deltagere i EU’s stabiliserings- og associeringsproces

EU

CH (+LI)

IS

NO

FO

DZ

EG

IL

JO

LB

MA

PS

SY

TN

TR

AL

BA

KO

ME

MK

RS

MD

GE

UA

EU

1.1.2006

(C)1.2.2016

1.1.2006

(C) 1.5.2015

1.1.2006

(C) 1.5.2015

1.12.2005

(C) 12.5.2015

1.11.2007

1.3.2006

(C) 1.2.2016

1.1.2006

1.7.2006

1.12.2005

1.7.2009

(C) 1.3.2016

1.8.2006

(7)

(C) 1.5.2015

(C) 9.12.2016

(C) 1.4.2016

(C) 1.2.2015

(C) 1.5.2015

(C) 1.2.2015

(C) 1.12.2016

(C) 1.6.2018

(C) 1.1.2019

CH

(+LI)

1.1.2006

(C) 1.2. 2016

1.8.2005

(C) 1.7.2013

1.8.2005

(C) 1.7.2013

1.1.2006

1.8.2007

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.5.2016

1.6.2005

1.9.2007

(C) 1.12.2019

(C) 1.5.2015

(C) 1.1.2015

(C) 1.9.2012

1.2.2016

(C) 1.5.2015

(C) 1.5.2018

1.6.2012

IS

1.1.2006

(C) 1.5.2015

1.8.2005

(C) 1.7.2013

1.8.2005

(C) 1.7.2013

1.11.2005

1.8.2007

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.5.2016

1.3.2006

1.9.2007

(C) 1.12.2019

(C) 1.5.2015

(C) 1.1.2015

(C) 1.10.2012

1.5.2015

(C) 1.5.2015

(C) 1.9.2017

1.6.2012

NO

1.1.2006

(C) 1.5.2015

1.8.2005

(C) 1.7.2013

1.8.2005

(C) 1.7.2013

1.12.2005

1.8.2007

1.7.2005

17.7.2007

1.1.2007

1.3.2005

1.5.2016

1.8.2005

1.9.2007

(C) 1.12.2019

(C) 1.5.2015

(C) 1.1.2015

(C) 1.11.2012

1.5.2015

(C) 1.5.2015

(C) 1.9.2017

1.6.2012

FO

1.12.2005

(C) 12.5.2015

1.1.2006

1.11.2005

1.12.2005

(C) 1.10.2017

DZ

1.11.2007

EG

1.3.2006

(C) 1.2.2016

1.8.2007

1.8.2007

1.8.2007

6.7.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.3.2007

IL

1.1.2006

1.7.2005

1.7.2005

1.7.2005

9.2.2006

1.3.2006

JO

1.7.2006

17.7.2007

17.7.2007

17.7.2007

6.7.2006

9.2.2006

6.7.2006

6.7.2006

LB

1.1.2007

1.1.2007

1.1.2007

MA

1.12.2005

1.3.2005

1.3.2005

1.3.2005

6.7.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.1.2006

PS

1.7.2009

(C) 1.3.2016

1.5.2016

1.5.2016

1.5.2016

(C)) 26.3.2021

SY

1.1.2007

TN

1.8.2006

1.6.2005

1.3.2006

1.8.2005

6.7.2006

6.7.2006

6.7.2006

1.7.2005

TR

(7)

1.9.2007

(C) 1.12.2019

1.9.2007

(C) 1.12.2019

1.9.2007

(C) 1.12.2019

(C) 1.10.2017

1.3.2007

1.3.2006

1.1.2006

(C)) 26.3.2021

1.1.2007

1.7.2005

(C) 3.5.2021

(C) 1.8.2021

1.9.2019

(C) 1.6.2021

(C) 1.8.2018

(C) 1.6.2019

(C) 1.10.2017

(C) 29.4.2021

AL

(C) 1.5.2015

(C) 1.5.2015

(C) 1.5.2015

(C) 1.5.2015

(C) 3.5.2021

(C) 1.2.2015

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

BA

(C) 9.12.2016

(C) 1.1.2015

(C) 1.1.2015

(C) 1.1.2015

(C) 1.8.2021

(C) 1.2.2015

(C) 1.4.2014

(C) 1.2.2015

(C) 1.2.2015

(C) 1.2.2015

(C) 1.4.2014

KO

(C) 1.4.2016

1.9.2019

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

ME

(C) 1.2.2015

(C) 1.9.2012

(C) 1.10.2012

(C) 1.11.2012

(C) 1.6.2021

(C) 1.4.2014

(C) 1.2.2015

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

MK

(C) 1.5.2015

1.2.2016

1.5.2015

1.5.2015

(C) 1.8.2018

(C) 1.4.2014

(C) 1.2.2015

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

RS

(C) 1.2.2015

(C) 1.5.2015

(C) 1.5.2015

(C) 1.5.2015

(C) 1.6.2019

(C) 1.4.2014

(C) 1.2.2015

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

MD

(C) 1.12.2016

(C) 1.10.2017

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

(C) 1.4.2014

GE

(C) 1.6.2018

(C) 1.5.2018

(C) 1.9.2017

(C) 1.9.2017

(C) 29.4.2021

(C) 26.3.2020

UA

(C) 1.1.2019

1.6.2012

1.6.2012

1.6.2012

(C) 26.3.2020

Skema 3

Anvendelsesdatoer for protokollerne om oprindelsesregler for diagonal kumulation mellem Den Europæiske Union, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kosovo, Nordmakedonien, Montenegro, Serbien og Tyrkiet.

| | EU | AL | BA | KO | MK | ME | RS | TR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU | | 1.1.2007 | 1.7.2008 | 1.4.2016 | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 8.12.2009 | (8) |
| AL | 1.1.2007 | | 22.11.2007 | 1.4.2014 | 26.7.2007 | 26.7.2007 | 24.10.2007 | 1.8.2011 |
| BA | 1.7.2008 | 22.11.2007 | | 1.4.2014 | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 22.11.2007 | 14.12.2011 |
| KO | 1.4.2016 | 1.4.2014 | 1.4.2014 | | 1.4.2014 | 1.4.2014 | 1.4.2014 | 1.9.2019 |
| MK | 1.1.2007 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | 1.4.2014 | | 26.7.2007 | 24.10.2007 | 1.7.2009 |
| ME | 1.1.2008 | 26.7.2007 | 22.11.2007 | 1.4.2014 | 26.7.2007 | | 24.10.2007 | 1.3.2010 |
| RS | 8.12.2009 | 24.10.2007 | 22.11.2007 | 1.4.2014 | 24.10.2007 | 24.10.2007 | | 1.9.2010 |
| TR | (8) | 1.8.2011 | 14.12.2011 | 1.9.2019 | 1.7.2009 | 1.3.2010 | 1.9.2010 | |

EU

AL

BA

KO

MK

ME

RS

TR

EU

1.1.2007

1.7.2008

1.4.2016

1.1.2007

1.1.2008

8.12.2009

(8)

AL

1.1.2007

22.11.2007

1.4.2014

26.7.2007

26.7.2007

24.10.2007

1.8.2011

BA

1.7.2008

22.11.2007

1.4.2014

22.11.2007

22.11.2007

22.11.2007

14.12.2011

KO

1.4.2016

1.4.2014

1.4.2014

1.4.2014

1.4.2014

1.4.2014

1.9.2019

MK

1.1.2007

26.7.2007

22.11.2007

1.4.2014

26.7.2007

24.10.2007

1.7.2009

ME

1.1.2008

26.7.2007

22.11.2007

1.4.2014

26.7.2007

24.10.2007

1.3.2010

RS

8.12.2009

24.10.2007

22.11.2007

1.4.2014

24.10.2007

24.10.2007

1.9.2010

TR

(8)

1.8.2011

14.12.2011

1.9.2019

1.7.2009

1.3.2010

1.9.2010

---

(1)  De kontraherende parter er Den Europæiske Union, Albanien, Algeriet, Bosnien-Herzegovina, Egypten, Færøerne, Georgien, Island, Israel, Jordan, Kosovo (som defineret i FN’s Sikkerhedsråds resolution 1244(1999)), Libanon, Nordmakedonien, Republikken Moldova, Montenegro, Marokko, Norge, Serbien, Schweiz (herunder Liechtenstein), Syrien, Tunesien, Tyrkiet, Ukraine og Vestbredden og Gazastriben.

(2)  EUT L 54 af 26.2.2013, s. 4.

(3)  EUT C 83 af 17.4.2007, s. 1.

(4)  Schweiz og Fyrstendømmet Liechtenstein danner toldunion.

(*)  Denne betegnelse indebærer ingen stillingtagen til Kosovos status, og den er i overensstemmelse med FN’s Sikkerhedsråds resolution 1244 og Den Internationale Domstols udtalelse om Kosovos uafhængighedserklæring.

(*1)  Diagonal kumulation mellem Tyrkiet, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kosovo, Nordmakedonien, Montenegro og Serbien er mulig. Se dog skema 3 for mulighederne for diagonal kumulation mellem Den Europæiske Union, Tyrkiet, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kosovo, Nordmakedonien, Montenegro og Serbien.

(5)  Anvendelsesdatoen er den 27. juli 2006 for varer dækket af toldunionen mellem EU og Tyrkiet.

| | Anvendelsesdatoen er den 1. januar 2007 for landbrugsprodukter (ingen kumulation med MD og GE). |
| --- | --- |

Anvendelsesdatoen er den 1. januar 2007 for landbrugsprodukter (ingen kumulation med MD og GE).

| | Anvendelsesdatoen er den 1. marts 2009 for kul- og stålprodukter (ingen kumulation med MD og GE). |
| --- | --- |

Anvendelsesdatoen er den 1. marts 2009 for kul- og stålprodukter (ingen kumulation med MD og GE).

(6)  For produkterne:

| — | under kapital 1 til 24 i det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem og |
| --- | --- |

—

under kapital 1 til 24 i det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem og

| — | omfattet af bilag 1 til frihandelsaftalen mellem Republikken Tyrkiet og Georgien kan der kun anvendes oprindelseskumulation såfremt produkterne har oprindelse i Republikken Tyrkiet og Georgien |
| --- | --- |

—

omfattet af bilag 1 til frihandelsaftalen mellem Republikken Tyrkiet og Georgien kan der kun anvendes oprindelseskumulation såfremt produkterne har oprindelse i Republikken Tyrkiet og Georgien

(7)  Anvendelsesdatoen er den 27. juli 2006 for varer dækket af toldunionen mellem EU og Tyrkiet.

| | Anvendelsesdatoen er den 1. januar 2007 for landbrugsprodukter. |
| --- | --- |

Anvendelsesdatoen er den 1. januar 2007 for landbrugsprodukter.

| | Anvendelsesdatoen er den 1. marts 2009 for kul- og stålprodukter. |
| --- | --- |

Anvendelsesdatoen er den 1. marts 2009 for kul- og stålprodukter.

(8)  Anvendelsesdatoen er den 27. juli 2006 for varer dækket af toldunionen mellem EU og Tyrkiet. Finder ikke anvendelse på landbrugsprodukter eller kul- og stålprodukter.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/33

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10460 — DMK/Uelzena/Niesky/Milchtrocknung Südhannover)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 418/13)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Molkerei Niesky GmbH (»Niesky«, Tyskland), der tilhører DMK Deutsches Milchkontor Gmbh (»DMK«, Tyskland) |
| --- | --- |

—

Molkerei Niesky GmbH (»Niesky«, Tyskland), der tilhører DMK Deutsches Milchkontor Gmbh (»DMK«, Tyskland)

| — | Uelzena eG (»Uelzena«, Tyskland) |
| --- | --- |

—

Uelzena eG (»Uelzena«, Tyskland)

| — | Milchtrocknung Südhannover eG (»MTS«, Tyskland), der i øjeblikket kontrolleres af DMK. |
| --- | --- |

—

Milchtrocknung Südhannover eG (»MTS«, Tyskland), der i øjeblikket kontrolleres af DMK.

DMK og Uelzena erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over hele MTS.

Den planlagte fusion gennemføres gennem en kontrakt.

2.

| — | DMK og Niesky: fremstilling og distribution af en bred vifte af mejeriprodukter, herunder ost, vallebaserede produkter, babymad, konsumis, helseprodukter og mælkebaserede ingredienser til fødevareproduktion |
| --- | --- |

—

DMK og Niesky: fremstilling og distribution af en bred vifte af mejeriprodukter, herunder ost, vallebaserede produkter, babymad, konsumis, helseprodukter og mælkebaserede ingredienser til fødevareproduktion

| — | Uelzena: fremstilling og distribution af mælkeråmateriale, valle, smør, koncentreret smør, mælkepulver, ost, instantpulver til drikke, helseprodukter, fødevarer af høj kvalitet, sødet kondenseret mælk og blandet fedt. |
| --- | --- |

—

Uelzena: fremstilling og distribution af mælkeråmateriale, valle, smør, koncentreret smør, mælkepulver, ost, instantpulver til drikke, helseprodukter, fødevarer af høj kvalitet, sødet kondenseret mælk og blandet fedt.

| — | MTS: køb af valle og vallekoncentrat og forarbejdning heraf til valleproteinkoncentrat og laktose. |
| --- | --- |

—

MTS: køb af valle og vallekoncentrat og forarbejdning heraf til valleproteinkoncentrat og laktose.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10460 — DMK/Uelzena/Niesky/Milchtrocknung Südhannover

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/35

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2021/C 418/14)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM EN STANDARDÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Huşi«

PDO-RO-A1583-AM02

Meddelelsesdato: 13. juli 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Angivelse af specifikke mærkningsbetingelser

Produktspecifikationen er blevet suppleret med navne på andre vinmarker, såsom Colina Mănăstirii, La Schit og Dealul lui Moțoc, der kan anvendes i mærkningen af BOB-vine, såfremt de stammer fra eller er fremstillet disse steder.

Kapitel III i produktspecifikationen og punkt 9 i enhedsdokumentet ændres.

2.   Indførelse af nye druesorter til vinfremstilling

Der er tilføjet nye druesorter til produktspecifikationen for hvidvine, rosévine og rødvine, nemlig Grasă de Cotnari, Riesling de Rhin, Muscadelle og Semillon for hvidvine og Syrah, Zweigelt, Sangiovese, Nebbiolo og Barbera for rødvine. Disse sorter er de foretrukne sorter til rosévine, ikke blot fordi det er aromatiske sorter, som akkumulerer aromaer (navnlig frugt) og sukker, men også, fordi rosévinene kan have en akkumulering af farvede tanniner sammen med aromakoncentrationen.

Kapitel IV i produktspecifikationen og punkt 7 i enhedsdokumentet ændres.

3.   Ændring af vinudbyttet

Ændringer, der skyldes ønologiske faktorer som følge af nyt vinfremstillingsudstyr og anvendelse af nye tekniske løsninger inden for vinfremstillingsmaterialer, hvilket bidrager til at øge »Huși«-vinenes kvantitet og kvalitet.

Efter en omfattende omlægning og omstrukturering af vinmarkerne i området er der sket betydelige ændringer i deres renhed og tæthed, som er steget i forhold til de tidligere vinmarkers gennemsnitlige tæthed. Tilpasningen af klonudvælgelsen og anvendelsen af en passende grundstammestruktur har bidraget til en betydelig stigning i områdets vin- og drueudbytte.

På de omlagte/omstrukturerede vinmarker — navnlig dem, hvor der er plantet hjemmehørende sorter som Tămâioasă Românească, Busuioacă de Bohotin, Fetească regală, Fetească albă og Fetească neagră samt udenlandske sorter som Traminer roz, Riesling de Rhin, Chardonnay, Sauvignon eller Cabernet Sauvignon — er der anvendt klonudvælgelse, som giver en meget større vinproduktion i området for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Huși, hvor klimaet er gunstigt (optimal solstråling i vækstperioden, hvilket giver en god modning af druerne, et moderat klima i de mere bakkede områder og moderate perioder med frost for så vidt angår hyppighed og længde osv.). Desuden har disse sorter et væsentligt større produktionspotentiale.

Som et tegn på klimaændringerne, der berører de marker, hvor der blev dyrket vin i det afgrænsede område fra 1961 til 1990 og fra 1991 til 2018 — og i tråd med klimascenariet for Rumænien i perioden 2001-2030 — er der sket en støt temperaturstigning mellem juni og oktober på mindst 1,4 °C/analyseret interval, med en periode med skiftende nedbør og perioder med meget høje temperaturer.

Betingelserne i år med et gunstigt klima, hvor produktionsniveauet påvirkes, er ligeledes blevet tilføjet, således at vinudbyttet kan overskrides med højst 20 %.

Kapitel V og VI i produktspecifikationen og punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

4.   Sletning af bestemmelser om dyrkningsmetoder

En række vindyrkningsmetoder, som vedrører gødskning, er blevet fjernet fra produktspecifikationen, eftersom de ikke længere er nødvendige i området for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Huși.

Kapitel VIII i produktspecifikationen ændres, mens der ikke er nogen ændringer i enhedsdokumentet.

5.   Tilføjelse af en betingelse for høstede druer

Der er i produktspecifikationen tilføjet en betingelse om, at det i år med et ugunstigt klima er muligt at acceptere et sukkerindhold i de høstede druer på 160 g/l. Med denne værdi er det muligt at opnå den kvalitet, som vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Huși har, ved at bevare de fremstillede vines særlige kvalitetsegenskaber.

Kapitel VII i produktspecifikationen ændres, mens der ikke er nogen ændringer i enhedsdokumentet.

6.   Tilføjelse af betingelser for fremstilling af rosévin

Der er tilføjet bestemmelser i produktspecifikationen om, at det er muligt at fremstille hvidvine og rosévine af druesorterne Pinot Gris og Traminer roz, da forbrugerne ønsker sådanne vine. Dermed opfyldes behovet for at diversificere de vine, der fremstilles med denne beskyttede betegnelse.

Kapitel IX i produktspecifikationen og punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

7.   Undtagelse med hensyn til vinenes totale alkoholindhold

Der er tilføjet en undtagelse med hensyn til det totale alkoholindhold i vine, som er fremstillet uden berigelse, med henblik på at opnå en værdi på 15 % vol. for vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Huși.

Kapitel IX i produktspecifikationen og punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

8.   Tilføjelse af bestemmelser om produktionsteknologier

Produktspecifikationen er blevet suppleret med en angivelse af bestemmelserne om, at de teknologiske faser af produktionen og de ønologiske fremgangsmåder, der anvendes i international praksis og vinfremstilling, også er tilladt for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Huși. Deres anvendelse skal dog altid sikre, at den beskyttede oprindelsesbetegnelses særlige kvalitet bevares.

Kapitel IX i produktspecifikationen ændres, mens der ikke er nogen ændringer i enhedsdokumentet.

9.   Omformulering af mærknings-/markedsføringsbetingelserne

Mærkning af vinene kan ske på enhver måde, når blot de obligatoriske oplysninger er angivet i samme synsfelt. Det er ikke obligatorisk med en mærkat og modstående mærkat, og mærkningen kan ske med en eller flere komponenter, have enhver form og foretages med et hvilket som helst materiale og en hvilken som helst teknik.

Mærkningen kan også medtage den traditionelle benævnelse, der er taget højde for i gældende lovgivning om vin, og som angiver høstens kvalitet som et resultat af sukkerindholdet ved høsten (når druerne har ædel råddenskab).

Kapitel XII og XIII i produktspecifikationen og punkt 9 i enhedsdokumentet ændres.

10.   Omformulering af betingelserne for vinfremstilling i tilfælde af manglende overholdelse

Hvis det efter en vurdering af produktionen — foretaget af producenten på et hvilket som helst tidspunkt i produktionsprocessen med hensyn til opnåelsen af produktets kvalitet/egenskaber — konstateres, at det er nødvendigt at klassificere vinprodukterne i andre kategorier, skal det angives i produktspecifikationen, på hvilke betingelser produktionen kan klassificeres i andre kategorier i henhold til gældende lovgivning.

Kapitel XIV i produktspecifikationen ændres, mens der ikke er nogen ændringer i enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse

Huşi

2.   Type geografisk betegnelse:

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   
  Organoleptiske egenskaber

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

| 1. | Muscat Ottonel: strågul/intens gul, typisk aroma, harmonisk og rund. |
| --- | --- |

1.

Muscat Ottonel: strågul/intens gul, typisk aroma, harmonisk og rund.

| 2. | Sauvignon: grøngul, intens aroma af vinblomster, hyldeblomst og grøn citrus og med alderen frugtagtige noter af melon. |
| --- | --- |

2.

Sauvignon: grøngul, intens aroma af vinblomster, hyldeblomst og grøn citrus og med alderen frugtagtige noter af melon.

| 3. | Pinot Gris: citrongul og grønlig med en duft af sommeræbler eller nyslået hø og let bitter. |
| --- | --- |

3.

Pinot Gris: citrongul og grønlig med en duft af sommeræbler eller nyslået hø og let bitter.

| 4. | Fetească regală: citrongul og gylden med en duft af markblomster og med alderen nyslået hø og honning, frugtagtig. |
| --- | --- |

4.

Fetească regală: citrongul og gylden med en duft af markblomster og med alderen nyslået hø og honning, frugtagtig.

| 5. | Fetească albă: strågul/grønlig med en typisk aroma af vinblomster og en typisk naturlig finesse. |
| --- | --- |

5.

Fetească albă: strågul/grønlig med en typisk aroma af vinblomster og en typisk naturlig finesse.

| 6. | Riesling italian: strågul med en fin aroma af modne druer og en let syrlig smag, livlig, frugtagtig og rund med en behagelig eftersmag. |
| --- | --- |

6.

Riesling italian: strågul med en fin aroma af modne druer og en let syrlig smag, livlig, frugtagtig og rund med en behagelig eftersmag.

| 7. | Zghihară de Huşi: grøngul og frugtagtig med en aroma af grønne æbler og citrusfrugter og med en syrlig smag. |
| --- | --- |

7.

Zghihară de Huşi: grøngul og frugtagtig med en aroma af grønne æbler og citrusfrugter og med en syrlig smag.

| 8. | Chardonnay: gyldengul med en aroma af akacieblomster og et strejf af frisk smør, blomsteragtig og med et afbalanceret syreindhold. |
| --- | --- |

8.

Chardonnay: gyldengul med en aroma af akacieblomster og et strejf af frisk smør, blomsteragtig og med et afbalanceret syreindhold.

| 9. | Tămâioasă românească: grøngul/strågul med en tydelig aroma af røgelse og basilikum. |
| --- | --- |

9.

Tămâioasă românească: grøngul/strågul med en tydelig aroma af røgelse og basilikum.

| 10. | Aligoté: strågul med en let bitter eftersmag. |
| --- | --- |

10.

Aligoté: strågul med en let bitter eftersmag.

| 11. | Pinot Noir: rubinrød og fløjlsagtig med en aroma af kirsebær, jordbær og surkirsebær. |
| --- | --- |

11.

Pinot Noir: rubinrød og fløjlsagtig med en aroma af kirsebær, jordbær og surkirsebær.

| 12. | Fetească neagră: granatrød med en aroma, der har et strejf af svesker, og med en fyldig krop. |
| --- | --- |

12.

Fetească neagră: granatrød med en aroma, der har et strejf af svesker, og med en fyldig krop.

| 13. | Cabernet Sauvignon: violetrød med en aroma af ribs, tranebær og brombær og meget urteagtig. |
| --- | --- |

13.

Cabernet Sauvignon: violetrød med en aroma af ribs, tranebær og brombær og meget urteagtig.

| 14. | Merlot: kraftig rød/mørkerød og fløjlsagtig med en aroma af modne skovfrugter. |
| --- | --- |

14.

Merlot: kraftig rød/mørkerød og fløjlsagtig med en aroma af modne skovfrugter.

| 15. | Băbească neagră: kraftig rød og tannisk med en blomsteragtig bouquet. |
| --- | --- |

15.

Băbească neagră: kraftig rød og tannisk med en blomsteragtig bouquet.

| 16. | Busuioacă de Bohotin: løgskalfarvet med en duft af rosenblade og basilikum og en lang eftersmag. |
| --- | --- |

16.

Busuioacă de Bohotin: løgskalfarvet med en duft af rosenblade og basilikum og en lang eftersmag.

GENERELLE ANALYTISKE KENDETEGN

| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.): | 15 |
| --- | --- |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.): | 10,5 |
| Minimalt totalt syreindhold: | 4,5  g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (imeq/l): | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l): | 250 |

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.):

15

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.):

10,5

Minimalt totalt syreindhold:

4,5  g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (imeq/l):

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

250

2.   
  Organoleptiske egenskaber

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Generelle organoleptiske egenskaber for vine fremstillet af de hvide sorter Grasă de Cotnari, Muscadelle, Semillon og Riesling de Rhin:

De aromatiske og halvaromatiske sorter har aromatiske noter over gennemsnittet, som kan skabe en akkumulering af enten aromaer eller sukker og føre til en klar differentiering af de produkter, der tilbydes forbrugerne.

Generelle organoleptiske egenskaber for vine fremstillet af de røde sorter Syrah, Zweigelt, Sangiovese, Nebbiolo og Barbera:

Vinene har en øget akkumulering af farvede tanniner og en ligelig koncentration af deres aromatiske karakter. Der er meget stor sandsynlighed for, at dette skyldes ændringen i områdets klima i de senere år.

GENERELLE ANALYTISKE KENDETEGN

| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.): | 15 |
| --- | --- |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.): | 10,5 |
| Minimalt totalt syreindhold: | 4,5  g/l udtrykt som vinsyre |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (imeq/l): | 20 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l): | 250 |

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.):

15

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.):

10,5

Minimalt totalt syreindhold:

4,5  g/l udtrykt som vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (imeq/l):

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l):

250

5.   Ønologiske fremgangsmåder

5.1.   
  Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Dyrkningspraksis

Dyrkningspraksis

| — | mindst 3 000 planter/ha eller mindst 75 % planter i forhold til det forventede vindyrkningsareal. |
| --- | --- |

—

mindst 3 000 planter/ha eller mindst 75 % planter i forhold til det forventede vindyrkningsareal.

| — | vanding: kun tilladt i år med tørke og på betingelse af anmeldelse til ONVPV (det nationale kontor for vinavl og vin), når jordbundens vandindhold i en dybde af 100 cm falder til 50 % af jordfugtighedsintervallet, og under overholdelse af rimelige vandingsnormer (400-600 m3/ha). |
| --- | --- |

—

vanding: kun tilladt i år med tørke og på betingelse af anmeldelse til ONVPV (det nationale kontor for vinavl og vin), når jordbundens vandindhold i en dybde af 100 cm falder til 50 % af jordfugtighedsintervallet, og under overholdelse af rimelige vandingsnormer (400-600 m3/ha).

| — | grøn høst: reduktion af antallet af drueklaser ved modningens begyndelse, når den potentielle produktion overstiger de maksimumsgrænser, der er tilladt i henhold til specifikationerne. |
| --- | --- |

—

grøn høst: reduktion af antallet af drueklaser ved modningens begyndelse, når den potentielle produktion overstiger de maksimumsgrænser, der er tilladt i henhold til specifikationerne.

2.   Fremstilling af vinene

Relevante restriktioner for vinfremstillingen

Under visse klimatiske forhold, der kombineret med visse sorters potentiale har en positiv indvirkning på udbyttet af beplantninger i det afgrænsede område, er det også muligt at fremstille vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Huși uden for det afgrænsede område, nemlig i det nærliggende område, hvor vindyrkningscentrene har den bedste kapacitet.

Det nærliggende område, som er udpeget til dette formål (til hurtig vinfremstilling, gæring ved kontrolleret temperatur og bevarelse af visse sorters aromatiske potentiale, herunder Fetească regală, Sauvignon, Muscat Ottonel, Tămâioasă românească og Busuioacă de Bohotin), omfatter følgende byer og landsbyer i amtet Vrancea:

| — | Panciu og Movilița |
| --- | --- |

—

Panciu og Movilița

| — | Odobești, Unirea, Jariștea og Bolotești |
| --- | --- |

—

Odobești, Unirea, Jariștea og Bolotești

| — | Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu og Câmpineanca. |
| --- | --- |

—

Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu og Câmpineanca.

3.   Fremstilling af hvidvinene og rosévinene

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Hvidvinene og rosévinene kan fremstilles af sorterne Pinot Gris og Traminer roz alt efter producentens valg og ved hjælp af teknologier, som bevarer BOB-kvaliteten i druer og vine, der fremstilles af disse sorter.

5.2.   Maksimale udbytter

| 1. | Sorterne Aligoté, Fetească Regală, Zghihară de Huși, Crâmpoșie Selecționată, Francușă, Plăvaie, Donaris og Grasă de Cotnari
  16 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

1.

Sorterne Aligoté, Fetească Regală, Zghihară de Huși, Crâmpoșie Selecționată, Francușă, Plăvaie, Donaris og Grasă de Cotnari

16 000 kg druer pr. hektar

| 2. | Sorterne Riesling Italian, Semillon, Băbească Gri, Codană og Portugais Bleu
  16 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

2.

Sorterne Riesling Italian, Semillon, Băbească Gri, Codană og Portugais Bleu

16 000 kg druer pr. hektar

| 3. | Sorterne Riesling de Rhin, Muscadelle, Fetească Albă, Chardonnay, Aromat de Iași, Syrah, Sangiovese, Nebbiolo og Barbera
  15 000 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

3.

Sorterne Riesling de Rhin, Muscadelle, Fetească Albă, Chardonnay, Aromat de Iași, Syrah, Sangiovese, Nebbiolo og Barbera

15 000 kg druer pr. hektar

| 4. | Sorterne Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot Gris, Tămâioasă românească, Șarba, Traminer roz, Busuioacă de Bohotin, Merlot og Zweigelt
  13 500 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

4.

Sorterne Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot Gris, Tămâioasă românească, Șarba, Traminer roz, Busuioacă de Bohotin, Merlot og Zweigelt

13 500 kg druer pr. hektar

| 5. | Sorterne Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat og Băbească Neagră
  12 600 kg druer pr. hektar |
| --- | --- |

5.

Sorterne Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat og Băbească Neagră

12 600 kg druer pr. hektar

| 6. | Hvidvine og rosévine: sorterne Aligoté, Fetească Regală, Zghihară de Huși, Crâmpoșie Selecționată, Francușă og Plăvaie
  123 hl pr. hektar |
| --- | --- |

6.

Hvidvine og rosévine: sorterne Aligoté, Fetească Regală, Zghihară de Huși, Crâmpoșie Selecționată, Francușă og Plăvaie

123 hl pr. hektar

| 7. | Hvidvine og rosévine: sorterne Grasă de Cotnari, Donaris, Riesling Italian, Semillon, Băbească Gri, Codană og Portugais Bleu
  123 hl pr. hektar |
| --- | --- |

7.

Hvidvine og rosévine: sorterne Grasă de Cotnari, Donaris, Riesling Italian, Semillon, Băbească Gri, Codană og Portugais Bleu

123 hl pr. hektar

| 8. | Rødvine: sorterne Codană og Portugais Bleu
  119 hl pr. hektar |
| --- | --- |

8.

Rødvine: sorterne Codană og Portugais Bleu

119 hl pr. hektar

| 9. | Hvidvine og rosévine: sorterne Riesling de Rhin, Muscadelle, Fetească Albă, Chardonnay og Aromat de Iași
  115 hl pr. hektar |
| --- | --- |

9.

Hvidvine og rosévine: sorterne Riesling de Rhin, Muscadelle, Fetească Albă, Chardonnay og Aromat de Iași

115 hl pr. hektar

| 10. | Rødvine: sorterne Syrah, Sangiovese, Nebbiolo og Barbera
  111 hl pr. hektar |
| --- | --- |

10.

Rødvine: sorterne Syrah, Sangiovese, Nebbiolo og Barbera

111 hl pr. hektar

| 11. | Hvidvine og rosévine: sorterne Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot Gris, Tămâioasă românească, Șarba og Traminer roz
  104 hl pr. hektar |
| --- | --- |

11.

Hvidvine og rosévine: sorterne Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot Gris, Tămâioasă românească, Șarba og Traminer roz

104 hl pr. hektar

| 12. | Rødvine: sorterne Busuioacă de Bohotin, Merlot og Zweigelt
  100 hl pr. hektar |
| --- | --- |

12.

Rødvine: sorterne Busuioacă de Bohotin, Merlot og Zweigelt

100 hl pr. hektar

| 13. | Rosévine: sorterne Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat og Băbească Neagră
  97 hl pr. hektar |
| --- | --- |

13.

Rosévine: sorterne Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat og Băbească Neagră

97 hl pr. hektar

| 14. | Rødvine: sorterne Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat og Băbească Neagră |
| --- | --- |

14.

Rødvine: sorterne Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat og Băbească Neagră

93 hl pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Det afgrænsede område til fremstilling af vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »HUȘI« ligger i følgende områder i amtet Vaslui:

| 1.1. | Betegnelsen »HUȘI«:






  — | byen Huși |
| --- | --- | --- |

1.1.

Betegnelsen »HUȘI«:

—

byen Huși

| — | landsbyerne Epureni og Duda i kommunen Duda-Epureni |
| --- | --- |

—

landsbyerne Epureni og Duda i kommunen Duda-Epureni

| — | landsbyerne Pădureni, Văleni, Leoști, Ivănești og Rusca i kommunen Pădureni |
| --- | --- |

—

landsbyerne Pădureni, Văleni, Leoști, Ivănești og Rusca i kommunen Pădureni

| — | landsbyerne Tătărăni, Crăsnășeni, Bălțați og Manțu i kommunen Tătărăni |
| --- | --- |

—

landsbyerne Tătărăni, Crăsnășeni, Bălțați og Manțu i kommunen Tătărăni

| — | landsbyerne Stănilești og Pogănești i kommunen Stănilești |
| --- | --- |

—

landsbyerne Stănilești og Pogănești i kommunen Stănilești

| — | landsbyerne Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti og Plopi i kommunen Buneşti-Avereşti |
| --- | --- |

—

landsbyerne Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti og Plopi i kommunen Buneşti-Avereşti

| — | landsbyerne Arsura, Fundătura og Pâhnești i kommunen Arsura |
| --- | --- |

—

landsbyerne Arsura, Fundătura og Pâhnești i kommunen Arsura

| — | landsbyerne Drânceni, Ghermănești og Râșești i kommunen Drânceni |
| --- | --- |

—

landsbyerne Drânceni, Ghermănești og Râșești i kommunen Drânceni

| — | landsbyerne Boțești og Gugești i kommunen Boțești |
| --- | --- |

—

landsbyerne Boțești og Gugești i kommunen Boțești

| — | landsbyerne Banca, Stoișești, Sârbi og Țifu i kommunen Banca |
| --- | --- |

—

landsbyerne Banca, Stoișești, Sârbi og Țifu i kommunen Banca

| — | landsbyerne Fălciu, Bozia, Copăceana og Rânzești i kommunen Fălciu |
| --- | --- |

—

landsbyerne Fălciu, Bozia, Copăceana og Rânzești i kommunen Fălciu

| — | landsbyerne Blăgești og Igești i kommunen Blăgești. |
| --- | --- |

—

landsbyerne Blăgești og Igești i kommunen Blăgești.

| 1.2. | Underbetegnelsen »VUTCANI«:






  — | landsbyerne Vutcani og Mălăiești i kommunen Vutcani |
| --- | --- | --- |

1.2.

Underbetegnelsen »VUTCANI«:

—

landsbyerne Vutcani og Mălăiești i kommunen Vutcani

| — | landsbyerne Roșiești, Gara Roșiești og Valea lui Darie i kommunen Roșiești |
| --- | --- |

—

landsbyerne Roșiești, Gara Roșiești og Valea lui Darie i kommunen Roșiești

| — | landsbyerne Şuletea, Râşcani og Fedeşti i kommunen Şuletea |
| --- | --- |

—

landsbyerne Şuletea, Râşcani og Fedeşti i kommunen Şuletea

| — | landsbyen Horga i kommunen Epureni |
| --- | --- |

—

landsbyen Horga i kommunen Epureni

| — | landsbyerne Berezeni, Rânceni og Mușata i kommunen Berezeni |
| --- | --- |

—

landsbyerne Berezeni, Rânceni og Mușata i kommunen Berezeni

7.   Primær(e) druesort(er)

Aligoté B — Plant de trois, Plant gris, Vert blanc og Troyen blanc

Aromat de Iași B

Barbera N

Busuioacă de Bohotin Rs — Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus og Tămâioasă violetă

Băbească gri G

Băbească neagră N — Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă og Serecsia

Cabernet Sauvignon N — Petit Vidure og Bourdeos tinto

Chardonnay B — Gentil blanc og Pinot Blanc Chardonnay

Codană N

Crâmpoşie selecţionată B

Donaris B

Fetească albă B — Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka og Leanka

Fetească neagră N — Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră og Coada rândunicii

Fetească regală B — Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană og Galbenă de Ardeal

Frâncuşă B –– Vinoasă, Mildweisser, Mustoasă de Moldova og Poamă creaţă

Grasă de Cotnari B –– Dicktraube, Grasă og Köver szölö

Merlot N –– Bigney rouge

Muscadelle B –– Moscatello bianco og Mouscadet doux

Muscat Ottonel B –– Muscat Ottonel blanc

Nebbiolo N

Negru Aromat N

Pinot Gris G –– Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio og Ruländer

Pinot Noir N — Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter og Klăvner Morillon Noir

Pinot Noir N — Spätburgunder og Pinot Nero

Plăvaie B — Bălană, Plăvană og Poamă bălaie

Portugais Bleu N — Blauer Portugieser, Oporto og Portugieser

Riesling de Rhin B — Weisser Riesling og White Riesling

Riesling italian B — Olasz Riesling, Olaszriesling og Welschriesling

Sangiovese N — Brunello di Montalcino og Morellino

Sauvignon B — Sauvignon verde

Syrah N — Shiraz og Petit Syrah

Sémillon B — Semillon blanc

Traminer Roz Rs — Rosetraminer, Savagnin Roz, Gewürztraminer

Tămâioasă Românească B — Busuioacă de Moldova, Muscat Blanc à petit grains

Tămâioasă Românească B — Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka

Zghihară de Huși B — Zghihară, Zghihară galbenă og Zghihară verde bătută

Zweigelt N — Blauerzweigelt, Negru de Zweigelt og Zweigelt blau

Şarba B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det afgrænsede område

Det lithologiske substrat danner en jordbund, som typologisk set er forskelligartet. Der kan skiftevis være steppe- og skovsteppemollisoler i lerholdig og alluvial jord på skovniveau. Kambisk chernozem og grå jord, som er de mest udbredte jordtyper i Hușilavningen, er også de mest værdifulde for vinmarkerne, eftersom deres sandede og lerlignende tekstur forbedrer de fysiske egenskaber i kombination med deres grundlæggende biokemiske egenskaber, nemlig en kraftig biologisk aktivitet, et betydeligt humusindhold, en høj kationbytningskapacitet, en neutral til let sur reaktion og en høj mætning af baser og næringsstoffer.

Terrænet består af en række brede, runde bakker på den nordvestlige og sydøstlige akse. Bakkerne har forskellige retninger, morfologiske karakteristika og hældninger. Dette vindyrkningsområde omfatter forskellige underenheder, nemlig et bakket område med en højde på ca. 300 m og et lavere område ved bakkernes fod, der har en gennemsnitlig højde på 150 m. Bakkerne har forskellige retninger, morfologiske karakteristika og hældninger, som udgør baggrunden for nogle af vinmarkerne i området.

Hușilavningen er afgrænset af høje bakker mod syd, vest og nord og af Prutdalen mod øst, og den tegner sig for over 70 % af vinmarkerne i området. Dalene, der adskiller områdets bakker med let asymmetriske skråninger, begynder på kystsletten med bakkeområdet og danner en kæde af lavninger (Voloseni, Huși, Epureni, Novaci, Diuca, Fundătura, Arsura og Ghermănești), som sammen med de højere bakker i lavningen udgør de mest værdifulde vindyrkningsområder.

Klimaet er et tempereret fastlandsklima med et moderat fastlandspræg på bakkerne og et hemiborealt præg i Hușilavningen.

Den samlede solindstråling er ca. 120 kcal/CMP om året, og det gennemsnitlige antal solskinstimer om året er 2 000 timer på de høje bakker og over 2 100 timer i Hușilavningen og Prutdalen. I betragtning af de gennemsnitlige årlige solindstrålings- og solvarmeværdier skal det bemærkes, at de forbliver høje i hele vækstsæsonen, hvilket er gavnligt for druernes udvikling og modning.

De dominerende vinde kommer fra vest, nordvest og nord. Sammen udgør de over 60 % af de årlige vinde, og de har føhnegenskaber, når de blæser ned ad bakkeskråningerne til lavningen. Den nordøstlige vind, navnlig Crivățvinden, øger frosten, mens de østlige og sydøstlige vinde er varme og tørre om sommeren, hvilket øger tørken. De mærkes begge kraftigt både i Hușilavningen og på Prutflodsletten.

Det hydrografiske netværk, som leder vandet væk fra byområdet, består af to hovedårer: Drăslăvăț i syd og Răiești, som dannes af Turbata og Șara, i nord. De løber sammen øst for byen og danner floden Huși. Drăslăvăț- og Răieștivandløbene har elvlignende hydrografiske egenskaber. Om foråret, når sneen smelter hurtigt som følge af stigende temperaturer, eller om sommeren efter voldsomme regnskyl indeholder vandløbene store mængder vand, og undertiden går de over deres bredder.

De vine, der fremstilles i dette område, er tørre til søde vine eller likørvine, hvidvine, rosévine eller rødvine. Det er generelt lette vine, som ikke er for ekstraktive, og som har et moderat alkoholindhold. De er let syrlige i den nordlige del af området, og syreindholdet er størst i Avereștiområdet, hvor det naturlige syreindhold kan nå op på 11-12 g vinsyre pr. liter nogle år, hvilket gør dette område særdeles velegnet til fremstilling af mousserende vin.

Rødvinene varierer fra let farvede i den nordlige del af området til kraftigt farvede i den sydlige del.

De første skriftlige dokumenter, der henviser til eksistensen af vinmarker i de områder, hvor nutidens vinmarker er beliggende, er ældre end den første optegnelse, som nævner byen Huși. Et dokument fra Alexander den Gode i 1415 fastlægger grænserne for det gamle vindyrkningsareal. Et andet dokument fra august 1436 viser, at der var vinplantager i vindyrkningsområderne Epureni, Pâhnești og Huși. I nyere dokumenter står der, at vinstokke blev plantet intensivt på vinmarkerne Saca og Ochi mellem 1600 og 1662. Vinmarkerne i Huși tilhørte den lokale godsejer.

Der er gamle optegnelser over den fremragende kvalitet af vine fra Huși, som er skrevet af udenlandske rejsende i Moldova i middelalderen, navnlig Marco Bandinus i 1646, som skrev følgende: »I Huși, som er en gammel moldovisk bosættelse med vinmarker, fremstilles der en lækker og velduftende vin, som er meget efterspurgt.« Den store kartograf Dimitrie Cantemir, der er født i landsbyen Silișteni i nærheden af Huși (landsbyen er siden blevet omdøbt til ære for ham), skriver i »Descriptio Moldaviae«, at »den bedste vin fremstilles i Cotnari, og herefter følger Huși«.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Den beskyttede oprindelsesbetegnelse HUŞI kan, alt efter producenternes ønske, suppleres med et af følgende navne på enkelte vinmarker (når der er tale om vine, som udelukkende fremstilles på disse vingårde): DUDA-EPURENI, PĂDURENI, DEALUL LOHAN, DEALUL DOBRINA, DEALUL ŞARA, DEALUL OCHI, DEALUL GALBENA, DEALUL OGRADA, DEALUL PODGORIA, CERDACUL LUI VODĂ, DEALUL MĂNĂSTIRII, AVEREŞTI, PÎHNEŞTI, ARSURA, DEALUL DRAGALINA, DEALUL ROŞIORI, PODINA, ARMĂŞENI, DEALUL PRIBEASCA, BUNEŞTI, MOVILA LUI ANDREI, DEALUL CÂLCEA, COLINA MĂNĂSTIRII, LA SCHIT, DEALUL LUI MOȚOC.

Betingelser for afsætningen

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Mærkning af vinene kan ske på enhver måde, når blot de obligatoriske oplysninger er angivet i samme synsfelt. Det er ikke obligatorisk med en mærkat og modstående mærkat, og mærkningen kan ske med en eller flere komponenter, have enhver form og foretages med et hvilket som helst materiale og en hvilken som helst teknik.

Mærkningen kan også medtage den traditionelle benævnelse, der er taget højde for i gældende lovgivning om vin, og som angiver høstens kvalitet som et resultat af sukkerindholdet ved høsten (når druerne har ædel råddenskab).

Link til produktspecifikationen

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_husi_modif_cf_cererii_1422_14.06.2019_no_track_changes_0.pdf

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 15.10.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 418/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 418/44

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2021/C 418/15)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1) , senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

»Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté«

EU-nr.: PGI-FR-02432 — 17. august 2018

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté« er en rå leverpølse beregnet på tilberedning. Den er U-formet og i naturtarm. Ved overskæring ses en grovkornet fars, som skyldes grovhakningen af svinekød, -fedt og -lever.

Røgningen giver den en typisk ravfarvet til brun farve, som ikke nødvendigvis er ensartet.

Dens indre farve skifter mellem bordeaux til brune korn og hvide korn.

Farven på de produkter, der indeholder en højere andel af lever, går i retning af sort.

Den har først en kraftig røget og pebret duft og herefter en duft af tørret kød og lever.

Dens uensartede tekstur i munden skyldes de faste kødkorn og den smeltende lever. Halsflæsket er skiftevis smeltende og knasende. Den kendetegnes ved en god balance mellem salt, tørret kød, lever og fedt, som fuldendes med en meget markant pebernote og tilstedeværelsen af en lang, røget eftersmag i munden, som dog ikke overdøver alle smagsnuancerne.

Fysisk-kemiske egenskaber

| — | Fugtindhold i det affedtede produkt ≤ 75 %. |
| --- | --- |

—

Fugtindhold i det affedtede produkt ≤ 75 %.

| — | Fedtindhold (ved et fugtindhold i det affedtede produkt på 75 %) ≤ 45 %. |
| --- | --- |

—

Fedtindhold (ved et fugtindhold i det affedtede produkt på 75 %) ≤ 45 %.

| — | Kollagen/protein-forhold ≤ 22 %. |
| --- | --- |

—

Kollagen/protein-forhold ≤ 22 %.

| — | Samlet indhold af opløselige sukkerarter (ved et fugtindhold i det affedtede produkt på 75 %) ≤ 2 %. |
| --- | --- |

—

Samlet indhold af opløselige sukkerarter (ved et fugtindhold i det affedtede produkt på 75 %) ≤ 2 %.

Dens længde og vægt er beskrevet i tabellen nedenfor:

| Tarm | Tarmens diameter | Produktstørrelse | Tørvægt |
| --- | --- | --- | --- |
| Krogtarm | 28-42 mm | 15 til 30 cm | 200 til 500 g |
| > 30 cm | > 500 g |

Tarm

Tarmens diameter

Produktstørrelse

Tørvægt

Krogtarm

28-42 mm

15 til 30 cm

200 til 500 g

> 30 cm

> 500 g

Den markedsføres hel eller skiveskåret.

Når den markedsføres hel, sælges den som en U-formet pølse, hvis to ender er bundet eller clipset sammen og samlet med en snor.

Skiverne markedsføres pakket i film, vakuumpakket eller pakket i beskyttende atmosfære.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

De råvarer, der indgår i fremstillingen af »Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté«, stammer fra slagtesvin eller søer (højst 50 % af råvarernes vægt), som opfylder nedenstående kriterier:

| — | dyrene er fri for allelen Rn-, og under 3 % er halothanfølsomme |
| --- | --- |

—

dyrene er fri for allelen Rn-, og under 3 % er halothanfølsomme

| — | det foder, der gives under opfedningen af slagtesvinene og søernes drægtigheds- eller hvileperiode, indeholder under 1,9 % linolsyre |
| --- | --- |

—

det foder, der gives under opfedningen af slagtesvinene og søernes drægtigheds- eller hvileperiode, indeholder under 1,9 % linolsyre

| — | søerne har en hvileperiode på mindst 15 dage mellem smågrisenes fravænning og slagtningen |
| --- | --- |

—

søerne har en hvileperiode på mindst 15 dage mellem smågrisenes fravænning og slagtningen

| — | ventetiden mellem dyrenes losning på slagteriet og deres slagtning er mindst 2 timer |
| --- | --- |

—

ventetiden mellem dyrenes losning på slagteriet og deres slagtning er mindst 2 timer

| — | for slagtesvinenes vedkommende er slagtekroppens vægt før afblødning ≥ 75 kg |
| --- | --- |

—

for slagtesvinenes vedkommende er slagtekroppens vægt før afblødning ≥ 75 kg

| — | for søernes vedkommende er slagtekroppens vægt før afblødning (uden hoved eller yver) ≥ 120 kg |
| --- | --- |

—

for søernes vedkommende er slagtekroppens vægt før afblødning (uden hoved eller yver) ≥ 120 kg

| — | den endelige pH-værdi er mellem 5,50 og 6,20 |
| --- | --- |

—

den endelige pH-værdi er mellem 5,50 og 6,20

| — | kødet har ingen af følgende fejl med hensyn til udseendet: blodrester, bylder, snavs fra fæces eller smøremiddel fra transportbånd, alvorlige farve- eller konsistensfejl |
| --- | --- |

—

kødet har ingen af følgende fejl med hensyn til udseendet: blodrester, bylder, snavs fra fæces eller smøremiddel fra transportbånd, alvorlige farve- eller konsistensfejl

| — | fedtet er hvidt og fast |
| --- | --- |

—

fedtet er hvidt og fast

| — | kødet er rosa til rødt. |
| --- | --- |

—

kødet er rosa til rødt.

De anvendte udskæringer er hals, bryst, afpudsninger, lever og hjerte, hvor sværen er korrekt fjernet.

Halsudskæringer skal udgøre mindst 25 % af blandingen, eftersom de giver produktet den karakteristiske knasende egenskab.

Det er ligeledes obligatorisk, at blandingen indeholder mellem 30 % og 50 % lever.

Stykkerne modtages friske eller frosne.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen af »Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté«, lige fra hakningen til tørringen, skal finde sted i det geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Udskæringen af produktet skal efterfølges af emballering (idet skiverne ikke længere er omgivet af en hinde) i film, vakuumpakning eller emballering i beskyttende atmosfære.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område for den beskyttede geografiske betegnelse »Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté« omfatter de to departementer Corse-du-Sud og Haute-Corse.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Den tilknytning, som »Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté« har til det geografiske område, bygger hovedsagelig på den traditionelle knowhow og de særlige egenskaber.

Udtrykket »Ile de Beauté« anvendes hyppigt som betegnelse for Korsika, som er en administrativ region i Frankrig og en bjergrig ø i Middelhavet.

Korsikas klima er et middelhavsklima. Det er kendetegnet ved varme, tørre somre og milde, fugtige vintre. På Korsika blæser der to dominerende vinde, nemlig »a tramuntana« om natten, som gør nætterne kølige, og »u maestrale« om dagen, som gør dagene tørre.

Jordbunds- og klimaforholdene er som helhed meget gunstige for skovvækst. Korsika er således en region med et overvejende skovpræg, hvor løvtræressourcerne — og navnlig kastanjetræer, egetræer og bøgetræer — er særlig godt repræsenteret på hele øens areal. På hele Korsika udgør den gennemsnitlige skovbevoksning 46 %, og det skovklædte areal dækker 401 817 ha, hvilket er langt mere end det nationale gennemsnit (26,9 %). Egetræet indtager førstepladsen blandt løvtræerne, og det gælder navnlig stenegen, som vokser på 22 % af øens skovklædte areal. Korkegen finder man navnlig i den centrale og sydlige del af øen, og den udgør ca. 15 % af skovarealet. Makien, som dækker et areal på over 200 000 ha, danner ofte en egentlig skovbevoksning, der kan blive op til 5 eller 6 meter høj. Bøgetræet vokser i over 1 000 meters højde, og kastanjetræet er et træ, der er særdeles velegnet til Korsikas naturlige miljø, eftersom det findes på hele øen, og der vokser eksemplarer tæt på havet i op til 1 200 meters højde.

Som følge af deres østatus har Korsikas indbyggere udviklet en knowhow, der er tilpasset til disse klimaforhold og til deres øs skovressourcer, når det gælder fremstillingen af charcuteriprodukter.

Det tørre og blæsende klima på Korsika har således fremmet udviklingen af tørsaltning som konserveringsmetode til svinekød i modsætning til de kogte charcuteriprodukter, man finder i det nordlige Frankrig.

Fremstillingen af »Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté« bygger på en af de ældste metoder til konservering af svinekød, som man finder på hele Korsika. Den hører med til de produkter, der fortæres kort tid efter svinets slagtning. Tørsaltning har således altid været et vigtigt aspekt af fødevarefremstillingen på Korsika og dermed af øens kultur.

Ved fremstillingen af »Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté« er hakningen grov for at efterligne den hakning, der traditionelt fandt sted med en kniv.

Herefter blandes stykkerne med fint salt og krydres evt. med vin eller krydderier.

De høje temperaturer, der forekommer en stor del af året, har ført til en videreudvikling af saltningsteknikken, idet der anvendes en høj koncentration af sort peber (2-6 g/kg). Sort peber, der oprindeligt blev brugt som et naturligt middel til at holde insekterne væk, er med tiden blevet et af de vigtigste særpræg ved »Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté«.

Røgningen sker med træ fra lokale løvtræer i modsætning til andre produkter, hvor der fortrinsvis anvendes nåletræer. Det mest anvendte træ er det, der er tættest på og mest tilgængeligt, nemlig eg, kastanje, bøg, jordbærtræ og lyng. Der er tale om en traditionel teknik, som tidligere normalt fandt sted i forbindelse med kastanjehøsten, der havde en fremtrædende plads i øens landbrug. Træ fra øens løvtræer er altid blevet anvendt til røgning af charcuteriprodukter, eftersom disse træer vokser på hele øen, og eftersom dette træ har en større brandfasthed og en meget mindre forbrændingsrest end nåletræ. Dette giver røgningen hele sin fine karakter og ikke den mætning af smagen, som nåletræer kunne give. Der er således tale om en »mild« røgning. Den gør det også muligt at konservere de saltede kødvarer og give stykkerne en ekstra ydre beskyttelse mod insekter. Røgning er et kulturtræk, som man navnlig møder i de regioner, der har haft en stor germansk befolkning. Derfor er røgningsmetoden, som er udviklet på hele øen, et særligt kendetegn, der er meget lidt udbredt i Middelhavsområdet.

Endelig er der tørringsetapen, som sker med tilførsel af luft udefra. Denne fase gør det muligt for de organoleptiske egenskaber at komme til udtryk.

»Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté« er et af Korsikas fremtrædende produkter, som bygger på knowhow, der afspejler øen, dens kultur og dens skikke. Det adskiller sig som følge af de specifikke fremstillingsteknikker, der er videregivet fra generation til generation. Denne knowhow giver produktet dets karakteristika:

| — | en typisk ravfarvet til brun farve, som ikke er ensartet. Produktet får en farve, der går mere i retning af sort, når det har et stort indhold af lever |
| --- | --- |

—

en typisk ravfarvet til brun farve, som ikke er ensartet. Produktet får en farve, der går mere i retning af sort, når det har et stort indhold af lever

| — | en duft, der først er kraftig røget og pebret, og herefter en duft af tørret kød og lever |
| --- | --- |

—

en duft, der først er kraftig røget og pebret, og herefter en duft af tørret kød og lever

| — | en uensartet tekstur, der skyldes de faste kødkorn og den smeltende lever. Halsflæsket er skiftevis smeltende og knasende |
| --- | --- |

—

en uensartet tekstur, der skyldes de faste kødkorn og den smeltende lever. Halsflæsket er skiftevis smeltende og knasende

| — | en god balance mellem salt, tørret kød og fedt |
| --- | --- |

—

en god balance mellem salt, tørret kød og fedt

| — | en markant pebernote, som efterfølger denne smagseksplosion i munden, og som forlænger de hermed forstærkede smagsnuancer |
| --- | --- |

—

en markant pebernote, som efterfølger denne smagseksplosion i munden, og som forlænger de hermed forstærkede smagsnuancer

| — | en anden fremtrædende aroma, nemlig den, som leveren giver |
| --- | --- |

—

en anden fremtrædende aroma, nemlig den, som leveren giver

| — | en lang, røget eftersmag i munden, som dog ikke overdøver alle smagsnuancerne. |
| --- | --- |

—

en lang, røget eftersmag i munden, som dog ikke overdøver alle smagsnuancerne.

Den særlige knowhow i forbindelse med fremstillingen af »Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté« er blevet udviklet i henhold til traditionelle teknikker, såsom grovhakning, og i overensstemmelse med øens klima og naturressourcer. Anvendelsen af en stor mængde sort peber, røgning med træ fra lokale løvtræer og tørring med tilførsel af luft udefra er metoder, der passer særlig godt til det tørre og blæsende klima, øbeliggenheden og øens store skovareal.

Grovhakningen af stykkerne giver en uensartet tekstur. Anvendelsen af halsflæsk og lever giver produktet en knasende og smeltende karakter, som er helt speciel. Indholdet af lever og krydderierne giver en kompleks og kraftig aromatisk bouquet.

Anvendelsen af en stor mængde sort peber giver produktet en markant pebernote, der er karakteristisk for »Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté«.

Røgningen med træ fra lokale løvtræer (kastanje, eg, bøg osv.) giver en meget kompleks aromapalet (en lang, røget eftersmag i munden), som også er en meget vigtig særlig egenskab ved »Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté«. Den giver ligeledes produktet en kraftig røget duft og en typisk ravfarvet farve.

Tørring i tørringsanlæg med tilførsel af luft udefra gør det muligt at stabilisere og konservere produktet og er med til at udvikle dets organoleptiske egenskaber (en god balance mellem salt, tørret kød og fedt).

Øbeliggenheden har fremmet videregivelsen af denne knowhow fra generation til generation og har gjort det muligt at bevare egenskaberne ved »Figatelli de l’Ile de Beauté«/»Figatellu de l’Ile de Beauté«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-FigatelliIdB-RepCOM2.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---